projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Assistència a les reunions del Govern
Col·laboració i suport administratiu i logístic
La Llei 13/2008, del 5 de novembre, de la presidència de la Generalitat i del Govern, estableix a l'article 24 que el Govern pot nomenar comissionats, als quals ha d'assignar un àmbit d'actuació específic i que ha d'adscriure al departament corresponent.
Fent ús de la possibilitat que preveu l'article 24 de la Llei 13/2008, del 5 de novembre, aquest Decret crea la figura del Comissionat per a la Transició Nacional, que s'adscriu al Departament de la Presidència, com a òrgan de proposta, impuls i coordinació de les mesures i actuacions preparatòries, de planificació, d'implementació i de seguiment de la creació de les estructures d'estat.
De conformitat amb el que s'ha exposat, atès el que estableixen la Llei 13/2008, de 5 de novembre, i la Llei 13/1989, de 14 de desembre, d'organització, procediment i règim jurídic de l'Administració de la Generalitat,
A proposta del conseller de la Presidència, i d'acord amb el Govern,
Es crea el Comissionat per a la Transició Nacional, adscrit al Departament de la Presidència, al qual corresponen les funcions inherents a l'impuls, la coordinació i la implementació de les mesures necessàries per a la culminació del procés de Transició Nacional i el seguiment de les estructures d'estat, d'acord amb les directrius fixades pel Govern i sota la superior direcció del titular del departament.
Són funcions del Comissionat per a la Transició Nacional:
a) La identificació de les actuacions preparatòries i de les mesures que cal implementar per tal de culminar el procés de Transició Nacional, mitjançant les actuacions necessàries, en el marc de la legalitat vigent, així com la programació dels estadis de la seva implementació.
b) La planificació, l'impuls i la coordinació de les actuacions a dur a terme per part dels departaments de la Generalitat i els organismes, empreses i entitats que s'hi adscriuen o s'hi relacionen durant els processos preparatori i d'implementació de les actuacions referides a la lletra anterior.
c) El seguiment del compliment de la programació establerta, del qual ha d'informar al conseller de la Presidència.
d) L'elaboració d'un informe sobre el balanç del procés d'implantació de les estructures d'estat, que haurà de lliurar al Govern el setembre de 2015.
El comissionat per a la Transició Nacional assistirà a les reunions del Govern quan sigui especialment convocat per informar del desenvolupament de les funcions que té encomanades.
4.1 Els departaments de la Generalitat i els organismes, empreses i entitats que s'hi adscriuen o s'hi relacionen col·laboraran amb el Comissionat per a la Transició Nacional en allò que sigui necessari per al desenvolupament de les funcions que té encomanades.
4.2 El Comissionat per a la Transició Nacional rep el suport administratiu i logístic del Departament de la Presidència.
Aquest Decret entra en vigor el mateix dia de la seva publicació al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
Dictamen de la comissió parlamentària.
Projecte de llei de simplificació de l'activitat administrativa de l'Administració de la Generalitat i dels governs locals de Catalunya i d'impuls de l'activitat econòmica.
DICTAMEN 10/2015, d'1 de juliol, sobre el Projecte de llei de simplificació de l'activitat administrativa de l'Administració de la Generalitat i dels governs locals de Catalunya i d'impuls de l'activitat econòmica
Els representants de la Generalitat en els òrgans socials d'una societat amb participació majoritària, directa o indirecta, als quals pertoqui d'aprovar, o simplement votar, l'adquisició onerosa o gratuïta o l'alienació de títols representatius del capital d'una altra societat ha de sol·licitar, amb anterioritat a l'atorgament de la seva aprovació o vot, l'autorització del Govern de la Generalitat, que, si s'escau, ha d'ésser adoptada a proposta conjunta del conseller o consellera d'Economia i Finances i del conseller o consellera competent per raó de la matèria.
També han de sol·licitar l'autorització del Govern quan hagin d'aprovar o votar la disminució del capital social de la societat participada majoritàriament per la Generalitat de Catalunya directament o indirectament.
