projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
INFORME DISPONIBLE EN 3 VERSIONS: ESTUDI COMPLET I PÍNDOLA EN CATALÀ i ANGLÈS
Un dron és una aeronau no tripulada de qualsevol mida i forma, dirigida remotament des de terra o que funciona amb un cert grau d'autonomia.
Un concepte al qual ens hem anat acostumant els darrers temps i que permet classificar aquests ginys pel pes, les habilitats o l'ús que se'n fa.
L'estudi Els drons a Catalunya, elaborat per ACCIÓ, se centra en aquesta darrera classificació per analitzar l'impacte dels drons en l'àmbit empresarial.
Aquest impacte destaca per la diversa combinació de tecnologies necessàries per poder fer enlairar un dron.
Intel·ligència artificial, robòtica, connectivitat, ciberseguretat o realitat augmentada tenen el seu pes específic en la configuració d'aquestes naus.
Més enllà d'aquesta convergència de tecnologies, els drons impacten en la indústria per la seva transversalitat d'aplicacions (seguretat, topografia, audiovisual, etc.), per presentar-se com una nova eina facilitadora o per ajudar en la presa de decisions gràcies a la seva capacitat de captar i transmetre dades en temps real.
L'informe identifica a Catalunya 67 empreses que operen en el sector dels drons, totes elles pimes i, en un 81% dels casos, amb menys de 10 anys de vida.
Dues terceres parts d'aquestes empreses es dediquen a l'operativa dels drons, un 10% a fabricar-los i un 9% al servei tècnic i formatiu.
A més, pràcticament la meitat (44%) apliquen els drons en l'àmbit audiovisual, un 18% en la inspecció i un 9% en l'agricultura.
Tot i que les aplicacions empresarials dels drons han començat a popularitzar-se més tard que els usos militars o d'oci, el seu ritme de creixement és accelerat.
Mentre els Estats Units lideren actualment la producció i ús d'aquests artefactes, la previsió és que l'Àsia sigui la zona geogràfica on registrin un creixement més elevat a mig termini.
La UE, que aspira a ser la tercera en discòrdia per darrere dels Estats Units i la Xina, reunirà uns 400.000 drons per a ús professional l'any 2035, que generaran uns 90.000 llocs de treball segons les diverses dades prospectives disponibles.
La seguretat i salvament, l'agricultura, l'e-commerce i la paqueteria són els àmbits que més ús han de fer-ne.
Consulta totes les dades a l'informe Els drons a Catalunya.
L'alimentació ecològica a Catalunya
L'alimentació ecològica és aquella que prové de la producció agrària ecològica.
Es tracta d'un mètode d'obtenció de productes agraris i alimentaris que posa èmfasi en la utilització de productes i tècniques tan naturals com sigui possible.
Alhora, n'exclou totes aquelles que puguin malmetre la qualitat del producte final o el medi ambient on es du a terme la producció.
Aquest estudi d'ACCIÓ en recull les principals xifres i dades rellevants.
Tot plegat inclou tots els productes que procedeixen de l'agricultura i es comercialitzen com a ecològics (incloent-hi l'aqüicultura).
Es tracta d'un sector que comparteix la cadena de valor amb el de l'alimentació i begudes; on les principals activitats es desenvolupen en la ramaderia i agricultura ecològica, les activitats industrials ecològiques amb els operadors i la superfície ecològica.
La superfície ecològica inscrita l'any 2017 a Catalunya era de 200.749 hectàrees, una xifra que ha experimentat un augment del 230% durant l'última dècada.
D'aquestes, més de la meitat (103.940 ha) són a Lleida.
Dividida per tipus de conreus, el 81,17% es destina a pastures, prats i farratges; així com boscos, matollars i recol·lecció silvestre.
La vinya (7,41%), les oliveres (4,20%) i els cereals (3,32%) són els tres principals cultius de l'agricultura ecològica a Catalunya.
Pel que fa a la ramaderia, al 2017 hi havia 913 explotacions ecològiques a Catalunya.
Les principals tipologies dins la ramaderia ecològica són el boví destinat a carn (475), l'oví destinat a carn (114), l'equí (93) i el cabrum de carn (86).
