Departament de Medi Ambient i Habitatge
Aprovació del Reglament de la Llei 16/2002, de 28 de juny
Adaptació dels annexos de la Llei 16/2002, de 28 de juny
Terminis per a l'elaboració i aprovació dels mapes estratègics de soroll i dels plans d'acció en matèria de contaminació acústica
Voladures en obra pública i activitats extractives
Ús d'instruments de mesurament i calibratge del soroll
Adequació de les activitats existents
Infraestructures de titularitat de la Generalitat de Catalunya
Aplicació en els procediments d'intervenció administrativa
Derogació de diversos preceptes del Decret 245/2005, de 8 de novembre, pel qual es fixen els criteris per a l'elaboració dels mapes de capacitat acústica
Derogació d'un precepte del Decret 289/2006, de 4 de juliol, de reestructuració parcial del Departament de Medi Ambient i Habitatge
Modificació del Decret 245/2005, de 8 de novembre, pel qual es fixen els criteris per a l'elaboració dels mapes de capacitat acústica
Modificació del Decret 289/2006, de 4 juliol, de reestructuració parcial del Departament de Medi Ambient i Habitatge
Principis generals de l'actuació en matèria de contaminació acústica
Competències sobre la contaminació acústica
Administracions amb competències sobre la contaminació acústica
Departament amb competències sobre la contaminació acústica
Administracions titulars de les infraestructures de transport viari, ferroviari, marítim i aeri:
Dret d'informació de la ciutadania
Determinació i delimitació de les zones de soroll
Delimitació de les zones de soroll en àrees urbanitzades existents
Modificació de les zones de soroll
Zones d'especial protecció de la qualitat acústica (ZEPQA)
Declaració de les zones d'especial protecció de la qualitat acústica
Revisió de les zones d'especial protecció de la qualitat acústica
Zones acústiques de règim especial (ZARE)
Declaració de les zones acústiques de règim especial
Revisió de les zones acústiques de règim especial
Elaboració i revisió dels mapes estratègics de soroll
Delimitació de l'àmbit territorial dels mapes estratègics de soroll
Criteris per a la delimitació de les aglomeracions
Col·laboració en l'elaboració dels mapes estratègics
Informació a la Comissió Europea
Instruments per a la preservació, recuperació i millora de la qualitat acústica
Plans d'acció en matèria de contaminació acústica
Objectius i continguts dels plans d'acció en matèria de contaminació acústica
Plans específics de mesures per minimitzar l'impacte acústic
Objectius de qualitat acústica del territori
Objectius de qualitat acústica del territori per al soroll
Objectius de qualitat acústica als ambients interiors
Objectius de qualitat acústica aplicables a l'ambient interior
Emissió de soroll i/o vibracions de les infraestructures de transport i les activitats
Emissió de soroll dels vehicles de motor destinats a serveis d'urgència
Emissió de soroll de maquinària en les obres públiques i en la construcció
Valors límit d'immissió de soroll aplicables a infraestructures noves de transport viari, ferroviari, marítim i aeri
Valors límit d'immissió de soroll aplicables a les activitats
Valors límit de vibració aplicables als emissors acústics
Activitats amb incidència acústica d'àmbit supramunicipal
Guies per a la gestió i avaluació de la contaminació acústica
Acreditació d'entitats de prevenció de la contaminació acústica (EPCA)
Tipus d'entitats i camps d'actuació
Reconeixement d'altres acreditacions
del Reglament de la Llei 16/2002, de 28 de juny, de protecció contra la contaminació acústica.
Objectius de qualitat aplicables a l'espai interior de les edificacions destinades a habitatge o usos residencials, hospitalaris, educatius o culturals
Requisits de les entitats de prevenció de la contaminació acústica (EPCA)
Immissió sonora a l'ambient exterior produïda per les infraestructures de transport viari, ferroviari i marítim
Immissió sonora a l'ambient exterior produïda per les infraestructures aeroportuàries
Immissió sonora aplicable a l'ambient exterior produïda per les activitats, incloses les derivades de les relacions de veïnat
Immissió sonora aplicable a l'ambient interior produïda per les activitats, incloses les derivades de les relacions de veïnat
Immissió sonora aplicable a l'ambient exterior produïda per les instal·lacions de tir
Immissió de les vibracions als interiors dels edificis
Exigències relatives als mètodes de càlcul i mesurament per a la determinació dels índexs de soroll i els equips de mesurament
Aïllament acústic a les façanes contra el soroll aeri
Contingut d'un estudi d'impacte acústic per a les noves activitats
Contingut d'un estudi d'impacte acústic per a infraestructures de transport
Indicadors dels mapes estratègics de soroll
L'Estatut d'Autonomia de Catalunya preveu, en l'article 144.1.h, la competència de la Generalitat de Catalunya per establir la regulació de l'ambient atmosfèric i de les diverses classes de contaminació d'aquest, inclosa, per tant, la contaminació acústica.
