projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Els estudis de dieta total sobre contaminants químics serveixen per avaluar-ne el risc per a la salut per mitjà dels aliments.
L'objectiu general d'aquest estudi ha estat estimar la ingesta dietètica de metalls (arsènic total, arsènic inorgànic, cadmi, mercuri inorgànic, metilmercuri i plom) de la població de Catalunya i avaluar-ne els riscos per a la salut.
El primer estudi es va fer el 2000, el segon el 2005, el tercer el 2008 i aquest quart el 2012.
Aquests estudis ens han permès estudiar l'evolució de la concentració d'aquests compostos en els aliments.
En general, n'ha disminuït força, però també s'ha de considerar que els avenços científics en aquests 12 anys d'estudi han permès determinar-ne els efectes nocius amb més precisió i, així, n'han disminuït també els nivells d'ingesta per sota dels quals no es produeixen cap efecte advers.
També els canvis en la dieta poden significar una variació del risc, perquè els contaminants es solen acumular més ens uns aliments que en altres.
Per això, no es pot baixar la guàrdia i no és d'estranyar que es legislin arreu del món, i particularment a Europa, nous continguts màxims den aliments.
L'acrilamida es forma quan aliments rics amb hidrats de carbó són sotmesos a temperatures superiors a 120oC i baixa humitat.
Aliments fregits i torrats (patates, pa, galetes, cafè,..) són els principals contribuents a l'exposició alimentària a l'acrilamida.
La ingesta d'acrilamida de la població catalana està molt per sota dels límits de referència de manera que no suposa cap risc tòxic però no es pot descartar totalment el risc d'efectes cancerígens.
La Comissió Europea recomana disminuir la quantitat d'acrilamida als aliments tenint més control dels processos que la generen.
A fi i efecte d'actualitzar les dades sobre els nivells de 3-MCPD, 2-MCPD, els seus èsters d'àcids grassos i els èsters glicidílics d'àcids grassos en aliments de consum a Catalunya, l'Agència Catalana de Seguretat Alimentària (ACSA) ha promogut el desenvolupament d'un estudi que pretén analitzar els nivells d'aquests compostos en productes alimentaris, susceptibles de contenir-ne altes concentracions i presents en el mercat.
L'objectiu general d'aquest estudi és avaluar els riscos per a la salut derivats de la ingesta dietètica de 3-MCPD, 2-MCPD, els seus èsters d'àcids grassos i els èsters glicidílics d'àcids grassos per la població catalana.
La finalitat d'aquest estudi és avaluar el possible risc per a la salut de la població derivat de la presència de contaminants químics en els aliments.
L'estudi intenta contribuir a conèixer millor alguns riscos per a la salut associats a la contaminació química dels aliments.
A més, ho fa tenint en compte els hàbits alimentaris de Catalunya, amb la qual cosa té el valor afegit de proporcionar-nos eines que ens poden ajudar a dissenyar mesures que contribueixin a la millora de la salut de la nostra població.
L'any 2000, el Departament de Salut va endegar el primer estudi de dieta total que va permetre estimar la ingesta de diversos contaminants químics per part de la població de Catalunya i avaluar el possible risc per a la salut derivat de la seva presència en els aliments.
Els estudis de dieta total tenen la seva veritable raó de ser en el monitoratge de la realitat canviant.
És per això que, el 2005, es va realitzar un segon estudi de dieta total per conèixer l'evolució en el temps de la ingesta diària de contaminants químics a través dels aliments.
La informació que s'obté del conjunt d'aquests estudis conforma un coneixement de la realitat i de la seva evolució.
Aquest coneixement ha de ser útil a l'hora d'avaluar la importància de qualsevol nova situació futura, avaluar les mesures de gestió adoptades al llarg de la cadena alimentària i ajudar a prioritzar les mesures de gestió.
L'any 2008 es va realitzar un nou estudi Contaminants químics.
Estudi de dieta total a Catalunya, 2008 que presenta l'evolució de les concentracions, la ingesta i el risc per a la població dels contaminants químics a través de la dieta.
