projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Els enfocaments supramunicipals són els àmbits d'actuació preferent per a l'ordenació conjunta d'un territori.
A Catalunya, aquesta ordenació es fa d'acord amb uns instruments de planificació territorial i d'uns plans urbanístics específics.
Els instruments de planificació territorial són: el Pla territorial general, els plans territorials parcials i els plans territorials sectorials.
L'instrument específic per a l'ordenació urbanística supramunicipal són els plans directors.
L'any 1983 es va aprovar la Carta europea d'ordenació del territori i es van fixar uns objectius que, en essència, encara són vàlids, tot i que han experimentat adaptacions conceptuals.
Els objectius són: assolir el desenvolupament socioeconòmic i equilibrat de les regions, millorar la qualitat de vida dels ciutadans i ciutadanes, gestionar responsablement els recursos, protegir el medi ambient i utilitzar el territori de manera racional.
L'any 1992, a la Cimera de Rio es va incorporar i prendre força la idea de desenvolupament sostenible que ha significat un enriquiment i nous punts de vista en els objectius territorials i que, de manera general, implica pensar accions que evitin al màxim la destrucció dels recursos naturals amb el compromís de no malmetre'ls per a les generacions futures.
L'ordenació del territori implica tres tipus d'intervenció: la legislació, la planificació i l'execució dels plans aprovats.
Aquestes intervencions, amb diverses seqüències en el temps, formen part del procés global per ordenar el territori.
Si la planificació territorial té com a escala de treball els àmbits d' escala regional o, en el cas de Catalunya, com a mínim comarcal, el planejament urbanístic ordena bàsicament l' àmbit municipal, llevat dels plans directors urbanístics, que agrupen més d'un municipi.
L'ordenació física que es deriva de l'activitat territorial i urbanística es completa amb polítiques i actuacions específiques en el paisatge, la costa i la muntanya, amb l'objectiu de vetllar per la respectiva protecció.
Els enfocaments supramunicipals són els àmbits d'actuació preferent per a l'ordenació conjunta d'un territori.
A Catalunya, aquesta ordenació es fa d'acord amb uns instruments de planificació territorial i d'uns plans urbanístics específics.
Són els diferents instruments del Govern de la Generalitat per a dur a terme la política de planejament territorial.
Aquests plans es troben definits a la Llei 23/1983, de política territorial.
Actualment s'està treballant en l'elaboració de diferents projectes de llei que afecten al territori i l'urbanisme: la llei del territori, la llei de muntanya i la llei del litoral.
L'E-butlletí és un espai d'intercanvi de coneixements i de contacte entre les escoles verdes.
Es tracta d'un espai conformat per materials càrstics que tenen una gran importància en la recàrrega dels aqüífers subjacents.
Aquest dimarts dia 6 d'octubre de 2020 es reuneix la Ponència Ambiental del Departament de Territori i Sostenibilitat en sessió ordinària telemàtica per tractar els assumptes que figuren en ordre del dia.
Nascut a Vilanova i la Geltrú el 1968.
Conseller de Territori i Sostenibilitat de la Generalitat de Catalunya, departament responsable de les polítiques ambientals, l'ordenació del territori, l'habitatge, les infraestructures i la mobilitat; nomenat per Decret 3/2018, de 29 de maig.
Grau en Ciències i Tecnologies de l'Edificació per la Universitat Ramon Llull i diplomat en Arquitectura Tècnica per la Universitat Politècnica de Catalunya.
Ha ocupat diverses responsabilitats al Govern de la Generalitat, essent les més rellevants les de Director de l'Institut Català del Sòl (INCASÒL) i president de CIMALSA (2013-2018), empreses públiques de transformació de sòl per a l'activitat econòmica i residencial i la promoció pública d'habitatge; Secretari de Territori i Mobilitat (2010-2012); Director general d'Arquitectura i Habitatge (2001-2004) i Cap de Gabinet del Conseller de Política Territorial i Obres Públiques (1997-2001).
