projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
S'ha planificat una estratègia amb el sector públic i privat per a fer front al previsible augment de casos de SARS-CoV-2.
La Regió Sanitària de Girona ha previst fer una reorganització de la capacitat d'hospitalització a la demarcació per fer front a l'augment de casos de SARS-CoV-2.
Aquesta estratègia es basa en el treball conjunt dels hospitals i centres sociosanitaris del Sistema de Salut de Catalunya, les clíniques privades i altres equipaments.
Tots els hospitals del SISCAT (Sistema sanitari integral d'utilització pública de Catalunya) a Girona estan augmentant la seva capacitat de llits convencionals, i també s'hi ha incorporat els centres privats com són la Clínica Bofill, la Clínica Onyar i la Clínica Santa Creu de Figueres.
Aquests darrers centres ja estan a disposició i avui mateix s'han començat a derivar pacients del Centre Sociosanitari la República a la Clínica Bofill per tal de poder augmentar la capacitat de resposta de l'Hospital Santa Caterina de Salt per atendre pacients.
Els centres del SISCAT i els centres privats també estan adaptant les seves estructures per poder disposar de llits amb ventilació mecànica i atendre els pacients més greus, com també l'Hospital Trueta, el Santa Caterina i la Clínica Girona estan adaptant nous llits hospitalaris per poder incorporar-los com a llits d'UCI.
També s'estan treballant opcions per atendre pacients en altres equipaments com ara hotels o similars que s'espera que es vagin concretant properament.
Aquesta reorganització comportarà que els professionals sanitaris d'aquells centres sanitaris o serveis que tinguin una davallada d'activitat, puguin donar suport als centres que ho necessitin.
- L 'adequació del centre esportiu Claror Marítim, com a extensió de l'Hospital del Mar, podrà acollir fins a 72 pacients.
- Junt amb el centre esportiu Centre Esportiu Municipal Guinardó com a extensió de l'Hospital de Sant Pau, el Consorci Sanitari de Barcelona haurà habilitat 3 pavellons en 10 dies per destensar els hospitals de la ciutat durant l'actual emergència sanitària.
El Pavelló Salut Vall d'Hebron funciona des del passat diumenge com a extensió de l'Hospital Universitari Vall d'Hebron.
Aquest cap de setmana s'han enllestit les tasques d'adequació de dos Pavellons de Salut més a la ciutat de Barcelona: el Centre Esportiu Municipal Guinardó com a extensió de l'Hospital de Sant Pau i el centre esportiu Claror Marítim com a extensió de l'Hospital del Mar.
El nou espai, adjacent a l'hospital, té dues unitats: una per a pacients greus amb la Covid-19 i l'altra per a pacients en rehabilitació intensiva.
El Claror Marítim permetrà acollir 72 pacients dividits en 2 seccions diferents de 36 llits, que funcionaran com a plantes d'hospitalització convencionals.
Disposa de circuits separats amb consideració de zones netes i brutes per evitar el risc de contagis, així com tots els serveis necessaris per al seu funcionament.
A banda dels treballs d'habilitació, s'ha habilitat un passadís de comunicació cobert entre l'Hospital del Mar i el pavelló a través del pati interior del Parc de Recerca Biomèdica de Barcelona (PRBB), un camí de només 1 minut per traslladar els pacients.
Un dels trets característics d'aquest espai és que acollirà pacients a punt de rebre l'alta.
Per aquest motiu, es treballarà de forma especial, amb el suport de dos fisioterapeutes del Servei de Medicina Física i Rehabilitació, aspectes de rehabilitació i força muscular, amb especial atenció a la musculatura respiratòria.
La consellera de Salut, Alba Vergés, i l'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, han visitat aquest matí els dos nous espais acompanyades de la gerent de cada centre sanitari, Gemma Craywinckel, de l'Hospital de Sant Pau, i Ol ga Pané, de l'Hospital del Mar.
Amb aquest dos nous Pavellons Salut, el Consorci Sanitari de Barcelona -format per la Generalitat de Catalunya i l'Ajuntament de Barcelona- haurà medicalitzat 3 pavellons esportius en només 10 dies per destensar els hospitals de la ciutat durant l'actual emergència sanitària.
Diumenge passat es va posar en marxa al CEM Olímpics Vall d'Hebron com a ampliació de l'Hospital de la Vall d'Hebron, amb capacitat per 132 pacients.
Bombers de Barcelona, amb el suport de Metges sense Fronteres, han fet tasques d'adequació per medicalitzar centres esportius i hotels de la ciutat.
