projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Contingut: Dades sobre els preus agroalimentaris i ramaders, els indicadors de tendència de marge, les dades setmanals sobre la conjuntura agrària així com les mensuals de l'índex de preus percebuts pel pagès i gràfics sobre l'evolució dels preus tant agrícoles com ramaders.
També hi trobareu estudis i monografies relacionades amb la temàtica.
Actualització: En funció de les dades, és setmanal, quinzenal, mensual o anual
Convenis del Departament amb entitats financeres en relació a la concessió de préstecs als beneficiaris dels ajuts a la gestió dels purins que es destinaven a les plantes d'assecatge abans del tancament
El 21 de novembre de 2014, el Departament va publicar l'Ordre AAM/337/2014, de 13 de novembre, per la qual s'aprovaven les bases reguladores dels ajuts corresponents a la gestió dels purins que es destinaven a les plantes d'assecatge abans del seu tancament, i s'obria la convocatòria corresponent a l'any 2015.
Mitjançant aquesta ordre d'ajuts, es subvenciona:
En base a aquesta Ordre, el Departament va signar un conveni amb CaixaBanc, SA "La Caixa" que permetrà que els beneficiaris dels ajuts puguin formalitzar un préstec amb aquesta entitat en unes condicions avantatjoses.
Està previst que el Departament pugui signar convenis amb altres entitats financeres.
Les condicions dels préstecs seran les que fixi cadascuna de les entitats i els beneficiaris dels ajuts poden consultar-les directament a les entitats financeres.
El procediment a seguir per acollir-se en aquests convenis és:
per la qual s'aproven les bases reguladores dels ajuts a la gestió dels purins que es destinaven a les plantes d'assecatge abans del tancament, i es convoquen els corresponents a l'any 2015.
Creació: DECRET 152/2009, de 6 d'octubre de creació de l'Observatori Agroalimentari de Preus dins del Departament d'Agricultura, Alimentació i Acció Rural.
(DOGC núm. 5480, de 08.10.2009).
La inestabilitat dels preus alimentaris esdevé un factor crític capaç de generar tensions inflacionistes que poden afectar el sector.
Així doncs, aquesta posició clau dels preus dels aliments, pel que fa a equilibris bàsics de l'economia i del benestar d'amplis sectors socials, obliga a seguir-los i analitzar-los amb el màxim rigor a fi de preveure i detectar a temps les tendències, objectius amb els quals neix l' Observatori Agroalimentari de Preus de Catalunya.
L'Observatori és un òrgan tècnic, consultiu i assessor del Govern, que té funcions estrictament tècniques en els àmbits de la informació, l'estudi, la consulta i l'assessorament en matèria de preus dels aliments.
Està format per un ple, una comissió permanent i un president.
Les seves funcions principals són, entre altres:
Contingut: Text complert dels convenis signats pel Departament d'Agricultura amb altres entitats i relació dels convenis signats l'any 2016
Data d'actualitazió: 5 de març de 2018
per la qual es dona publicitat als convenis de col·laboració i als encàrrecs de gestió subscrits pel Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació l'any 2016.
Contingut: Text complert dels convenis signats pel Departament d'Agricultura amb altres entitats i relació dels convenis signats l'any 2015
per la qual es dóna publicitat als convenis de col·laboració i als encàrrecs de gestió subscrits pel Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació en el segon semestre de 2015.
per la qual es dóna publicitat als convenis de col·laboració i als encàrrecs de gestió subscrits pel Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació en el primer semestre de 2015.
director gerent de l'Escola de Capacitació Nauticopesquera de Catalunya
Ordenar i impartir la formació nauticopesquera de caràcter professional i la d'activitats marítimes d'esbarjo.
Dur les relacions amb altres institucions i entitats en matèria de capacitació nauticopesquera i d'esbarjo, divulgar els programes i organitzar els cursos de formació en aquesta matèria i gestionar els ajuts corresponents.
Organitzar els exàmens i gestionar l'expedició de titulacions nauticorecreatives i subaquàtiques, i de les seves renovacions i validacions.