En aquesta matèria conformen l'ordenament jurídic català la Llei 16/2002, de 28 de juny, de protecció contra la contaminació acústica, i el Decret 245/2005, de 8 de novembre, pel qual es fixen els criteris per a l'elaboració dels mapes de capacitat acústica, en el marc de la Directiva 2002/49/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 25 de juny, sobre avaluació i gestió del soroll ambiental.
Els trets més significatius de la Llei van ser la consideració de la contaminació acústica des del punt de vista de les immissions, la delimitació del territori en zones de sensibilitat acústica en funció d'uns objectius de qualitat, la regulació d'un règim específic per a les infraestructures de transport i l'establiment de tot un seguit de mesures per minimitzar l'impacte acústic en les construccions existents afectades per sorolls i/o vibracions.
La promulgació de la Llei estatal 37/2003, de 17 de novembre, del soroll, del Reial decret 1513/2005, de 16 de desembre, que la desplega pel que fa a l'avaluació i gestió del soroll ambiental i del Reial decret 1367/2007, de 19 d'octubre, que la desplega pel que fa a zonificació acústica, objectius de qualitat i emissions acústiques, comporten la necessitat de procedir a la introducció d'aquells ajustos necessaris per restablir la interrelació i la coherència entre ambdós sistemes normatius.
Concretament, la nova legislació estatal implica que la zonificació acústica del territori, que d'acord amb la legislació catalana és en relació amb la seva capacitat acústica, tingui en compte l'ús predominant del sòl, alhora que s'augmenta el grau d'exigència dels objectius de qualitat acústica aplicables, principalment per als nous desenvolupaments urbanístics i a l'interior de les edificacions destinades a usos sensibles al soroll, com ara, residencials, hospitalaris, educatius o culturals.
Aquests principis i objectius de qualitat acústica han de ser tinguts en compte pel planificador en l'exercici de la seva tasca.
Aquest Decret té com a principal finalitat el desenvolupament de la Llei 16/2002, de 28 de juny, i l'adaptació dels seus annexos, i alhora assolir l'adequació a aquells preceptes de caràcter bàsic de la normativa estatal que incideixen directament en la normativa catalana i evitar una indesitjada situació d'incertesa jurídica, sens perjudici del desenvolupament que les bases estatals requereixin en altres sectors de l'ordenament jurídic català.
S'ha optat per reservar a les seves respectives normatives sectorials el desenvolupament d'aquells aspectes de la legislació bàsica amb incidència en el planejament territorial i urbanístic, per tal de garantir una regulació coherent, sistemàtica i completa en cada sector de l'ordenament jurídic català, i per simplicitat i seguretat jurídica tant per als operadors com per als ciutadans en general.
Aquesta adequació a la normativa bàsica comporta que la zonificació acústica, establerta en els mapes de capacitat acústica, hagi de tenir en compte els objectius de qualitat acústica i els diferents usos del sòl.
La normativa estatal defineix el concepte d'objectius de qualitat acústica com el conjunt de requisits que en relació amb la contaminació acústica han de complir-se en un moment donat i en un espai determinat, i sota aquest concepte el Decret integra els valors límit d'immissió i els valors d'atenció establerts a la Llei 16/2002, de 28 de juny.
Finalment, cal la coordinació entre les diferents administracions públiques que ostenten competències en matèria de contaminació acústica, així com la coordinació amb l'Estat per tal de donar compliment al deure d'informació que estableix la Directiva 2002/49/CE, de 25 de juny, d'acord amb el principi recollit en l'article 103.1 de la Constitució.
El Decret s'estructura en dos articles: el primer aprova el Reglament de la Llei 16/2002, de 28 de juny, que s'inclou a continuació de les disposicions finals, i el segon procedeix a l'adaptació dels annexos de la Llei esmentada, que s'inclouen, numerats, a continuació dels annexos del Reglament, titulats amb lletres per tal de distingir-los adequadament dels annexos de la Llei.
Quant al Reglament, el seu capítol preliminar, titulat.Objecte i principis generals., estableix l'objecte i se centra en el desenvolupament dels principis generals que regeixen l'actuació pública en aquesta matèria, com són el de prevenció, correcció i protecció, el de gestió, el de conscienciació i el de publicitat.
