projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
L'Estatut atribueix a la Generalitat la competència exclusiva sobre muntanya, espais naturals protegits i serveis forestals, i també altres funcions com la protecció civil.
El cos de Bombers de la Generalitat, integrat per més de 5.000 efectius, desenvolupa les funcions de prevenció i extinció d'incendis i de salvaments atribuïdes al Govern de Catalunya i coordina els seus serveis a tot el territori excepte a la ciutat de Barcelona, on hi ha un cos de bombers propi.
En aquestes tasques també hi participa el personal pertanyent als serveis de prevenció i extinció d'incendis de les entitats locals, els bombers voluntaris, els bombers d'empresa i el personal tècnic especialitzat destinat a complir tasques de suport i ajut.
Els bombers i bomberes de la Generalitat intervenen en tot tipus d'emergències: incendis en habitatges, a les indústries, de vegetació, ensorraments, rescats en àmbits molt diversos com són muntanya, aigua, habitatges, infraestructures ferroviàries, rescat de persones atrapades en accidents de trànsit, inundacions, etc. Alhora també treballen en la prevenció operativa, tant per minimitzar el risc d'accident com per estar més preparats en cas que es produeixi.
Segons la Llei 5/1994, de 4 de maig, de regulació dels serveis de prevenció i extinció d'incendis i de salvaments de Catalunya, les funcions dels Bombers de la Generalitat són:
Si celebreu la Castanyada, seguiu les següents pautes:
per la qual es prorroguen les mesures especials en matèria de salut pública relacionades amb el consum de begudes alcohòliques per a la contenció del brot epidèmic de la pandèmia de COVID-19.
per la qual s'adopten mesures extraordinàries al territori de Catalunya per a l'aplicació de l'Acord del Consell Interterritorial del Sistema Nacional de Salut de 14 d'agost de 2020, sobre la declaració d'actuacions coordinades en salut pública per a la contenció de la pandèmia de COVID-19.
per la qual s'estableixen noves mesures en l'ús de la mascareta per a la contenció del brot epidèmic de la pandèmia de COVID-19.
Enllaç a la pàgina web del Departament de Salut amb informació sobre la higiene, conservació i preparació d'aliments.
Enllaç al vídeo de Canal Salut sobre el rentat de mans, un element clau per a la seguretat alimentària.
Es poden habilitar parades de venda al carrer de castanyes, moniatos o panellets, però cal respectar les següents pautes de seguretat per garantir una venda segura:
Els titulars de les activitats obertes al públic han d'adoptar mesures per garantir la protecció dels visitants:
per la qual s'adopten mesures bàsiques de protecció i organitzatives per prevenir el risc de transmissió i afavorir la contenció de la infecció per SARS-CoV-2.
Si aneu al cementiri, seguiu les següents pautes:
El Protocol d'atenció a les persones davant d'emergències greus a Catalunya (APCAT) té per objectiu definir una estratègia d'atenció integral a les persones afectades per a qualsevol emergència greu a Catalunya.
Aquest Protocol inclou un conjunt de procediments operatius que descriuen l'organització i els responsables de dur a terme les actuacions necessàries per aconseguir una resposta integral i continua als afectats en tots els estadis d'una emergència, i que tenen en compte també les lliçons apreses de les emergències greus que han afectat Catalunya els últims anys.
Aquest Protocol s'aplicarà complementàriament al PROCICAT o al pla especial activat, sempre que hi hagi una necessitat extraordinària en relació amb l'atenció a les persones, independentment del tipus de risc o emergència que hagi causat aquesta necessitat.
També es podrà aplicar en àmbits territorials inferiors, quan es valori insuficient la capacitat de resposta de l'administració local competent i/o quan aquests ho sol·licitin a Protecció Civil de la Generalitat de Catalunya.
En el Protocol destaca la definició del concepte d'afectat com a persona que, com a conseqüència d'una emergència greu o d'una situació de crisi, pateix un dany que li causa un impacte físic, psicològic o social, així com l'establiment de diferents nivells d'afectació com els afectats directes, familiars, intervinents o comunitat.
