projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Alguns dels temes que es debatran a les jornades són els següents:
Aquests temes s'abordaran amb una metodologia que hem volgut denominar l' estudi dels 'píxels, vectors i persones', integrant-hi els valors de la competitivitat i la sostenibilitat territorial.
Per 'píxels' entenem els elements constitutius de la matriu territorial considerada analògicament com una imatge o un mapa on podem superposar diferents variables i capes temàtiques per tal de caracteritzar-la.
Són exemple de píxels les variables biogeogràfiques, paisatgístiques, ambientals i climàtiques, antròpiques i culturals, així com les tipologies de l'ocupació del sòl i de l'activitat econòmica i les infraestructures.
Amb el terme 'vectors' volem indicar un seguit d'interrelacions funcionals territorials com són les xarxes i els corredors viaris, ferroviaris, aeris i marítims de la mobilitat de mercaderies i persones amb els seus nodes intermodals portuaris i logístics, les rutes i voluntats de comerç, i les cadenes logístiques.
També ho són els vectors ambientals entre els diferents medis, la funció ambiental de la matriu territorial i els vectors de l'energia i les telecomunicacions.
Finalment, quan parlem de 'persones' ens volem referir als actors i agents principals de la competitivitat i la sostenibilitat.
Analitzades conjuntament amb els píxels i els vectors, les persones són les que generen, tant a nivell individual com empresarial i institucional, allò que avaluem com a factors territorials de competitivitat i sostenibilitat.
Santi Vila | Conseller de Territori i Sostenibilitat
Quin grau d'autosuficiència energètica podem aconseguir en els nostres habitatges?
09:30 h La rehabilitació urbana com a motor de l'eficiència energètica, Juan Rubio del Val | Cap d'Àrea de Rehabilitació Urbana de la Societat Municipal Zaragoza Vivienda i membre del Grup de Treball sobre Rehabilitació (GTR).
10:00 h Adaptabilitat i optimització energètica, Ricard Perich | Arquitecte de VIMUSA.
10:15 h Els recursos del bosc: una opció emergent per a la sostenibilitat dels edificis,
Denis Boglio | Director del Centre Tecnològic Forestal de Catalunya (CTFC).
10:30 h L'energia dels residus i les xarxes de fred i calor, Isabel Tejero | Directora tècnica adjunta de Cofely GDF Suez.
10:45 h Estalvi energètic amb tecnologies TIC de baix cost.
11:00 h Debat. moderat per Xavier Martí | Responsable de seguiment i avaluació de programes europeus a la Secretaria d'Habitatge i Millora Urbana del Departament de Territori i Sostenibilitat.
El cicle vital dels edificis: una nova perspectiva.
12:00 h Nous factors de decisió, Lluís-Xavier Comerón | Degà del Col·legi Oficial d'Arquitectes de Catalunya.
12:30 h La gestió dels edificis com a font de coneixement, Felip Neri Gordi | Director d'Aqualogy Facility Management.
12:45 h Viure en la ciutat mediterrània, Salvador Rueda | Director de l'Agència d'Ecologia Urbana de Barcelona.
13:15 h L'ecodisseny en el món de l'arquitectura, Maria José Sarrias | Cap de Servei de Qualificació Ambiental de la Direcció General de Qualitat Ambiental del Departament de Territori i Sostenibilitat.
13:30 h Debat, moderat per Xavier Baulies | Responsable de Recerca i Innovació del Departament de Territori i Sostenibilitat.
14:00 h Cloenda de la jornada Carles Sala | Secretari d'Habitatge i Millora Urbana del Departament de Territori i Sostenibilitat.
Sala d'actes del Departament de Territori i Sostenibilitat.
Departament de Geografia de la Universitat Autònoma de Barcelona
Mercedes Vidal | Ambientòloga i investigadora.
Àrea de Cohesió Social a BCN Ecologia
Investigadora i docent al Departament de Projectes Arquitectònics a l'Escola Tècnica Superior
d'Arquitectura de Barcelona de la Universitat Politècnica de Catalunya
Jordi Bosch Meda | Doctor arquitecte i politòleg.