Com a novetat d'aquest tercer estudi cal esmentar la incorporació d'un nou grup de contaminants, els compostos perfluorats (PFC), dels quals destaquen el sulfonat de perfluorooctà (PFOS) i l'àcid perfluorooctanoic (PFOA).
L'Estudi de dieta total 2017 és la continuació dels treballs iniciats l'any 2000 i permet seguir l'evolució de la concentració dels contaminats en els aliments i la consegüent exposició dietètica de la població catalana.
Aquest estudi es focalitza en metalls pesants (arsènic, mercuri, cadmi, plom) i en dioxines, furans i bifenils policlorats concentrant els recursos en aquells contaminants que en estudis anteriors presentaven més interès per la seva presència en els aliments i la seva possible incidència en la salut de la població.
El mes de juny s'han notificat 100 alertes a través del RASFF.
Les alertes relacionades amb la composició i les de microorganismes patògens són les més abundants.
Substàncies no autoritzades: cannabidiol, tetrahidrocannabinol (THC), tadalafil, sildenafil, alt contingut en vit.
Restes de productes no indicat en l'etiqueta
Formatge ecològic, truita fumada, porc dessecat, pollastre rostit, vieires refrigerades, xoriç, entrepans de carn, pollastre refrigerat especejat.
Benzopirè i hidrocarburs aromàtics policíclics (3)
Oli de cànem ecològic, fulles de llorer, espirulina
Migració melanina i de formaldehid i melanina
Diferents estris de vaixella (de fibra de bambú, plàstic), majoritàriament procedent de la Xina.
Migració a partir de ganivets d'acer
Lactosa, colorant E-102 i caseïna
En 8 ocasions els aliments que han provocat una alerta eren originaris d'Espanya o han passat a través d'Espanya:
El mes de juny hi ha hagut un total de 114 rebutjos, la majoria per presencia de micotoxines i microorganismes patògens (salmonel·la).
En fruita, fruits secs i llavors.
Salmonel·la, gran presència en fruits secs i llavors, vegetals i herbes i espècies.
Només 2 casos en carn de pollastre i 2 casos en aliments per a mascotes.
Majoritàriament control incorrecte de la temperatura
Es refereix a certificats de salubritat incorrectes o manipulats o importacions il·legals
Tailàndia, Xina, Indonèsia, Nigèria, Etiòpia
Migració de níquel a partir de graelles del microones
Els mes d'agost s'han notificat 90 alertes a través del Sistema d'alerta ràpida per a aliments i pinsos (RASFF).
Les alertes relacionades amb els microorganismes patògens són amb diferència les més abundants.
Pollastre en diferents presentacions (14), gingebre, ous, bròquil, gall dindi, julivert, tonyina, formatge Roquefort
Sépia congelada, menjar per a mascotes
Migració a partir d'estris de cuina
Verdures en conserva, cafè, espècies
Farina de fajol, cereals per barrejar a la llet
En 9 ocasions els aliments que han provocat una alerta eren originaris d'Espanya:
El mes de juny hi ha hagut un total de 75 rebutjos:
En fruita, fruits secs i llavors.
Salmonel·la, gran presència en fruits secs i llavors, vegetals i herbes i espècies.
Uganda, Sudan, Índia, Nigèria, Mauritània, Brasil, Rússia.
Mongetes verdes, espècies, albergínies, pebrots (en diversos casos).
Afecta bàsicament a peix i a productes d ela pesca.
Migració de diferents elements (Cr i Ni) a partir estris de cuina.
Escherichia coli shigatoxigènci, enterobactèries, salmonel·la.
Migració de níquel a partir de graelles del microones
La Comissió Europea ha publicat l'informe anual sobre el Sistema d'alerta ràpida per a aliments i pinsos (RASFF) 2018.
Segons aquest informe l'any 2018 els estats membres van informar de 3.699 notificacions de riscos d'aliments o pinsos.
118 van ser classificades com a "alerta", cosa que indica un risc greu per a la salut per al qual es necessitaven accions ràpides pels operadors o autoritats alimentàries.
Les aflatatoxines en fruits secs i el mercuri en el peix espasa van ser els problemes més freqüents en els aliments controlats al mercat de la UE i a la frontera de la UE.
