projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El Departament de Justícia posa a la vostra disposició diferents canals d'atenció ciutadana per sol·licitar informació, fer arribar suggeriments o opinions i formular queixes.
Telèfon 012 i telèfons especialitzats
El 012 informa dels serveis i actuacions de la Generalitat de Catalunya, temes d'interès ciutadà i de caràcter general i gestió telefònica de tràmits.
La Generalitat ofereix també uns telèfons especialitzats de temes concrets, amb numeració específica.
Servei d'informació i orientació telemàtica a la víctima del delicte
Per informar, entre d'altres, dels serveis i tràmits de la Generalitat.
Servei web per a mòbils que permet localitzar organismes oficials, empreses públiques, organismes autònoms i consorcis relacionats amb la Generalitat.
Sol·liciteu informació, feu-nos arribar els vostres suggeriments i opinions o formuleu les vostres queixes sobre qualsevol qüestió que sigui competència del Departament de Justícia.
Administració de justícia a Catalunya
Bústies de correus de les oficines d'atenció al ciutadà de l'Administració de justícia a Catalunya.
Oficines d'atenció ciutadana, serveis territorials i oficines de registre d'entrada i sortida de documents.
Oficines d'atenció ciutadana a Barcelona
Informen la ciutadania i les entitats sobre els serveis i l'organització del Departament de Justícia.
Representen al Departament de Justícia en el seu àmbit territorial.
Serveis Territorials del Departament de Justícia a Girona
Serveis Territorials del Departament de Justícia a Lleida
Serveis Territorials del Departament de Justícia a Tarragona
Serveis Territorials del Departament de Justícia a la Catalunya Central
Serveis Territorials del Departament de Justícia a les Terres de l'Ebre
Oficines de registre d'entrada i sortida de documents del Departament de Justícia
Proporcionen un sistema de control i de garantia dels documents que es presenten a la Generalitat de Catalunya o que s'envien a altres òrgans o particulars.
Si us interessa, podeu baixar lliurement tots el termes del Justiterm en format XML.
Aquest format facilita l'estructuració, la interpretació i la reutilització de les dades, independentment de la plataforma que feu servir, i exportar-les a qualsevol format.
El contingut terminològic que obtindreu està organitzat a partir de fitxes que contenen les denominacions catalanes amb la categoria gramatical, les relacions de sinonímia, les equivalències castellanes i les àrees temàtiques corresponents.
En algun casos també hi ha definicions i notes explicatives.
Aquesta eina us pot ser útil per alimentar la memòria de traducció o el vostre corrector.
Fitxer XML - descàrrega de tots els termes
Els treballs en benefici de la comunitat poden imposar-se com a mesures substitutives d'altres penes imposades inicialment o bé directament com a penes per la comissió de diversos delictes i faltes, sempre que hi hagi el consentiment de la persona penada.
Amb la finalitat d'evitar els internaments de curta estada, el Codi penal preveu la possibilitat de substituir les penes de presó fins a 1 any per un treball en benefici de la comunitat o per una multa (excepcionalment també es poden substituir les penes de presó fins a 2 anys).
Així mateix, la privació de llibertat corresponent a la responsabilitat personal subsidiària per impagament de multes pot substituir-se per treballs en benefici de la comunitat.
En aquest supòsit, cal destacar que, amb l'aparició de la Llei orgànica 1/2004, de 28 de desembre, de mesures de protecció integral contra la violència de gènere, quan la persona hagi estat condemnada per un delicte relacionat amb la violència de gènere, la pena de presó només es pot substituir per treball en benefici de la comunitat i sempre condicionada a la participació en programes específics de reeducació i tractament psicològic.
Són susceptibles d'aplicació d'una mesura de treball en benefici de la comunitat les figures delictives següents establertes al Codi penal:
- els maltractaments per violència de gènere o per violència domèstica (art. 153)
- les amenaces per violència de gènere o per violència domèstica (art. 171)
- les coaccions per violència de gènere o per violència domèstica (art. 172)
- els robatoris o furts d'ús de vehicles de motor o ciclomotors (art. 244)
- la conducció d'aquests sota la influència d'alcohol o drogues (art. 379)
- les faltes d'amenaces, vexacions, injúries i coaccions lleus per violència domèstica (art. 620)
- la falta de deslluïment d'immobles (art. 626)
- la falta contra la flora i els maltractaments d'animals que no siguin delicte (art. 632)
On es pot presentar una queixa sobre el funcionament dels òrgans judicials?
