Fedea acaba de presentar l'informe Demografia empresarial a Espanya: tendències i regularitats, que ofereix una actualització i un resum de les característiques de la demografia empresarial a Espanya.
Entre les seves conclusions destaca que un dels trets empresarials que més diferencien Espanya de països com Alemanya, els EUA, Regne Unit o França és el major pes relatiu que tenen les microempreses (<10 treballadors) i les empreses petites (entre 10 i 49 treballadors) i que la major concentració de l'ocupació en aquestes fa que la productivitat sigui inferior.
Segons l'estudi, amb els nivells actuals de productivitat de les empreses espanyoles, un canvi de grandària de les empreses que les aproximés a les de les quatre grans economies de la UE, incrementaria la productivitat entre el 10% i el 15%.
El Cercle d'Empresaris ha publicat la tercera edició de l'informe Top 50 de l'empresa mitjana espanyola que selecciona les 50 empreses mitjanes (d'entre 50 i 249 treballadors) més destacades en el període 2009-2013 en base a la seva productivitat i rendibilitat econòmica.
La major concentració de les 50 empreses del rànquing correspon a Catalunya, on tenen la seva seu 19 empreses (2 més que en l'edició anterior); la majoria dedicades a la fabricació de productes.
El gruix de les 50 empreses del rànquing pertanyen al sector alimentari (36%), que disminueix respecte de l'informe anterior i, en contrapartida, el sector del comerç majorista guanya pes (14%).
L'estudi subratlla l'augment de grandària d'algunes empreses, doncs 8 de les 50 tenien l'any 2009, any d'inici del període d'anàlisi, menys de 50 treballadors i formen part de les 24 empreses mitjanes que s'incorporen al rànquing en aquesta edició.
La Fundació de les Caixes d'Estalvi (Funcas), ha publicat un treball sobre el Mercat europeu de drets d'emissió (EU ETS, en anglès), principal instrument de la UE contra el canvi climàtic, considerat el mètode més eficient econòmicament per reduir els gasos d'efecte hivernacle des del punt de vista teòric.
Aquest treball de Funcas analitza les possibles anomalies que es poden produir i que poden provocar ineficiències en el preu del CO 2 i ha construït un model que representa els EU ETS de forma integrada, dedicant especial atenció a les interaccions entre els sectors industrials més intensius en emissions, tenint en compte el preu de l'electricitat, el preu dels combustibles i el propi EU ETS.
Els resultats mostren els beneficis d'aquesta modelització integrada.
El darrer butlletí econòmic del Banc d'Espanya inclou dos articles d'interès: La recuperació del consum a la Unió Econòmica i Monetària, on s'analitza l'evolució recent del consum, els determinants que expliquen la seva dinàmica a curt termini, la seva composició per finalitats i el grau d'heterogeneïtat en el seu comportament per països.
L'altre, Asimetries en la relació entre la inflació i l'activitat, estudia els canvis de la resposta de la inflació a les fluctuacions de l'activitat i la seva relació amb el moment del cicle econòmic, d'interès per entendre en quina mesura els ajustaments davant les pertorbacions que afecten una economia, incideixen sobre l'activitat i l'ocupació.
Espanya ocupa el lloc número 33 del rànquing general de 189 economies sobre la facilitat per crear empreses, segons l'informe Doing Business 2016, que acaba de presentar el Banc Mundial.
Baixa un lloc respecte de l'any anterior i, considerant alguns dels indicadors específics que configuren l'índex, trobem que en creació d'una empresa se situa en el lloc 82, en la facilitat per aconseguir permisos de construcció està en el 101 i en obtenció de crèdit, en el 59.
L'aspecte en què ha millorat de manera important és en el de pagament d'impostos, gràcies a les facilitats introduïdes per les factures electròniques.
També millora en la protecció als inversors, apartat en què puja 15 llocs i se situa en la posició 29.
El Banc Mundial ha publicat recentment l'informe Doing business Espanya 2015, sol·licitat pel Ministeri d'Economia i Competitivitat, que analitza la facilitat per crear empreses a Espanya i permet comparar els diferents territoris.
