projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Els darrers temps, el Govern de la Generalitat ha concedit una atenció preferent a les comarques de la plana, les Garrigues, la Noguera, el Pla d'Urgell, la Segarra, el Segrià i l'Urgell, que constitueixen un clúster agroalimentari amb una situació geogràfica estratègica.
S'han realitzat inversions en infraestructures i transport, entre les quals destaca el canal Segarra-Garrigues, la línia de ferrocarril Lleida-La Pobla i l'aeroport de Lleida-Alguaire.
També s'han portat a terme actuacions pel que fa a la integració tarifària del transport públic (implantació del bitllet únic), en recerca i educació (Universitat de Lleida, Parc Científic i Tecnològic Agroalimentari) i en la dotació de serveis i recursos als municipis petits i mitjans.
En l'exposició s'hi podran veure aquestes i altres actuacions, centrades també en el Pla de l'Urgell.
En aquesta comarca, destaca l'ampliació del CAP de Mollerussa que té 11 noves especialitats mèdiques, així com la reforma i ampliació de la residència per a persones amb discapacitat física "Terres de Ponent" de Mollerussa.
També s'han fet avenços en la preservació del patrimoni natural, amb la recuperació de l'estany d'Ivars i Vila-sana, una de les recuperacions paisatgístiques més importants de Catalunya en els últims 25 anys.
La presència de la Generalitat a la Fira de Mollerussa es concreta amb la participació de sis estands diferents en un mateix espai.
Hi estan representats el Departament de la Vicepresidència, a través de la delegació territorial de la Generalitat a Lleida, el Departament d'Agricultura, Alimentació i Acció Rural, a través de Prodeca (Promotora d'Exportacions Catalanes); el Departament de Política Territorial i Obres Públiques, a través de l'Incasòl (Institut Català del Sòl) i els departaments d'Educació, de Treball i de Medi Ambient i Habitatge.
S'hi podran conèixer també les eines que el govern català posa a l'abast de la ciutadania i les empreses per ajudar a superar l'actual situació econòmica.
La Fira de Sant Josep de Mollerussa és un punt de trobada i de referència per als sectors agrícola i ramader.
També esdevé un fòrum on es debaten, en les jornades tècniques, els principals temes d'actualitat i d'interès per a aquests sectors, i serveix per conèixer les darrers novetats i avenços pel que fa a maquinària agrícola.
Enguany se'n celebra la 138a edició.
Els espais del certamen seran l'Avinguda del Canal, l'Avinguda de la Pau, el recinte de les piscines i els pavellons firals.
La inauguració de la fira tindrà lloc el pròxim divendres 19 de març, al Centre Cultural de Mollerussa (c/ Ferran Puig, núm. 15), a les 11.00 hores.
Durant aquests anys, el Govern ha pal·liat els efectes de la crisi amb polítiques de dinamització de l'economia.
A l'exposició s'hi van explicar actuacions com el Pla d'Iniciatives de Dinamització Comarcal a l'Anoia o les inversions en la innovació de les empreses i en el reforç de la indústria.
En l'àmbit de les infraestructures i la mobilitat, el Govern ha continuat apostant per la millora i l'impuls de nous projectes.
En són exemples l'aeròdrom corporatiu d'Òdena-Igualada; el Parcmotor Castellolí; l'estació depuradora de Solsona; el Consorci Industrial Rocarodona-Olvan o el Parc Tecnològic de la Catalunya Central.
L'estand també va destacar accions com la solució a la problemàtica del barri de l'Estació de Sallent i les inversions en cinc grans eixos viaris: l'Eix Transversal, l'Eix del Llobregat, l'Eix Diagonal i els eixos que uneixen Vic amb Olot i Ripoll.
El suport a les persones ha continuat sent una prioritat de l'acció del Govern a la Catalunya Central.
L'impuls de l'educació, la sanitat i els serveis socials, així com l'esport, la cultura, la seguretat i la justícia tenen diferents exponents en el territori.
La carpa de la Generalitat va incloure els estands de la Delegació Territorial del Govern a la Catalunya Central; de l'Institut Català del Sol (Incasòl), del Departament de Política Territorial i Obres Públiques; de l'Agència Catalana de Consum, del Departament d'Economia i Finances, i del Departament de Treball.
