projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Editorial Rosa Sensat, 2019, 215 pàg.
Tal com s'expressa a la presentació, «aquest llibre és fruit, primer, de l'amistat dels autors i, segon, de la creença compartida pels tres que, arribada ja la nostra etapa de jubilació, just culminades carreres docents de matemàtiques de més de quaranta anys i en tots els nivells educatius i professionals, potser podia ser d'interès per a molts col·legues, per a amics i especialment per a possibles futurs docents exposar les nostres visions del que considerem que han estat unes vivències singulars de l'educació matemàtica i unes idees que creiem que encara poden tenir per davant un llarg recorregut».
El capítol 1 comença amb un seguit de reflexions breus sobre el que és o hauria de ser l'educació en general i l'educació matemàtica en particular, i ens centrem en els tres grans nivells educatius: primària, secundària i universitat.
En el capítol 2 recollim les nostres perspectives sobre la formació inicial i permanent del professorat en totes les etapes.
El capítol 3 és un elogi apassionat de la innovació docent, de les seves dimensions, desenvolupaments i relacions amb la recerca educativa.
Aprofitem per emfatitzar qüestions obsoletes que cal abandonar per donar pas a nous plantejaments, i el capítol acaba amb les innovacions de comunicació i divulgació de les matemàtiques.
El capítol 4 el dediquem amb gran detall al que ha estat una de les nostres dèries compartides: l'ús i la bondat dels materials manipulables a les classes de matemàtiques, sense oblidar enquadrar en el laboratori matemàtic l'ús de les tecnologies amb seny i realisme.
També es fa referència a la modelització matemàtica i al realisme com a recurs excel·lent per fer activitats lligades a la vida quotidiana.
El darrer capítol, el 5, va d'amor, de com induir l'estimació a les matemàtiques i de com les emocions han de ser clau en un bon aprenentatge.
En un apartat final hi ha els nostres tres autoretrats i s'ofereix una perspectiva del que ha estat per a cadascun de nosaltres la nostra vida professional fins avui.
També fem una glossa dels que han estat, per a nosaltres, educadors de matemàtiques referents.
En definitiva, es tracta d'una aproximació al futur de l'educació matemàtica a partir d'unes vides que hem dedicat a aquest ofici.
Aconseguirem transmetre passió i il·lusió pel tema?
Amb aquest llibre almenys ho intentem.
Ressenya: Claudi Alsina, Anton Aubanell i Carme Burgués (autora i autors del llibre)
Austràlia, com la resta de països, necessita un sistema fort de formació d'adults que asseguri als treballadors, i a les empreses, que puguin formar-se en les noves habilitats que es requereixen en una època de canvis.
El país va detectar que el seu sistema de formació d'adults tenia marge de millora perquè des de l'any 2012 van veure que hi havia diversos grups de població que hi estaven infrarepresentats i que, per tant, la seva cobertura havia disminuït.
Per augmentar la participació en la formació d'adults es va dissenyar un sistema d'incentius fiscals amb la idea de combatre les barreres que imposaven el cost i el temps d'aquest tipus de formació.
Aquest informe analitza els avantatges i els desavantatges de diversos d'aquests incentius basant-se en l'experiència australiana i també en la internacional i, en definitiva, fa recomanacions sobre les polítiques aplicables per incrementar la participació.
El primer capítol presenta una visió de conjunt de les darreres tendències que s'observen en la participació i resumeix els diferents tipus d'incentius que hi ha actualment per promocionar la formació d'adults.
En el segon capítol s'identifiquen les barreres principals que s'observen per a aquest tipus de formació i es discuteix sobre els incentius amb els quals es podrien superar aquestes barreres i com es podria fer.
Finalment, en el tercer capítol s'avalua el sistema australià actual i es consideren diverses polítiques que cal aplicar.
Associació Europea d'Universitats (EUA).
En aquest document hi trobareu com el Brexit afectarà les universitats.
