projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
En què consisteix, qui i com es pot sol·licitar
El servei d'atenció postadoptiva és un servei públic i gratuït que ofereix atenció personalitzada.
El formen un equip multidisciplinari de professionals en psicologia, pedagogia i treball social amb experiència en l'àmbit de l'adopció.
Es posa una atenció especial en les crisis que puguin aparèixer dins el marc de l'adopció, i es proporcionen eines, pautes i suport per afavorir el creixement i el benestar d'aquestes famílies.
Les famílies adoptives poden consultar i rebre per correu electrònic informació de totes les activitats que s'organitzen des de l'Institut Català de l'Acolliment i l'Adopció (ICAA) sobre aquesta qüestió.
El servei s'adreça a totes aquelles famílies adoptives o persones adoptades que ho requereixin.
També s'ofereix assessorament als professionals del món de la infància que estan en contacte amb els infants adoptats.
Prestació econòmica, temporal i de dret subjectiu, a favor de persones menors d'edat tutelades per la Generalitat de Catalunya que es troben en acolliment en família extensa, per atendre les despeses de manteniment del/de la menor.
La quantia de la prestació mensual és de:
El Govern pot establir imports complementaris a la prestació per raó de discapacitat del/de la menor d'edat, pel nombre de menors acollits/des o per qualsevol altra circumstància que requereixi una dedicació especial.
A la persona o a les persones en qui ha estat delegada la guarda.
Quan canvieu de domicili heu de tenir en compte que l'adreça amb la qual us relacioneu amb els organismes i institucions públiques també canvia.
Per tant, és obligatori actualitzar-la i això implica haver de fer una sèrie de tràmits.
Qualsevol persona que viu a l'Estat espanyol té l'obligació d'inscriure's al padró d'habitants del municipi en el qual resideix habitualment.
Això li atorga la condició de veí del municipi amb tots els drets i les obligacions que comporta.
Si canvieu de domicili dins el mateix municipi, a efectes del padró, es considerarà un canvi de padró.
En canvi, si veniu d'un altre municipi, es considerarà una alta al padró del nou municipi.
Heu de notificar, doncs, l'adreça a l'ajuntament del vostre nou municipi per poder gaudir dels serveis i complir les obligacions amb les diferents administracions.
El canvi de domicili automàtic a diverses institucions el pot sol·licitar qualsevol persona més gran de 16 anys durant tot l'any.
No es necessita documentació i és un tràmit gratuït.
Consulta a la web del Consorci Administració Oberta de Catalunya si el teu ajuntament disposa d'aquest servei.
L'ajuntament ho comunica automàticament a l'Agència Estatal d'Administració Tributària (AEAT), a l'Institut Nacional de la Seguretat Social, a la Tresoreria de la Seguretat Social i a la Direcció General de Policia (DGP).
S'ha de tenir en compte però, que no tots els ajuntaments que permeten fer el tràmit per Internet ho comuniquen a aquests tres organismes, per tant és aconsellable consultar cada cas a l'ajuntament que correspongui.
Modificació de l'adreça als documents oficials, i a entitats i organitzacions
Recordeu que és obligatori actualitzar l'adreça que consta en documents oficials (DNI, passaport, carnet de conduir, etc.) i això ho haureu de tramitar personalment a la comissaria.
Si la renovació es fa per modificar les dades (canvi de domicili, nom, etc.) d'un DNI no caducat, el tràmit és gratuït.
A més d'aquestes notificacions, heu de tenir en compte totes aquelles entitats, associacions, organitzacions on esteu inscrits o registrats.
És una gestió simple però no per això és menys important.
Recordeu de comunicar-ho a tots els bancs i caixes on teniu comptes oberts, organitzacions diverses (mútues, ONG, etc.), subscripcions de diaris i revistes, compra a domicili, clubs esportius i associacions professionals... i evidentment a tots els vostres amics i familiars.
Si has canviat de domicili hauràs d'anar al CAP que et correspongui per l'adreça i ensenyar el volant d'empadronament i triar el metge o metgessa dins de les possibilitats horàries del centre.
Pots consultar el CAP que correspon a la teva nova adreça.