Les reclamacions i queixes sobre el funcionament de l'Administració de justícia s'han de presentar a les Oficines d'Atenció al Ciutadà (OAC) que hi ha als edificis judicials.
En cas que en una seu judicial no hi hagi OAC, cal que us adreceu a l'oficina del jutge degà, on se us facilitaran els impresos per presentar la reclamació, la qual s'ha d'adreçar al jutge degà del partit judicial corresponent.
El Ministeri de Justícia convoca les oposicions al cos de lletrats de l'Administració de justícia, que estan exposades a l'apartat Portal del ciutadà del seu web.
Per accedir a aquest cos és necessari ser llicenciat en dret, superar les proves selectives corresponents i aprovar un curs en el Centre d'Estudis Judicials.
Per cobrir temporalment algunes vacants de lletrats de l'Administració de justícia hi ha lletrats substituts.
Són elegits després de superar un concurs que convoca el Tribunal Superior de Justícia de la comunitat autònoma corresponent.
Sí, ja que està prevista la contractació amb caràcter temporal de persones per ocupar places vacants d'aquests cossos o les places de reforç que corresponguin.
Tanmateix, per accedir a aquesta contractació és necessari formar part de la borsa d'interins del cos respectiu.
Podeu trobar informació sobre la borsa d'interins de l'Administració de justícia a Catalunya a la pàgina: ofertes.
La Secretaria de Relacions amb l'Administració de Justícia convoca, mitjançant una resolució que es publica al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, el procés per a la constitució de les borses d'interins.
Aquestes borses s'organitzen per àmbits territorials corresponents a les audiències provincials de Barcelona, Girona, Lleida i Tarragona i tenen una vigència anual, tot i que se'n pot acordar la pròrroga.
Més informació sobre la borsa d'interins de l'Administració de justícia a Catalunya a la pàgina de la borsa d'interins.
Perquè una entitat pugui col·laborar en l'execució de la mesura de treballs en benefici de la comunitat (TBC) ha de complir dues condicions:
- L'entitat ha de ser sense ànim de lucre
- Les persones que facin els TBC no poden ocupar llocs de treball a l'entitat
Les entitats interessades s'han d'adreçar a Justícia mitjançant la bústia electrònica de contacte, i emplenar el formulari d'acord amb les indicacions següents:
Subtema: Execució penal i justícia juvenil
Missatge: cal fer constar el nom i la localitat de la seu de l'entitat, el nom de la persona referent i un telèfon de contacte i/o una adreça de correu electrònic.
Expliqueu-nos també quina és la vostra proposta de col·laboració per ser una entitat de referència per a l'execució dels TBC.
Un cop rebuda i valorada la sol·licitud, la persona gestora de recursos de la zona geogràfica on hi ha l'entitat s'hi posarà en contacte per concretar la col·laboració.
La inscripció de qualsevol nom (hipocorístics o noms de fantasia), fins a un màxim de dos, tret dels pejoratius i els que puguin produir confusió respecte del sexe del nadó.
*Quan el registre civil fa la inscripció d'un nom, ajunta amb un guió els formats per dos noms simples (per exemple, Josep-Lluís).
Aquesta és una qüestió purament administrativa, que permet no confondre noms que coincideixin amb cognoms, i que no cal que es traslladi a la grafia habitual del nom.
Així doncs, els noms compostos es poden escriure amb guionet o sense.
La inscripció del nom en qualsevol de les llengües utilitzades a Espanya oficials o no.
La inscripció del nom en qualsevol llengua del món.
La traducció del nom en qualsevol idioma al català o aranès.
Per exemple, Luis per Lluís (català) o Loís (aranès).
Equivalències catalanes de noms estrangers (PDF, 79 kB)
Correcció de la grafia normativament incorrecta del nom.
Cal iniciar un expedient dirigit al ministre de Justícia o a la Direcció General dels Registres i Notariat i aportar una prova documental que acrediti l'ús del nou nom.
Incloure la conjunció i entre els cognoms.
Canvi de l'ordre dels cognoms (primer el de la mare i després el del pare).
Per comú acord del pare i la mare o quan el menor arribi a la majoria d'edat.
L'ordre dels cognoms inscrit per al fill gran regeix en les inscripcions de naixements posteriors dels germans del mateix vincle.
Correcció de la grafia normativament incorrecta del cognom.
Canvi d'un cognom per un altre, traducció d'un cognom al català o adaptació al català de cognoms que no són d'origen català.
En tots els casos se segueix el procediment de canvi de cognom i, per tant, cal la instrucció d'un expedient que resol, segons els casos, el ministre de Justícia o el jutge de Primera Instància.
