projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Els mesos passats, com a mínim desconcertants, han centrat tots els esforços en entomar una situació sobrevinguda que ha afectat totes les esferes de la vida de les persones, per tal de trobar solucions urgents que poguessin permetre afrontar la incertesa emergent.
És per això que la Direcció General d'Igualtat, com totes les empreses i organitzacions, ha fet un important esforç per adaptar els seus serveis i actuacions a aquesta nova realitat.
Ens trobem davant una crisi que, per les característiques del mercat laboral i la desigual distribució de les tasques productives i reproductives, està impactant en l'ocupació de les dones d'una manera diferencial.
Si ja partíem d'una situació amb amenaces estructurals vers la igualtat de gènere, aquestes desigualtats s'han fet més visibles i s'han accentuat.
Per aquest motiu, ara més que mai una resposta COVID-19 multidimensional i integral es fa indispensable per a una recuperació econòmica més igualitària, focalitzant la mirada en les dones i la sostenibilitat de la vida.
Des de l'Àrea d'Igualtat d'Oportunitats de la Direcció General d'Igualtat, s'està treballant en aquesta direcció per tal de contribuir a la recuperació amb perspectiva de gènere, analitzant la realitat i elaborant materials que properament es publicaran, com ara un llibre sobre Temps de treball i corresponsabilitat amb perspectiva de gènere o un conjunt de guies per a i la incorporació de l'enfocament de gènere en la diagnosi, el disseny i l'avaluació de projectes.
En aquesta línia de treball, la Direcció General d'Igualtat també ha impulsat, en el si de la Comissió d'Igualtat i Temps de Treball del Consell de Relacions Laborals de Catalunya, un grup de treball per a elaborar recomanacions per abordar la sortida a la crisi amb aquest enfocament i com aplicar-ho al teletreball.
Altres actuacions que s'han impulsat des de la Direcció General d'Igualtat són l'elaboració d'un estudi per conèixer la situació real d'un dels col·lectius més vulnerables en el mercat de treball, el de les dones migrants treballadores de la llar i la cura, elaborant una guia de drets i un decàleg per a les famílies contractants.
En definitiva, si bé totes aquestes temàtiques ja eren una prioritat en el foment de la corresponsabilitat i la incorporació de la mirada de gènere en qualsevol actuació abans de la COVID-19, ara són una eina indispensable de les actuacions que s'han d'implementar per a proporcionar una sortida a la crisi actual.
La crisi sanitària ha demanat una adaptació urgent dels serveis oferts per part de l'Àrea d'Igualtat d'Oportunitats, que ha avançat la programació de formacions virtuals, n'ha augmentat l'oferta i ha iniciat l'adaptació a format virtual, de les activitats presencials i l'atenció a les empreses i organitzacions.
El MOOC: "A la feina, iguals", ha arribat a les 4.000 visualitzacions durant aquests primers mesos del 2020.
El recurs, disponible al Youtube i obert per a totes les persones interessades, consta de sis vídeos curts on s'exposen els principals conceptes relacionats amb la igualtat de gènere a l'àmbit laboral.
Aquesta fita de visualitzacions demostra que és un molt bon recurs per apropar-se als conceptes bàsics d'igualtat en l'àmbit del treball amb poca dedicació de temps.
Durant els darrers anys, l'Àrea d'Igualtat d'Oportunitats (AIO) ha anat apostant per l'increment de les formacions virtuals, per tal de facilitar l'accés a totes les persones d'arreu del territori i apostar per la conciliació laboral, personal i familiar.
Aquesta dinàmica ha facilitat que, enguany, tot i tenir la planificació de les formacions virtuals al llarg de l'any, amb la irrupció de la COVID-19, la programació s'hagi avançat i incrementat per tal d'oferir més recursos virtuals durant les setmanes de confinament.
Així, durant els primers sis mesos de l'any, l'AIO ha organitzat 14 cursos de formació especialitzada en gènere i treball en els que han participat més de 500 persones, amb un total de 175 hores de docència.
