projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El treball, elaborat per més de 200 investigadors d'arreu del món, s'ha publicat a la revista Nature Genetics i hi ha participat el Programa de Càncer Hereditari de l'ICO.
Un equip d'àmbit internacional format per més de 200 investigadors ha publicat a la revista Nature Genetics un estudi que identifica sis nous gens associats al desenvolupament del càncer d'ovari, un dels més agressius que es diagnostiquen actualment.
Fins ara, els estudis d'associació del genoma complet, genome-wide association study (GWAS), havien permès identificar dotze al·lels relacionats amb el càncer d'ovari epitelial.
La identificació d'aquests sis nous gens ha de permetre millorar la predicció del risc de desenvolupar càncer d'ovari en aquelles pacients portadores de les mutacions genètiques BRCA1 i BRCA2.
A l'estudi, que porta per títol "Identificació de sis nous gens associats al càncer d'ovaris epitelial invasiu", s'avaluen les associacions d'onze milions de variants genètiques d'un total de 15.437 malaltes sense història familiar, 30.845 casos de persones que no han desenvolupat la malaltia, 15.252 portadores de la mutació BRCA1 i 8.211 portadores de la mutació BRCA2.
Tots aquestes dades s'han combinat en una metanàlisi que han obtingut els resultats que ara s'han presentat.
En el projecte, hi han participat investigadors del Programa de càncer hereditari dels tres centres ICO que han col·laborat amb les dades de més de 1.000 pacients i de les seves històries clíniques familiars.
En àmbit de l'Estat espanyol, hi ha participat també el Vall d'Hebron Institut d'Oncologia (VHIO), el Centro Nacional de Investigaciones Oncológicas (CNIO) i l'Hospital San Carlos de Madrid.
L'estudi és un exemple del treball de molts professionals tant de l'àmbit clínic com de laboratori.
Aquesta 33a edició, que s'ha celebrat virtualment, ha estat organitzada per l'equip professional del Programa de Recerca en Epidemiologia del Càncer (ICO-IDIBELL) i per l'IPVC.
La 33a edició del Congrés Internacional del Papil·loma Virus (IPVC2020), que s'ha celebrat del 20 al 24 de juliol, ha estat tot un èxit de participació amb més de 1.400 inscrits.
Aquest congrés s'havia de celebrar de manera presencial el passat mes de març a la ciutat de Barcelona, però la situació de pandèmia a causa de la COVID19 viscuda arreu del món va obligar la seva suspensió.
Finalment s'ha pogut celebrar en un nou format virtual organitzat per l'equip professional del Programa de Recerca en Epidemiologia del Càncer de l'ICO-IDIBELL i per l'IPVC.
Recordem que l'Institut Català d'Oncologia és un centre referent en VPH acreditat per l'OMS.
Enguany, el tema del congrés ha estat 'Ciència i educació per a l'acció contra el VPH' i a través de conferències i sessions orals s'han presentat els darrers resultats de recerca, des de ciència bàsica fins a l'impacte en la salut mundial.
Per altra banda, s'ha donat especial èmfasi a la importància de definir polítiques per fer front a la prevenció i el control del VPH en les poblacions més vulnerables i els països amb menys recursos.
En aquest sentit, cal destacar la rellevància dels estudis sobre el tractament de les lesions pre-neoplàsiques i dels càncers associats al VPH amb immunoteràpia.
Aquesta tarda es clausurarà aquest congrés amb una sessió plenària a càrrec de Francesc Xavier Bosch, consultor sènior del Programa de Recerca en Epidemiologia del Càncer de l'ICO i investigador del VPH referent, i amb una compareixença del director general de l'OMS, Adhanom Ghebreyesus, que explicarà l'estratègia de l'organització que dirigeix per erradicar el càncer de coll uterí arreu del món.
Objectiu: eliminar el càncer de coll uterí
Paral·lelament a aquest congrés, l'Assemblea Mundial de la Salut (WHA), òrgan decisori suprem de la Organització Mundial de la Salut (WHO), proposarà a la seva agenda l'aprovació de la campanya mundial d'eliminació del càncer del coll uterí que s'aprovarà convertint-se en directiva per a que els països activin els seus programes de contingència.
