projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
D'acord amb el que estableix l'article 33.2 de la Llei orgànica del Tribunal Constitucional es transcriu l'Acord adoptat per la Subcomissió de Seguiment Normatiu, Prevenció i Solució de Conflictes de la Comissió Bilateral Generalitat-Estat, en la reunió que va tenir lloc el dia 25 de setembre de 2012.
Barcelona, 19 d'octubre de 2012
de la Subcomissió de Seguiment Normatiu, Prevenció i Solució de Conflictes de la Comissió Bilateral Generalitat-Estat en relació amb la Llei de Catalunya 10/2011, de 29 de desembre, de simplificació i millora de la regulació normativa.
La Subcomissió de Seguiment Normatiu, Prevenció i Solució de Conflictes de la Comissió Bilateral Generalitat-Estat, en la reunió celebrada el dia 25 de setembre de 2012, ha adoptat l'Acord següent:
De conformitat amb les negociacions prèvies celebrades pel Grup de Treball constituït en compliment del que preveu l'Acord de la Subcomissió de Seguiment Normatiu, Prevenció i Solució de Conflictes de la Comissió Bilateral Generalitat-Estat, de data 21 de març de 2012, per a l'estudi i proposta de solució de les discrepàncies competencials manifestades en relació amb l'article 79 de la Llei de Catalunya 10/2011, de 29 de desembre, de simplificació i millora de la regulació normativa, ambdues parts les consideren resoltes d'acord amb l'assumpció del compromís següent:
La Generalitat de Catalunya modificarà l'apartat primer de la disposició addicional setena de la Llei 4/2003, de 7 d'abril, d'ordenació del sistema de seguretat pública de Catalunya, que fou incorporat per l'article 79 de la Llei de Catalunya 10/2011, de 29 de desembre, de forma que queda redactat conforme al text següent:
"D'acord amb les atribucions de coordinació dels serveis de seguretat privada amb la policia de les institucions pròpies de Catalunya que són competència de la Generalitat, el personal de seguretat privada, quan presti serveis per garantir la seguretat de les infraestructures i serveis de transport públic de Catalunya per compte de l'Administració o d'entitats del sector públic o empreses operadores, i sempre que el desenvolupament de les funcions que se'n derivin del servei contractat per l'Administració o ens públic d'acord amb la legislació vigent de contractació pública, tindrà la condició d'agent de l'autoritat com a col·laborador dels cossos policials de Catalunya, en els termes previstos en la normativa estatal".
De conformitat amb l'acord assolit, ambdues parts coincideixen a considerar resoltes les discrepàncies manifestades en relació amb el precepte indicat en aquest acord i es conclou la controvèrsia plantejada.
Comunicar aquest Acord al Tribunal Constitucional, als efectes previstos en l'article 33.2 de la Llei orgànica 2/1979, de 3 d'octubre, del Tribunal Constitucional, així com inserir aquest Acord en el Butlletí Oficial de l'Estat i en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
Vicepresidenta del Govern i ministra de Presidència
President de la Representació de la Generalitat de Catalunya
Els delegats territorials del Govern tenen, a més, la condició de delegats del departament titular de les competències en matèria de seguretat pública i del Departament de Governació i Relacions Institucionals, dels quals depenen orgànicament i funcionalment pel que fa a l'àmbit competencial respectiu.
Els delegats territorials del Govern són nomenats i separats del càrrec per decret del Govern, a proposta conjunta del conseller o consellera de la Presidència, del conseller o consellera titular de les competències en matèria de seguretat pública i del conseller o consellera de Governació i Relacions Institucionals.
En tots els casos, correspon als consellers titulars dels departaments amb competències en matèria de seguretat pública i de Governació i Relacions Institucionals la coordinació de l'execució de les competències del departament respectiu en l'àmbit territorial corresponent.
La Llei 1/2003, de 19 de febrer, d'universitats de Catalunya, estableix que el Consell Interuniversitari de Catalunya és l'òrgan de coordinació del sistema universitari de Catalunya.