Un cop acabats, Bombers de Barcelona són els encarregats de transportar pacients, material mèdic i medicaments, mentre que Catsalut s'encarrega de la gestió del personal sanitari i del criteri assistencial.
D'altra banda, els equips de sistemes d'informació dels hospitals, l'Institut Municipal d'Informàtica de l'Ajuntament de Barcelona i el CTTI de la Generalitat permeten que els quatre pavellons disposin de connectivitat tecnològica amb les històries clíniques hospitalàries, així com wifi ciutadà pels malalts ingressats.
Al programa Diari de Nit, la gerent ha destacat la importància de no baixar la guàrdia tot i l'evolució positiva de les dades dels últims dies
En una entrevista al programa Diari de Ni t, de Lleida TV, la gerent de les regions sanitàries Lleida i Alt Pirineu i Aran, Divina Farreny, ha comentat els principals aspectes relatius a l'evolució del coronavirus SARS-CoV-2.
A la seva intervenció ha agraït la tasca assistencial que s'està duent a terme des de l'atenció primària, tant pel que fa al tractament de la malaltia de la covid-19 pròpiament dita com les altres patologies habituals com ara els infarts, els ictus o el tractament del pacient crònic complex.
També ha posat de relleu la integració entre els àmbits de salut i social per afrontar la situació especialment crítica que s'està vivint a les residències.
Ha destacat, també, que s'està fent un esforç per regularitzar les comandes de material per al personal assistencial, especialment bates, EPI i mascaretes.
Finalment, ha fet una crida perquè la ciutadania no abaixi la guàrdia i continuï fent el confinament al seu domicili i segueixi aplicant les mesures recomanaves per fer front a la pandèmia.
Es disposa de 7.000 testos serològics que realitzaran professionals de l'atenció primària, principalment, en usuaris i treballadors de les residències geriàtriques
Les regions sanitàries Lleida i Alt Pirineu i Aran ja estan dotades d'un total de 7.000 testos ràpids (5.600 a la RS Lleida i 1.400, a la RS Alt Pirineu i Aran) per a fer proves serològiques de COVID-19.
Els testos s'han enviat a les àrees bàsiques de salut del territori i avui, dilluns 13 d'abril, els professionals de l'atenció primària han començat a utilitzar-les, principalment, en usuaris i treballadors que no hagin donat positiu prèviament en un test PCR (Reacció en Cadena de la Polimerasa).
Concretament, les proves s'han iniciat en quatre centres on s'han registrat casos positius de COVID-19: la Residència d'Avis Vall d'Àger (Àger, la Noguera); la Residència La Fuliola i Boldú (l'Urgell); el Centre Geriàtric del Pirineu (la Pobla de Segur, el Pallars Jussà) i la Residència Sant Antoni (Vielha, la Val d'Aran).
Les proves es realitzaran progressivament a la resta de centres residencials de la demarcació de Lleida (geriàtrics i centres de discapacitats) que hagin registrat algun cas positiu de COVID-19.
Els resultats dels tests ràpids serològics permetran organitzar internament els centres residencials i prendre les decisions oportunes per ajudar a evitar contagis.
Els casos negatius de les proves requeriran d'un a confirmació per PCR.
En cas que el resultat per PCR sigui positiu, els usuaris seran aïllats de manera automàtica dins del mateix centre o bé el pacient es derivarà a un altre centre si a la mateixa residència hi ha dificultats per dur a terme els aïllaments necessaris.
Els treballadors que obtinguin un resultat positiu per PCR, seran donats de baixa immediatament i es confinaran al seu domicili.
Els testos ràpids serològics es basen en la resposta immunològica del pacient, es poden fer a peu de llit i els resultats s'obtenen en 20 minuts.
Tenen més fiabilitat en estadis més avançats de la malaltia i permeten saber qui ha passat la malaltia i qui no.
Les proves PCR detecten la presència del virus des de l'inici de la infecció, són les més fiables i es realitzen en un laboratori acreditat i en condicions de bioseguretat, però la mostra es pot extreure en qualsevol indret.
El temps de processament és de 4-6 hores, tot i que hi ha alternatives més ràpides que s'espera introduir aviat.
Es necessita l'expertesa d'un microbiòleg per a la seva interpretació.
L'Àrea de Ciutadania, Innovació i Usuari del Servei Català de la Salut, conjuntament amb la fundació TICSalut, posa a disposició dels centres hospitalaris, sociosanitaris i residencials de Lleida i Alt Pirineu i Aran 140 mòbils i 41 tauletes per facilitar que els ciutadans ingressats o que estan residint en aquests espais puguin comunicar-se amb les seves famílies.
