projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
a) Determina i concreta la participació que correspon als elements privatius sobre la propietat dels elements comuns.
Les quotes de participació corresponents als elements privatius s'expressen en percentatge sobre el total de l'immoble i es fixen proporcionalment a la superfície i ponderant l'ús, la destinació i les altres dades físiques i jurídiques dels béns que integren la comunitat.
Les quotes de participació es determinen i es modifiquen per acord unànime dels propietaris o, si aquest no és possible, per mitjà de l'autoritat judicial o d'un procediment de resolució extrajudicial de conflictes.
Es poden establir, a més de la quota de participació, quotes especials per a despeses determinades.
a) Determina i concreta la relació dels drets sobre els béns privatius amb els drets sobre els béns comuns.
Les quotes de participació corresponents als elements privatius es precisen en centèsims i s'assignen de manera proporcional a llurs superfícies, tenint en compte l'ús i la destinació i les altres dades físiques i jurídiques dels béns que integren la comunitat.
Es poden establir, a més de la quota general, quotes especials per a despeses determinades.
Les quotes es determinen i es modifiquen per acord unànime dels propietaris o, si aquest no és possible, per l'autoritat judicial si les lleis o els estatuts no estableixen una altra cosa.
El règim jurídic de la propietat horitzontal implica, per als propietaris, el dret de propietat en exclusiva sobre els elements privatius i en comunitat amb els altres propietaris sobre els elements comuns.
El règim jurídic de la propietat horitzontal requereix l'atorgament del títol de constitució i suposa:
a) L'existència, present o futura, d'un o més titulars de la propietat d'almenys un immoble integrat per elements privatius i elements comuns.
b) La determinació de la quota de participació en els elements comuns que correspon a cada element privatiu.
c) La configuració d'una organització per a l'exercici dels drets i el compliment dels deures dels propietaris.
Els elements comuns són inseparables dels elements privatius.
Els actes d'alienació i gravamen i l'embargament dels elements privatius s'estenen a la participació que els correspon en els elements comuns.
El règim de la propietat horitzontal exclou l'acció de divisió sobre els elements comuns i els drets d'adquisició preferent de caràcter legal entre propietaris de diferents elements privatius.
Aquesta exclusió no afecta les situacions de comunitat indivisa sobre els elements privatius.
El règim jurídic de la propietat horitzontal confereix als propietaris el dret de propietat en exclusiva sobre els elements privatius i en comunitat amb els altres en els elements comuns.
El règim jurídic de la propietat horitzontal comporta:
a) L'existència, present o futura, de dos titulars o més de la propietat d'un immoble unitari compost d'elements privatius i elements comuns, els quals resten vinculats entre ells per la quota.
b) La configuració d'una organització per a l'exercici dels drets i el compliment dels deures dels propietaris.
c) L'exclusió de l'acció de divisió i dels drets d'adquisició preferent de caràcter legal entre propietaris de diferents apartaments.
Aquesta exclusió no afecta les situacions de propietat proindivisa d'un apartament determinat.
La divisió atribueix a cada adjudicatari o adjudicatària en exclusiva la propietat del bé o del dret adjudicat.
La divisió no perjudica les terceres persones, que conserven íntegrament llurs drets sobre l'objecte de la comunitat o els que en resulten després de la divisió.
Els titulars de crèdits contra qualsevol dels cotitulars poden concórrer a la divisió i, si es fa en frau de llurs drets, impugnar-la, però no la poden impedir.
Els cotitulars estan obligats recíprocament i en proporció a llurs drets al sanejament per evicció i per vicis ocults.
Les comunitats ordinàries que hi ha entre els cònjuges, en els procediments de separació, divorci o nul·litat matrimonial, es poden dividir considerant com una sola divisió la totalitat o una part dels béns sotmesos a aquest règim, d'acord amb l'article 232-12.
S'aplica el mateix criteri en els casos de separació de fet i de ruptura d'una parella estable.
Les comunitats ordinàries que hi ha entre els cònjuges, en els procediments de separació, divorci o nul·litat matrimonial, es poden dividir considerant com una sola divisió la totalitat o una part dels béns sotmesos a aquest règim, d'acord amb l'article 43 del Codi de família.
S'aplica el mateix criteri en els casos de separació de fet i de ruptura d'unions estables de parella.
La comunitat en règim de propietat horitzontal es regeix pel títol de constitució, que s'ha d'adequar al que estableix el capítol III.