Els afectats i les seves famílies tenen un conjunt de drets.
Si vols tenir informació i orientació sobre aquests drets, et pots adreçar al Servei d'Informació i Orientació Telemàtica a la Víctima del Delicte, que ofereix informació, assessorament, orientació, i deriva al recurs més adequat, si s'escau, a les persones que es consideren víctimes o afectades per un delicte en general.
A més, et poden atendre en diversos idiomes: català, castellà, anglès, francès, alemany o àrab.
Les persones que han patit lesions físiques o danys materials directes com a conseqüència de l'atemptat poden sol·licitar ajuts econòmics o indemnitzacions.
També ho poden fer els familiars directes de les víctimes.
Les persones afectades psicològicament, però que no van patir lesions atribuïbles al fet de trobar-se en el lloc de l'atemptat, no són objecte d'indemnització.
Però, si ets una d'aquestes persones, està previst que puguis rebre ajuda psicològica.
Si no pots dormir, et costa dur a terme la teva activitat quotidiana, tens sensacions que relaciones amb la situació i que et preocupen no dubtis a consultar el metge de capçalera al centre d'atenció primària.
Els operadors sanitaris t'informaran i orientaran.
Es reconeix el dret d'assistència jurídica gratuïta, que s'ha de prestar immediatament, a les víctimes de terrorisme en els processos que tinguin vinculació, derivin o siguin conseqüència de la seva condició de víctimes, independentment de l'existència de recursos per litigar.
La sol·licitud s'ha d'instar davant el Servei d'Orientació Jurídica del col·legi d'advocats del lloc en què estigui el jutjat o tribunal que hagi de conèixer del procés principal per al qual se sol·licita, o davant el jutjat del domicili de la persona sol·licitant.
És el mitjà pel qual es dóna fe de la mort d'una persona (data, hora i lloc on ha esdevingut).
La mort té efectes civils des que es produeix, però per al seu ple reconeixement és necessària la inscripció al Registre Civil que expedeix el certificat de defunció.
Aquest registre comunica d'ofici la baixa del difunt al padró d'habitants.
Normalment és la funerària qui, en representació de la família, s'encarrega de fer aquests tràmits davant del Registre Civil, però també ho pot demanar qui tingui coneixement cert de la mort.
Per sol·licitar la inscripció de la defunció el primer que heu de saber és el Registre Civil competent per dur-la a terme.
Es considera competent el Registre Civil del lloc on s'ha produït la mort.
Hi ha, però, algunes excepcions i regles especials:
Sens perjudici de les regles de competència per practicar les inscripcions, en determinats casos, com la mort en el curs d'un viatge, es pot traslladar la inscripció al Registre Civil del domicili del difunt, a petició dels seus hereus.
És possible quan es tracta d'inscripcions que consten en els registres civils informatitzats que figuren en el llistat desplegable que ofereix el Ministeri de Justícia.
El certificat sol·licitat per aquesta via es remetrà preferentment per correu ordinari al domicili indicat a la sol·licitud.
Tanmateix, la persona interessada el podrà recollir presencialment sempre que ho hagi indicat expressament a la sol·licitud.
El reglament del Registre Civil obliga que la declaració, la pràctica de comprovacions i la inscripció de la defunció es duguin a terme durant les 24 hores següents a la mort i s'han de practicar abans de l'enterrament.
Fins que no es practiqui la inscripció, no s'expedirà la llicència per a l'enterrament.
La inscripció de defunció es considera legalment urgent i són hàbils tots els dies i hores de l'any per practicar-la.
La declaració de la mort es du a terme davant del Registre Civil, en el formulari gratuït que subministra obligatòriament el Registre, amb l'aportació del certificat mèdic de defunció o de l'ordre judicial d'inscripció.
En el formulari hi han de constar les dades següents:
Documentació necessària per practicar la inscripció de la defunció
Quan la inscripció es realitza, com és regla ordinària, abans de la inhumació, el document en què es fonamenta la inscripció al Registre és normalment el certificat mèdic de defunció (o l'ordre judicial en el cas de procediment penal d'investigació per mort violenta).
Després de la inscripció de la defunció el pas següent és sol·licitar l'autorització per donar sepultura al cadàver.