Encapçala la classificació general la comunitat autònoma de La Rioja, seguida de Madrid i Navarra; Catalunya ocupa la sisena posició.
Quant a les quatre grans àrees valorades, Catalunya ocupa el primer lloc en obtenció d'electricitat, el novè en obertura d'una empresa, l'onzè en obtenció de permisos de construcció i el setzè en registre de propietats.
Inclou també la valoració de la facilitat per l'inici d'activitat d'una pime industrial (tenint en compte el nombre de tràmits necessaris, el temps i el cost en percentatge de renda per càpita) segons la qual Catalunya ocuparia el lloc dissetè, només per davant del País Basc i de Múrcia.
Un, La corba de Beveridge i el desajustament de les habilitats professionals a la zona euro, analitza com ha evolucionat la relació entre la taxa d'atur i la taxa de vacants en els mercats laborals europeus i conclou que, durant la crisi, llevat d'Alemanya, tots els països van empitjorar, en major o menor grau, l'emparellament del mercat de treball a causa d'un desajustament de les competències.
L'altre, Perspectives sobre el consum i l'estalvi familiar, s'ocupa del paper que poden exercir les dinàmiques del consum i de l'estalvi per esmorteir l'alentiment del creixement econòmic i de la creació d'ocupació que es preveu.
El dossier, dedicat a les economies perifèriques de la UE, inclou dos articles que analitzen l'impacte de les reformes del mercat de treball i de productes i del sector públic i financer que s'han fet a Espanya, Irlanda, Portugal, Itàlia i Grècia.
Un nou estudi del Banc d'Espanya es planteja quin hauria estat el PIB per càpita de la zona euro si no s'hagués creat la Unió Monetària.
Els resultats mostren, segons el resum de la publicació, que l'euro no ha portat el creixement esperat ja que durant els primers anys de la Unió Monetària el PIB per càpita va avançar una mica per sobre del càlcul del seu contrafactual (quin hauria estat si no s'hagués creat la Unió Monetària) però des de mitjans de l'any 2000 aquest guany va desaparèixer.
Els països de l'Europa central (Alemanya, Països Baixos i Àustria) van seguir una pauta similar a la del conjunt, en canvi, entre els països de la perifèria els resultats són heterogenis: Irlanda, Espanya i Grècia van registrar guanys positius significatius, tot i que només durant els anys d'expansió immediatament posteriors al llançament de l'euro.
Itàlia i Portugal van registrar des del primer moment un PIB per càpita inferior al previst en cas que no s'hagués creat la Unió Monetària.
L'Observatori Nacional de les Telecomunicacions i de la Societat de la Informació (ONTSI) ha publicat l'informe Estudi sobre comerç electrònic B2C 2014, segons el qual el comerç B2C (per l'abreviació de business to consumer) a Espanya continua creixent.
L'any 2014 va arribar als 16.259 milions d'euros, un 11,3% per sobre del valor de l'any 2013.
Aquest creixement és conseqüència de l'augment de la despesa mitjana per comprador, que va augmentar un 11,4% i es va situar en els 876 euros.
L'associació Pacte Industrial de la Regió Metropolitana de Barcelona ha publicat un informe encarregat a Orkestra-Institut Basc de Competitivitat que es presenta com una reflexió sobre dos reptes principals del desenvolupament territorial: el primer és la necessitat de millorar fórmules de governança multinivell, el segon, aconseguir que allò que es planteja es pugui portar a l'acció.
Destaca que es requereixen canvis profunds dels rols dels diferents actors i de les seves formes d'interacció i que la clau està en el canvi de formes de treball en el dia a dia, ja que la governança en xarxa requereix, segons el document, distribuir el poder i la corresponsabilitat en la construcció de polítiques, escenari per al que molts governs encara no estan preparats.
Reclama més transparència en les estratègies territorials, una acceptació de la participació dels partits polítics en les dinàmiques territorials com un actor més i la implicació de la comunitat acadèmica.
El salari mitjà mensual l'any 2014 es va situar a Espanya en 1.881,3 euros, un 0,65% superior al de l'any 2013, segons el Decil de salaris de l'ocupació principal, informe elaborat per l'INE a partir de l'Enquesta de població activa.