A més, el Protocol crea un nou òrgan de coordinació anomenat Unitat d'Atenció a les Persones, comandat per la Direcció General de Protecció Civil i que es considera fonamental per garantir que des del primer moment de l'emergència un dels focus de les actuacions estigui posat en l'atenció a les persones i no només en les tasques de salvament, rescat i mitigació de la situació de risc.
A més, es concreten els processos d'atenció psicològica i social als afectats, concretant també l'operativa per al desplegament i operativa dels Centres d'Atenció a Afectats (CAF) i de les Àrees d'Atenció Temporals d'Afectats (ATAF) com a espais de referència de l'atenció integral a les persones afectades en emergències greus.
El Protocol posa també especial èmfasi als processos d'informació als afectats i a la població en genera, incloent els fluxos de dades entre els diferents organismes que participen en l'emergència.
Tots aquests criteris operatius estan recollits en 10 procediments operatius classificats en 3 tipologies: escenaris i processos, àmbit sanitari i àmbit d'atenció social.
- Àrea General d'Operacions (AGO)
- Identificació de víctimes mortals (IVD)
- Gestió de la Informació d'Afectats
- Triatge i evacuació de ferits
- Assistència i suport a intervinents
- Àrees i centres d'atenció i informació a afectats (CAF i ATAF)
Versió informada favorablement per la Comissió de Protecció Civil (document pdf).
Enllaç a la pàgina web de divulgació del Servei Meteorològic de Catalunya on s'expliquen els llindars d'avis per a cada meteor i els avisos de Situació Meteorològica de Perill o SMP
Enllaç a la pàgina web de predicció general per a tota Catalunya del Servei Meteorològic de Catalunya.
Inclou els avisos de Situació Meteorològica de Catalunya.
pel qual s'aprova el Pla especial d'emergències per risc de vent a Catalunya
Enllaç a la base de dades de sismes de l'institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya
Enllaç als registres de les estacions de la xarxa sísmica i acceleromètrica de l'Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya amb dades en directe.
Enllaç als registres de les estacions de la xarxa sísmica i acceleromètrica de l'Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya.
Enllaç al visualitzador de la pàgina web del Instituto Geográfico Nacional on es mostren els epicentres dels sismes registrats a la xarxa sísmica i acceleromètrica
pel qual s'aprova la revisió del Pla especial d'emergències sísmiques a Catalunya (SISMICAT).
El termini per presentar la sol·licitud de participació s'inicia el dijous 13 de febrer a les 09.00h i finalitza el dimecres 4 de març a les 23.59h.
Guia del procés d'inscripció telemàtica
Nota informativa sobre els terminis
Annex 3 - provisional de destinacions sol·licitades
Annex 4 - mèrits al·legats i no acreditats correctament
El termini per presentar les al·legacions és del 9 al 22 de juny de 2020, ambdós inclosos.
Cal tramitar-les obligatòriament per via telemàtica.
Per resoldre els dubtes referents a la presentació d'al·legacions podeu consultar la Guia del procés d'inscripció telemàtica
Publicació al DOGC prevista per a l'1 de desembre.
Escala superiora, que compren era categoria d'inspector
Es membres deth còs de pompièrs volontaris dera Generalitat s'agropen enes seccions següentes:
pel qual s'aprova el Reglament del cos de bombers voluntaris de la Generalitat de Catalunya i del Consell de Bombers Voluntaris de la Generalitat de Catalunya.
de 2 de desembre, de regulació dels bombers d'empresa.
Er escandiment d'incèndis ei ua foncion materiau, mès nautament tecnificada, era direccion e era execució dera quau s'an d'amiar a tèrme damb perfècta claredat, tant per çò que hè as critèris com per çò que hè as ordes transmetudes.