L'expedeix la persona encarregada del Registre Civil un cop n'ha practicat la inscripció.
La Llei de Registre Civil diu que mentre no es practiqui la inscripció, no s'expedirà la llicència per a l'enterrament, que tindrà lloc transcorregudes, almenys, 24 hores des del moment de la mort.
Hi ha, però, una excepció: si hi ha indicis de mort violenta, se suspendrà la llicència fins que, segons el criteri de l'autoritat judicial corresponent, ho permeti l'estat de les diligències.
Són gratuïts tants els assentaments del Registre Civil (la inscripció de la mort) com les llicències d'enterrament.
Novetats de la darrera versió de l'app
S'ha fet un canvi en el sistema de notificacions i cal configurar de nou les preferències d'avisos per continuar rebent-los.
També s'eliminarà de la pantalla 'Avisos' l'històric de notificacions emeses abans del canvi de versió.
És l'aplicació que aplega serveis per a mòbils creats per la Generalitat de Catalunya.
L'aplicació aplega els serveis que estan disponibles per al mòbil: aplicacions pròpies de cada sistema operatiu o webs optimitzades per mòbil.
De forma pionera, l'aplicació gencat permet comunicar amb la ciutadania a través de missatges personalitzats (notificacions push ) per fer-li arribar comunicacions rellevants segons la seva ubicació.
En un primer ús, el canal push permet rebre avisos d'emergència de Protecció Civil de la Generalitat.
El servei informa sobre què està succeint, quan, on, i què fer, en situacions d'emergència, sigui per la ubicació de l'usuari o per subscripció a zones d'interès.
També rebreu els avisos en cas d'episodis ambientals per alta contaminació amb restriccions de trànsit.
Al ran des eleccions municipaus de 12 d'abriu de 1931, que determinèren era queiguda dera monarquia, Francesc Macià, lidèr d'Esquerra Republicana de Catalunya -partit triomfador en Catalonha- proclamèc de manèra unilaterau «era Republica catalana coma Estat dera Federacion Iberica» eth dia 14, pògues ores abans qu'en Madrid se procedisse a proclamar era Dusau Republica espanhòla.
A finaus de 1932, damb era aprobacion der Estatut e es eleccions ath Parlament, demorèc configurada era Generalitat definitiva, damb Francesc Macià ratificat coma president e Lluís Companys nomentat president deth Parlament.
Eth president Tarradellas, resident en França, siguec arreconeishut coma dipositari dera contunhitat legau dera Generalitat pes fòrces politiques catalanes e, ena darrèra etapa dera dictadura franquista, establic contactes damb es naui caps sorgidi laguens de Catalonha.
A l'escasença dera diada nacionau deth 11 de seteme d'aqueth an, mès d'un milion de persones reclamaue pacíficament pes carrèrs de Barcelona er estatut d'autonomia, e pòc dempús, eth decrèt de 29 de seteme de 1977 arreconeishie coma president dera Generalitat Josep Tarradellas, era unenca autoritat republicana que retornèc d'un exili de quaranta ans entà assumir un cargue d'importància laguens dera democràcia emergenta.
Eth president Pujol formèc un govèrn de coalicion entre eth sòn partit, Convergéncia Democràtica de Catalunya (CDC), e Unió Democràtica de Catalunya (UDC).
Eth 16 de deseme, Paqual Maragall siguec nomentat 127au president dera Generalitat de Catalonha.
Enes eleccions ath Parlament de Catalonha celebrades eth 16 de noveme de 2003, eth Partit dels Socialistes de Catalunya (PSC-PSOE), Esquerra Republicana de Catalunya (ERC) e Iniciativa per Catalunya-Verds (ICV) arribèren a un acòrd pr'amor de constituir ua majoria parlamentària.
Siguec substituït an cargue per José Montilla, qu'auie dirigit era candidatura socialista.
Un còp acabada era legislatura, eth 28 de noveme de 2010, se celebrèren un còp mès eleccions ath Parlament de Catalunya, que Convergència i Unió guanhèc de manèra incontestable, en tot obtier 62 des 135 escons.