Amb dades del 2017, Catalunya té un total de 1.738 activitats registrades en el camp de l'alimentació ecològica, amb 1.210 operadors, dels quals el 85% són persones jurídiques i el 15% restant persones físiques.
El 60% de les empreses són pimes i el 75% tenen més de 10 anys d'antiguitat.
Les empreses operadores d'agricultura ecològica ocupen més de 87.500 treballadors.
Al 2016, la facturació ecològica va ser de 483 milions d'euros, un 20,6% més que l'any anterior.
Del total de les vendes, un 37% són exportacions, un 44% al consum intern català i un 19% a la resta de l'Estat.
Consulta totes les dades a l'informe Alimentació ecològica.
L'any 2018 ha suposat un nou rècord d'exportacions catalanes en un exercici on el PIB ha crescut a un ritme superior al de la Unió Europea i la Zona Euro.
Aquestes són només algunes de les dades més destacades que recull l'informe Flaix Empresarial de Catalunya 2018, elaborat per ACCIÓ i que resumeix els principals indicadors econòmics i empresarials.
Precisament el PIB català, que ha crescut un 2,6%, representa el 20% del total de l'Estat.
En destaca l'aportació industrial, que és del 20,7% del valor afegit brut català, per sobre de l'objectiu del 20% fixat per la Comissió Europea per al 2020.
L'any 2018 també ha estat el del vuitè rècord consecutiu en exportacions.
Els 71.623,8 milions d'euros de vendes a l'exterior de les empreses catalanes marquen una nova fita que es complementa amb un altre rècord: el de les empreses exportadores regulars.
Aquestes ja són 17.239 i creixen per sisè any consecutiu.
El 2018 també ha permès veure una reducció en la taxa d'atur a Catalunya, que s'ha situat en l'11,5%, en una caiguda que acumula cinc anys consecutius.
De fet, la població ocupada a Catalunya ha crescut un 2,7% durant el 2018, on destaca l'augment en l'ocupació industrial (+6,1%) i en la dels sectors d'alta tecnologia (+6,6%).
Finalment, una altra de les dades més destacades aquest 2018 és la captació de fons europeus en l'àmbit de la recerca i la innovació.
Catalunya ha captat el 2,7% del total del programa Horizon 2020 i ja supera els 1.000 milions d'euros rebuts.
Aquesta xifra és gairebé el doble del que li pertocaria per volum de població (1,5% de la UE).
Aquestes i altres dades es poden consultar de forma detallada a l'informe Flaix Empresarial de Catalunya 2018, disponible en català i anglès.
Per vuitè any consecutiu, les exportacions catalanes assoleixen un nou rècord històric.
Els 71.623,8 milions d'euros del 2018 marquen un nou màxim que supera en un 1,1% l'assolit l'any 2017.
En el mateix període, Catalunya també ha assolit una xifra inèdita pel que fa a les empreses exportadores regulars: 17.239.
Aquest informe de la Unitat d'Estratègia i Intel·ligència Competitiva d'ACCIÓ t'ofereix totes les dades del comportament de les vendes a l'exterior de les empreses catalanes.
Aquestes xifres es tradueixen en un clar lideratge català en les exportacions d'Espanya, en les quals les catalanes representen el 25,1 %.
Un percentatge molt superior al d'Andalusia (11,4 %) o la Comunitat de Madrid i la Valenciana, amb un 10,6 % cadascuna.
A més, el pes de les exportacions internacionals segueix creixent fins al 64,6 % del total de les vendes fora de Catalunya; mentre que les dirigides a Espanya es queden en el 35,4 %.
Rècord d'empreses exportadores regulars
Per segona vegada les empreses exportadores regulars catalanes han superat les 17.000 i assoleixen un nou rècord per sisè any consecutiu.
Així doncs, són 17.239 les empreses catalanes que acumulen almenys quatre anys seguits de vendes a l'exterior.
Pel que fa al nombre total d'empreses exportadores, aquestes han crescut un 2,7% respecte l'any anterior i ja freguen les 48.000.
Per trams d'exportació, el creixement de les xifres de vendes a l'exterior s'explica en bona part pels registres de les grans empreses.
El 88,8 % del total de les vendes de les exportadores regulars prové de les 1.599 capaces d'acumular més de 5 milions d'euros d'exportacions cadascuna.
