projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Corticoides inhalats, sols o associats amb agonistes β2 adrenèrgics d'acció prolongada, en el tractament de l'asma crònica en adults i nens majors de 12 anys.
Nous medicaments en el control de la glucosa per al tractament farmacològic de la Diabetis Mellitus 2 (DM2).
Medicaments antipsicòtics de segona generació per al tractament de l'esquizofrènia.
Medicaments Inhibidors de la Bomba de Protons (IBPs).
Medicaments per a la prevenció de fractures osteoporòtiques en dones postmenopàusiques.
Alternatives de tractament farmacològic del trastorn per dèficit d'atenció i hiperactivitat.
Dimarts 3 de març del 2015, a les 8.45 h, al Caixa Fórum, avinguda Francesc Ferrer i Guardià, 6-8, Barcelona, es durà a terme la 11a Jornada de Reflexió de Gestors Sanitaris sobre la despesa farmacèutica i el seu impacte en la sostenibilitat del sistema i 9a jornada de debat sobre eficàcia i seguretat en la utilització actual de medicaments.
Les guies de pràctica clínica (GPC) són un conjunt de recomanacions basades en la millor evidència disponible i desenvolupades amb una metodologia adequada i de revisió sistemàtica, que tenen per objectiu ajudar a professionals, i també pacients, a prendre les millors decisions en diferents situacions clíniques en relació amb les opcions diagnòstiques i terapèutiques disponibles, per tal de reduir la variabilitat de la pràctica clínica i aconseguir els millors resultats en salut possibles.
Un cop elaborades les GPC, el repte següent és el d'implementar aquestes entre els professionals, i posteriorment poder avaluar el seu impacte en termes de millora, així com fer les actualitzacions oportunes a mesura que es vagi generant nova evidència.
En la jornada d'enguany hem volgut abordar, com a eix central de la mateixa, aquests aspectes de les GPC que s'han esmentat.
Una de les taules versarà sobre la implementació de les GPC al nostre entorn, analitzant quines barreres i quines oportunitats s'identifiquen per tal que un cop elaborada una GPC aquesta sigui aplicada pels professionals i per tant, s'aconsegueixi els objectius inicials de millora dels resultats en salut, eficiència i reducció de la variabilitat clínica.
També s'exposarà una experiència pràctica de tot el procés d'elaboració i implementació de GPC, i d'avaluació del seu compliment.
En aquesta jornada també es presentaran dues noves pautes harmonitzades de tractament farmacològic, d'aquelles patologies cròniques que van ser prioritzades dins el marc del Programa de Prevenció i Atenció a la Cronicitat, inclòs dins el Pla de Salut de Catalunya 2011-2015.
Des d'una vessant més pràctica, i des de diferents punts de vista, es pretén reflexionar a la taula rodona inicial sobre el tractament del dolor no oncològic.
Tot i disposar de l'escala analgèsica de l'OMS que estratifica el tractament, es detecten problemes en l'avaluació inicial del dolor, en la selecció eficient i segura de tractament i en l'augment del consum d'opiacis per patologies en les que l'evidència d'ús és menor.
A més, és convenient considerar alternatives no farmacològiques i altres aspectes psicològics que poden influir en l'èxit del tractament del dolor.
Antoni Gilabert, Gerència de Farmàcia i del Medicament, CatSalut.
Corinne Zara, Direcció de Farmàcia de L'RSB, CatSalut.
Carme Carrión, Agència de Qualitat i Avaluació Sanitàries de Catalunya.
Josep Ramon Germà, Institut Català d'Oncologia.
Ingrid Solanes, Hospital de la Santa Creu i Sant Pau.
Narcís Cardoner, Corporació Sanitària Parc Taulí de Sabadell.
Enric Aragonés, Atenció Primària Camp de Tarragona, ICS.
Com cada any, reprenem la difusió de coneixement sobre la utilització de medicaments per tal de millorar les actuacions en aquest àmbit.
Abordarem patologies amb un elevat impacte en la salut i en el consum de recursos sanitaris, inclosos els farmacològics.