Atès que la Junta del Consell Interuniversitari de Catalunya té com una de les seves funcions la de conèixer i elaborar, si escau, propostes de coordinació de les bases de dades interuniversitàries, d'acord amb l'article 131.1.j) de la Llei d'universitats de Catalunya;
Atès que l'article 122.2 de l'esmentada Llei estableix que el Consell Interuniversitari de Catalunya es pot organitzar en comissions de caràcter permanent, amb l'objecte d'informar i assessorar pel que fa a qüestions relatives a l'activitat acadèmica;
En virtut de les competències que em confereix l'article 122.3 de la Llei 1/2003, de 19 de febrer, d'universitats de Catalunya, i a proposta de la Junta del Consell Interuniversitari de Catalunya,
Es crea la Comissió d'Informàtica del Consell Interuniversitari de Catalunya, que té caràcter permanent.
La Comissió d'Informàtica del Consell Interuniversitari de Catalunya està integrada per:
a) President o presidenta: serà designat o designada pel president del Consell Interuniversitari de Catalunya.
b) Vocals: el gerent o la gerenta de cada universitat pública de Catalunya i 4 vocals designats pel president del Consell Interuniversitari de Catalunya.
Correspon a la Comissió d'Informàtica del Consell Interuniversitari de Catalunya:
a) Estudiar els entorns tecnològics de les universitats i elaborar propostes per a la seva compatibilitat.
b) Detectar les necessitats d'intercanvi d'informació i proposar protocols comuns.
c) Elaborar propostes específiques de desenvolupament de les bases de dades interuniversitàries.
d) Portar a terme propostes coordinades per propiciar l'adquisició coordinada de programari.
e) Dur a terme qualsevol altra proposta encaminada a optimitzar, compartir i col·laborar en la gestió de recursos i serveis informàtics i telemàtics.
President del Consell Interuniversitari
a) La presidència, que correspon al secretari o a la secretària general de Cultura.
Quatre en representació del Departament competent en matèria de cultura, una de les quals és el director o la directora de l'Institut.
Una en representació del Departament competent en matèria de radiodifusió i televisió.
Una en representació del Departament competent en matèria d'economia.
Una en representació del Departament competent en matèria d'indústria.
Una en representació del Departament competent en matèria de noves tecnologies.
Tres en representació dels diversos sectors de les indústries culturals, designades pel Consell General.
c) La secretaria, amb veu però sense vot, que és la del Consell General.
h) Aprovar la sol·licitud de crèdits o préstecs, d'acord amb el que estableixen l'Estatut de l'empresa pública catalana, la Llei de finances públiques de Catalunya i la restant normativa aplicable.
a) La presidència, que correspon al director o directora general de Promoció Cultural.
Quatre en representació del Departament de Cultura, una de les quals és el/la director/a de l'Institut.
Una en representació del Departament de la Presidència.
Una en representació del Departament d'Economia i Finances.
Una en representació del Departament d'Indústria, Comerç i Turisme.
Una en representació del Departament d'Universitats, Recerca i Societat de la Informació.
Tres en representació dels diversos sectors de les indústries culturals, designats pel Consell General.
c) La secretaria, amb veu i sense vot, que és la del Consell General.
h) Aprovar la sol·licitud de crèdits o préstecs, d'acord amb el que estableixenl'Estatut de l'empresa pública catalana, la Llei de finances públiques de Catalunya i la restant normativa aplicable.
'Les informacions que us demanem són per a l'elaboració d'un estudi d'opinió oficial.
'L'administració o el personal de l'administració que utilitzin aquesta informació estan obligats per llei a garantir-vos l'anonimat i el secret estadístic i a complir la normativa de protecció de dades de caràcter personal.
a) "Les informacions que us demanem són per a l'elaboració d'un estudi d'opinió oficial."
b) "L'Administració o el personal de l'Administració que utilitzin aquesta informació estan obligats per llei a garantir-vos l'anonimat i el secret estadístic, és a dir, a no divulgar de cap manera les respostes individuals i a no utilitzar-les per a cap finalitat que no sigui l'elaboració d'un estudi d'opinió oficial."