Era Division e era Region son òrgans que, de manèra ordinària, s'adscriuen ara Subdireccion Generau Operativa, as que correspon era direccion estrategica d'ambits concrets dera activitat deth Còs de pompièrs dera Generalitat.
Es unitats centraus s'adscriuen a ua àrea centrau o division centrau e es unitats regionaus a ua àrea regionau o region.
pel qual s'aprova el Reglament del cos de bombers voluntaris de la Generalitat de Catalunya i del Consell de Bombers Voluntaris de la Generalitat de Catalunya.
de reestructuració del Departament d'Interior
E es intencions de crear un servici mancomunat se comencèren a concretar en 1977 damb era constitucion dera Comission Consultiva Regionau contra Incèndis.
En març de 1983 s'inaugurèc era sedença centrau de Pompièrs dera Generalitat enes installacions de Bellaterra (Cerdanyola del Vallès).
Dempús des incèndis de 1998, eth Centre de Telecomunicacions de Catalonha milhorèc era qualitat der hilat de telecomunicacions damb era implantacion, acabada en 2004, dera tecnologia digitau TETRA, coneishuda entre es pompièrs com àgora.
Damb aguesta lei, diuèrsi municipis damb superfície forestau comencèren a elaborar es sòns plans d'actuacion municipau en cas de huec.
Era ciutat de Barcelona ne quedèc ath marge.
Eth SPEI se metec en marcha damb 60 milions de pessetes aportats a parts iguales per Deputacion, ajuntaments (mens Barcelona) e companhies d'assegurances.
Atau madeish, estudièren es parcs existenti tà sajar de crear un hilat provinciau.
Eth reglament deth servici se publiquèc en Butlhetin Oficiau dera Província en 1970.
Molti sigueren represaliats per auer estat en frònt.
Un exemple deth reactivament des pompièrs siguec era creacion en 1946, per part des Pompièrs de Barcelona, dera Agrupación Cultural y Deportiva del Cuerpo de Bomberos, la Cultural.
Atau madeish, des dera publicacion ¡ Alarma! se tornèc a impulsar era Federacion Nacionau de Pompièrs d'Espanha, que se creèc en 1961, tot e es restriccions franquistes, damb eth nòm d' Asociación Española de Lucha contra el Fuego (ASELF).
Ua des principaus dificultats que se trobauen ère eth pagament des despenes generades pes tasques d'escandiment, que queiguie enes afectats, e que comportaue qu'es pompièrs auéssen dificultats tà invertir en materiau o pagar-se eth sòu.
Aguest modèl organizatiu portèc as legisladors a reformar era Lei municipau 1845, aprovada en 1866, segons era quau era soleta entitat damb capacitat juridica en camp der escandiment des incèndis ère er ajuntament.
Sigueren precisament es romans es que perfeccionèren era pompa idraulica d'Eron -iniciaument tà extrèir aigua- reconvertint-la en ua pompa tà lançar aigua a pression ( siphos ).
En Catalonha, es prumères pompes idrauliques contra incèndis sigueren fabricades pera Maquinista Terrestre y Marítima a mejan sègle XIX.
Els vehicles de transport de mercaderies perilloses es poden reconèixer per una placa taronja amb un número que identifica la substància que transporta.
Es pot donar el cas d'un camió caixa que porti placa taronja sense número: això vol dir que transporta matèries perilloses diferents en la mateixa càrrega.
En circular cal augmentar la distància de seguretat amb els vehicles de transport de mercaderies perilloses.
A part de les centrals nuclears, hi ha diverses activitats humanes en què es fan servir materials radioactius: hospitals i centres mèdics, universitats i centres de recerca, certs tipus d'indústria, construcció de carreteres i altres infraestructures, etc.
El perill dels materials radioactius que s'utilitzen és molt menor que el dels materials radioactius d'una central nuclear, i rarament es produeixen accidents de consideració en aquest tipus d'activitats.
El més usual és que, per causes criminals (robatoris), es retiri alguna font radioactiva que s'acaba abandonant.