En aquest sentit, el tractament farmacològic de l'MPOC és un aspecte rellevant pel correcte maneig de la malaltia i és essencial assegurar la seva indicació i utilització correcta.
L'avaluació dels resultats en salut d'aquesta patologia té un enorme interès per identificar els aspectes a millorar.
D'altra banda, l'elevat nombre de dispositius d'inhalació diferents disponibles en el mercat suposa una complexitat afegida que cal abordar.
No tots els sistemes d'inhalació són apropiats per a tots els pacients i és necessari assegurar una tècnica inhalatòria correcta i disposar d'informació sobre com s'estan utilitzant actualment.
També en aquesta jornada es presentaran dues noves guies harmonitzades de tractament farmacològic: la malaltia d'Alzheimer i la insuficiència renal crònica.
Patologies cròniques que van ser prioritzades dins el marc del Programa de Prevenció i Atenció a la Cronicitat, inclòs en el Pla de salut de Catalunya 2011-2015.
Un altre aspecte fonamental és la seguretat en la utilització de medicaments, ja sigui en la incorporació de nous fàrmacs (amb un perfil de seguretat relativament incert) com en fàrmacs ja consolidats en el mercat, però on poden haver riscos associats de seguretat pel seu elevat consum i exposició poblacional.
S'ha prioritzat la utilització d'opioides per les conseqüències negatives amb un increment de les intoxicacions, abús i mort per sobredosi.
També els riscos enla utilització crònica de les benzodiazepines i el maneig per la seva desprescripció.
Les alertes recents amb els fàrmacs antidiabètics també seran motiu d'anàlisi en aquesta taula.
Antoni Gilabert, Gerència de Farmàcia i del Medicament, CatSalut.
Corinne Zara, Direcció de Farmàcia de L'RSB, CatSalut.
Montse Llordes, Mútua de Terrassa
Dolores Rodriguez, Fundació Institut Català de Farmacologia
Com cada any, reprenem la difusió de coneixement sobre la utilització de medicaments per tal de millorar les actuacions en aquest àmbit.
En aquesta ocasió, aprofundirem en els tractaments farmacològics de la DM-II, MPOC i dolor, així com l'ús de medicaments antipsicòtics, tots ells inclosos en el Pla de Sostenibilitat dissenyat pel CatSalut.
Per a un ús adequat dels medicaments, els professionals necessiten disposar de guies actualitzades basant-se en l'evidència científica disponible.
En aquesta línia, aquest 2017 es presentarà l'actualització de les 'Pautes per a l'harmonització del tractament farmacològic de la Diabetis Mellitus tipus II', editades per primer cop el 2013.
En aquesta jornada es debatran dades relatives a la utilització d'antidiabètics i els resultats en salut observats, no sempre alineats en termes d'inversió de recursos i millors resultats.
També es visitarà la consulta d'infermeria per a conèixer els passos a seguir per assolir una utilització correcta dels fàrmacs per l'MPOC, i la perspectiva del pacient en el procés d'aprenentatge de la correcta administració i control de la malaltia, essencial en aquesta patologia.
Així mateix, es debatran pràctiques en l'ús de medicaments en els quals s'identifica un àmbit de millora, com pot ser la utilització durant llarg períodes de temps de fàrmacs antipsicòtics en gent gran o la utilització d'analgèsics fora de fitxa tècnica, o sigui amb un escàs nivell d'evidència, malgrat que la seva pràctica estigui estesa.
Com a objectiu d'aquesta Jornada, voldríem oferir uns missatges clau que ens ajudin a identificar certs aspectes dels tractaments farmacològics que podríem millorar.
Per l'assoliment d'aquesta millora, és essencial la participació i el consens dels professionals.
Aquest model d'atenció es basa en la designació de Xarxes d'Unitats d'Expertesa Clínica (XUEC) i és el resultat de la identificació de necessitats en un treball conjunt de l'Administració, amb professionals clínics experts, i d'associacions de pacients.
L'objectiu de la jornada ha estat el reforç de la xarxa de professionals referents d'activitat física als centres de salut, així com reflexionar sobre la promoció d'activitat física local.