El capítol I titulat.Disposicions generals. conté l'àmbit d'aplicació i les definicions de determinats conceptes que apareixen al llarg del text, per aconseguir un grau de precisió i seguretat jurídica que garanteixi l'aplicació correcta d'aquesta norma.
Amb la introducció per la Llei 37/2003, de 17 de novembre, del criteri de l'ús del sòl en la delimitació de les zones acústiques, i la seva vinculació amb l'urbanisme, s'han introduït els conceptes d'àrea urbanitzada i nou desenvolupament urbanístic, d'acord amb el Decret legislatiu 1/2005, de 26 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'urbanisme.
El capítol II, titulat.Competències sobre la contaminació acústica., conté les funcions pròpies de l'Administració acústica.
El capítol III, titulat.Zonificació acústica del territori., fixa els criteris per establir-la i el règim jurídic de les zones de soroll, de les zones d'especial protecció de la qualitat acústica i de les zones acústiques de règim especial.
El capítol IV, titulat.Gestió ambiental del soroll., regula dos instruments la finalitat dels quals és la millora progressiva de la qualitat acústica del territori.
D'una banda, els mapes i, de l'altra, els plans.
Es preveuen dos tipus de mapes, els de capacitat acústica i els estratègics de soroll, i dos tipus de plans, els d'acció en matèria de contaminació acústica i els específics de mesures per minimitzar l'impacte acústic.
Els mapes de capacitat acústica estableixen els objectius de qualitat acústica i els mapes estratègics de soroll realitzen una avaluació global d'una zona determinada i serveixen de base per adoptar aquelles mesures de prevenció i/o correcció de la qualitat acústica a través dels plans d'acció en matèria de contaminació acústica, per tal de prevenir i/o reduir el soroll ambiental sempre que sigui necessari i mantenir la qualitat acústica quan aquesta sigui satisfactòria.
Els plans específics de mesures per minimitzar l'impacte acústic determinen les accions prioritàries a realitzar.
En els articles 34, 35 i 36 i en l'annex C es regula el contingut dels plans.
El capítol V, titulat.Nivells d'avaluació., parteix de la diferenciació entre emissió i immissió a l'ambient exterior o interior i del tipus d'emissor acústic.
Es regulen detalladament els objectius de qualitat acústica, els nivells d'emissió i d'immissió, i els valors límit de vibració aplicables als emissors acústics, mentre que els annexos corresponents fixen els valors límit i els objectius de qualitat, així com la seva determinació i avaluació.
Es preveu l'emissió dels vehicles de motor i dels ciclomotors, dels vehicles de motor destinats a serveis d'urgència i de la maquinària d'ús a l'aire lliure.
Pel que fa a la immissió, es regulen els valors límit de les infraestructures de transport viari, ferroviari, marítim i aeri, i de les activitats.
A l'hora d'establir els objectius de qualitat acústica es diferencia entre la prevenció i la correcció.
Aquesta distinció es trasllada a l'àmbit de les polítiques que s'han d'aplicar, diferenciant si es tracta dels nous desenvolupaments urbanístics on ha de prevaler la prevenció o la situació de les àrees urbanitzades existents on l'impacte acústic s'ha de corregir.
El capítol VI, titulat.Intervenció administrativa., està dedicat a l'acció preventiva de la contaminació acústica, concretament aquella acció destinada a cobrir els objectius de qualitat acústica.
Així, cal destacar la integració de l'acció preventiva sobre els nous emissors acústics que s'integra en els procediments administratius ja existents, com l'avaluació d'impacte ambiental, l'atorgament de l'autorització o llicència ambiental o la concessió de llicències municipals.
Dins d'aquests procediments es preveu la realització d'un estudi d'impacte acústic com un document més a presentar davant de l'Administració, amb un contingut mínim que es regula en els annexos 10 i 11.
Es crea l'Oficina per a la Prevenció de la Contaminació Acústica sota la dependència de l'òrgan competent en matèria de qualitat ambiental, que serà l'encarregada de vetllar per la protecció contra la contaminació acústica, així com de dur a terme la coordinació entre les diferents administracions intervinents.
Finalment, en el capítol VII, titulat.Acreditació d'entitats de prevenció de la contaminació acústica., es designa l'òrgan competent en matèria de qualitat ambiental com a òrgan autonòmic competent en matèria d'acreditació d'entitats col·laboradores.
Es crea el Comitè d'acreditació, com a òrgan col·legiat encarregat de garantir la imparcialitat i la representació de totes les parts implicades en els processos d'acreditació, i la Comissió Tècnica, que s'adscriu a l'òrgan competent en qualitat ambiental, amb la finalitat d'assessorar-la tècnicament sobre l'acreditació i el funcionament de les entitats col·laboradores.
