projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
L'aprovació a inicis del 2015 del Pla de Mobilitat mHealth.cat per part del Govern permet apropar els serveis sanitaris i de benestar a les persones a través de tecnologies de mobilitat.
El Pla facilita, alhora, la transformació dels diferents processos assistencials i socials per aconseguir una atenció integrada i propera al pacient.
En aquest marc neix el Portal AppSalut, un aparador d'aplicacions del sector de la Salut i de Benestar Social amb l'objectiu de fomentar que la ciutadania tingui cura de la seva salut i que en sigui conscient i corresponsable.
Totes les aplicacions que apareixen en aquest aparador han de superar un procés d'acreditació de qualitat que estableix un entorn segur i de confiança per a l'ús d'aquesta tecnologia.
Aquestes aplicacions estan disponibles de manera totalment gratuïta, tant per a dispositius iOS com per a Android.
Les dades generades pels ciutadans mitjançant l'ús de les aplicacions poden ser visualitzades pels professionals i integrades a la seva història clínica, sempre que els usuaris ho permetin a través de la Plataforma de Salut Digital.
D'altra banda, en el marc del desplegament dels projectes d'innovació en el sector sanitari, des de la Fundació Tic Salut i Social s'està portant a terme des de l'any 2007 un inventari de projectes innovadors en TIC i salut a Catalunya, al marge del seu grau de desenvolupament i desplegament.
Aquest inventari ofereix una visió global de la situació dels projectes d'innovació a tot el territori, així com informació sobre experiències realitzades per tal que els actors del sistema sanitari que estan iniciant projectes d'aquest tipus es nodreixin d'idees i metodologies i coneguin les possibilitats de les eines emprades.
El Departament de Salut, mitjançant la Fundació Tic Salut i Social, participa en el desenvolupament de les tendències, projectes i noves eines que han de marcar el futur de les TIC en salut a Catalunya, a Europa i al món.
L'objectiu és crear sinergies mitjançant l'intercanvi de coneixement i experiència per a la millora de l'eficiència, els recursos i la qualitat del model assistencial.
En el marc dels projectes europeus, es treballa per:
D'altra banda, la Fundació Tic Salut Social col·labora activament en diferents xarxes i aliances internacionals per projectar el que s'està fent a Catalunya i entendre, alhora, el que està passant al món en l'àmbit de les TIC i la salut i adaptar-ne les bones pràctiques al nostre territori.
També en aquesta línia, la Fundació analitza i interpreta les principals tendències internacionals pel que fa a l'aplicació de les TIC al sector sanitari amb l'objectiu d'orientar l'estratègia de futur en aquest àmbit i integrar-la al Pla de Salut.
Per identificar aquestes tendències, es fa una revisió exhaustiva de les fonts de referència, com ara informes del sector, webs, blogs i xarxes socials, i es compta amb l'assessorament de professionals de prestigi.
El Sistema Integrat de Recepta Electrònica (SIRE) permet la prescripció i la dispensació de medicaments per la sanitat pública mitjançant l'ús de les TIC.
La recepta electrònica Rec és un sistema consolidat a Catalunya.
D'una banda, facilita l'accés a la prestació farmacèutica, estalvia temps i visites al CAP, garanteix la confidencialitat i possibilita un seguiment més acurat dels tractaments.
D'altra banda, permet la detecció de possibles interaccions o incompatibilitats entre medicaments, millora la coordinació entre metges i farmacèutics, i optimitza la gestió sanitària en matèria de medicaments.
El metge o la metgessa ha d'accedir al SIRE des d'una estació clínica integrada en la xarxa de l'entitat proveïdora del CatSalut en la qual presti els seus serveis.
Per fer-ho amb garanties de seguretat ha d'acreditar la seva identitat.
A continuació, ha d'introduir el Codi d'Identificació Personal (CIP) que figura a la Targeta Sanitària Individual (TSI) del pacient i accedir a la informació emmagatzemada al sistema en relació amb aquest pacient.
En el moment en què el/la professional insereix la prescripció, el sistema connecta amb el mòdul de seguretat clínica.
Aquest mòdul analitza si per a la medicació prescrita es genera alguna alerta que ajudi a evitar possibles errors, com ara interaccions farmacològiques.
En cas que sigui així, el mòdul emet l'alerta i l'orientació terapèutica recomanada.
Per finalitzar el procés, el metge o la metgessa ha de signar la prescripció amb la seva signatura electrònica avançada.