A més, la persona sol·licitant ha d'usar i ser conegut per aquest cognom, els cognoms han de pertànyer legítimament a la persona interessada i els cognoms que resultin del canvi han de ser un de la línia paterna i l'altre de la materna.
En casos excepcionals, no són necessaris aquests requisits.
Les persones sotmeses a mesures penals alternatives poden ser obligades a participar en un programa formatiu, amb el contingut que estableixi la resolució judicial, aquell que s'ha recomanat a l'informe d'assessorament o el que es considera més adequat un cop imposada la mesura o obligació.
Els programes estan concebuts amb metodologia i tècniques de grup, però, ateses les característiques personals i determinades sol·licituds judicials, no en queden excloses les tècniques individuals.
Els programes formatius poden tenir com a punt de partida dues situacions diferents i alhora complementàries, les quals poden donar lloc a dos tipus de programes diferents:
Responen a l'objectiu de compensar necessitats individuals i per dur-los a terme es compta amb programes de la xarxa sociocomunitària, com ara de formació ocupacional, de llengua per a estrangers, d'alfabetització per a adults, etc. i amb programes formatius, culturals i laborals on fonamentalment s'ofereix a la persona les eines perquè es reinsereixi a la comunitat en les condicions més favorables.
Se centren en necessitats individuals més concretes i estan relacionats directament amb el tipus de delicte comès.
Sovint l'activitat es concerta amb entitats amb experiència i especialitzades en cada camp, com ara, educació sexual, educació viària, maltractaments, violència familiar, etc.
Atesa la seva importància, fem especial esments a dos als programes específics:
- Programa específic de seguretat viària [PDF, 29kB]
- Programa específic en violència de gènere [PDF, 34kB]
El document Criteris lingüístics té l'objectiu de col·laborar a fixar unes pautes lingüístiques comunes a tot l'àmbit jurídic i judicial.
Conté criteris referits a qüestions de sintaxi i redacció (puntuació, mots connectors, etc.) i a convencions (tractaments protocol·laris, abreviacions, referències bibliogràfiques, majúscules i minúscules, etc.).
Aquestes pautes despleguen i amplien, en l'àmbit del món del dret, els materials de la Direcció General de Política Lingüística i els d'altres organismes competents.
Com qualsevol altre document digital, no és un producte tancat, sinó que està sotmès als canvis que es requereixin en tot moment.
Si creieu que hi podeu fer alguna aportació, feu-nos-la saber.
Actualització: abril de 2013 [1,38 MB]
La rodona, la cursiva, la negreta, la versaleta i les cometes, recursos tipogràfics més habituals, són variacions en la composició de les lletres impreses que ens permeten caracteritzar o remarcar una part del text -des d'una sola lletra fins a una o més paraules- amb finalitats diverses, però sense alterar-ne el significat.
Els usos d'aquests recursos són convencionals i per això és fonamental determinar i unificar els usos propis de cada recurs perquè no indueixin a confusió i perquè s'apliquin unitàriament en els àmbits que han d'oferir una imatge corporativa.
La finalitat d'aquesta fitxa és, doncs, facilitar l'ús dels recursos tipogràfics a organitzacions, professionals i persones vinculades a l'àmbit del Departament de Justícia.
Els signes de puntuació són l'eina que utilitzem per fer que un text sigui comprensible i per transmetre al lector els diferents matisos que tindria el mateix text en llengua oral.
La puntuació està estretament relacionada amb la sintaxi, l'entonació, el contingut expressiu, i també depèn del gust personal i la llargada de les frases.
També cal saber quin és l'ordre neutre de l'oració (S + V + CD, CP, Atr., C. Pred. + CI [ + CC]), perquè certs canvis d'aquest ordre s'han de marcar amb un signe de puntuació.
Els signes de puntuació poden fer funcions textuals (d'ajuda a la comprensió del text) i funcions convencionals.
Les mesures de seguretat d'internament en centre de deshabituació es poden executar en els centres d'atenció en drogodependències dependents de la xarxa pública sectoritzada i en els centres amb els quals hi ha establert un conveni, o centres homologats o acreditats pels departaments de Salut o de Treball, Afers Socials i Famílies.
Les mesures de seguretat de tractament extern ambulatori es poden executar en els centres d'assistència i seguiment de drogodependència (CAS), d'acord amb la xarxa sectoritzada d'atenció a drogodependències del Departament de Salut.
