projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Consulta l' Assistent virtual de la Renda Garantida de Ciutadania o truca al 900 400 012
T'informaran dels requisits per accedir a la prestació i et donaran cita prèvia.
El dia de la cita cal que et presentis a l'oficina corresponent amb la documentació acreditativa de la teva situació.
En cas de complir tots els requisits i presentar la documentació acreditativa, s'iniciaran els tràmits d'atorgament de l'RGC.
Tenen dret a la Renda garantida de ciutadania (RGC), amb la condició de titulars, les persones que compleixen els requisits que estableix la Llei 14/2017, del 20 de juliol, de la renda garantida de ciutadania, entre els quals:
Ésser majors de vint-i-tres anys.
També tenen dret a l'RGC les persones majors de divuit anys si es troben en alguna de les situacions següents:
Estar empadronat en un municipi i residir legalment a Catalunya.
Tenir residència continuada i efectiva a Catalunya durant els vint-i-quatre mesos immediatament anteriors a la presentació de la sol·licitud.
No disposar d'una quantitat d'ingressos, rendes o recursos econòmics considerada mínima per atendre les necessitats bàsiques d'una vida digna, d'acord amb el llindar d'ingressos fixat per l'indicador de renda de suficiència de Catalunya, durant els dos mesos immediatament anteriors a la presentació de la sol·licitud.
No ser beneficiari d'una prestació pública o privada de servei residencial permanent de tipus social, sanitari o sociosanitari, ni estar ingressat en un centre penitenciari en règim ordinari o tancat*.
*En el cas que rebis una prestació pública o privada de servei residencial o sanitari permanent podràs accedir a l'RGC si segueixes un pla de treball vinculat a un procés d'emancipació i apoderament amb un pronòstic de sortida no superior a 12 mesos i d'acord amb l'informe dels professionals de treball i suport social al servei residencial.
No treballar o treballar a temps parcials pels sol·licitants de famílies monoparentals, famílies nombroses i famílies on la persona que treballa sigui major de 55 anys i aturat de llarga durada.
No disposar de patrimoni més enllà de l'habitatge habitual i dels béns que facilitin el transport bàsic.
No haver renunciat a una feina els darrers 12 mesos.
En funció de la teva situació laboral, familiar i econòmica, el dia concertat per a la cita prèvia has de presentar:
Per acreditar el compliment dels requisits esmentats, cal presentar la documentació bàsica acreditativa següent:
En pot ser beneficiari qualsevol persona que, durant els 2 mesos anteriors a la sol·licitud, tingui ingressos inferiors al 100% de l'indicador de renda de suficiència de Catalunya.
Des de el mes d'abril de 2020, el llindar d'ingressos se situa en 664€ al mes en dotze pagues.
La Renda garantida de ciutadania (RGC) la poden rebre aquelles persones que no disposen de recursos o els que tenen són insuficients per cobrir les necessitats bàsiques, sempre que compleixin una sèrie de requisits.
Poden ser persones sense feina i sense recursos, pensionistes, perceptors de prestacions i altres subsidis, famílies monoparentals, etc.
*En el cas que rebis una prestació pública o privada de servei residencial o sanitari permanent podràs accedir a l'RGC si segueixes un pla de treball vinculat a un procés d'emancipació i apoderament amb un pronòstic de sortida no superior a 12 mesos i d'acord amb l'informe dels professionals de treball i suport social al servei residencial.
Pots percebre la Renda garantida de ciutadania (RGC)...
*Quantitat per a una família d'un progenitor amb un fill.
Pots percebre un complement a la teva prestació:
Si els teus ingressos son inferiors a 664€* al mes.
Si no reps cap prestació de serveis d'acolliment o sanitari permanent, ni estàs en règim penitenciari ordinari**
** En el cas que rebis una prestació pública o privada de servei residencial o sanitari permanent podràs accedir a l'RGC si segueixes un pla de treball vinculat a un procés d'emancipació i apoderament amb un pronòstic de sortida no superior a 12 mesos i d'acord amb l'informe dels professionals de treball i suport social al servei residencial.