Ésser centre de formació professional reglada en matèria nauticopesquera.
Elaborar estudis sobre els canvis tecnològics, organitzatius i sociolaborals que puguin afectar el sector o participar-hi.
Promoure accions de desenvolupament i transferència tecnològica en les matèries regulades per aquesta normativa.
Dissenyar, establir i desenvolupar un laboratori d'iniciatives marítimes sostenibles que promogui les Bones Pràctiques en l'àmbit marítim.
Promoure i divulgar els resultats obtinguts en el laboratori d'iniciatives marítimes sostenibles i facilitar la projecció internacional de Catalunya en la matèria.
president del Consell Regulador de la Denominació d'Origen Penedès
El consell regulador garanteix que els productes emparats per la denominació d'origen (DO) compleixen els requisits establers en el reglament regulador.
El Penedès sempre ha estat una regió vinícola puntera en tecnologia, amb enòlegs, professionals i cellers en constant renovació.
És una denominació d'origen que ha estat catalogada com a elaboradora de vins blancs, però, en aquests darrers anys està experimentat una important revolució amb l'elaboració de vins negres de gran qualitat admirats per sumillers i experts de tot el món.
president del Consell Regulador de la Denominació d'Origen Pla de Bages
El consell regulador garanteix que els productes emparats per la denominació d'origen (DO) compleixen els requisits establers en el reglament regulador.
És una denominació d'origen amb poques hectàrees de vinya, però on hi prima, per sobre de tot la qualitat.
Del Pla de Bages es distingeix la recuperació aquests darrers anys del picapoll que és la varietat autòctona més emblemàtica, i dóna lloc a vins blancs lleugers i exquisits.
També s'hi troben blancs de macabeu, parellada i chardonnay.
presidenta del Consell Regulador de la Denominació d'Origen Montsant
El consell regulador garanteix que els productes emparats per la denominació d'origen (DO) compleixen els requisits establers en el reglament regulador.
La Denominació d'Origen Montsant és la denominació d'origen catalana més jove i ha aconseguit, en poc temps, situar-se en un lloc destacat del mercat.
Envolta la Denominació d'Origen Priorat, amb qui es reparteix la comarca, tot i que també abasta algunes zones de la Ribera d'Ebre.
Cooperatives gairebé centenàries i Cellers moderns, joves enòlegs molt preparats, una producció escassa però d'alta qualitat, i diversitat de sòls que aporten els seus matissos a les varietats autòctones, Garnatxa i Carinyena, són els tres diferenciadors d'aquesta regió vinícola.
La seva missió és garantir la tipicitat i la qualitat dels vins que es produeixen en el territori
Aquest organisme està integrat pels representants de l'entorn vitivinícola: viticultors, elaboradors i l'Administració Pública.
president del Consell Regulador de la Denominació d'Origen Empordà
El Consell Regulador vetlla pel compliment del Reglament, controlant tot el procés de producció i elaboració dels vins amb DO Empordà per tal de garantir-ne l'origen i la qualitat.
També promou estudis tècnics posant especial èmfasi en estimular la producció de vins de qualitat.
Paral·lelament realitza accions de promoció dels vins de la Denominació d'Origen de considerable ressò, com la festa de la verema de l'Empordà, la mostra anual dels vins de l'Empordà que es celebra a principis de setembre a Figueres, etc. i vetlla per la presència dels vins empordanesos en innombrables manifestacions turístiques, gastronòmiques i culturals.
president del Consell Regulador de la Denominació d'Origen Costers del Segre
La Denominació d'Origen Costers del Segre és un mosaic format per set territoris repartits al llarg de tota la conca del riu Segre i del Pirineu lleidatà amb l'objectiu d'agrupar i dotar d'entitat pròpia la vitivinicultura de la província de Lleida.
La Denominació d'Origen Costers del Segre compta amb unes característiques pròpies i ben definides que la diferencien de les altres, com la privilegiada situació de sòls amb composició calcària i un clima mediterrani marcat, que presenta unes fortes oscil·lacions tèrmiques estacionals i diàries, fets que el fan ideal per al cultiu de la vinya.
presidenta del Consell Regulador de la Denominació d'Origen Conca de Barberà
La Conca de Barberà és una comarca de tradició vinícola antiquíssima marcada pels monestirs medievals i pel cooperativisme agrari de principis del segle XX.