A Catalunya, el salari mitjà va ser de 1.953 euros, un 1,31% superior al de l'any 2013.
En el conjunt espanyol el 30% dels assalariats va rebre l'any 2014 un salari brut mensual superior a 2.173 euros, mentre que un altre 30% guanyà menys de 1.221€.
La major concentració de salaris alts es va registrar en les comunitats autònomes del País Basc, Comunitat de Madrid i Comunitat Foral de Navarra, mentre que Extremadura, Canàries i les Illes Balears van registrar els percentatges més baixos d'aquest tram de salaris.
Els homes van tenir una major concentració relativa de salaris alts que les dones (el 35,7% enfront del 24%), mentre que en els salaris baixos va ser al contrari (el 41,1% de les dones enfront del 19,7% dels homes).
La Comissió Europea ha publicat les seves previsions econòmiques de tardor, segons les quals la recuperació econòmica enguany ha estat generalitzada en els estats membres, tot i que lenta.
Es preveu que el PIB de la zona euro creixi un 1,6% enguany, un 1,8% l'any 2016 i un 1,9% l'any 2017.
Per la UE s'espera que augmenti una mica més: un 1,9% enguany, un 2% l'any 2016 i un 2,1% l'any 2017.
Per Espanya la previsió és que el PIB augmenti un 3,1%, un 2,7% i un 2,4% els anys 2015, 2016 i 2017, respectivament.
Les previsions econòmiques de la Comissió ofereixen una primera avaluació de la incidència econòmica que pot suposar l'arribada d'un gran nombre de sol·licitants d'asil a la UE i conclou que a mig termini s'espera un efecte positiu sobre el creixement a causa de l'augment de mà d'obra, que si bé serà petit per a la UE en el seu conjunt, pot ser no menyspreable per alguns països membres.
Un informe publicat pel Banc d'Espanya analitza el comportament de la població activa a Espanya durant la crisi econòmica i el compara amb crisis anteriors.
Les conclusions més importants són que, en termes agregats, la taxa d'activitat ha mostrat una notable resistència cíclica en aquesta última crisi, que s'explicaria per l'entrada de membres addicionals de la llar en el mercat de treball per sostenir la renda familiar en resposta a l'augment de l'atur.
Aquesta resistència cíclica és especialment important en les dones, les persones amb estudis superiors i els grups amb edats intermèdies i avançades; per contra els homes, els joves i les persones amb estudis mitjos o baixos es van mostrar més sensibles al cicle econòmic en les seves decisions de participació en el mercat laboral durant la crisi.
Els resultats també revelen que aspectes com el nivell educatiu mitjà de la població, la taxa de fertilitat, el nivell de salari mínim i el sistema de pensions o de prestacions per desocupació resulten rellevants en les decisions de participació laboral de les persones.
El Consell Econòmic i Social espanyol ha elaborat un informe sobre competències professionals i ocupabilitat que estudia els perfils de les ofertes d'ocupació per determinar les qualificacions i competències que s'estan demandant des del sistema productiu; revisa la formació que s'està proporcionant des del sistema educatiu-formatiu, i analitza l'ajustament entre la demanda i l'oferta de qualificacions i competències, tractant d'esbrinar quins són els factors que expliquen el desajust existent.
L'informe World Energy Outlook 2015, publicat per l'Agència Internacional de l'Energia, tracta d'aportar llum per tal de comprendre com afecta el panorama energètic canviant als objectius econòmics i ambientals.
Presenta una actualització de l'evolució del sistema energètic mundial i una previsió de cara a l'any 2040, a partir de dades recents dels combustibles fòssils, les energies renovables, l'eficiència energètica, l'anàlisi de les tendències en les emissions de CO2 i els subsidis dels combustibles fòssils i de l'energia renovable.
També tracta de manera específica els temes d'actualitat següents: el futur amb un preu del petroli baix; perspectives energètiques a l'Índia; les energies renovables i l'eficiència energètica, i el gas no convencional.
