D'acord amb el darrer baròmetre de la Federació Nacional d'Associacions de Treballadors Autònoms (ATA), el 51,1% del col·lectiu (1,6 milions d'autònoms i autònomes) ha vist reduïda la seva facturació en un 60% o més.
Aquesta és una de les conclusions de l'informe presentat, que examina l'evolució de la situació de les persones treballadores autònomes a Espanya.
Segons els resultats, el 12,5% dels enquestats no té actualment el seu negoci en actiu, i d'entre els que mantenen les seves activitats, el 57,6% afirma que està funcionant al 50% del volum de treball habitual.
De l'empresariat amb personal contractat, el 32,4% (500 mil) creu que disminuirà la seva plantilla aquest any, mentre que el 46,4% preveu mantenir-la.
Així mateix, el 53,2% ha aplicat un ERTO a la seva plantilla i el 33,2% d'aquest grup assenyala que encara no ha incorporat a totes les persones treballadores contractades.
Segons l'informe Global Entrepreneurship Monitor (GEM) Catalunya 2019-2020, la taxa d'activitat emprenedora (TEA) catalana creix 0,17 punts en el 2019 i se situa en el 8,31%, per sobre de la taxa espanyola (6,15%) i per sota del nivell de l'europea (9,38%).
Aquesta taxa mesura les iniciatives emprenedores de menys de tres anys existents per cada 100 habitants i és un dels indicadors claus que avalua la publicació.
L'estudi destaca l'increment de la fundació de nous negocis entre les persones de 18 a 34 anys, que assoleix l'11,1% en el 2019.
Pel que fa a l'emprenedoria per gènere, s'amplia la diferència entre dones i homes, amb una TEA del 7,3% i del 9,3% respectivament.
Quant a la proporció de la població que manifesta la intenció de crear una empresa pròpia en els pròxims anys, la xifra catalana és del 7,7%, mentre que els nivells assolits a Espanya (8,1%) i Europa (15,9%) són superiors.
L'Observatori Social de la Caixa investiga les implicacions de la COVID-19 en la desigualtat de gènere a Espanya.
Els resultats es basen en una enquesta centrada en l'ocupació i les feines de casa abans del confinament i durant aquest període i analitza el comportament de les famílies formades per una parella de diferent sexe amb fills menors de 16 anys.
L'article mostra la introducció de petits canvis en la distribució de les feines de casa, atès que es va registrar un lleuger creixement de la participació masculina, especialment en les tasques relacionades amb la compra, que els homes van assumir en un 54% durant el confinament.
Malgrat aquest increment, les dones han assumit de forma majoritària aquelles activitats que van augmentar de volum, com les activitats educatives (62%) i de lleure (55%) amb els infants i les vinculades a la neteja (64%), la roba (69%) i la cuina (59%).
Des de l'inici de la pandèmia, el 16% dels espanyols (8% a la UE) declara haver perdut el seu lloc de treball i el 13% veu probable passar a l'atur (9% a la UE) en els pròxims 3 mesos.
Aquests són alguns resultats que ha presentat l'Eurofound a partir d'una enquesta que identifica les àrees de la vida i el treball més afectades per la crisi de la COVID-19.
La publicació dibuixa el perfil de les persones que han teletreballat durant els últims mesos i indica que el 48% de l'ocupació europea va treballar en remot almenys una part de la jornada laboral durant el juliol, dels quals el 34% de forma exclusiva des de casa (44% a Espanya).
El document també alerta sobre la desigualtat de gènere en el repartiment de les tasques no remunerades, atès que les dones europees hi han dedicat 35 hores setmanals a la cura de fills i 18 a tasques domèstiques, en comparació amb les 25 i 12 hores setmanals respectivament de dedicació masculina.
De conformitat amb l'OIT, els ingressos del treball han caigut un 10,7% de forma global entre gener i setembre de 2020 respecte del mateix període de l'any anterior, xifra que equival al 5,5% del PIB mundial (3,5 bilions de dòlars).
Així ho indica en el seu últim informe, que mesura l'impacte de la crisi de la COVID-19 en el mercat de treball a tot el món.
L'organisme assenyala que la pèrdua d'hores de treball ha estat del 17,3% en el primer trimestre (495 milions de llocs de treball a temps complet) i del 14% en el segon (400 milions), en comparació amb el 2019.
Es preveu que aquesta reducció se situï en el 12,1% en el tercer trimestre i que es rebaixi al 8,6% en el quart.
El document urgeix a aplicar més mesures encaminades a mitigar els efectes adversos de la pandèmia en el mercat laboral, ja que la seva intensificació en un 1% podria atenuar la contracció de les hores de treball en un 0,8%.