En concret, els centres hospitalaris de Lleida i l'Alt Pirineu i Aran han rebut 90 mòbils (40 a la RS Lleida i 50 a la RS Alt Pirineu i Aran).
Els centres sociosanitaris d'ambdues regions sanitàries (RS) han rebut 34 tauletes (18 a la RS Lleida i 16 a la RS Alt Pirineu i Aran).
Les residències han rebut un total de 50 mòbils i 7 tauletes (40 mòbils i 5 tauletes a la RS Lleida, i 10 mòbils i 2 tauletes a la RS Alt Pirineu i Aran).
Aquests dies estan arribant 900 mòbils als centres hospitalaris de tot Catalunya i 1.000 més a les residències.
Per altra banda, també es distribuiran 338 tauletes per a sociosanitaris, 140 per a residències i 200 més a hospitals i d'altres centres.
La disponibilitat d'aquests mòbils i tauletes ha estat possible gràcies a la cessió per part de diverses empreses i la posada a punt dels mateixos per a la seva utilització s'ha pogut dur a terme gràcies a la implicació altruista de voluntaris.
Es tracta d'una actuació emmarcada en el Pla d'Acció pel suport emocional de pacients i familiars afectats per la crisi del coronavirus.
En aquest sentit, hem de tenir presents mesures de protecció i prevenció i destacar com es fa del tot imprescindible disposar d'altres vies de comunicació mitjançant aquests dispositius perquè els familiars o pacients es puguin veure i parlar.
Salut demana a la ciutadania que no vagi de forma massiva a les farmàcies i trenqui el confinament només per anar a buscar la mascareta
Avui dilluns, 20 d'abril, s'han començat a distribuir prop de 90.000 mascaretes de tipus quirúrgic 2R de triple capa a través de les farmàcies de Lleida i l'Alt Pirineu i Aran, dins la campanya Mascaretes /Salut endegada pel Departament de Salut i que preveu repartir-ne a tot Catalunya 14 milions de manera esglaonada durant sis setmanes.
La distribució es farà per tot el territori, proporcionalment a la població.
En concret, a les regions sanitàries (RS) de Lleida i Alt Pirineu i Aran s'han repartit inicialment 450 mascaretes per farmàcia (159 farmàcies a la RS Lleida i 39 a la RS Alt Pirineu i Aran) i, a mesura que es vagin dispensant, està previst que en puguin rebre més.
L'adquisició de les mascaretes es farà de forma individual i després de mostrar la targeta sanitària (TSI) o el codi d'identificació personal (CIP).
També se'n dispensaran als ciutadans de les mutualitats de l'estat (MUFACE, MUGEJU o ISFAS) i a les persones amb TSI d'una altra comunitat autònoma.
En principi només se'n dispensarà gratuïtament una unitat per persona i més endavant hi haurà la possibilitat d'adquirir-ne una altra a un cost de 0,76 euros, que es correspon amb el preu fixat per a la campanya.
Des de Salut es demana a la ciutadania que no vagi massivament a les farmàcies i trenqui el confinament només per anar a buscar la mascareta.
Cal tenir en compte que totes les mascaretes que no es dispensin es reservaran per als professionals sanitaris.
Es demana a la ciutadania adquirir les mascaretes amb responsabilitat social.
És important que les persones vulnerables i les que s'hagin incorporat una altra vegada a la feina siguin les primeres de poder accedir-hi.
D'altra banda, també es demana anar a les farmàcies que en facin la dispensació de manera gradual per no generar cues o aglomeracions per evitar possibles contagis.
D'acord amb el context normatiu actual, el Departament de Salut recorda que:
Aquestes recomanacions són per a la ciutadania i per a un entorn no sanitari.
Alba Marí i López i Jesús Sánchez Loro han estat designats delegats de la consellera de Salut, Alba Vergés, per coordinar les actuacions en matèria social als centres de caràcter residencial de les regions sanitàries Lleida i Alt Pirineu i Aran, respectivament.
Alba Marí, llicenciada en Medicina (UdL), especialista en MFiC, compta amb formació en salut pública i gerontologia clínica i ha desenvolupat tasques assistencials en àmbits com l'hospitalització domiciliària, urgències, l'atenció primària i centres residencials.