Convergència i Uniò guanhèc es eleccions, tamb 50 escons, en ua jornada electorau que concludic tamb ua participacion recòrd deth 68%.
Prenec possession deth cargue en ua ceremònia solemne en Salon Sant Jòrdi dera Generalitat eth 24 de deseme 2012.
Eth 27 de seteme de 2015 se celebrèren eleccions auançades ath Parlament de Catalonha, que guanhèc era coalicion Junts pel Sí, formada per Convergència Democràtica de Catalunya e Esquerra Republicana de Catalunya, damb Artur Mas coma candidat ara presidéncia dera Generalitat.
Despús d'un mes de negociacions damb era CUP, s'arribèc a un acòrd tà complir eth manament democratic deth 27 de seteme damb un nau candidat ara presidéncia dera Generalitat, er exalcalde de Girona e president dera Associació de Municipis per la Independència, Carles Puigdemont.
Eth 14 de mai de 2018, Quim Torra i Pla siguec investit coma president dera Generalitat en dusau torn.
Jos era autoritat deth capitan generau Lacy, se produsic era substitucion deth Conselh Superior pera Deputacion Provinciau de Catalonha, que se constituïc eth 30 de noveme de 1812 e qu'er an següent reclamaue as Corts espanhòles era simbolica Casa dera Deputacion.
Damb eth retorn de Ferran VII e era restauracion der absolutisme en 1814, desapareisheren es institucions emanades dera Constitucion de Cadis e, enter eres, era Deputacion Provinciau de Catalonha, que siguec recuperada en 1820 ar inici deth Triènni Constitucionau.
En debat parlamentari de 1822, eth nombre de províncies siguec incrementat enquia 52 -Catalonha demorèc dividida enes quate que coneishem-, mès eth retorn ar absolutisme en 1823 deishèc ajornat er escartairament definitiu deth Principat enquiath decrèt de 30 de noveme de 1833, que dividie eth territòri nacionau en 49 províncies e ratificaue, a grans trèti, era anteriora division entre es quate províncies catalanes.
Ras d'aguest trionf electorau, ratificat eth 1903, es Deputacions provinciaus, enquia alavetz ensalopides pes regionalistes, devengueren un objectiu a conquistar, coma dusau plataforma -dempús deth municipi de Barcelona- entà rebastir era personalitat politica de Catalonha.
En 1903, eth ministre Antoni Maura presentèc un projècte entara reforma dera administracion locau que parlaue de "mancomunitats municipaus" entà prestar servicis d'interès compartit.
Ua des prumères decisions de Prat de la Riba siguec era creacion der Institut d'Estudis Catalans, que siguec lotjat en madeish Palai dera Generalitat.
Era possibilitat, que solet siguec profitada pes províncies catalanes -Barcelona, Girona, Lleida e Tarragona-, permetec hèr aflorar nauaments era entitat politica de Catalonha laguens der Estat espanhòu.
Era assemblada formada pes deputats des quate províncies -36 per Barcelona e 20 per cadua des autes circonscripcions- elegic Enric Prat de la Riba, cap dera Liga Regionalista, coma president dera Mancomunitat eth dia 6 d'abriu de 1914.
Ara mòrt de Prat de la Riba en 1917, era presidéncia requeiguec ena persona de Josep Puig i Cadafalch.
Es Reiaus Decrets configurauen era Naua Planta –naua estructura– dera Reiau Audiéncia de Catalonha entà redusir-la ar absolutisme
Coma efècte dera victòria militara de Felip V sus es tropes catalanes e era capitulacion dera ciutat de Barcelona er 11 de seteme de 1714, eth dia següent siguec suprimit era Deputacion deth Generau, amassa damb eth Conselh de Cent barcelonés e eth Braç dera noblesa, e es sòns bens siguessen sasidi.
Text complet de l'Estatut d'autonomia de 1979 signat a Sau, el de l'any 2006, la documentació relacionada amb els recursos interposats davant del Tribunal Constitucional i la posterior sentència.
Text íntegre de l'Estatut d'autonomia de Catalunya aprovat el 19 de juliol 2006 i enllaços a les traduccions a nou idiomes.