Ha estat electe a l'àmbit municipal, on ha exercit de Tinent d'alcalde d'Urbanisme, Economia i Hisenda de l'Ajuntament de Sant Cugat del Vallès (2015-2018) i regidor de l'Ajuntament de Vilanova i la Geltrú (1999-2003).
En l'àmbit privat ha treballat al sector immobiliari, i vinculat a aquest sector, ha estat Vicepresident de l'Associació de Promotors immobiliaris de Mallorca, membre del Consell d'administració de l'Institut Balear de l'Habitatge i vocal de la Cambra de Comerç, Indústria, Serveis i Navegació de Mallorca.
Ha estat docent del programa de Màster de Project Management en Edificació de la Universitat Politècnica de Catalunya.
Entrant a la pàgina web, per telèfon, per correu electrònic o per escrit en qualsevol format i rebreu la resposta dins dels terminis establerts per la Llei 27/2006 d'accés a la informació ambiental.
La Informació Ambiental engloba l'estat de l'aire, l'aigua, el sòl, la terra, els paisatges i espais naturals, inclosos ens aiguamolls i les platges, la diversitat biològica; les substàncies contaminants, el foment de les energies renovables, soroll, residus, emissions o abocaments que puguin afectar el medi ambient.
La Secretaria de Medi Ambient i Sostenibilitat promou la participació ciutadana associada a les polítiques ambientals des de fa més de 10 anys.
Estem parlant d'una participació estructurada, amb uns elements de qualitat comuns, tant en els processos com en els consells de participació.
Un model propi que s'ha impulsat per tal de millorar les polítiques ambientals que la Generalitat ha dut a terme en aquests anys i que ha anat més enllà del que la normativa demanava.
Per tal de fer un balanç del que s'ha fet en aquests anys, llancem aquesta campanya que consta dels següents materials: un informe on s'analitza i es valora el model de participació emprat i les seves xifres més destacades i cinc breus vídeos on es destaquen diferents aspectes de la participació en les polítiques de medi ambient de la Generalitat.
El nostre model de participació ciutadana i les dades més rellevants
5 breus vídeos amb els aspectes més destacats
Geocom: comunitat d'usuaris de la informació geogràfica
Accés a l'Hipermapa que presenta, de forma integrada i sistemàtica, informació georeferenciada d'arreu de Catalunya
Descàrrega de les bases cartogràfiques del Departament
Accés a la cartografia del Departament a través de serveis WMS i WFS
Accés a la cartografia de la Generalitat de Catalunya a través de visors geogràfics
Des de maig del 2008, el Departament duu a terme unes consultes ciutadanes relatives al medi ambient en temes com la qualitat de l'aire, l'aigua, l'energia, els residus, el medi natural i altres.
L'objectiu d'aquestes consultes és conèixer:
Aquestes consultes segueixen la metodologia òmnibus i es fan dos cops l'any, mitjançant enquestes telefòniques a persones més grans de setze anys residents a Catalunya.
Una de les particularitats d'aquesta metodologia és que permet incloure diferents enquestes i consultes de diverses empreses i/o entitats.
Per tant, es tracta d'un qüestionari que s'estructura en diferents blocs, a partir dels quals s'extreu informació diferenciada en funció dels temes que es tracten.
El punt de partida comú que han de compartir tots els participants és l'interès pel mateix públic objectiu o univers; en aquest cas la població de tot Catalunya.
Tot seguit, es presenten els resultats de les darreres consultes realitzades durant el mes de desembre de 2019.
Sempre que ha estat possible, es mostra l'evolució dels resultats en base a les consultes anteriors.
Accés als perfils de les entitats autònomes, empreses, consorcis i altres organismes vinculats al Departament.
La CCPV és la compra o contractació de béns i serveis considerant no solament els aspectes econòmics o tècnics, sinó també el seu comportament ambiental.