Les situacions de comunitat que compleixen els requisits de la propietat horitzontal i no s'hagin configurat d'acord amb el que estableix el capítol III es regeixen pels pactes establerts entre els copropietaris, per les normes de la comunitat ordinària i, si escau, per les disposicions del capítol III que siguin adequades a les circumstàncies del cas.
La comunitat en règim de propietat horitzontal es regeix pel títol de constitució, que s'ha d'adequar a les disposicions del capítol III.
Els animals domèstics i els objectes mobles corporals que, per llurs característiques, possibilitat d'identificació, estat de conservació, funció o destinació econòmica, són habitualment posseïts per algú es poden adquirir d'acord amb els requisits que estableix aquest article.
Els animals domèstics i els objectes mobles corporals que, per llurs característiques, possibilitat d'identificació, estat de conservació, funció o destinació econòmica, són habitualment posseïts per algú no es poden adquirir per ocupació, llevat que es compleixin els requisits que estableix aquest article.
La propietat adquirida legalment atorga als titulars el dret a usar de forma plena els béns que en constitueixen l'objecte i a gaudir-ne i disposar-ne.
La propietat adquirida legalment atorga als titulars el dret a usar de forma plena els béns que en constitueixen l'objecte i a gaudir-n'hi i disposar-n'hi.
b) Contra el cònjuge o l'altre membre de la parella estable, mentre dura la convivència.
c) Entre les persones vinculades per la potestat dels pares o per una institució tutelar, o entre la persona assistida i l'apoderat, d'acord amb el que estableix l'article 222-2.1, en l'àmbit de les seves funcions.
b) Contra el cònjuge o la cònjuge o l'altre membre de la unió estable de parella, mentre dura la convivència.
c) Entre les persones vinculades per la potestat dels pares o per una institució tutelar.
c) Contra el cònjuge o la cònjuge o l'altre membre de la unió estable de parella, mentre dura la convivència.
d) Entre les persones vinculades per la potestat dels pares o per una institució tutelar.
Les donacions fetes amb gravàmens, càrregues o modes a persones en potestat parental o posades en tutela o un altre règim de protecció han d'ésser acceptades amb la intervenció o l'assistència de les persones que estableix el llibre segon.
Les donacions fetes amb gravàmens, càrregues o modes a persones sotmeses a potestat o a un règim tutelar o de protecció han d'ésser acceptades amb la intervenció o l'assistència de les persones que estableix el Codi de família.
L'exercici de la facultat de disposar, si s'ha condicionat a l'estat de necessitat del donant, de la seva família o de l'altre membre de la parella estable, o a l'autorització o el consentiment de persones determinades, s'ha d'atenir al que amb relació a aquests casos s'estableix per a l'usdefruit amb facultat de disposar.
L'exercici de la facultat de disposar, si s'ha condicionat a l'estat de necessitat del donant o la donant, de la seva família o de l'altre membre de la unió estable de parella, o a l'autorització o el consentiment de persones determinades, s'ha d'atenir al que amb relació a aquests casos s'estableix per a l'usdefruit amb facultat de disposar.
El donant pot establir, a termini o condicionalment, que els béns reverteixin al mateix donant, al cònjuge, a l'altre membre de la parella estable o als seus hereus.
Les reversions establertes a favor del donant, del cònjuge, de l'altre membre de la parella estable o dels seus hereus, en tot allò que no estableix aquest article, es regeixen per l'article 431-27, i les establertes a favor de terceres persones, pels preceptes relatius als fideïcomisos.
Les reversions establertes a favor del donant o la donant, del cònjuge o la cònjuge, de l'altre membre de la unió estable de parella o dels seus hereus, en tot allò que no estableix aquest article, es regeixen per l'article 431-27, i les establertes a favor de terceres persones, pels preceptes relatius als fideïcomisos.
Les reversions establertes a favor del donant o la donant, del cònjuge o la cònjuge, de l'altre membre de la unió estable de parella o dels seus hereus, en tot allò que no estableix aquest article, es regeixen pels articles del 87 al 89 del Codi de successions, i les establertes a favor de terceres persones, pels preceptes relatius als fideïcomisos.
Són causes d'ingratitud els actes penalment condemnables que el donatari faci contra la persona o els béns del donant, dels fills, del cònjuge o de l'altre membre de la parella estable, i també, en general, els que representen una conducta amb relació a les mateixes persones no acceptada socialment.
Les donacions oneroses únicament són revocables per incompliment de càrregues.
Són causes d'ingratitud els actes penalment condemnables que el donatari o donatària faci contra la persona o els béns del donant o la donant, dels fills, del cònjuge o la cònjuge o de l'altre membre de la unió estable de parella, i també, en general, els que representen una conducta amb relació a les mateixes persones no acceptada socialment.