Si trobeu abandonat un embalum (caixa, bidó, paquet...) o dispositiu amb símbols semblants als que apareixen a sota:
Normalment, l'abast i les conseqüències d'accidents que involucrin materials radioactius que no hagin estat causats per una central nuclear seran molt inferiors que els d'un accident en una central nuclear.
En el cas que l'accident radiològic comporti l'emissió d'un núvol radioactiu, els consells són els mateixos que en el cas d'accident nuclear.
Consulteu els consells a informació relacionada.
Si tens coneixement o les autoritats informen que et pots trobar en una zona que es pot veure afectada per un núvol radioactiu emès en l'accident d'una central nuclear:
Pot ser necessari aplicar la profilaxi radiològica, és a dir, la ingestió de comprimits o xarop de iode proporcionats per les autoritats.
Els comprimits o xarop s'han d'ingerir seguint les instruccions de les autoritats en el moment que aquestes estableixin.
Durant les proves de sirenes, sonen les 89 sirenes instal·lades a 39 municipis de Catalunya.
La prova es du a terme per comprovar-ne el funcionament i fer que tots els ciutadans en coneguin el so, estiguin preparats i sàpiguen què cal fer en cas d'emergència.
Els municipis on sonen les sirenes son els següents, per ordre alfabètic:
Abrera, Barcelona (Port de Barcelona i Zona Franca), Canovelles, Castellbisbal, Castellgalí, Constantí, Cornellà de Llobregat, el Morell, el Prat de Llobregat, els Garidells, els Pallaresos, Esparreguera, Flix, Granollers, Gualba, l'Hospitalet de Llobregat, la Canonja, la Pobla de Mafumet, Les, Martorell, Montornès del Vallès, Olesa de Montserrat, Perafort, Puig-reig, Riells i Viabrea, Salou, Sant Andreu de la Barca, Sant Boi de Llobregat, Sant Celoni, Sant Feliu de Llobregat, Sant Joan Despí, Santa Coloma de Cervelló, Sant Vicenç de Castellet, Tarragona, Terrassa, Tortosa, Viladecans, Vilallonga del Camp i Vila-seca.
Quan anem a la piscina, aquest any és important respectar les mesures de protecció i higiene per evitar contagis de la COVID-19.
Aquest any, atesa la situació excepcional, els ajuntaments podran establir limitacions tant d'accés com d'aforament per tal d'assegurar que es respecta la distància interpersonal.
Si us banyeu en piscines, rius, estanys o pantans, no us exposeu a riscos innecessaris, seguiu els consells següents:
Si us banyeu en piscines, rius, estanys o pantans no us exposeu a riscos innecessaris.
Tingueu especial cura amb els nens
Si us banyeu en rius, estanys, pantans i piscines no us exposeu a riscos innecessaris.
Recordeu-ho sempre: en una situació d'emergència, si necessiteu ajut truqueu al 112.
Fem un Sant Joan diferent amb grups reduïts, amb la família i els amics, però amb molta precaució, tant per evitar possibles contagis de la COVID-19 com per evitar els accidents fent un mal ús del material pirotècnic.
Quan anem a comprar petards, cal tenir en compte el següent:
de 27 de setembre, de modificació del Decret 64/1995 de 7 de març, pel qual s'estableixen mesures de prevenció d'incendis forestals.
de 22 d'abril, de mesures de prevenció dels incendis forestals en les urbanitzacions sense continuïtat immediata amb la trama urbana
A l'hivern, o coincidint amb una baixada de les temperatures, augmenta el perill que es produeixin accidents a la llar com a conseqüència d'un funcionament deficient dels sistemes de calefacció o de poca ventilació, que poden causar ferits greus o, fins i tot, la mort.
Protecció Civil de la Generalitat us ofereix consells senzills i pràctics per evitar situacions de risc.
El monòxid de carboni (CO) és un gas incolor, inodor, insípid i no irritant que es produeix quan combustibles com ara el gas, la fusta, el carbó o el petroli no es cremen completament (combustió incompleta o mala combustió) i produeixen un excés d'aquest gas tòxic.