Probablement, en els propers dies, s'anunciarà la resolució d'aquesta campanya i, tal i com s'especifica en aquesta proposta, part d'aquesta estratègia d'eliminació consistirà en introduir i ampliar la vacunació contra el Virus de Papil·loma Humà (VPH) ja que la majoria de casos de càncer de coll d'úter són deguts a aquest virus.
Així doncs, s'ha volgut aprofitar l'impacte i importància del IPVC2020 per anunciar a tota la comunitat científica, i públic especialitzat, aquest nou projecte.
Es tracta d'un treball multicèntric en el que hi han participat 12 hospitals d'arreu de l'Estat, i s'han reclutat 116 pacients.
L'ICO ha coordinat un estudi multicèntric en el que hi han participat 12 hospitals d'arreu de l'Estat, entre ells els centres ICO de l'Hospitalet, Badalona i Girona, i que ha reclutat 116 pacients.
Aquest treball ha estat publicat a la revista científica BMC Palliative Care i és el primer estudi de qualitat de vida amb dades de vida real (real world data) en pacients amb càncer de pàncreas metastàtic tractats amb quimioteràpia de primera línia.
L'estudi, que ha estat encapçalat per l'oncòloga mèdica de l'ICO l'Hospitalet, Berta Laquente, demostra la millora en la qualitat de vida, i l'impacte positiu en la salut com poden ser la milloria en el dolor, en la son o la gana, en els pacients tractats amb quimioteràpia.
Per Laquente "aquest estudi és important perquè s'observa que aquesta millora en la seva qualitat de vida és encara més evident en aquells pacients que, en el moment de l'inici del tractament, presenten un pitjor estat general 'perfomance status' (>PS2) i que en la majoria de casos són exclosos dels assaigs clínics".
Podeu trobar l'article en el següent enllaç: https://bmcpalliatcare.biomedcentral.com/articles/10.1186/s12904-020-00610-4
Un estudi amb 890 pacients de càncer diagnosticats de la COVID-19 demostra que els seus factors de risc per presentar una infecció greu o mortal són similars als de la població general: pacients homes, de més de 65 anys i amb altres comorbiditats.
La pandèmia de la COVID-19 ha suposat un fort impacte en tots els sistemes sanitaris del món.
Algunes poblacions de risc, com són els pacients de càncer, es trobaven en la difícil tessitura d'avaluar si els beneficis obtinguts pels tractaments antineoplàsics compensaven el risc d'una probabilitat més gran de contagi del virus o de patir una infecció més greu.
Ara, un estudi multicèntric amb participació catalana pretén revelar algunes de les incerteses sobre aquesta població i la seva relació amb la COVID-19.
A l'estudi, que acaba de ser publicat a la revista Cancer Discovery i que té com a primer autor i líder David J. Pinato, del Departament de Cirurgia i Càncer de l'Imperial College London (Regne Unit), s'ha avaluat l'impacte de la COVID-19 en un grup de 890 pacients de tota Europa, avui dia, la cohort més gran que existeix de pacients oncològics amb COVID-19 europeus.
Per a això s'ha comptat amb la col·laboració de centres de Catalunya, Itàlia i Regne Unit.
En aquest estudi hi han participat els centres de l'Institut Català d'Oncologia (ICO) a l'Hospitalet, Badalona i Girona (amb els hospitals Bellvitge, Germans Trias i Pujol i Doctor Josep Trueta), la Vall d'Hebron, l'Hospital Clínic, l'Institut d'Investigacions Biomèdiques August Pi i Sunyer (IDIBAPS).
Per tant, les dades obtingudes han servit també per definir el perfil d'aquelles persones amb risc més gran de presentar un quadre greu de COVID-19: home, major de 65 anys i amb altres comorbiditats, independentment del seu estat oncològic.
Aquests factors de risc són els mateixos que s'havien identificat en la població general afectada per la COVID-19.
Sabent això, és possible estratificar millor el risc, cosa que permet posar el focus de protecció en aquesta població que està en risc més alt durant la pandèmia.
Els mesos viscuts durant la crisi sanitària de la COVID-19 han obligat els professionals dels serveis d'Oncologia a fer un notable esforç per proporcionar una atenció de la màxima qualitat als pacients amb càncer a partir de la informació de la qual s'anava disposant.