Des de 1989, quan es va crear aquesta denominació d'origen, s'ha apostat per una modernització de la seva producció amb importants inversions en cellers i vinya.
La tendència d'aquesta denominació d'orgien és la incorporació de vins negres de gran qualitat que conviuen amb l'oferta de vins blancs i dels rosats elaborats amb la varietat autòctona de la Conca, el trepat.
La principal funció del Consell Regulador consisteix a controlar la producció de raïm, l¿elaboració del vi i la seva comercialització, amb la finalitat de garantir al consumidor la procedència geogràfica i la bona qualitat dels vins que surten al mercat amb Denominació d¿Origen Conca de Barberà.
A la vegada, representa i protegeix la Denominació d¿Origen Conca de Barberà i també té encomanada la promoció dels seus vins.
president del Consell Regulador de la Denominació d'Origen Alella
La Denominació d'Origen Alella, una de les més petites i també de les més antigues de la península ibèrica, s'ha anat modernitzant, ha incorporat noves tècniques i nous sistemes de conreu i d'elaboració, mantenint però el criteri que sols en la qualitat i en una forta personalitat, els vins d'aquesta contrada vitícola poden trobar la seva veritable dimensió universal.
El Consell Regulador garanteix que els productes emparats per la Indicació Geogràfica Protegida (IGP) compleixen els requisits establerts en el reglament.
L'entitat de certificació Laboratorio de Diagnóstico General (LDG-CER) en realitza el control i la certificació.
La Indicació Geogràfica Protegida Vedella dels Pirineus Catalans és una Indicació Geogràfica Protegida transfrontera que s'estén també per la Catalunya Nord en diversos municipis del Departament francès dels Pirineus Orientals.
La zona geogràfica de la Indicació Geogràfica Protegida Vedella dels Pirineus Catalans està formada per tots els municipìs de les comarques de l' Alta Ribagorça, l' Alt Urgell, el Berguedà, la Cerdanya, la Garrotxa, Pallars Jussà, Pallars Sobirà, Solsonès, Ripollès i la Val d'Aran.
Així com alguns municipis de les comarques de l' Alt Empordà, Bages, Noguera, Osona i Pla de l'Estany.
Els animals utilitzats per la producció de la carn emparada per laIndicació Geogràfica Protegida són de les races rústiques Bruna dels Pirineus, Aubrac o Gascona, o bé de l'encreuament de mares d'aquestes races amb mascles de les races Charolesa, Llemosina o Blonde d'Aquitaine.
Els vedells neixen dins de la zona geogràfica d'aquesta Indicació Geogràfica Protegida, a l'aire lliure en els mateixos prats on pasturen les seves mares que són criades en règim extensiu.
Els vedells són criats amb les seves mares com a mínim durant els primers cuatre mesos de vida, i s'alimenten a base de llet materna i de pastures fresques.
Després del deslletament a partir dels 4 mesos, els animals són conduïts a les instal·lacions d'engreix de cada explotació on són alimentats amb farratge, cereals i lleguminoses.
El sacrifici dels animals es realitza al final de la fase d¿engreix entre els 8 i 12 mesos d'edat.
La carn amb indicació geogràfica protegida ha de dur en l'etiqueta de manera obligatòria i destacada el nom de la Indicació Geogràfica Protegida i el símbol de la UE de les Indicació Geogràfica Protegida, a més de les dades que amb caràcter general exigeix la legislació aplicable.
president del Consell Regulador de la Indicació Geogràfica Protegida Torró d'Agramunt
El Consell Regulador garanteix que els productes emparats per la Indicació Geogràfica Protegida (IGP) compleixen els requisits establerts en el reglament i en el plec de condicions.