El conseller o consellera del departament al qual és adscrit el Centre d'Estudis d'Opinió pot acordar de sotmetre el Centre als sistemes d'informació corporatius en matèria de personal i d'economia i finances.
La Intervenció General de la Generalitat ha d'exercir el control financer permanent del Centre d'Estudis d'Opinió, d'acord amb el Pla anual aprovat pel conseller o consellera d'Economia i Finances.
El Govern, a proposta del conseller o consellera del departament al qual és adscrit el Centre d'Estudis d'Opinió, nomena i separa lliurement, entre persones de prestigi reconegut, el director o directora del Centre.
El Govern, a proposta del conseller o consellera d'Economia i Finances, nomena i separa lliurement, entre persones de prestigi reconegut, el director o directora del Centre d'Estudis d'Opinió.
Constitueixen el patrimoni de l'Institut Català de la Salut:
a) Els béns i els drets de què és titular, els que hagi adquirit i els que adquireixi o rebi per qualsevol títol.
c) Els béns i els drets de qualsevol naturalesa que li siguin adscrits per la Generalitat o pel Servei Català de la Salut.
Constitueixen el patrimoni adscrit a l'Institut Català de la Salut:
a) Els béns i els drets de qualsevol naturalesa de què és titular la Generalitat o el Servei Català de la Salut afectes als serveis de l'Institut Català de la Salut.
b) Els béns i els drets transferits per la Seguretat Social afectes als serveis de l'Institut Català de la Salut.
c) Els béns i els drets de qualsevol naturalesa que li siguin adscrits.
Constitueixen el patrimoni propi de l'Institut Català de la Salut:
a) Els béns i els drets de què és titular i els que adquireixi o rebi per qualsevol títol.
c) Personal laboral, que es regeix per la normativa laboral i altres normes convencionalment aplicables.
c) Personal laboral, que es regeix per la normativa bàsica laboral i pel conveni propi del sector sanitari en el qual s'insereix l'Institut Català de la Salut, la contractació del qual escau en els supòsits següents:
Els càrrecs directius i el personal amb funcions de comandament a què fan referència els articles 20 i 21.
El personal en formació, al qual és aplicable la seva normativa específica.
Els professionals de prestigi reconegut, que es regeixen per la Llei de l'Estat 55/2003, en els termes establerts per l'article 2.3 de la dita llei.
Altre personal, si per circumstàncies acreditades degudament no és possible el nomenament de personal estatutari.
Són aplicables a aquest personal les condicions laborals de personal estatutari en tot allò que no és incompatible amb la seva condició.
El Consell d'Administració de l'Institut Català de la Salut, d'acord amb el que estableix l'article 8.2, amb l'objectiu d'homogeneïtzar les relacions d'ocupació del personal dels centres, els serveis o els establiments sanitaris, i amb la finalitat de millorar l'eficàcia i l'eficiència en la gestió, pot establir procediments per a la integració directa, amb caràcter voluntari, en la condició de personal estatutari, en la categoria i titulació equivalent de qui presti serveis en aquests centres, serveis o establiments amb la condició de funcionari de carrera o amb contracte laboral fix.
L'activitat dels centres i els serveis de l'Institut Català de la Salut s'ha d'adreçar a tota la població que té dret a l'assistència sanitària d'acord amb la Llei 21/2010, del 7 de juliol, d'accés a l'assistència sanitària de cobertura pública a càrrec del Servei Català de la Salut, sens perjudici del que estableixen els articles 16 i 83 de la Llei general de sanitat.