A més, s'han presentat els resultats d'avaluació del Pla d'activitat física, esport i salut (PAFES).
A l'entorn de la diada Memorial Internacional de la Sida, que se celebra anualment l'1 de desembre de forma internacional per a recordar a tothom la presència del virus de la sida entre els éssers humans, el CatSalut posa de relleu que, en l'àmbit del conjunt del Sistema de Salut Públic de Catalunya, 24.299 pacients actius diagnosticats d'una infecció pel VIH s'han tractat amb fàrmacs antiretrovirals (ARV).
El 91,5% presenta una càrrega viral negativa.
Un codi d'activació és una eina de coordinació entre diferents nivells assistencials de diferent complexitat (atenció primària, hospitals i assistència prehospitalària), orientada a l'atenció de patologies temps-dependents que requereixen d'una organització complexa, on el temps transcorregut des de l'aparició dels primers símptomes fins al tractament és clau per evitar la mort i minimitzar les seqüeles.
La construcció dels nous quiròfans ha comportat una inversió de prop de 20 M EUR, entre les obres i els equipaments.
El Servei Català de la Salut ha cofinançat les obres de construcció del nou Bloc Quirúrgic, adjudicades per un import de 7 M d'EUR
El 70% dels tractaments en primera línia i el 63% en segona línia complien els criteris clínics del tractament establerts en l'acord d'harmonització.
La taxa de resposta objectiva dels tractaments en primera línia va ser del 42% i del 23% en segona línia.
L'objectiu principal de la jornada "Compartim bones pràctiques en promoció de la salut a la Metropolitana Sud" ha estat el reforç de la xarxa de professionals referents d'activitat física als centres de salut, una de les línies del Pla de salut de Catalunya 2016-2020.
A més, s'hi han presentat els resultats d'avaluació del Pla d'activitat física, esport i salut (PAFES).
La jornada ha ressaltat el paper dels professionals de l'atenció primària en l'acompliment d'aquest objectiu.
Mar Lleixà, gerent de la Regió Sanitària Terres de l'Ebre, ha explicat en roda de premsa la reorganització de l'atenció primària de Tortosa Oest que entra en funcionament el dilluns 4 de novembre: es garanteixen les visites als matins als consultoris, es concentra l'atenció de tarda al CAP Baix Ebre i al CAP Roquetes i s'incrementa amb un equip d'atenció domiciliària.
El 19 de novembre de 2019 es va celebrar la Jornada tècnica "Què sabem dels costos hospitalaris i què en fem" que va reunir a Barcelona prop de 150 directives i directius amb responsabilitats en la direcció i gestió econòmica dels hospitals de la xarxa pública de Catalunya.
La Jornada ha estat promoguda per la "Central de Balanços" del Departament de Salut, gestionada conjuntament pel CatSalut i l'Agència de Qualitat i Avaluació Sanitàries de Catalunya (AQuAS) que té per missió l'anàlisi de les dades econòmic-financeres dels hospitals i centres sanitaris del SISCAT (Sistema Sanitari Integral d'Utilització pública de Catalunya).
Els objectius de la jornada han estat el fet de fomentar la implantació de sistemes d'informació de costos en els centres sanitaris, com també promoure el benchmark en aquest camp, mitjançant la utilització de la plataforma del projecte RECH sobre costos hospitalaris.
Disposar d'informació de costos en una organització sanitària s'ha d'entendre com una inversió per a la millora de la gestió.
Millorar la informació econòmica que està a l'abast dels professionals i dels equips directius permet identificar oportunitats per millorar l'eficiència.
L'objectiu final és treure el màxim profit per a l'atenció sanitària als ciutadans dels recursos que s'hi dediquen.
El passat dia 13 de desembre va tenir lloc la Jornada de formació per professionals referents en l'atenció a la salut de les persones trans* a Catalunya al Palau Macaya de Barcelona.
La jornada va estar inaugurada per Assumpta Ricart, gerent de Salut i Atenció Integrada, i va reunir a més de 100 professionals de salut.