Com en anys anteriors, només un petit percentatge de les notificacions del 2018 es referien a pinsos (9%) i materials de contacte amb aliments (4%).
També el 2018, un nombre significatiu de notificacions estaven relacionades amb un brot de Listeria monocytogenes produït per aliments a diversos països relacionat amb el blat de moro congelat.
El RASFF es reconeix, dins i fora de la UE, com a eina crucial per garantir la seguretat dels aliments que es comercialitzen a la Unió Europea.
L'any 2019 celebra el seu 40è aniversari.
Els mes de setembre s'han notificat 78 alertes a través del Sistema d'alerta ràpida per a aliments i pinsos (RASFF).
Kebab, embotit curat, pals per a mastegar per a gossos, carn de cavall picada, filets de pollastre salats, orelles de porc per a animals, cansalada fumada, gall dindi, orenga.
Productes lactis, relacionats amb un brot alimentari a França.
Palets de pollastre congelat, embotit de carn d'aviram, formatge cru, formatge pasteuritzat, amanida.
Beguda no alcohòlica gust de maduixa
Alt contingut serret de l'Índia (laxant)
Ex. indicar beguda sense alcohol i que en tingui, al·lèrgens no declarats, informació insuficient.
Tomates, barreja de llavors per a pinsos
Menjar per a animals procedent de la Índia
A partir dels taps d'uns recipients
En 5 ocasions els aliments que han provocat una alerta eren originaris d'Espanya:
El mes d'agost hi ha hagut un total de 75 rebutjos.
En fruita, fruits secs i llavors.
Salmonel·la, gran presència en fruits secs i llavors, vegetals i herbes i espècies.
Uganda, Sudan, Índia, Nigèria, Mauritània, Brasil, Rússia.
Mongetes verdes, espècies, albergínies, pebrots (en diversos casos).
Afecta bàsicament a peix i a productes d ela pesca.
Migració de diferents elements (Cr i Ni) a partir estris de cuina.
Escherichia coli shigatoxigènci, enterobactèries, salmonel·la.
Migració de níquel a partir de graelles del microones
En els brots de norovirus a banda de l'aliment que actuï com a font d'infecció, també es produeixen nombrosos contagis entre persones en ser un virus altament contagiós.
Serveix com exemple un brot de norovirus a Irlanda succeït aquest mes d'agost (dades del Centre de Vigilància de la Protecció de la Salut, agència irlandesa per a la vigilància de malalties transmissibles).
Un grup de les persones afectades ho va ser directament pel consum d'aliments, mentre que altres van ser per transmissió de persona a persona.
Tots els grups d'edat es van veure afectats, excepte els nens menors de 12 anys.
El centre es va tancar voluntàriament com a part de la investigació i les mesures de control van incloure una neteja profunda del local.
Food Safety News, 20 de setembre de 2019
El mes de setembre podem destacar 3 brots diferents de salmonel·losi a Europa.
Un als Països Baixos, un a Bèlgica i un al Regne Unit.
En la investigació sobre el brot de salmonel·losi a l'Escola d'Hostaleria i Turisme Spermalie de Bruges, es va identificar com font de la contaminació una salsa tàrtara elaborada en les seves instal·lacions.
Van emmalaltir 200 persones, entre estudiants i professors.
Els funcionaris de salut del Regne Unit han identificat un brot de salmonel·losi, que s'estava desenvolupant els darrers tres anys i que ja afectava a unes 100 persones, i que d'ençà el gener d'enguany havien emmalaltit 45 persones més.
S'ha identificat com a font de la Salmonella enteritidis detectada en tot aquest grup de persones, diferents lots d'ous, així com les explotacions de procedència.
També han detectat que el bacteri afecta a dos centres d'embalatge d'ous.
Es van sacrificar totes les ponedores positives a salmonel·la.
S'ha declarat un brot de Salmonella als Països Baixos relacionat amb ous d'Espanya.
El brot ha afectat a una trentena de persones, en les quals es va identificar Salmonella enteritidis i es va seqüenciar el genoma del bacteri.
L'Autoritat Holandesa de Seguretat dels Productes Alimentaris i de Consum (NVWA) va aconsellar que no es consumissin ous segellats amb el codi 3-ES-4624944A.