La Comissió Europea ha editat un informe que revisa la situació i els reptes de l'equitat social i el creixement a la UE.
La publicació proporciona dades sobre el mercat de treball abans de la pandèmia i adverteix del retrocés previst en alguns indicadors pel 2020, amb un increment esperat en la taxa d'atur a la UE que pot situar-se en el 9% a l'acabament de l'any.
Així mateix, analitza les implicacions del creixement de la digitalització i la seva relació amb la generació de formes de treball no estàndard, juntament amb els canvis estructurals en el mercat de treball que implicarà la transició verda.
També subratlla la importància de tancar la bretxa de gènere i millorar les habilitats i les qualificacions per garantir un creixement inclusiu.
Addicionalment, el document valora positivament la utilització d'esquemes de treball de curta durada com els ERTO a Espanya, en virtut de la seva efectivitat per protegir el mercat laboral de l'impacte de xocs econòmics adversos.
El Banc d'Espanya pronostica un retrocés en el PIB espanyol que oscil·la entre el 10,5% i el 12,6% en el 2020.
Així ho indica en el darrer butlletí econòmic publicat, que integra les previsions dels principals indicadors macroeconòmics de l'economia espanyola.
De conformitat amb l'organisme, el creixement de la producció espanyola en el 2021 podria situar-se entre el 4,1% i el 7,3%.
El deteriorament de la situació epidemiològica i del ritme de recuperació de l'activitat econòmica durant l'estiu expliquen la rebaixa en les estimacions presentades.
Tanmateix, la institució indica que no ha incoporat a aquestes previsions realitzades l'impacte del fons Next generation EU, a causa de la incertesa en els terminis sobre el seu desemborsament.
Així mateix, segons el document, el nombre d'hores treballades pot arribar a reduir-se entre l'11,9% i el 14,1% durant en 2020 i la taxa d'atur s'espera que se situï entre el 19,4% i el 22,1% el pròxim any.
BBVA Research ha realitzat una comparativa entre l'afectació de la crisi de la COVID-19 i la crisi financera del 2008-2009.
De conformitat amb l'anàlisi, la reducció de l'afiliació entre febrer i maig de 2020 arriba gairebé al milió, xifra similar a la produïda entre l'agost de 2008 i el març de 2009.
En termes relatius, les Illes Balears (-14%) és el territori més afectat durant la pandèmia, mentre que la crisi financera va castigar amb més força a la Comunitat Valenciana i les Canàries, amb disminucions properes al 8%.
El document també avalua l'impacte de les crisis per col·lectius.
Les persones joves han estat les més afectades en ambdues crisis, atès que els menors de 35 anys pateixen una reducció de l'ocupació superior a la mitjana.
Per sexe, la caiguda de l'ocupació és del 5,1%, tant per les dones com pels homes, a diferència del 2008, quan l'ocupació femenina (-3,4%) va caure pràcticament la meitat que la masculina (-6,5%).
L'OCDE avalua en el seu darrer article la transició de l'educació terciària a la feina.
El document estudia el grau de mobilitat laboral entre diferents franges d'edat i troba que els joves de 25 a 34 anys tenen una major rotació que els grups de més edat.
En concret, el col·lectiu de 25 a 34 anys informa haver treballat de mitjana a 2,4 empreses en els últims cinc anys, mentre que aquesta xifra es redueix a 1,8 entre les persones de 35 a 44 anys.
La publicació ressalta que els graduats amb trajectòries professionals més dinàmiques tenen més probabilitats d'incloure habilitats interpersonals en els seus perfils professionals, segons dades de la plataforma Linkedln.
En línia amb els resultats, l'organisme insta a les institucions d'educació superior a impulsar el desenvolupament d'aquestes habilitats, amb l'objectiu que els estudiants estiguin més preparats davant la disrupció del mercat laboral actual.
La Conferència de les Nacions Unides sobre Comerç i Desenvolupament (UNCTAD) ha publicat un article que avalua el canvi en les cadenes de valor globals a causa de la crisi de la COVID-19.
El document posa en relleu la fragilitat de la deslocalització massiva d'activitats de baix valor afegit i de les elevades interdependències entre empreses i proveïdors ubicats en diversos continents.
En aquest sentit, preveu que es reforci l'automatització i la reubicació d'alguns processos que permetin un ajust més flexible a la demanda canviant i als futurs xocs.
L'organisme recomana als països en desenvolupament diversificar les seves activitats productives cap a nous sectors de l'economia creativa i digital, a més d'enfortir les cadenes de valor regionals i la inversió industrial.