Conté una visió general del que ja ha estat acordat i també de quin haurà de ser el procés cap a una futura relació de les universitats britàniques amb les universitats de la Unió Europea (UE).
El document exposa que la gran part del món universitari lamenta la marxa del Regne Unit (RU) de la UE i que aquest està compromès amb la idea d'Europa.
Es conclou que l'any 2020 caldrà negociar la relació entre la UE i el Regne Unit i legislar en conseqüència.
Pel que fa a educació i recerca, les dues parts estan d'acord que l'objectiu final és mantenir la relació estreta que hi ha actualment entre el RU i els programes europeus, però hi ha preocupació per aquesta negociació, sobretot per l'estret marge de temps de què es disposa i també perquè en paral·lel hi haurà altres negociacions complexes d'àmbit europeu, com la del Multiannual Financial Framework (MFF) per al període 2021-2027.
Fins ara, d'acord amb tots els acords signats (el Withdrawal Agreement i la Political Declaration), la cooperació continuarà com sempre fins al 31 de desembre del 2020 i s'espera que amb pocs canvis després del 2021.
El RU podrà continuar contribuint i beneficiant-se de programes com l'Horitzó 2020 o l'Erasmus+ fins que s'acabin els projectes i fins que acabin els programes.
També es mantindran fins al 31 de desembre del 2020 els acords que hi havia amb la UE que permetran la compartició de dades, el comerç de mercaderies i serveis o la mobilitat per als estudiants i el professorat.
Després, la voluntat del RU és poder continuar participant en els programes europeus, però aquesta participació s'haurà de regular perquè en els acords signats també queda clar que un estat que no és membre no pot gaudir de tots els beneficis que tenen els estats membres.
En aquest sentit, la UE ja ha elaborat esborranys que encara han de ser aprovats i que regulen la participació del RU i de països tercers a programes com ara l'Erasmus i l'Horitzó 2020.
L'Associació Europea d'Universitats (EUA, per la seva sigla en anglès) representa les universitats i les conferències de rectors de 48 països europeus.
La seva influència és important en les polítiques de la UE en educació superior, recerca i innovació.
Recentment, la Conferència de Rectors de les Universitats Espanyoles (CRUE) ha signat, juntament amb una trentena d'institucions i organitzacions universitàries del Regne Unit i Europa, una declaració conjunta per instar la Comissió Europea i els governs estatals que arribin a un acord de col·laboració contínua sobre els programes Horitzó 2020 i Erasmus+ abans que acabi l'anomenat període de transició del Brexit, és a dir, abans del 31 de desembre del 2020.
Les plantilles de personal de les entitats del sector públic estan configurades majoritàriament per personal sotmès a la legislació laboral.
La condició pública de l'entitat ocupadora fa que el règim jurídic aplicable al seu personal sigui molt diferent del que resulta aplicable al personal que presta serveis en el sector privat, ja que té unes singularitats normatives que només són pròpies del sector públic i que, en general, són poc conegudes.
Aquesta obra és un exhaustiu estudi de les relacions laborals en el sector públic.
Fa un ampli recorregut pels aspectes individuals, col·lectius i processals de les relacions laborals i s'endinsa en els problemes jurídics que els gestors de persones es troben en l'exercici de la seva pràctica professional.
Té un doble vessant teòric i pràctic i dona a conèixer les solucions que ha establert la doctrina i la jurisprudència a problemes molt habituals.
Aquest fet, juntament amb l'escassetat d'estudis dedicats exclusivament al sector públic, fa que aquesta obra col·lectiva sigui un company de viatge imprescindible per als professionals de la gestió dels recursos humans del sector públic i per als seus assessors jurídics.
Agència de Gestió d'Ajuts Universitaris i de Recerca (AGAUR).
Aquesta guia és un recull de bones pràctiques, consells i compromisos relacionats amb la difusió dels resultats dels projectes de recerca, adreçada als beneficiaris dels ajuts postdoctorals Beatriu de Pinós.
El programa Beatriu de Pinós té com a objectiu la contractació de personal investigador postdoctoral a universitats, centres de recerca i fundacions hospitalàries de Catalunya.
