El Decret 1/2018, de 19 de maig, de creació, denominació i determinació de l'àmbit de competència dels departaments de l'Administració de la Generalitat de Catalunya, va modificar l'àmbit competencial de diversos departaments de l'Administració de la Generalitat i va modificar la denominació d'altres.
El Decret 30/2018, de 7 de juny, de reestructuració del Departament de Justícia, va adaptar l'estructura del Departament a les necessitats derivades del nou àmbit competencial.
El Decret 278/2016, de 2 d'agost, de reestructuració del Departament de Justícia, va fixar l'estructura del Departament i va determinar les funcions de les unitats que el configuren fins a nivell de secció.
El present Decret ajusta l'estructura del Departament de Justícia a les necessitats derivades de la redistribució de funcions conseqüència de la modificació de l'àmbit competencial.
Així, es crea la Secretaria de Mesures Penals, Reinserció i Atenció a la Víctima, de manera que el Departament s'organitza en tres secretaries que representen els àmbits competencials: la Secretaria General, la Secretaria de Relacions amb l'Administració de Justícia i la Secretaria de Mesures Penals, Reinserció i Atenció a la Víctima.
A proposta de la consellera de Justícia, i d'acord amb el Govern,
Organització del Departament de Justícia
1.1 El Departament de Justícia, sota la direcció de la persona titular del Departament, s'estructura en els òrgans següents:
b) La Secretaria de Relacions amb l'Administració de Justícia.
c) La Secretaria de Mesures Penals, Reinserció i Atenció a la Víctima.
1.2.1 Mitjançant la Secretaria General, el Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada.
1.2.2 Mitjançant la Secretaria de Mesures Penals, Reinserció i Atenció a la Víctima, el Centre d'Iniciatives per a la Reinserció.
1.2.3 Mitjançant la Direcció General de Memòria Democràtica:
b) El Consorci del Museu Memorial de l'Exili (MUME).
c) El Consorci Memorial dels Espais de la Batalla de l'Ebre (COMEBE).
Presidit pel conseller o consellera, el Consell de Direcció assisteix la persona titular del Departament en les funcions de coordinació general i seguiment de l'activitat del Departament.
Del Consell de Direcció en formen part les persones titulars d'òrgans directius amb rang orgànic de secretaria general o de direcció general del Departament, els altres càrrecs que la persona titular del Departament determini i el/la cap del Gabinet del Conseller o Consellera, que actua com a secretari/ària.
Unitat d'assistència i suport a la persona titular del Departament
El Gabinet del Conseller o Consellera manté la naturalesa orgànica, les funcions i l'estructura que estableixen el Decret 278/2016, de 2 d'agost, i la resta de la normativa vigent.
4.1 La persona titular de la Secretaria General, com a segona autoritat del Departament, exerceix les funcions que li atribueix la Llei 13/1989, de 14 de desembre, d'organització, procediment i règim jurídic de l'Administració de la Generalitat de Catalunya, i les altres que li assigni la normativa vigent.
b) La Direcció General de Dret i d'Entitats Jurídiques.
c) La Direcció General de Memòria Democràtica.
d) La Direcció General d'Afers Religiosos.
e) El Centre d'Història Contemporània de Catalunya.
f) L'Assessoria Jurídica, en els termes previstos al Decret 57/2002, de 19 de febrer.
h) Els serveis territorials i les gerències territorials.
4.3 Els òrgans previstos als apartats a ), f ), g ) i h ) mantenen el rang orgànic, les funcions i l'estructura que estableixen el Decret 278/2016, de 2 d'agost, i la resta de la normativa aplicable.