Els sectors que tiren del carro
Com és habitual, els sectors catalans més exportadors són el de la química (16,9 %), l'automoció (16,7 %) i l'alimentació (11,5 %).
Si a tots aquests hi sumem el pes de les vendes exteriors en productes farmacèutics, tèxtil i maquinària, tot plegat representa dues terceres parts de les exportacions catalanes.
També destaquen les exportacions d'alt contingut tecnològic, que acumulen cinc anys consecutius de creixement i ja arriben als 7.400 milions d'euros.
Tot i així, la gran majoria d'exportacions tecnològiques segueixen sent les d'un nivell mitjà-alt (48,9 %).
I si el mercat favorit és la UE, ampliant el focus es constata que França, Alemanya i Itàlia segueixen sent els destins preferits de les exportacions catalanes.
Si s'hi sumen les vendes a Portugal i el Regne Unit, els 5 primers destins dins la UE concentren gairebé la meitat de les exportacions del 2018 (47,7 %).
L'informe també analitza la distribució provincial de les exportacions catalanes en aquest 2018.
Un àmbit on Barcelona segueix dominant de forma aclaparadora (77,9 %); seguida de lluny per Tarragona (11,9 %), Girona (7,3 %) i Lleida (2,9 %).
Amplia i consulta totes les dades amb l'informe complet d' Anàlisi de les exportacions catalanes 2018.
El Flaix Empresarial de Catalunya del mes de maig destaca el rècord d'exportacions en un sol trimestre, que en el primer del 2018 s'ha superat més enllà dels 18.000 milions d'euros.
Les dades avançades del PIB, que mostren per a Catalunya un ritme superior a l'espanyol i l'europeu; acompanyen uns registres que també són positius per a l'ocupació en alta tecnologia.
Les bones perspectives de la indústria i el comportament a l'alça de l'índex d'activitat emprenedora completen l'anàlisi mensual.
El concepte de bioeconomia fa referència a la producció de recursos biològics renovables i la seva conversió i la dels seus residus en productes de valor afegit com aliments, pinsos o bioenergia.
De fet, és el motor biològic de l'economia circular, aportant-hi el component renovable al cicle.
Per tal de conèixer amb més detall tot el seu potencial, ACCIÓ presenta la píndola sectorial La bioeconomia a Catalunya.
Un àmbit especialment rellevant en el seu vincle amb la indústria química, a qui ofereix l'oportunitat de diversificar la seva base de matèria primera.
Al mateix temps, el sector químic permet a la bioeconomia disposar de productes i solucions que tenen la seva base en productes químics.
Al cap i a la fi, la integració dels processos biològics permet evolucionar la indústria química cap a un paradigma més sostenible.
Sigui com sigui, els àmbits vinculats a la bioeconomia són diversos; des de la biosalut o la bioenergia fins a la bioindústria i l'agribiotech.
Dotar d'un enfocament de bioeconomia la indústria química pot generar una riquesa addicional per a Catalunya de 270 milions d'euros per al 2020.
Un benefici potencial que sorgeix d'alinear-se amb l'estratègia europea en aquest sentit, que injectarà 3.700 milions d'euros entre 2014 i 2024.
Mitjançant el finançament de projectes de recerca i innovació, les indústries basades en bio crearan noves associacions entre sectors.
Tot plegat genera noves cadenes de valor com les biorefineries.
Tots els detalls els trobaràs a la píndola sectorial La bioeconomia a Catalunya.
L'informe Diana de tendències tecnològiques 2018 és una eina al servei de les empreses per identificar la tecnologies que condicionaran la seva estratègia i models de negoci en els pròxims anys.
Tot i que difícilment hi haurà un paraigua tan absolut com el que ha representat Internet, la convergència de les tecnologies que ocupen aquest informe tindrà un efecte similar o fins i tot més gran.
La Diana de tendències tecnològiques identifica 12 àmbits dividits en l'espai digital, físic i biològic.
En aquest primer, parlem de realitat virtual i realitat augmentada, però també d'intel·ligència artificial, blockchain o Internet de les coses.
En l' espai físic apareixen la impressió 3D, la nanotecnologia, la robòtica i les ciències quàntiques i fotònica.