L'Institut Català de la Salut ha de reclamar el pagament de la taxa o el preu públic pertinent si, en virtut de les normes legals o reglamentàries, de les d'assegurances públiques o privades o de les de responsabilitat per lesió o malaltia causades a les persones assistides per l'Institut Català de la Salut, hi ha un tercer obligat al pagament.
Les instal·lacions dels centres i els serveis de l'Institut Català de la Salut no es poden utilitzar per a prestar-hi assistència sanitària privada de cap mena, sinó que s'han de dedicar a les activitats d'interès públic pròpies de l'Institut, amb un ús intensiu i eficient.
La creació per part de l'Institut Català de la Salut de consorcis i d'entitats en qualsevol forma admesa en dret, llevat d'ens de dret públic i d'organismes autònoms, i també la participació en consorcis i entitats ja existents, requereixen l'acord d'una majoria absoluta dels membres del Consell d'Administració previ a l'autorització del Govern, si escau.
Els centres, els serveis i els establiments que creï l'Institut Català de la Salut no poden tenir una personalitat jurídica diferent de la de l'Institut.
L'Institut Català de la Salut pot participar en la creació de nous centres, serveis i establiments juntament amb altres entitats o es pot integrar en els ja existents.
En aquest cas, es requereix l'acord d'una majoria absoluta dels membres del Consell d'Administració previ a l'autorització del Govern, si escau.
El Consell d'Administració pot proposar al conseller o consellera competent en matèria de salut, perquè ho traslladi al Govern, la incorporació d'altres centres, serveis i establiments a l'Institut Català de la Salut.
j) Ratificar els acords o els convenis de col·laboració amb altres entitats, signats pel director o directora gerent de l'Institut Català de la Salut, de contingut econòmic superior a 250.000 euros.
l) Autoritzar les modificacions de crèdits pressupostaris de contingut econòmic superior a 250.000 euros amb subjecció a la legislació de finances públiques de la Generalitat i a les successives lleis anuals de pressupostos.
n) Aprovar els plans d'inversions relatius a la construcció i la remodelació dels centres, els serveis i els establiments de l'Institut Català de la Salut de contingut econòmic superior a un milió d'euros.
o) Ratificar les adquisicions de nous equipaments mèdics i d'altres tipus, d'acord amb la política general de planificació territorial de serveis fixada pel departament competent en matèria de salut i amb els límits establerts en la dotació del capítol VI del pressupost de l'Institut, sempre que no es tracti d'una adquisició per reposició i que el cost de l'equip superi els 250.000 euros.
w) Aprovar el pla d'ordenació de recursos humans, amb negociació prèvia en la mesa sectorial de negociació de sanitat, de conformitat amb l'article 80.2.g de la Llei 55/2003, del 16 de desembre, de l'Estatut marc del personal estatutari dels serveis de salut.
El Consell d'Administració de l'Institut Català de la Salut pot delegar en la Comissió Executiva les funcions que estableix l'apartat 2, llevat de les que estableixen les lletres a, c, d, f i w.
i) Acordar la signatura o la modificació de contractes plurianuals.
j) Ratificar els acords o els convenis de col·laboració amb altres entitats, signats pel director o directora gerent de l'Institut Català de la Salut, de contingut econòmic superior a noranta mil euros.
k) Ratificar les adjudicacions de contractes de serveis i de gestió de serveis públics en el cas que haguessin estat prestats fins aleshores per l'Institut Català de la Salut.
l) Autoritzar les modificacions de crèdits pressupostaris amb subjecció a la legislació de finances públiques de la Generalitat i a les successives lleis anuals de pressupostos.
n) Aprovar els plans d'inversions relatius a la construcció i la remodelació dels centres, els serveis i els establiments de l'Institut Català de la Salut.
o) Aprovar les adquisicions d'equipaments mèdics i d'altres, d'acord amb la política general de planificació territorial de serveis fixada pel departament competent en matèria de salut i amb els límits establerts en la dotació del capítol VI del pressupost de l'Institut.