Jesús Sánchez és infermer per la UAB, amb formacions de postgrau en infermeria comunitària, direcció de centres residencials i urgències extrahospitalàries, i des del 2014 exerceix com a director de la Residència Sociosanitària de Puigcerdà.
Ambdós han assumit així les funcions que s'han de dur a terme de forma coordinada amb les actuacions sanitàries que correspon exercir a les persones titulars de les regions sanitàries del Servei Català de la Salut que es concreten, principalment, en:
- Portar a terme les actuacions necessàries per millorar la direcció i gestió dels centres residencials.
- Valorar la idoneïtat del nombre de professionals de cura i atenció social i la seva formació.
- Valorar l'adequació dels espais alternatius (hotels socials o altres espais) per a l'atenció de les persones residents en cas que siguin necessaris trasllats a altres dispositius per insuficiència de la capacitat de les residències.
- Adoptar i desplegar les mesures necessàries per al trasllat i reubicació de persones residents de centres socials en altres espais, residencials o alternatius, habilitats a l'efecte.
- Adoptar qualsevol altra mesura en el territori no estrictament sanitària que sigui competència de la Direcció General de l'Autonomia Personal i la Discapacitat.
La designació dels coordinadors en aquest àmbit es va fer efectiva a finals d'abril, a partir de l'aprovació del Decret llei 12/2020, de 10 d'abril, pel qual s'adscriu al Departament de Salut la Direcció General de l'Autonomia Personal i la Discapacitat, atesa la necessitat d'establir mesures organitzatives per tal de protegir la salut de la població que viu en centres residencials de la infecció de la COVID-19.
- L'Hospital de Sant Pau amplia la seva capacitat d'hospitalització am b el Centre Esportiu Municipal Guinardó, un espai que podrà acollir fins a 100 llits en una primera fase.
Avui podrà començar a atendre els primers pacients
- Juntament amb el centre esportiu Claror Marítim com a extensió de l'Hospital del Mar, el Consorci Sanitari de Barcelona haurà habilitat tres pavellons en deu dies per destensar els hospitals de la ciutat durant l'actual emergència sanitària.
El Pavelló Salut Vall d'Hebron funciona des del passat diumenge com a extensió de l'Hospital Universitari Vall d'Hebron
Aquest cap de setmana s'han enllestit les tasques d'adequació de dos pavellons de salut més.
Avui, dia 5, ja es podrà començar a atendre pacients al Pavelló Salut habilitat al Centre Esportiu Municipal Guinardó, que servirà per ampliar la capacitat d'hospitalització de l'Hospital de Sant Pau.
L'espai acollirà fins a un centenar de pacients estables, que porten ja cinc dies o més hospitalitzats.
El Pavelló es considera una planta més de l'Hospital de Sant Pau i es troba a dos minuts a peu.
S'organitza en sis sales de fins a setze llits i disposa d'un dipòsit d'oxigen, sales autònomes, dutxes i un espai pensat per poder treballar en les mateixes condicions que una sala de l'Hospital.
La consellera de Salut, Alba Vergés, i l'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, han visitat aquest matí els dos nous espais acompanyades de la gerent de cada centre sanitari, Gemma Craywinckel, de l'Hospital de Sant Pau, i Ol ga Pané, de l'Hospital del Mar.
Amb aquest dos nous pavellons de salut, el Consorci Sanitari de Barcelona -format per la Generalitat de Catalunya i l'Ajuntament de Barcelona- haurà medicalitzat tres pavellons esportius en només deu dies per destensar els hospitals de la ciutat durant l'actual emergència sanitària.
Diumenge passat es va posar en marxa al CEM Olímpics Vall d'Hebron com a ampliació de l'Hospital de la Vall d'Hebron, amb capacitat per 132 pacients.
Bombers de Barcelona, amb el suport de Metges sense Fronteres, han fet tasques d'adequació per medicalitzar centres esportius i hotels de la ciutat.
Un cop acabats, Bombers de Barcelona són els encarregats de transportar pacients, material mèdic i medicaments, mentre que CatSalut s'encarrega de la gestió del personal sanitari i del criteri assistencial.
D'altra banda, els equips de sistemes d'informació dels hospitals, l'Institut Municipal d'Informàtica de l'Ajuntament de Barcelona i el CTTI de la Generalitat permeten que els quatre pavellons disposin de connectivitat tecnològica amb les històries clíniques hospitalàries, així com wifi ciutadà per als malalts ingressats.
El Departament de Salut ha incorporat un espai de 8000 m2 per afrontar la situació de les residències de gent gran que pateix Catalunya arran del brot del COVID-19.