El Departament d'Agricultura Alimentació i Acció Rural va ser present a la Fira, a través de Prodeca (Promotora d'Exportacions Catalanes), en un estand individual que es trobava ubicat al recinte del Sucre, l'espai firal que concentrava l'oferta relacionada amb el món agrícola i ramader.
El Govern de la Generalitat fa una aposta decidida per al desenvolupament de les Terres de l'Ebre amb l'objectiu de generar oportunitats al territori.
A l'exposició s'hi van explicar actuacions com l'ampliació del Pla d'Iniciatives de Dinamització Comarcal a les quatre comarques ebrenques, i el foment del sòl industrial, especialment el polígon Catalunya Sud.
En l'àmbit de les infraestructures i la mobilitat, el Govern ha impulsat infraestructures estratègiques com ara l'Eix de l'Ebre, el pont entre Sant Jaume i Deltebre, la T-331 des de Vinallop a Ulldecona o la T-330 de Xerta a Horta de Sant Joan.
El suport a les persones és també una prioritat de l'acció del Govern a les Terres de l'Ebre.
Per això ha reforçat l'educació, la sanitat i els serveis socials, així com l'esport, la cultura, la seguretat i la justícia per atendre millor els ebrencs.
Aquest canvi de model de gestió, bolcat al servei al ciutadà, es reflecteix en el nou edifici de la Generalitat a Tortosa.
L'espai de la Generalitat a la Fira també va mostrar els projectes que contribueixen al desenvolupament del nucli antic de Tortosa, que ha assolit una inversió de més de 80 milions d'euros fins el 2013, implementant projectes tan importants, no només per a Tortosa sinó per a tot el territori, com el campus universitari de la URV, el Palau de Justícia o altres actuacions en el marc del Pla de barris.
La instal·lació de la Generalitat va incloure els estands de la Delegació Territorial del Govern, del Departament de la Vicepresidència; de l'Incasòl, del Departament de Política Territorial i Obres Públiques; de la Gastroteca, del Departament d'Innovació, Universitats i Empresa, i dels departaments de Medi Ambient i Habitatge i de Treball.
El Govern de la Generalitat ha dedicat una atenció especial a les comarques de la plana, les Garrigues, la Noguera, el Pla d'Urgell, la Segarra, el Segrià i l'Urgell, perquè constitueixen un cluster agroalimentari amb una situació geogràfica estratègica.
S'hi han fet inversions en infraestructures i transport, entre les quals destaquen el canal Segarra-Garrigues, la línia de ferrocarril Lleida-La Pobla i l'aeroport de Lleida-Alguaire.
També s'hi han fet actuacions en el transport públic (implantació del bitllet únic), en recerca i educació (Universitat de Lleida, Parc Científic i Tecnològic Agroalimentari) i en la dotació de serveis i recursos als municipis petits i mitjans.
La Noguera és una de les comarques on ja s'aplica la integració tarifària del transport públic, a més del Segrià, el Pla d'Urgell i les Garrigues.
Aquest any la utilització del bitllet únic s'ampliarà a la Segarra i l'Urgell.
Pel que fa a l'atenció sanitària, ja s'ha iniciat la construcció de l'Hospital lleuger de Balaguer, que ha de donar cobertura a més de 35.000 usuaris i evitarà que molta gent s'hagi de desplaçar a Lleida.
El Govern també ha invertit en aquesta comarca en els serveis socials, especialment en l'oficina de joves de la Noguera; en la reactivació del patrimoni dels pobles més petits –en el marc de la Llei de millora de barris– amb subvencions de 378.000 euros a Àger, de 475.000 a Albesa i de gairebé 600.000 a Rialb, i en habitatge protegit.
De l'actuació de la Generalitat a la Noguera també cal subratllar la inversió de 14,7 milions d'euros en la construcció de la variant d'Artesa de Segre.
En l'espai de la Generalitat a la Fira de Balaguer també s'hi van poder conèixer les eines que el Govern posa a l'abast de la ciutadania i de les empreses per ajudar a superar l'actual situació econòmica, i hi havia els estands de la Delegació Territorial de la Generalitat a Lleida, del Departament de la Vicepresidència; del Departament d'Agricultura, Alimentació i Acció Rural, a través de Prodeca (Promotora d'Exportacions Catalanes), i del Departament d'Economia i Finances, a través de l'Agència Catalana de Consum.