L'annex E estableix quins són els requisits que han de complir les entitats per ser acreditades, d'acord amb el procediment que estableix el Decret 397/2006, de 17 d'octubre, d'aplicació del règim de comerç de drets d'emissió de gasos amb efecte d'hivernacle i de regulació del sistema d'acreditació de verificadors d'informes d'emissió de gasos amb efecte d'hivernacle.
Atesa la transcendència dels béns jurídics tutelats pel Reglament, la necessitat de clarificar el marc jurídic normatiu vigent a Catalunya en matèria de contaminació acústica d'acord amb el principi de seguretat jurídica, es preveu la seva entrada en vigor immediata.
En l'elaboració d'aquest Decret han estat consultats el Consell de Treball, Econòmic i Social de Catalunya, la Comissió de Govern Local de Catalunya, la Federació de Municipis de Catalunya i l'Associació Catalana de Municipis i Comarques.
D'acord amb el Dictamen de la Comissió Jurídica Assessora;
A proposta del conseller de Medi Ambient i Habitatge, i d'acord amb el Govern,
Els ajuntaments que, a l'entrada en vigor del Reglament, disposin d'ordenances municipals de protecció contra la contaminació acústica, les han d'adaptar a les normes que estableix el Reglament en el termini de dos anys a partir de la seva entrada en vigor.
El departament competent en matèria de contaminació acústica ha de prestar als ajuntaments que ho sol·licitin el suport tècnic, jurídic i administratiu necessari per a l'elaboració de les ordenances.
Mentre no es produeixi l'adaptació de les ordenances prevista en l'apartat primer, són d'aplicació directa les exigències i els paràmetres establerts en el Reglament, sempre que aquests siguin superiors als continguts a les ordenances.
Durant un període de 5 anys, a partir de l'entrada en vigor del Reglament, es poden utilitzar en els treballs d'avaluació del soroll per mesurament instruments de mesurament i calibratge que compleixin els requisits que estableix l'annex II de l'Ordre ITC/2845/2007, de 25 de setembre, per la qual es regula el control metrològic de l'Estat dels instruments destinats al mesurament del so audible i dels calibradors acústics, per als sonòmetres de classe 2.
S'exceptuen de l'aplicació de l'apartat anterior els treballs d'avaluació del soroll per mesurament que serveixin de base per a la imposició de sancions administratives o en els processos judicials.
En aquests casos, s'han d'utilitzar instruments de mesurament que compleixin els requisits de l'Ordre esmentada per als sonòmetres de classe 1.
Transcorregut el període de 5 anys, solament s'han d'utilitzar sonòmetres de classe 1.
Es modifiquen els apartats a), b) i c) de l'annex 1 del Decret 245/2005, de 8 de novembre, que passen a tenir la redacció següent:
Comprèn els sectors del territori que requereixen una protecció alta contra el soroll.
El perímetre de les zones, àrees i edificacions es representa amb una ratlla de color verd (composició RGB: 0 255 0).
- (A1) Espais d'interès natural, espais naturals protegits, espais de la xarxa Natura 2000 o altres espais protegits que pels seus valors naturals requereixen protecció acústica.
També s'hi inclouen les zones tranquil·les a camp obert que es pretén que es mantinguin silencioses per raons turístiques, de preservació de paisatges sonors o de l'entorn.
En qualsevol cas, s'han de tenir en compte les activitats agrícoles i ramaderes existents.
Els seus valors límit d'immissió poden ser més restrictius que els de les restants àrees de la zona de sensibilitat acústica alta i poden ser objecte de declaració com a zones d'especial protecció de la qualitat acústica (ZEPQA).
Es representa amb una ratlla de color taronja clar (composició RGB: 255 166 0) i/o el símbol (A1).
- (A2) Centres docents, hospitals, geriàtrics, centres de dia, balnearis, biblioteques, auditoris o altres usos similars que demanin una especial protecció acústica.
S'hi inclouen els usos sanitaris, docents i culturals que demanin, a l'exterior, una especial protecció contra la contaminació acústica, com les zones residencials de repòs o geriatria, centres de dia, les grans zones hospitalàries amb pacients ingressats, les zones docents, com ara campus universitaris, zones d'estudi i biblioteques, centres de recerca, museus a l'aire lliure, zones de museus i d'expressió cultural i altres assimilables.
Es representa amb una ratlla de color marró (composició RGB: 166 83 0) i/o el símbol (A2).
- (A3) Habitatges situats al medi rural
Habitatges situats al medi rural que compleixen les condicions següents: estar habitats de manera permanent, estar aïllats i no formar part d'un nucli de població, ésser en sòl no urbanitzable i no estar en contradicció amb la legalitat urbanística.