Direcció General de Dret i d'Entitats Jurídiques
5.1 A la Direcció General de Dret i d'Entitats Jurídiques li corresponen les funcions següents:
a) Exercir les funcions que la legislació vigent atribueix al Departament de Justícia en matèria de dret privat.
b) Exercir les funcions que la legislació vigent atribueix al Departament de Justícia en matèria d'associacions i fundacions.
c) Dirigir i impulsar les activitats necessàries per al foment i el desenvolupament de les entitats jurídiques sense ànim de lucre, en el marc de col·laboració i promoció de les iniciatives de la societat civil en aquest àmbit.
d) Exercir les funcions que la legislació vigent atribueix al Departament de Justícia en matèria d'acadèmies.
e) Exercir les funcions que la legislació vigent atribueix al Departament de Justícia en matèria de col·legis professionals i de les associacions professionals regulades en la legislació vigent sobre l'exercici de professions titulades i dels col·legis professionals.
f) Realitzar les accions legals contra l'intrusisme professional en els termes establerts en la legislació vigent sobre l'exercici de professions titulades i dels col·legis professionals.
g) Exercir les funcions en matèria d'expedició dels títols acreditatius que s'hagin determinat legalment.
h) Exercir les funcions que la legislació vigent atribueix al Departament de Justícia en matèria de notaries i registres públics de la propietat, mercantils i de béns mobles.
i) Exercir les funcions que la legislació vigent atribueix al Departament de Justícia en matèria de mediació en l'àmbit del dret privat.
j) Promoure i desenvolupar els mitjans alternatius de resolució de conflictes en l'àmbit d'atribucions del Departament de Justícia.
k) Dirigir i supervisar les actuacions de registre, control i fiscalització dels grups d'interès en el marc de la legislació vigent en matèria de transparència.
m) Qualsevol altra funció de naturalesa anàloga que li sigui encomanada expressament.
5.2 La Direcció General de Dret i d'Entitats Jurídiques manté l'estructura que estableixen el Decret 278/2016, de 2 d'agost, i la resta de la normativa vigent.
5.3 El Centre de Mediació de Dret Privat de Catalunya, la Comissió de Codificació de Catalunya i l'Observatori de Dret Privat de Catalunya depenen de la Direcció General de Dret i d'Entitats Jurídiques, en els termes que estableixen el Decret 278/2016, de 2 d'agost, i la resta de la normativa vigent.
Direcció General de Memòria Democràtica
6.1 La Direcció General de Memòria Democràtica té les funcions següents:
a) Proposar les polítiques públiques de recuperació i foment del patrimoni democràtic i de la memòria democràtica.
b) Fomentar, a través de convocatòries públiques o mitjançant la signatura de convenis de col·laboració, les iniciatives que, en relació amb l'àmbit de competència de la Direcció General, puguin sorgir de la societat civil, del món acadèmic o del territori.
c) Vetllar pel reconeixement i la gestió de les indemnitzacions a les persones que van patir privacions de llibertat per motius d'intencionalitat política.
Tramitar i resoldre les noves sol·licituds que s'hi puguin presentar.
d) Impulsar i coordinar actuacions en matèria de persones desaparegudes i fosses comunes de la Guerra Civil i la dictadura franquista.
e) Vehicular la relació del Govern amb el Memorial Democràtic, amb el Consorci del Museu Memorial de l'Exili (MUME) i amb el Consorci Memorial dels Espais de la Batalla de l'Ebre (COMEBE).
f) Participar en els diferents ens i òrgans públics de l'Administració de la Generalitat que promoguin actuacions en matèria de memòria democràtica per tal de garantir la transversalitat i cohesió de les polítiques públiques del Govern en aquesta matèria.
6.2 De la Direcció General de Memòria Democràtica en depèn la Sub-direcció General de Memòria Democràtica, que té les funcions següents:
a) Promoure la relació amb institucions memorialistes d'arreu del món, com també amb entitats culturals.
b) Organitzar cursos, seminaris, conferències, jornades, exposicions i actes de comunicació en general, relacionats amb la recuperació de la memòria democràtica.
c) Facilitar la coordinació de les actuacions en matèria de persones desaparegudes i del cens corresponent, com també de les fosses comunes de la Guerra Civil i la postguerra.
d) Impulsar i coordinar l'establiment de criteris de localització, senyalització i conservació in situ de llocs emblemàtics de la Guerra Civil, la repressió franquista, la lluita antifranquista i la transició democràtica.
e) Promoure i gestionar els ajuts públics a entitats que desenvolupin projectes destinats a la recuperació de la memòria democràtica.
f) Coordinar l'elaboració de convenis de col·laboració amb entitats i institucions per a l'articulació de projectes transversals de memòria democràtica.
g) Facilitar la vehiculació de la relació i coordinació de la Generalitat amb el Memorial Democràtic, amb el Consorci del Museu Memorial de l'Exili (MUME) i amb el Consorci Memorial dels Espais de la Batalla de l'Ebre (COMEBE).
h) Qualsevol altra funció de naturalesa anàloga que li sigui encomanada.