Sentència que resol el recurs d'inconstitucionalitat 8045-2006 i modifica el text estatutari.
Relació de recursos i al·legacions a l'Estatut d'autonomia de Catalunya de 2006 interposats per grups parlamentaris, comunitats autònomes, etc.
Informe sobre la sentència del Tribunal Constitucional elaborat per un grup d'experts per encàrrec del president de la Generalitat.
Anàlisi de juristes experts sobre la sentència 31/2010 i documentació jurídica relacionada.
Text íntegre de l'Estatut de Sau de 1979.
Reconstrucció de les diferents etapes en què s'ha desenvolupat la política institucional catalana, des de la creació de la Diputació del General (S.XIV-XVII), l'antecedent medieval de la Generalitat, fins a la instauració de l'Executiu modern.
Textos redactats per la revista L'Avenç l'any 2005.
Fou una representació del General o Generalitat de Catalunya amb caràcter permanent i ordinari.
El 1716, després de la derrota davant les tropes de Felip V, es van suprimir les institucions catalanes i es van instaurar un nou règim polític a través d'un decret.
Evolució de les Diputacions provincials des del 1808, amb la fragmentació provincial i la creació de la Mancomunitat de Catalunya.
El país viu dues dictadures i una república, que restaura el règim autònom de la Generalitat, condemnat a l'exili fins al 1977 amb el retorn de Josep Tarradellas.
Posteriorment es normalitza la democràcia i les autonomies.
Les eines d'informació sobre l'activitat política i legislativa de la Generalitat de Catalunya, destinades tant a la ciutadania com a d'altres administracions i entitats.
Informació general sobre els sistemes d'accés i la selecció de personal, els tipus de cossos, les bases de les convocatòries, les borses de treball i els temaris per accedir a la funció pública.
Portal únic per a la difusió de la informació de l'activitat contractual de l'Administració de la Generalitat de Catalunya i de difusió dels perfils de contractant dels seus òrgans de contractació.
Òrgan oficial on es publiquen les lleis del Parlament de Catalunya, els decrets del Govern i altres disposicions, actes administratius i altres textos administratius.
Accés a consultes del fons editorial i la base de dades del DOGC.
Mitjà electrònic de publicació de la informació d'interès general, les comunicacions i els actes dictats per l'Administració de la Generalitat i la resta d'ens previstos.
Normes que regeixen la identitat corporativa de la Generalitat amb una sèrie d'exemples d'aplicacions de la marca de la Generalitat i els seus departaments.
El portal de transparència de la Generalitat de Catalunya fa pública tota la informació necessària perquè els ciutadans en puguin avaluar la gestió.
Afècten es trobades e reünions de mès de 10 persones tant en encastre privat coma en encastre public
Includissen un crivelatge tà 500.000 persones e ràtios non superiores a 20 en educacion infantila e primària
El Departament d'Educació ha creat l'aplicatiu específic TRAÇACOVID per al seguiment dels casos
Sollicita-la per internet enquiath 31 d'agost
No es consideren incloses en aquesta prohibició les activitats laborals, casaments, serveis religiosos, mitjans de transport públic, activitats docents, de lleure infantil i juvenil i d'intervenció socioeducativa
La presidència dels Quatre Motors per a Europa passa de la Llombardia a Catalunya
Hi haurà una entrada marcada de vent del nord i un descens notable de la temperatura
A partir del 23 de setembre es pot visitar al Palau Robert
Serà el punt de partida per garantir l'accés a la cultura i els drets culturals de la ciutadania
Llach com a cantautor, escriptor, polític i pel seu compromís amb el país, i Codina com a mestra i pionera de la renovació pedagògica
Els nous edificis sumaran 216 llits d'UCI en el marc de la gestió de la crisi sanitària ocasionada per la COVID-19
El Jurat n'ha destacat la millor combinació entre les ciències biològiques i les ciències socials
A Barcelona i l'àrea metropolitana
La llei rebaixa i congela el preu dels nous contractes de lloguer en zones amb alta demanda d'habitatge
Cal abordar la promoció de la salut i la prevenció de la malaltia amb una visió global
S'ha ampliat fins al 4 d'octubre l'últim dia per demanar-les
La convocatòria extraordinària es farà dilluns 21, dimarts 22 i divendres 25 de setembre
Els deutes són per tributs propis de la Generalitat o cedits per l'Estat i que gestiona l'Agència
Del 7 de juliol de 2020 fins a l'exhauriment del pressupost
Dissabte 19 se celebra el Dia Mundial del Donant de Medul·la Òssia
Estigueu al dia de les novetats en els serveis de la Generalitat a través dels butlletins electrònics que ofereixen els webs gencat.