També insisteix en la necessitat d'introduir marcs legals i de governança per fomentar la destinació d'una part de les externalitats positives en les comunitats i societats locals.
L'Eurostat ha presentat un resum estadístic sobre l'assoliment dels objectius de desenvolupament sostenible (ODS) a la Unió Europea durant els darrers cinc anys.
Segons el document, la UE ha avançat en gairebé tots els objectius.
Els indicadors relacionats amb la igualtat de gènere són els que en conjunt mostren una evolució més desfavorable en el darrer quinquenni.
En concret, la bretxa salarial de gènere en el 2018 continua sent considerable (14,8%), tot i que s'ha reduït durant els últims anys.
Un altre àmbit preocupant és el de les desigualtats d'ingressos dins de cada país i entre els estats membres.
En particular, s'incrementa la proporció d'ingressos del 20% de les llars més riques en relació amb el 20% més pobres, que el 2018 arriba a ser 5,1 vegades més alta.
La institució també alerta sobre la taxa de pobresa de l'ocupació, que se situa en el 9,2%, lleugerament superior a la de cinc anys enrere (+0,1pp).
D'acord amb un estudi de Caixabank Research, l'adopció del teletreball a Espanya pot incrementar la productivitat entre l'1,4% i el 6,2%.
La publicació parteix d'un potencial d'adopció del treball en remot del 32,6% en l'economia espanyola i calcula el creixement de la productivitat en dos escenaris.
El percentatge de l'ocupació susceptible de teletreballar que vol i reuneix les condicions per fer-ho oscil·la entre el 25% i el 75% en els dos supòsits analitzats.
L'augment de la productivitat que apunta l'estudi s'explica principalment per la millora de la concentració i la reducció del nombre de distraccions i pauses, així com la disminució de la rotació de la força laboral que treballa en remot.
El punt feble del teletreball és la davallada de la interacció i la col·laboració entre els membres dels equips, indispensables pels processos d'innovació.
La combinació del treball en remot i del presencial pot incidir en l'impuls d'aquests processos.
El darrer número de la revista Finance & Development (F&D) examina els reptes principals de l'economia mundial per aconseguir una recuperació resilient.
L'article principal subratlla la importància de la cooperació internacional i de la necessitat d'una millor gestió dels riscos globals per superar la crisi actual i preparar una reacció més coordinada davant futurs xocs.
Addicionalment, la publicació aborda l'increment del deute a totes les economies del món i urgeix una resposta generosa dels creditors oficials i privats per garantir el compliment dels compromisos dels països.
En relació amb la sortida de la crisi, es posa èmfasi en l'oportunitat d'invertir en una recuperació verda que faciliti la transició cap a economies baixes en carboni, amb l'objectiu d'evitar futures disrupcions derivades de l'escalfament global.
La revista també fa menció als costos econòmics del racisme sistèmic i la problemàtica de la bretxa digital durant la pandèmia.
L'FMI explora els factors associats amb l'atur de llarga durada a 25 països europeus utilitzant dades de l'Eurostat del període 2000-2018.
L'article troba que els desajustos d'habilitats i les polítiques actives del mercat laboral es relacionen directament amb el nivell d'atur de llarga durada.
D'acord amb la publicació, el desajust entre les habilitats demandades i les disponibles de la força laboral ha incrementat gairebé 10 punts entre el 2015 i el 2018 a Espanya.
Els programes de capacitació i formació i els incentius a l'emprenedoria són les eines més efectives per reduir la incidència de l'atur de llarga durada.
D'entre aquests instruments, destaquen especialment els que impulsen l'adquisició de competències digitals.
El document també remarca la necessitat d'enfortir els serveis públics d'ocupació per millorar l'eficiència de l'adequació de l'ocupació, especialment dels col·lectius més vulnerables.
L'Observatori Social LaCaixa examina la transició de l'ocupació a la inactivitat de les dones i els homes durant el període d'estiu.
Segons els resultats, obtinguts a partir de l'Estadística de Fluxos de la Població Activa (EFPA) de l'INE, hi ha més dones que no pas homes que passen a estar inactives durant el tercer trimestre de l'any.
D'entre les dones que abandonen el mercat laboral a l'estiu, el 35,29% ho fa a conseqüència de les càrregues familiars, mentre que només un 9,5% dels homes que s'inactiven declara fer-ho per aquest motiu.
Així mateix, el col·lectiu femení que deixa d'estar actiu té un bagatge educatiu més alt i més experiència laboral que els homes que estan en la mateixa situació.