A més de dur a terme projectes de recerca en diversos àmbits de coneixement, les persones contractades reben formació i suport per avançar en el seu desenvolupament professional.
És un programa finançat per la Secretaria d'Universitats i Recerca i gestionat per l'Agència de Gestió d'Ajuts Universitaris i de Recerca (AGAUR), i les convocatòries del 2018 i el 2019 tenen cofinançament europeu (programa Marie Skłodowska-Curie - COFUND).
La guia explica les diferències entre la difusió ( dissemination ) i la comunicació ( communication ) dels resultats de recerca i exposa els avantatges de planificar totes dues activitats com una part integral del projecte d'investigació.
A més d'augmentar la visibilitat i l'impacte de la recerca, la difusió dels resultats en obert i la comunicació al públic no especialitzat formen part dels principis de recerca i innovació responsables i de ciència oberta impulsats per la Unió Europea.
En aquest sentit, el cofinançament europeu implica compromisos com ara la publicació dels articles en obert i el foment d'activitats de divulgació.
Per preparar un pla de comunicació, es recomana definir objectius i públics concrets, buscar el suport dels professionals de la comunicació dels centres de recerca i centrar-se en els interessos de l'audiència a l'hora de formular els missatges clau.
El programa Beatriu de Pinós ofereix suport als beneficiaris a través de diverses iniciatives i canals de comunicació, que es troben en una llista a la guia.
Per planificar les accions de difusió dels resultats, s'aconsella analitzar els usuaris potencials i desenvolupar un pla de gestió de dades seguint els principis FAIR ( trobables, accessibles, interoperables i reutilitzables, per la sigla en anglès).
A més, es recomana publicar els resultats en accés obert i s'ofereixen directrius per escollir un repositori.
La guia està disponible a la pàgina web del programa Beatriu de Pinós
El fullet en paper està disponible per al préstec i la consulta a la Biblioteca d'Universitats i Recerca.
Àrea de Suport a la Planificació.
Anàlisi i Avaluació en l'Àmbit d'Universitats i Recerca.
L'abandonament universitari és tradicionalment el rendiment «negatiu» del desenvolupament acadèmic dels estudiants, en contraposició a les taxes de rendiment (crèdits superats sobre matriculats) o de graduació (percentatge d'estudiants que superen els seus estudis en el temps previst o més).
El càlcul de l'abandonament en els indicadors de referència (processos d'avaluació, seguiment, acreditació) s'arrossega des de fa molts anys, des de molt abans de la implantació de l'espai europeu d'educació superior.
En aquest article s'analitzen bàsicament dues qüestions.
Hem de considerar abandonament tot el que fins ara es considerava abandonament o hi ha altres realitats acadèmiques que aconsellen la revisió del tipus? i també la manera com el calculem ha de seguir sent la mateixa o podem introduir modificacions tècniques i temporals que ajudin a dur a terme un millor seguiment del funcionament dels nostres títols universitaris?
Les conclusions a les quals arribem, després de treballar diferents escenaris amb les dades del sistema d'informació universitària UNEIX, ens han portat a impulsar un doble canvi i a pensar millor el tractament d'aquest indicador i la seva capacitat d'explicar el funcionament del nostre sistema universitari.
Ressenya: Francesc Abad i Carina Àlvarez.
Hè part deth hilat de Bibliotèques Especializades dera Generalitat de Catalonha (BEG) e es sòns documents se catalòguen tant en Catalòg BEG, pròpri d'aguest hilat de bibliotèques, coma en Catalòg Collectiu des Universitats de Catalonha (CCUC).
Entà accedir ara sala de consultacion e entà demanar un libre o document en prèst cau contactar prealablaments damb era bibliotèca e especificar nòm, cognòms e es dades entà poder-vos contactar, en cas de besonh.
La biblioteca d'Universitats i Recerca és un centre d'informació especialitzat en universitats i recerca.
