I. El Projecte d'ordre sotmès a dictamen té el seu fonament immediat en el Decret 82/1996 de 5 de març pel qual s'estableix l'ordenació dels ensenyaments de batxillerat en les circumstàncies que veurem en el fonament jurídic III més endavant.
De fet el Decret tingué un primer desenvolupament en l'Ordre de 31 de juliol de 1996 de desplegament de l'organització i l'avaluació dels ensenyaments de batxillerat.
Però aquesta disposició estableix el règim general d'aquest i és evident que en la nostra realitat social existeixen grups de persones que per circumstàncies diverses no estan en condicions de seguir la normativa comuna.
En aquest sentit la mateixa Llei orgànica 1/1990 de 3 d'octubre en l'article 53 situat en el títol III relatiu a l'educació de les persones adultes estableix que les administracions educatives han d'obrir als ciutadans l'oportunitat d'accedir als nivells no obligatoris de l'ensenyament.
Aquesta inquietud es manifesta en aquell Decret 82/1996 concretament com es veurà en la seva disposició addicional quan preveu que el Departament d'Ensenyament adequarà el currículum establert per ell mateix per una banda a les peculiaritats de l'educació a distància i d'altra "a les característiques singulars de col·lectius d'alumnat".
Precisament amb aquesta finalitat es projecta la disposició sobre la qual es dictamina que regula el batxillerat nocturn com a modalitat adreçada fonamentalment a persones que desenvolupen una activitat laboral que els impedeix l'assistència a classe en el règim ordinari diürn segons que explica l'exposició de motius de la mateixa disposició.
Es tracta en definitiva segons el seu article 5 d'alumnes que tinguin 18 o més anys o compresos entre els 16 i els 18 que acreditin per raons laborals la impossibilitat de seguir estudis en règim diürn.
La tramitació del Projecte s'ha impulsat d'una manera adequada per la Direcció General d'Ordenació Educativa i en l'expedient es conté tota la documentació exigible inclòs el Dictamen del Consell Escolar de Catalunya.
Una altra cosa és el contingut de la documentació jurídica especialment la memòria que es limita a una descripció succinta de fets i dades sense la menor aportació conceptual.
Aportació especialment necessària en un cas com el present en el qual com es veurà tot seguit és ineludible justificar les modificacions que s'estableixen en el règim general o de batxillerat diürn.
En aquest sentit aquesta Comissió Jurídica Assessora ha de recomanar una vegada més la necessitat que els serveis corresponents dels departaments tinguin molt en compte els conceptes que quant a la memòria i a l'informe jurídic resulten dels articles 63.2 i 65 de la Llei 13/1989 de 14 de desembre d'organització procediment i règim jurídic de l'Administració de la Generalitat de Catalunya.
Finalment l'oportunitat d'aquest Dictamen es justifica en el caràcter de disposició general que cal atribuir al Projecte.
En aquest sentit es manifestà aquesta Comissió Jurídica Assessora en el Dictamen 25/92 de 26 de març en admetre una actuació normativa similar és a dir per via d'ordre i no per via de decret però amb aquest caràcter de disposició general.
Concretament en l'esmentat Dictamen es deia que en el cas que un conseller utilitzés una delegació normativa "el projecte d'ordre hauria de ser informat per aquesta Comissió Jurídica Assessora pel mateix motiu que si es tractés d'un projecte de decret dels previstos en l'article 3.1.b del Decret legislatiu 1/1991 de 25 de març la qual a més d'emetre el seu informe preceptiu valorarà la viabilitat del projecte de disposició com a ordre o si per contra hauria de ser un decret".
Aquesta valoració es fa precisament en el fonament jurídic següent.
En realitat es tracta d'un aspecte que aquesta Comissió Jurídica Assessora també tingué en compte en dictaminar aquella Ordre de 31 de juliol de 1998 del mateix Departament d'Ensenyament concretament en el Dictamen 276/98 de 2 del mateix mes.
Naturalment la qüestió es plantejava en vista de l'article 61 d'aquella Llei 13/1989 que només preveu la possibilitat d'emissió de disposicions de caràcter general per part dels consellers per als casos de prèvia habilitació legal o d'organització del Departament en qüestió.
Al final s'arribava a la conclusió que en matèria educativa era convenient de mantenir una interpretació no estricta del concepte d'organització departamental ateses les especials característiques del servei públic d'ensenyament i per aplicar a més el principi d'eficàcia que ha d'inspirar tota l'actuació de l'Administració.
No cal dir per tant que aquest és el criteri que cal aplicar en aquest Dictamen.
Ara bé d'una banda una aplicació adequada d'aquesta perspectiva no estricta del concepte d'organització només és possible a través d'una interpretació ponderada de manera que la norma que es tracti tot i aquest criteri obert pugui encaixar sense massa dificultats en la idea d'activitat organitzativa sense abastar per tant aspectes que la superin clarament.
Però d'altra la norma en qüestió ha d'encaixar còmodament en el marc normatiu general en el qual s'ha d'inserir sense originar aspectes contradictoris.
En el cas present aquest marc és configurat pel ja citat Decret 82/1996 de 25 de març pel qual s'estableix l'ordenació dels ensenyaments de batxillerat i per la també citada Ordre de 31 de juliol de 1998.