Les donacions atorgades en capítols matrimonials i les donacions remuneratòries únicament són revocables per incompliment de càrregues.
Els donants no responen de l'evicció ni dels vicis ocults dels béns donats.
No obstant el que estableix l'apartat 1, els donants, si lliuren el bé sabent que és aliè o coneixent-ne els vicis o els defectes ocults, han d'indemnitzar els donataris de bona fe pels perjudicis soferts.
No obstant el que estableix l'apartat 1, els donants, si la donació és modal o amb càrrega, han de sanejar el bé, en cas d'evicció o vicis ocults, fins al valor del gravamen.
Les donacions per raó de matrimoni i entre cònjuges i les donacions per causa de mort es regeixen, respectivament, per les disposicions del llibre segon i del llibre quart.
Les donacions per raó de matrimoni i entre cònjuges i les donacions per causa de mort es regeixen, respectivament, per les disposicions del Codi de família i del llibre quart.
Les donacions per raó de matrimoni i entre cònjuges i les donacions per causa de mort es regeixen, respectivament, per les disposicions del Codi de família i del Codi de successions per causa de mort.
Es modifica l'apartat segon de l'article 24 de la Llei 24/1991, de l'habitatge, el qual queda redactat de la manera següent:
"En l'atorgament dels contractes de lloguer de finques urbanes és obligatòria la prestació d'una fiança en els termes establerts per la legislació sobre arrendaments urbans i per la Llei del Registre i el dipòsit de fiances dels contractes de lloguer de finques urbanes i de modificació de la Llei 24/1991, de l'habitatge."
Els plecs de clàusules tècniques, els avantprojectes i qualsevol altra documentació que serveixi de base per a la licitació, l'adjudicació i la posterior execució dels procediments de concessió de la construcció i explotació d'obra del procés arquitectònic, han d'incorporar els requeriments i criteris de qualitat arquitectònica que s'han de considerar en el procediment de licitació.
En la contractació dels serveis del procés arquitectònic per part del sector públic de Catalunya, la redacció de projectes i la direcció de les obres es pot licitar potestativament de manera conjunta.
Els plecs de la contractació dels serveis del procés arquitectònic:
a) Poden establir diferents fases per a la redacció dels diferents tipus de projectes i han d'establir el calendari d'execució corresponent.
b) Han d'introduir, per a la valoració de les proposicions més avantatjoses, a més dels aspectes econòmics, criteris de valoració que incorporin els valors inherents a l'arquitectura sempre que estiguin vinculats a l'objecte del contracte.
c) Han d'incorporar una previsió relativa a la manera de compensar parcialment o íntegrament els licitadors convidats en el procediment restringit que no hagin resultat adjudicataris en proporció als requeriments exigits per a la proposta en el plec de clàusules.
Havent observat una errada al text del Decret llei 17/2019, de 23 de desembre, de mesures urgents per millorar l'accés a l'habitatge, tramès al DOGC i publicat al núm. 8032, de 30.12.2019, se'n detalla l'oportuna correcció:
A la disposició addicional sisena, on diu:
El règim especial que estableix aquesta disposició és aplicable al planejament urbanístic general dels municipis afectats i les seves revisions i modificacions, així com als plans urbanístics derivats i llurs modificacions, que s'aprovin inicialment en el termini de quaranta cinc dies hàbils comptadors des de l'entrada en vigor del Decret llei de 23 de desembre de 2019, de mesures urgents per millorar l'accés a l'habitatge",
El règim especial que estableix aquesta disposició és aplicable al planejament urbanístic general dels municipis afectats i les seves revisions i modificacions, així com als plans urbanístics derivats i llurs modificacions, que s'aprovin inicialment transcorregut el termini de quaranta cinc dies hàbils comptadors des de l'entrada en vigor del Decret llei de 23 de desembre de 2019, de mesures urgents per millorar l'accés a l'habitatge".
La Llei 23/1983, de 21 de novembre, de política territorial, crea un seguit d'instruments destinats a potenciar i a ordenar el creixement, que concorden amb els propis objectius de la Llei.
Concretament la Llei té per objecte emprendre una política equilibradora socioeconòmica per a tot el territori.
Des de l'aprovació de la Llei s'ha aprovat el Pla territorial general de Catalunya i s'ha iniciat la tramitació dels plans territorials parcials dels àmbits metropolità de Barcelona i de les terres de l'Ebre.