El Consell d'Administració de l'Institut Català de la Salut pot delegar a la Comissió Executiva les funcions establertes per les lletres f, m, o, r, t, u i v de l'apartat 2.
Projecte de llei de creació de l'Institut de Seguretat de Catalunya.
Dictamen sol·licitat pel Parlament de Catalunya, respecte al Dictamen de la Comissió de Justícia, Dret i Seguretat Ciutadana sobre el Projecte de llei de creació de l'Institut de Seguretat de Catalunya (BOPC núm. 360, de 3 de juliol de 2006).
Avantprojecte de llei de creació de l'Institut de Seguretat de Catalunya
Els estatuts del Memorial Democràtic han d'establir les funcions del Consell de Participació i els criteris de selecció dels seus membres d'acord amb els principis de major representació, equilibri territorial i respecte a la diversitat i a la igualtat de gèneres.
El nombre de membres i les funcions del Consell de Participació han d'ésser establerts pels estatuts del Memorial Democràtic.
Aquests estatuts també han d'establir els criteris de selecció dels membres d'acord amb els principis de major representació, equilibri territorial i respecte a la diversitat i a la igualtat de gènere.
b) Tants membres com grups parlamentaris hi hagi constituïts, designats pel Parlament a proposta de cada grup d'entre professionals de prestigi reconegut en la matèria pròpia d'aquesta llei, que poden ésser membres d'entitats, associacions o plataformes en defensa de la memòria antifeixista.
La Junta de Govern és integrada pel conseller o consellera del departament al qual és adscrit l'ens públic, que n'ocupa la presidència, i pels membres designats de la manera següent:
a) Sis membres nomenats pel Govern, a proposta dels departaments competents en matèria de memòria democràtica, d'història i pensament contemporani, de justícia, d'educació, de cultura i d'universitats.
b) Quatre membres escollits per acord de les dues terceres parts del Ple del Parlament, d'entre professionals de prestigi reconegut en la matèria pròpia d'aquesta llei.
c) Un membre proposat per cada un dels grups parlamentaris, designat pel Parlament.
d) El director o directora del Museu d'Història de Catalunya.
e) El president o presidenta de l'Institut Català de les Dones.
f) El director o directora de l'Arxiu Nacional de Catalunya.
h) Dues persones representants del Consell de Participació.
El Consell Assessor Internacional de l'Institut Català Internacional per la Pau és constituït per catorze membres, dels quals almenys la meitat no han de tenir la condició de ciutadà o ciutadana de Catalunya.
a) Set membres elegits entre professionals i personal acadèmic amb experiència internacional en l'àmbit de la recerca, l'acció per la pau i la resolució no violenta de conflictes.
b) Set membres elegits entre persones de prestigi i de reconeixement social com a promotores de la pau, el desarmament i la resolució no violenta de conflictes.
Assisteixen a les sessions de la Junta de Govern, amb veu i sense vot, el director o directora i un representant o una representant de l'assemblea del personal de l'Institut.
Fa les funcions de secretaria la persona designada pel director o directora d'entre el personal de l'Institut.
La Junta de Govern es regeix per les normes de funcionament dels òrgans col·legiats, establertes per la Llei 13/1989, del 14 de desembre, d'organització, procediment i règim jurídic de l'Administració de la Generalitat de Catalunya, en tot allò que no regulin expressament aquesta llei o el reglament orgànic.
La Llei 12/2007, d'11 d'octubre, de serveis socials, defineix el Pla Estratègic de Serveis Socials com un instrument per ordenar el conjunt de mesures, recursos i accions necessaris per assolir els objectius de la política de serveis socials d'acord amb el que estableix la llei.
L'article 37 de l'esmentada llei estableix que correspon al departament competent en matèria de serveis socials l'elaboració del Pla estratègic i la seva aprovació per part del Govern.
Així mateix disposa que el Govern, abans d'aprovar el Pla Estratègic de Serveis Socials, l'ha de trametre al Parlament i li ha de demanar que s'hi pronunciï.
