projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Període: març 2009 - octubre 2009
Planificar la mobilitat de la Regió Metropolitana de Barcelona (RMB) tenint en compte tots els modes de transport de passatgers/eres i mercaderies, d'acord amb els principis i objectius de la Llei de la mobilitat i les Directrius nacionals de mobilitat, i en coherència amb el planejament territorial vigent a la Regió Metropolitana de Barcelona (RMB).
A l'àmbit del Pla director de mobilitat de la Regió Metropolitana de Barcelona (pdM) i per planificar la mobilitat de l'RMB un dels objectius d'aquest estudi és l'actualització, a l'any 2008, dels costos anuals del transport dins de l'àmbit de competència de l'ATM, realitzat per a l'any 2006, amb la finalitat d'adaptar-lo a l'escenari de referència del pdM.
Com a objectius complementaris, es plantegen la millora i el complement d'algunes de les metodologies de càlcul adoptades en el darrer estudi, amb l'estimació dels costos resultant i la realització d'una anàlisi comparativa amb l'estudi anterior.
Els treballs s'han estructurat en les fases següents:
Resultats dels costos interns pels diferents modes de transport durant l'any 2008 (mercaderies)
Resultats dels costos interns pels diferents modes de transport durant l'any 2008 (passatgers)
En aplicació amb la metodologia i pel que fa als costos interns, s'han obtingut els resultats que apareixen en la figura 1, dels quals cal remarcar:
Costos mitjans en termes d'euros / vehicle-km en el transport de viatgers.
Coordinació de l'activitat: Secretaria per a la Planificació Territorial
Període: març de 2008 – desembre de 2008
L'objectiu d'aquest projecte és identificar si els models de distribució de la població i l'activitat econòmica generen diferències significatives en les emissions de gasos d'efecte hivernacle CO 2.
L'estudi s'ha fet sobre un cas real, la comarca d'Osona, on es donen les situacions següents:
Per analitzar la influència del model de distribució de la població i l'activitat en les emissions de gasos d'efecte hivernacle s'han diferenciat dos nivells de creixement.
Un és el creixement a escala territorial on es defineix com creixerà el municipi, i l'altre és el creixement a escala urbana on es defineix la tipologia urbanística amb què creixeran aquests municipis.
Dins del creixement a escala territorial es distingeixen 3 models:
Com a peça urbana es distingeixen els models següents:
A partir d'aquestes definicions, el treball s'estructura en tres fases:
S'ha adaptat la metodologia utilitzada, per estimar l'impacte que tenen diferents escenaris de localització dels llocs de treball en el sector indústria (polígons) en les emissions degudes a la mobilitat.
Coordinació de l'activitat: Secretaria per a la Planificació Territorial
Període: gener de 2008 – desembre de 2008
Anàlisi de la realitat de l'aigua com a bé escàs, que comprèn: els orígens on es troba l'aigua, els canvis de la relació amb l'aigua a causa de l'era postindustrial i la concentració de serveis, les alternatives de l'abastament, la incidència de la qualitat de l'aigua en la salut i les fonts de finançament del recurs.
Aquest Informe de l'Observatori del Risc, incideix en la realitat de l'aigua com a bé escàs, que s'ha posat de manifest el primer semestre de l'any 2008 a moltes comarques catalanes.
Tanmateix, tot i la seva migradesa, l'aigua és fonamental per a la vida i també per a l'economia, ja que l'agricultura, la indústria i els serveis depenen per al seu desenvolupament normal d'un accés a l'aigua de qualitat.
Tot i que el risc associat a l'aigua és antic, en el si d'una societat moderna adquireix una nova dimensió, amb nous punts de vista que cal analitzar.
Així doncs, aquesta anàlisi s'estructura en els punts següents:
L'estudi acaba amb els senyals del risc, que apareixen al final de llibre i es desglossen en la visió sobre els diferents riscos analitzats: el risc i el dany ambiental, el risc industrial, el laboral, el viari, el de ruptura social, el d'inseguretat ciutadana, el risc per a la salut, i com a novetat del 2008, el risc de la informació en xarxa.
Coordinació de l'activitat: Secretaria per a la Planificació Territorial
Període: octubre de 2008 – desembre de 2008
Mesurar la capacitat competitiva de la ciutat per comparació amb deu ciutats europees que estiguin promovent processos d'innovació.
Es determinen els indicadors clau i el paper que tenen les infraestructures físiques i digitals en el procés de desenvolupament de Barcelona.