Es representa amb una ratlla de color verd fosc (composició RGB: 0 132 0) i/o el símbol (A3).
- (A4) Àrees amb predomini del sòl d'ús residencial
Les zones verdes que es disposin per obtenir distància entre les fonts sonores i les àrees residencials no s'assignaran a aquesta categoria acústica, sinó que es consideraran zones de transició.
Es representa amb una ratlla de color verd (composició RGB: 0 255 0) i/o el símbol (A4).
Comprèn els sectors del territori que admeten una percepció mitjana de soroll.
El perímetre de les zones, àrees i edificacions i infraestructures es representa amb una ratlla de color groc (composició RGB: 255 255 0).
- (B1) Àrees on coexisteixen sòl d'ús residencial amb activitats i/o infraestructures de transport existents
Es representa amb una ratlla de color groc (composició RGB: 255 255 0) i/o el símbol (B1).
- (B2) Àrees amb predomini de sòl d'ús terciari
Inclouen els espais destinats amb preferència a activitats comercials i d'oficines, espais destinats a restauració, allotjament i altres, parcs tecnològics amb exclusió d'activitats productives en gran quantitat, incloent-hi les àrees d'estacionament d'automòbils que els són pròpies i totes aquelles activitats i espais diferents dels esmentats a (C1).
Es representa amb una ratlla de color ocre (composició RGB: 255 205 105) i/o el símbol (B2).
- (B3) Àrees urbanitzades existents afectades per sòl d'ús industrial
Inclouen els espais d'ús predominantment residencial existents afectats per zones de sòl d'ús industrial també existents, com ara polígons industrials o d'activitats productives en gran quantitat, que per la seva situació no és possible el compliment dels objectius fixats per a una zona (B1).
Es representa amb una ratlla de color taronja fosc (composició RGB: 242 118 77) i/o el símbol (B3).
Comprèn els sectors del territori que admeten una percepció elevada de soroll.
El perímetre de les zones, àrees, edificacions i infraestructures es representa amb una ratlla de color vermell (composició RGB: 255 0 0).
- (C1) Àrees amb predomini del sòl d'ús terciari, recreatiu i d'espectacles
Inclouen els espais destinats a recintes firals amb atraccions recreatives, llocs de reunió a l'aire lliure, espectacles, i altres assimilables.
Es representa amb una ratlla de color rosa fort (composició RGB: 255 0 255) i/o el símbol (C1).
- (C2) Àrees amb predomini de sòl d'ús industrial
Inclouen tots els espais del territori destinats o susceptibles de ser utilitzats per als usos relacionats amb les activitats industrials i portuàries amb llurs processos de producció, els parcs d'abassegament de materials, els magatzems i les activitats de tipus logístic, estiguin o no vinculades a una explotació en concret, els espais auxiliars de l'activitat industrial, com ara subestacions de transformació elèctrica, etc.
En les àrees acústiques d'ús predominantment industrial es poden tenir en compte les singularitats de les activitats industrials per a l'establiment dels objectius de qualitat, respectant el principi de proporcionalitat econòmica.
Es representa amb una ratlla de color vermell (composició RGB: 255 0 0) i/o el símbol (C2).
- (C3) Àrees del territori afectades per sistemes generals d'infraestructures de transport o altres equipaments públics que els reclamin
Inclouen els espais de domini públic en els quals s'ubiquen els sistemes generals de les infraestructures de transport viari urbà i interurbà, ferroviari, marítim i aeri.
Els receptors situats en aquestes àrees, i per a l'avaluació d'activitats, s'han de classificar d'acord amb la zona de sensibilitat acústica que els correspondria si no existís aquesta afecció.
Es representa amb una ratlla de color rosa (composició RGB: 247 232 224) i/o el símbol (C3).
El pas d'una zona a una altra ha de ser progressiu, és a dir, d'una zona de sensibilitat acústica baixa s'ha de passar per una zona de sensibilitat acústica moderada per arribar a una zona de sensibilitat acústica alta.
a) Activitat: qualsevol activitat industrial, comercial, de serveis, recreativa o espectacle que sigui de titularitat pública o de titularitat privada i les derivades de les relacions de veïnat.
b) Àrea urbanitzada: superfície del territori que, segons els requeriments que estableix la legislació urbanística aplicable, està classificada com a sòl urbà i disposa dels serveis urbanístics bàsics.
c) Àrea urbanitzada existent: superfície del territori que sigui àrea urbanitzada abans de l'entrada en vigor d'aquest Reglament.
d) Corredor: franja de territori per on es preveu la implantació d'una infraestructura amb o sense reserva prèvia de sòl.
e) Entitats de Prevenció de la Contaminació Acústica (EPCA): entitat col·laboradora de l'Administració, que pot ser formada per un únic professional, amb capacitat per realitzar una sèrie programada d'actuacions per posar de manifest o comprovar l'aplicació de la legislació vigent en aquesta matèria.
g) Infraestructura existent: infraestructura o tram d'infraestructura que no té la condició d'infraestructura nova.
h) Infraestructura nova: infraestructura o tram d'infraestructura que implanta un nou corredor en el territori i no té aprovat el projecte o estudi informatiu a l'entrada en vigor del Reglament.