6.3 De la Direcció General de Memòria Democràtica en depèn el Comitè Tècnic per a la Recuperació i la Identificació de Persones Desaparegudes durant la Guerra Civil i la dictadura franquista.
Direcció General d'Afers Religiosos
7.1 La Direcció General d'Afers Religiosos té les funcions següents:
a) Atendre les diferents entitats religioses establertes a Catalunya.
b) Aplicar els acords del Govern amb els òrgans representatius de les diferents confessions religioses a Catalunya i vetllar pel seu compliment.
c) Exercir la representació ordinària de la Generalitat davant les entitats religioses.
d) Elaborar estudis i informes i promoure activitats de difusió en matèria d'afers religiosos.
e) Establir i mantenir relacions amb els responsables institucionals per a temes de l'àmbit religiós.
f) Participar en la gestió del Registre d'entitats religioses en col·laboració amb l'Administració general de l'Estat.
7.2 De la Direcció General d'Afers Religiosos en depèn la Sub-direcció General d'Afers Religiosos, que té les funcions següents:
a) Proposar i elaborar les polítiques, les estratègies, els programes i els plans que siguin competència de la Direcció General.
b) Elaborar la proposta de normativa en les matèries competència de la Direcció General i supervisar-ne l'aplicació.
c) Coordinar les relacions amb les diferents entitats religioses establertes a Catalunya.
d) Coordinar les relacions amb els responsables institucionals per a temes de l'àmbit religiós.
e) Donar suport a la interlocució ordinària amb l'Administració general de l'Estat per als assumptes relacionats amb els afers religiosos.
7.3 S'adscriu al Departament de Justícia, mitjançant la Direcció General d'Afers Religiosos, el Consell Assessor per a la Diversitat Religiosa en els termes que estableixen aquest Decret i la resta de la normativa vigent.
Centre d'Història Contemporània de Catalunya
8.1 El Centre d'Història Contemporània de Catalunya té les funcions següents:
a) Promoure la recollida de documentació escrita i de tota mena que faci referència a la història contemporània de Catalunya.
b) Coordinar i promoure accions de suport a la recerca i a la difusió de la història contemporània de Catalunya.
c) Assessorar i donar suport tècnic a la biblioteca i al centre de documentació especialitzat en temes d'història contemporània de Catalunya i, molt especialment, en la història del catalanisme.
d) Dissenyar la línia de col·laboració amb altres centres i institucions culturals per reforçar la presència de la història de Catalunya en els medis historiogràfics i educatius de dins i de fora del país.
e) Qualsevol altra funció de naturalesa anàloga que li sigui encomanada.
8.2 El director o directora del Centre d'Història Contemporània de Catalunya és personal eventual, d'acord amb el que estableix el Decret 2/2005, d'11 de gener, sobre el règim jurídic del personal eventual de l'Administració de la Generalitat.
Sens perjudici del que s'ha establert anteriorment, en el supòsit que estigui vacant la plaça de director o directora del Centre, la persona titular del Departament pot atribuir, temporalment, a un membre del Consell Assessor del Centre d'Història Contemporània de Catalunya les funcions de fer el seguiment de les actuacions pròpies del Centre o que l'afectin, i d'assessorar en matèries pròpies del Centre.
Aquesta persona pot exercir aquestes funcions sota la denominació de director o directora.
Aquesta atribució de funcions no suposa la creació de cap nou lloc de treball dins l'Administració de la Generalitat ni dona lloc a percebre cap retribució.
9.1 El Consell Assessor per a la Diversitat Religiosa, creat pel Decret 326/2011, de 26 d'abril, i configurat com a òrgan col·legiat assessor del departament competent en matèria d'afers religiosos en la implementació de les polítiques en matèria d'afers religiosos relacionades amb les diferents esglésies, confessions i comunitats religioses que acompleixen la seva activitat a Catalunya, té la composició, les funcions i el règim jurídic que estableix aquest Decret.