Mentre que en el biològic caldrà tenir present la neurociència, el disseny avançat de medicaments, les ciències òmiques o la biotecnologia.
Totes elles gaudeixen de més potencial d'implantació, en bona part, gràcies a infraestructures transversals com el Big Data / clouth, la connectivitat i la ciberseguretat.
Descobreix les tecnologies que marcaran els pròxims anys a la Diana de tendències tecnològiques 2018.
El sector de la mobilitat ferroviària a Catalunya
INFORME DISPONIBLE EN 3 VERSIONS: ESTUDI COMPLET I PÍNDOLES EN CATALÀ I ANGLÈS
El sector de la mobilitat ferroviària és un dels motors de l'economia mundial amb un mercat global que s'estima superior als 159.000 milions d'euros.
Aquest estudi entén la mobilitat en un sentit ampli, que inclou tant el material rodant i les infraestructures, com l'operació i els serveis que hi estan relacionats: enginyeria, manteniment o senyalització.
Es tracta d'un sector amb un abast molt ampli, on hi entren en joc des del ticketing a la construcció, passant per la logística o l'interiorisme.
A Catalunya, hi ha 190 empreses que es poden incloure en aquest sector amb una facturació total de 6.845,4 milions d'euros.
La mobilitat ferroviària, a més, genera gairebé 28.000 llocs de treball en empreses que, en el 92% dels casos, facturen més d'un milió d'euros.
Alhora, es tracta d'un sector internacionalitzat: un 46% de les seves empreses són exportadores i un 16% tenen filials a l'estranger.
L'informe també identifica diverses tendències del sector.
En el seu entorn, assenyala la sensibilització envers els reptes socials i mediambientals, la dinàmica demogràfica cap a una creixent urbanització i l'increment de la complexitat de la mobilitat.
Alhora, hi ha diverses tendències tecnològiques que també impacten de ple en el sector ferroviari, com les smart cities, els materials avançats, les dades obertes o l'economia low carbon.
Descobreix totes les dades a Catalunya i al món d'aquest sector, les seves oportunitats i tendències de futur a l'informe El sector de la mobilitat ferroviària a Catalunya.
La inversió estrangera a Catalunya 2017
L'estudi La inversió estrangera a Catalunya 2017, elaborat per ACCIÓ, analitza el comportament de la inversió estrangera directa (IED) a Catalunya l'any 2017.
Una anàlisi que es combina amb la dels quinquennis 2013-2017 i 2008-2012.
Analitzar les dades en períodes amplis permet superar un factor intrínsecament associat a la inversió estrangera com és el de la volatilitat.
Per inversió estrangera directa s'entenen les operacions que generen nova capacitat de producció i/o generen ocupació.
Alhora, són operacions on l'inversor pretén aconseguir control o influència en la direcció i administració d'una empresa que opera fora del territori on resideix.
En aquest sentit, la participació de la inversió estrangera en el capital de l'empresa ha de ser igual o superior al 10%.
Tot plegat es tradueix en noves inversions en empreses que ja operen a Catalunya, inversions greenfield (quan no hi ha un establiment previ), reinversions, ampliacions, adquisicions o joint ventures.
A escala global, l'any 2017 va ser de caiguda en la inversió estrangera (-16,3%), però amb un creixement del 8,5% en el darrer quinquenni; amb els Estats Units i la Xina com a principals països receptors.
A Catalunya, el quinquenni 2013-2017 ha registrat un augment del 33,9% respecte el període 2008-2012, amb un total de 20.321 milions d'euros; el que suposa una mitjana de més de 4.000 milions d'euros a l'any.
En els darrers cinc anys, la majoria de les inversions han provingut de països de la UE com Luxemburg, França, els Països Baixos o Alemanya.
Més enllà de la UE, destaquen les inversions amb origen a Mèxic i els Estats Units, que representen més d'un 10% del total cadascuna d'elles.
Per sectors, la indústria és qui atreu la majoria del capital estranger (33,1%), per davant de la construcció (16,1%) i el comerç (14,1%) durant el període 2013-2017.
Consulta totes les xifres al detall a l'informe La inversió estrangera a Catalunya 2017.
Les 8.642 empreses (d'entre les que tenen com a mínim un 50% de capital estranger) identificades l'any 2018 a Catalunya suposen un augment del 22% respecte l'any anterior.