Una resposta molt positiva que mostra, un cop més, l'interès i la necessitat de les empreses i organitzacions de formar el seu personal en la igualtat d'oportunitats, assetjament sexual i per raó de sexe, incorporació de la perspectiva de gènere, negociació col·lectiva de mesures d'igualtat i temps de treball i coresponsabilitat, entre altres matèries.
No obstant aquest creixent interès, les formacions presencials continuaran programant-se quan sigui possible, i fins aleshores, l'AIO ha posat èmfasi en adaptar-se a les circumstàncies per tal de poder fer algunes de les formacions presencials programades per aquest 2020, de forma virtual també durant el darrer semestre.
Així, el taller d'elaboració de plans d'igualtat, s'adaptarà a aquest format i es complementarà amb un servei d'acompanyament i assessorament a distància.
Aquest primer semestre, a més, s'ha iniciat l'elaboració de nous cursos que formaran part de la graella de programació d'activitats formatives del 2021, amb noves formacions en igualtat salarial i registre salarial, per tal d'avançar en l'erradicació de la bretxa retributiva i assistir a les empreses i organitzacions per donar compliment a la normativa.
A més, l'adaptació de la programació formativa al període de confinament ha permès que 500 persones hagin fet formació de l'AIO en 14 cursos virtuals durant els darrers mesos.
El Departament de Treball, Afers Socials i Famílies destinarà 500.000 euros al foment de la igualtat a les empreses.
450.000 euros es destinaran a ajuts per a elaborar plans d'igualtat i 50.000 euros a accions d'assessorament, creació d'eines i formació.
La mesura, que forma part d'un conjunt d'actuacions que el mateix Departament ha aprovat per fer front a la crisi de la COVID, va destinada a les empreses d'entre 10 i 149 persones treballadores.
Mitjançant aquests ajuts, que han estat impulsats per la Direcció general d'Igualtat, es promou i es dona suport a les empreses i organitzacions per el compliment de les previsions legals en matèria d'igualtat entre dones i homes en el treball.
Amb la nova línia d'ajuts es té en compte l'afectació de la crisi a l'economia i estructura de les empreses que ha repercutit, en molts casos, en els recursos disponibles per elaborar els plans d'igualtat, alhora que es vol evitar que l'impacte de la pandèmia impliqui un retrocés per a les dones en l'àmbit laboral.
Pel caràcter extraordinari i sobrevingut d'aquesta crisi, podran ser beneficiàries de la subvenció empreses i organitzacions que estan obligades per la Llei Orgànica 3/2007, de 22 de març, per la igualtat efectiva de dones i homes, a elaborar plans d'igualtat.
La quantia dels ajuts s'establirà en funció del nombre de persones a la plantilla: 2.000 euros per les empreses de 10 a 19 persones treballadores, 3.000 euros per les de 20 a 49 persones treballadores, 4.000 euros si està entre 50 a 99 persones treballadores i 5.000 euros si la plantilla és de 100 a 149 persones treballadores.
Amb aquests ajuts, el Departament de Treball, Afers Socials i Famílies dona suport a les empreses en un moment de grans dificultats econòmiques i organitzatives, al temps que posa de manifest el seu compromís amb la igualtat vetllant perquè la sortida de la crisi es realitzi des d'una perspectiva de gènere.
La Direcció General d'Igualtat acompanya les empreses en la sortida de la crisi amb una nova línia d'ajuts per elaborar el pla d'igualtat.
Els Apunts analitzen temes d'interès general d'una manera àgil atès que pretenen ser reflexions inicials per tal d'introduir el lector en la temàtica.
Mostren més informació que les taules dels encreuaments de les respostes a cada pregunta, amb algunes variables rellevants per dibuixar perfils d'entrevistats.
Els Papers de treball són publicacions científiques en format articles de revista acadèmica.
L'objectiu és encetar línies de recerca d'interès científic derivades dels estudis del CEO.
Les Monografies són documents focalitzats en un tema concret que ofereixen una anàlisi aprofundida sobre la qüestió que s'hi estudia.