L'agència va afegir que era important rentar-se les mans després de tocar-los, ja que es podia trobar la Salmonel·la a la part exterior dels ous.
Aquests ous es van vendre a través de parades dels mercats, petits supermercats i es van utilitzar en restauració.
El brot es va iniciar l'any passar, afectant a poques persones, de manera que no s'aconseguia identificar la font d'infecció.
A finals del mes d'agost, es va poder relacionar un grup de persones afectades amb un determinat lot d'ous.
Malgrat que els ous s'han retirat del mercat, poden aparèixer nous afectats.
Nota de premsa de l'Agència Regional de Zorg en Gezondheid i de l'Agència Federal de Seguretat de la Cadena Alimentària (AFSCA), 23 de setembre de 2019
PoultryMed, 22 de setembre de 2019
Food Safety News, 28 de setembre de 2019
L'Autoritat de Seguretat Alimentària d'Irlanda (FSAI) ha publicat les conclusions d'una auditoria dirigida que tenia per objectiu avaluar els controls d'11 establiments alimentaris irlandesos on s'elaborava sushi (3 empreses elaboradores, 8 restaurants i establiments de menjar per emportar).
Dita auditoria ha evidenciat que el 75% dels establiments no complien els requisits de la legislació sobre congelació de peixos per al control de paràsits i més del 90% no tenien controls operatius adequats per a la producció d'arròs de sushi
L'auditoria es va realitzar a causa d'un augment del 80% del nombre de restaurants que ofereixen sushi des del 2018.
Coincidint amb la publicació d'aquestes dades, la FSAI ha elaborat nous consells sobre l'elaboració segura de sushi
Segons la doctora Pamela Byrne, cap executiva de la FSAI, el peix cru tant d'aigua dolça com d'aigua salada pot ser una font potencial d'infecció humana a causa de la presència de paràsits.
L'Agència de Normes Alimentàries del Regne Unit ( Food Standards Agency - FSA) ha confirmat avui una sèrie de mesures per protegir les persones amb al·lèrgies i intoleràncies alimentàries.
Aquesta iniciativa s'ha generat després de revisar les conclusions de la investigació sobre la mort d'un noi de 18 anys després de tenir una reacció al·lèrgica a la llet en un restaurant de Londres.
Entre les accions que impulsa la FSA hi trobem emetre una memòria d'ajuda clara i fàcil de seguir per part de qui realitza els controls oficials en relació amb les al·lèrgies alimentàries, publicar una actualització urgent de la guia Safer Food Better Business, inclosa una revisió de la informació sobre els al·lèrgens, i la posada en marxa d'una campanya de sensibilització per recordar a les empreses i als consumidors sobre com garantir la seguretat de les persones amb al·lèrgies alimentàries.
L'Agència de Normes Alimentàries del Regne Unit ( Food Standards Agency - FSA) ha publicat una revisió sobre els materials de contacte amb aliments de base biològica (BBFCM).
Els materials de contacte amb aliments de base biològica (BBFCM) es fabriquen a partir de recursos biològics renovables.
Són una alternativa als materials basats en combustibles fòssils perquè provenen de fonts sostenibles i són generalment biodegradables o compostables.
Un nombre creixent de BBFCM surt al mercat i la FSA va encarregar una revisió de les proves relacionades amb possibles riscos i altres conseqüències no desitjades de la substitució dels embalatges ordinaris pels de tipus BBFCM.
L'informe exposa que els BBFCM poden presentar propietats similars als plàstics tradicionals, permetent un rendiment de vida útil comparable i la protecció del consumidor.
També va suggerir que els processos actuals d'avaluació del risc per establir la transferència de productes químics contaminants des dels envasos als aliments serien adequats per als BBFCM.
El Mapa de perills alimentaris és una eina consultiva que facilita informació actualitzada sobre els principals perills associats als aliments: descripció de les seves característiques, hàbitat, aliments en els que es pot trobar, l'afectació que provoca en les persones, els valors de seguretat o les dosis infectives, si estan establertes, i els grups de població més vulnerables.