Models de plecs per als diversos tipus contractuals: obres, subministraments i serveis, agrupats per procediments.
Una de les funcions de la Secretaria de Medi Ambient i Sostenibilitat és l'elaboració de publicacions amb la informació ambiental de què es disposa.
En destaquen el fullet "Dades del Medi Ambient a Catalunya", que inclou les dades estadístiques més actualitzades, i dos informes ambientals extensos: un informe anual de conjuntura sobre l'estat del medi ambient i un informe complet sobre l'estat del medi ambient a Catalunya, que es publica cada quatre anys.
Aquests informes s'emmarquen en la Llei 27/2006, de 18 de juliol, per la qual es regulen els drets d'accés a la informació, de la participació pública i d'accés a la justícia en matèria de medi ambient.
Prèviament a aquesta llei, l'Administració catalana tenia la tradició de publicar de manera periòdica informes ambientals.
D'aquesta manera ja fa més de quinze anys que es publica informació ambiental a Catalunya.
La participació o implicació ciutadana és la incorporació, de forma transparent i ordenada, de les persones i la societat civil a la presa de decisions públiques, per tal d'apoderar-les.
Juntament amb la transparència i l'obertura de dades, conforma el govern obert, una nova forma de governar que transforma la relació entre els ciutadans i les administracions.
La participació és un dret de la ciutadania, tant en el procés d'elaboració, com en el de seguiment i avaluació d'una determinada política.
Així, la presa de decisions que afecten la gestió pública es veu enriquida per la visió de la ciutadania.
Entenem aquesta participació no només com un procés d'informació pública o de consulta, sinó com un procés de debat, deliberació i diàleg.
Participació ciutadana en normes que es troben en fase de consulta prèvia (abans d'iniciar l'elaboració de la norma) o en fase d'inici (sobre l'esborrany de la norma abans de l'aprovació definitiva).
El Centre de Documentació de Medi Ambient (CDMA) i els centres de documentació dels espais naturals protegits de la Generalitat de Catalunya són a disposició d'investigadors, estudiosos i persones interessades en les qüestions ambientals.
El CDMA ofereix serveis i recursos d'informació sobre diferents àrees temàtiques relacionades amb el medi ambient: atmosfera, empresa i avaluació ambiental, medi natural, educació i sostenibilitat, residus i aigua.
El CDMA és membre de la Xarxa de Biblioteques Especialitzades de la Generalitat de Catalunya, les quals comparteixen el catàleg BEG, de la xarxa de centres amb documentació ambiental de Catalunya (DocAmbCat) i de la Red de Centros de Información y Documentación Ambiental (RECIDA).
Unitats directives, dades, funcions i persones que les dirigeixen
Informació sobre les entitats autònomes, empreses, consorcis i altres organismes vinculats al Departament
El Departament té serveis territorials a Barcelona, Girona, Lleida, Tarragona, Terres de l'Ebre, Catalunya Central i Alt Pirineu i Aran
Actuacions que duu a terme el Departament en el marc del Pla de mesures de responsabilitat social de la Generalitat de Catalunya 2009-2012 (Pla RSGENCAT).
La Direcció General d'Infraestructures de Mobilitat del Departament de Territori i Sostenibilitat de la Generalitat de Catalunya i l'Ajuntament de Girona treballen conjuntament en el projecte europeu SCHOOL mobility CHAllenge in regioNal poliCiEs (School Chance), que té com a objectiu principal incorporar la mobilitat autònoma dels escolars a les polítiques regionals dels territoris que hi participen, i definir un programa de mobilitat escolar sostenible, segura i accessible per a tots els membres de la comunitat i per a cada etapa educativa.
Per aquest motiu s'organitza aquesta jornada de transferència de coneixement per tal de donar a conèixer les bones pràctiques seleccionades d'Utrecht, als Països Baixos, i de Reggio Emilia, a Itàlia, i que podrien ser implementades a viles i ciutats de Catalunya.