La Fira de Balaguer és la fira comercial i de serveis per excel·lència de la ciutat.
Els sectors representats són la maquinària industrial i la construcció, el turisme i el lleure, la moda i els complements, el comerç en general, l'habitatge i l'alimentació natural i artesana.
La rehabilitació del nucli antic de Berga gràcies als ajuts de la Llei de barris que va adjudicar el Govern el 2005, així com el futur edifici judicial del què disposarà la capital del Berguedà l'any que ve són els principals projectes subratllats per l'exposició de la Generalitat.
A la mostra, també es destaca el suport que el Govern dóna a la festa de la Patum.
Durant aquests anys, el Govern ha pal·liat els efectes de la crisi amb polítiques de dinamització de l'economia que també estan presents a la mostra.
En l'àmbit de les infraestructures i la mobilitat, destaquen les inversions en cinc grans eixos viaris: Eix Transversal, Eix del Llobregat, Eix Diagonal i els eixos que uneixen Vic amb Olot i Ripoll.
Més enllà de les infraestructures, el suport a les persones ha continuat sent una prioritat de l'acció del Govern a la Catalunya Central.
L'impuls de l'educació, la sanitat i els serveis socials tenen també diferents exponents en el territori.
La mostra de la Generalitat va incloure els estands de la Delegació Territorial del Govern a la Catalunya Central, del Departament de la Vicepresidència; de l'Institut Català del Sòl (Incasòl), del Departament de Política Territorial i Obres Públiques i del Departament de Treball.
El foment de l'economia, el patrimoni cultural, les infraestructures dels serveis socials i el suport a les persones formen part d'aquests eixos, i els visitants de la fira se'n van poder informar en l'espai de la Generalitat, al passeig de Sant Antoni Maria Claret.
L' espai de la Generalitat va incloure els estands de la Delegació Territorial del Govern, del Departament de la Vicepresidència; de l'Incasòl, dels departaments de Política Territorial i Obres Públiques i Medi Ambient i Habitatge, i del Departament de Treball.
De les actuacions de la Generalitat al Solsonès destaca la nova depuradora de Solsona, en la qual s'han invertit 6,2 milions d'euros per tal de millorar la qualitat i el sanejament de l'aigua.
També s'han portat a terme diverses actuacions per millorar el subministrament d'aigua, com ara la realitzada a la Llosa del Cavall, executada per Acuamed, que té un cost de 55,5 milions d'euros i que millorarà el subministrament i la disponibilitat a les comarques del Solsonès, l'Anoia i el Bages.
En l'àmbit dels serveis a les persones, Solsona disposarà d'un nou centre cívic l'any que ve i els visitants de la fira també se'n podran informar.
Es construirà en un solar de 1.567 metres quadrats, distribuïts en tres plantes, en la prolongació del passeig de Sant Antoni Maria Claret.
A la planta baixa s'hi ubicarà una Oficina d'Acció Ciutadana, i el centre cívic inclourà una sala de lectura, un gimnàs, una ludoteca i despatxos.
Pel que fa a l'habitatge, els dos últims anys el Govern ha començat la construcció de 434 nous pisos de protecció oficial, ja siguin per llogar o per vendre, i s'ha acabat la construcció de 583 habitatges més.
També s'han atorgat ajuts per al pagament de lloguer a joves, a persones majors de 65 anys i a famílies amb risc d'exclusió social.
Rehabilitació del nucli antic de Solsona
Una altra de les actuacions que va explicar la mostra "Per la Catalunya Central, som-hi" és l'ajut de 2005 de la Llei de barris al nucli antic de Solsona, amb l'objectiu d'adequar les condicions de vida i la urbanització a l'interior de l'antiga vila emmurallada.
S'han invertit en aquest projecte 5,7 milions d'euros, que també serviran per a promoure programes de caire social i crear nous equipaments.
L'espai de la Generalitat a la fira també va donarà informació sobre la construcció de nous centres educatius i la millora de la xarxa viària, amb la nova variant de la C-55 al nucli de Santa Susanna, a Riner.