El programari de l'estació clínica genera el Pla de Medicació, que el/la profesional ha de lliurar al pacient.
El SIRE emmagatzema les dades de prescripció rebudes de les unitats proveïdores associant-les al codi CIP i al codi identificatiu del Pla de Medicació.
Aquests dos codis seran necessaris per tal que l'oficina de farmàcia pugui fer efectiva la dispensació de les recepta electrònica.
Per recollir els medicaments prescrits a l'oficina de farmàcia, el pacient s'ha d'identificar mitjançant la TSI i ha de lliurar al farmacèutic o farmacèutica el pla de medicació que recull el tractament prescrit i inclòs en la prestació farmacèutica.
El farmacèutic o farmacèutica ha d'accedir al SIRE, mitjançant acreditació, des d'una estació farmacèutica integrada en la xarxa de les oficines de farmàcia concertades pel CatSalut.
Per tal de dispensar els medicaments prescrits, ha d'introduir el CIP del pacient i el codi identificatiu del Pla de Medicació, així com la seva signatura electrònica.
Les dades de la dispensació i la identificació tant del professional responsable com de l'oficina de farmàcia on s'ha dut a terme quedaran registrades al SIRE en el moment de la dispensació, per tal d'impedir que una recepta pugui ser dispensada més d'una vegada.
El SIRE generarà automàticament les receptes electròniques necessàries per a la dispensació dels medicaments inclosos en la prestació farmacèutica per seguir el tractament prescrit pel metge o metgessa d'acord amb les dosis pautades.
L'eCAP és el programa d'història clínica informatitzada que fan servir els metges de família, pediatres i infermers de centres d'Atenció Primària quan visiten els seus pacients.
Es tracta d'una eina de gestió clínica que ofereix una visió integral del pacient i del seu estat de salut i que dóna suport a la presa de decisions a través del monitoratge de diferents paràmetres.
L'eCAP està integrada amb altres Sistemes d'informació de la xarxa pública.
Des de la seva posada en funcionament l'any 2001, l'eCAP ha introduït millores constants i noves funcionalitats que ajuden els professionals en el desenvolupament d'una tasca assistencial de qualitat.
El 12 de Juliol de 2017 es formalitza un Conveni entre el Servei Català de la Salut (CatSalut) i l'Institut Català de la Salut (ICS) per a l'establiment d'un marc de col·laboració conjunt amb l'objectiu de promoure el desenvolupament tecnològic de la història clínica digital en l'àmbit de l'atenció primària al Sistema sanitari integral d'utilització pública de Catalunya (SISCAT) mitjançant l'aplicació informàtica eCAP.
La història clínica compartida a Catalunya (HC3) és la història electrònica que agrupa el conjunt de documents que contenen dades i informació rellevant sobre la situació i l'evolució d'un pacient al llarg del seu procés assistencial.
La HC3 permet l'accés de manera organitzada, i sempre sota els paràmetres idonis de seguretat i confidencialitat, a la informació rellevant de les històries clíniques dels diferents centres sanitaris de la xarxa pública assistencial.
La HC3 aconsegueix també, mitjançant mecanismes d'interoperabilitat i l'ús d'estàndards entre sistemes d'informació, que les diferents històries clíniques dels centres sanitaris de la xarxa pública assistencial siguin compatibles per poder accedir a tota la informació sanitària i de salut d'un pacient amb independència del lloc i el moment en què es necessiten.
La HC3 té els objectius següents:
La Meva Salut (LMS) és un espai digital que permet a la ciutadania:
La informació disponible a LMS prové de l'atenció sanitària prestada en tots els centres assistencials públics del nostre territori.
Quan els professionals sanitaris afegeixen dades a la història clínica del centre en què s'atèn un pacient, les més importants s'incorporen a un repositori i es publiquen a la Història clínica compartida a Catalunya (HC3) i a LMS, mitjançant un sistema automatitzat, perquè s'hi puguin consultar.
Es tracta d'un projecte en constant evolució.
Els centres del sistema sanitari integral d'utilització pública de Catalunya (SISCAT) hi estan introduint la informació de manera progressiva i, per tant, és possible que no s'hi trobin totes les dades de l'historial clínic.
D'altra banda, s'està treballant per incorporar-hi noves funcionalitats.
LMS facilita la visualització i integració d'informació gestionada per diferents sistemes, com la HC3 o el SIRE (sistema de recepta electrònica).
Aquests sistemes ofereixen serveis a la ciutadania a través de LMS, però són ells qui s'encarreguen de gestionar-los.