Més concretament el Decret segons que resulta del seu títol estableix l'ordenació del batxillerat i l'Ordre desenvolupa aquells aspectes que sempre amb aquella interpretació ponderada del concepte d'organització el mateix Decret deixava a la iniciativa del conseller d'Ensenyament.
Aquesta delegació es produeix amb un abast general en els articles 8 15.2 i 3 16.1 i 18.3 en els aspectes concrets als quals fan referència.
El 8 faculta el conseller per establir criteris instruccions i orientacions per a l'aplicació del currículum; aquells dos apartats de l'article 15 per a la definició d'objectius continguts i criteris d'avaluació de les matèries optatives dissenyades pel departament; l'article 16.1 per establir el procediment d'aprovació de les dissenyades pels centres i el 18.3 per a la determinació dels documents i requisits formals del procés d'avaluació.
Però a més el Decret 82/1996 en la seva disposició addicional conté dues delegacions més aquestes específiques al Departament d'Ensenyament.
Ens interessa la de l'apartat 2; és a dir segons aquest el conseller "podrà adaptar" el currículum establert en el mateix Decret "a les característiques singulars de col·lectius d'alumnat".
Podríem dir per tant que el Govern en establir aquelles delegacions estava delimitant el marc en el qual s'hauria de moure l'actuació organitzativa lato sensu del conseller.
I aquí cal situar sens dubte l'article 3 del Projecte que en allò que respecta a matèries i nombre de crèdits estableix una alteració prudent del règim general.
Concretament reduint els crèdits de les parts comuna i diversificada del currículum dels 20 i dels 38 de l'article 9 del Decret a 18 i 34.
El contingut del Projecte però segons que resulta del seu article 1 sembla que és doble: d'una part "el desplegament de l'organització del currículum" i d'altre "l'avaluació dels ensenyaments".
Malgrat tot fins i tot en aquest segon cas ens movem en el concepte curricular car aquest abasta el conjunt d'objectius continguts mètodes pedagògics i criteris d'actuació que han de guiar l'acció docent per bé que el precepte que així ho indica sigui l'article 5.1 del Decret 75/1992 del 9 de març pel qual s'estableix l'ordenació general dels ensenyaments de l'educació infantil l'educació primària i l'educació secundària obligatòria a Catalunya.
En realitat el Projecte regula també aspectes que van més enllà d'aquestes idees d'organització i d'avaluació que malgrat tot poden ser perfectament assumits.
En aquest sentit és comprensible que el Projecte defineixi l'horari del règim nocturn que estableix (article 4) les condicions d'inscripció en ell (article 5) l'acció tutorial (article 6) l'accés al batxillerat en règim nocturn des del règim diürn (article 11) o l'accés invers (article 12).
El problema se suscita quan el Projecte altera d'una manera notable el sistema general del Decret 82/1996 cosa que succeeix especialment en els articles 7 i 10.
El primer quan en l'apartat 2 estableix simplement que en el règim nocturn no regeixen les normes de promoció de curs del règim diürn és a dir el que estableix l'article 19.2 del Decret de manera que no es preveu la repetició de curs sinó només la de les matèries no superades.
El segon quan eleva a sis cursos la permanència en comptes dels quatre de l'article 12.9 del Decret.
La falta de contingut de la memòria que annexa el Projecte no il·lustra sobre quines poden ser les causes que facin convenient unes alteracions tan notables del règim general.
En aquesta perspectiva doncs en principi per la seva entitat han de ser vistes com a actuacions normatives que van més enllà d'aquells marges concedits al conseller.
És a dir l'establiment de criteris instruccions i orientacions per a l'aplicació del currículum (article 8 del Decret 82/1996) o de la seva adequació a determinats col·lectius (apartat 2 de la seva disposició addicional).
Es vulnera per tant el criteri de jerarquia normativa que resulta d'aquell article 61 de la Llei 13/1989 i com és natural el punt de vista d'aquest Dictamen no pot ser favorable a l'establiment per via d'ordre de les modificacions esmentades.
El vehicle normatiu adequat és a criteri de la Comissió quant a aquests dos aspectes el decret.
Al marge de tot el que resta indicat cal observar que l'exposició de motius hauria d'indicar al final que la norma es dicta d'acord amb o vist el Dictamen present segons que resulta de l'article 5.3 d'aquell Decret legislatiu 1/1991.
A part d'això l'apartat 1 de l'article 7 en allò que afecta a l'actuació de la Junta d'avaluació al final del primer curs reprodueix el criteri de l'article 12.3 primer incís de l'Ordre de 31 de juliol de 1998 amb unes alteracions en la redacció que no semblen necessàries.
Com de fet tampoc no és necessària la reiteració mateixa.
L'article 8 sembla voler limitar la nova avaluació per part de la Junta d'avaluació al final del cicle mentre que l'article 13 de l'Ordre esmentada ho preveu al final de cada un dels dos cursos.
Però si allò que es pretén és que en el batxillerat nocturn l'avaluació no es pugui fer al final del primer curs s'hauria de dir expressament car afirmar que es "podrà atorgar una nova qualificació" al final del cicle no és negar que no es pugui atorgar també al final del primer curs i aquesta possibilitat resulta del règim general de l'Ordre i no es nega en el Projecte.
S'informa favorablement sobre el Projecte d'ordre pel qual s'adequa l'organització dels ensenyaments de batxillerat de règim nocturn amb les observacions fetes especialment les relatives als articles 7 i 10 que es consideren essencials.