Les metròpolis europees escollides per a la comparació han estat aquelles que estiguin promovent processos d'innovació.
Un cop analitzats els trets comuns/diferencials s'ha buscat:
Beneficiaris: Equips redactors de planejament urbanístic.
Segons les dades de les fonts oficials consultades per mesurar els límits territorials, demogràfics i econòmics de les 11 metròpolis europees, obtenim el rànquing de posicionament següent:
Si desglossem el resultat en els tres àmbits estudiats llegim que: Barcelona ocupa el 3r lloc en el rànquing demogràfic, on es destaca el valor de la densitat de la ciutat com a valor afegit per a la gestió del territori:
Coordinació de l'activitat: Secretaria per a la Planificació Territorial
Període: novembre de 2008 – desembre de 2008
Establir el model de planificació urbanística als voltants dels establiments industrials, per aplicar-ho al Pla director urbanístic de l'àmbit central del Camp de Tarragona.
L'estudi serà aplicable a l'àmbit central del Camp de Tarragona.
Aquesta zona constitueix la segona àrea urbana de Catalunya, tant per població com per activitat, en ple desenvolupament demogràfic i econòmic, i és per això que sorgeix la necessitat d'ordenar aquests creixements que s'hi produiran.
Tarragona, Reus i els municipis del seu entorn constitueixen de fet un autèntic sistema urbà que compta actualment amb 330.000 habitants, aproximadament.
Es tracta en total de 22 municipis que ocupen una superfície de 417 km2, i que abasten bona part de la comarca del Tarragonès, les poblacions més orientals del Baix Camp, i un municipi de l'Alt Camp.
A l'estudi s'avaluen els riscos actuals dels establiments industrials següents:
Actualment a Catalunya no s'ha establert una metodologia que permeti definir els criteris que regiran la compatibilitat dels grans establiments industrials que poden ocasionar accidents greus i la resta d'usos urbanístics.
La metodologia proposada per a aquest projecte es basa en els paràmetres següents:
Un cop establerts els paràmetres, cal definir el criteri d'acceptació per a cadascun.
En realitat, són uns càlculs, alguns d'aquests probabilístics, que ens donen uns valors que ens serviran per determinar l'edificabilitat de la zona en qüestió, o bé per identificar els mecanismes de regulació urbanística a aplicar en els establiments ja existents.
Finalment l'estudi dóna una sèrie de recomanacions per a futurs creixements urbanístics.
L'estudi proposa una metodologia per a la planificació urbanística de futures zones afectades per l'establiment de la indústria.
Franja de seguretat: radis de seguretat en metres
Cercles de seguretat per substàncies R12 que poden donar lloc a una BLEVE (per exemple el propà)
Cercles de seguretat per l'òxid d'etilè (que pot donar lloc a una BLEVE)
Altres participants: ERF Gestió i Comunicació Ambiental
Període: gener de 2008 – abril de 2008
Analitzar les diferents experiències a d'altres països i regions, en la incorporació de la reglamentació de la directiva europea d'avaluació ambiental estratègica.
Estudi comparatiu amb la legislació catalana.
Aquesta anàlisi s'ha fet en les diferents etapes a seguir en aquesta avaluació, escollint aquells que fan aportacions més innovadores.
La introducció de criteris ambientals en el planejament és una realitat que s'ha generalitzat amb la Directiva europea 2001/42/CE d'avaluació ambiental estratègica (AAE), que estableix la realització d'una avaluació ambiental global i estratègica en les fases inicials de la pressa de decisions.
Per identificar els aspectes claus en l'àmbit procedimental a partir dels quals es realitza la incorporació dels criteris ambientals en el planejament de forma efectiva, es recorre als països i a les regions amb més experiència en aquest àmbit: Alemanya, Anglaterra, Països Baixos i les regions d'Emilia-Romagna a Itàlia i el País Basc.
La seva anàlisi és l'objecte d'aquest estudi.
La directiva AAE és de caire procedimental, i proposa els requisits mínims per a l'avaluació ambiental de plans i programes que els estats membres han d'adaptar al seu ordenament.
Aquesta adaptació es pot realitzar incorporant-lo als procediments existents o creant-ne d'específics.
Per facilitar l'aplicació d'aquesta AAE hi ha dos elements que intenten ser un ajut:
Els requeriments mínims de la directiva són: la preparació d'un informe ambiental, la realització de consultes, la consideració tant de l'informe com dels resultats de les consultes en la presa de decisions i el subministrament d'informació sobre la decisió.