Per garantir que puguin comunicar-se amb LMS, aquests sistemes han de complir un conjunt de requeriments per a la seguretat i la interoperabilitat.
Aquests requeriments d'interoperabilitat estan agrupats en tres "perfils" diferenciats:
En els darrers anys s'han produït avenços tecnològics i organitzatius molts rellevants que canvien radicalment el panorama del diagnòstic per la imatge a Catalunya.
Una de les principals fites assolides en aquest àmbit és el desplegament del Repositori Central d'Imatge Mèdica (RCIM), un arxiu únic digital que permet als centres sanitaris disposar d'una còpia segura de les seves imatges mèdiques i compartir-les a través de la Història clínica compartida a Catalunya (HC3).
Aquest arxiu incorpora imatges radiològiques i no radiològiques.
Les imatges no radiològiques inclouen la fotografia fixa (anatomia patològica, dermatologia, oftalmologia, etc.), el vídeo (qualsevol tipus d'escòpia), o els registres mèdics (electrocardiogrames, monitors d'UCI, espiròmetres, pulsiòmetres, audiòmetres, ventiladors mecànics, etc.).
La digitalització de la imatge mèdica i la seva compartició representen un gran pas endavant per oferir una millor assistència sanitària.
Sistemes implicats en la publicació de les imatges a la HC3
Procés de compartició de les imatges a la HC3
El procés de compartició de les imatges a la HC3 consta de 3 fases ben diferenciades:
El projecte iS3 és una de les peces que conformen la Plataforma Digital de Salut (PDS), que interconnecta tots els agents del sistema sanitari català (ciutadans, proveïdors i professionals) respectant la diversitat de sistemes d'informació existents.
iS3 és una plataforma tecnològica d'interoperabilitat per a la gestió dels processos assistencials mitjançant la integració entre els diferents sistemes d'informació dels proveïdors de salut i serveis socials.
Aquest model comú de comunicació permet millorar l'assistència, la qualitat de vida de la ciutadania i la planificació dels recursos, especialment en l'àmbit de la cronicitat o de les pluripatologies.
La plataforma central iS3 canalitza la informació necessària per gestionar i monitorar els fluxos de treball dels proveïdors de salut:
La seva arquitectura es detalla al següent diagrama:
Eines d'intercanvi d'informació
Les eines d'intercanvi d'informació entre les entitats proveïdores de serveis assistencials que ofereix l'iS3 són les següents:
La recerca a Catalunya, en totes les seves àrees de coneixement, és finançada, majoritàriament, amb fons públics.
La Generalitat de Catalunya, mitjançant la Secretaria d'Universitats i Recerca del Departament d'Empresa i Coneixement i la Direcció General de Recerca i Innovació en Salut del Departament de Salut, el Ministeri d'Economia i Competitivitat i la Unió Europea són els principals finançadors de la recerca feta a Catalunya, tant pel que fa al personal com a les infraestructures científiques i els projectes de recerca.
Dels 216 milions d'euros anuals destinats a recerca, la Generalitat hi aporta el 26% i el 22% és captat de la Unió Europea pels centres i instituts de recerca.
La resta prové principalment de l'Estat espanyol (més del 50%).
Actualment, la despesa en R+D és d'un 1,47% del PIB català.
Els fons europeus han permès a Catalunya l'obtenció de 992,4 M€ provinents del VII Programa marc i uns 226,8M que del nou programa europeu "Horitzó 2020".
Una iniciativa filantròpica molt rellevant en recerca biomèdica és la Marató de TV3, projecte solidari impulsat per la Fundació La Marató de TV3 amb el suport de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals.
La Marató de TV3 està enfocada a obtenir recursos econòmics per a la investigació científica de malalties que, ara per ara, no tenen cura definitiva.
En els primers 25 anys de vida, La Marató de TV3 ha recaptat més de 142 M€ i ha finançat 723 projectes de recerca.
La recerca i la innovació en salut constitueixen un marc d'activitat que representa un dels valors fonamentals per millorar la salut dels ciutadans a la Catalunya del segle XXI.
Per assolir aquesta fita, el Departament de Salut i el sistema de salut de Catalunya compten amb dos documents marc i estratègics: el Pla de Salut de Catalunya 2016-2020, que integra la recerca i la innovació com una línea estratègica, i el Pla Estratègic de Recerca i Innovació en salut 2016-2020 (PERIS), que desplega l'estratègia de recerca i innovació en salut.