9.2 El Consell Assessor per a la Diversitat Religiosa s'adscriu al departament competent en matèria d'afers religiosos, que li dona suport administratiu i logístic.
9.3 Les funcions del Consell Assessor per a la Diversitat Religiosa són:
a) Assessorar o informar la persona titular del departament de la Generalitat de Catalunya competent en matèria d'afers religiosos sobre les qüestions que li siguin plantejades.
b) Proposar les actuacions o els plantejaments que consideri adequats en el marc de les relacions amb les diferents esglésies, confessions i comunitats religioses que desenvolupen la seva activitat a Catalunya.
c) Assessorar i donar suport, a petició de la persona titular del departament de la Generalitat de Catalunya competent en matèria d'afers religiosos, en les relacions de col·laboració o de cooperació que impliquin la participació del Govern o del Parlament de Catalunya en institucions de l'Estat o en organitzacions internacionals.
9.4 El Consell Assessor per a la Diversitat Religiosa està integrat per un nombre màxim de 15 membres nomenats per la persona titular del departament competent en matèria d'afers religiosos a proposta de la presidència del Consell.
9.5 El Consell Assessor per a la Diversitat Religiosa el presideix la persona designada per la persona titular del departament competent en matèria d'afers religiosos a proposta del director o directora general d'Afers Religiosos.
9.6 El director o directora general d'Afers Religiosos pot assistir a les reunions del Consell en funció dels temes que s'hagin de tractar.
9.7 La Secretaria del Consell Assessor per a la Diversitat Religiosa, amb veu i sense vot, l'exerceix un funcionari o funcionària de la Direcció General d'Afers Religiosos designat per la presidència del Consell.
9.8 A les reunions del Consell Assessor per a la Diversitat Religiosa s'hi poden convidar persones relacionades amb la matèria perquè hi aportin el seu coneixement i la seva experiència.
9.9 El Consell Assessor per a la Diversitat Religiosa té una durada indefinida i es renova cada dos anys.
9.10 Per a l'exercici de les seves funcions, el Consell Assessor per a la Diversitat Religiosa es reuneix com a mínim trimestralment, amb la convocatòria prèvia del seu president o presidenta i d'acord amb l'ordre del dia que aquest/a hagi aprovat, que es tramet per mitjans electrònics.
9.11 El Consell Assessor per a la Diversitat Religiosa pot crear comissions de treball respecte de les polítiques públiques de la Generalitat de Catalunya en matèria d'afers religiosos amb la participació dels diferents sectors i agents relacionats que es considerin necessaris i de persones expertes en aquesta matèria.
9.12 El Consell Assessor per a la Diversitat Religiosa pot redactar un reglament de funcionament propi.
9.13 El president o presidenta i els membres del Consell Assessor per a la Diversitat Religiosa no perceben cap retribució.
9.14 En tot allò que no preveu la seva normativa de funcionament, s'aplicarà la normativa reguladora dels òrgans col·legiats de l'Administració de la Generalitat de Catalunya.
9.15 El Consell Assessor per a la Diversitat Religiosa ha d'incorporar la perspectiva de gènere en el desenvolupament de les seves funcions i ha de fer el seguiment i la validació permanents de l'ús de la variant de gènere en els instruments i els indicadors utilitzats per desenvolupar la política en matèria d'afers religiosos.
10.1 La Secretaria de Relacions amb l'Administració de Justícia manté les funcions i l'estructura que estableixen el Decret 278/2016, de 2 d'agost, i la resta de la normativa vigent, sense perjudici del que estableix aquest Decret respecte de la Direcció General de Modernització de l'Administració de Justícia i la seva estructura subordinada.
10.2 S'adscriu al Departament de Justícia, mitjançant la Secretaria de Relacions amb l'Administració de Justícia, l'Observatori Català de la Justícia, en els termes que estableixen el Decret 197/2009, de 22 de desembre, i la resta de normativa vigent.