Aquest estiu s'han actualitzat les fitxes del perills biològics d'acord amb les últimes avaluacions de l'Autoritat Europea de Seguretat Alimentària (EFSA), informes del Centre Europeu per a la prevenció i el control de malalties (ECDC) i Agència de Salut Pública de Catalunya (ASPCAT) i notificacions del Sistema d'alerta ràpida per a aliments i pinsos (RASFF) per tal de posar al dia la informació sobre brots, incidències i alertes destacades que s'han originat en els últims anys.
El virus de l'Hepatitis E (VHE) pot infectar tant animals com humans.
La infecció en les persones es relaciona amb el consum de carn de porc crua o poc cuita o carn de caça poc cuita.
La infecció també es pot produir a través de l'aigua o marisc contaminat amb VHE.
La majoria de les persones infectades amb Hepatitis E es recuperen en 4-6 setmanes sense cap tractament.
No obstant, les persones amb el sistema immunològic compromès poden desenvolupar infecció crònica i malalties hepàtiques o neurològiques més greus.
A Irlanda es van notificar 218 casos d'hepatitis E entre el 2016 i el 2018.
El 34% eren donants de sang als quals es va fer una prova d'Hepatitis E quan anaven a fer la donació sang i no presentaven cap símptoma.
Això significa que el nombre de notificacions cada any és una subestimació important del nombre real d'infeccions.
De més de 160.000 donants de sang testats per hepatitis E entre el 2016 i el 2017, el 0,04% estaven infectats amb hepatitis E en el moment de la donació de sang (dades del Servei de Transfusió de Sang Irlandesa).
Si la prevalença a la població general a Irlanda és similar a la dels donants de sang, el nombre real de casos d'hepatitis E a Irlanda és d'uns 1.800 a l'any.
L'Autoritat per a la Seguretat Alimentària d'Irlanda (FSAI) recomana cuinar la carn i els productes carnis de porc a una temperatura mínima de 75 ° C al centre de la part més gruixuda.
Centre de Vigilància de la Protecció de la Salut (HPSC) d'Irlanda, agost 2019
El Journal of the Royal Society of Medicine assenyala que el brot de listeriosi que va afectar a diversos hospitals al Regne Unit, i que va comportar la mort de 6 persones, va ser possible per la concurrència d'errors per part del sistema sanitari públic d'Anglaterra.
La coordinació entre les autoritats dels diferents estaments és molt millorable, i la disponibilitat de recursos a nivell local per poder fer els controls és insuficient.
En el mateix període de temps van morir 12 persones i 20 més havien estat infectades per Estreptococs invasius del Grup A en establiments del sistema sanitari on rebien una sèrie de cures.
La informació que va donar d'ambdós casos Public Health England va ser incompleta i poc aclaridora.
El brot de Listeria va ser provocat pel consum d'entrepans de pollastre subministrats a les dependències hospitalàries de tot Anglaterra per la cadena Good Food.
Els pacients van desenvolupar infeccions per Listeria entre el 20 d'abril i el 2 de juny.
La soca es va trobar a la carn produïda per North Country Cooked Meats i distribuïda per North Country Quality Foods.
El Centre de Control i Prevenció de Malalties (CDC) dels rEstats Units (EUA) ha publicat el Llibre Groc 2020 sobre la Informació sanitària per a viatges internacionals (Health Information for International Travel ).
Aquest llibre es publica als EUA cada dos anys com a recurs per als professionals de la salut que proporcionen atenció als viatgers internacionals.
Està completament revisat i actualitzat respecte l'anterior, i recopila les directrius més actuals de salut per viatjar, elaborades pel govern dels Estats Units.
Inclou recomanacions de vacunació segons on es vol viatjar i consells de salut específics per a diferents destinacions (menjar, aigua), proves de diagnòstic ràpid d'avantguarda per a malalties infeccioses, recomanacions per al tractament de malalties infeccioses davant la resistència antimicrobiana, etc.
El Centre de control i prevenció de malalties dels Estats Units (EUA) ( Centers for Disease Control and Prevention (CDC) ) ha actualitzat la seva informació sobre els casos de Ciclospora als EUA, on distingeix entre casos generats dins del país i casos importats.
