L'Agenda 2030 per al desenvolupament sostenible de Nacions Unides s'estructura en 17 objectius globals (ODS) a assolir, com a màxim, a l'any 2030.
Aquesta agenda, aprovada el setembre de 2015, s'erigeix com un paraigua que engloba la resta d'agendes globals, entre les quals es comprenen l'Acord de París, la Nova Agenda Urbana, l'Agenda d'Acció d'Addis Abeba i el Marc d'Acció de Sendai.
L'objectiu d'aquestes és enfortir i desenvolupar l'acció dels ODS en camps temàtics específics com el canvi climàtic, el desenvolupament urbà, el finançament al desenvolupament i la resiliència davant el risc de desastres, respectivament.
Així doncs, l'objectiu vertebrador de la creació de les agendes globals és assolir el desenvolupament sostenible a escala planetària.
Per a les tres agendes més rellevants per a Catalunya — Agenda 2030, l'Acord de París sobre el canvi climàtic i la Nova Agenda Urbana — exposem la visió del Govern de Catalunya, així com la contribució catalana.
El 25 de setembre de 2015, l'Assemblea General de les Nacions Unides va adoptar formalment l'Agenda 2030 per al desenvolupament sostenible, que conté 17 ODS i 169 fites a assolir per a l'any 2030.
Aquestes fites van associades a àmbits com l'erradicació de la pobresa i la desigualtat, la seguretat alimentària, la salut, el consum i la producció sostenibles, el creixement econòmic i l'ocupació, les infraestructures, la gestió sostenible dels recursos naturals, els oceans, el canvi climàtic, i també la igualtat de gènere, la pau, la inclusió social, l'accés a la justícia, les institucions responsables i una mobilitat segura, sostenible i saludable.
Aquestes fites són integrades i indivisibles, i equilibren les tres dimensions del desenvolupament sostenible: econòmica, social i ambiental.
En la resolució a través de la qual s'aprova l'Agenda 2030, l'Assemblea General de Nacions Unides fa una crida a desenvolupar respostes nacionals ambicioses per implementar-la, tenint present la realitat de cada territori.
És per aquest motiu que el Govern de Catalunya, mitjançant el Pla de Govern per a l'XI legislatura, aprovat l'abril del 2016, es va comprometre a: a) elaborar un pla nacional d'ODS, per assegurar la implementació de l'Agenda 2030 a Catalunya; i b) elaborar un sistema integrat de fites i indicadors relatius als ODS de l'ONU en matèria de sostenibilitat aplicats a Catalunya.
El clima mundial ha evolucionat sempre de manera natural, però les proves convincents obtingudes arreu del món revelen que a l'actualitat hi ha en marxa un nou tipus de canvi climàtic que posa en perill els ecosistemes naturals i el desenvolupament econòmic i social, així com la salut i el benestar de la humanitat.
Per tal de donar resposta a aquesta problemàtica, les Nacions Unides celebren des de 1995 (Berlín) les anomenades conferències de les parts (COP) per debatre i establir l'agenda sobre el canvi climàtic.
La COP 21, celebrada el 2015 a París, va concloure amb l'adopció d'un acord històric per combatre el canvi climàtic i impulsar mesures i inversions per a un futur baix en emissions de carboni, resilient i sostenible.
L'Acord de París té per objectiu mantenir l'augment de la temperatura d'aquest segle molt per sota dels 2 °C i reforçar la capacitat per afrontar els impactes del canvi climàtic.
Conscients del repte que suposa el canvi climàtic, el Govern de Catalunya ha estat impulsant diverses polítiques ambientals des de fa més d'una dècada.
Durant els darrers anys, s'ha avançat de manera molt rellevant en els àmbits de la planificació pública per tal de reduir emissions de gasos amb efecte d'hivernacle i afavorir la transició cap a una economia neutra en emissions.
En aquest sentit, cal destacar el Pla de l'energia i el canvi climàtic de Catalunya 2012-2020.
Actualment la meitat de la població mundial viu en entorns urbans, i es preveu que el 2050 aquesta xifra evolucioni fins a les dues terceres parts.
A més, els centres urbans generen el 80% del PIB mundial, alhora que ocupen només el 2% del territori.
Per tant, a través de les ciutats es pot fer front als grans reptes del món: millorar la qualitat de l'aire, reduir el consum d'energies no renovables, minvar la desigualtat social i el desequilibri territorial o afavorir el creixement econòmic.
L'Assemblea General de les Nacions Unides va aprovar, l'any 2016 a Quito, la Nova Agenda Urbana, coneguda com a Declaració de Quito; un document de 175 punts que pretén guiar el desenvolupament urbà a escala mundial durant les properes dècades.