El director o directora general del Patrimoni exerceix el dret de vot en les juntes generals de les societats en què la Generalitat participa directament i pot delegar l'assistència i el vot.
Les entitats autònomes o de dret públic que tinguin capital en aquestes societats tenen aquests mateixos drets.
Els vocals representants del capital de la Generalitat o d'altres entitats que preveu aquesta Llei són designats atenent a criteris de competència empresarial, professional o tècnica i d'idoneïtat per exercir el càrrec.
L'Administració pública catalana ha de dur a terme una reforma que aconsegueixi articular un model d'acord amb els principis d'eficiència, de transparència i de rendició de comptes.
Aquesta reforma ha d'abastar tant l'estructura departamental, com també les entitats que, sota diverses formes jurídiques, en depenen, amb la finalitat d'aconseguir un sector públic més eficient, flexible i transparent.
L'article 136 de l'Estatut d'autonomia atribueix a la Generalitat de Catalunya competència exclusiva sobre l'ordenació i l'organització de la funció pública.
Així mateix, l'article 150 atribueix a la Generalitat, en matèria d'organització de la seva Administració, la competència exclusiva sobre l'estructura, la regulació dels òrgans i del personal directiu públic, el funcionament i l'articulació territorial; i les diverses modalitats organitzatives i instrumentals per a l'actuació administrativa.
El Decret 200/2010, de 27 de desembre, de creació, denominació i determinació de l'àmbit de competència dels departaments de l'Administració de la Generalitat de Catalunya, atribueix al Departament de Governació i Relacions Institucionals les funcions d'impuls d'estratègies i d'avaluació de les administracions públiques i del sector públic, així com la seva estructura i dimensionament, organització, funcionament, coordinació i desenvolupament de l'administració electrònica, la formació del personal al servei de les administracions públiques i la funció pública.
A l'efecte d'avançar en la reforma de l'Administració pública i el seu sector públic, i en línia amb el que s'indica en el bloc 5 de l'informe del Consell Assessor per a la Reactivació Econòmica i el Creixement (CAREC), "Catalunya: visió i objectius econòmics de futur", cal delimitar els que han de ser els pilars bàsics d'aquesta reforma.
Per aquesta raó, es considera necessari constituir una comissió de persones expertes que elabori un informe per a la reforma de l'Administració pública i el seu sector públic.
D'acord amb els articles 12 i 22 de la Llei 13/1989, de 14 de desembre, d'organització, procediment i règim jurídic de l'Administració de la Generalitat de Catalunya,
Es crea, amb caràcter temporal, la Comissió d'Experts per a la Reforma de l'Administració Pública i el seu Sector Públic, que s'adscriu al Departament de Governació i Relacions Institucionals, el qual li dóna suport administratiu i logístic.
La Comissió d'Experts es compon de cinc persones membres, nomenades per la vicepresidenta del Govern.
Funcions de la Comissió d'Experts
La Comissió d'Experts ha de redactar un informe per a la reforma de l'Administració pública i del seu sector públic, que lliurarà a la vicepresidenta del Govern en el termini de tres mesos.
Aquesta Ordre entra en vigor l'endemà de publicar-se en el DOGC.
Barcelona, 18 de febrer de 2013
i consellera de Governació i Relacions Institucionals
L'Ordre de 14 de maig de 1991 regula i defineix aquesta acreditació i la
denomina Document de Qualificació Empresarial (DQE), per a
l'obtenció del qual cal comptar amb una documentació que en el
cas de les activitats de jardineria no es fa necessària.
