La Festa de la Llana neix per iniciativa del CIT (Centre d'Iniciatives Turístiques de Ripoll) l'any 1967, i el 1971, s'hi afegeix la celebració del Casament a Pagès.
El CIT és una entitat autònoma constituïda l'any 1966 i promoguda per l'Ajuntament de Ripoll, la seva principal funció és la gestió turística i el foment de les activitats culturals i festives de la vila, per convertir Ripoll i la comarca en un destí turístic.
Amb la creació d'aquest ens es continua així el projecte de patrimonialització de la zona que s'havia iniciat a finals del s.
En aquella època es va fer palesa la transformació social i cultural que s'estava produint a la zona degut a la industrialització, i es va despertar "la consciència que un gran patrimoni tradicional estava a les portes de l'oblit", per aquest motiu, doncs, es va iniciar un treball etnològic per documentar i estudiar el folklore, les tradicions, els costums, els balls, les cançons, les creences, i d'altres elements per conèixer el passat de Ripoll.
Tot aquest treball va conduir a la creació de l'Arxiu Museu Folklòric de Ripoll, precursor de l'actual Museu Etnogràfic de Ripoll, un museu únic en aquesta matèria.
Els "trajos", indumentària tradicional
La indumentària és un element molt característic de la festa, durant anys s'ha dut a terme una recerca molt acurada per tal de reflectir com era la vestimenta tradicional dels casaments, dels pastors, del feineig i dels col·laboradors, tant en homes com en dones a finals del s.
El CIT ha treballat amb diversos sastres i modistes de Ripoll i de comarques veïnes per recrear i confeccionar els "trajos" a la manera tradicional catalana.
En el cas dels homes el vestit consisteix en "un conjunt de gec (jaqueta curta), calçons i armilla de vellut o llana, camisa de lli o de cànem, faixa" i barretina; les dones porten "faldilla llarga i davantal, camisa de lli o de cànem i mocadors de cap i d'espatlles"; "els cabells es recullen amb una gadalla de punt o mantellina", i utilitzen "manegots" o mitenes de puntes.
Els nuvis i la comitiva van guarnits amb vestits de festa confeccionats a partir de l'estudi de fons del Museu Etnogràfic de Ripoll.
El nuvi vesteix de negre, el pare i els fadrins amb tons granats, blaus i marrons, i sempre amb teixit de vellut i barretines de color morat.
La núvia porta una mantellina de seda.
Els genets de la comitiva porten camises de treball dels traginers de color blavós i pantalons foscos.
La música i les danses tradicionals
La música és un element molt present a la festa, ja que es toca en molts dels actes que s'hi celebren i serveix d'acompanyament a les comitives dels nuvis.
Un grup de música tradicional és l'encarregat d'amenitzar, amb música de muntanya, els balls i les cercaviles.
Les danses també són una part important de la celebració, i cada ball té el seu moment per ballar-la.
El Ball de l'Espunyolet té lloc a l'interior del Monestir un cop l'enllaç ja ha tingut lloc i representa "el regal que els vilatans fan als nuvis", es tracta d'un ball originari del Berguedà del s.
Un cop els nuvis ja estan casats es dansa el Ball del Roser davant el Monestir, en el qual també hi participen els nuvis i simbolitza l'alegria de l'enllaç.
El Ball dels Tonedors i el Ball de l'Eudald i la Maria tenen lloc un cop la comitiva del nuvi arriba a la casa pairal de la núvia i abans no es dirigeixen al Monestir per celebrar-hi l'enllaç, com que la petició de la núvia és un acte privat, aquests balls es celebren públicament per distreure els assistents a la Festa.
Cada any es convida a dues personalitats de l'àmbit polític, cultural o dels mitjans de comunicació a participar a la festa com a padrins d'honor del Casament a pagès.
Algunes de les personalitats que han tingut aquest honor han estat Presidents de la Generalitat, Consellers, alcaldes i alcaldesses, cantants, periodistes, artistes plàstics, escriptors, etc.
La Festa de la Llana i el Casament a Pagès té lloc el diumenge del cap de setmana següent a la Festa Major de Sant Eudald de Ripoll, els actes de les dues celebracions tenen lloc al matí i es van succeint de manera encavalcada, d'aquesta manera els assistents a la festa poden anar seguint les dues celebracions.
L'acte que enceta la jornada és l'esmorzar de pastor i seguidament, a les 9 del matí, té lloc la sortida del ramat d'ovelles de la carretera de Sant Joan, i al cap d'uns 45 minuts aproximadament arriben al seu destí, la plaça de l'Ajuntament on s'hi ha habilitat un espai per a celebrar-hi el concurs d'esquilar ovelles, que s'inicia a les 10.45 i finalitza cap a la 1 del migdia.
Mentre es celebra el concurs en el mateix espai es fa una exhibició tradicional de tosa amb tisores, matalasser i filadores.
La Festa de la Llana finalitza amb la tornada de les ovelles esquilades cap al lloc des d'on han sortit i l'entrega de premis als guanyadors del Concurs d'esquilar ovelles.