La residència, que passa a formar part dels equipaments que Salut disposarà per afrontar la situació, està ubicada a la confluència dels carrers Paral·lel i Nou de la Rambla amb un total de 141 habitacions, fins a 240 llits, 8 plantes i compta amb dues més per sota del nivell del carrer.
Aquest espai permetrà atendre malalts de residències amb totes les garanties.
L'objectiu d'aquesta residència és disposar d'un espai perquè en cas que sigui necessari es puguin traslladar persones d'altres espais i assegurar-ne una situació òptima.
Es vol que sigui un espai de transició durant aquest any per permetre recuperar la normalitat.
D'aquesta manera es podrà donar una millor atenció a les persones grans i s'evitarà haver-les de posar en els pavellons, pensats per a hospitalització.
Es preveu també la instal·lació d'una solució WIFI amb tecnologia digital per a la comunicació amb famílies.
La incorporació d'aquest equipament forma part del Pla de xoc que el Departament de Salut conjuntament amb el Departament de Treball, Afers Socials i Famílies porten a terme per a millorar la situació de les residències de la gent gran i avançar en la lluita contra el coronavirus en aquests centres.
Actualment a Catalunya, més de 64.000 persones grans viuen en residències públiques i privades.
Es tracta majoritàriament de persones amb un elevat nivell de dependència i una edat mitjana de 84 anys i on el 90% tenen malalties prèvies; un col·lectiu de risc i altament sensible a la Covid-19.
El dispositiu de ventilació d'emergència RESPIRA ja ha superat la primera fase de l'estudi clínic amb els dos primers pacients afectats per la COVID-19, amb bons resultats
Representants de l'Hospital Clínic, l'Hospital i Institut de Recerca Germans Trias i Pujol i de GPAINNOVA han lliurat els primers 100 dispositius de ventilació d'emergència RESPIRA al Centre d'Operacions Logístiques que ha posat en marxa el Sistema d'Emergències Mèdiques (SEM).
El dispositiu ja ha passat la primera fase de l'estudi clínic i, amb aquesta donació, es podrà distribuir a d'altres hospitals de Catalunya, en funció de les necessitats, i ampliar-ne l'estudi.
Aquesta iniciativa, juntament amb els altres prototips de respiradors, ha estat possible gràcies al suport rebut per un gran nombre de particulars, empreses i entitats de la societat civil que, a través de la Fundació Clínic per a la Recerca Biomèdica, han aportat recursos.
També ha comptat amb el suport del Servei Català de la Salut, que ha propiciat la incorporació d'empreses i ha donat suport als centres per trobar aquest tipus de solucions.
L'estudi clínic s'ha dut a terme amb dos pacients a l'Hospital Clínic, que han rebut suport a la respiració amb resultats positius.
Es tracta de pacients que d'una altra forma no haguessin tingut aquest suport.
Un cop aprovada la primera fase de l'estudi clínic, es pot ampliar aquest estudi a altres hospitals del sistema sanitari.
Com funciona el ventilador d'emergència?
El dispositiu RESPIRA automatitza els dispositius de reanimació manual (BVM o AMBU), presents actualment de manera generalitzada en els centres sanitaris, i permet assistir de manera mecànica el pacient.
Té unes prestacions que permeten monitorar en temps real les variables dels pacients de forma personalitzada i controlar-los de forma remota per facilitar la seva gestió als hospitals.
El dispositiu incorpora l'electrònica necessària per controlar de forma remota variables com la freqüència i el volum d'aire i pressió aportats al pacient, que proporciona SIEMENS, i un aparell d'impulsió de precisió fabricat per SMC.
La utilització d'una estació de control permet gestionar fins a setze dispositius simultàniament mitjançant una xarxa wifi pròpia.
Dimarts 31 de març van acabar les proves de validació a l'Hospital Clínic de Barcelona amb un simulador i l'1 d'abril es van efectuar amb animals, al Centre de Medicina Comparativa i Bioimatge ( CMCiB ) de l'Institut de Recerca Germans Trias i Pujol.
Paral·lelament, tal com estableixen les directrius de l'AEMPS, es van practicar les proves de compatibilitat electromagnètica per assegurar que el dispositiu no interfereix en la resta de dispositius de les instal·lacions sanitàries.
Després de l'autorització de l'AEMPS, es va començar l'estudi clínic amb pacients afectats per la COVID-19.
L'empresa catalana MAM col·labora en la industrialització i producció, que es du a terme a la fàbrica de Santa Perpètua de Mogoda.