I en l'àmbit del patrimoni cultural, es va destacar la declaració de la Festa Major de Solsona com a festa patrimonial d'interès nacional.
La fira de Sant Isidre de Solsona se celebra des de temps immemorials, però és l'any 1953 quan torna a agafar importància.
Al començament, aquest certamen era bàsicament de bestiar, però a poc a poc es va anar obrint a altres sectors com el de la maquinària agrícola.
Més tard s'hi va incorporar l'automoció, que també va veure en la fira un bon aparador per poder mostrar-hi els cotxes, les motos i les bicicletes.
Finalment, el 1960, la fira esdevingué un esdeveniment multisectorial.
A l'espai de la Generalitat, els visitants de la fira van trobar informació, entre altres equipaments, del nou edifici judicial de Manresa, que agrupa en un sol espai totes les dependències judicials de la ciutat i facilita els tràmits amb l'administració de justícia.
També hi havia informació sobre l'ampliació de l'Hospital Sant Joan de Déu de Manresa, que acabaran el tercer trimestre d'enguany.
A més, els visitants de la fira van veure la maqueta de l'Hospital i les obres d'ampliació a l'estand d'Althaia, i comprovar com els nous espais i serveis convertiran aquest centre en un dels hospitals de referència de la Catalunya Central.
L'espai de la Generalitat també va donar informació sobre la construcció de nous centres educatius, la rehabilitació de barris a Manresa, Cardona i Súria, i sobre les noves residències per a persones amb discapacitat intel·lectual de Sant Salvador de Guardiola i Súria.
Totes aquestes, i totes les altres actuacions de la Generalitat, es podran conèixer de prop a través dal portal www.gencat.cat/construim, a l'espai de la Generalitat.
Aquest espai va incloure els estands de la Delegació Territorial del Govern a la Catalunya Central, del Departament de la Vicepresidència; el de l'Incasòl, del Departament de Política Territorial i Obres Públiques; la Gastroteca, del Departament d'Innovació, Universitats i Empresa; l'estand del Centre d'Iniciatives per a la Reinserció (CIRE) del Departament de Justícia i el del Departament de Treball.
A més, en altres espais de la fira hi havia el vehicle de coordinació del Centre d'Emergències de Catalunya (CECAT), del Departament d'Interior, Relacions Institucionals i Participació, i el ja esmentat estand d'Althaia (Hospital Sant Joan de Déu), amb la participació del Departament de Salut.
L'hospital lleuger de Cambrils, que exemplifica l'aposta del Govern de la Generalitat per l'atenció sanitària de proximitat i la innovació aplicada a la salut, serà una de les actuacions destacades en l'exposició "Pel Camp de Tarragona, som-hi" de l'obra que porta a terme el Govern de la Generalitat en aquesta legislatura.
L���hospital lleuger de Cambrils, que exemplifica l'aposta del Govern de la Generalitat per l'atenció sanitària de proximitat i la innovació aplicada a la salut, serà una de les actuacions destacades en l'exposició "Pel Camp de Tarragona, som-hi" de l'obra que porta a terme el Govern de la Generalitat en aquesta legislatura.
L'hospital lleuger, que dóna servei a 50.000 persones, combina l'atenció d'urgències i primària amb serveis sanitaris d'alta resolució.
L'exposició també informa del nou Hospital Sant Joan de Reus, tres vegades més gran que l'actual, que entrarà en funcionament aquest estiu amb un nou servei d'urgències.
Pel que fa a la xarxa de transport, la mostra destaca la implantació del Tramcamp, un nou tren tramvia que unirà les ciutats de Cambrils, Reus i Tarragona amb l'aeroport, l'estació intermodal del Camp i Port Aventura.
Entre altres actuacions, l'exposició "Per Camp de Tarragona, som-hi" inclou l'ampliació de l'Institut Català d'Investigació Química de Tarragona, que el consolida com a centre de referència química a Europa, el nou centre de l'IRTA a Mas Bover, a Constantí, que és pioner en la fabricació de pinsos experimentals, i el nou Palau de Justícia del Vendrell.