L'estudi se centra en les diferents fases del procés d'avaluació ambiental estratègica en els àmbits territorials objecte d'estudi i en les conclusions s'assenyalen aquells aspectes innovadors o més rellevants susceptibles de ser valorats per a una possible implementació total o parcial, en la regulació catalana:
Fases principals del procés d'avaluació ambiental estratègica
Període: març de 2008 – desembre de 2008
Promoure la innovació en l'habitabilitat del territori, amb idees procedents de diferents àmbits: arquitectura, urbanisme, política, sociologia, enginyeria, paisatgisme, turisme, economia i/o geografia.
Amb exemples de bones pràctiques, per identificar tendències i iniciatives claus per al progrés del territori en els propers anys.
Reunió d'experts per promoure la innovació en l'habitabilitat del territori, amb idees procedents de diferents àmbits: arquitectura, urbanisme, política, sociologia, enginyeria, paisatgisme, turisme, economia i/o geografia.
Tot basat en exemples de bones pràctiques, per identificar tendències i iniciatives claus per al progrés del territori en els propers anys.
La Jornada es va estructurar en apartats, amb la interrelació com a factor comú:
Període: gener de 2008 – desembre de 2008
Elaborar els criteris i les pautes relatives a la inundabilitat que cal considerar en l'elaboració dels plans urbanístics, acompanyades d'un seguit d'exemples de bones pràctiques.
Redacció d'una guia destinada als ajuntaments i als equips redactors de plans urbanístics, que presenta criteris, pautes i exemples perquè la inundabilitat sigui tractada adientment en l'elaboració de la planificació urbanística.
La guia comença glosant els conceptes fonamentals relatius als espais fluvials i la interacció entre l'espai fluvial i la zona urbana.
També desglossa les assignacions competencials dels espais fluvials des de l'àmbit europeu fins a l'estatal.
A continuació es detallen els instruments d'ordenació i reglamentació per preveure i pal·liar els efectes negatius d'una inundació:
De cada tipus se seleccionen exemples de bones pràctiques.
La planificació amb més detall necessita la determinació efectiva de la inundabilitat, que es fa mitjançant els estudis hidrològics i els hidràulics.
Els primers per a obtenir els cabals d'avinguda associats a pluges de diferent període de retorn en els diferents indrets a analitzar, i els segons, determinen, per a cada cabal d'avinguda, l'extensió de la zona inundable a l'entorn del riu o riera.
Segons aquests paràmetres, el Reglament de la Llei d'urbanisme estableix els usos admissibles a cada zona segons la seva classificació, així com les directrius:
Amb la finalitat d'il·lustrar els criteris de planejament, en aquest capítol s'inclouen tot un seguit de bones pràctiques de planejament en àrees inundables, dutes a terme en diversos països europeus.
La guia s'acaba amb la gestió del risc:
Planificació d'espais fluvials de Catalunya (PEFCAT)
Mostra del plànol de classificació del sòl a escala 1:10.000 que inclou el POUM de Vilafranca del Penedès
Analitzar i estudiar els programaris comercials i la seva aplicabilitat en el disseny i la producció de mapes geològics i temàtics per augmentar l'eficiència de les tasques de producció cartogràfica.
La incorporació de noves tecnologies de la informació ha estat clau en l'evolució de molts àmbits científics.
En el camp de la cartografia geològica aquesta transformació tecnològica suposa un canvi molt important en la recopilació i la gestió de la informació obtinguda de les prospeccions del terreny.
La producció dels mapes geològics i geotemàtics requereix de metodologies de treball innovadores per tal d'augmentar l'eficiència i incorporar tecnologies que permetin emmagatzemar i gestionar les dades que s'obtenen del subsòl per tal de poder produir cartografies de qualitat i específiques a les necessitats.
Dins el marc de les noves tecnologies de visualització ràpida de cartografia aèria i elaboració cartogràfica, s'ha creat una línia de treball transversal que analitza i estudia els programaris comercials i la seva aplicabilitat en el disseny i la producció de mapes geològics i geotemàtics per tal d'augmentar l'eficiència de les tasques de producció de l'Institut.