El torró d'Agramunt s'elabora a base d'una acurada barreja d'avellanes o ametlles, sucre, mel i clara d'ou, presentat en tauletes rodones o rectangulars entrapanades de pa d'àngel de diverses mides i pesos.
Tot això li dóna a la massa un lleuger color marró daurat fràgil i cruixent.
El percentatge mínim d'ametlla o avellana és del 46% al 60% segons que el torró sigui de categoria extra o suprema.
En el cas de les ametlles l'operació és a l'inrevés.
Es couen la mel i els sucres amb clara d'ou fresca o el seu equivalent en pols.
Després, s'hi barregen les ametlles i les avellanes.
El torró d'Agramunt es presenta en tauletes rodones o rectangulars que poden tenir diferents pesos des de 30g fins a pesos superiors a 1 kg. A l'etiqueta dels envasos figurarà, a més de les mencions que exigeix la legislació vigent, el nom "Torró d'Agramunt.
Indicació Geogràfica Protegida" i el logotip de la indicació geogràfica.
La zona de producció és constituïda pel terme municipal d'Agramunt, de la comarca de l'Urgell.
El torró té els seus orígens en la tradició de la pastisseria àrab.
A Catalunya es conserva aquesta tradició especialment a Agramunt, on s'elaboren uns torrons de qualitat reconeguda.
president del Consell Regulador de la Indicació Geogràfica Protegida Poma de Girona
El Consell Regulador garanteix que els productes emparats per la Indicació Geogràfica Protegida (IGP) compleixen els requisits establerts en el reglament i en el plec de condicions.
Les varietats de pomes que poden dur aquesta Indicació Geogràfica Protegida són les dels grups Golden, Red Delicious, Gala i Granny Smith.
Les pomes emparades sota aquesta IGP han estat conreades d'acord amb les normes de producció integrada per a pomes, amb mètodes que respecten la salut humana i el medi ambient, i es recullen quan l'estat de maduresa del fruit és l'adequat amb les majors cura i rapidesa possibles.
Es comercialitzen en les categories extra i primera envasades en caixes o safates.
A l'etiqueta dels envasos figurarà, a més de les mencions que exigeix la legislació vigent, el nom "Poma de Girona.
Indicació Geogràfica Protegida" i el logotip propi de la indicació geogràfica i el símbol comunitari.
En els establiments de venda al detall, el distintiu propi de la indicació geogràfica ha de situar-se en un lloc visible fins que finalitzi la venda del producte.
És constituïda pers tots els termes municipals de les comarques catalanes de la Selva, el Baix Empordà i l'Alt Empordà, el Gironès i el Pla de l'Estany.
Les condicions edafoclimàtiques específiques d'aquesta zona confereixen a les pomes les seves característiques diferencials.
president del Consell Regulador de la Indicació Geogràfica Protegida Pollastre i Capó del Prat
El Consell Regulador garanteix que els productes emparats per la Indicació Geogràfica Protegida (IGP) compleixen els requisits establerts en el reglament i en el plec de condicions.
La Raça Prat, autòctona de la comarca del Baix Llobregat, es caracteritza pel seu color ros fosc, les potes de color blau pissarra i la cresta senzilla dentada; la cua del gall té plomes abundants i caiguda cap enrere.
Té una carn amb una finor i una melositat característiques i sense greixos excessius.
Els pollastres i els capons són criats en explotacions ubicades en els termes municipals de Castelldefels, Cornellà de Llobregat, el Prat de Llobregat, Gavà, Sant Boi de Llobregat, Sant Climent de Llobregat, Sant Feliu de Llobregat, Viladecans i Santa Coloma de Cervelló.
Es crien a terra, amb una densitat en els galliners que no pot superar els 8 animals per metre quadrat de superfície interior.
Llur alimentació comporta un mínim del 70% de cereals, i són totalment prohibits els factors de creixement.
Els pollastres i els capons es sacrifiquen a una edat mínima de 90 dies i 182 dies, respectivament.
Les canals comercialitzades són de categoria A, fresques i refrigerades.
Cada unitat de venda porta una etiqueta individual numerada, amb el nom de "Pollastre del Prat.