La jornada s'emmarca dins del Pla operatiu per la implementació del Model d'atenció a la salut de les persones trans* a Catalunya.
Al llarg del matí es van presentar l'activitat que es desenvolupa al Servei de Trànsit de Barcelona i el nou Programa de modificació corporal quirúrgica per persones trans.
En aquest Programa participen tres hospitals (Hospital Clínic, Hospital Universitari de Bellvitge i Hospital Germans Trias i Pujol de Badalona) en coordinació amb el Servei Trànsit.
La jornada també va comptar amb representants de la Plataforma Trans*Forma la Salut que van exposar les seves necessitats i expectatives davant dels professionals assistents.
L'objectiu de la jornada va ser la formació de professionals que han d'actuar com a professionals referents per la implementació del model d'atenció a les persones trans arreu Catalunya.
La cloenda va estar a càrrec de Marc Ramentol, director general de Professionals de la salut del Departament de Salut, que va reconèixer la tasca de tots els professionals implicats i la importància de la formació per oferir una atenció òptima a la salut de les persones trans.
A partir del dia 16 de gener entra en vigor un nou catàleg de productes ortoprotètics a Catalunya.
Aquest catàleg és una actualització del que hi havia fins ara, que datava del 2008.
El nou llistat s'ha produït gràcies a l'actualització del Reial decret 1030/2006, de 15 de setembre, pel qual s'estableix la cartera de serveis comuns del Sistema Nacional de Salut.
Concretament, s'han renovat tots els grups de cadires de rodes (manuals i elèctriques i els seus accessoris), diferents pròtesis a membres com el nas, la mama o l'ull (sense incloure membres de la part inferior i superior), ortesis, calçats ortopèdics, productes de suport per caminar (com les crosses i els caminadors), així com peces de compressió i els seus complements (indicades per a limfedema i pacients cremats i amb grans queloides), coixins per a prevenir les úlceres per pressió i equips per a l'entrenament del moviment.
Resta encara per definir, per tant, la part del catàleg que correspon a les pròtesis de membre superior i inferior, ja que es manté la que ja estava definida.
D'aquesta manera, unificant el catàleg comú, es garanteix l'equitat i la uniformitat de la prestació ortoprotètica a totes les Comunitats Autònomes.
Aquest catàleg incorpora, aproximadament, uns 100 articles dels quals abans no es disposava.
Per exemple, augmenten el tipus de cadires de rodes elèctriques.
També s'amplia l'edat de finançament dels audiòfons per a pacients hipoacúsics bilaterals.
De la mateixa manera que en catàleg anterior, es manté el requeriment de validació sanitària de la prescripció i la necessitat d'adequació a protocol per a determinats articles així com la prescripció en determinats centres específics en alguns casos.
Ja està disponible al web del CatSalut el fitxer dels codis de la nova versió, que serà vigent a partir de l'1 de gener de 2020.
Ja estan disponibles al web del CatSalut els documents (en format pdf) dels índex i els tabulars de malalties i procediments de la versió 2020 de la de la Classificació Internacional de malalties, 10a revisió, Modificació clínica i Sistema de codificació de procediments (CIM-10-MC/SCP).
Podeu accedir-hi des d'aquest enllaç: Fitxers 2020.
Ja podeu consultar l'Informe breu núm. 37, sobre dolor lumbar.
El mal d'esquena (cervical, dorsal o lumbar) és un problema de salut que afecta una proporció important de la població i que genera una gran demanda de serveis a tota la xarxa assistencial del Servei Català de la Salut.
A l'informe trobareu l'anàlisi de les dades desglossades per àmbits (atenció primària, urgències, hospitalització i farmàcia) posant èmfasi en les diferències detectades segons el gènere; d'aquesta manera, s'ha comprovat que la incidència del dolor lumbar és un 30% més alta en dones que en homes.
Segons l'Enquesta de salut de Catalunya de l'any 2018, el 26,1% de les dones i el 17,7% dels homes de més de 15 anys pateixen o han patit mal d'esquena crònic lumbar o dorsal.