Només cal que empleneu un senzill formulari i fer servir una contrasenya personal, amb la qual podreu afegir o cancel·lar subscripcions i rectificar o suprimir les vostres dades personals quan vulgueu.
Includís es aplicacions pròpries de cada sistèma operatiu o webs optimizades entà mobil.
Permet saber quina ei era qualitat der aire mesurat enes estacions mès propdanes ara situacion deth ciutadan.
Servici gratuït de consulta deth Diari Oficiau dera Generalitat de Catalonha.
Resultats des eleccions tath Parlament de Catalonha deth 21 de deseme de 2017.
Resultats des eleccions tath Parlament de Catalonha deth 27 de seteme de 2015.
Per enviar fotografies geoetiquetades coma supòrt enes declaracions mejançant era DUN.
Adreçada tàs estudiants que se preparen entà presentar-se as espròves d'accès ara universitat (PAU).
Aplicacion entà saber a on lançar cada residu per reciclar.
Aplicació que aplega serveis per a mòbils creats per la Generalitat de Catalunya.
Inclou les aplicacions pròpies de cada sistema operatiu o webs optimitzades per a mòbil.
Geoposiciona, identifica i envia les dades de salut de la persona afectada en el mateix moment de la trucada.
Permet saber quina és la qualitat de l'aire mesurada a les estacions més properes a la ubicació del ciutadà.
Facilita la cerca de tots els avantatges, propostes i serveis que el carnet ofereix arreu del territori.
Mapa col·laboratiu de la xarxa de la cobertura de telefonia mòbil.
Detecta que l'usuari està conduint i permet respondre amb un SMS a les trucades i missatges entrants.
Servei gratuït de consulta del Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
Resultats de les eleccions al Parlament de Catalunya del 27 de setembre de 2015.
Per enviar fotografies geoetiquetades com a suport a les declaracions mitjançant la DUN.
Guia de conversa universitària que combina el català amb l'espanyol, el francès, l'anglès, l'italià, l'alemany o el portuguès.
Consells i eines per exercir els drets com a consumidors.
La teva informació de salut a internet.
Ofereix la predicció del temps del Servei Meteorològic de Catalunya.
Vagis on vagis, pots trobar el millor itinerari en transport públic fent servir Mou-te amb el mòbil.
Accés a tota la informació sobre les platges de Catalunya.
Adreçat a estudiants que s'estan preparant per presentar-se a les proves d'accés a la universitat (PAU).
Aplicació per saber on llençar cada residu per reciclar.
Servei que permet consultar els horaris dels trens de Rodalies, les estacions i l'estat del servei.
Permet la consulta de la informació viària i el pagament de sancions de trànsit a través del mòbil.
Engloba l'oferta cultural de Catalunya per territori, proximitat i data.
Complementa el recorregut al museu escollit amb continguts disponibles en diversos idiomes.
Les persones i els col·lectius que estan obligats a tramitar per internet són:
L'obligació de tramitar en línia s'informa en cada tràmit.
En el cas que estigui adreçat a subjectes obligats, s'ha de fer obligatòriament per internet, i no es tindrà en compte la documentació que s'entregui fora d'aquest canal, ni es computarà a efectes de data de presentació.
Comprova que alguna de les lletres que tens a continuació surt davant del teu NIF/CIF:
Societats de responsabilitat limitada
Comunitats de propietaris en règim de propietat horitzontal*
Societats civils, amb o sense personalitat jurídica*
Congregacions i institucions religioses
Òrgans de l' Administració General de l'Estat i de les Comunitats Autònomes
Altres tipus no definits en la resta de claus
Establiments permanents d'entitats no residents a Espanya