Així ho exposa l'informe Directori d'empreses estrangeres a Catalunya elaborat per ACCIÓ.
L'objectiu d'aquest directori és doble.
Per una banda, identifica de forma exhaustiva totes les empreses estrangeres amb presència a Catalunya, independentment d'on tenen la seu oficial.
De l'altra, pretén contribuir a la disminució de l'efecte seu incloent en el directori les empreses amb centres operatius a Catalunya, però que tenen l'adreça social o fiscal fora del país.
Així es contempla l'activitat empresarial real a Catalunya.
El directori recull les filials, les sucursals i les oficines de representació de forma independent.
S'hi reflecteixen tot tipus d'establiments, des de plantes productives, centres d'R+D o oficines comercials; sempre que estiguin localitzades a Catalunya.
D'aquesta manera, el directori ha identificat 8.642 empreses estrangeres a Catalunya d'entre les que tenen almenys un 50% de capital estranger.
Totes elles representen l'1% del total d'empreses a Catalunya.
Ara bé, un dels elements destacats és que aquest teixit empresarial té una mida proporcionalment superior al del teixit empresarial total de Catalunya.
De fet, gairebé una de cada tres empreses grans a Catalunya és estrangera; i també ho són un 24% de les mitjanes i petites.
Si s'analitza el seu origen, hi ha 89 països de procedència; on destaquen Alemanya (13%), França (12%) i els Estats Units (12%).
Tots tres compten amb més de 1.000 empreses a Catalunya.
En aquesta presència destaca el creixement de la Xina, que ja té 91 presències al nostre país i per primera vegada se situa en el Top 20.
Per continents, el domini europeu és aclaparador (76%), seguit d'Amèrica (15%), l'Àsia-Pacífic (7%) i l'Àfrica-Orient Mitjà (2%).
Tot i així, precisament qui més creix en termes proporcionals és aquesta darrera regió, que ho ha fet gairebé en un 60% des del 2016.
Amb el mapa de vegueries de Catalunya, el 85% de les empreses estrangeres s'ubiquen a la de Barcelona.
Les del Penedès (3,8%), de les comarques gironines (3,7%), centrals (3,5%) i de Tarragona (2,4%) segueixen de lluny aquesta tendència.
Per contra, les de Ponent, l'Alt Pirineu i Aran i les Terres de l'Ebre se situen entorn de l'1% de presència d'empreses estrangeres.
Ampliant el focus a les comarques, el Barcelonès és la que presenta una major concentració amb més de 5.000 empreses estrangeres, seguida del Baix Llobregat i el Vallès Occidental, que superen les 900.
Per municipis, Barcelona frega les 5.000; seguida de lluny per Sant Cugat del Vallès i L'Hospitalet de Llobregat, que superen per poc les 200.
Segons el volum de facturació, l'automoció i l'alimentació són els principals sectors on treballen les empreses estrangeres establertes a Catalunya.
Tot i així, per nombre absolut de companyies, les infraestructures i els altres béns de consum són els àmbits que en reuneixen més.
Consulta aquestes i més dades de forma detallada a l'informe Directori d'empreses estrangeres establertes a Catalunya.
Aquest informe recull totes les dades i tendències d'un sector que el 2015 representava el 0,11% del PIB català.
Si se suma la facturació del sector públic (67%) i del privat (33%), el volum sobre el total del PIB arriba al 0,34% amb un total de 687 milions d'euros.
Una de les característiques principals del sector a Catalunya és la forta presència de l'àmbit públic.
Hospitals, centres de formació i de recerca o serveis socials conformen una important concentració d'entitats públiques omnipresents i amb un pressupost tancat.
De fet, coexisteixen diverses iniciatives impulsades des de les administracions públiques, com en el cas dels clústers organitzats.
Aquesta singularitat en la composició del sector és un dels factors que afecten en els seus reptes de futur.
En aquest sentit, un dels objectius principals serà establir una millor connexió entre la recerca universitària i la hospitalària; així com impulsar la competitivitat i la internacionalització de les cadenes de centres privats.
Les tendències globals més destacades que afecten el sector de la salut mental i que poden generar oportunitats de negoci tenen a veure principalment amb els serveis vinculats al Digital Health, els serveis mèdics privats i el wellbeing.
