La reserva nacional de caça dels Ports de Tortosa i Beseit té una extensió de 28.587,17 ha, està situada a l'extrem oriental del sistema ibèric en connexió amb la cordillera litoral, a la dreta del riu Ebre i està formada per terrenys de tres comunitats autònomes: Catalunya, València i Aragó.
La reserva es troba entre els 300 els 1.400m i hi destaquen el pic de Caro o Montcaro (1.434 m), el tossal dels Tres Reis (1.356 m), punt d'unió de les tres comunitats autònomes, l'Engrillo (1.071m), l'Espina (1.183m), i al sud el Negrell (1.343m) i el tossal d'en Cervera (1.347m).
La reserva comprèn la part central del massís dels Ports, format principalment per materials calcaris mesozòics i amb una estructura orogràfica que es trenca en falles verticals i diversos encavalcaments.
Existeix una complexa xarxa hidrogràfica, on destaquen sis rius: Riu de la Pena, Riu de la Matarranya, Ulldemó, Riu d'Algars, Riu dels Estrets, el Canaletes i Riu de la Sénia.
Els Ports de Tortosa presenten un especial interès botànic per la seva especial localització biogeogràfica, en el seu punt d'unió entre les muntanyes ibèriques i el litoral de llevant.
Trobem la màquia mediterrània, margallò, argelaga, llentiscle, romaní, farigola, bruc i pi blanc.
A les altituds mitjanes (700 m) hi trobem alzines i pinassa, i a partir dels 900-1.000 m pi roig, blades, roure martinenc, boix grèvol, teixos, i la fageda més meridional de la península Ibèrica.
L'espècie característica de la reserva és la cabra salvatge ( Capra pyrenaica hispanica ), molt arrelada, així com el porc senglar.
Aquestes dues espècies són les úniques amb aprofitament cinegètic a la reserva, la primera per acostament i la segona en batuda, realitzada exclusivament per caçadors locals.
Entre altres espècies cinegètiques trobem el mufló, espècie introduïda els anys 70, però que no ha produït els resultats esperats i que està pròxima a la desaparició dins la reserva; el conill, la llebre o la perdiu roja.
I espècies protegides com els voltors, l'àliga cuabarrrada, l'àliga daurada, el duc, o els falcons.
De les 28.587,17 ha de la reserva nacional de caça dels Ports de Tortosa Beseit, 13.000 ha són propietat de les entitats locals, 7.000 ha són de propietaris particulars i les 8.000 ha restants són propietat de l'Administració.
La distribució per municipis és la següent:
És gestionat conjuntament pels departaments de les tres comunitats autònomes amb competències en temes cinegètics.
Els òrgans de gestió són constituïts per una junta consultiva, on són representats els ajuntaments, els propietaris particulars, les entitats conservacionistes, experts en temes cinegètics i l'Administració, i un consell d'administració on són representats els tres departaments encarregats de la gestió cinegètica i la direcció tècnica de la reserva.
Adreça: Carretera de València, 108, Ctra.
La creació de la reserva l'any 1966 ha potenciat turísticament el massís dels Ports.
A més a més de la caça es realitzen excursions o recorreguts organitzats.
A l'interior de la reserva es troben habitatges de segona residència, i és a la perifèria on es troben els nuclis de població.
Hi ha dues modalitats de caça: la de trofeu i la selectiva.
Aquesta darrera està reservada als caçadors locals i autonòmics.
Els permisos de trofeu s'adjudiquen mitjançant sorteig per als caçadors locals, autonòmics o nacionals i per subhasta els corresponents a propietaris de terrenys, siguin d'entitats locals o particulars.
Les subhastes estan centralitzades a l'Ajuntament de Mas de Barberans, telèfon 977-73.90.00.
Anualment i en funció de la població censada, la Direcció General del Medi Natural i Biodiversitat aprova el Pla tècnic de gestió cinegètica, amb aprofitament de la modalitat de trofeu i selectiva.