El Pla de Salut de Catalunya 2016-2020 marca les prioritats polítiques en matèria sanitària del Govern de la Generalitat de Catalunya i obre noves línies estratègiques prioritzades, entre les quals es troben el foment de la recerca i la innovació en l'àmbit de la salut.
El Pla estratègic de recerca i innovació en salut 2016-2020 (PERIS 2016-2020) és una eina que ha impulsat el Govern de la Generalitat, a través del Departament de Salut.
EL PERIS 2016-20, que està alineat amb el Pla de Salut 2016-20, permet generar nou coneixement durant els quatre anys de durada, un coneixement que té una repercussió directa en la millora de la salut dels ciutadans.
La política científica en recerca en salut de Catalunya està alienada amb l'estratègia europea Horitzó 2020.
L'Horitzó 2020 té l'objectiu d'enfortir la posició mundial de la Unió Europea com a líder en ciència, ajudar a fer d'Europa un lloc més atractiu per invertir en recerca i innovació, i poder oferir als ciutadans els beneficis directes que se'n deriven.
La Unió Europea destina al Programa Horitzó 2020 80.000 milions d'euros en recerca i innovació, durant el període 2014-2020.
La recerca biomèdica i en ciències de la salut és tot aquell conjunt d'activitats científiques que tenen com a finalitat plantejar preguntes, hipòtesis i teories (mitjançant el mètode científic ) per obtenir resultats i respostes que permetin aprofundir en el coneixement sobre l'organisme humà, ja sigui en condicions tant de salut com de malaltia.
Amb la recerca es vol incrementar el coneixement sobre els factors que incideixen sobre la salut i sobre les causes (genètiques, ambientals o socials) que provoquen les malalties.
El coneixement generat investigant en salut permet un avenç significatiu en la implementació d'accions preventives, diagnòstiques i terapèutiques per poder actuar contra les malalties -tant des del punt de vista individual com poblacional-, així com per protegir i promocionar la salut.
També fa possible impulsar l'optimització dels processos en el marc dels serveis de salut amb l'objectiu de millorar l'efectivitat del nostre sistema.
La recerca és fonamental per millorar la salut dels ciutadans i per resoldre molts problemes de salut al nostre país.
Invertir en recerca és posar les bases de la salut futura de la nostra societat.
L'atenció terciària o d'alta especialització és un conjunt de serveis molt especialitzats o amb un molt elevat requeriment tecnològic o d'expertesa professional els quals, per la seva baixa prevalença, risc, interrelació amb altres processos o elevat cost, es beneficien de la seva concentració dins del sistema públic de salut, se'n millora la qualitat derivada per la massa crítica que, gràcies a l'evidència científica, estableix un nombre mínim d'intervencions per a determinades patologies molt complexes.
Una evolució que ha de permetre disposar de serveis multicèntrics amb capacitat de garantir unes prestacions amb el màxim nivell possible de qualitat i eficiència i que, alhora, respectin l'equitat o l'accés dels usuaris i les possibilitats de desenvolupament científic i tecnològic dels centres i els seus professionals.
El Pla de salut de Catalunya 2011-2015 fa un replantejament del model assistencial per tal d'adaptar-lo als reptes que planteja la cronicitat al sistema de salut i per fer-lo més resolutiu i integral.
La transformació del sistema que es preveu dur a terme comporta, entre d'altres, atendre d'una manera diferent els pacients crònics que habitualment són ingressats en els hospitals d'aguts o en els dispositius d'internament sociosanitaris.
Els canvis que es plantegen en el model sanitari són, en primer lloc, assistencials i orientats a una atenció integral, integrada i centrada en la persona, i en segon lloc, de caire organitzatiu i de coordinació entre els diferents nivells assistencials.
L'objecte de l'estudi se centra en les possibles alternatives assistencials a l'atenció que actualment es dona en règim d'hospitalització.
En primer lloc, s'ha fet un anàlisi per identificar les diferents modalitats assistencials alternatives, les característiques de la població de referència a la qual va adreçada l'atenció i la cartera de serveis en cada cas.
En segon lloc, s'ha analitzat la utilització de serveis pel que fa a l'hospitalització d'aguts i de convalescència a partir del conjunt mínim bàsic de dades (CMBD).
Sobre la base d'aquesta anàlisi, s'ha definit un primer escenari de canvi amb hipòtesis de demanda esperada a partir de la redistribució més adequada de la utilització i hipòtesis sobre canvis en la capacitat assistencial d'acord amb els índexs de funcionament més òptims.