El Casament a pagès, que també té lloc al matí fins al migdia, té una part privada i una part pública, la part privada té a veure amb els preparatius dels nuvis, ja que, a les 8 del matí, el sastre va a casa el nuvi per vestir-lo a la manera tradicional, i després es desplaça a la casa pairal on hi ha la núvia per acabar d'arreglar-la.
La part pública del Casament a Pagès s'inicia amb la sortida de la comitiva del nuvi des d'una casa de la vila de Ripoll, aquesta comitiva segueix un recorregut acompanyat per una cercavila formada per gegants, pubilles i hereus i grallers, que es dirigeixen a casa de la núvia per fer-hi la petició.
Quan la comitiva arriba a casa la núvia, el fadrí puja a llegir-li el vers mentre el nuvi espera fora i hi tenen lloc el Ball del Tonador i el Ball de l'Eudald i la Maria.
Un cop el fadrí ha llegit el vers, la núvia surt al balcó a saludar al nuvi i a la comitiva, amb aquest gest la núvia anuncia que l'accepta en matrimoni.
De nou es forma una comitiva, la dels nuvis, que els acompanyarà fins al monestir per a celebrar-hi l'enllaç.
Cap a les 12 del migdia arriba la Comitiva dels nuvis amb els dos protagonistes de la festa al monestir, per coincidir amb el repicar de les campanes.
La comitiva fa un petit recorregut per la plaça fins arribar a l'interior de l'església, on allà són rebuts pel mossèn que oficiarà l'enllaç.
A les 12 s'inicia l'ofici religiós de casament, mentre a fora a la plaça tenen lloc balls tradicionals, balls de gegants i l'actuació de grallers i castellers.
Abans de la sortida dels nuvis a la plaça, a l'interior mateix del monestir, es balla el Ball de l'Espunyolet.
Un cop es produeix la sortida dels nuvis a la plaça amb la presència de tots els assistents es realitza el Ball del Roser amb els nuvis.
Quan els nuvis han ballat es desplacen en comitiva cap a la plaça de l'Ajuntament, els protagonistes s'asseuen a una gran taula situada davant de l'edifici de l'ajuntament, a la plaça del mateix nom, juntament amb els seus acompanyants, i des d'allà es celebra el convit per agrair públicament als assistents la seva participació; els nuvis, amb ajuda de col·laboradors, reparteixen coca, llonganissa i el típic porró de vi.
Al mateix temps es produeix una galejada dels Trabucaires per celebrar l'enllaç.
Pel que fa al Casament a Pagès cal remarcar que no és un simulacre, sinó que l'enllaç té validesa legal, i els nuvis són una parella que per pròpia voluntat ha decidit celebrar el seu enllaç per la Festa del Casament a pagès.
Complementàriament a la Festa, es celebra una Fira de productes agroalimentaris i d'artesania del Ripollès, aquesta fira està situada a la zona de la plaça Abat Oliba, on els visitants podran degustar i comprar productes de la comarca i de les comarques veïnes.
La Festa de la Llana i Casament a Pagès se celebra en emplaçaments centrals de la vila de Ripoll.
En particular, la Festa de la Llana té lloc a la plaça de l'Ajuntament i l'espai es divideix en dues zones; d'una banda hi ha un tancat per les ovelles amb tres parts, una zona de corral per a guardar-hi les ovelles que esperen ser esquilades i on reposen un cop ja han estat esquilades i una altra part amb quatre box, amb portes a banda i banda que permeten l'entrada i sortida de les ovelles abans i després de l'esquilada.
La tercera part correspon a la zona de màquines, que és l'espai on s'esquilen les ovelles, amb capacitat per a 4 tonadors.
Al costat d'aquesta estructura de corral s'hi instal·la un entarimat on s'hi estaran les filadores i el matalasser, aquesta estructura està elevada, per, d'aquesta manera, poder ser visible al públic assistent.
Al costat d'aquesta zona s'habilita un espai per a celebrar-hi el convit i lliurament de premis del Concurs d'Esquilar ovelles.
El Centre d'Iniciatives i Turisme de Ripoll (CIT) és l'encarregat d'organitzar tota la festa, però compta amb la col·laboració material i econòmica de l'Ajuntament de Ripoll.
El finançament va a càrrec del CIT i l'ajuntament de Ripoll, a banda dels ajuts d'altres administracions o empreses com el Consell Comarcal del Ripollès, la Diputació de Girona, la Generalitat de Catalunya i el Consorci Costa Brava Pirineu de Girona.
Cal esmentar també que per la celebració de la festa hi ha molta altra gent que hi participa a títol individual, ja que se senten vinculades a la festa i que hi col·labora de manera voluntària, a banda d'aquestes persones, moltes entitats també estan presents a la festa, com l'Associació de Voluntaris de Protecció Civil, la Creu Roja, l'Agrupació Sardanista, el Country Club del Ripollès, l'Associació de Grallers de Ripoll, el Grup dansaire Ball del Roser, l'Associació de Pastors del Ripollès, l'Associació Nacional de Criadors d'Ovins de Raça Ripollesa (ANCRI), entre d'altres.
Festa de la Llana i Casament a Pagès: estudi sobre la patrimonialització de la cultura popular a Ripoll.
Festa de la llana i Casament a Pagès [en línia].