Alhora, estan succeint avenços tant en l'àmbit de la imatge mèdica funcional (imatge 3D) com en la digitalització de la cadena de valor.
L'àmbit privat a Catalunya en el sector de la salut mental es distribueix en quatre segments principals: Digital Health, indústria farmacèutica, tecnologia mèdica i centres de serveis privats.
Tot i que aquests darrers representen el 43% de les empreses del sector, la gran majoria de la facturació prové de la indústria farmacèutica (84,6%).
De fet, el pes del Digital Health (1,5%) i la tecnologia mèdica (0,11%) sobre el volum total de negoci evidencia un gran camí per recórrer en aquests camps, on s'endevina bona part de les millors expectatives de futur.
Flaix Empresarial de Catalunya – desembre 2017
El Flaix Empresarial de Catalunya del mes de desembre mostra la positiva evolució de les exportacions catalanes, que han assolit el millor registre en un mes d'octubre de tota la sèrie històrica.
També recull la notable presència d'empreses innovadores, àmbit on Catalunya també és líder a l'estat.
Alhora, el PIB segueix a un ritme superior al de la zona euro i la Unió Europea.
La inversió estrangera a l'àrea de Bacelona i Catalunya
Catalunya i Barcelona són regions capdavanteres a Europa en captació d'Inversió Estrangera Directa (IED).
Una realitat que s'ha traduït en xifres rècord el 2015 (4.936M€) i 2016 (5.052M€).
Aquest informe analitza el volum i els motius de la IED tant a Catalunya com a Barcelona en particular.
De fet, Catalunya és la primera destinació d'IED a Espanya i ha atret el 35% dels projectes entre 2010 i 2016.
Una inversió que ha generat 50.000 llocs de treball i una inversió de capital de 20.000 milions d'euros.
Els cinc principals països que inverteixen a Catalunya són Alemanya, França, el Regne Unit, els Estats Units i el Japó.
Precisament destaquen les inversions d'origen asiàtic, que són les que més valoren l'atractiu de Barcelona i Catalunya.
Entre 2010 i 2016, un 2,2% dels projectes d'IED a la UE s'han fet a Barcelona, que és una de les cinc ciutats del continent més atractives per a la IED juntament amb Londres, París, Düsseldorf i Dublín.
Més enllà dels diners, és especialment destacable que la inversió busca a Catalunya un lloc on dur a terme projectes innovadors.
La IED, clau de creixement mundial
En el període 2010-2016 s'han creat al món 14 milions de llocs de treball gràcies als projectes d'IED.
Uns projectes que, en el 65% dels casos, es realitzen amb l'objectiu principal d'accedir a nous mercats.
A l'hora de decidir el destí de les inversions, el factor clau és el mercat (mida, obertura i potencial de creixement ), seguit pels factors institucionals i els costos.
Cada cop més, però, hi influeix la possibilitat de disposar de talent, un àmbit on Catalunya i Barcelona hi tenen molt a dir.
Consulta l'informe complet d'anàlisi de la Inversió estrangera directa a Catalunya i Barcelona.
Flaix Empresarial de Catalunya – Gener 2018
El Flaix Empresarial de Catalunya del mes de gener mostra la positiva evolució de les exportacions catalanes, que han assolit en els primers 11 mesos del 2017 una xifra superior a la de tot el 2016 sencer.
També recull les bones perspectives de la facturació exterior de les empreses catalanes per al primer trimestre del 2018.
El Flaix Empresarial de Catalunya del mes de març destaca el millor inici d'any per a les exportacions catalanes en tota la sèrie històrica.
A més a més, mostra la consolidació de les bones xifres del PIB, on les dades definitives del 2017 evidencien quatre anys de creixement ininterromput.
El rècord de sol·licitud de patents europees i la bona dinàmica de la indústria completen l'anàlisi del mes.
La despesa en R+D a Catalunya s'ha mantingut estable al 2016 amb 3.103,4 milions d'euros, xifra que suposa un lleuger descens del 0,1% respecte el 2015.
De fet, Catalunya representa el 23,4% del total de la despesa en R+D a Espanya.
Més enllà d'això, el present informe recull moltes més dades: