L'Observatori Empresarial contra la Pobresa ha publicat El camí cap a l'ocupació juvenil, estudi que aborda la situació actual i les causes de la desocupació juvenil.
La taxa d'atur dels joves entre 16 i 29 anys a Espanya es va situar en el 34%, el segon trimestre de 2016.
Segons l'informe, un 44% de joves abandona els estudis sense finalitzar l'educació secundària; aquesta falta de formació i, en el cas dels titulats, la manca d'experiència i la formació rebuda que no s'adapta a la demanda real del mercat laboral són les causes principals de l'elevat atur juvenil.
A més, la temporalitat (50% dels joves ocupats) i la parcialitat involuntària (67% dels ocupats) tenen conseqüències importants sobre el nivell de vulnerabilitat.
Davant d'aquesta situació, l'informe proposa un conjunt de mesures per tal que treballin, de manera coordinada, empreses, Tercer Sector i administracions, com són la prevenció de l'abandonament escolar, la reincorporació del jove al sistema educatiu, l'impuls de programes de beques i contractes de pràctiques, la creació de titulacions o centres de formació propis per cobrir les necessitats reals de cada empresa i la gestió conjunta de l'exclusió social.
El Fòrum Econòmic Mundial ha publicat l'article Modelant el futur de la venda al detall en les indústries de consum, que és una visió sobre les possibilitats de futur del comerç al detall.
L'informe destaca, d'una banda, el poder que tindrà el consumidor per posar al dia la indústria i, de l'altra, l'impacte de les noves tecnologies en tota la cadena de valor de la producció, transformant els models de negoci tradicionals.
Hi ha vuit tecnologies que, segons l'estudi, canviaran l'espai online en la propera dècada: l'Internet de les coses; la conversió del transport actual per vehicles autònoms/drons; la intel·ligència artificial en les tasques rutinàries; el desenvolupament més intel·ligent de la robòtica; l'ús del llenguatge digital en la cadena de subministrament; la creació de nous models de negoci amb capacitats multimaterials amb la tecnologia Impressió 3D; la realitat virtual que descobrirà nous productes sense anar a la botiga física i el blockchain, sistema que permetrà realitzar pagaments de manera segura.
Per tant, per prosperar, les empreses s'hauran d'adaptar a la tecnologia i innovar en el comerç físic i en el digital, que es preveu que augmenti fins al 40% en la propera dècada.
La nota econòmica Evolució recent i projeccions de la població a Espanya, publicada pel Banc d'Espanya aquest gener, estima, d'acord amb les darreres projeccions de la població, publicades per l'INE l'octubre de 2016, que es produirà un gradual i continu descens de la població, concentrat principalment en les edats compreses entre 16 i 64 anys, que suposarà passar dels 46,4 milions de persones el 2016 a 41,1 milions el 2066; a més, hi haurà un progressiu envelliment de la població i un increment de la taxa de dependència, que s'elevarà del 28,8% el 2016 al 64,9% el 2066.
Respecte dels fluxos migratoris, l'estudi preveu que s'arribi fins a un màxim de 81.000 persones anuals de saldo migratori net el 2065; aquesta evolució serà el resultat d'un flux constant d'entrades de l'exterior d'unes 343.600 persones anuals i d'una propensió també constant a emigrar a l'estranger que derivarà, segons l'informe, en una tendència decreixent de sortides d'emigrants a l'exterior, tot i que seran superiors a les 300.000 persones fins l'horitzó del 2023.
El Centre d'Estudis Demogràfics ha publicat Mirades alternatives sobre la pobresa a Espanya: una qüestió de definició i mesura, que analitza el grau d'assoliment per part d'Espanya de l'objectiu del programa Europa 2020 de reducció del nombre de persones pobres en 1,4 milions entre 2010 i 2020.
Segons l'estudi, considerant la definició oficial de pobresa (ingrés inferior al 60% de la mitjana), el nombre de persones pobres a Espanya s'incrementà en 678.441 persones (+7%) entre 2010 i 2014.
Si s'utilitza l'indicador oficial del risc de pobresa i exclusió emprat per la UE (AROPE), que considera que una persona és pobra quan el seu ingrés està per sota del 60% de la mitjana i, a més, viu en una llar amb baixa intensitat de treball i amb carències materials, el nombre de persones pobres es va incrementar en 367.685 (+3%) en el mateix període.
Ara bé, quan es mesura la pobresa econòmica emprant el llindar ancorat als nivells de l'any 2009, el nombre de persones pobres s'ha incrementat en 4.587.980 persones (un 45%, en termes relatius), increment que ha afectat particularment els infants i la població en edat laboral, les persones sense estudis universitaris i els nascuts a l'estranger.
Per tant, la conclusió de l'informe és que les possibilitats d'assolir l'objectiu de reducció de la pobresa, en el termini indicat, són escasses.
L'Informe sobre el comerç mundial 2016, publicat per l'Organització del Comerç Mundial, examina la participació de les petites i mitjanes empreses (PIME), que tenen entre 10 i 250 treballadors, en l'espai internacional, dominat durant molt de temps per les grans empreses que fins ara tenien l'abast organitzatiu i les tecnologies pertinents per accedir i proveir els mercats estrangers.
Aprofitant la reducció dràstica de les barreres comercials, la millora de la xarxa de transport i les tecnologies de la informació, moltes PIME ara veuen una opció estratègica per expandir-se.
Els beneficis d'aquesta participació internacional són, entre d'altres, la millora de la productivitat i l'eficiència de l'empresa, de la qualitat i diversitat dels productes i la millora, també, de les pràctiques sobre drets laborals i impacte ambiental.
De moment, en els països desenvolupats, la participació de les PIME en les exportacions brutes se situa en el 41%.
No obstant això, l'informe destaca que encara és aviat per poder avaluar el resultat de la internacionalització en el rendiment de les PIME ja que, entre d'altres qüestions, hi ha una manca de dades que en permetin la comparativa.
El Banc d'Espanya ha publicat els principals resultats de l'Enquesta financera de les famílies que dóna informació sobre la situació i les decisions financeres de les famílies espanyoles.
D'acord amb les dades, la riquesa neta mitjana es va situar el 2014 en 119.400 euros (21% menys que el 2011).
Les característiques que presenta aquesta riquesa és que augmenta amb la renda, amb l'edat fins la jubilació i amb el nivell educatiu, i és més alta en les llars on el cap de família és autònom.
Pel que fa al deute del conjunt de les llars, el 2014 representava un 12% del valor total dels seus actius, el 69% del deute estava motivat per la compra de l'habitatge principal i el 19% per la compra d'altres propietats immobiliàries.
Finalment, la renda mitjana el 2014 es va reduir un 9,7% respecte del 2011, amb caigudes majors a mesura que augmenta la renda; per grups d'edat, el descens, tot i que generalitzat, va afectar més els joves (-23%); i, per situació laboral, la caiguda de la renda va afectar els assalariats (-8%) i, més intensament, els treballadors autònoms (-12%); en canvi, va créixer de manera important per als jubilats (+11%).
Randstad Research ha publicat l'informe anual sobre tendències salarials a Espanya.
L'estudi s'ha efectuat en nou sectors d'activitat econòmica i àrees professionals: venda al detall; tecnologies de la informació i la comunicació; logística i transport; banca; assegurances i serveis d'assessorament; ciències de la vida; enginyeria; vendes i màrqueting; sector digital, i finances i recursos humans.
El 35,9% de les empreses d'aquests sectors estan patint un augment de rotació de les seves plantilles, i això està provocant, entre d'altres conseqüències, que les empreses desenvolupin polítiques d'actualització a l'alça de sous.
D'altra banda, el 53,6% de les empreses consideren que el dèficit de talent frena el creixement i el 35,7% manifesta que aquest problema no es dóna només en els perfils de major qualificació sinó també en perfils mitjans, i preveuen un agreujament d'aquest paràmetre el 2017.
Pel que fa a l'ocupació, el 55,3% del sector de logística i transport, el 52% de tecnologies de la informació i la comunicació, el 50% de l'enginyeria i el 47,4% de les empreses del sector de vendes al detall anticipen un creixement moderat aquest 2017.
D'acord amb la definició de pobresa o vulnerabilitat energètica de l'Institut Català d'Avaluació de Polítiques Públiques, a Catalunya hi ha 325.021 llars en situació de pobresa energètica (l'11,7% del total), amb 854.710 persones afectades per aquesta situació, de les quals 120.780 (11,4%) són menors de 14 anys i 146.280 (12,7%), majors de 65.
El gap energètic (quantitat d'euros necessaris perquè les llars deixin de ser considerades en risc de pobresa energètica) se situa en 16,3 milions d'euros.
L'Enquesta de condicions de vida 2015 indica que un 25% de les llars en risc de pobresa no aconsegueixen mantenir una temperatura adequada a l'hivern i el 22% ha d'ajornar el pagament de la factura de despesa energètica.
L'estudi de les característiques d'aquestes llars mostra que al voltant del 40% estan ubicades en municipis de menys de 20 mil habitants, el 34% es troba en zones amb una baixa densitat poblacional i el 33% en municipis amb 100 mil habitants o més.
Finalment, la situació de pobresa energètica és més present quan la dona és el suport principal de la llar.
L'Informe 2016 de l'Observatori de Barcelona situa Barcelona i l'Àrea Metropolitana en un espai competitiu i innovador.
La ciutat comtal és un pol d'activitat econòmica i se situa en la 20a ciutat del món a nivell de competitivitat i la 14a amb millor reputació.
També genera confiança en l'àmbit de la inversió internacional, com ho mostra el fet que ocupa la 8a posició entre les principals àrees urbanes del món en captació de projectes.
Així mateix, és líder a nivell turístic (turisme estranger i de negocis) i es posiciona com la 8a ciutat d'Europa i la 26a del món en nombre de turistes internacionals.
En relació amb el nivell salarial, se situa a la banda mitjana-baixa, ja que només supera el de ciutats com Lisboa, Atenes, Praga o Budapest, però força per sota del que tenen altres ciutats com Dublín, Munic, Amsterdam o Milà.
Finalment, els preus del sòl industrial, d'oficines i de locals comercials afavoreixen els negocis; tanmateix, la millora econòmica i l'atractiu de la ciutat han fet que des del 2015 els preus del lloguer del sòl s'hagin incrementat, sense afectar de moment la seva posició competitiva.
Segons l'estudi El sistema públic de pensions a Espanya: situació actual, reptes i alternatives de reforma del Banc d'Espanya, l'augment de la població en edat de jubilació en relació amb la població en edat de treballar suposa un repte per al sistema públic de pensions.
Les reformes dels darrers anys incorporen una elevació progressiva de l'edat de jubilació, un factor de sostenibilitat i un nou mecanisme de revaloració de les pensions.
Aquestes reformes comporten un risc de pèrdua de poder adquisitiu de la població jubilada davant d'augments inesperats de la inflació.
El sistema manté encara que la pensió depengui de l'ocupació que han tingut els jubilats en els darrers anys de vida laboral.
En aquest sentit, una via de reforma és completar la transició cap a un sistema de comptes individuals de contribució definida.
No obstant això, aquest sistema no resol la discussió sobre la generositat del sistema i la relació amb els recursos destinats al seu finançament.
L'informe conclou que és essencial que es reprengui el camí de la consolidació fiscal i es recuperi la tendència de la reducció del deute públic i situar les finances públiques en una millor posició per afrontar els problemes derivats de l'envelliment.
El futur del creixement econòmic i de la qualitat del treball continua sent un repte, segons l'informe Perspectives socials de l'ocupació mundial, de l'Organització Internacional del Treball.
S'espera que el creixement del PIB mundial augmenti (3,4% el 2017 i 3,6% el 2018), no obstant això, l'estudi destaca que hi ha incertesa i preocupació sobre la capacitat de l'economia per generar ocupació suficient i millorar-ne la qualitat.
La taxa de desocupació mundial s'espera que augmenti lleugerament fins al 5,8% amb 3,4 milions més d'aturats el 2017, i un creixement del nombre de persones que busquen feina superior a la capacitat de creació de llocs de treball el 2018.
En els països emergents es preveu que el nombre de persones desocupades augmenti en 3,6 milions, aproximadament, entre 2016 i 2017.
En canvi, en els països desenvolupats la previsió és que l'atur disminueixi en 670.000 persones el 2017.
A Europa el problema és la qualitat del treball, la reducció de la pobresa laboral i la persistència de les desigualtats d'oportunitats (de gènere i salarials).
L'Informe A igua i Ocupació publicat per l'Organització de les Nacions Unides sobre el desenvolupament dels recursos hídrics al món, considera que l'aigua és un component essencial de les economies nacionals i locals, i és necessària per crear i mantenir els llocs de treball en tots els sectors de l'economia.
Segons l'estudi, el 50% de la mà d'obra mundial està ocupada en vuit sectors que depenen de l'aigua i dels recursos naturals: l'agricultura, els boscos, la pesca, l'energia, la producció amb ús intensiu de recursos, el reciclatge, la construcció i els transports.
Una gestió adequada millora el nivell de vida, fa créixer les economies locals i promou la creació de llocs de treball, i és, en definitiva, el motor essencial per al creixement sostenible.
Complir amb aquests objectius socials requereix inversions i una visió compartida entre les polítiques socials, econòmiques, de l'aigua, l'energia, l'alimentació i el medi ambient.
L'informe conclou que és important que cada país, d'acord amb els seus recursos i prioritats, identifiqui i promogui estratègies i polítiques per generar llocs d'ocupació decents i productius sense degradar el medi ambient ni comprometre la sostenibilitat dels recursos hídrics.
CaixaBank Research inclou en el seu informe mensual de gener un focus dedicat al salari mínim a Espanya arran de l'aprovació del seu augment el passat 2 de desembre.
Amb aquest increment el SMI se situa en 707,6€ al mes en 14 pagues (52,6€ mensuals més que el 2016).
En comparativa internacional, el SMI d'Espanya se situa, en termes nominals, en la novena posició dels 22 països de la UE que en tenen i en desena, amb les dades ajustades per poder de compra.
No obstant això, quan es calcula la proporció que representa el salari mínim respecte del salari mig de la població Espanya queda a la cua (el 31%) i només dos països de l'OCDE, Mèxic i els EUA presenten un percentatge inferior.
Si la comparativa es fa amb el salari mitjà (el valor en la posició central, és a dir, aquell sobre el qual el 50% dels treballadors percep un salari inferior i el 50% restant, un de superior), el salari mínim a Espanya representa el 37% d'aquest i només els EUA en presenten un d'inferior.
Així mateix, el dossier se centra en les conseqüències de la desigualtat sobre el creixement econòmic, intenta desmitificar la relació entre increment de la desigualtat i populisme i es planteja si una major desigualtat pot provocar una crisi financera.
L'Informe publicat per PIMEC recull el resultat de l'enquesta feta a 400 pimes industrials durant la segona quinzena del passat mes de novembre.
Els resultats indiquen que les vendes de les pimes industrials han evolucionat positivament durant l'any 2016 i aquesta evolució ha estat més significativa en el cas de les mitjanes empreses que en les petites i microempreses.
Les exportacions han augmentat significativament, sobretot en els sectors de l'alimentària i tèxtil; de les indústries químiques, la indústria del paper, cautxú, fusta i altres indústries, i el metall.
L'activitat inversora ha estat elevada tot i que un xic inferior al 2015 i l'ocupació ha augmentat lleugerament per sobre del resultat observat un any enrere.
Les previsions per al 2017 són positives però, alhora, prudents, ja que tot i que el saldo de respostes positiu és del 61,1%, suposa una disminució de 5,1 punts percentuals respecte l'any 2016.
Pel que fa a l'impacte del Brexit, la major part esperen un impacte reduït atès que el 82,1% preveu mantenir el seu nivell exportador al Regne Unit.
L'INE ha publicat el compte satèl·lit del turisme d'Espanya per la sèrie 2010-2015, estadística basada en els principis metodològics de la comptabilitat nacional que permet mesurar l'impacte del turisme sobre el conjunt de l'economia.
Els principals resultats mostren com el pes del turisme va arribar als 119.011 milions d'euros el 2015, xifra que va suposar l'11,1% del PIB, una dècima més que el 2014.
L'ocupació vinculada al turisme també va augmentar durant el 2015 fins a situar-se en 2,49 milions de llocs de treball, el 13% del total dels llocs de treball de l'economia enfront del 12,5% de l'any anterior.
Tant l'aportació del turisme al PIB com a l'ocupació han augmentat des de l'any 2010.
La Comissió Europea ha publicat l'informe d'avaluació de les inversions realitzades en el marc del Fons Social Europeu (FSE) del període 2007-2013, que permetia finançar projectes fins a finals de 2015 i que tenia com a objectius augmentar la capacitat d'adaptació dels treballadors i empreses, millorar l'accés a l'ocupació, reforçar la inclusió social dels col·lectius desafavorits, invertir en capital humà, promoure col·laboracions entre els diferents agents implicats i reforçar la capacitat institucional.
Entre d'altres resultats, l'informe mostra com a finals de 2014, almenys 9,4 milions de residents europeus van trobar feina gràcies al suport del FSE, 8,7 milions van aconseguir una qualificació o títol i 13,7 milions han millorat les seves habilitats.
Destaca el pes dels joves de 15 a 24 anys en els destinataris del fons (30,5%), mentre que la participació del grup de més edat (55 a 64 anys) només ha suposat el 6%.
A més del document resum, s'inclou un informe per cadascun dels objectius on s'inclou el detall per països.
L'estudi de projecció ManpowerGroup pel primer trimestre de 2017 s'ha dut a terme entrevistant 1.000 directius a Espanya.
Segons recull l'informe, les previsions dels directius espanyols es mantenen relativament estables, de manera que un cop aplicats els ajustos estacionals la projecció neta de creació d'ocupació se situa en el 3%, el mateix percentatge que va registrar el primer trimestre de 2016 i només un punt percentual inferior al del trimestre anterior.
Els resultats anticipen un augment de la contractació en totes les branques analitzades durant el primer trimestre de 2017, sent els directius de l'hostaleria els que manifesten les perspectives de contractació més altes, amb una projecció d'ocupació neta del 7%.
A continuació, se situen el transport, emmagatzematge i comunicacions i el comerç i reparacions (+6% i +4%, respectivament).
En canvi, les projeccions més prudents corresponen als directius de la indústria manufacturera i als de la mineria i indústries extractives (+1% en ambdós casos).
La Comissió Europea està prenent mesures per promoure la seguretat i salut en el treball a la UE i per aquest motiu publica aquesta guia pràctica que ofereix una visió general per donar a conèixer les normes de seguretat i salut en el treball alhora que marca les principals obligacions, eines i recursos dels empresaris.
S'aborden aspectes com ara obtenir el màxim profit de les avaluacions de risc obligatòries, mesures preventives i de protecció, així com la representació amb exemples de casos concrets i enllaços d'interès relacionats amb la temàtica.