El Projecte TROLLEY, integrat en el Programa Interreg IVB per a l'Europa Central, pretén promocionar el troleibús com el mode de transport públic urbà més net i econòmic.
El Projecte disposa d'un pressupost de 4,2 M€, i es preveu que acabi el gener de 2013.
TROLLEY està liderat per la ciutat de Salzburg (Àustria), mitjançant l'empresa pública Salzburg AG, d'energia i transports, i compta amb la participació de vuit membres més, de sis països: Trolleymotion, de Salzburg; la ciutat de Brno (República Txeca), les operadores alemanyes Barnim Bus GmbH (Eberswalde, Brandenburg) i LVB (Leipzig, Saxònia); la Universitat de Gdańsk i la municipalitat de Gdynia (Polònia); l'operadora hongaresa SZKT, de Szeged; i la italiana Tep S.p.A, de Parma.
Els partícips del Projecte invoquen els avantatges del troleibús enfront altres modes de transport, presentant-lo com una solució de fàcil implantació (fins i tot en ciutats que no en disposen encara), eficient, sostenible, segur i, pel que fa a costos externs, molt més competitiu que els autobusos o els tramvies.
Els membres de TROLLEY volen donar resposta a la dependència del petroli, cada cop més car, alhora que entenen que la contaminació atmosfèrica i acústica generen, a la llarga, costos sanitaris.
És per això que els partícips de TROLLEY volen que se superi una certa reticència política envers aquests vehicles, i dignificar la imatge d'aquest mitjà de transport com a nou referent de la mobilitat urbana col·lectiva sostenible.
En aquest sentit, els membres del Projecte destaquen:
Que el troleibús ja constitueix un transport públic de primer ordre en cent quaranta-quatre ciutats europees, quaranta-quatre de les quals en l'àmbit centreeuropeu.
Que el troleibús, fent servir tecnologies que ja existeixen, pot esdevenir el transport urbà del futur, especialment en ciutats mitjanes i grans; localment són vehicles d'emissió zero, de gran eficiència energètica, capaços de reaprofitar l'energia de frenada.
A més, no malbaraten energia durant les parades.
Si empren electricitat de fonts renovables (com en el cas de Salzburg) són 100% respectuosos amb el medi ambient; si altrament n'empren de provinent de fonts no renovables, en consumeixen la meitat, en comparació amb un autobús dièsel, per exemple.
Que durant la marxa el troleibús presenta, en comparació amb altres mitjans, els nivells més baixos de soroll i vibració, cosa que redunda en el confort del passatge.
A parer dels partícips del Projecte, a més, el fet de disposar d'estesa elèctrica aèria fa que els troleibusos siguin més visibles que els autobusos, per exemple, i que, per tant, no es vegin implicats en accidents viaris gaire sovint.
Que en comparació amb el tramvia els troleibusos poden arribar a oferir capacitats de càrrega similars, però amb una inversió un 80% més baixa.
Els terminis de planificació i de decisió es poden escurçar considerablement.
La instauració de la infraestructura per a troleibús és més ràpida, més segura i menys molesta que l'estesa de xarxa tramviaire.
Pel que fa a l'operació, el troleibús ofereix, certament, més maniobrabilitat que el tramvia, raó per la qual pot superar problemes puntuals de congestió viària.
Segons els membres de TROLLEY, tots aquests avantatges compensen, de molt, els inconvenients principals del troleibús, a saber, la baixa velocitat en les corbes i el cost, relativament elevat, dels vehicles.
Com a resultat del Projecte s'espera poder elaborar els documents següents:
Guia de referència per a la combinació de sistemes de troleibús i tramviaire;
Guia per a la substitució dels autobusos dièsel;
Manual sobre emmagatzemament avançat d'energia;
Manual per a la conversió de vehicles dièsel en troleibusos;
Informe sobre l'extensió de les xarxes de troleibús a zones no cèntriques del teixit urbà;
Estudi de viabilitat de l'extensió de les xarxes de troleibús a àrees urbanes poc denses;
Campanya europea "ebus - the smart way", de promoció de la imatge del troleibús.
S'espera instaurar, a més, un centre de coneixement sobre el troleibús en l'àmbit geogràfic del Projecte, i mòduls d'ensenyament en línia sobre aspectes com l'optimització de l'ús de l'energia o l'increment de l'eficiència del transport públic.
Tot això per complementar activitats com el Dia Europeu del Troleibús –se'n va celebrar la segona edició el 17 de setembre d'enguany, amb campanyes informatives i jornades de portes obertes a les cotxeres de troleibusos de diverses ciutats.