A l'àmbit domèstic, es pot produir a xemeneies, calderes, escalfadors d'aigua, assecadores de gas, estufes i forns de cuina que no funcionen bé.
Perquè quan el CO entra al cos, impedeix que la sang porti oxigen a les nostres cèl·lules, teixits i òrgans.
Com que és tan difícil de detectar, ja que no es pot veure ni olorar, pot causar la mort ràpidament o danys greus a la salut si s'inhala durant un llarg període de temps.
A Catalunya, durant les èpoques de més fred, es produeixen cada any intoxicacions i morts per inhalació d'aquest gas, a causa d'un mal ús, un mal funcionament o una instal·lació incorrecta d'aparells de calefacció.
Hi ha indicis externs que ens poden indicar que s'està produint una combustió incompleta:
Els primers símptomes d'intoxicació per monòxid de carboni s'assemblen als de moltes malalties comunes i es poden confondre fàcilment amb una intoxicació alimentària, la grip, una infecció o simple cansament, ja que no hi ha sensació d'ofec ni d'asfíxia.
Si comenceu a sentir aquests símptomes i cessen quan sortiu a l'exterior, és probable que a l'interior de l'estança hi hagi una concentració excessiva d'aquest gas; aleshores atureu els aparells de calefacció i ventileu.
L'asfíxia associada a una ventilació insuficient a les estances, també pot ser deguda a la presència de diòxid de carboni, que redueix l'oxigen present a l'aire fins a nivells que poden produir l'asfíxia.
De la mateixa manera que en el cas del monòxid de carboni, aquests accidents no es poden detectar de forma anticipada i hi ha poc marge de reacció, d'aquí la importància d'actuar preventivament.
Tingueu presents tots els consells per evitar la intoxicació, especialment els següents:
Símptomes d'asfíxia per falta d'oxigen:
Aquí trobareu unes falques de veu amb els consells de Protecció civil per evitar intoxicacions i asfíxies amb calderes, escalfadors i generadors elèctrics que podeu fer servir per a transmetre els consells d'autoprotecció a través de les emissores municipals.
Si no podeu obrir els documents d'àudio, descarregueu-vos gratuïtament l' VCL Media Player.
Atesa la situació excepcional de la COVID-19, cal evitar les aglomeracions de gent i seguir les mesures de protecció.
Si teniu previst anar a celebracions en llocs on es preveu que hi assisteixi molta gent, com ara espectacles culturals, esdeveniments esportius i musicals, festes populars o manifestacions, tingueu en compte els consells d'autoprotecció següents:
Recordeu: davant de qualsevol emergència personal o col·lectiva, truqueu al 112, mantingueu la calma i seguiu les indicacions dels serveis operatius.
Si truqueu des d'un telèfon mòbil i no us dona senyal, pot ser que les línies estiguin saturades: busqueu un telèfon fix per fer la trucada.
Els anys 1960, els cossos de bombers catalans van fer un salt qualitatiu considerable.
La Llei de règim local de 1955 obligava a organitzar cossos de bombers en tots els municipis de més de 5.000 habitants, però oferia l'ajut econòmic i tècnic de les administracions estatals i provincials, que podien al seu torn organitzar el servei si els municipis no ho feien.
És en aquest context que el 1962 la Diputació de Barcelona va crear el Servicio Provincial de Extinción de Incendios (SPEI), que incloïa una gran estructura de suport als bombers, tant tècnica com administrativa.
El servei es planificava basant-se en criteris objectius i tenint en compte el conjunt dels municipis.
La ciutat de Barcelona en va quedar al marge.
L'SPEI es va posar en marxa amb 60 milions de pessetes aportats a parts iguals per Diputació, ajuntaments (menys Barcelona) i companyies d'assegurances.
Disposava de 23 parcs de bombers, entre els existents i els de nova creació.
El reglament, aprovat el 1963, no tenia en compte el personal municipal que ajudava els bombers en cas d'emergència.