Millora i optimització de la captura de dades per als Geotreballs I, II, III (mapa geològic de Catalunya 1:25.000, mapa geoantròpic de Catalunya 1:25.000 i mapa geològic de zones urbanes de Catalunya 1:5.000)
Detall de la cartografia de sòls de l'IGC
Desenvolupament d'un sistema automàtic d'estimació de danys resultants d'un fenomen sísmic.
S'han escollit dues zones pilot on s'ha analitzat des de la reglamentació en matèria de construcció sismoresistent, fins a les actuacions en cas de danys importants, passant pels aspectes relatius a la informació i a l'educació de la població.
L'única estratègia vàlida per fer front al fenomen sísmic és la prevenció, atès que la predicció sísmica no és viable.
Per realitzar una prevenció eficaç cal mobilitzar els mitjans que van des de la reglamentació en matèria de construcció sismoresistent, fins a les actuacions en cas de danys importants.
Cal tenir també en compte els aspectes referents a la informació i l'educació de la població.
En aquest projecte s'han tractat aquests aspectes i s'han posat a prova en un parell de zones pilot.
En aquest darrer punt s'han realitzat la instal·lació de 3 accelerògrafs a França, 2 a Catalunya i 1 accelerògraf a Andorra, tots ells connectats a la xarxa VSAT i s'ha posat a punt un sistema automàtic d'estimació de danys.
L'obtenció d'informacions preventives i operacionals sobre el risc sísmic, sense distorsions lligades a la frontera, permetrà una transmissió eficaç de les dades referents al terratrèmol, així com la previsió de danys, als serveis de socors i de gestió de crisi local.
S'ha desenvolupat un sistema de detecció automàtica de terratrèmols capaç d'estimar els possibles danys i enviar-ne un informe per correu electrònic, SMS i fax pocs minuts després de la detecció del terratrèmol.
Acceleracions màximes del terreny per un període de retorn de 475 anys
Desenvolupament d'eines que permetin la integració de les informacions relatives als diferents riscos per poder fer plans d'actuació integrats, i donar accés i disponibilitat d'aquesta informació a la societat catalana.
La geografia catalana presenta un grau important de risc geològic en el seu territori, degut principalment a la gran varietat d'amenaces (principalment com a conseqüència del règim de precipitacions i la seva orografia), i l'elevada vulnerabilitat que suposa el creixement urbanístic al qual es veu sotmès el territori.
Aquest projecte s'emmarca en l'objectiu d'obtenir eines que permetin la integració de les informacions relatives als diferents riscos per poder fer plans d'actuació integrats, així com oferir tota la informació a la societat catalana.
L'objectiu d'aquest treball és disposar d'un document amb l'inventari dels treballs i actuacions que l'IGC ha realitzat en matèria de riscos geològics.
Aquest inventari s'ha organitzat per fenòmens geològics.
Els riscos geològics en què treballa l'IGC són: el risc sísmic, risc d'allaus, risc de moviments del terreny, inundabilitat i riscos hidrogeològics.
Proposta de monografia tècnica: Estat dels riscos a Catalunya (en procés de revisió).
Danys a la carretera d'accés a l'estació d'esquí de Port-Ainé a causa de la torrentada del dia 12 de setembre de 2008
Coordinació de l'activitat: Universitat de Barcelona
Objectiu: Desenvolupar una metodologia basada en dendrocronologia per a la datació d'allaus històriques.
Aplicar aquest mètode a dues zones: parcs nacionals d'Ordesa i d'Aigüestortes.
L'objectiu del projecte és la determinació d'una metodologia basada en dendrocronologia per a la datació d'allaus històriques i la seva aplicació en dues zones corresponents a parcs nacionals (Ordesa i Aigüestortes).
En particular per a l'IGC l'objectiu en aquest projecte és ampliar el coneixement en les tècniques de datació dendrocronològica, així com més coneixement de la dinàmica d'allaus en les zones d'estudi, i per extensió, a la regió.
Aquesta informació permetrà ampliar les dades de la base de dades d'allaus i millorar la cartografia d'allaus a Catalunya.
L'IGC hi participa realitzant tasques de cartografia i d'assessorament sobre les allaus i la seva cartografia.
Mapes i de bases de dades d'allaus.
Zona susceptible de ser afectada per allaus mitjançant dendrogeomorfologia al Parc Nacional d'Ordesa i el Mont Perdut.
Seccions d'arbusts mostrant el comportament de la fusta poc després de rebre un impacte.
Obtenir una estimació dels períodes de recurrència de sismes destructors al Pirineu Oriental que, tot i que ara presenta una sismicitat moderada, a l'edat mitjana va tenir un període d'activitat intensa.