A mesura que el Pla d'atenció integral a la infància i l'adolescència de Catalunya (PdIIAC) 2010-2013 s'ha anat concretant, primer a nivell teòric i en el moment actual amb el desplegament territorial i les diferents actuacions, estar al dia del què s'ha fet, quan s'ha fet i de quina forma s'ha fet es una tasca que requereix dels recursos 2.0.
Per garantir-ne el coneixement i la participació de totes les parts implicades en la infància i l'adolescència de Catalunya (ciutadania, administracions, famílies, escoles, entitats, etc.) i, per descomptat, la mateixa infància i adolescència, s'ha organitzat la informació i establert els sistemes de comunicació següents:
S'han dut a terme set jornades de presentació al personal de la Direcció General d'Atenció a la Infància i l'Adolescència (DGAIA, ICA i ASJTET), a Barcelona ciutat i Barcelona comarques, Lleida, Girona, Tarragona, Terres de l'Ebre i Catalunya central.
Les sessions de presentació del Pla director han servit per explicar als assistents les diferents fases de l'elaboració, la definició estratègica i operativa, el desplegament territorial previst al món local i la voluntat de ser presents a la xarxa per arribar a tota la ciutadania.
Les persones convocades a les sessions del Pla eren: el Director i els professionals d'infància i adolescència del Servei Territorial concret, els proveïdors, les entitats i els responsables i tècnics dels Plans locals d'inclusió social del territori.
Agrupa en un llistat totes les actuacions adreçades a la infància i l'adolescència dels diferents departaments de la Generalitat de Catalunya recopilades pel Pla d'atenció integral a la infància i l'adolescència 2010-2013 en l'any 2010.
El document organitza aquestes actuacions segons el departament que les executa.
Estudi de la naturalesa i les característiques principals de les actuacions adreçades a la infància i l'adolescència que han dut a terme els diferents departaments de la Generalitat de Catalunya dins del marc del pla.
L'informe presenta dues òptiques diferenciades: l'òptica on s'inclouen totes les actuacions i l'òptica social on s'estudien i es descriuen les característiques de les actuacions del Departament.
La definició estratègica del Pla d'atenció integral s'ha de poder operativitzar en objectius operatius (cinquè nivell) identificant per cada sector les fites on es vol arribar, la durada, els indicadors associats i les actuacions que se'n deriven; de les quals es concretarà el/la responsable, el calendari, el cost i els indicadors associats.
La dimensió operativa del Pla d'atenció integral es desenvoluparà al llarg dels quatre anys, identificant els objectius operatius començant per la Direcció General d'Atenció a la Infància i l'Adolescència, pel rol que ha de desenvolupar, com dèiem anteriorment, en el sistema de polítiques públiques a la infància i l'adolescència, i ha de culminar en la definició dels objectius operatius.
Per tal disposar de dades homogeneïtzades que permetin l'anàlisi des d'una perspectiva territorial, de gènere i d'edat, s'iniciarà un procés que ha de possibilitar el tractament adient de les dades des de cadascuna d'aquestes perspectives.
Procés que ha de portar a la definició i construcció d'indicadors, d'una banda, i a la identificació de fonts d'informació proveïdores de les dades necessàries o a l'elaboració de sistemes de registre necessaris per a la recollida d'aquestes dades.
El propòsit del Pla d'atenció integral és, d'una banda, anar ampliant al llarg dels quatre anys els departaments, ens locals i institucions implicades en el pla, a fi d'anar consolidant el sistema de polítiques públiques a la infància i l'adolescència a Catalunya, i, de l'altra, ampliar l'inventari d'actuacions en infància i adolescència d'arreu del territori i el catàleg de serveis que es presten.
Aquest procés fa del Pla d'atenció integral un pla viu, obert, flexible i dinàmic, sensible a les variacions de l'entorn, a les noves actuacions departamentals i la col·laboració amb els ens locals en la planificació i/o avaluació de les polítiques públiques en infància i adolescència.