Responsable de Remodelació de Barris a la Secretaria d'Habitatge i Millora Urbana del
La demanda de l'habitatge en un context de canvi i de noves oportunitats
Sala d'actes del Departament de Territori i Sostenibilitat, planta baixa.
Inscripcions a partir de les 9.00h.
09:30 h Presentació de l'acte, Xavier Baulies i Bochaca | Responsable de Recerca i Innovació del
Investigador i docent al Departament de Geografia de la Universitat Autònoma de Barcelona.
10:00 h Lliçons postcrisi aplicades a la demanda d'habitatge: limitacions socials i ambientals, Mercedes Vidal | Ambientòloga i investigadora.
Àrea de Cohesió Social a BCN Ecologia.
Investigadora i docent al Departament de Projectes Arquitectònics a l'Escola Tècnica Superior d'Arquitectura de Barcelona de la Universitat Politècnica de Catalunya.
10:30 h Demanda d'habitatge en un context postcrisi, Jordi Bosch Meda | Doctor arquitecte i politòleg.
Responsable de Remodelació de Barris a la Secretaria d'Habitatge i Millora Urbana del Departament de Territori i Sostenibilitat.
10:45 h Debat, moderador Lluís Comerón i Graupera | Degà del Col·legi d'Arquitectes de Catalunya
11:30 h Cloenda Carles Sala i Roca | Secretari d'Habitatge i Millora Urbana
Al novembre del 2019 encetem un cicle de jornades amb els següents objectius:
10h Benvinguda │ Ferran Falcó, secretari general
10h10 Deu anys informant l'RDI al Departament | Xavier Baulies, Recerca i Innovació, Secretaria General [ presentació ]
La innovació en mobilitat 2018 | Marga Torre, Recerca i Innovació, Secretaria General [ presentació ]
10h45 La innovació que fem i la que necessitem.
Laia Mercadé i Daniel Fernández, Sub-direcció General d'Ordenació del Transport i Desenvolupament Sectorial [ presentació ]
Francesc Macias, Sub-direcció General de Ports i Aeroports [ presentació ]
Antoni Bedoya, Sub-direcció General de Transport Públic i Mobilitat [ presentació ]
Albert Gómez, Sub-direcció General d'Explotació Viària [ presentació ]
Pedro Malavia, Sub-direcció General de Programació i Modernització [ presentació ]
Santi Ribas, Sub-direcció General de Planificació i Tecnologia [ presentació ]
Josep Maria Mulet, Subdirecció General de Relació amb les Empreses Gestores d'Infraestructures i Serveis de Mobilitat [ presentació ]
13h Visió de conjunt i estratègica de les DG | Pere Padrosa i Xavier Flores [ presentació ]
Actuacions de la SMAS el 2018 │ Júlia Rubert Tayà, Recerca i Innovació, Secretaria General [ presentació ]
L a innovació que fem i la que necessitem │
Eva Pérez, Sub-direcció General de Prevenció i Control de la Contaminació Atmosfèrica [ presentació ]
Jaume Vicens, Sub-direcció General de Biodiversitat i Medi Natural [ presentació ]
Gabriel Borràs, Oficina Catalana de Canvi Climàtic [ presentació ]
Sergi Cantó, Sub-direcció General d'Avaluació Ambiental [ presentació ]
Josep Maria Masip i David Brugada, Sub-direcció General d'Intervenció i Qualificació Ambiental
Marta Batllevell, Sub-direcció General d'Informació i Foment de la Sostenibilitat [ presentació ]
12h Visió de conjunt i estratègica de les direccions generals │ Xavier Baulies
Actuacions de la SHUT i l'ICGC │ Cristina Gil, Recerca i Innovació, Secretaria General [ presentació]
10h40 L a innovació que fem i la que necessitem
Camil Cofan, Sub-direcció General d'Urbanisme
Josep Armengol, Sub-direcció General d'Acció Territorial i de l'Hàbitat Urbà
Marc Catasús, Direcció General de Polítiques de Muntanya i del Litoral
Toni Prats i Oriol Borràs, Sub-direcció General d'Estratègies Territorials i Coneixement
Josep Casas, Sub-direcció General d'Arquitectura, Planificació d'Habitatge i Millora Urbana [ presentació ]
Anna Mestre, Agència de l'Habitatge de Catalunya [ presentació ]
Pere Serra, Institut Català del Sòl [ presentació]
Toni Magariños, Institut Cartogràfic de Catalunya [ presentació ]
El cicle d'innovació Innovaires ha arribat a la seva fi.