Des de l'any 2010, el CEO publica l'Anuari fruit d'una selecció de preguntes de les enquestes pròpies que el Centre ha realitzat durant l'any anterior.
D'aquesta manera es pretén presentar les dades més rellevants amb la finalitat de mostrar la realitat social i política de Catalunya.
Es llisten articles científics elaborats totalment o parcialment a partir de dades del CEO
El Registre d'Estudis d'Opinió (REO) recull els estudis d'opinió del CEO (Estudis d'Opinió del CEO) i els de la resta d'àmbits de la Generalitat de Catalunya (Estudis de la Generalitat).
Accés a les col·leccions dels estudis d'opinió del CEO d'acord amb els plans aprovats anualment pel Consell Rector.
Accés als estudis d'opinió dels diferents departaments de la Generalitat de Catalunya ja sigui elaborats mitjançant encàrrecs de gestió o convenis de col·laboració amb el CEO, o bé, pel propi departament.
Un estudi d'opinió és el resultat de l'anàlisi de les dades obtingudes en una enquesta.
El CEO realitza, d'acord amb la Llei del CEO, les enquestes electorals que pregunten sobre la intenció de vot o la valoració dels líders polítics, així com els estudis postelectorals.
D'altra banda, elabora treballs que tenen per objecte l'anàlisi de les actituds i les opinions de la ciutadania, l'avaluació i el seguiment de polítiques i/o serveis de la Generalitat, així com altres treballs rellevants per a l'acció del Govern.
Els estudis d'opinió poden ser quantitatius o qualitatius.
Els primers es recullen mitjançant una enquesta que consta d'un qüestionari estructurat i que es contesta individualment.
Els segons, estudis d'opinió qualitatius, poden realitzar-se de diferents formes, com pot ser mitjançant entrevistes en profunditat o grups de discussió on els participants intercanvien punts de vista i opinions sobre els temes que es plantegen a través d'un moderador.
Per realitzar un estudi d'opinió es fan enquestes amb mostres representatives del conjunt de la població (l'univers) atès que no es disposen de recursos temporals, ni econòmics suficients per fer l'enquesta a tota la població.
La selecció final de la mostra es realitza en base l'edat o el lloc de residència, entre d'altres i es tria completament a l'atzar
Quant als estudis quantitatius, existeixen diferents procediments de recollida de la informació mitjançant l'aplicació del qüestionari:
Enquestes telefòniques (CATI ): el número de telèfon seleccionat surt a l'atzar a través d'un programa informàtic que manté en l'anonimat el propietari de la línia.
La persona que respon el telèfon pot ser que no sigui finalment seleccionada per respondre l'enquesta si no s'adequa a les quotes fixades (característiques de la població que es volen representar) o a d'altres paràmetres fixats a l'estudi.
Enquestes presencials o domiciliàries (CAPI).
L'entrevistador es desplaça als domicilis particulars per fer l'enquesta.
Les llars se seleccionen a través de rutes aleatòries en el territori pel que la persona amb qui es contacta inicialment pot no ser la persona que es busca per entrevistar en funció de les quotes assignades.
En algunes ocasions, les enquestes presencials són nominals, és a dir, es fan a individus concrets escollits a partir del cens de població (amb dades de l' Instituto Nacional de Estadística, INE o de l'Institut d'Estadística de Catalunya, Idescat ).
Pel que fa als estudis qualitatius, les mostres no han de ser necessàriament representatives de la població.
En aquest tipus d'estudis, el que interessa és el contingut del missatge de la persona entrevistada i no tant recollir la visió de tota la societat sobre un tema.
Alguns estudis combinen una primera etapa d'enquesta telefònica i, en un segon moment, conviden alguns/es entrevistats/des a participar en una fase qualitativa de més profunditat, per exemple, un grup de discussió.
Informació relativa a l'elaboració dels estudis on s'exposa la metodologia i es facilita informació rellevant per entendre com es realitzen els estudis d'opinió.
