"L'educació al consum responsable, els productes, béns i serveis de proximitat, la intercooperació amb altres cooperatives i la cooperació en les xarxes institucionals, educatives, culturals, etc... del territori on esta arrelada la cooperativa són fórmules de desenvolupament a la sostenibilitat".
Entrevista a Quim Sicilia Gil, president de la Federació de Cooperatives de Consumidors i Usuaris de Catalunya (FCCUC), ha tingut una llarga trajectòria en el món cooperatiu formant part dels consells rectors de diverses cooperatives.
Quina és la incidència actual de les cooperatives de Consum a Catalunya?
A la FCCUC tenim associades 87 cooperatives de consum amb un total d'1.808.861 persones sòcies consumidores i/o usuàries.
A més generem 4.770 llocs de treball, dels quals 3.422 corresponen a persones sòcies.
La facturació conjunta se situa en 640 milions €.
Quan parlem de quasi dos milions de persones sòcies consumidores i/o usuàries distribuïdes en el conjunt de cooperatives de consum del nostre país, estem parlant d'un model d'empresa cooperativa històricament arrelada i amb un col·lectiu de persones sòcies que s'organitzen, que participen i que formen part de la governança democràtica de la seva cooperativa.
Val a dir que en alguns exemples cooperatius co-existeixen amb el col·lectiu de persones sòcies consumidores el col·lectiu de socis i sòcies de treball que a la vegada comparteixen i enriqueixen el projecte socioeconòmic.
En quins sectors aquesta incidència és més important?
Jo crec que es donen algunes variables a l'hora d'incidir socialment i econòmicament que fa que l'important en alguns casos sigui la forta dimensió social i econòmica d'algunes cooperatives, en d'altres l'arrelament històric en els territoris, en d'altres les dinàmiques que estan implementant les cooperatives de subministraments bàsics, serveis a les persones, sectors com l'agro-ecològic on hi ha molt recorregut a fer per a la seva organització en models cooperatius de consumidors, o el de l'habitatge en cessió d'ús, entre d'altres.
Per què hem d'optar per consumir cooperativament?
Primer de tot hem de tenir en compte que és la persona sòcia de consum que s'organitza per tal de consumir a través de la seva eina que és la cooperativa, productes, béns i serveis de qualitat i de bon preu i opta per a fer-ho dins d'un model cooperatiu, tot i que fins aquí possiblement podríem també afirmar que hi ha altres models no cooperatius que fan el mateix, si és cert, però si anem més enllà trobem diferències qualitativament importants.
Consum responsable, educació en el consum, valors cooperatius, participació, governança, foment de l'educació cooperativa, transformació social,... tot un comportament social que consoliden, fomenten i dinamitzen l'arquitectura d'un model, el cooperatiu, que també avança innovant no tan sols en les formes de consumir sinó a la vegada en les formes de govern i de gestió.
Com contribueix el cooperativisme de consum al desenvolupament sostenible?
Cal veure per exemple les memòries de sostenibilitat d'algunes de les nostres cooperatives, memòries que es regeixen rigorosament pels indicadors del Global Reporting Iniciative GRI i comprovarem les actuacions a nivell social, econòmic i mediambiental.
Per altra banda l'educació al consum responsable, els productes, béns i serveis de proximitat, la intercooperació amb altres cooperatives i la cooperació en les xarxes institucionals, educatives, culturals, etc... del territori on esta arrelada la cooperativa són fórmules de desenvolupament a la sostenibilitat.
Estan sorgint noves tendències i formes de consum: consum responsable, ecològic, comerç just, però també consum col·laboratiu, distribució descentralitzada...
Quines respostes ofereix el cooperativisme a aquestes noves tendències?
Avui en dia no podem parlar de blanc o negre doncs l'extensió de matisos en els projectes socioeconòmics comporten similituds en alguns del comportaments i en l'exercici d'experiències.
Jo crec que en aquestes noves tendències en part el cooperativisme n'és el responsable i hem d'anar buscant camins de trobada i de col·laboració mútua.
Existeixen molts grups de consum col·lectiu, especialment d'alimentació ecològica, que fins i tot s'autodenominen cooperativa, però que no es constitueixen formalment com a tals.
Les pràctiques de la majoria d'aquests projectes són en clau cooperativista encara que formalment no estigui organitzats com a cooperativa.
Aquí la federació ja va fer un treball extens de camp amb la voluntat d'aproximar aquestes pràctiques a la formalització de cooperatives, fet que no hem abandonat ni de bon tros però que requereix el seu temps per anar fent més visible les oportunitats que dóna el cooperativisme organitzat.