D'altra banda, altres comunitats autònomes disposen de normativa
pròpia que estableix el Document de Qualificació Empresarial o
Afegir al final de l'article 1.2: "o mitjançant un document
anàleg emès per les comunitats autònomes o d'altres
Afegir un apartat 3 a l'article 3, el qual queda redactat de la manera
"3.3 En el cas d'empreses dedicades a activitats de jardineria
caldrà, per a l'execució dels treballs de desarrelament d'arbres
i d'arbustos en superfície forestal, disposar del DQE.
per a l'obtenció d'aquest document, només caldrà estar
inscrites al Registre de plantes de Catalunya i donades d'alta a la Seguretat
Conseller d'Agricultura, Ramaderia i Pesca
L'obligació que els titulars de determinades activitats industrials hagin de fer uns tràmits administratius concrets per a l'exercici d'aquestes activitats només es pot justificar perquè així l'Administració pot garantir millor la consecució dels seus objectius públics.
No obstant això, aquestes obligacions administratives suposen un cost per a les empreses i, en conseqüència, cal revisar permanentment aquesta situació per tal d'assegurar que no hi hagi cap obligació administrativa que no aporti un valor afegit cert a la consecució d'algun objectiu públic.
Aquesta Ordre, que és conseqüència d'una revisió d'aquest tipus, elimina, en el territori de Catalunya, la obligatorietat de l'obtenció del Document de Qualificació Empresarial (DQE) per a determinades activitats.
En conseqüència, en ús de les atribucions que tinc conferides,
Les activitats relatives a la construcció, a què fa referència l'Ordre del Ministeri d'Indústria i Energia de 3 d'agost de 1979 (BOE núm. 197, de 17.8.1979); les relatives als sectors de la fusta i el suro, a què fa referència l'Ordre del Ministeri d'Indústria i Energia de 12 de novembre de 1979 (BOE núm. 299, de 14.12.1979); així com les relatives a l'enginyeria i consultoria, a què fa referència l'Ordre del Ministeri d'Indústria i Energia de 30 de juny de 1980 (BOE núm. 219 d'11.9.1980), no requeriran per al seu exercici, en el territori de Catalunya, l'obtenció del Document de Qualificació Empresarial previst en les disposicions esmentades.
No obstant el que disposa l'apartat anterior, les empreses que ho necessitin poden seguir sol·licitant l'atorgament i la renovació del Document de Qualificació Empresarial per a l'exercici de les activitats esmentades si aquest els és exigit fora del territori de Catalunya.
En aquest supòsit, les normes per al seu atorgament i la seva renovació són les que estableix amb caràcter general la legislació vigent.
Disposicions finals.1 Es faculta el secretari d'Indústria, en l'àmbit de les seves competències, per dictar les instruccions necessàries per a l'execució d'aquesta Ordre..2 Aquesta Ordre entrarà en vigor l'endemà de la seva publicació al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
Conseller de Treball i Indústria
Mentre no es cobreixin totes les places de la plantilla del Cos d'Advocats, els funcionaris que presten serveis de representació, de defensa o d'assessorament jurídic, o totes dues funcions alhora, poden continuar desenvolupant aquestes funcions en els llocs que se'ls fixin segons les conveniències del servei.
Tanmateix, mentre no es cobreixi la totalitat de les places de la plantilla del Cos d'Advocats, poden crear-se noves places en les unitats centrals del Gabinet Jurídic, amb funcions exclusives de representació i defensa, les quals han d'ésser proveïdes entre funcionaris de l'Escala General d'Administració, llicenciats en dret, amb el nivell que es determini en la relació de llocs de treball, d'acord amb les funcions esmentades.
L'exercici d'aquestes funcions no constitueix un mèrit preferent per a l'accés al Cos d'Advocats ni atorga altres drets o deures que els derivats d'aquesta disposició.
A aquest personal li és aplicable el que disposa l'apartat 2.
Mentre no es cobreixin la totalitat de les places de la plantilla del Cos d'Advocats, els funcionaris que presten serveis de representació, defensa i/o assessorament jurídic poden continuar desenvolupant aquestes funcions en els llocs que se'ls fixin segons les conveniències del servei.