El Pla d'atenció integral té un enfocament transversal i, al llarg del període de durada del Pla, es vol ampliar l'abast departamental i iniciar el desplegament territorial i sectorial.
És a dir, impulsa el sistema de polítiques públiques, d'una banda, abaixant la definició estratègica i operativa a l'àmbit territorial: local, comarcal o supracomarcal.
De l'altra, avançant en el desplegament sectorial del Pla a les entitats d'iniciativa social en infància i l'adolescència, a fi d'anar consolidant el sistema a mesura que es defineixen fites, s'amplia l'inventari d'actuacions en infància i adolescència d'arreu del territori i s'elabora el catàleg de serveis que es presten en infància i adolescència.
El Servei d'atenció ciutadana ofereix informació i assessoria especialitzada per a les persones immigrades, refugiades i retornades.
Dona resposta a tota mena de dubtes jurídics, així com a les qüestions sobre empadronament, funcionament dels sistemes sanitari i educatiu, associacionisme, cursos de llengua i altres temes sobre la integració a Catalunya.
El servei no gestiona expedients d'estrangeria, de competència estatal, tot i que sí que n'ofereix la informació necessària i en recomana les derivacions oportunes.
Per defecte, l'atenció és en català, si bé es pot adequar a la persona interlocutora en castellà, anglès, francès i xinès.
El servei incorpora una posició especialitzada en la no discriminació per atendre situacions de desigualtat i discriminació per raó de raça, origen, llengua, creença, ètnia o altres, així com aquells casos que poden constituir un delicte d'odi.
Aquesta especialització presta assessorament legal a totes les persones interessades o afectades i en qualsevol dels àmbits on s'hagi pogut patir la discriminació o el delicte.
A partir d'una primera atenció, que serà sempre confidencial, es faciliten vies d'acció i/o mediació que possibilitin la restitució dels drets afectats i que pretenguin la gestió del conflicte.
El Servei 'Info-migració' es troba ubicat a la seu de la Secretaria d'Igualtat, Migracions i Ciutadania a Barcelona i ofereix atenció telefònica/telemàtica/presencial (sense cita prèvia) de dilluns a divendres, excepte aquells que siguin festius d'acord amb el calendari laboral vigent a la ciutat de Barcelona, en horari de 9.00 a 14.00 hores.
Telèfon d'Atenció Ciutadana de la Generalitat 012 (fora de Catalunya: +34 932 142 124).
Adreces electròniques: [EMAIL]; [EMAIL]
Un dels mandats que s'estableix a la Llei 10/2010, del 7 de maig, d'acollida de les persones migrades i retornades a Catalunya, és l'elaboració d'un Informe sobre la integració de les persones immigrades a Catalunya.
El primer Informe sobre la integració de les persones immigrades a Catalunya es va presentar l'any 2013, complint així l'article 20.p de la llei citada.
Els equips de recerca teniu a la vostra disposició la nostra sala d'actes on podem organitzar sessions per contribuir a la difusió i la transferència de resultats de les vostres recerques.
En aquest sentit podeu fer-nos arribar la vostra sol·licitud a l'adreça [EMAIL].
El Programa per a la prevenció i l'abordatge de la violència masclista en l'àmbit comunitari d'origen tradicional s'emmarca dins de la Llei 5/2008 del dret de les dones a eradicar la violència masclista.
El programa té com a finalitat l'eradicació de les pràctiques nocives que parteixen o poden patir les dones migrades.
La Llei descriu, a l'article 5, els àmbits de la violència masclista i en l'apartat quart, quan tracta de l'àmbit social o comunitari, entre altres manifestacions recull:
Les persones immigrades, han de sol·licitar els informes d'estrangeria per tal d'acreditar:
Per elaborar aquests informes, el Govern de la Generalitat col·labora amb els ajuntaments catalans, l'administració més propera als usuaris.
Per tal d'emetre i notificar l'informe, les persones interessades han de pagar una taxa, que dependrà del tipus d'informe que se sol·liciti.