El 21 de juliol de 2020 va tenir lloc l'acte de cloenda del cicle d'innovació Innovaires, que va començar a finals del mes de setembre del 2019 amb l'objectiu de contribuir a millorar la qualitat del medi atmosfèric.
Impulsat conjuntament per la Direcció General de Qualitat Ambiental i Canvi Climàtic amb el suport de l'equip de Recerca i Innovació de Secretaria General del Departament de Territori i Sostenibilitat, aquest cicle d'innovació tenia per objectiu mobilitzar la intel·ligència col·lectiva, dins i fora del Departament de Territori i Sostenibilitat, per aportar idees i solucions que millorin el medi atmosfèric.
El repte plantejat era "Com podríem millorar la qualitat del medi atmosfèric amb les competències i recursos que actualment tenim al Departament?".
Durant nou mesos es van fer diversos tallers i activitats presencials en els quals van participar persones de dins i de fora del Departament.
Els 157 participants de la plataforma d'innovació, van aportar 115 idees, de les quals cinc van ser seleccionades per a la fase final i una va resultat guanyadora.
A l'acte de cloenda, que es realitzà de forma virtual, es va desvetllar la idea guanyadora.
L'acte va culminar amb la participació de Daria Tataj, experta mundial en innovació, emprenedoria i pensament en xarxa, que pronuncià la conferència Innovation in a network society.
10:15 Cicle d'innovació Innovaires
10:25 Presentació dels prototips
Aplicació per a trajectes compartits, de Dolors Giménez
Una imatge val més que mil paraules, de Serafí Martí
Punts de mobilitat compartida, de Gemma Moncusí
11:00 Identificació del prototip guanyador i lliurament de premis
El Departament de Territori i Sostenibilitat organitza un cicle de tres jornades de treball i de reflexió amb l'objectiu principal d'identificar i analitzar quines són les condicions territorials que afavoreixen l'activitat econòmica internacional de Catalunya.
Amb la participació multidisciplinària d'un grup ampli d'experts representatius dels àmbits de l'economia, la sostenibilitat i el territori es pretén obtenir una autodiagnosi aprofundida i objectiva de la situació actual que permeti definir les oportunitats i prioritats d'acció i de planificació territorial presents i futures.
El resultat final quedarà recollit en una documentació tècnica que, a més de les ponències individuals dels membres del grup d'experts, contindrà les conclusions a què s'hagi arribat durant el procés de debat i reflexió.
Catalunya està situada geogràficament de forma privilegiada en l'arc mediterrani occidental, amb unes condicions molt favorables per respondre als grans reptes actuals de l'economia globalitzada.
El desplaçament de l'activitat econòmica cap a latituds meridionals, liderat pel creixement de països emergents, situa de nou el Mediterrani en el centre de la relació comercial entre Europa i Àsia i el nord d'Àfrica.
És en aquest context on Catalunya, pel seu rerepaís industrial històric i fort i la seva posició en el cordó litoral policèntric mediterrani, ha de poder jugar un paper determinant.
Amb aquest escenari i tenint en compte que l'activitat econòmica internacional a Europa continua produint-se principalment a través de l'eix bidireccional oest-est del nucli industrial centreeuropeu, es pot començar a pensar que l'incipient, encara feble i unidireccional eix sud-nord, que passa per Catalunya, té de forma lògica i natural una enorme potencialitat de creixement i de reequilibri nord-sud.
Per materialitzar aquestes oportunitats caldrà tenir en compte i analitzar amb rigor els reptes i obstacles que es presenten i que són de naturalesa diversa: infraestructurals, territorials, ambientals, de governança, de finançament i de competitivitat empresarial.
També serà necessari desenvolupar nou coneixement sobre quins són els factors territorials implicats en el procés d'internacionalització que millor contribuiran a preservar la qualitat i el valor del nostre territori per a les generacions futures.
Quins són els nous valors de decisió que configuren la demanda de l'habitatge?