Un dels indicadors que demostren la rellevància d'aquest problema de salut es pot comprovar en el nombre de receptes dispensades, més de 109 milions de receptes per un valor de 1.252 milions d'euros a 3,5 milions de pacients d'entre 30 i 84 anys.
El CUAP donarà servei a més de 134.000 residents de l'àmbit territorial del Bages les 24 h del dia els 365 dies de l'any.
El Centre d'Urgències d'Atenció Primària (CUAP) Bages amplia, a partir del dia 3 de febrer, el seu horari de funcionament.
Donarà cobertura d'atenció continuada i urgent les 24 h del dia els 365 dies de l'any als 134.000 residents de la comarca del Bages.
Fins ara aquest equipament funcionava en horari nocturn, festius i caps de setmana.
Aquesta és una de les mesures incloses dins del Pla d'hivern i dins del Pla Nacional d'Urgències de Catalunya (PLANUC).
El CUAP, ubicat en les mateixes instal·lacions del CAP Bages (carrer Soler i March, 6) permetrà millorar l'atenció a les urgències de mitjana i baixa complexitat.
Aquesta nova ampliació horària permetrà donar resposta des de l'atenció primària a aquelles urgències que no són hospitalàries.
L'objectiu és atendre i resoldre tota aquella patologia de baixa i mitjana complexitat, organitzar els fluxos i derivar el pacient, si cal, al millor lloc per resoldre el seu problema d'acord amb el seu nivell d'urgència.
En el CUAP treballaran professionals de l'Institut Català de la Salut i d'Althaia, de les especialitats de medicina familiar i comunitària, infermeria i altres perfils tècnics.
El CUAP Bages disposarà de la següent cartera de serveis:
El Servei Català de la Salut (CatSalut) té un pla operatiu d'hivern que s'adapta a les necessitats sanitàries de la ciutadania en cada moment, a partir del coneixement de la demanda i de les aportacions del territori.
Per respondre a aquest augment d'activitat estacional, els centres sanitaris ja activen els seus plans de contingència, per donar resposta a la pressió assistencial de cada moment, tal com es fa els darrers anys.
D'aquesta manera es busca que l'atenció continuada i urgent s'ajusti millor a les necessitats assistencials específiques de les persones de cada territori, per aconseguir que la ciutadania sigui atesa en el dispositiu més adequat i garantint la millor qualitat possible.
El CatSalut ha augmentat fins als 21,4 M € la dotació per millorar l'atenció a les urgències durant el període d'hivern 2019-2020.
Són 1,7 M € més que la temporada passada.
En concret, es dedicaran un total de 3,3 M € a reforçar els equips d'atenció primària, 3,3 M € per a l'atenció sociosanitària i 14,8 M € per a l'atenció hospitalària.
El 70% dels tractaments en primera línia i el 63% en segona línia complien els criteris clínics del tractament establerts en l'acord d'harmonització.
La taxa de resposta objectiva dels tractaments en primera línia va ser del 42% i del 23% en segona línia.
El Servei Català de la Salut (CatSalut) ha publicat un informe d'avaluació de resultats del tractament del càncer de mama metastàtic HER2- i RH+ amb palbociclib i ribociclib en combinació amb inhibidors de l'aromatasa no esteroïdals en primera línia i palbociclib en combinació amb fulvestrant en segona línia.
S'han seleccionat les dades informades pels prescriptors per a les pacients diagnosticades de càncer de mama avançat o localment avançat que han estat tractades amb ribociclib o palbociclib al Sistema sanitari integral d'utilització pública de Catalunya (SISCAT) i que van ser inclosos al Registre de pacients i tractaments (RPT) del CatSalut entre l'1 d'octubre de 2016 i l'1 de març de 2019.
En aquest període s'han registrat dades de 641 pacients amb càncer de mama metastàtic HER2- i RH+ que han fet 398 tractaments amb palbociclib o ribociclib en primera línia i 253 tractaments amb palbociclib en segona línia en 24 centres diferents.