Un cop s'ha pagat l'import corresponent, s'ha de presentar la sol·licitud de l'informe a l'Ajuntament on la persona estigui empadronada, se'ns perjudici del que disposa l'article 16 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.
A Tràmits gencat, es pot trobar tota la informació sobre les taxes i el seu pagament i com presentar la sol·licitud, quina és la documentació que cal adjuntar, quins són els requisits que s'han de complir, etc.
Serveix per acreditar l'adequació de la vivenda en el procés d'obtenció d'una autorització de residència per reagrupació familiar.
Serveix per acreditar la integració social a Catalunya en el procés d'obtenció d'una autorització de residència temporal per arrelament social.
Serveix per acreditar l'esforç d'integració de la persona estrangera en el procés de renovació de la seva autorització de residència temporal (no lucrativa, per reagrupament familiar, treball per compte d'altri i treball per compte propi).
Serveix per acreditar l'adequació de la vivenda en el procés de renovació d'una autorització de residència per reagrupació familiar, en aquells casos en què el reagrupant ha canviat de domicili habitual respecte del que va acreditar per a obtenir el reagrupament de la seva família.
L'empara concedida amb la protecció internacional (terme que engloba tant el dret d'asil com la protecció subsidiària) consisteix en la no-devolució ni l'expulsió de les persones a qui s'hagi reconegut aquest dret, així com en l'adopció de les mesures previstes en la normativa espanyola, la de la Unió Europea i els convenis internacionals ratificats per Espanya mentre subsisteixin les circumstàncies en virtut de les quals se'ls concedeix el dret d'asil o de protecció subsidiària.
La condició de refugiat es reconeix a tota persona que, a causa de temors fundats de ser perseguida per motius de raça o ètnia, religió, nacionalitat, opinions polítiques, pertinença a un determinat grup social, de gènere o orientació sexual, es troba fora del seu país d'origen i no pot o, a causa d'aquests temors, no vol acollir-se a la protecció del seu país, o bé a l'apàtrida que, sense tenir nacionalitat i trobant-se fora del país on abans tenia la residència habitual, pels mateixos motius no pot o, a causa d'aquests temors, no vol retornar-hi (articles 3 i 6 de la Llei 12/2009, de 30 d'octubre, reguladora del dret d'asil i de la protecció subsidiària).
El dret a la protecció subsidiària s'atorga a la persona que no reuneix els requisits per obtenir el dret d'asil però respecte de la qual es donen motius fonamentats per creure que, si retorna al seu país d'origen, en el cas dels nacionals, o al de la seva anterior residència habitual, en el cas dels apàtrides, s'enfronta a un risc real de patir algun dels danys greus dels que preveu la llei, i que, a causa d'aquest risc, no pot o no vol acollir-se a la protecció del país d'origen (articles 4 i 10 de la Llei 12/2009).
Majoritàriament les persones refugiades es concentren a Barcelona i la seva àrea metropolitana, i a Lleida, Girona i Tarragona.
També estan ubicades a la comarca del Bages, el Berguedà i Osona, atès que disposen de centres d'acollida per a la primera fase del Programa global de protecció internacional.
Els entorns rurals no són especialment atractius per a aquestes persones, bàsicament pel desconeixement que tenen de tot el que els pot aportar viure i treballar en aquests territoris.
Des de la Generalitat de Catalunya, en coordinació amb els consells comarcals i els municipis que participen en aquest programa, estem treballant en un projecte pilot d'acollida, que posi de manifest els aspectes positius que té per a tothom l'acollida de persones i famílies refugiades.
Aquests tríptics, editats en diferents llengües, preveuen que cada ajuntament i/o consell comarcal afegeixi les seves dades i personalitzi la seva pròpia edició de materials.
Per això s'ha previst un espai en blanc que permet poder afegir les informacions pertinents abans de procedir a la seva impressió.
Informació bàsica de protecció de dades del tractament "Entitats de Voluntariat"
Responsable del tractament: Direcció General d'Acció Cívica i Comunitària del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies.