Pertany a la Secretaria d'Universitats i Recerca del Departament d'Empresa i Coneixement.
Forma part de la xarxa de Biblioteques Especialitzades de la Generalitat de Catalunya (BEG) i els seus documents es cataloguen tan al Catàleg BEG, propi d'aquesta xarxa de biblioteques, com al Catàleg Col·lectiu de les Universitats de Catalunya (CCUC).
Les seves àrees d'especialitat són les pròpies de la Secretaria.
Per tant, inclou fons especialitzats en:
Biblioteca d'Universitats i Recerca
En cas que vulgueu venir a la biblioteca fora de l'horari establert, cal posar-s'hi en contacte prèviament per acordar dia i hora.
Tot el personal de la Secretaria d'Universitats i Recerca i el personal al servei de l'Administració de la Generalitat de Catalunya.
També és oberta al professorat i al personal investigador i altres possibles persones usuàries externes, degudament acreditades, mitjançant cita prèvia.
Podeu consultar les condicions de préstec al següent enllaç.
Per accedir a la sala de consulta i per demanar un llibre o document en préstec s'ha de contactar prèviament amb la biblioteca i especificar nom, cognoms i les dades per poder-vos contactar, en cas necessari.
L'accés a la sala de consulta de la biblioteca es farà mitjançant cita prèvia telefònica (tel. 93 552 68 59 o 93 552 67 79) o per correu electrònic, en el qual heu d'especificar nom i cognoms i el vostre perfil (estudiant, professor, investigador, professional...) i les dades per poder-vos contactar.
Es pot accedir al fons documental de la Biblioteca mitjançant dos catàlegs:
Des de l'any 2001, el Consell Interuniversitari de Catalunya atorga anualment les Distincions PAU per reconèixer públicament la bona preparació, el mèrit i l'esforç de l'alumnat de Catalunya que efectua la prova.
La Distinció PAU es concedeix a l'alumnat de Catalunya que en la convocatòria ordinària ha obtingut una nota igual o superior a 9 punts com a qualificació de la fase general de la PAU.
Aquest any 2020, amb motiu de la situació provocada por la pandèmia de la COVID-19, no es podrà celebrar l'acte en la data i el format en què s'havia fet els darrers anys.
En qualsevol cas, les persones distingides rebran al seu domicili el diploma acreditatiu.
En aquest espai trobareu una relació dinàmica i permanentment actualitzada de la contribució dels agents del sistema de coneixement del nostre país a l'esforç científic internacional per fer front a la pandèmia de COVID-19.
S'hi inclou informació detallada dels projectes de recerca liderats o amb participació d'investigadors i investigadores catalans, així com una compilació de fons competitius adreçats als sistema de recerca centrats en COVID-19 i d'iniciatives de micromecenatge.
També s'hi reserva un espai per a iniciatives de suport material i logístic al sistema de salut empreses per diversos agents catalans de coneixement.
Per a la gestió de l'operació de contrucció d'un edifici modular d'investigació (EMI) com a cofinançada pel FEDER en el marc del programa operatiu Feder de Catalunya 2007-2013 objectiu de competitivitats regional i ocupació.
del Parc Científic i Tecnològic de Tarragona cofinançat pel Feder en el marc del programa operatiu Feder de Catalunya 2007-2013.
per a l'equipament de nous espais per a l'Idibaps, com a cofinançada pel FEDER en el marc del programa operatiu Feder de Catalunya 2007-2013 objectiu de competitivitats regional i ocupació.
per a la gestió de la construcció i equipament del primer mòdul d'un centre de recerca en biomedicina, cofinançat pel FEDER en el marc del programa operatiu Feder de Catalunya 2007-2013 objectiu de competitivitats regional i ocupació.
per a la gestió de l'equipament científic per a la transdiferenciació cel·lular induïda per factors de transcripció: aplicacions en biomedicina, cofinançada pel FEDER en el marc del programa operatiu Feder de Catalunya 2007-2013 objectiu de competitivitats regional i ocupació.