L'informe L'explosió del consum digital, el setè d'una sèrie que AMETIC i Accenture vénen desenvolupant conjuntament per conèixer la naturalesa, les tendències i les necessitats del consumidor digital, analitza els resultats per Espanya d'una enquesta en la que s'han entrevistat 24.000 consumidors a tot el món.
Recull els missatges que transmeten els consumidors digitals espanyols, recollits en cinc tendències clau que marcaran el futur del mercat, amb l'objectiu de ser d'utilitat a proveïdors de serveis i fabricants de dispositius per tal que transformin aquests comportaments digitals en oportunitats de negoci.
La Comissió Europea ha publicat la Recomanació del Consell relativa a la creació de consells nacionals de competitivitat dins de la zona euro, COM (2015) 601 final.
El seu objectiu és que els països membres de la UE creïn en un termini de 6 mesos els consells nacionals de competitivitat, que tindran entre altres missions la de "...seguir l'evolució de la competitivitat en l'Estat membre, tenint en compte els factors que poden afectar a curt termini als preus i a la qualitat dels béns i serveis respecte dels seus competidors mundials (inclosos costos laborals), així com factors a llarg termini com la productivitat i la capacitat d'innovació, que són rellevants no només pel rendiment relatiu de l'economia, sinó també per al seu creixement potencial i la capacitat d'atreure inversions, empreses i capital humà".
Una altra missió dels consells de competitivitat serà la de contribuir als processos de fixació de salaris a nivell nacional, proporcionant la informació pertinent.
En el debat dels darrers anys sobre la competitivitat de les economies europees i dels seus mercats de treball, el paper de la negociació col·lectiva ha guanyat més atenció per part dels actors clau involucrats.
En aquest context Eurofound (Fundació europea per la millora de la vida i les condicions laborals) ha elaborat un informe que analitza l'evolució dels principals aspectes de la negociació col·lectiva (a més dels salaris i del temps de treball) durant els últims quinze anys i els posa en perspectiva per tal d'identificar els canvis produïts per la crisi econòmica així com les tendències a llarg termini.
També té l'objectiu d'explorar com i en quina mesura aquestes tendències podrien reflectir-se en la negociació col·lectiva dels propers anys.
Coincidint amb el Fòrum Europeu de l'Educació i la Formació Professional, celebrat a Xipre entre el 21 i el 24 d'octubre, l'Agència Europea per a la Formació Professional, CEDEFOP, ha presentat tres documents d'interès sobre competències i ocupació.
D'una banda, els resultats de la Cedefop's European skills and jobs survey, una enquesta sobre l'adequació de les competències dels treballadors a les necessitats de les ocupacions que desenvolupen, realitzada l'any 2014 sobre un total de 49.000 persones ocupades (d'entre 24 i 65 anys) de l'UE-28.
D'altra banda, l'informe Skill shortages and gaps in European enterprises, que tracta d'explicar la paradoxa que significa que mentre la crisi ha fet augmentar la desocupació a la UE, molts empresaris tenen dificultats per cobrir les seves vacants.
El tercer, Tackling unemployment while addressing skill mismatch, revisa les polítiques i pràctiques recents desenvolupades pels 28 estats membres de la UE amb l'objectiu de reduir els desajustos entre les competències dels treballadors i les necessitats del mercat de treball, en la seva lluita contra la desocupació.
L'empresa britànica Hays i l'Oxford Econòmics han elaborat un informe que analitza els mercats laborals de les 30 principals economies mundials, segons el qual, 18 d'aquestes presenten un desajust important entre les competències dels treballadors i els perfils demandats per les empreses, de manera que malgrat les elevades taxes d'atur, hi ha moltes places per cobrir.
Per països, el desajust és particularment important en els EUA, Espanya, Portugal i Irlanda.
També en el Regne Unit la recuperació econòmica es veu amenaçada, segons l'informe, per l'escassetat de competències.
L'informe alerta sobre la necessitat que els governs i les empreses prenguin mesures per limitar l'escassetat de competències, permetent que els mercats laborals qualificats operin de manera més flexible i alinear de manera més estreta la política educativa amb les necessitats empresarials.