Finalitat: La finalitat és la gestió de les dades de les entitats sense afany de lucre de voluntariat de Catalunya.
Descripció en l'àmbit d'entitats censades per a l'enviament de comunicacions als/a les voluntaris/àries.
Drets de les persones interessades: Teniu dret a accedir a les dades facilitades, rectificar-les, suprimir-les i a oposar-vos al seu tractament, en les condicions previstes per la legislació vigent.
Per exercir aquests drets, heu d'adreçar un escrit al Servei de Protecció de l'Associacionisme i el Voluntariat de la Subdirecció General de Cooperació Social i Voluntariat de la Direcció General D'Acció Cívica i Comunitària per correu postal (Passeig del Taulat, 266-270 08019 Barcelona) o correu electrònic (adreçat a [EMAIL] i signat electrònicament amb DNI electrònic o certificat digital reconegut).
Al fitxer "ENTITATS FEDERADES", titularitat de la FEDERACIO CATALANA DE VOLUNTARIAT SOCIAL amb la finalitat de realitzar la selecció i formació de les entitats que participaran en el Programa català de Refugi com entitats col·laboradores.
Podeu exercir els drets d'accés, rectificació, cancel·lació i oposició mitjançant un escrit adreçat a C/ GRASSOT 3, 2on, 08025 Barcelona.
Què puc fer per col·laborar i donar suport a les persones que sol·liciten protecció internacional o refugiades?
Informació sobre el programa de mentoria
El Programa català de refugi et permet la possibilitat de participar en un programa de mentoria (acompanyament) de persones sol·licitants de protecció internacional o refugiades
Proposem oferir recursos o serveis propis per a l'acollida i/o acompanyament de les persones refugiades que arribin a Catalunya.
La persona titular del recurs o servei ha de donar-se d'alta a l'inventari de recursos adscrit al Comitè per a l'Acollida de les Persones Refugiades.
Per a tal fi, cal emplenar el formulari de manera que s'hi detallin tots els recursos o serveis que la persona posa a disposició per a l'acollida de persones refugiades, i presentar-lo a l'ajuntament on està ubicat el recurs o on es desenvoluparà el servei.
Tràmit gencat (Inventari de recursos per a persones refugiades)
Cercador d'ajuntaments i consells comarcals de Catalunya (Municat)
Els recursos que es poden oferir poden ser del tipus:
Proposem fer donacions econòmiques a les entitats que fan l'acollida de persones refugiades a Catalunya o a les que treballen sobre el terreny en les zones en conflicte.
En els enllaços següents trobareu la relació d'aquestes entitats:
Plataforma Asil.cat: reuneix les ONG que treballen en l'acollida a Catalunya.
Llista de Lafede.cat: entitats que treballen sobre el terreny.
El Fons Català de Cooperació al Desenvolupament té oberta des de l'any 2013 una campanya de suport a la població afectada per la guerra civil a Síria.
La ciutadania també pot fer aportacions privades als comptes corrents del Fons Català de Cooperació al Desenvolupament.
Per saber-ne més, podeu consultar la informació que té disponible el Fons Català de Cooperació al Desenvolupament.
Segons l'Alt Comissionat de Nacions Unides pels Refugiats (ACNUR), al món hi ha 68,5 milions de persones desplaçades en cerca d'asil a zones segures.
Per això, a més a més de les polítiques governamentals, són moltes les entitats que es mobilitzen per donar-los suport.
També hi ha persones que volen ajudar i ho fan al marge de les organitzacions.
L'objectiu principal d'aquesta Guia és, d'una banda, convidar-les a buscar informació sobre els projectes de voluntariat existents, i en cas de no voler-ne formar part i decidir oferir algun tipus de suport personal a persones refugiades en països de trànsit, brindar-los informacions, recomanacions i aspectes a tenir en compte -abans de marxar i un cop al país i a la tornada- així com els recursos que els poden ser d'utilitat.