La jornada s'adreça al conjunt d'actors implicats en la promoció d'una mobilitat més activa i sostenible en l'àmbit escolar.
En particular, a representants de les àrees d'educació, mobilitat i medi ambient de l'Administració de la Generalitat i de les administracions locals, així com al tercer sector i representants de la comunitat educativa de Catalunya: equips directius, professorat, alumnat i famílies dels diferents centre docents.
12 de juny de 2019 - Sala d'actes del Departament de Territori i Sostenibilitat (Av.
Imatge del traçat de la nova canonada.
La Comissió territorial d'urbanisme de l'Alt Pirineu ha aprovat definitivament avui el projecte de construcció d'una canonada que permetrà millorar el subministrament d'aigua al nucli de Berén i dur aigua potable al nucli d'Argestues, ambdós al terme municipal de les Valls d'Aguilar (Alt Urgell).
Actualment, Berén disposa de subministrament des de les fonts de Reguer i del Gos, mentre que Argestues, amb 69 veïns, no té aigua potable.
El projecte preveu construir una canonada de 3.330 metres des d'aquestes fonts per portar l'aigua potable a Argestues i aprofitar per millorar el subministrament a Berén sobre la xarxa existent.
En concret, es preveuen les següents actuacions:
La construcció de la canonada no requerirà tala d'arbrat ni de massa vegetal, ni es modificarà la topografia del terreny.
Totes les instal·lacions seran soterrades i la restauració superficial es durà a terme amb el mateix material procedent dels moviments de terres d'excavació.
La Comissió territorial d'urbanisme de Girona ha aprovat definitivament avui dues modificacions del planejament de dos municipis que faran possible ampliacions o nous usos d'equipaments.
Així, es podrà ampliar el CAP de Palafrugell (Baix Empordà) i també tirar endavant el projecte de l'Ajuntament de Roses (Alt Empordà) per donar el far de nous usos socioculturals.
En el cas de Palafrugell, l'actual CAP, construït fa poc més de 20 anys, ocupa una finca amb una superfície de 1.288 m 2 amb façana als carrer Àngel Guimerà i Sant Ramon.
Les seves instal·lacions són insuficients per atendre les necessitats dels seus usuaris i el Departament de Salut n'impulsa l'ampliació.
Ortofoto de la ubicació del CAP actual i de la parcel·la per a la seva ampliació
Per aconseguir-ho, la Comissió ha aprovat el canvi de qualificació d'uns terrenys contigus, de 418 m 2, situats a l'encreuament del carrer Àngel Guimerà i el Passeig Migdia, de residencial a equipament comunitari d'ús sanitari.
En aquesta ubicació es podrà construir un edifici de planta baixa més dues plantes d'alçada.
Nous usos a l'àmbit del far de Roses
D'altra banda, la Comissió ha aprovat una modificació puntual del planejament municipal de Roses que permetrà rehabilitar el Far i el baluard de Sant Antoni i adequar les seves instal·lacions a un nou ús.
L'àmbit d'actuació té una superfície de 4.448 m 2 de sòl.
A la punta dels Brancals, en una parcel·la propietat del Ministeri de Transports, Mobilitat i Agenda Urbana, hi ha dues edificacions incloses en el catàleg de patrimoni, com són el baluard de Sant Antoni i el far.
L'Ajuntament disposa de la concessió, per part de l'Autoritat Portuària de Barcelona (APB), de les instal·lacions auxiliars del far de Roses.
En aquest sentit, el consistori impulsa un projecte per rehabilitar ambdós edificis i fer l'entorn accessible per al gaudi ciutadà, creant un espai cultural relacionat amb aquest patrimoni i complementant-lo amb un bar-restaurant en espais que actualment no són necessaris per a l'activitat del far.