Quins criteris tècnics ha d'incorporar l'oferta per a que sigui adaptable a "l'estat vital de les persones"?
El Departament de Territori i Sostenibilitat organitza el 29 de gener de 2015, la Jornada IEcat 2 | Innovació en l'edificació a Catalunya.
Configuració de la demanda d'habitatge en un context post crisi.
En les darreres dècades els models d'unitats de família han canviat.
La tendència actual és el decreixement de les famílies nombroses, l'increment de les unitats familiars petites i l'augment del nombre de persones que viuen soles, una part important de les quals són d'edat avançada.
Aquests canvis requereixen una transformació de plantejaments a l'hora d'abordar la configuració tant de les ciutats com dels edificis, per satisfer les noves necessitats de les persones que els han d'habitar.
En aquesta sessió es vol aprofundir en les relacions entre l'espai físic i les persones, prioritzant la sostenibilitat i la qualitat de vida com a força motriu del bon disseny dels edificis i les ciutats.
La jornada vol arribar a professionals, als agents dels sectors relacionats amb l'habitatge, al ciutadà en general i també als representants d'ajuntaments i altres administracions.
Sala d'actes del Departament de Territori i Sostenibilitat, planta baixa.
Inscripcions a partir de les 9.00h.
L'evidència científica sobre la correlació entre la qualitat de l'aire i la salut és cada vegada més àmplia.
Les dades ens indiquen que la contaminació atmosfèrica és un problema greu en determinats indrets i que repercuteix negativament sobre la vida de les persones, en especial dels col·lectius més sensibles, com infants, malalts amb afeccions respiratòries i ancians.
La contaminació acústica i lumínica, sovint oblidades, també són elements clau per a la qualitat de vida.
El Departament de Territori i Sostenibilitat rep una pressió creixent des de diferents àmbits –ciutadania, altres administracions, Sindicatura de Greuges, jutjats...– perquè impulsi polítiques efectives de millora de la qualitat del medi atmosfèric que garanteixin la salut de les persones i assegurin el benestar de la població.
Aquests majors requeriments socials i jurídics, però, no es poden afrontar amb el desitjable augment dels recursos, ja que en el moment actual no és factible redimensionar l'estructura de l'Administració.
Tanmateix, de ben segur que hi ha múltiples actuacions útils i viables a emprendre.
Per tot això, la Direcció General de Qualitat Ambiental i Canvi Climàtic (DGQACC) i l'equip de suport a Recerca i Innovació del Departament de Territori i Sostenibilitat, van impulsar un repte d'innovació en relació amb la qualitat de medi atmosfèric.
El repte fou plantejat com una consulta oberta a tothom, és a dir, tant al mateix Departament com a d'altres que estiguessin involucrats en el tema, a altres administracions, a agents externs i a persones particulars que volguessin aportar idees per intentar resoldre'l.
Aquestes són les fases del cicle:
El cicle vital dels edificis com a base de la ciutat del futur en el context mediterrani
El sector de l'edificació s'enfronta a l'exigència de fer compatibles la sostenibilitat i la competitivitat.
A fi d'identificar les estratègies d'innovació necessàries per aconseguir-ho, el Departament de Territori i Sostenibilitat organitza IEcat | Jornada de treball sobre innovació en l'edificació a Catalunya.
Les causes de la crisi són complexes, però els seus impactes sobre l'habitatge i l'edificació són clars.
El context actual, que descriu les oportunitats i els reptes, és que per primera vegada des de fa un segle i mig la població s'estabilitza i no se'n preveu un creixement a curt termini.
D'altra banda, la demanda d'habitatge nou ha sofert una reducció dràstica, i el parc d'edificis existent està envellit i necessita una renovació tecnològica que el faci més eficient.
Aquest escenari obliga el sector a explorar noves solucions i valors en què la innovació serà clau per guanyar la batalla de la competitivitat.
La Jornada pretén contribuir a definir un projecte de futur que haurà d'identificar el valor singular del model català d'edificació en el context de la ciutat mediterrània.