En el cas de les infraestructures aèries, quan les obres de modificació permetin duplicar el nombre màxim d'operacions per hora d'aeronaus.
En el cas de les infraestructures portuàries, quan es dupliqui la superfície del sòl destinada al trànsit portuari.
i) Nivell d'avaluació: nivell de pressió acústica avaluat per un període de temps especificat, que s'obté a partir de mesuraments i, si escau, d'ajustaments, en funció del caràcter de baixa freqüència, tonal o impulsiu del so.
j) Nova construcció: edificació que, a l'entrada en vigor del Reglament, no disposa de la llicència municipal preceptiva.
k) Objectiu de qualitat acústica: conjunt de requisits que, pel que fa a la contaminació acústica, han de complir-se en un moment i en un espai determinats, incloent-hi els valors límit d'immissió o d'emissió i els valors d'atenció.
l) Període d'avaluació: període temporal al qual s'ha de referir l'avaluació acústica realitzada, d'acord amb els annexos del Reglament i de la Llei.
m) Soroll ambiental: el so exterior no desitjat o nociu generat per les activitats humanes, inclòs el soroll emès pels mitjans de transport, pel trànsit rodat, ferroviari, marítim i aeri, i pels emplaçaments de les activitats.
n) Taula de les zones de soroll: és el conjunt de característiques de les infraestructures que permeten determinar i delimitar les zones de soroll d'acord amb l'annex D.
a) L Aeq,T: nivell de pressió acústica contínua equivalent ponderat A, mesurat durant el període T.
b) L AFmax: nivell màxim de pressió acústica ponderat A i integrat temporalment en fast.
c) L Ar: nivell d'avaluació de la pressió acústica avaluat per a un període de temps especificat, que s'obté mitjançant mètodes de càlcul o de mesurament i, si escau, les correccions que especifiquen els annexos.
d) L aw: nivell d'avaluació de les vibracions que s'obté mitjançant mètodes de càlcul o de mesurament.
e) L d: índex de soroll diürn, indicador de soroll associat a la molèstia diürna.
f) L den: índex de soroll dia-vespre-nit, indicador de soroll associat a la molèstia global, que es descriu a l'annex 12.
g) L e: índex de soroll del vespre, indicador de soroll associat a la molèstia del vespre.
h) L n: índex de soroll nocturn, indicador de soroll associat a la molèstia nocturna.
i) K f: Correcció per raó de components de baixes freqüències.
j) K t: Correcció per raó de components tonals.
k) K i: Correcció per raó de components impulsius.
Correspon al departament amb competències sobre la contaminació acústica:
Controlar la contaminació acústica de les infraestructures de transport a les quals fa referència la Llei 16/2002, de 28 de juny.
La suspensió provisional dels objectius de qualitat acústica en cas d'obres públiques d'infraestructures de titularitat de la Generalitat de Catalunya.
Declarar les aglomeracions d'àmbit supramunicipal.
Prestar el suport tècnic, jurídic i administratiu necessari per a l'elaboració dels mapes estratègics de soroll a les administracions locals i a les administracions titulars d'infraestructures.
Coordinar i aprovar els mapes estratègics de soroll d'una aglomeració d'àmbit supramunicipal.
Recopilar els mapes estratègics de soroll i donar compliment a les obligacions d'informació de la Directiva 2002/49/CE, de 25 de juny.
Declarar una zona d'especial protecció de la qualitat acústica (ZEPQA) en les àrees incloses en sòl no urbanitzable.
Coordinar i aprovar els plans d'acció en matèria de contaminació acústica de les aglomeracions d'àmbit supramunicipal.
Informar dels plans d'acció en matèria de contaminació acústica dels grans eixos viaris, ferroviaris, grans aeroports i ports.
Donar suport a les tasques de control i inspecció de la contaminació acústica, quan ho sol·licitin les entitats locals.
Gestionar el sistema d'acreditació i seguiment de les entitats de prevenció de la contaminació acústica.