Joan Brunet, cap d'oncologia mèdica de l'ICO Girona, fa esment a la importància del treball conjunt amb la resta d'especialitats de l'hospital, per tal de poder atendre millor aquests pacients.
Els resultats del treball reforcen les decisions clíniques que vàrem pendre en relació a la continuitat dels tractaments oncològics.
Els resultats d'aquest treball ens seran molt útils per protocolitzar aquests tractaments.
Les dades que s'han obtingut d'aquest estudi ofereixen una informació molt important per al maneig dels pacients oncològics i ajuden a revelar moltes de les incògnites sobre com els pot afectar la COVID-19.
L'estudi ara publicat només és el primer i està previst que en breu puguin extreure's més conclusions.
El Programa de cribratge es va aturar el passat mes de març a causa de la situació generada per la COVID19.
El programa de Detecció Precoç de Càncer de colorectal de l'ICO reprèn la seva activitat després de la situació generada per la COVID19.
Per tal de poder reiniciar el Programa i mantenir en tot moment la seguretat dels i les participants, es vol recordar la importància de seguir les mesures bàsiques de prevenció del contagi, quan s'adrecin a les farmàcies per recollir el kit de la prova i quan portin la mostra.
El programa de cribratge de càncer colorectal ja fa 20 anys que funciona i ha detectat més de 13.800 lesions precanceroses i més de 1.000 càncers, la majoria en estadis inicials.
Per tant, demostrada la seva efectivitat i convençudes de la importància de la prevenció, el programa ha reprès l'activitat, aplicant les accions pertinents per mantenir la seguretat davant el contagi per coronavirus.
Els homes i dones de 50 a 69 anys de la zona de referència de l'ICO, rebran una carta d'invitació del programa.
Només cal seguir les instruccions d'aquesta carta per poder tenir el material per realitzar la prova de sang oculta en femta.
Per tal d'explicar com funciona el programa, quines mesures de seguretat es recomanen i la importància de participar-hi, s'ha creat un vídeo per tal de fer-lo arribar a totes les persones convidades al programa.
Podeu visualitzar el vídeo en el següent enllaç: https://youtu.be/PIakDRreOp0
Si teniu qualsevol dubte us podeu adreçar al programa a través del telèfon (932607959) o per correu electrònic ( [EMAIL] ).
Us presentem la Memòria de Sostenibilitat 2019 de l'ICO, que recull les actuacions i fites més destacables de l'any i dona resposta als estàndards GRI (Global Reporting Initiative).
El 2019 ha estat un any d'empenta per a la consecució dels Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS) de l'Agenda 2030 a l'ICO.
La institució ha definit els ODS prioritaris i secundaris amb els seus grups d'interès i s'han alineat els objectius estratègics del nou Pla estratègic 2019-2022 amb els objectius de l'Agenda 2030, tal com queda reflectit a la memòria.
L'anàlisi de la materialitat portada a terme aquest any s'ha basat en els resultats dels tallers "L'Agenda 2030 i els ODS", amb participació de professionals que van identificar els reptes de sostenibilitat per a la institució davant els 17 ODS.
S'ha basat, així mateix, en l'informe de reclamacions expressades per usuaris de l'ICO i en l'anàlisi estratègica interna a partir del qüestionari estructurat amb 33 ítems definits als Estàndards GRI.
Com a novetat, els apartats de la memòria es troben alineats amb els Estàndards GRI i els ODS i s'identifiquen en cada capítol.
Aquest any, la nostra memòria s'ha editat com a document amb informació accessible i, per tant, compleix amb el dret d'informació reconegut a l'article 21 de la Convenció de Nacions Unides sobre els Drets de les Persones amb Discapacitat.
Es pot consultar en versió llengua catalana i castellana, i ha estat verificada externament per Bureau Veritas.
La publicació d'aquesta memòria de sostenibilitat ratifica el compromís de la institució amb el suport als deu principis del Pacte Mundial de les Nacions Unides i contribueix a fomentar la transparència i a comunicar a la societat els valors, els objectius, els impactes i els avenços en recerca i medicina del càncer, a més de donar solucions concretes als Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS) que marquen l'Agenda 2030 de les Nacions Unides.