S'hi poden trobar dades d'ençà l'any 2015.
La prevalença de la malaltia segueix essent considerable, de manera que des de l'1 de maig es comptabilitzen 1.600 casos distribuïts en 33 estats.
Els casos adquirits dins dels mateixos EUA s'incrementen els mesos de primavera i estiu.
Actualment un dels brots que s'està investigant té a veure amb el consum d'alfàbrega.
Finlàndia és un dels països de la Unió Europea amb més casos de listeriosis.
Tot i així, en la majoria de casos notificats semblen ser esporàdics i la concentració bacteriana màxima de 100ufc/g (Reglament ( CE) núm. 2073/2005) no se sol superar en el comerç minorista i s'ha observat que els productes que presenten un major risc, sobretot en les persones grans, són els productes de la pesca fumats en fred i curats amb sal.
Han investigat el risc de listeriosis a través d'elaboració d'un model estadístic.
Han avaluat l'exposició, per una part per les persones grans com a població de risc i la població en edat laboral com a referència.
També es va fer una explotació de les dades de laboratori de per productes de la pesca fumats en fred i curats amb sal.
El model té en compte l'exposició acumulada i les concentracions bacterianes creixents pel pas dels dies, i q diferents temperatures de conservació.
Així mateix, es va predir el risc poblacional amb una distribució de Poisson que comptava les probabilitats diàries d'adquirir un producte contaminat i la probabilitat total d'infecció pel seu consum.
D'acord amb el model presentat en aquest article, els finlandesos d'edat avançada tenen un major risc d'adquirir listeriosi que els adults sans.
El risc per a gent gran no disminueix totalment si els productes s'han emmagatzemat a la temperatura correcte (entre 0 i 3 ° C).
Es pot concloure que l'etapa posterior al comerç minorista, és a dir, la manipulació i emmagatzematge d'aliments a nivell domèstic o professional, és essencial per protegir-se contra la listeriosi.
ScienceDirect, 2 de setembre de 2019
L'Agència de normes alimentàries del Regne Unit ( Food Standards Agency - FSA) ha publicat un estudi microbiològic sobre la contaminació de Campylobacter en pollastre fresc sencer venut en minoristes del Regne Unit.
Es van analitzar 1.769 mostres de pollastre entre agost de 2017 i juliol de 2018.
És el quart informe consecutiu, referit íntegrament a pollastres procedents de granges del Regne Unit.
S'observa que la contaminació per Campylobacter segueix disminuint, tot i que la disminució és menys considerable quan les mostres provenen de petits minoristes i carnissers.
En el document es donen pautes per als consumidors:
Els mes de juliol s'han notificat 116 alertes a través del Sistema d'alerta ràpida per a aliments i pinsos (RASFF).
Les alertes relacionades amb els microorganismes patògens i la composició són les més abundants.
Formatge de llet crua (va generar una toxiinfecció alimentària a França), carn d'aviram, llavors de mostassa blanca, ous, matèria primer aper a pinso
Alt contingut en vit D, alt contingut d'Ambrosia, substàncies no autoritzades (huperzine, tetrahydrocannabiol, yohimbina, sildenafil, sibutramine), alt contingut en iode, alcaloides morfínics.
La presència de substàncies no autoritzades si bé solen detectar-se en els complements alimentaris, també apareixen en altres productes com la mel i les infusions
Principalment fragments de plàstic
Migració a partir tasses de vidre
Panses, farina d'ordi, plantes aromàtiques
Llavors de Girasol, de chia, blat de moro, cacauets, fruits secs
Api no declarat en barreja d'espècies, gluten en una massa per elaborar pastissos sense gluten...
Formatge tou, formatge de cabra, vedella.
Migració melanina i de formaldehid i melanina
Diferents estris de vaixella (de fibra de bambú, plàstic), majoritàriament procedents de la Xina
En 9 ocasions els aliments que han provocat una alerta eren originaris d'Espanya o han passat a través d'Espanya:
El mes de juny hi ha hagut un total de 130 rebutjos, la majoria per presencia de micotoxines i microorganismes patògens (salmonel·la).