L'evolució progressiva de l'activitat del Departament, com també la necessitat de potenciar i impulsar la política de planejament territorial, fan necessària la promoció i creació d'un programa que abasti totes aquestes actuacions per tal de culminar el procés ja iniciat amb l'aprovació del Pla territorial general.
Es crea el Programa per al planejament territorial, adscrit al Departament de Política Territorial i Obres Públiques, que té com a finalitat impulsar la consecució dels objectius que presideixen la Llei 23/1983, de 21 de novembre, de política territorial, i que es materialitzen en la tramitació i l'aprovació posterior dels plans territorials, competència d'aquest Departament.
Al capdavant del Programa hi ha un director, amb rang orgànic de secretari general.
3.1 El director del Programa en l'exercici del càrrec, i com a comissionat del Govern, té les funcions següents:
a) Dur a terme les actuacions i mesures d'incentivació que permetin la formulació dels plans territorials parcials i sectorials.
b) Dirigir la redacció dels plans territorials parcials actualment en tràmit i aquells que s'acordi formular, així com, per a certs supòsits d'ordenació de sistemes urbans, la de plans directors de coordinació.
c) Prestar informació, assessorament i assistència tècnica per a l'impuls i la culminació dels procediment d'elaboració i d'aprovació dels plans territorials.
d) Emetre els informes i elaborar els documents que li siguin requerits, sobre tots els altres expedients que puguin afectar el planejament territorial.
e) La direcció estratègica de la política del sòl de l'Institut Català del Sòl, en el marc de les polítiques d'equilibri territorial i de normalització del mercat del sòl, a efectuar a través del planejament territorial.
3.2 El director del Programa s'integra en el Consell d'Administració de l'Institut Català del Sòl i presidirà la Comissió en matèria de política estratègica del sòl.
El director del Programa està subjecte a la direcció superior del titular del Departament de Política Territorial i Obres Públiques i depèn del secretari general en totes les funcions d'aquest que no li hagin estat atribuïdes.
—1 Es faculta el conseller de Política Territorial i Obres Públiques per al desplegament i l'execució del que estableix aquest Decret i, si s'escau, per a l'adaptació de l'estructura orgànica del Departament.
—2 Aquest Decret entra en vigor l'endemà de la seva publicació al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
-1 L'acord de formulació dels plans directors territorials ha d'ésser adoptat pel conseller o consellera de Política Territorial i Obres Públiques, amb l'informe previ de la Comissió de Coordinació de Política Territorial, i ha de determinar, com a mínim, l'àmbit territorial, els aspectes que ha de desenvolupar i la unitat orgànica responsable de la seva tramitació.
-2 En l'elaboració dels plans directors territorials s'ha de garantir la participació de totes les institucions públiques afectades.
-3 L'aprovació inicial i provisional dels plans directors territorials correspon al conseller o consellera de Política Territorial i Obres Públiques, i l'aprovació definitiva, al Govern.
-4 Els plans directors territorials, un cop aprovats inicialment, s'han de sotmetre a informació pública.
-1 El contingut dels plans directors territorials ha de desenvolupar, com a mínim, una de les determinacions contingudes en l'article 13.1 d'aquesta Llei.
-2 Les determinacions dels plans directors territorials s'han de concretar en els documents següents:
a) Els estudis i els plànols d'informació.
b) La memòria explicativa del pla.
c) Els plànols d'ordenació i, eventualment, les normes.
-1 Els plans directors territorials concreten les directrius generals del planejament contingudes en el Pla territorial general de Catalunya o en els plans territorials parcials en les àrees i per als aspectes sobre els quals incideixen.
-2 L'àmbit territorial dels plans directors territorials ha d'ésser inferior als àmbits de planificació establerts per la Llei 1/1995, del 16 de març, per la qual s'aprova el Pla territorial general de Catalunya, d'acord amb el text establert per la Llei 24/2001, del 31 de desembre, de reconeixement de l'Alt Pirineu i Aran com a àrea funcional de planificació, mitjançant la modificació de l'article 2 de la Llei 1/1995, per la qual s'aprova el Pla territorial general de Catalunya, i, com a mínim, ha de tenir caràcter supramunicipal.
L'àmbit territorial pot comprendre, així mateix, municipis pertanyents a diferents àmbits de planificació.
-3 Els plans directors territorials s'han d'adaptar al Pla territorial general de Catalunya i als plans territorials parcials.
-4 Els plans d'ordenació urbanística han d'ésser coherents amb les determinacions dels plans directors territorials.
