El Programa Català de Protecció de Defensors i Defensores dels Drets Humans té per objectiu oferir protecció i atenció integral a defensors i defensores dels drets humans que vegin amenaçada la seva vida o integritat per raó de l'activitat de defensa dels drets humans que realitzen en el seu país d'origen, a través d'una acollida temporal de sis mesos a Catalunya i acompanyament al retorn.
Els defensors i defensores s'escullen d'entre les candidatures presentades per entitats catalanes i avalades per entitats del país d'origen de les persones candidates.
Silvia Irene Berrocal (62 anys, Colòmbia) és una líder social d'Apartadó (Departament d'Antioquia), membre de la Fundación Forjando Futuros i impulsora de la Corporación de víctimas sobrevivientes del conflicto en Urabá – Visionando la Paz (COMUPAZ), a través de la qual s'estan gestionant processos de reivindicació dels drets de les dones víctimes a la regió d'Urabá.
En aquest marc ha liderat el procés de "Perdón Público" per a les famílies víctimes de la massacre de Chinita, aconseguint realitzar un acte de perdó el 30 de setembre de 2016 en el municipi d'Apartadó.
Arran d'aquest procés ha patit amenaces i té mesures de protecció (vigilància al seu domicili per part de la policia i una xerrada d'autoprotecció) que són insuficients per a garantir la seva seguretat.
Durant les negociacions de pau va viatjar fins a tres vegades a Cuba en nom d'ambdues organitzacions per a exigir als negociadors de les FARC veritat i perdó per a la massacre de Chinita, de la qual és víctima directa.
Entre els anys 1998 i 2000 va ser consellera municipal d'Apartadó.
Durant l'exercici del càrrec va partir una agressió i una de les seves companyes del consell municipal va ser assassinada pel mateix grup armat.
A banda del seu treball com a activista, és tècnica en treball social i comunitari i té una àmplia experiència com a gestora comunitària.
Oxfam Intermón i Forjando Futuros, les entitats que han presentat la candidatura de Silvia Irene Berrocal, treballen conjuntament des de 2011 en atenció a víctimes del conflicte, construcció de pau i processos de restitució de terres a la població.
Edilberto Daza (51 anys, Colòmbia), és un líder camperol dels departaments de Meta i Guaviare.
Per aquests motius ha partit amenaces de mort, ha estat seguit i estigmatitzat per part de grups insurgents i es troba desplaçat al departament de Meta, tal i com assenyala l'informe de risc 042-16 de la Defensoría del Pueblo de Colòmbia.
Les línies de treball de la Fundación DHOC arran de la firma dels acords de pau són: víctimes; pedagogia de pau per a la socialització dels acords; verificació del compliment del cessament d'hostilitats, la implementació i compliment integral dels acords; situació humanitària i protecció de líders socials; i terres, territori i justícia ambiental.
L'Associació Acció Internacional per la Pau ( IAP Catalunya ), en col·laboració amb Associació Catalana per la Pau i Intersindical-CSC, és l'entitat catalana que ha presentat la candidatura.
IAP Catalunya treballa amb la Fundación DHOC des de la seva constitució en l'acompanyament físic a defensors i defensores, així com en la incidència política, visibilització i sensibilització sobre les causes del conflicte i la construcció de pau a Colòmbia.
Les tres entitats catalanes han realitzat gires internacionals prèvies amb defensors i defensores de la Fundación DHOC.
Durant la durada de l'acollida a Catalunya, Silvia Berrocal i Edilberto Daza han participat en un gran nombre d'iniciatives de divulgació, incidència i formació, entre els quals destaquen les activitats vinculades al programa Biblioteques sense fronteres: compromeses amb un món més just, amb taules rodones i sessions de contacontes a les biblioteques públiques de Catalunya a Barcelona, Girona, Lleida, Tarragona i Tortosa.
També han enriquit debats i presentacions com l'estrena de la pel·lícula 'El silencio del río', als Cinemes Texas de Barcelona, la xerrada ' Colòmbia avui.
Acords de pau i Drets Humans' a l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Sabadell, i la conferència ' Colòmbia, la fi de la lluita armada?', a la casa de la Cultura de Sant Cugat del Vallès, entre moltes d'altres activitats.
Tant l'entitat col·laboradora del programa, com l'entitat que presenta la candidatura, acompanyen a la persona defensora durant el període d'acollida.
Es porten a terme de forma coordinada una agenda formativa i una agenda d'incidència, així com l'atenció psicosocial que es decideixi amb la persona defensora i l'acompanyament en seu dia a dia.
A més, l'entitat sol·licitant posa a disposició de la persona defensora un espai de treball perquè pugui seguir portant a terme el treball amb la seva organització d'origen.
Les entitats realitzen un seguiment de la situació de risc en el país durant tot el període d'acollida, elaboren un diagnòstic de risc i estableixen les mesures necessàries perquè el retorn es realitzi amb seguretat.
Després del retorn del defensor/a, una delegació catalana realitza una visita de seguiment al país d'origen en la que participen les institucions i entitats implicades.
L'objectiu d'aquesta visita és fer un seguiment de la situació del defensor/a i de la seva organització i visibilitzar en el país el suport de les entitats i les institucions catalanes (Generalitat de Catalunya, Parlament, etc.).
Posteriorment, s'elabora un informe de la visita en el qual es recullen les conclusions i recomanacions pel seguiment futur.
Aquesta visita permet, alhora, un diàleg polític d'alt nivell amb autoritats del país sobre la protecció de les persones defensores.
El Programa Català de Protecció de Defensors i Defensores dels Drets Humans es realitza amb el suport de diverses unitats del Govern de la Generalitat de Catalunya: la Direcció General de Relacions Institucionals i amb el Parlament -a través de la Subdirecció General de Memòria, Pau i Drets Humans- i l'Agència Catalana de Cooperació al Desenvolupament, la Secretaria d'Igualtat, Migracions i Ciutadania, així com l' Ajuntament de Sant Cugat del Vallès.
D'altra banda, la Comissió Catalana d'Ajuda al Refugiat és l'entitat col·laboradora, encarregada de la gestió del programa.
També hi tenen un rol actiu les diferents entitats catalanes que han presentat les candidatures de defensors i defensores, en aquest cas l' Associació Acció Internacional per la Pau (en col·laboració amb Associació Catalana per la Pau i Intersindical-CSC) i Oxfam Intermón.
Finalment, la Fundació Formació i Treball col·labora en l'equipament de l'allotjament de les persones defensores acollides a Catalunya.