En un article que s'acaba de publicar a la revista Proceedings of the National Academy of Sciences (PNAS) es descriu que en les cèl·lules canceroses s'inactiva epigenèticament la proteïna que genera el nucleòtid "Y", originant tumors petits però altament agressius.
En un article que s'acaba de publicar a la revista Proceedings of the National Academy of Sciences (PNAS), liderat per l'Institut de Recerca contra la Leucèmia Josep Carreras i amb la participació de l'Institut Català d'Oncologia, es descriu que en les cèl·lules canceroses s'inactiva epigenèticament la proteïna que genera el nucleòtid "Y", originant tumors petits però altament agressius.
Els investigadors de l'estudi han demostrat que el silenciament epigenètic del gen TYW2 és la causa de la pèrdua de l'esquiu nucleòtid "Y" i que el bloqueig epigenètic del gen TYW2 ocorre principalment en càncer de còlon, estómac i úter.
I té conseqüències indesitjables per a una cèl·lules sana: el "carter" (ARN) que envia el senyal per produir els "maons" del nostre cos (proteïnes) comença a acumular errors i la cèl·lula adquireix un aspecte diferent, allunyat de l'epiteli normal, que anomenem mesenquimal i que s'associa amb l'aparició de metàstasi.
En aquest sentit, quan s'estudien pacients amb càncer de còlon en estadis precoços, la lesió epigenètica de TYW2 i la pèrdua del nucleòtid "Y" s'associa a aquells tumors que, encara que de mida petita, ja comporten una menor supervivència de la persona.
Un equip d'investigadors de l'ICO-IDIBELL, liderats per Conxi Lázaro i Alberto Villanueva, han estat guardonats amb un dels premis d'Iniciativa de Descobriment de Nous Fàrmacs (DrugDiscoveryInitiative Awards) per part de l'Associació Americana de Tumors Infantils (Children's Tumor Foundation).
El projecte premiat porta per títol: "Tractament de tumors MPNST associats a la Neurofibromatosi 1 amb inhibidors d'Aurora Kinasa" i ha estat guardonat amb la màxima retribució per la seva categoria.
Aquest reconeixement ha estat compartit amb els investigadors de la Universitat British Columbia de Vancouver, equip liderat per Chris Maxwell.
Els premis d'Iniciativa de Descobriment de Nous Fàrmacs es concedeixen anualment amb la finalitat de finançar estudis preclínics enfocats a la cerca de nous fàrmacs pel tractament de la Neurofibromatosis de tipus 1, la Neurofibromatosi de tipus 2 i les Schwanomatosis.
Es tracta de trenta-dues receptes elaborades per tal de poder ajudar als i les pacients afectats de càncer a atenuar els efectes secundaris més comuns que apareixen amb la malaltia.
Les videoreceptes i altres consells es podran visualitzar a partir del proper 5 d'octubre per les ràdios i televisions locals així com a la web menjardurantelcancer.cat.
Quan es diagnostica un càncer, al pacient se li presenten molts interrogants sobre el tractament per fer front a la malaltia, sobre el dia a dia, sobre una nova vida...També sobre una nova manera d'alimentar-se.
Una bona alimentació és essencial per garantir un bon estat nutricional per aquests tractaments oncològics.
És per aquest motiu que s'ha creat el projecte audiovisual: 'Què i com menjar durant el càncer'.
Es tracta de trenta-dues receptes elaborades per tal de poder ajudar als i les pacients afectats de càncer a atenuar els efectes secundaris més comuns que apareixen amb la malaltia i les recomanacions de diferents dietistes i nutricionistes de l'ICO que expliquen com poder-hi fer-hi front a través de pautes senzilles i pràctiques.
Aquest projecte audiovisual ha estat creat per la Xarxa Catalana de Comunicació Local amb la col·laboració de l'Institut Català d'Oncologia (ICO), la Fundació Alicia, l'Institut d'Investigació Biomèdica de Bellvitge (IDIBELL), l'Institut d'Investigació Sanitària Pere Virgili (IISPV) i la Universitat de Barcelona (UB).