Un 70% dels tractaments en primera línia i un 63% en segona línia complien els criteris clínics del tractament establerts en l'acord d'harmonització.
La taxa de resposta objectiva dels tractaments en primera línia va ser del 42% i del 23% en segona línia, i ha estat diferent segons compliment de l'acord o agrupació de nivell assistencial.
El Programa d'harmonització farmacoterapèutica (PHF), que estableix criteris d'ús, accés i provisió harmonitzats dels medicaments, tracta d'afavorir un accés equitatiu als tractaments farmacològics de les malalties oncològiques i reduir la variabilitat no justificada de l'ús dels medicaments en els diferents centres i assolir els millors resultats clínics possibles a l'àmbit del SISCAT.
El Registre de pacients i tractaments (RPT) de la medicació hospitalària de dispensació ambulatòria (MHDA) és un repositori de dades clíniques relacionades amb l'ús del medicament que enregistren els professionals sanitaris del SISCAT.
Palbociclib i ribociclib per al tractament del càncer de mama RH positiu i
HER2 negatiu en combinació amb IA o fulvestrant
L'objectiu de la jornada ha estat el reforç de la xarxa de professionals referents d'activitat física als centres de salut, així com reflexionar sobre la promoció d'activitat física local.
A més, s'han presentat els resultats d'avaluació del Pla d'activitat física, esport i salut (PAFES).
El 28 de novembre va tenir lloc, al Centre d'Atenció Primària Integral Baix a Mar de Vilanova i la Geltrú, el taller " Compartim bones pràctiques en promoció de la salut", organitzat conjuntament per l'Agència de Salut Pública de Catalunya (ASPCAT) i el Servei Català de la Salut (CatSalut), adreçat a professionals de l'atenció primària referents de promoció de l'activitat física.
A la jornada van assistir 20 professionals de salut de les 11 ABS del Sector Sanitari Alt Penedès-Garraf, a més de professionals de l'ASPCAT i de CatSalut, que treballen conjuntament amb la resta dels agents locals per a la promoció de l'activitat física als seus municipis.
L'objectiu principal de la jornada va ser enfortir la xarxa de professionals referents d'activitat física als centres de salut amb un espai de trobada i de debat.
La jornada va ser inaugurada per Xavier Sintes, tècnic de l'Àmbit Metropolità Sud del CatSalut i Arturo Campo, cap del servei de Salut Pública de l'Alt Penedès i el Garraf.
Al taller es van presentar els resultats de l'avaluació del Pla d'activitat física, esport i salut (PAFES), implementat a tots els equips d'atenció primària de Catalunya des de 2013.
Els professionals van destacar la importància de conèixer i coordinar els recursos locals per a promoure l'activitat física i motivar l'equip d'atenció primària en el consell a la consulta.
La darrera part de la Jornada es va dedicar a una sessió teoricopràctica d'iniciació a la marxa nòrdica per conèixer els beneficis i que va anar a càrrec de l'empresa Walkim.
La promoció de l'activitat física a Catalunya és una experiència pionera nascuda al 2007 a partir d'experiències locals d'èxit.
És una línia estratègica del Departament de Salut, que forma part del Pla de salut i el Pla interdepartamental i intersectorial de salut pública (PINSAP), així com de les iniciatives de l'àmbit sanitari del Pla integral de promoció de l'activitat física i l'alimentació saludable (PAAS).
En l'actualitat, totes les àrees bàsiques de salut de Catalunya realitzen el consell de vida activa i estan implicades en accions de promoció de la salut que aprofiten ocasions com la del Dia Mundial de l'Activitat Física, celebrat cada any al voltant del 6 d'abril.
La pràctica d'activitat física de manera regular millora la salut i la qualitat de vida, alhora que suposa un factor protector per a diferents problemes de salut crònics (hipertensió, diabetis, dolors musculars...), patologies físiques (malalties de l'aparell circulatori i càncer, principalment), i pel benestar de la salut mental.
Al 2018 a Catalunya, 8 de cada 10 adults feien activitat física saludable (84,5% els homes i 81,1% les dones).