-2 L'àmbit dels plans territorials parcials és com a mínim d'extensió comarcal i pot agrupar unitats comarcals i, eventualment, municipis.
-2 L'àmbit dels plans territorials parcials és com a mínim d'extensió comarcal, i pot agrupar les unitats comarcals establertes en la divisió territorial de Catalunya, però en cap cas no les pot dividir.
-1 Correspon al Parlament l'aprovació del Pla Territorial General, així com la dels projectes de modificació si són considerats com a tals pel mateix Parlament.
-2 Cada dos anys el Consell Executiu ha de redactar una memòria sobre l'aplicació del Pla Territorial General i donar compte al Parlament de l'acompliment de les previsions del Pla i del seu desenvolupament en plans territorials parcials.
-3 El Consell Executiu ha de redactar un programa anual o plurianual per a la realització de les determinacions principals del Pla Territorial General de Catalunya, el qual programa s'ha d'incorporar als Pressupostos de la Generalitat i ha d'ésser aprovat pel Parlament conjuntament amb aquests.
-5 Es crea la Comissió de Coordinació de la Política Territorial, formada pels representants dels departaments de l'Administració de la Generalitat que determini el Govern, el qual, a més, n'ha de fixar les normes de funcionament.
-5 Es crea la Comissió de Coordinació de la Política Territorial, dependent del President de la Generalitat de Catalunya, que es compon d'un representant de cadascun dels Departaments de la Presidència, de Governació, d'Economia i Finances, de Política Territorial i Obres Públiques, d'Agricultura, Ramaderia i Pesca i de Treball.
El Reial decret 1258/1999, de 16 de juliol, va suprimir la Comissió Mixta Liquidadora de l'extingida Generalitat de Catalunya, creada per l'Ordre de la Presidència del Govern de 6 de novembre de 1942, i va integrar tots els béns i drets gestionats per aquesta en el patrimoni de l'Estat.
Entre els béns gestionats per la Comissió Mixta Liquidadora hi havia les finques situades al barri de Sant Andreu de Palomar, de Barcelona, en les quals està construïda la Casa Bloc, ubicada al passeig de Torras i Bages.
Mitjançant el Reial decret 510/2000, de 14 d'abril, sobre ampliació dels mitjans traspassats a la Generalitat de Catalunya pel Reial decret 159/1981, de 9 de gener, en matèria de patrimoni arquitectònic, edificació i habitatge, han estat traspassades les finques incloses en la relació que s'adjunta al dit Reial decret i que es corresponen amb els terrenys on està edificada la Casa Bloc.
Els serveis transferits pel Reial decret 159/1981, de 9 de gener, i els mitjans corresponents es van adscriure a l'Institut Català del Sòl, el qual n'ha portat la gestió i l'administració.
Adscriure a l'Institut Català del Sòl els béns immobles traspassats a la Generalitat de Catalunya en virtut del Reial decret 510/2000, de 14 d'abril, els quals resten sota el seu control i la seva dependència.
Barcelona, 11 de juliol de 2000
ORDRE de 21 de març de 1988, per la qual s'atorga una beca per a la recerca del patrimoni arquitectònic.
ORDRE de 9 d'abril de 1987, per la qual es convoca concurs públic per a la concessió de beques per a treballs d'investigació i de postgrau de Patrimoni Arquitectònic.
ORDRE de 9 de març de 1987, per la qual es convoca concurs públic per a la concessió de subvencions per a l'execució d'obres de restauració i conservació d'edificis de notable valor cultural.
ORDRE de 28 d'abril de 1986, per la qual es convoca concurs públic per a la concessió de subvencions per a l'execució d'obres a edificis de notable valor cultural.
ORDRE de 15 de juny de 1983, que dóna publicitat al conveni de col·laboració en els àmbits del patrimoni arquitectònic i de l'arqueologia, formalitzat entre el Departament de Cultura i la Diputació de Lleida.
ORDRE de 18 de maig de 1983, que dóna publicitat al Conveni de col·laboració en els àmbits del patrimoni arquitectònic i de l'arqueologia, formalitzat entre el Departament de Cultura i la Diputació de Tarragona.
ORDRE de 7 de febrer de 1981, donant publicitat en el Diari Oficial de la Generalitat al Reial Decret 159/1981, de 9 de gener, sobre transferència de serveis de l'Estat a la Generalitat en matèria de Patrimoni Arquitectònic, Edificació i Habitatge.
ORDRE de 19 de desembre de 1991, de convocatòria de concurs públic per a la concessió de subvencions per a l'execució d'obres de restauració i conservació d'edificis de notable valor cultural.