Tots els vídeos es podran visualitzar a partir del proper 5 d'octubre per ràdios i televisions locals així com a la web menjardurantelcancer.cat i a les respectives webs de totes les institucions implicades.
Material amb suport científic i tècnic
Als vídeos, tothom qui ho desitgi, podrà trobar les claus per tal de poder atenuar els efectes secundaris més comuns que apareixen amb el càncer: les nàusees i els vòmits, la diarrea, el restrenyiment, la pèrdua de gana, la disgèusia (distorsió del sentit del gust), mucositis (nafres a la boca), disfàgia a sòlids i disfàgia a líquids (dificultat per empassar-se aliments sòlids i líquids respectivament).
Dietistes-nutricionistes de l'ICO expliquen aquests vuit efectes secundaris recomanant com fer-los-hi front.
A més, hi ha deu càpsules que trenquen els mites més comuns sobre el càncer i l'alimentació durant la malaltia i reportatges en què els pacients expliquen en primera persona la seva relació amb l'alimentació durant el tractament.
El Servei d'Oncologia Radioteràpica de l'ICO l'Hospitalet està provant, des de fa dos anys, aquesta tècnica que redueix la dosis de radiació i els efectes secundaris de la radioteràpia als teixits que envolten la pròstata.
Fins a dia d'avui s'han tractat 23 pacients utilitzant aquesta tècnica i és el primer centre públic de Catalunya que la realitza en l'actualitat.
Cada any es diagnostica càncer de pròstata a més d'un milió d'homes arreu del món, de fet, és el segon càncer més diagnosticat en aquest col·lectiu.
En alguns casos d'aquest tipus de càncer, el tractament amb radioteràpia pot ser la única via per tal de poder-lo combatre.
La pròstata està situada al costat del recte i el tractament amb radioteràpia, que s'aplica per tal de matar les cèl·lules cancerígenes de la pròstata, pot acabar causant problemes per la radiació a la funció intestinal, urinària i també sexual.
Des de fa dos anys, el Servei d'Oncologia Radioteràpica de l'ICO l'Hospitalet està provant aquesta nova tècnica que consisteix en aplicar un hidrogel, entre la pròstata i el recte, per tal de reduir la radiació i els efectes secundaris del tractament radioteràpic en pacients amb càncer de pròstata, sobretot al recte que és l'últim tram de l'intestí.
Fins a dia d'avui 23 pacients s'han pogut beneficiar d'aquest nou tractament i, a dia d'avui, és el primer centre públic de Catalunya que realitza aquesta tècnica.
En que consisteix aquesta nova tècnica?
Aquesta tècnica consisteix en la col·locació d'un hidrogel en l'espai que hi ha entre la pròstata i el recte.
Aquest hidrogel, com el seu nom indica, està compost majoritàriament per aigua i la resta és tracta de la substància que li dona la consistència de gel i que permet la separació d'ambdós òrgans: la pròstata i el recte.
Un cop col·locada aquesta solució, la separació pot arribar a ser d'un centímetre i mig.
La inserció d'aquest hidrogel es fa per via trans-perineal, molt semblant a la tècnica que s'utilitza per a les biòpsies prostàtiques, i aprofitant el procediment de col·locació dels marcadors fiducials que es realitza sota efecte d'anestesia local.
Un cop realitzat el procediment, el pacient pot fer vida completament normal.
L'hidrogel 'espaiador' és un hidrogel absorbible que crea un espai temporal, que té una durada de aproximadament tres mesos, entre la pròstata i el recte per tal de reduir la dosis de radiació rebuda pel recte durant la radioteràpia que se li administra al pacient per a tractar el càncer de pròstata.
Per què pot resultar beneficiosa aquesta nova tècnica?
A l'actuar d'espaiador, aquest hidrogel allunya temporalment el recte de la pròstata (aproximadament 1,3 cm) i d'aquesta manera es redueix la dosi de radiació que arriba al recte i pot eliminar o disminuir els efectes secundaris.
Aquesta solució d'hidrogel es podria utilitzar en tot tipus de radioteràpia, entre les que es poden incloure: radioteràpia externa, braquiteràpia i radioteràpia corporal estereotàctica.
L'absència d'ALKBH3 permet a les cèl·lules canceroses créixer amb més llibertat i és un indicador de malignitat per aquest tipus de tumors.