El Pla Estratègic de Serveis Socials 2010-2013 dóna les pautes per avançar en la consolidació del sistema públic universal i de qualitat dels serveis socials partint del context socioeconòmic actual.
En l'elaboració del Pla s'ha tingut en compte la finalitat que tenen els serveis socials fixada a l'article 3r de la llei, que és la d'assegurar el dret de les persones a viure dignament durant totes les etapes de la vida mitjançant la cobertura de llurs necessitats personals bàsiques i de les necessitats socials, en el marc de la justícia social i del benestar de les persones.
El Pla Estratègic de Serveis Socials 2010-2013 s'estructura entorn de cinc eixos estratègics i cada eix es desenvolupa mitjançant línies d'actuació.
Els eixos són: Eix 1 El dret de les persones als serveis socials.
Eix 2 L'oferta de prestacions de qualitat.
Eix 3 La vertebració del sistema i el treball en xarxa.
Eix 4 Les persones que treballen en el sistema: motor i punt de referència.
Eix 5 Planificació i avaluació basades en el coneixement.
Aquest Pla s'ha de desplegar mitjançant plans sectorials els quals s'han d'elaborar tenint en compte les diferents situacions de necessitat d'atenció social, d'acord amb el que disposa l'article 38 de la llei.
Per a la seva elaboració hi ha hagut un procés participatiu i ha estat informat pel Comitè d'Avaluació de Necessitats de Serveis Socials i pel Consell General de Serveis Socials en la sessió de 6 de maig de 2010, d'acord amb el que preveuen els articles 37, 40 i 50 de la Llei 12/2007, d'11 d'octubre, de serveis socials, així com en el Decret 202/2009, de 22 de desembre, dels òrgans de participació i de coordinació del Sistema de Serveis Socials.
Per Resolució 747/VIII, el Parlament de Catalunya, mitjançant la Comissió de Benestar i Immigració, en la sessió de 6 de juliol de 2010, es pronuncia favorablement a l'aprovació del Projecte de Pla Estratègic de Serveis Socials.
Per tot això, a proposta de la consellera d'Acció Social i Ciutadania, el Govern
—1 Aprovar el Pla Estratègic de Serveis Socials 2010-2013, que s'adjunta com annex.
—2 Disposar la publicació d'aquest acord al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya tret de l'annex, que es pot consultar a l'adreça d'internet www.gencat.cat/dasc.
Les infraccions lleus es poden sancionar amb una amonestació o amb una multa, o ambdues alhora, per una quantia equivalent a l'import de l'indicador de renda de suficiència corresponent a un període d'entre un dia i tres mesos.
Les infraccions lleus es poden sancionar amb una amonestació o amb una multa, o ambdues alhora, per una quantia equivalent a l'import de l'indicador de renda de suficiència corresponent a un període d'entre un mes i tres mesos.
Les infraccions lleus es poden sancionar amb una multa per una quantia equivalent a l'import de l'indicador públic de renda d'efectes múltiples corresponent a un període d'entre un dia i quatre mesos.
a) Multa per una quantia equivalent a l'import de l'indicador públic de renda d'efectes múltiples corresponent a un període d'entre quatre mesos i un dia i vuit mesos.
b) Inhabilitació temporal per un període de fins a cinc anys del director o directora o del responsable higienicosanitari o la responsable higienicosanitària del servei.
a) Multa per una quantia equivalent a l'import de l'indicador públic de renda d'efectes múltiples corresponent a un període d'entre vuit mesos i un dia i un any.
b) Inhabilitació definitiva o temporal per un període superior a cinc anys i no superior a deu anys del director o directora o del responsable higienicosanitari o la responsable higienicosanitària del servei.
L'òrgan sancionador, en cas d'infraccions molt greus comeses pels titulars o els gestors de serveis i establiments socials, pot acordar publicar les sancions fermes en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya i en els mitjans de comunicació social pertinents.