El CEO realitza estudis d'opinió (Estudis d'Opinió CEO) i, a més, recull en el Registre d'Estudis d'Opinió (REO), tots els estudis d'opinió que es fan en l'àmbit de la Generalitat de Catalunya (Estudis de la Generalitat).
L'activitat d'investigació i anàlisi duta a terme pel CEO dels estudis d'opinió es concreta en les diverses publicacions que ofereix el Centre.
La transparència és un dels principis que inspiren la creació del Centre d'Estudis d'Opinió i en regeixen la seva activitat, juntament amb els de rigor tècnic, objectivitat i independència i els que li són d'aplicació com a organisme autònom administratiu de la Generalitat de Catalunya.
Aquesta transparència, més enllà d'inspirar tota l'activitat del Centre, es concreta en la Llei de creació del CEO, en diferents aspectes com ara en l'obligació de difondre els resultats de l'activitat del Centre, en l'establiment d'un procediment molt acotat per tal de fer arribar les dades dels estudis d'opinió de tipus polític que s'hi elaboren als diferents grups parlamentaris, i en l'existència i gestió d'un Registre d'Estudis d'Opinió de la Generalitat.
Des del 2015 el Centre dóna accés lliure a les matrius de dades dels estudis que elabora en exclusiva.
En aquest espai trobeu la informació relativa als àmbits d'actuació del Centre d'Estudis d'Opinió (CEO), publicada amb la finalitat de fer efectiu el principi de transparència i les obligacions en matèria de publicitat activa derivades de la Llei 19/2014 de transparència, accés a la informació pública i bon govern.
El contingut que contenen els diferents apartats és de caràcter permanent, està actualitzat i ordenat de la manera que resulta més comprensible i que permet un accés fàcil a les dades i a la seva reutilització.
En aquest espai es presenta com s'organitza el Centre d'Estudis d'Opinió ( Llei 6/2007, del 17 de juliol, del Centre d'Estudis d'Opinió ), quins han de ser la composició i estructura els seus òrgans, i les seves funcions.
També podeu accedir a l'organigrama del CEO publicat al SAC-Gencat, on trobareu la informació relativa a l'organització institucional de l'entitat (dades bàsiques: organigrama, dades de contacte i perfil del responsable i trajectòria professional).
El director del CEO és Jordi Argelaguet i Argemí.
Les funcions del director queden especificades a la Llei 6/2007, del 17 de juliol, del Centre d'Estudis d'Opinió.
Anteriorment havia estat director del Centre d'Estudis d'Opinió Gabriel Colomé (2005-2011)
Les funcions del Consell Rector queden especificades a la Llei 6/2007, del 17 de juliol, del Centre d'Estudis d'Opinió.
El president del Consell Rector és el Sr.
Jordi Matas Dalmases d'acord amb l' Acord de Govern 19/2019, de 5 de febrer.
Els membres que formen el Consell Rector han estat nomenats mitjançant els Acords: GOV/126/2018, de 6 de novembre, GOV/131/2018, de 13 de novembre i GOV/65/2019, de 7 de maig pels quals es designen membres del Consell Rector del Centre d'Estudis d'Opinió i són:
A proposta de cadascun dels grups parlamentaris:
Catedràtics o professors vinculats a les universitats de Catalunya de les àrees de coneixement de les ciències polítiques i socials, econòmiques o estadística:
Persones expertes en ciències polítiques i socials, econòmiques o estadística proposades pels grups parlamentaris:
Persones entre els catedràtics i els professors vinculats a les universitats de Catalunya de les àrees de coneixement de les ciències polítiques i socials, econòmiques o estadística:
El responsable del tractament de les dades és el Centre d'Estudis d'Opinió.
Disposar d'un sistema de vigilància mitjançant la captació i emmagatzematge d'imatges de les persones físiques que accedeixen a les oficines del Centre d'Estudis d'Opinió, per garantir la seguretat i protegir les persones, els béns i la informació de la intrusió i actes vandàlics.
D'acord amb l'article 8 de la Instrucció 1/2009, de 10 de febrer, sobre el tractament de dades de caràcter personal mitjançant càmeres amb fins de videovigilància, les imatges es conservaran durant un període màxim d'un mes des de la seva captació.