El programa de la Jornada s'ha estructurat en dues sessions: la primera debatrà solucions emergents d'eficiència energètica enfocades a reduir la dependència horitzontal o global i a afavorir un ús de l'energia més vertical i local i, per tant, més sostenible; la segona sessió, a partir del concepte de cicle vital de l'edifici, debatrà sobre noves maneres de viure, nous models de gestió i nous factors de decisió en l'adquisició de l'habitatge.
A diferents llocs del món es desenvolupen barreres de seguretat capaces de reduir l'energia dels impactes i que poden contribuir a salvar vides a la carretera.
Les barreres de seguretat, concebudes per desviar el vehicle que hi impacta de nou a la carretera, per detenir-lo o per permetre-li el pas a l'altra banda de la mitjana poden veure la seva funcionalitat minvada per la velocitat o les dimensions del vehicle que hi col·lideix.
D'altra banda, la rigidesa de les barreres, habitualment fabricades amb planxa d'acer, de vegades compromet la seguretat del conductor.
Dues empreses sud-coreanes, Evolution in Traffic Innovation (ETI) i Shindo Jungdo, han arribat, cadascuna pel seu costat, a una mateixa conclusió: les barreres de seguretat haurien de ser més toves (sense que això suposi retornar el cotxe a la carretera ni permetre-li envair l'altre sentit) i haurien d'ajudar a esmorteir l'impacte de manera gradual.
Així, les dues companyies han desenvolupat solucions similars, consistents en unes barreres de seguretat proveïdes de corrons verticals.
Aquests corrons, més que absorbir l'impacte tot deformant-se, el converteixen en energia rotacional que permet que el vehicle, després del xoc, segueixi avançant alhora que s'alenteix, en una trajectòria sensiblement paral·lela a la barrera.
S'evita que el vehicle retorni bruscament a la via per on circulava, o que depassi la mitjana o abandoni la plataforma de la carretera.
Els corrons se solen fabricar amb EVA (etilvinilacetat), que presenta un comportament semblant al del cautxú (tot i ser més lleuger) i alhora proporciona més flexibilitat i elasticitat que altres reïnes sintètiques que habitualment s'empren en la fabricació d'elements d'absorció d'impactes, com el poliuretà.
Els elements rotatoris s'ubiquen entre unes guies superior i inferior situades de manera que els pneumàtics del vehicle accidentat, gran o petit, s'hi ajustin i el conductor pugui recuperar el control de la direcció de l'automòbil, cosa que contribueix a impedir el retorn descontrolat a la via.
Les guies, de perfil arrodonit, esmorteeixen els impactes secundaris que es puguin produir.
Els corrons són absolutament independents entre si, cosa que els fa fàcils de substituir arribat el cas; alhora, però, estan prou junts com per constituir una barrera física eficaç entre els sentits de la circulació o entre la plataforma i l'exterior.
Cal assenyalar, com a element que contribueix a una més gran absorció de l'impacte, que l'eix de rotació de cada corró consisteix en un pal metàl·lic no massís ple de líquid.
Accidents, Seguretat viària, Nous materials i sistemes auxiliars
El DTES, mitjançant la Direcció d'Infraestructures i Mobilitat Terrestre, vol incorporar tecnologies sostenibles en els ferms de les carreteres de la Generalitat mitjançant una compra pública d'innovació de la RIS3CAT, que s'emmarca en el Pla nacional de compra pública d'innovació (CPI).
En concret, es vol incorporar una primera fase per executar durant el 2017 en dues actuacions de millora del ferm a les carreteres B-224 entre Vallbona d'Anoia i Piera (Anoia) i a la TV-7013, entre Alforja i la Selva del Camp (Baix Camp).
Partint de la fórmula de compra pública d'innovació, les administracions poden demandar productes o serveis que encara no existeixen al mercat i, així, obrir noves oportunitats per a les empreses en l'àmbit de la recerca i el desenvolupament.
Aquesta compra s'emmarca en el Pla estratègic de gestió de modernització i millora continuada de la xarxa viària, en concret pel que fa a l'eix del Programa de ferms, que detalla totes les activitats de reposició i millora dels ferms, amb l'objectiu genèric de mantenir unes condicions adequades de seguretat i de comoditat en la circulació.