El Govern ha d'integrar directament en el Cos d'Advocacia de la Generalitat els funcionaris de carrera de la Generalitat de Catalunya, del Grup A, llicenciats en dret que estiguin desenvolupant funcions d'assessorament i/o representació i defensa jurídica en el Gabinet Jurídic Central o en les assessories jurídiques generals dels departaments durant dos anys com a mínim, si són els caps de les assessories jurídiques generals dels departaments, o quatre com a mínim, si ocupen llocs en el Gabinet Jurídic Central o en les esmentades assessories jurídiques, i ocupin llocs de nivell mínim 26, sempre que les seves funcions siguin les esmentades, i també els que, reunint els citats requisits, hagin ocupat els llocs esmentats i es trobin en la situació de serveis especials.
Durant els primers cinc anys de l'entrada en vigor d'aquesta Llei, la via d'integració en el Cos d'Advocacia de la Generalitat que estableix l'apartat 1 també pot ésser aplicada pel Govern de la Generalitat als funcionaris de la Generalitat que, complint els mateixos requisits d'experiència, nivell i antiguitat establerts per l'apartat 1, a l'entrada en vigor d'aquesta Llei es trobin en la situació de serveis especials en altres administracions públiques o ocupin càrrecs de lliure designació de funcionaris, o bé es trobin en situació d'excedència voluntària per incompatibilitat i ocupin càrrecs de comandament en l'Àrea Jurídica i d'Organització del Servei Català de la Salut.
En qualsevol cas, aquests funcionaris han de desenvolupar efectivament, com a mínim durant tres anys comptadors des de llur incorporació, funcions pròpies del Cos d'Advocacia de la Generalitat.
La plantilla d'advocats de la Generalitat es fixa en un màxim de cent seixanta places.
El nivell inferior de complement de destinació que s'ha d'assignar al Cos d'Advocacia de la Generalitat és el 27.
La plantilla d'advocats de la Generalitat es fixa en un màxim de cent trenta places.
La plantilla d'advocats de la Generalitat es fixa en un màxim de cent places.
L'advocat de la Generalitat pot assumir la representació i la defensa dels membres del Govern, dels alts càrrecs i dels funcionaris i empleats públics de l'Administració de la Generalitat i dels seus organismes, sigui quina sigui llur posició processal, quan els procediments se segueixin per actes o omissions relacionats amb l'exercici del càrrec, llevat que els interessos del representat i els de la Generalitat siguin oposats o contradictoris.
L'advocat de la Generalitat pot assumir la defensa dels membres del Govern, dels alts càrrecs i dels funcionaris per actes o omissions comesos en l'exercici del càrrec que no puguin ésser constitutius d'algun dels delictes contra l'Administració pública tipificats en el títol XIX del llibre II del Codi penal, i dels quals pugui resultar alguna responsabilitat per a la institució o per al funcionari, llevat que els interessos d'aquest i els de la Generalitat siguin oposats o contradictoris.
Aquesta Llei té per finalitat facultar la presidència de la Generalitat per a crear i determinar el nombre, la denominació i la competència dels departaments de la Generalitat, i també facultar el Govern per a determinar el règim de relacions o l'adscripció d'altres òrgans, que abans era regulat per normes amb rang de llei.
Es modifica l'article 9 de la Llei 13/1989, de 14 de desembre, d'organització, procediment i règim jurídic de l'Administració de la Generalitat de Catalunya, que queda redactat de la manera següent:
La creació i la determinació del nombre, la denominació i l'àmbit de competència respectius dels departaments en què s'estructura l'Administració de la Generalitat s'estableixen per decret de la presidència de la Generalitat.
El Govern, mitjançant compareixença, ha de donar compte al Parlament de les modificacions relatives als decrets a què fa referència l'apartat 1."
Modificació del Decret legislatiu 1/1991
Es modifica l'article 2 del Decret legislatiu 1/1991, de 25 de març, pel qual s'aprova la refosa de les lleis 3/1985, de 25 de març, i 21/1990, de 28 de desembre, de la Comissió Jurídica Assessora, que queda redactat de la manera següent:
"La Comissió Jurídica Assessora es relaciona amb el Govern de la Generalitat mitjançant el departament que el mateix Govern determini."