La mostra també posa un èmfasi especial en els projectes de Cambrils, com l'ampliació de les instal·lacions de l'Escola d'Hosteleria i Turisme, la construcció del Teatre Auditori i la nova residència per a persones amb discapacitat psíquica.
Totes les actuacions de la Generalitat es podran conèixer de prop a través del portal www.gencat.cat/construim, a l'espai de la Generalitat.
A la mostra també es poden consultar totes els actuacions que impulsa el Govern per combatre la crisi, per afavorir l'ocupació, i per promoure l'activitat i la competitivitat de les empreses.
A l'espai de la Generalitat hi haurà els estands de la Delegació Territorial del Govern, del Departament de la Vicepresidència i el del Departament de Treball.
La fira es va fer els dies 3 i 4 d'agost a la capital de l'Alt Camp, i la Generalitat hi va tenir un espai amb els estands de la Delegació Territorial del Govern a Tarragona, del Departament de la Vicepresidència, i de l'Institut Català del Sòl (Incasol), del Departament de Política Territorial i Obres Públiques.
La fira es va fer els dies 3 i 4 d'agost a la capital de l'Alt Camp, i la Generalitat hi va presentar un espai amb els estands de la Delegació Territorial del Govern a Tarragona, del Departament de la Vicepresidència, i de l'Institut Català del Sòl (Incasol), del Departament de Política Territorial i Obres Públiques.
L'espai de la Generalitat va incloure la mostra "Pel Camp de Tarragona, som-hi", on els visitants van trobar informació, entre d'altres actuacions, de les obres al Barri Antic de Valls, destacant-ne la remodelació de la plaça del Pati i la construcció de la nova biblioteca comarcal a l'antiga fàbrica tèxtil de Ca Creus.
A Firagost també hi havia un espai dedicat al futur Museu Casteller de Valls, on es podia veure la maqueta d'aquest equipament, que serà un centre de referència en la divulgació de la tradició i història dels castells.
El museu tindrà una superfície de 3.000 m2 interiors i 10.000 m2 exteriors i estarà a la riba esquerra de la riera de Gaià.
L'espai de la Generalitat també donava informació sobre la posada en marxa de la comissaria dels Mossos d'Esquadra de Valls, que ha culminat el desplegament d'aquest cos policial a l'Alt Camp; el nou Hospital Universitari Sant Joan de Reus, que ha triplicat la seva capacitat i disposa de 473 llits, i l'ampliació de l'Institut Català d'Investigació Química.
L'estand de l'Incasol va presentar a Firagost el nou Pla de comercialització de l'estoc de prop de 80 hectàrees de sòl per a activitats econòmiques.
Amb la voluntat de facilitar al màxim la implantació de noves indústries arreu de Catalunya, ha previst noves condicions comercials de venda de les parcel·les i ofereix beneficis econòmics directes, millores contractuals i noves modalitats del producte final.
Entre els 24 sectors per a activitat econòmica que s'acullen a aquest pla hi ha el Palau de Reig de Dalt de Valls.
L'Incasòl té en comercialització un total 16.800 metres quadrats d'aquest sector situat a peu de la carretera del Pla de Santa Maria i pròxim a parcs empresarials ja consolidats.
A més, en aquest estand també es presenten les diverses actuacions que l'Incasòl desenvolupa al Camp de Tarragona per a la creació de noves hectàrees de sòl destinat a activitats econòmiques, urbanització de sòl residencial, construcció d'habitatge protegit i rehabilitació de patrimoni històric.
La Generalitat de Catalunya va tenir un espai propi en la Fira de Setembre d'Igualada, que es va celebrar del 23 al 26 de setembre, per segon any consecutiu.
La Generalitat de Catalunya va tenir un espai propi en la Fira de Setembre d'Igualada, per segon any consecutiu.
La mostra de la Generalitat va informarà sobre l'estat del projecte de l'Eix Diagonal –ja se n'ha construït el 50%–, que representarà un important estalvi de temps en els desplaçaments per carretera cap al Garraf, el Bages o l'Alt Penedès, i també descongestionarà el trànsit entre Igualada i Òdena.
La nova Ronda Sud, que va entrar en funcionament a l'estiu, també hi va ser present.
La nova via connecta Santa Margarida de Montbui i Vilanova del Camí i redueix el pas de vehicles per l'interior d'Igualada.