.- Guia de recomanacions per a qui dona suport a persones refugiades en països de trànsit (format breu).- Guia de recomanacions per a qui dona suport a persones refugiades en països de trànsit
CRIDA ALS ESTUDIANTS QUE VULGUIN COMPARTIR HABITATGE AMB ESTUDIANTS REFUGIATS
La Generalitat i el conjunt d'universitats catalanes han posat en marxa un programa que farà possible que un primer grup de vint persones refugiades, que resideixen actualment al Líban, puguin prosseguir els seus estudis universitaris a Catalunya.
Es tracta de nois i noies refugiades que van veure els seus estudis universitaris interromputs per conflictes armats.
La Generalitat es farà càrrec del seu sosteniment i les universitats assumiran el cost de la matrícula i d'un curs inicial de formació centrat en l'aprenentatge del català i el castellà, entre altres iniciatives.
El procés de selecció s'ha fet amb criteris objectius i d'acord amb les prescripcions d'ACNUR del Líban.
Els processos d'inclusió de les persones refugiades són més exitosos si es fan amb participació de la ciutadania: s'aprenen més ràpidament les llengües oficials, es troben més oportunitats laborals, es participa més i abans en la societat d'acollida, es fomenten les actituds positives i convivencials de la societat d'acollida, etc.
CRIDA ALS I LES ESTUDIANTS A COMPARTIR HABITATGE
És per aquest motiu que fem una crida a la ciutadania i, especialment, a grups d'estudiants que resideixin en habitatges, per tal que comparteixin una habitació amb un o una estudiant refugiada, que, en qualsevol cas, es farà càrrec del pagament proporcional del lloguer, despeses de llum, aigua, gas, etc., durant un període mínim d'un curs acadèmic.
Les persones que vulguin participar en aquest programa poden escriure un missatge a l'adreça [EMAIL] o per telèfon al 93 270 12 30.
L'acollida de persones vingudes d'arreu, amb diferents coneixements, llengües, cultures i religions, forma part de la tradició de Catalunya.
L'increment de la població nouvinguda els darrers anys ha posat de manifest la necessitat de coordinar, sistematitzar i incrementar els mecanismes de recepció i acollida de persones immigrades conjuntament amb les administracions locals.
La primera imatge, el primer contacte, les primeres relacions que una persona rep de la societat d'acollida condicionen la visió que obté del lloc on ha arribat, la cohesió social i la plena incorporació social d'aquesta persona al país.
L'arribada és, doncs, un dels moments clau per a les persones.
És per això que les polítiques d'acollida són una de les prioritats del Govern en materia d'immigració.
La Secretaria d'Igualtat, Migracions i Ciutadania és l'organisme de la Generalitat encarregat d'impulsar i coordinar les polítiques d'acollida de les persones immigrades a Catalunya.
Té com a objectiu promoure l'autonomia personal de les persones estrangeres i catalanes retornades i la igualtat d'oportunitats entre la ciutadania
Aquest web inclou informació bàsica, útil i d'interès per a totes les persones que acaben d'arribar a Catalunya o que tenen previst fer-ho.
Està disponible en els deu idiomes més parlats per les persones immigrades a Catalunya: català, castellà, anglès, francès, àrab, amazic, xinès, urdú, romanès i rus.
Aquests materials tenen com a objectiu facilitar informació sobre Catalunya i la societat catalana a les persones nouvingudes, així com sobre l'organització i el funcionament dels sistemes públics.
Cada material ofereix la informació en els deu idiomes més parlats per les persones immigrades a Catalunya.
Recursos i materials de suport a l'acolliment lingüístic elaborats en col·laboració amb altres departaments, organismes i entitats.
Amb la Llei d'acollida, Catalunya s'ha posicionat com a regió europea de referència en l'acolliment de persones nouvingudes, ja que és la primera comunitat a l'Estat i al sud d'Europa a promoure una llei d'aquestes característiques.
Vídeos en català, castellà, anglès, francès, urdú, amazigh, darija, panjabi i xinès adreçats a persones que reagrupen membres de les seves famílies.