Els següents documents ofereixen una orientació pràctica al personal de la salut perquè pugui prestar una atenció integral a les dones en situació de violència que acudeixen a qualsevol dispositiu de salut.
Consta de dos tipus de document, el document marc i els documents operatius.
El document marc aporta les pautes d'intervenció per a l'abordatge de la violència masclista en l'àmbit familiar i de la parella, ja que és la més freqüent, i proporciona un model que serveix de guió per a la resta de documents, independentment de la forma de violència i l'àmbit en què es produeixi.
Els documents operatius s'han definit i elaborat a partir de les formes de violència i els àmbits en els quals es pot produir, i les situacions específiques definides en la Llei 5/2008, de 24 d'abril, del dret de les dones a erradicar la violència masclista.
A Catalunya es duu a terme, aproximadament, una exploració de diagnòstic per la imatge per persona i any, amb un parc tecnològic que assegura l'atenció a la població.
Les imatges mèdiques en format digital són un element clau per aconseguir:
El Departament de Salut va crear el 2008 el Programa de desenvolupament del diagnòstic per la imatge amb la finalitat de determinar les línies directrius per impulsar, planificar, coordinar i avaluar les actuacions en un àmbit del sistema sanitari de rellevància creixent.
Els objectius del Programa són:
En aquest moments s'està a punt d'assolir el 100% de la digitalització de la imatge radiològica i és possible consultar les imatges a través de la història clínica compartida.
L'al·lèrgia és una reacció immunològica anòmala de l'organisme contra substàncies externes (al·lèrgens) introduïdes per inhalació (àcars, pol·len, epitelis, fongs, làtex, etc.), ingestió (aliments, fàrmacs), injecció (fàrmacs, picada d'himenòpters) o contacte amb la pell (fàrmacs, productes químics, etc.).
L'al·lèrgia respiratòria, alimentària i cutània a fàrmacs i a himenòpters són les malalties al·lèrgiques més freqüents.
La prevalença de les malalties al·lèrgiques ha mostrat un creixement progressiu en els darrers anys i s'estima que actualment el 20-25% de la població general presenta alguna patologia al·lèrgica.
Aquest augment de la prevalença i el seu impacte en la demanda dels recursos sanitaris, juntament amb el progrés diagnòstic i terapèutic en l'àrea de l'al·lergologia, posa de manifest la necessitat d'una adequació dels mitjans disponibles a la situació real de la malaltia per tal de poder atendre-la correctament.
El Departament de Salut va iniciar l'any 2010 un treball amb l'objectiu general de revisar i dissenyar el model d'atenció al·lergològica a Catalunya perquè l'assistència sanitària dels pacients amb malalties al·lèrgiques sigui integral i adequada a les seves necessitats.
Aquest treball s'emmarca en el desenvolupament el Pla estratègic d'ordenació de l'atenció especialitzada ambulatòria.
A partir de les conclusions del grup de treball creat per analitzar el tema, que comptava amb participació de professionals del Departament de Salut i de la Societat Catalana d'Al·lèrgia i Immunologia Clínica, es va elaborar un document que va ser presentat el novembre de 2010 i defineix quina ha de ser l'activitat de l'al·lergòleg, planteja diferents possibilitats d'organització territorials de l'especialitat i també proposa el calendari de desplegament a Catalunya i com se'n farà el seguiment.
Durant el 2011 s'han elaborat, amb el participació dels professionals clínics, guies i protocols d'atenció a la patologia al·lèrgica i els criteris de derivació que defineixen les relacions entre l'atenció primària i l'atenció especialitzada, per tal de garantir la continuïtat assistencial i la integralitat de l'atenció i assolir una resolució adequada de la problemàtica dels pacients amb al·lèrgia.
El 2012 s'ha dut a terme el treball de definició de la cartera de serveis sobre la base dels nivells de complexitat assistencials, on s'indica què pot aportar cada àmbit i nivells assistencials (atenció primària i atenció especialitzada) en el procés d'atenció dels principals motius de consulta.
Aquests instruments de gestió clínica i sanitària s'han elaborat amb la col·laboració de la Societat Catalana d'Al·lergologia i Immunologia Clínica, la Societat Catalana de Medicina Familiar i Comunitària (CAMFiC), la Societat Catalana de Pediatria, i s'ha consultat a altres societats d'especialitats també implicades (pneumologia, dermatologia, ORL).