per a la gestió de l'operació de les instal·lacions d'energies renovables de la segona fase de l'edifici de l'Institut de Ciències Fotòniques (ICFO), cofinançada pel FEDER en el marc del programa operatiu Feder de Catalunya 2007-2013 objectiu de competitivitats regional i ocupació.
per a la gestió de l'operació de dotar l'ICN d'infraestructura d'equipament científic de serveis comuns de nanotecnologia, cofinançada pel FEDER en el marc del programa operatiu Feder de Catalunya 2007-2013 objectiu de competitivitats regional i ocupació.
per a la gestió de l'operació de dotació d'equipament científic per a l'Institut Català de l'aigua, cofinançada pel FEDER en el marc del programa operatiu Feder de Catalunya 2007-2013 objectiu de competitivitats regional i ocupació.
per a la gestió de l'operació de rehabilitació de l'edifici destinat a seu de l'IMPPC i la dotació de primer equipament, cofinançada pel FEDER en el marc del programa operatiu Feder de Catalunya 2007-2013 objectiu de competitivitats regional i ocupació.
Per a l'operació i ampliació de la infraestructura i equipaments de l'Institut Català de Paleontologia (ICP), cofinançada pel FEDER en el marc del programa operatiu FEDER de Catalunya 2007-2013 objectiu de competitivitat regional i ocupació.
Per al finançament de l'organització i el manteniment de les aules d'extensió universitària per a la gent gran de Catalunya de l'any 2013.
Conveni de col·laboració entre l'Administració de la Generalitat de Catalunya, a través de la Secretaria d'Universitats i Recerca del Departament d'Economia i Coneixement, la Universitat de Barcelona, la Universitat Autònoma de Barcelona, la Universitat de Lleida, la Universitat de Girona, la Universitat Rovira i Virgili, la Universitat Ramon Llull, la Universitat de Vic, la Universitat Oberta de Catalunya i la Universitat Internacional de Catalunya per al desenvolupament del programa de millora i innovació en la formació de mestres.
Addenda al conveni de col·laboració de 13 de desembre de 2012 entre l'Administració de la Generalitat de Catalunya, mitjançant la Secretaria d'Universitats i Recerca del Departament d'Economia i Coneixement, la Fundació Catalana per a la Recerca i la Innovació, la Universitat de Barcelona, la Universitat Politècnica de Catalunya, la Universitat Pompeu Fabra i la Universitat Rovira i Virgili per a la implementació del Pla Pilot del Programa de "Doctorat industrial", per la qual es prorroga a l'any 2013.
En 1990 eth Parlament de Catalonha cree en Barcelona era Universitat Pompeu Fabra e, eran següent, era Universitat de Lhèida, era Universitat de Girona e era Universitat Rovira i Virgili, successores des respectius estudis generaus de Girona, Lhèida e Tarragona, suprimidi en 1714.
Ath delà dera accion legislatiua deth Parlament de Catalonha, diuèrses iniciatiues privades e publiques an amiat era creacion d'autes universitats, qu'eth Parlament a arreconeishudes: era Universitat Ramon Llull, en 1991, era Universitat de Vic e era Universitat Internacionau de Catalonha, en 1997, e era Universitat Abat Oliva CEU, en 2003.
Conveni entre l'Administració de la Generalitat de Catalunya, mitjançant la Secretaria d'Universitats i Recerca del Departament d'Economia i Coneixement, i la Fundació Privada b-TEC, Parc Barcelona Innovació Tecnològica, per al projecte "Pla d'Innovació empresarial-Campus Diagonal-Besòs", cofinançat pel FEDER en el marc del Programa operatiu FEDER de Catalunya 2007-2013 objectiu de competitivitat regional i ocupació.
Vigència fins a compliment d'obligacions.
