L'agricultura europea pot reduir gradualment l'ús de pesticides i disminuir el seu impacte en el medi ambient i la biodiversitat, mentre es garanteix la seguretat alimentària per a milions d'europeus, segons van assegurar dos experts en la matèria en un informe que recull EURACTIV, soci d'EFE.
Segons van explicar Pierre-Marie Aubert i Xavier Poux en una conferència celebrada a París el passat 13 de setembre, és possible assolir aquest punt d'equilibri: "presentem un escenari alternatiu que pot conduir a una àmplia transformació del sector agrícola, a través de la transició agroecològica", va explicar Aubert en el marc de l'esdeveniment AgroParisTech.
Pierre-Marie Aubert i Xavier Poux són investigadors en el think tank francès Instituto per al Desenvolupament Sostenible i les Relacions Internacionals (Iddri, per les seves sigles en francès).
Es dona la circumstància que la ministra de Transició Ecològica d'Espanya, Teresa Ribera, va dirigir des de 2014 l'Iddri, fins al seu nomenament en el Govern del president, Pedro Sánchez, el juny de 2018.
Els dos investigadors van presentar una estimació a deu anys vista del que van qualificar com a Tyfa (en anglès Ten Years for Agroecology in Europe, deu anys d'agricultura ecològica a Europa)
La pregunta que llancen és com alimentar Europa mentre es conserva el medi ambient i el clima en relació amb el declivi de la producció que es detecta en l'agricultura orgànica.
"L'actual debat sobre el futur de l'agricultura s'ha estancat a causa de la impossibilitat de combinar l'augment de la producció agrícola d'una banda i la reducció dels impactes sobre el clima i la biodiversitat per un altre", assegura Pierre-Marie Aubert.
"Per superar aquesta aparent contradicció, hem triat donar-li la volta a la pregunta, i per això preguntem quins són les necessitats dels europeus per a una alimentació saludable i sostenible, i quins són els models agrícoles per aconseguir-ho?"
Per això, el punt de partida de l'informe se centra en l'impacte sobre la salut que es deriva dels actuals hàbits alimentaris dels europeus.
"En qüestió de salut, les malalties relacionades amb la dieta estan augmentant a un ritme alarmant (diabetis, obesitat, patologies cardiovasculars)", s'afirma a l'informe.
"Malgrat que produïm molt, a Europa mengem massa i les nostres dietes són desequilibrades en relació amb les recomanacions nutricionals de l'Autoritat Alimentària Europea (l'agència europea EFSA, per les seves sigles en anglès), i l'Organització Mundial de la Salut (OMS)", prossegueix el text.
Existeix una creixent demanda dels consumidors de productes orgànics a tot Europa, la qual cosa demostra que estan cada vegada més preocupats sobre la relació entre la seva salut i el que mengen, afirma Aubert.
Per això, l'escenari comença per reequilibrar la dieta dels europeus: més cereals, fruites. hortalisses, cultius de proteïnes i menys carn, ous, i productes lactis.
"A partir d'allà, el nostre estudi demostra que una Europa amb una agricultura ecològica és capaç d'alimentar els europeus el 2050, reduir l'emissió de gasos amb efecte d'hivernacle en un 40 % i recuperar la biodiversitat", explica Pierre-Marie Aubert.
Això suposa anar reduint gradualment l'ús de pesticides i altres insums agrícoles, i adoptar mètodes d'agricultura ecològica, com la rotació de cultius, l'ús de fems per fertilitzar els terrenys, a més d'infraestructures ecològiques, entre ells tanques, estanys, arbres o cledes baixes.
Aquest escenari es tradueix en una reducció d'entre el 10 i el 50 % en la productivitat, depenent del tipus de cultiu, segons l'estudi.
"Així que, sí, això significa menys beneficis per als agricultors, però aquestes pèrdues poden ser compensades pels diners que s'estalvien en no haver de comprar tants insums agrícoles", explica Pîerre-Marie Aubert.
L'expert francès subratlla que no només l'escenari "agroecològic" permet que el sector agrari europeu alimenti els seus consumidors europeus, sinó que també preserva la seva capacitat exportadora per a cereals, productes lactis i vi.
I reduirà fortament la seva dependència de les importacions de productes agrícoles.
"Avui dia, la UE importa per un valor equivalent a 35 milions d'hectàrees de terres cultivables, sobretot soja d'Amèrica del Sud, utilitzada per alimentar al bestiar," va recordar Aubert.