Indicació Geogràfica Protegida", el logotip i el símbol comunitari a més de les següents indicacions:
- Classe A i tipus de presentació.
president del Consell Regulador de la Indicació Geogràfica Protegida Patates de Prades
El Consell Regulador garanteix que els productes emparats per la Indicació Geogràfica Protegida (IGP) compleixen els requisits establerts en el reglament i en el plec de condicions.
Les patates que estan protegides per la Indicació Geogràfica Protegida són de la varietat Kennebec amb un calibre comprès entre 40 i 80 mm, encara que en casos excepcionals poden arribar a 100 mm.
El cultiu de les patates de Prades segueixen les normes de producció integrada per a patates d'acord amb la normativa vigent en la matèria.
Està constituïda pels terrenys ubicats en els terminis municipals de Prades, Capafonts, la Febró i Arbolí, tots de la comarca del Baix Camp a peu de les muntanyes de Prades, a la província de Tarragona.
Les condicions d'altitud, edafològiques i climàtiques d'aquesta zona, juntament amb la tradició del conreu i l'experiència dels agricultors, fan que les Patates de Prades presenten unes característiques diferencials i de qualitat superior.
Les Patates de Prades es comercialitzen condicionades en bosses de paper transpirable de 2 i 5 kg de capacitat i han de reunir en el moment de la seva expedició les característiques de la categoria de patata de qualitat, definida en la norma de qualitat vigent en aquesta matèria.
A l'etiqueta figurarà, a més de les mencions que exigeix la legislació vigent, la llegenda "Patates de Prades.
Indicació Geogràfica Protegida", el logotip d'aquesta indicació geogràfica i el logotip comunitari d'indicacions geogràfiques.
president del Consell Regulador de la Indicació Geogràfica Protegida Llonganissa de Vic
El Consell Regulador garanteix que els productes emparats per la Indicació Geogràfica Protegida (IGP) compleixen els requisits establerts en el reglament.
La llonganissa de Vic és un embotit elaborat amb carn de porc i cansalada a més de sal i pebre negre com a únics condiments.
Per a l'elaboració d'aquest producte només s'utilitzen carns magres seleccionades.
La carn es pica juntament amb la cansalada tallada a daus, es pasta i se sotmet a maceració durant un període no inferior a 48 hores en cambra frigorífica.
Un cop finalitzada la maceració, es procedeix a l'embotiment de la pasta resultant en tripes naturals de diferents diàmetres i a l'assaonament en els assecadors com a mínim durant 45 dies.
La llonganissa de Vic té forma cilíndrica, amb un diàmetre entre 35 i 90 mil·límetres i un pes que pot oscil·lar entre 300 i 2.500 grams.Aquest producte, quan es talla, presenta un color vermellós amb la cansalada visible a daus i el pebre negre en gra.
El color exterior és blanquinós a causa de la flora externa pròpia.
En els processos de maduració i assaonament es desenvolupa a la llonganissa de Vic una flora fúngica típica que, per les caraterístiques climàtiques de la zona protegida, faran que aquest producte tingui un sabor i una aroma característics.
Les llonganisses amb indicació geogràfica han de dur una etiqueta, en la qual hi figura el nom "Llonganissa de Vic.
Indicació Geogràfica Protegida" i el logotip, a més de les dades, que amb caràcter general exigeix la normativa.
La Llonganissa de Vic s'elabora en empreses ubicades en els municipis que integren la Plana de Vic i que estan inscrites en els registres del Consell Regulador de la IGP Llonganissa de Vic.
Aquesta zona té unes condicions ambientals i climàtiques que donen al producte final, la llonganissa de Vic, una aroma i un sabor característics.
Es comercialitzen les categories extra i primera envasades en caixes o safates.
A l'etiqueta figurarà, a més de les mencions que exigeix la legislació vigent, el nom "Clementines de les Terres de l'Ebre.
Indicació Geogràfica Protegida" i el logotip de la Denominació.
En els establiments de venda al detall el distintiu propi de la Indicació Geogràfica Protegida ha de situar-se en un lloc visible fins que finalitzi la venda del producte.