L'article ressalta la importància d'avançar en la conciliació laboral i familiar i en el repartiment real de tasques en els nuclis familiars per evitar repercussions negatives en les carreres professionals de les dones.
D'acord amb un informe de l'Organització de les Nacions Unides, la crisi sanitària de la COVID-19 ha posat en risc entre 100 i 120 milions de llocs de treball vinculats al turisme a escala global.
El document assenyala que el nombre de turistes internacionals podria disminuir entre un 58% i un 78% en el 2020 respecte d'un any enrere, situació que es podria traduir en una reducció d'entre l'1,5% i el 2,8% en el PIB mundial, amb pèrdues que oscil·larien entre els 0,9 i 1,1 bilions de dòlars.
L'organisme adverteix de l'elevada vulnerabilitat de les dones, dels joves i de les persones treballadores de l'economia informal, atès que són col·lectius amb una representació destacada en les activitats vinculades al turisme.
D'altra banda, també alerta sobre les conseqüències de l'adopció unilateral de decisions per part d'alguns governs en la recuperació de la confiança dels viatgers internacionals.
El PIB turístic espanyol del 2020 disminuirà un 44% i rebaixarà el creixement de l'economia espanyola entre 4,6 i 5,3 punts.
Aquestes són les conclusions principals de l'informe sectorial del turisme que ha publicat Caixabank Research i que integra les previsions i les perspectives de recuperació del sector pels pròxims anys.
De conformitat amb el document, aquest any la despesa turística estrangera caurà entorn del 50%, i la dels turistes domèstics es reduirà un 30%.
Per comunitats autònomes, les davallades més fortes de la despesa turística en relació amb el PIB regional es produeixen a les Illes Balears (-28%) i les Canàries (-18%), seguides de Catalunya, la Comunitat Valenciana i Andalusia, amb un descens superior al 5%.
Les previsions relatives a la recuperació apunten a l'assoliment del nivell d'activitat del 2017 a finals del proper exercici, mentre que el nivell d'activitat comercial previ a la crisi no es recuperarà fins al 2024.
El Banc d'Espanya analitza el cessament de les activitats no essencials durant l'estat d'alarma a curt termini en els municipis espanyols i la seva afectació en l'ocupació i en la contenció de la pandèmia.
Les dades indiquen que en aquells municipis amb més pes de les activitats no essencials, l'afiliació a la Seguretat Social va disminuir amb més força, tot i que van experimentar una propagació més continguda del virus.
Com a resultat, els municipis amb una afectació econòmica més elevada són els del sud de la península, els de les Illes Balears i les Canàries.
Així mateix, el document assenyala una major incidència de virus en zones amb població més envellida, temperatures més fredes, una densitat de població acusada i major proximitat a la capital de província.
L'organisme recomana incrementar la capacitat de detecció i rastreig per evitar els costos socioeconòmics que es derivarien de la implementació de mesures de contenció addicionals.
Segons apunta l'Eurofound, les persones treballadores que han estat objecte de discriminació en el lloc de treball han passat del 5% al 7% a Europa entre el 2005 i el 2015.
El document presentat per l'organisme pretén oferir un diagnòstic sobre la incidència de la discriminació en l'ocupació europea i sobre el paper dels interlocutors socials en l'erradicació de situacions discriminatòries en el mercat laboral.
La publicació identifica la discriminació per edat com la més estesa, ja que més del 10% de les persones treballadores joves i el 7% dels majors de 60 anys l'han patit alguna vegada.
La discriminació per motius de discapacitat, racials o ètnics també són comuns, especialment en els processos de contractació.
Els reptes principals que l'informe assenyala com a prioritaris són la persistència d'estereotips i l'escassa consciència dels drets i obligacions per part de les persones treballadores i dels òrgans de selecció.
L'IESE Business School ha elaborat un diagnòstic i un pla d'acció per promoure l'ocupació dels joves a Espanya després de la crisi de la COVID-19.
El document examina la qualitat de l'ocupació juvenil i la seva relació amb l'educació, evidenciant elevades taxes d'abandonament escolar i un creixement de la polarització entre diferents nivells d'instrucció.
Així mateix, l'informe recull els resultats d'una enquesta a directius d'empreses que mostren un desajust entre les competències que necessiten i les que ofereix el sistema universitari.
En aquest sentit, el 83% de les empreses entrevistades afronten problemes per incorporar candidats, especialment amb coneixements tecnològics.
Amb la finalitat de disminuir la bretxa de competències detectada i millorar l'ocupabilitat dels joves, la universitat proposa algunes iniciatives, com el foment dels graus i programes tecnològics.