Direcció General de Modernització de l'Administració de Justícia
11.1 A la Direcció General de Modernització de l'Administració de Justícia li corresponen les funcions següents:
a) Definir l'estratègia, els objectius i les prioritats de la Direcció General de Modernització de l'Administració de Justícia, i fer-ne el seguiment.
b) Establir el marc de desenvolupament del pressupost TIC corresponent als projectes, programes i actuacions de la Direcció General de Modernització de l'Administració de Justícia.
c) Identificar, dissenyar, planificar i aplicar les actuacions de millora de l'Administració de justícia a Catalunya, i promoure'n l'acostament a la ciutadania.
d) Planificar, implementar i avaluar el disseny actual de l'estructura de l'oficina judicial.
e) Dissenyar i implementar els sistemes de gestió de processos de l'Administració de justícia, processos d'interoperabilitat i sistemes d'informació i automatització de l'analítica de dades per mitjà de la innovació i les tecnologies de la informació i les comunicacions d'acord amb les polítiques TIC del Departament i en col·laboració amb la Direcció de Serveis.
f) Dirigir els programes d'organització i gestió dels arxius, biblioteques, dipòsits judicials i la dotació de les bases de dades de legislació i jurisprudència.
g) Impulsar la gestió del canvi organitzatiu i la implantació dels serveis comuns de l'oficina judicial i el model de l'oficina fiscal.
h) Determinar i coordinar la implementació del model formatiu de les solucions informàtiques que s'implantin a l'Administració de justícia a Catalunya, d'acord amb l'Àrea TIC del Departament i el Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada.
i) Difondre, a nivell local, nacional i internacional, els programes, projectes i solucions desplegades a l'Administració de justícia a Catalunya.
j) Planificar i dirigir la implementació del model de justícia de proximitat i de justícia oberta.
k) Supervisar els continguts dels diferents canals de comunicació dins de l'àmbit de la Direcció General de Modernització de l'Administració de Justícia.
l) Qualsevol altra funció de naturalesa anàloga que li sigui encomanada expressament.
11.2 De la Direcció General de Modernització de l'Administració de Justícia en depenen:
a) La Sub-direcció General de Planificació i Programes.
b) El Servei d'Implantació i Seguiment de Programes Informàtics.
12.1 La Secretaria de Mesures Penals, Reinserció i Atenció a la Víctima, amb rang orgànic de secretaria general en els termes que preveu l'article 11.2 de la Llei 13/1989, de 14 de desembre, actua sota la direcció superior de la persona titular del Departament de Justícia.
12.2 A la Secretaria de Mesures Penals, Reinserció i Atenció a la Víctima li corresponen les funcions següents:
a) Promoure, planificar i avaluar el desenvolupament del sistema d'execució penal.
b) Executar les mesures d'internament i d'altres que s'imposin a les persones, i donar suport en els processos per a la seva reinserció.
c) Dirigir i supervisar els programes de rehabilitació de les persones sotmeses a mesures penals i el funcionament dels centres penitenciaris i educatius.
d) Promoure, planificar i avaluar la formació i la inserció social i laboral de les persones sotmeses a mesures penals.
e) Impulsar programes d'atenció a les víctimes.
f) Dirigir, en les competències que tingui assignades, els recursos humans i econòmics.
12.3 De la Secretaria de Mesures Penals, Reinserció i Atenció a la Víctima en depenen:
a) La Direcció General d'Execució Penal a la Comunitat i de Justícia Juvenil.
b) La Sub-direcció General de Recursos Humans i Econòmics.
c) La Sub-direcció General de Centres i Gestió Penitenciària.
d) La Sub-direcció General de Programes de Rehabilitació i Sanitat.
e) El Servei de Suport Jurídic.
12.4 Les unitats previstes als apartats b ), c ), d ), e ) i f ) mantenen les funcions i l'estructura que estableix el Decret 278/2016, de 2 d'agost.
Direcció General d'Execució Penal a la Comunitat i de Justícia Juvenil
13.1 A la Direcció General d'Execució Penal a la Comunitat i de Justícia Juvenil li corresponen les funcions següents:
a) Potenciar i implementar les mesures d'execució penal no privatives de llibertat a la comunitat.
b) Impulsar el model d'atenció i assessorament a les parts implicades en els procediments de la jurisdicció penal ordinària.
c) Executar les mesures d'internament i de medi obert que s'imposin a menors i joves, i donar suport en els processos per a la seva reinserció.
d) Emetre informes per als òrgans judicials de menors.
e) Organitzar els programes de mediació en l'àmbit de la justícia juvenil i d'adults.
f) Dirigir, en les competències que tingui assignades, els recursos humans i econòmics corresponents a l'àmbit de la Direcció General, i dels centres que en depenen.
g) Planificar, executar i avaluar programes d'atenció a les víctimes.
h) Qualsevol altra funció de naturalesa anàloga que li sigui encomanada expressament.