Les varietats de clementines que poden dur aquesta Indicació Geogràfica Protegida són:
És constituïda pels termes municipals de les comarques del Baix Ebre i el Montsià.
Les condicions edafoclimàtiques específiques d'aquesta zona confereixen a les clementines un sabor i aroma diferencials.
president del Consell Regulador de la Indicació Geogràfica Protegida Calçot de Valls
Els calçots que estan protegits per la Indicació Geogràfica Protegida són les cebes procedents d'Allium cepa L. de la varietat Blanca Gran Tardana de Lleida.
El calçot de Valls té una llargada de cama blanca de 15 a 25 cm i un diàmetre, mesurat a 5 cm de l'arrel, entre 1,7 i 2,5 cm. Es comercialitza condicionat en feixos de 25 i 50 unitats lligades amb una cinta identificava proveïda d'una etiqueta numerada, aprovada pel Consell.
A l'etiqueta figurarà, a més de les mencions que exigeix la legislació vigent, el nom "Calçot de Valls.
Indicació Geogràfica Protegida" i el logotip de la Indicació.
El calçot és un producte de la pagesia conreat a les comarques de l'Alt Camp, el Baix Camp, el Tarragonès i el Baix Penedès, del qual s'ha de tenir cura durant tot un any.
És una ceba que deu el seu nom a la manera com es conrea: es diu que les cebes es calcen quan són cobertes amb terra.
Per a la seva degustació ideal, cal rostir-los a la graella amb foc de sarment i amanir-los amb salsa salvitxada.
responsable Territorial de la Zona Portuària Sud
Cal demanar cita prèvia per ser atès trucant al telèfon d'aquesta oficina.
Ports: Cambrils, l'Ametlla de Mar, l'Ampolla, Amposta, Deltebre, Sant Carles de la Ràpita i les Cases d'Alcanar, port industrial d'Alcanar.
Embarcadors: Amposta, Deltebre, Sant Jaume d'Enveja i Tortosa.
cap de la Secció de Gestió Portuària
La gestió de les actuacions administratives en matèria de ports i d'altres instal·lacions portuàries i nàutiques competència de la Direcció General.
L'anàlisi i l'avaluació del funcionament de les concessions atorgades.
L'elaboració de propostes en relació amb els usos i activitats en els ports i d'altres instal·lacions portuàries i nàutiques i amb els aspectes relatius a la gestió del domini públic portuari.
L'estudi de les necessitats i de la planificació del desenvolupament dels ports i d'altres instal·lacions portuàries i nàutiques.
Qualsevol altra funció que li sigui encomanada.
director de l'Escola Agrària de Viticultura i Enologia Mercè Rosell i Domènech
L'Escola de Viticultura i Enologia Mercè Rossell i Domènech neix l'any 1987 amb l'objectiu d'oferir al sector vitivinícola una formació professional de qualitat i l'aprofundiment en el coneixement, la innovació i la recerca en el camp de la vitivinicultura
La societat té per objecte la promoció dels productes agroalimentaris i forestals catalans a Catalunya i a la resta de l'estat espanyol i l'ajut a l'exportació dels esmentats productes cap els mercats de demanda la seva exportació, promoció i ajut a les campanyes de normalització d'aquests productes i, en general, tot allò relacionat directament o indirectament amb les finalitats expressades, així com la prestació de serveis tècnics, comptables i econòmics a les empreses agràries, tant del sector productiu com de la indústria agroalimentària i forestal.
Federació de Cooperatives Agràries de Catalunya, Petita i Mitjana Empresa de Catalunya (PIMEC), Unió Vinícola del Penedès, Associació d'Indústries d'Alimentació i Begudes de Catalunya, Federació Catalana d'Olis Comestibles, Associació d'Empresaris d'Escorxadors i Comerç d'Aviram, Conills, Ous i Caça de Catalunya, Federacó Catalana d'Indústries de la Carn, Institut Agrícola Català de Sant Isidre, Joves Agricultors de Catalunya, Unió de Pagesos i la Generalitat de Catalunya.