Així, els terrenys del far, el baluard i el seu entorn passen a qualificar-se de sistema d'equipaments i dotacions, serveis tècnics i sociocultural.
L'ús d'equipament serà el principal i es podrà complementar amb bar restaurant, petit comerç i similars.
L'impuls a la redacció d'aquests plans directors urbanístics (PDU) s'emmarca en la voluntat del Departament de TES d'aprofitar les eines del planejament urbanístic per estimular pols estratègics, sectors d'activitat local i potenciar recursos naturals pel desenvolupament econòmic i social.
Aquest estímul es duu a terme mitjançant plans directors urbanístics, que permeten una visió supramunicipal i una ràpida tramitació.
Cal dotar al territori de les condicions que permetin el desenvolupament d'actuacions que es puguin considerar estratègiques ateses les seves potencialitats de dinamització econòmica i la capacitat de projecció internacional del país.
Bàsicament hi ha quatre tipologies d'aquests PDU: els que donen suport al sector terciari, els que donen suport al sector de recerca i tecnologia, els que donen suport a l'activitat industrial i els que donen suport al sistema logístic.
En el marc de la Mesa de la Bicicleta, el Govern de la Generalitat de Catalunya va aprovar, mitjançant l' Acord GOV/160/2019, de 5 de novembre, l'Estratègia Catalana de la Bicicleta 2025 (ECB2025), impulsada pel Departament de Territori i Sostenibilitat en col·laboració amb altres departaments.
A la Mesa també participen altres organismes i ens locals implicats, així com les entitats del món de la bicicleta.
Per ajudar a aquesta transformació necessària de la mobilitat, aquest document neix com el full de ruta del Govern de la Generalitat de Catalunya, obert a l' adhesió de la resta d'administracions, institucions, empreses i organismes amb incidència en les polítiques en favor de la bicicleta.
Accés als tràmits de la Generalitat de Catalunya.
Principals plataformes logístiques de distribució promogudes per la Generalitat.
La digitalització dels processos i la implementació de les noves tecnologies ha esdevingut estratègica per a empreses i administracions perquè permet millores en la gestió interna i en els serveis que ofereixen.
Està constituïda pel Departament i diverses associacions representants de sector del transport de mercaderies.
Volem agrair als més de 220 assistents i 60 ponents la seva participació en el 6è Congrés Internacional de la Bicicleta celebrat a Reus el 18 i 19 de maig de 2017.
Ja pots consultar les ponències del 6è Congrés Internacional de la Bicicleta
Si vols seguir rebent totes les notícies del Congrés Internacional de la Bicicleta i ser el primer en rebre informació de la propera edició, subscriu-te al nostre butlletí a l'enllaç que trobaràs a continuació.
Si us plau, reenvia aquesta informació a les persones que creguis que els pot interessar.
Per a més informació consulta el web congresdelabicicleta.gencat.cat
El 18 i 19 de maig de 2017 se celebrarà el 6è Congrés Internacional de la Bicicleta a la ciutat de Reus.
Aquest Congrés és el principal fòrum de Catalunya per tractar sobre les novetats i l'intercanvi d'experiències relacionades amb el món de la bicicleta entre les diferents administracions públiques, els professionals del sector, les entitats i les persones usuàries.
El Congrés s'articularà en diverses conferències, taules rodones i presentacions de projectes i experiències relacionades amb diferents temàtiques, tant a nivell català com internacional.
Així, entre altres temes, s'abordarà la promoció, el disseny i la seguretat en l'ús de la bicicleta en àmbits urbans i interurbans, tant pel que fa als desplaçaments de caràcter quotidià com a la pràctica de l'esport o la realització d'activitats de turisme i lleure.
També s'analitzaran els impactes en l'economia, la salut i el medi ambient que té l'ús de la bicicleta i es posarà l'accent en la innovació i en el paper de les noves tecnologies de la informació i la comunicació en el sector de la bicicleta.