Correspon als ajuntaments, o bé als consells comarcals o a les entitats locals supramunicipals, en cas que els municipis els hagin delegat les competències:
Inspeccionar, controlar i sancionar en matèria de contaminació acústica les activitats, incloses les derivades de les relacions de veïnat i les que impliquen la utilització de vehicles de motor, ciclomotors i maquinària.
Controlar la contaminació acústica de les vies urbanes.
Autoritzar el treball nocturn i la suspensió provisional dels objectius de qualitat acústica, excepte en el supòsit previst en el número 2 de l'article anterior.
Elaborar i aprovar els mapes de capacitat acústica.
Declarar les zones d'especial protecció de la qualitat acústica (ZEPQA) en les àrees incloses en sòl urbà i urbanitzable.
Declarar les zones acústiques de règim especial (ZARE).
Divulgar els objectius de qualitat acústica.
Elaborar i aprovar els mapes estratègics de soroll d'àmbit municipal.
Elaborar i aprovar els plans d'acció en matèria de contaminació acústica d'àmbit municipal.
Comprovar que els projectes de noves construccions dins la zona de soroll són compatibles amb els objectius de qualitat acústica que els siguin d'aplicació.
Correspon a les administracions titulars de les infraestructures de transport viari, ferroviari, marítim i aeri:
Determinar i delimitar les zones de soroll de les infraestructures de transport viari, ferroviari, marítim i aeri.
Elaborar i aprovar els mapes estratègics de soroll de les infraestructures.
Elaborar i aprovar els plans d'acció en matèria de contaminació acústica.
D'acord amb el que estableix la normativa per la qual es regula el dret d'accés a la informació en matèria de medi ambient, les administracions competents en matèria de contaminació acústica han de posar a disposició de la població de manera clara, comprensible i fàcilment accessible, la informació relativa a la contaminació acústica.
En matèria de contaminació acústica aquest dret d'accés públic a la informació ambiental inclou, en tot cas, l'obligació de les administracions públiques competents de:
a) Adoptar les mesures organitzatives necessàries per garantir que s'atenguin les sol·licituds d'informació que pugui formular qualsevol persona sobre les determinacions dels mapes de capacitat acústica, dels mapes estratègics de soroll i dels plans d'acció en matèria de contaminació acústica.
b) Possibilitar la consulta dels mapes de capacitat acústica, dels mapes estratègics de soroll i dels plans d'acció en matèria de contaminació acústica, per mitjans telemàtics.
c) Inserir en els diaris oficials anuncis que informin de l'aprovació dels mapes estratègics de soroll i dels plans per a la millora i recuperació de la qualitat acústica, i indiquin les condicions per les quals el seu contingut íntegre serà accessible a la població.
La zonificació acústica consisteix en l'agrupació de les parts del territori amb la mateixa capacitat acústica.
La zonificació del territori ha d'incloure les zones acústiques següents, d'acord amb el que estableix el Decret 245/2005, de 8 de novembre:
e) Zones d'especial protecció de la qualitat acústica (ZEPQA).
f) Zones acústiques de règim especial (ZARE).
La zonificació acústica d'un terme municipal ha de tenir en compte les àrees urbanitzades, els nous desenvolupaments urbanístics, els sectors del territori afectats per sistemes generals d'infraestructures de transport, o altres equipaments públics que ho reclamin, i els espais d'interès natural que gaudeixin o demandin una protecció especial contra la contaminació acústica.
Cap punt del territori no pot pertànyer simultàniament a dos tipus de zones acústiques diferents.
La zonificació del territori ha de mantenir la compatibilitat entre zones.
Si hi són admissibles o hi concorren dos o més usos del sòl, la classificació s'ha de fer segons l'ús predominant.
En el procediment d'aprovació, revisió o modificació de la zonificació acústica cal garantir l'audiència als municipis limítrofs, als efectes de compatibilitzar les zones acústiques i els objectius de qualitat acústica.
La zonificació acústica resta subjecta a revisió periòdica, que s'ha de fer com a màxim cada deu anys, des de la data de la seva aprovació.
Les successives modificacions, revisions i adaptacions del planejament territorial i urbanístic, que afectin els usos del sòl, i la tramitació de plans urbanístics de desenvolupament que estableixin usos pormenoritzats del sòl, comporten la necessitat de revisar la zonificació acústica.
No poden concedir-se noves llicències de construcció d'edificacions destinades a habitatges, usos hospitalaris, educatius o culturals si els índexs d'immissió incompleixen els objectius de qualitat acústica que siguin d'aplicació en les corresponents zones acústiques, excepte en aquelles zones urbanitzades existents en les quals s'incompleixin els objectius de qualitat acústica, o per raons excepcionals d'interès públic degudament motivades, sempre que, en ambdós casos, es compleixin els objectius aplicables a l'espai interior d'acord amb l'annex B.