Es modifica l'apartat 1 de l'article 3 de la Llei 7/1996, de 5 de juliol, d'organització dels serveis jurídics de l'Administració de la Generalitat de Catalunya, que queda redactat de la manera següent:
El Gabinet Jurídic de la Generalitat i les unitats que en depenen resten adscrits al departament que determini el Govern."
Es deroga el primer paràgraf de l'apartat 2 de l'article 79 de la Llei 3/1982, de 23 de març, del Parlament, del President i del Consell Executiu de la Generalitat.
Palau de la Generalitat, 30 de març de 2000
Destinataris de la inserció sociolaboral
Requisits per a les empreses d'inserció
Registre Administratiu d'Empreses d'Inserció de Catalunya
Informació subjecta a constància registral
Pèrdua de la qualificació d'empresa d'inserció
Procés d'incorporació en una empresa d'inserció
Tipus de contractació en les empreses d'inserció
Característiques de la contractació per a l'adaptació sociolaboral
Obligacions de l'empresa d'inserció
Obligacions del treballador o treballadora
Foment de la inserció sociolaboral
Avaluació i inspecció dels processos d'inserció laboral en les empreses d'inserció
Regulació específica per a les societats cooperatives i per a les societats laborals
Reglament del Registre Administratiu d'Empreses d'Inserció de Catalunya
ORDRE de 27 d'abril de 2000, per la qual s'aproven les bases reguladores per a la concessió dels ajuts del Departament de Treball adreçats a les estructures representatives de les empreses d'economia social, i s'estableix la convocatòria corresponent a l'any 2000 per a la concessió d'aquests ajuts.
ORDRE de 21 d'abril de 1998, per la qual s'aproven les bases per a la concessió d'ajuts per a la renovació de l'activitat comercial i el foment de la cooperació empresarial en l'àmbit de la comercialització.
ORDRE de 3 de gener de 1995, per la qual s'aproven les bases per a la concessió d'ajuts per a activitats de sensibilització i divulgació de la internacionalització de l'empresa catalana.
El capítol III del títol III de l'Estatut d'autonomia de Catalunya estableix les competències de la Generalitat sobre l'Administració de justícia.
Entre aquestes competències, l'article 103.2 estableix que correspon a la Generalitat la competència executiva i de gestió en matèria de personal no judicial al servei de l'Administració de justícia i, en concret, li correspon elaborar les relacions de llocs de treball.
Així mateix, l'article 105 reconeix que correspon a la Generalitat, d'acord amb la Llei orgànica del poder judicial, determinar la creació, el disseny, l'organització i la gestió de les oficines judicials i dels òrgans i els serveis de suport als òrgans jurisdiccionals.
El Decret 169/2010, de 16 de novembre, sobre estructura i organització de l'oficina judicial a Catalunya, estableix l'estructura i organització de les oficines judicials de l'àmbit territorial de Catalunya, mitjançant la creació i definició dels serveis comuns processals i de les corresponents seccions.
D'acord amb l'article 435.4 de la Llei orgànica del poder judicial, els llocs de treball de l'oficina judicial només poden ser ocupats per personal dels cossos de funcionaris al servei de l'Administració de justícia, i s'han d'ordenar d'acord amb el que estableixen les relacions de llocs de treball.
L'article 521.1 de la Llei orgànica del poder judicial estableix que l'ordenació del personal i la seva integració en les diferents unitats que conformen l'estructura de les oficines judicials s'ha de realitzar mitjançant les relacions de llocs de treball que s'aprovin i que, en tot cas, seran públiques, i de conformitat amb l'article 522.2 les comunitats autònomes amb competències assumides, amb l'informe previ del Consell General del Poder Judicial i negociació amb les organitzacions sindicals, han de procedir a l'aprovació inicial de las relacions de llocs de treball de les oficines judicials dels seus respectius àmbits territorials, corresponent l'aprovació definitiva al Ministeri de Justícia que només podrà denegar-la per raons de legalitat.