La Generalitat impulsa ara la seva continuació cap a l'oest, fins a l'A-2, al municipi de Jorba.
També s'hi recull l'increment de pas dels trens de Ferrocarrils de la Generalitat que connecten l'Anoia i Barcelona.
Aquest increment ha suposat que el servei sigui com el d'un metro comarcal.
A més, tots els municipis de les comarques de l'Anoia formen part del sistema tarifari integrat de l'àrea de Barcelona, i això suposa pels usuaris un estalvi de fins el 74% en el cost del bitllet.
A més, la mostra "Per l'Anoia, som-hi" va informar sobre el projecte d'aeroport d'Igualada-Òdena, el primer corporatiu empresarial de l'Estat, que serà clau per a la dinamització econòmica de la zona.
Els nous centres sanitaris a l'Anoia, el nou edifici judicial d'Igualada, així com les diferents iniciatives impulsades a la comarca per promoure l'ocupació i la formació de treballadors, seran altres de les informacions presents a l'espai de la Generalitat a la Fira de Setembre d'Igualada.
Durant la fira, del 23 al 26 de setembre, a més de l'estand de la Delegació del Govern a la Catalunya Central, del Departament de la Vicepresidència, hi havia els de l'Institut Català del Sòl (Incasol), del Departament de Política Territorial i Obres Públiques; de la societat Promotora d'Exportacions Catalanes (Prodeca), del Departament d'Agricultura, Alimentació i Acció Rural, i del Departament de Treball.
La Generalitat de Catalunya va presentar un espai a la Fira Agrària de Sant Miquel de Lleida, entre el 30 de setembre i el 3 d'octubre.
La Generalitat de Catalunya va tenir un espai a la Fira Agrària de Sant Miquel de Lleida, entre el 30 de setembre i el 3 d'octubre.
Per exemple, va recollir la creació de 19.000 hectàrees de regadiu, amb una inversió de 785 milions d'euros.
Entre les obres de regadiu més importants hi ha el canal Segarra-Garrigues, símbol de la transformació de l'agricultura a Catalunya, que beneficia 72.000 persones.
També, el canal Garrigues Sud, que beneficia sis municipis de les comarques de les Garrigues i la Ribera d'Ebre.
Suposa la transformació de més de 10.000 hectàrees de secà en terres de regadiu.
A la mostra també hi havia informació sobre l'aeroport de Lleida-Alguaire, el primer impulsat per la Generalitat.
L'aeroport és un dels principals motors per impulsar l'economia de les terres de Ponent, tant en el mercat agroalimentari com en el turístic.
Altres projectes que dinamitzen l'economia i generen ocupació són el nou Parc Científic i Tecnològic Agroalimentari de Lleida (compta amb un potent viver d'empreses i dóna feina a 710 persones, sobretot a joves investigadors i creadors), el Fruitcentre (serà un centre pioner en recerca d'alt nivell en el sector de la fruita) i el sòl industrial del polígon Torre Blanca-Quatre Pilans.
La mostra de la Generalitat també va recollir els nous centres sanitaris que han entrat en funcionament a la plana de Lleida, així com les escoles i instituts.
A més, va destacar el Parc Astronòmic del Monsec, una instal·lació destinada tant a la divulgació pels visitants, com a la investigació (té dos telescopis, un d'ells el més gran i avançat de Catalunya).
L'espai de la Generalitat va incloure l'estand de la Delegació Territorial del Govern a Lleida, del Departament de la Vicepresidència, que va donar informació actualitzada de les darreres realitzacions del Govern a la Plana de Lleida.
Els visitants també van tenir ocasió de visitar-hi els estands de l'Institut Català del Sòl (Incasol), del Departament de Política Territorial i Obres Públiques; el de la societat Regadius de Catalunya, del Departament d'Agricultura, Alimentació i Acció Rural; el de l'Agència Catalana de Consum, del Departament d'Economia i Finances; el de la Gastroteca, del Departament d'Innovació, Universitats i Empresa, i els dels Departament de Treball i de Medi Ambient i Habitatge.
També hi havia l'espai del Consorci del Montsec i el de la societat Prodeca, del Departament d'Agricultura, Alimentació i Acció Rural.