El Pirineu oriental presenta una sismicitat moderada amb un període d'activitat intensa a l'Edat Mitjana (1427-1428).
Amb la finalitat de fer una estimació dels períodes de recurrència de sismes destructors, a més de la sismicitat, s'estudien les deformacions tectòniques recents, a través de l'anàlisi de les impremtes geològiques (paleosismicitat) i de les mesures geodèsiques.
Aquestes mesures es realitzen periòdicament mitjançant les estacions permanents de l'ICC i una xarxa de 25 punts d'ambdós costats de la frontera.
Aquesta xarxa ja ha estat mesurada els anys 1992, 1994, 1999 i 2006, amb campanyes d'una setmana, en col·laboració amb altres organismes catalans i francesos.
La nova mesura realitzada el 2006 comparada amb les mesures anteriors, permetrà una quantificació de les deformacions tectòniques horitzontals, que són la causa dels terratrèmols.
Coordinació de l'activitat: Institut per al Desenvolupament de les Comarques de l'Ebre (IDECE)
Participants: Departament de Dret Administratiu de Landwell-PricewaterhouseCoopers a Barcelona
Estudiar les possibilitats legals del desenvolupament normatiu de l'Estatut d'Autonomia de Catalunya per a potenciar turísticament el tram català del riu Ebre.
Dictamen que examina la procedència jurídica de les mesures proposades a l'informe sobre l'aprofitament turístic i l'ordenació del tram català del riu Ebre, d'acord amb les noves competències administratives assumides per la comunitat autònoma de Catalunya, mitjançant la Llei orgànica 6/2006, de 19 de juliol, de reforma de l'Estatut d'Autonomia de Catalunya.
S'obté l'informe sobre l'aprofitament turístic i l'ordenació del tram català del riu Ebre.
Les administracions públiques amb competències en la navegació fluvial del tram català del riu Ebre.
Per realitzar aquest informe s'han analitzat 62 normes jurídiques tant de l'àmbit de la comunitat autònoma de Catalunya, com de l'Estat espanyol i de la Unió Europea.
Coordinació de l'activitat: Institut per al Desenvolupament de les Comarques de l'Ebre (IDECE)
Fer una anàlisi de les perspectives econòmiques de les Terres de l'Ebre.
Conèixer la situació i les perspectives de les activitats econòmiques dels principals agents públics i privats de les Terres de l'Ebre.
Les conclusions d'aquesta anàlisi qualitativa s'extreuen d'acord amb les opinions expressades pels agents econòmics i socials consultats i entrevistats.
Els objectius de l'anàlisi serien:
Economia de les Terres de l'Ebre: anàlisi de l'estructura i dinàmica econòmica, i de l'especialització industrial.
Agents econòmics i socials de les Terres de l'Ebre i les diferents administracions públiques.
Presentació de l'estudi a les quatre comarques de les Terres de l'Ebre i edició impresa i distribució de l'estudi a les persones beneficiàries.
Coordinació de l'activitat: Dr.
Altres participants: Fundació La Caixa
Període: 1 de gener de 2008 – 31 de desembre de 2010
Estudiar la incorporació de proteïnes luminescents en vegetals – arbrat urbà i plantes ornamentals domèstiques – per aconseguir plantes bioluminescents i poder-lo aplicar en tasques d'enllumenat arquitectònic i urbà.
Projecte de recerca per tal d'estudiar la incorporació de proteïnes luminescents en vegetals –arbrat urbà i plantes ornamentals domèstiques- per aconseguir plantes bioluminescents i poder-ho aplicar en tasques d'enllumenat arquitectònic i urbà, i per extensió la recerca d'altres vies que procurin bioluminescència a l'arquitectura.
Aquesta línia d'investigació iniciada l'any 2000 va tenir els primers resultats l'any 2005 amb la introducció de GFP (Green Fluorescent Protein), proteïna originària de la medusa, en l'ADN de set llimoners.
L'objectiu i la participació de l'INCASÒL en aquesta línia d'investigació es justifica, sobretot, pels valors de sostenibilitat que afavoreix per una aposta al desenvolupament d'una línia de recerca pionera en qüestions mediambientals.
El conjunt de la població de Catalunya
S'aplicaran els avenços, com a prova pilot, en algun sector d'activitat econòmica de l'INCASÒL (a determinar) en la línia de la recerca del sector més sostenible.