En aquest context, i tenint en compte que la utilització de ferms sostenibles pot suposar una disminució de l'emissió de gasos que afecten negativament al canvi climàtic, es decideix realitzar una primera actuació prevista per a l'estiu de 2017 que prevegi la utilització d'aquest tipus de mescles.
Les dues primeres actuacions sumen una inversió de 2M d'euros i seran les primeres del Programa de ferms amb un pressupost de 52 M fins al 2021.
Per definir la futura licitació, el DTES inicia la consulta oberta al mercat, fins al 31 de gener de 2017, amb l'objectiu d'informar sobre el procés i aconseguir la participació més àmplia possible amb la finalitat que les persones interessades puguin fer els comentaris i els suggeriments oportuns que seran considerats per l'òrgan de contractació en la propera licitació.
Posteriors consultes serviran per identificar actuacions a executar en el període 2018-2019 amb altres tecnologies encara per identificar, però amb la voluntat d'incidir sobre noves maneres de millorar la composició de les mescles i no únicament del procés o condicions d'asfaltat.
Redactat de la noticia: Ferran Camps i Marga Torre
Eficiència constructiva, Ecodisseny i compra pública ambientalitzada
La construcció i posada en marxa de Plantes de Tractament Mecànic-Biològic (PTMB) a Catalunya, popularment conegudes com a Ecoparcs, ha tingut un increment sostingut en els darrers anys com a conseqüència de les noves polítiques en matèria ambiental.
Aquest fet ha provocat la generació de subproductes potencialment valoritzables a través de la seva aplicació al sòl.
En paral·lel, i també condicionat per les polítiques ambientals endegades, s'ha produït un enduriment de les condicions legals per a la utilització d'aquests productes en agricultura, per la qual cosa existeix una necessitat real d'estudiar les possibilitats de diversificació d'altres vies de valorització.
En aquest context l'ARC ha manifestat interès per a l'estudi de les potencialitats d'utilització del digest i el bioestabilitzat procedents d'aquestes plantes en la creació de tecnosòls.
Tant digests com bioestabilitzats presenten continguts de matèria orgànica suficients per ser considerats esmenes orgàniques de sòls.
Els digests tenen un contingut de N elevat, que els confereix un bon poder fertilitzant.
La concentració de metalls pesants en bioestabilitzats i digests acostuma a ser relativament baixa, equiparable a la d'un compost de classe B. En qualsevol cas cal controlar i limitar el contingut d'impureses dels bioestabilitzats.
Els objectius generals per a l'avaluació de l'aptitud d'esmenes orgàniques procedents de PTMB en rehabilitació de sòls són:
Fase 1 Incubacions de digests i bioestabilitzats amb un sòl de referència en condicions controlades amb l'objectiu d'avaluar l'aptitud del digest i del bioestabilitzat per a ser utilitzats en la creació de tecnosòls adequats per a la restauració edàfica, així com controlar el potencial risc ecotòxic derivat de la seva aplicació al sòl.
També s'han fet assajos en hivernacle per avaluar l'evolució d'un sòl esmenat amb digests/bioestabilitzats.
Fase 2 Assaig de camp per comprovar l'evolució d'un sòl esmenat amb digests/bioestabilitzats amb l'objectiu d'avaluar els efectes de l'addició de digest/bioestabilitzat sobre la coberta vegetal i el propi sòl, així com establir-ne les condicions d'aplicació.
Fase 3 Proves pilot d'aplicació en condicions reals amb l'objectiu d'assajar el procediment d'ús en una selecció representativa de sòls, condicions climàtiques, topografia, vegetació i esmenes orgàniques, així com validar les condicions proposades i familiaritzar els tècnics amb aquests tipus d'aplicacions, amb les següents accions de seguiment:
Amb aquests objectius s'han iniciat proves pilot en restauració de talussos d'abocadors i carreteres a l'hivern/primavera 2015-2016.
Obje ctiu específic: Elaborar un protocol de referència per a l'aplicació de digests i bioestabilitzats en tasques de rehabilitació de sòls en el context de la restauració de talussos
Abocador de GBI (Lloret de Mar)
Obres connexió AP7-Autovia del Llobregat (Castellbisbal)
Per saber-ne més: Vicenç Carabassa