Aquest congrés el promou l'Ajuntament de Reus, la Diputació del Camp de Tarragona i la Generalitat de Catalunya i hi col·laboren Fira Reus, Bicicamp Reus, Fem Bici i la Plataforma en Defensa de la Bicicleta.
5è Congrés Internacional de la Bicicleta (Girona - 30 de maig i 1 d'abril de 2015)
4t Congrés de la Bicicleta (Sant Cugat - del 4 al 6 d'octubre de 2013)
3r Congrés de la Bicicleta (Lleida - del 15 al 17 d'abril de 2010)
2n Congrés de la Bicicleta (Salt - del 28 de maig a l'1 de juny de 2008)
1r Congrés Català de la Bicicleta (Barcelona - del 7 a l'11 de juny de 2006)
El 18 i 19 de maig de 2017 se celebrarà el 6è Congrés Internacional de la Bicicleta a la ciutat de Reus.
Aquest Congrés és el principal fòrum de Catalunya per tractar sobre les novetats i l'intercanvi d'experiències relacionades amb el món de la bicicleta entre les diferents administracions públiques, els professionals del sector, les entitats i les persones usuàries.
En aquesta sisena edició, s'abordarà la promoció, el disseny i la seguretat en l'ús de la bicicleta en àmbits urbans i interurbans, tant pel que fa als desplaçaments de caràcter quotidià com a la pràctica de l'esport o la realització d'activitats de turisme i lleure.
També s'analitzaran els impactes en l'economia, la salut i el medi ambient que té l'ús de la bicicleta i es posarà l'accent en la innovació i en el paper de les noves tecnologies de la informació i la comunicació en el sector de la bicicleta.
Més de 220 participants al 6è Congrés Internacional de la Bicicleta
Ja pots consultar les ponències del 6è Congrés Internacional de la Bicicleta.
Fes una ullada a la galeria d'imatges del Congrés!
Ja pots consultar el sisè butlletí del Congrés Internacional de la Bicicleta, subscriu-t'hi i podràs rebre tota la informació del Congrés al teu correu.
Les juntes arbitrals del transport són instruments de protecció i defensa de les parts que intervenen en el transport terrestre.
Una de les seves principals funcions és resoldre controvèrsies, de caràcter mercantil i contingut econòmic, sorgides en relació amb l'acompliment dels contractes de transport terrestre i activitats auxiliars i complementàries, tant de viatgers com de mercaderies, en els següents transports (carretera, ferrocarril o cable):
S'inclouen tant els transports interiors com els internacionals i també els intermodals, sempre que un dels modes utilitzats sigui terrestre (carretera-vaixell; ferrocarril-aeri; etc.).
La Junta Arbitral del Transport de Catalunya serà competent per resoldre aquestes controvèrsies quan el lloc d'origen o de destinació del transport o el de celebració del contracte es trobin dins el territori de Catalunya i sempre que la quantia de la reclamació no superi els 15.000 euros.
Si s'excedeix aquest import és necessari que ambdues parts pactin el sotmetiment.
La Junta Arbitral del Transport de Catalunya té seus a Barcelona, Girona, Lleida, Tarragona i Tortosa.
La Junta Arbitral del Transport de Catalunya està composta pel president, el secretari, un vocal que representa a les empreses transportistes i un vocal que representa als carregadors o usuaris/àries.
També en poden formar part fins a dos vocals de l'Administració.
Tot el procediment arbitral és gratuït, llevat de les despeses generades per la pràctica de les proves proposades i no és obligatòria l'assistència d'advocat/ada o procurador/ora.
A més, qualsevol de les parts podrà conferir la seva representació a una altra persona mitjançant escrit adreçat a la Junta.
Les fases del procediment són les següents:
Sub-direcció General d'Ordenació del Transport i Desenvolupament Sectorial
Delegació del Govern a les Terres de l'Ebre