Missió realitzada en interès públic d'acord amb la Llei 5/2014, de 4 d'abril, de seguretat privada.
Les dades es poden comunicar, en l'exercici de les funcions que tenen atribuïdes, als jutjats i tribunals, a les forces i cossos de seguretat.
Podeu trobar la informació relativa als drets de les persones interessades i com exercir-los en aquest enllaç i també al de l' Autoritat Catalana de Protecció de Dades.
El responsable del tractament de les dades és el Centre d'Estudis d'Opinió.
Gestionar les sol·licituds d'informació, suggeriments de la ciutadania i de l'administració, i sol·licituds d'accés a la informació pública que preveu la normativa de transparència.
Conservarem les dades personals durant la tramitació del procediment.
Un cop finalitzat, d'acord amb la normativa vigent en matèria de gestió documental i arxiu, les conservarem de forma indefinida mentre no existeixi la taula d'accés, avaluació i tria de la sèrie o series documentals que contenen aquestes dades.
Podeu obtenir més informació en relació a la normativa relativa a la conservació de dades a aquest enllaç.
El consentiment per a les sol·licituds d'informació i suggeriments i compliment d'una obligació legal aplicable al responsable del tractament pel que fa a les sol·licituds d'accés a la informació pública previstes en la Llei 19/2014, de 29 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern.
Als organismes autònoms i altres entitats del sector públic de la Generalitat de Catalunya, al Síndic de Greuges i a l'Oficina Antifrau de Catalunya, en aquells casos en què sigui necessària la comunicació de dades per al desenvolupament de la finalitat per a la qual es van recollir aquestes.
Les dades no es comunicaran a altres categories de destinataris, excepte en els casos previstos per la llei Les dades també es comunicaran als encarregats de tractament que proveeixen els serveis TIC per compte del responsable de tractament.
Podeu trobar la informació relativa als drets de les persones interessades i com exercir-los en aquest enllaç i també al de l' Autoritat Catalana de Protecció de Dades.
Gestionar i fer el seguiment dels expedients dels contractes subscrits pel Centre d'Estudis d'Opinió i trametre informació a les persones interessades.
D'acord amb les taules d'accés, avaluació i tria els terminis de conservació dels expedients de contractació són els següents:
Expedients de contractació d'obres: conservació permanent del contracte, i si n'hi ha, la liquidació definitiva del pressupost addicional, i del projecte d'obra, el plec de clàusules i les prescripcions tècniques i destrucció total de la resta de documentació.
Termini: quinze anys per a la documentació dels contractes adjudicats, d'acord amb el termini establert per la taula d'accés, avaluació i tria núm. 235 publicada al DOGC núm. 2861.
Expedients de contractació de subministraments: conservació permanent del contracte, si n'hi ha, el plec de clàusules i les prescripcions tècniques i destrucció total de la resta de documentació.
Termini: deu anys per a la documentació dels contractes adjudicats, d'acord amb el termini establert per la taula d'accés, avaluació i tria núm. 236 publicada al DOGC núm. 2861.
Expedients de contractes administratius especials: Conservació permanent, d'acord amb el termini establert per la taula d'accés, avaluació i tria núm. 239 publicada al DOGC núm. 2861.
Expedients de contractes de serveis: conservació permanent del contracte i de l'estudi o projecte que en resulti; si n'hi ha, el plec de clàusules i les prescripcions tècniques i destrucció total de la resta de documentació.
Termini: deu anys per a la documentació dels contractes adjudicats, d'acord amb el termini establert per la taula d'accés, avaluació i tria núm. 240 publicada al DOGC núm. 2861.
Expedients de contractació de gestió de serveis públics: conservació permanent, d'acord amb el termini establert per la taula d'accés, avaluació i tria núm. 238 publicada al DOGC núm. 2861.
Les dades incloses en expedients de contractació que no estiguin inclosos en cap de les categories anteriors es conservaran de forma indefinida.