13.2 La Direcció General d'Execució Penal a la Comunitat i de Justícia Juvenil manté l'estructura que estableix el Decret 278/2016, de 2 d'agost.
Se suprimeix la Direcció General de Serveis Penitenciaris.
El Servei d'Implantació i Seguiment de Programes Informàtics passa a dependre de la Direcció General de Modernització de l'Administració de Justícia.
El Servei d'Arxius, Biblioteques i Efectes Judicials passa a dependre de la Sub-direcció General de Planificació i Programes.
Totes les referències que la normativa vigent faci a departaments les competències dels quals han estat atribuïdes al Departament de Justícia, pel que fa a aquestes competències, s'han d'entendre fetes a aquest Departament.
Igualment, totes les referències que la normativa vigent faci a òrgans que es modifiquen o suprimeixen en aquest Decret s'han d'entendre fetes als òrgans que n'assumeixen les funcions o l'estructura.
El Departament de Justícia assumeix els recursos humans i materials vinculats amb les funcions incorporades procedents d'altres departaments.
Pel que fa als serveis centrals d'aquests departaments, el Departament de Justícia assumirà, si escau, els recursos esmentats que li corresponguin d'acord amb els altres departaments afectats.
A més de les entitats esmentades a l'article 1 d'aquest Decret, s'adscriuen o es relacionen amb el Departament de Justícia les entitats i els òrgans col·legiats amb funcions que s'integren dins les competències assumides per aquest Departament.
Les entitats i òrgans esmentats es regulen per la seva normativa específica en tot allò que no estableix aquest Decret.
Les entitats i unitats adscrites o dependents de l'Administració de la Generalitat enumerades a l'apartat 2 de l'article 1 d'aquest Decret es regeixen per la seva normativa aplicable en tot allò que no contradigui el present Decret.
Les persones que ocupen els llocs de comandament de les unitats afectades per aquest Decret, o les àrees funcionals modificades, seguiran exercint les seves funcions respectives mentre no s'adaptin els nomenaments o es proveeixin, si escau, els llocs de treball corresponents d'acord amb l'estructura regulada.
El personal funcionari i la resta de personal de l'Administració de la Generalitat que resultin afectats per les modificacions orgàniques d'aquest Decret continuaran percebent la totalitat de les seves retribucions amb càrrec als crèdits als quals s'estaven imputant, fins que s'adoptin les disposicions de desplegament i pressupostàries corresponents.
a) L'apartat e ) de l'article 1.1, el capítol 7 i el capítol 9 del Decret 262/2016, de 7 de juny, de reestructuració del Departament de Governació, Administracions Públiques i Habitatge.
b) Els articles 1, 2, 4, 47, 61, 81.1 i 92.1 del Decret 278/2016, de 2 d'agost, de reestructuració del Departament de Justícia.
c) El Decret 30/2018, de 7 de juny, de reestructuració del Departament de Justícia.
Es modifica l'apartat d ) de l'article 48.1 del Decret 278/2016, de 2 d'agost, de reestructuració del Departament de Justícia, que queda redactat de la manera següent:
"d) Implementar els programes d'organització i gestió dels arxius, biblioteques, dipòsits judicials i la dotació de les bases de dades de legislació i jurisprudència.".
Es modifica l'article 48.2 del Decret 278/2016, de 2 d'agost, que queda redactat de la manera següent:
"48.2 De la Sub-direcció General de Planificació i Programes en depenen:
"a) El Servei de Planificació i Organització.
"b) El Servei d'Arxius, Biblioteques i Efectes Judicials.".
Es faculta la persona titular del Departament de Justícia per dictar les disposicions necessàries per al desplegament d'aquest Decret i la persona titular del Departament de la Vicepresidència i d'Economia i Hisenda per fer les adaptacions pressupostàries necessàries per donar compliment a aquest Decret.