Les mesures de seguretat d'internament en centre d'educació especial es poden executar en els serveis socials d'acolliment residencial de l'ICASS per a persones amb discapacitat; institucions tutelars reconegudes per la Generalitat; entitats d'iniciativa social reconegudes per la Generalitat; unitats residencials per a disminuïts en hospitals psiquiàtrics amb unitats de mitjana i llarga estada.
Per executar les mesures de seguretat de tractament extern ambulatori en aquest àmbit es connecta amb el centre que correspon, segons la problemàtica i les circumstàncies de la persona, les necessitats de la intervenció i la sectorització de la xarxa: entitats territorials que tinguin delegada la competència; entitats d'iniciativa social reconegudes per la Generalitat, o el corresponent equip de valoració i orientació del Centre d'Atenció a Discapacitats de l'ICASS, amb la finalitat de valorar el programa d'educació especial que es dissenyi i de col·laborar-hi.
Per executar les mesures de seguretat de sotmetiment a programes de tipus formatiu, cultural, educatiu, professional, d'educació sexual o d'altres similars es poden utilitzar tots els recursos de la xarxa sociocomunitària àmplia, els propis i els conveniats per la Direcció General de Serveis Penitenciaris o la Direcció General d'Execució Penal a la Comunitat i de Justícia Juvenil, i altres que es considerin adients.
Les mesures de custòdia familiar tenen com a contingut principal el seguiment de la persona per part del delegat de mesures penals alternatives, segons el pla de treball establert juntament amb les persones designades com a responsables de la custòdia i, d'acord amb el cas concret, la coordinació, derivació i seguiment de tractaments o activitats que es duguin a terme en l'entorn comunitari.
Les mesures de seguretat consisteixen en el seguiment i control de l'evolució del tractament que segueix la persona sota mesura en el recurs especialitzat, oferint-li alhora un suport socioeducatiu encaminat a la integració social.
En el supòsit que la persona encara no hagi iniciat cap tractament, es fa la recerca del recurs adient i la derivació corresponent per facilitar que s'hi incorpori.
El seguiment i control de l'evolució del tractament es du a terme, d'una banda, a través d'entrevistes periòdiques amb la persona sota mesura i, d'altra, a través de les coordinacions corresponents amb els professionals del recurs especialitzat, preferentment de la xarxa pública on es porta a terme el tractament.
El responsable del recurs facilita periòdicament informes sobre l'evolució del tractament, en què hi fa constar tant la situació actual com la valoració corresponent.
El professional de treball en medi obert actua com a interlocutor entre la instància judicial i el recurs especialitzat, possibilitant l'intercanvi d'informació entre les institucions, canalitzant-ne les demandes i proposant aquells canvis en el compliment de la mesura que en comportin una millor adequació a les característiques del subjecte.
Tenint en compte que les penes i les mesures de seguretat han d'estar orientades cap a la reeducació i reinserció social del subjecte, el control del compliment de la mesura ha d'anar acompanyat del seguiment socioeducatiu que porta a terme el professional de medi obert.
Aquest seguiment ha de potenciar els elements de responsabilització, i implicar la persona en el tractament.
El procés de responsabilització està d'acord amb les capacitats del subjecte i de les possibilitats de portar-lo a terme.
La intervenció del professional de medi obert ha de facilitar-li el compliment de la mesura, clarificant i enquadrant els seus aspectes formals.
Alhora, es planteja una relació d'ajuda i suport socioeducatiu per abordar la seva situació global, tenint present els aspectes relacionats amb la salut i també aquells altres àmbits de la situació personal, familiar, social i judicial que influeixen en la seva evolució general.
El programa ha de promoure les potencialitats, capacitats i habilitats del subjecte per augmentar-ne el nivell de competència social i millorar-ne la qualitat de vida.
La intervenció del professional s'emmarca en un treball de coordinació regular amb els recursos comunitaris de l'entorn més immediat, perquè aquests i la mateixa comunitat puguin acollir la persona que està en tractament i donar-li suport.
La participació activa de la comunitat amb els recursos institucionals i humans és un element fonamental per garantir a la persona una socialització adequada.
Centres d'atenció en drogodependències dependents de la xarxa pública sectoritzada i centres amb els quals hi hagi un conveni, homologats o acreditats pels departaments de Salut o Treball, Afers Socials i Família, i centres d'assistència i seguiment de drogodependència, d'acord amb la xarxa sectoritzada d'atenció a drogodependències del Departament de Salut.
Serveis socials d'acolliment residencial de l'ICASS per a persones amb discapacitat; institucions tutelars i entitats d'iniciativa social reconegudes per la Generalitat; unitats residencials per a discapacitats en hospitals psiquiàtrics amb unitats de mitjana i llarga estada; entitats territorials que n'hagin delegat la competència; o el corresponent equip de valoració i orientació del Centre d'Atenció a Discapacitats de l'ICASS, amb la finalitat de valorar el Programa d'educació especial que es dissenyi i de col·laborar-hi.
I nformació bàsica sobre protecció de dades
Identificació del tractament: trameses d'informació i inscripcions del Gencat.
Responsable del tractament: Direcció General d'Atenció Ciutadana (Departament de la Vicepresidència i d'Economia i Hisenda) i Direcció General de Dret i d'Entitats Jurídiques (Departament de Justícia).
Finalitat del tractament: facilitar als ciutadans l'accés a la informació, la recepció de publicacions puntuals o periòdiques, i la gestió de les seves dades quan desitgin participar en esdeveniments o cursos.
Drets de les persones interessades: podeu trobar la informació relativa als drets de les persones interessades i com exercir-los al web del Departament de Justícia.
Informació addicional: si voleu ampliar aquesta informació podeu consultar la informació addicional del tractament al web del Departament de la Vicepresidència i d'Economia i Hisenda.
El 4 de juliol de 2019 el Parlament de Catalunya va adoptar una resolució que instava el Govern de la Generalitat a redactar un estudi amb una relació de tots els béns immobles immatriculats des del 1978 fins al 2015 a favor de l'Església catòlica.
L'estudi, presentat el juliol de 2020, s'inicia amb una anàlisi descriptiva dels béns immatriculats amb les xifres principals, els tipus de béns, la distribució territorial i les distintes autoritats eclesiàstiques que han impulsat les immatriculacions.
A continuació, un informe jurídic aclareix les circumstàncies legals que han fet possible la immatriculacions de milers de finques a favor de l'Església.
Per a les persones que es considerin perjudicades per alguna inscripció, aquesta és una primera aproximació jurídica a les vies de rectificació dels errors que s'hagin pogut produir.
Finalment, els annexos recullen les iniciatives parlamentàries impulsades al Congrés dels Diputats i al Parlament de Catalunya en relació amb la immatriculació de béns immobles de l'Església catòlica.
També dona accés a la base de dades de béns immatriculats a partir de la informació registral.
Mitjançant aquest mapa interactiu, el Departament posa a disposició de la ciutadania la informació sobre els béns immatriculats de l'Església, concretament, de les inscripcions fetes entre 1946 i 2015.
S'hi pot consultar el nombre de finques, el tipus, la ubicació, el registre corresponent i la titularitat dels immobles.
Podeu consultar l' Estudi sobre la immatriculació de béns immobles a favor de l'Església catòlica a Catalunya, que fa una anàlisi descriptiva dels béns immatriculats i la seva distribució territorial.
També inclou un informe jurídic per oferir a aquelles persones que es considerin perjudicades una primera aproximació a les vies de rectificació dels errors que s'hagin pogut produir.
A més a més, ha creat l' Oficina de Mediació sobre Immatriculacions, que és un servei del Centre de Mediació de Catalunya, adreçat a l'Església i a les persones i entitats que reclamen la propietat dels béns immatriculats sense títol de propietat, amb l'objectiu que les parts s'acullin a un procés de mediació que faci possible arribar a acords extrajudicials per la via del diàleg.
La parella estable és la formada per dues persones, majors d'edat, que conviuen en una comunitat de vida anàloga a la matrimonial, si la convivència dura més de dos anys ininterromputs, tenen un fill comú o formalitzen la relació en escriptura pública (davant d'un notari).
Al Registre de parelles estables de Catalunya s'inscriu la parella, i també, si és el cas, la seva extinció.
La inscripció en el Registre és voluntària, no té caràcter constitutiu i requereix el consentiment dels dos convivents en parella estable.
La inscripció de l'extinció de la parella estable es pot fer a sol·licitud d'un dels convivents.
La inscripció de la parella al Registre és un dels mitjans de prova que permet al membre supervivent de la parella estable accedir a la pensió de viduïtat i a altres prestacions socials de conformitat amb el que estableix el Reial decret legislatiu 8/2015, de 30 d'octubre, pel que s'aprova el text refós de la Llei general de la Seguretat Social.
El Registre de parelles estables de Catalunya, de caràcter administratiu, va entrar en funcionament el dia 1 d'abril de l'any 2017 amb la voluntat d'esdevenir un mitjà útil i suficient per acreditar l'existència de la parella estable.
Inscripció, modificació, extinció i certificat