La manca de personal es va resoldre en part amb la creació d'un Cos de Bombers voluntaris, ja quasi els anys 1970, amb retribucions mínimes i indemnitzacions en cas de mort o invalidesa.
Una altra tasca important que va engegar la Diputació de Barcelona va ser la prevenció: el 1974 va aprovar l' Ordenanza Provincial de Prevención contra el Fuego, la primera a escala estatal.
I també va crear, el 1973, la primera escola de bombers de l'Estat, amb 52 aspirants a bombers el primer any.
L'SPEI també va col·laborar en la tasca de normalització del material contra incendis i en la millora de la xarxa de radiocomunicacions.
Emmirallant-se en el servei de les comarques barcelonines, la Diputació de Girona va destinar el seu primer pressupost per comprar vehicles de bombers el 1963.
També es va preocupar per la formació permanent dels bombers i, ja a la dècada de 1970, redactava projectes arquitectònics per construir parcs de bombers.
L'estiu de 1975 l'ens provincial va aprovar un projecte de bases de col·laboració amb la Diputació de Barcelona en determinades emergències.
La prevenció d'incendis forestals va obligar la Diputació de Girona a replantejar-se el servei i el 1980 el ple de la corporació va destinar 100 milions de pessetes a la compra de material, entre el qual autoescales i autobombes.
Amb la promulgació de la llei de 1955, la Diputació de Lleida va continuar subvencionant els ajuntaments que estructuraven el servei de bombers.
Així mateix, van estudiar els parcs existents per intentar crear una xarxa provincial.
El reglament del servei es va publicar al Butlletí Oficial de la Província el 1970.
La Diputació de Tarragona no va crear mai un servei provincial de bombers tot i plantejar-s'ho primer que ningú, el 1954.
El servei va continuar sent estrictament municipal.
Amb la fi de la guerra i la imposició de la dictadura militar l'abril de 1939, totes les institucions van anar adoptant el nou règim i es van suprimir les lleis republicanes.
Com tots els treballadors de l'administració pública, els bombers també van patir les depuracions polítiques, havent de declarar sobre el seu passat i les seves idees polítiques.
Molts van ser represaliats per haver estat al front.
Durant els primer anys del franquisme, alguns cossos van patir canvis radicals, en els comandaments, personal, material i reglament.
La postguerra és una època dura per les mancances i les represàlies.
Els reglaments dels cossos de bombers es van traduir al castellà i es va prohibir el català.
Durant els anys 1940 la instal·lació de sirenes als parcs de bombers, ajuntaments i a vegades campanars va fer desaparèixer la figura de l'avisador, el bomber que advertia d'un sinistre amb un xiulet.
A partir dels anys 1950, Catalunya va rebre milers de persones provinents sobretot d'Andalusia, Aragó i Múrcia, amb el consegüent desgavell urbanístic (barraquisme, guetos, etc.) que el fenomen va comportar.
Paral·lelament, l'economia de l'estat va començar a créixer i també els sinistres i, en conseqüència, els cossos de bombers.
Un exemple del reactivament dels bombers va ser la creació el 1946, per part dels Bombers de Barcelona, de l' Agrupación Cultural y Deportiva del Cuerpo de Bomberos, la Cultural.
Així mateix, des de la publicació ¡ Alarma! es va tornar a impulsar la Federació Nacional de Bombers d'Espanya, que es va crear el 1961, tot i les restriccions franquistes, amb el nom d' Asociación Española de Lucha contra el Fuego (ASELF).
Els bombers voluntaris van començar a organitzar-se per lluitar contra els incendis forestals.
Els primers van ser un grup de joves estudiants de Gelida el 1958.
En aquella primera època van començar a fer formació amb els bombers de l'Ajuntament de Barcelona.
Un any en què els serveis de bombers van quedar desbordats va ser el 1962, amb la gran nevada i la gran riuada que van afectar tot Catalunya, però especialment la regió barcelonina.