Conveni entre l'Administració de la Generalitat de Catalunya, mitjançant la Secretaria d'Universitats i Recerca del Departament d'Economia i Coneixement, i la Fundació Parc Tecnològic del Vi (VITEC), per al projecte "Vitec-Centre d'Innovació Tecnològica Vitivinícola de Catalunya", cofinançat pel FEDER en el marc del Programa operatiu FEDER de Catalunya 2007-2013 objectiu de competitivitat regional i ocupació.
Segona addenda al conveni de col·laboració entre l'Administració de la Generalitat, mitjançant el departament amb competència en matèria d'universitats, i la Universitat de Barcelona, la Universitat Autònoma de Barcelona, la Universitat Politècnica de Catalunya, la Universitat Pompeu Fabra, la Universitat de Girona, la Universitat de Lleida i la Universitat Rovira i Virgili, per a l'organització i la realització de les proves d'accés a la universitat (PAU) del 2014.
Trobareu en aquest apartat un recull de normativa referent a la política lingüística a Catalunya, tant genèrica com específica de l'àmbit universitari.
Recordem que, ja a l'article 35 de l'Estatut de Catalunya, es postula que totes les persones tenen dret a rebre l'ensenyament en català, que aquesta llengua s'ha d'utilitzar normalment com a llengua vehicular i d'aprenentatge en l'ensenyament universitari i en el no universitari, i que el professorat i l'alumnat dels centres universitaris tenen dret a expressar-se, oralment i per escrit, en la llengua oficial que elegeixin.
A més, l'article 50 insta el Govern, les universitats i les institucions d'ensenyament superior, en l'àmbit de les competències respectives, que adoptin les mesures pertinents per garantir l'ús del català en tots els àmbits de les activitats docents, no docents i de recerca.
Les universitats estan integrades per escoles, facultats, departaments, instituts universitaris de recerca i pels altres centres o estructures necessaris per al desenvolupament de les seves funcions.
Les escoles i les facultats són els centres encarregats de l'organització dels ensenyaments i dels processos acadèmics, administratius i de gestió conduents a l'obtenció dels títols oficials.
Els departaments són les unitats de docència i recerca encarregades de coordinar els ensenyaments d'un o diversos àmbits del coneixement en un o diversos centres, així com de donar suport a les activitats i iniciatives docents i investigadores del professorat, entre d'altres.
Els instituts universitaris de recerca són centres dedicats a la investigació científica i tècnica o a la creació artística, poden ser constituïts per una o més universitats, o conjuntament amb entitats públiques o privades.
Podeu obtenir informació detallada i actualitzada de les universitats de Catalunya als seus respectius webs:
El sistema universitari de Catalunya està integrat per dotze universitats, set de públiques, quatre de privades i una de no presencial.
Les nostres universitats són institucions fonamentals per a la creació, la transmissió i la difusió de la cultura i dels coneixements científics, humanístics, tècnics i professionals, així com per a la transmissió dels valors civils i socials que caracteritzen una societat democràtica.
En aquest marc, les polítiques que es duen a terme en l'àmbit d'universitats estan adreçades a:
Dempús deth finau dera decènnia des nauanta, es tres principaus prioritats d'aquera politica de R+D son estades es següentes:
Ath delà, en aqueres estructures universitàries, que cau tanben tier en compde es 36 instituts universitaris de recèrca.
Es centres CSIC establidi en Catalonha que son organismes publics de titolaritat estatau.
Catalonha que dispòse fonamentauments de dues granes infrastructures: eth Sincrotron Alba deth Consòrci CELLS e eth superordenador MareNostrum deth Barcelona Supercomputing Center–Centre Nacional de Supercomputació.
Ambdues sigueren creades pera Generalitat de Catalonha en collaboracion damb er Estat espanhòu, que les arreconeish coma installacions scientifiques e tecniques singulares (ICTS).
El sistema d'universitats i recerca de Catalunya té una gran vocació europea i internacional.
Catalunya forma part de la Unió Europea (UE), a través de l'Estat espanyol, i com a tal participa en les institucions i programes europeus, tant en el camp de les universitats com en el de la recerca.
Però també té acords amb altres institucions europees i internacionals de rang diferent a la UE.