Ateses les especificitats de les relacions de llocs de treball de les oficines judicials, i atès el que estableix l'article 31 del text únic dels preceptes de determinats textos legals vigents a Catalunya en matèria de funció pública, aprovat pel Decret legislatiu 1/1997, de 31 d'octubre;
Per tot això, a proposta de les persones titulars dels departaments Governació i Relacions Institucionals, d'Economia i Coneixement, i de Justícia, el Govern,
—1 Delegar en la persona titular del departament competent en matèria de justícia l'aprovació inicial de les relacions de llocs de treball, i les seves modificacions, dels cossos de funcionaris al servei de l'Administració de justícia dels partits judicials en els que s'implanti la nova oficina judicial, amb l'informe previ favorable dels departaments de Governació i Relacions Institucionals i d'Economia i Coneixement.
—2 Publicar aquest Acord al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
També podrà prendre part en els processos de funcionarització del personal laboral que són regulats per les disposicions transitòries desena i dotzena el personal que tingui suspès el seu contracte perquè té excedència voluntària per incompatibilitat o per interès particular.
El personal que compleixi els requisits per a acollir-se als corresponents processos de funcionarització en aplicació d'aquesta disposició transitòria i superi les proves selectives que s'estableixin resta, respecte al cos o l'escala de personal funcionari al qual hagi accedit, en situació d'excedència voluntària i pot reingressar en el cas que hi hagi una vacant dotada pressupostàriament.
En els termes establerts per la disposició transitòria desena d'aquesta Llei, el procés de funcionarització que s'hi regula també és aplicable al personal que en data 1 de gener de 2001 presti serveis a l'Administració de la Generalitat de Catalunya i, en el moment de la convocatòria, ocupi un lloc de treball classificat per a funcionaris o tingui una suspensió de contracte amb dret a reserva en un d'aquests llocs de treball.
El personal que en virtut del procés de funcionarització sigui destinat, amb la superació prèvia de les proves selectives corresponents, al lloc de treball de personal funcionari en què s'hagi reconvertit el lloc que ocupava com a laboral, ha de percebre un complement personal transitori absorbible, per import equivalent a la diferència entre les retribucions del lloc de treball que ocupava com a personal laboral, inclosos els triennis, i les que li corresponen com a conseqüència de la classificació i la valoració del lloc de treball reconvertit.
Els funcionaris de grups de serveis penitenciaris auxiliars tècnics, tècnics especialistes i diplomats que ocupin llocs de treball de servei interior i d'àrea mixta i llocs de comandament intermedis del servei interior poden passar a ocupar llocs de treball de segona activitat en els mateixos serveis penitenciaris o en altres llocs homologats, adequats al seu nivell de titulació, de formació i de coneixements, amb els requisits i les condicions que es determinin, quan compleixin l'edat de cinquanta-set anys i tinguin l'antiguitat que es determini per reglament o quan, segons un dictamen mèdic, tinguin disminuïda la capacitat per a complir el servei ordinari d'una manera previsiblement permanent.
En els llocs de segona activitat els funcionaris perceben les retribucions bàsiques corresponents al seu grup i les de caràcter personal que tenien reconegudes, a més de les complementàries corresponents al lloc de treball de segona activitat que ocupen.
En el supòsit que les retribucions totals en el nou lloc de treball siguin inferiors, tenen dret a percebre un complement personal transitori que les iguali amb les retribucions que percebien abans.
Aquest complement s'ha de regir pel que estableix la disposició transitòria segona.
S'han de determinar per reglament les circumstàncies i les condicions de la prestació dels serveis de segona activitat, i la composició, el funcionament i les funcions del tribunal mèdic que ha d'emetre el dictamen a què fa referència l'apartat 1.