Podeu obtenir més informació en relació a la normativa relativa a la conservació de dades a aquest enllaç http://cultura.gencat.cat/ca/departament/estructura_i_adreces/organismes/dgpc/temes/arxius_i_gestio_documental/cnaatd/
Missió realitzada en interès públic d'acord amb la Llei 9/2017, de 8 de novembre, de contractes del sector públic, per la qual es transposen a l'ordenament jurídic espanyol les Directives del Parlament Europeu i del Consell 2014/23/UE i 2014/24/UE, de 26 de febrer de 2014, i demés normativa d'aplicació.
Teniu dret a presentar una reclamació davant l'autoritat de protecció de dades del vostre lloc de residència habitual, lloc de treball o on s'hagi produit l'incompliment de la normativa.
Elaborat a partir dels Baròmetre d'Opinió Política de l'any 2005
La suma dels Baròmetre d'Opinió Política de l'any 2005
Departament d'Economia i Finances (DEF) (ECF) - Centre d'Estudis d'Opinió (CEO)
Identificació dels trets polítics que caracteritzen les audiències de cada cadena de televisió, emissora de ràdio i diari mitjançant l'elaboració de perfils tenint en compte un seguit d'actituds, valors polítics bàsics i factors de comportament electoral.
Entre el 22 de novembre de 2005 i l'11 de gener de 2006
Departament d'Economia i Finances (DEF) (ECF) - Centre d'Estudis d'Opinió (CEO)
L'enquesta centra l'atenció en els immigrants provinents de països en vies de desenvolupament, i no es tenen en consideració els estrangers que provenen del primer món.
Es va decidir seleccionar quatre grups d'immigrants segons el seu país d'origen, els més nombrosos de cadascun dels quatre continents principals de procedència (Àfrica, Amèrica, Europa i Àsia).
Amb dades de d'Institut d'Estadística de Catalunya (Padró municipal, 1 de gener de 2005) aquests grups són: marroquins, equatorians, romanesos i xinesos.
Del 1 al 21 de desembre de 2005
Departament d'Economia i Finances (DEF) (ECF) - Centre d'Estudis d'Opinió (CEO)
Determinar els perfils i comportaments dels ciutadans sobre la participació i la no participació.
Treball sobre els abstencionistes estructurals i conjunturals per poder perfilar el seu comportament futur.
Del 10 de novembre de 2016 al 19 de desembre de 2016
Centre d'Estudis d'Opinió (CEO) - Institut DYM SA
Identificació de les necessitats i expectatives de la ciutadania, les principals prioritats dels ciutadans en temes de polítiques públiques i la seva valoració de l'actuació del govern de la Generalitat, tant a nivell general com específic
16 de setembre a 9 d'octubre de 2019
Identificar les opinions que els ciutadans de Catalunya tenen respecte al món i a la gent d'altres països amb la finalitat d'associar-les a valors i actituds més o menys properes al cosmopolitisme o al localisme i de trobar-hi relacions que hi pugui haver amb diferents variables sociodemogràfiques o més vinculades a la cultura política de cadascú.
Quatre Baròmetres d'Opinió Política del 2006
La suma dels quatre Baròmetres d'Opinió Política
Identificació dels trets polítics que caracteritzen les audiències de cada cadena de televisió, emissora de ràdio i diari mitjançant l'elaboració de perfils tenint en compte un seguit de variables sociodemogràfiques, d'actituds, valors polítics bàsics i factors de comportament electoral.
Actualment, el CEO no disposa de carta de serveis en els termes establerts a la Llei 19/2014, del 29 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern i la Llei 26/2010, del 3 d'agost, de règim jurídic i de procediment de les administracions públiques de Catalunya, modificada per la Llei 16/2015, de 21 de juliol, de simplificació de l'activitat administrativa de l'Administració de la Generalitat i dels governs locals de Catalunya i d'impuls de l'activitat econòmica.
No cal fer cap tràmit per accedir a la informació de les enquestes que realitza el Centre d'Estudis d'Opinió ja que es publica tot al web.