La desregulació dels nivells d'ARN i proteïnes, en comparació amb els dels teixits normals, és una característica molecular constant de tots els càncers.
Darrere de les causes d'aquests canvis, recentment s'han identificat modificacions químiques a les molècules d'ARN que afectarien a la seva estabilitat, ubicació o capacitat de produir proteïnes.
Aquest és el cas del limfoma de Hodgkin, que constitueix aproximadament un 25-30% de tots els limfomes i que gràcies als constants avenços científics és curable en un 85% dels casos amb el tractament de primera línea.
Malauradament, encara hi un 15% de pacients que segueixen sense respondre a la teràpia i tenen una supervivència molt reduïda.
Ara, en un article publicat a la revista Blood liderat per l'Institut de Recerca contra la Leucèmia Josep Carreras (IJC) i amb la participació de científics de l'Institut Català d'Oncologia (ICO) i l'Institut d'Investigació Biomèdica de Bellvitge (IDIBELL), es senyala un biomarcador que permetria identificar els casos que acabaran desenvolupant una malaltia més agressiva i per tant requereixen una atenció especial.
" Hem trobat que ALKBH3 és capaç de regular l'activitat de l'ARN, el pas entremig entre el genoma i les proteïnes ", explica Anna Sureda, Cap del Servei d'Hematologia Clínica de l'ICO i membre del grup de Tumors del Sistema Hematopoètic i Limfoides de l'IDIBELL.
A més, els resultats indiquen que aquesta activitat reguladora és especialment important en el limfoma de Hodgkin. "
Les cèl·lules canceroses d'aquest tipus de tumor no expressen el gen ALKBH3, el que estaria provocant que tinguessin més capacitat de proliferar i per tant fossin més malignes ", explica Sureda.
Aquest descobriment, obre la porta a desenvolupar tractaments específics per aquests pacients a través de la substitució de l'activitat de ALKBH3 o la reactivació de la seva expressió. "
Sense ALKBH3 les cèl·lules canceroses poden modificar el microambient que les envolta i eliminar les barreres pel seu creixement.
Per això és molt important el desenvolupament de bons models tumorals, a partir dels limfomes amb aquesta alteració, on poder avaluar noves estratègies terapèutiques ", conclou Alberto Villanueva, cap del grup de Resistència Farmacològica i Xenografts del Programa ProCURE de l'ICO i de l'IDIBELL i col·laborador d'aquest estudi.
En l'edició d'aquest 2020, que ha estat totalment virtual i que ha reunit als millors experts en el pla internacional dins l'àmbit de l'oncologia, s'han tornat a presentar un bon nombre de pòsters i comunicacions orals per part de professionals de la institució.
Del 19 al 21 de setembre es va celebrar el Congrés de la Societat Europea d'Oncologia Mèdica (ESMO 2020) de manera virtual a causa de la pandèmia de COVID19.
Tot i això, la presencia de professionals de l'ICO va ser nombrosa i es van presentar diversos pòsters i comunicacions orals mostrant la recerca clínica i l'assistència que es realitza a la institució.
En l'edició d'aquest any hi ha hagut més de 30.000 professionals registrats de 150 països diferents.
Pel que fa a les presentacions i ponències hi ha hagut 2.137 abstracts presentats, 1.807 pòsters i 230 ponents participant al congrés.
El congrés ESMO, conjuntament amb el congrés de la Societat Americana d'Oncologia Clínica (ASCO) són els dos esdeveniments més importants en els que hi participen oncòlegs/es i investigadors/es d'arreu del món i en el que es presenten les últimes novetats en el camp de la recerca clínica en el camp del càncer.
Podeu consultar el llistat de treballs presentats pels diferents professionals dels centres ICO en el document adjunt: Presentacions ICO a l'ESMO 2020.pdf
El document adjunt que mostra la participació de professionals de l'ICO a l'ESMO s'ha confeccionat amb la informació que ens han fet arribar des dels respectius serveis d'Oncologia Mèdica de l'ICO.
En el cas que hi manqui alguna presentació, us preguem que la feu arribar a través del correu [EMAIL] per tal de poder-la afegir al llistat.