Amb la finalitat de garantir el que disposa l'apartat anterior, abans que s'atorguin els permisos i les llicències corresponents, l'ajuntament ha de comprovar que el projecte bàsic d'una nova construcció presentat, recull els objectius de qualitat acústica exigibles i preveu les mesures necessàries per al seu compliment, i també que aquestes mesures i objectius es fan efectius tant en el projecte d'execució com en les fases d'ordenació i de disseny.
Si el projecte bàsic d'una nova construcció no compleix el que disposen els apartats anteriors i, si escau, no preveu les mesures de l'article 17, el procediment administratiu d'atorgament resta en suspens fins que se n'acrediti el compliment o la previsió.
Són zones de soroll els espais del territori afectats per la presència d'infraestructures de transport viari, ferroviari, marítim o aeri.
La zona de soroll comprèn el territori de l'entorn de la infraestructura i es delimita per la corba isòfona definida pels punts del territori on es mesuren els valors límit d'immissió, corresponents a les zones de sensibilitat acústica on se situa la infraestructura.
La delimitació de la zona de soroll ha de considerar, com a mínim, els aspectes i paràmetres establerts a l'apartat 2 de l'annex D, i ha d'orientar-se a compatibilitzar, a efectes de qualitat acústica i en la mesura que sigui possible, les activitats existents o futures en aquest territori amb les pròpies de les infraestructures, i cal tenir en compte els objectius de qualitat acústica corresponents a les zones afectades.
En el territori inclòs en la zona de soroll els valors dels índexs d'immissió poden superar els objectius de qualitat acústica aplicables a les zones de sensibilitat acústica corresponents.
Les zones de soroll de les infraestructures existents les determina i delimita l'Administració titular de la infraestructura, la qual elabora les taules de les zones de soroll que han de contenir la informació tècnica descriptiva d'acord amb l'annex D. La zona de soroll s'ha d'incorporar als mapes de capacitat acústica municipal a títol informatiu.
Les zones de soroll de les infraestructures noves es determinen i delimiten, previ informe preceptiu de les administracions afectades, per l'Administració titular de la infraestructura en els estudis d'impacte ambiental.
Quan es delimiti una zona de soroll d'una infraestructura existent en una àrea urbanitzada existent, s'ha d'elaborar simultàniament un pla per a la millora de la qualitat acústica, d'acord amb l'article 33.
Quan en una zona de soroll delimitada, com a conseqüència de la instal·lació d'una infraestructura nova o equipament, hi hagi edificacions preexistents, la declaració d'impacte ambiental que es formuli ha d'especificar les mesures que resultin econòmicament proporcionades, i cal prendre en consideració les millors tecnologies disponibles per tal d'assolir a l'interior de les edificacions uns nivells d'immissió acústica compatibles amb l'ús característic d'aquestes.
Als efectes de l'aplicació d'aquest article, s'entén que una edificació té caràcter preexistent quan la llicència municipal preceptiva que l'empara és anterior a l'aprovació del projecte o estudi informatiu de la infraestructura.
Les zones de soroll mantenen la seva vigència per temps indefinit.
S'ha de modificar la delimitació de les zones de soroll quan es produeixi un increment o disminució de 5 dB(A) de qualsevol dels índexs d'immissió de soroll L d (7-21 h), L e (21-23 h) i L n(23-7 h).
En cas de modificació de la delimitació de la zona de soroll, és aplicable el que disposa l'article 15.
La desaparició o modificació de la delimitació de la zona de soroll comporta de nou la zonificació d'aquest espai, d'acord amb l'article 10.
En les noves construccions situades a les zones de soroll on hi hagi una contaminació acústica superior als valors límit d'immissió, els promotors han d'adoptar, entre d'altres, les mesures següents, d'acord, en tot cas, amb la normativa tècnica de l'edificació i amb els annexos 9 i D:
c) Insonorització dels elements de construcció.
Les mesures que s'adoptin han de ser definides en la fase d'ordenació, disseny o execució, i han de ser susceptibles d'aplicació, eficients i proporcionades.
Es poden declarar zones d'especial protecció de la qualitat acústica, les àrees en què per les seves singularitats característiques es considera convenient de conservar una qualitat acústica d'interès especial.
a) Aquelles àrees a camp o mar obert d'interès natural, com ara espais d'interès natural, espais naturals protegits, espais de la xarxa Natura 2000, grans recorreguts o altres espais protegits que pels seus valors naturals requereixen protecció acústica per conservar-ne els valors.
b) Aquelles àrees urbanes que engloben parcs, zones enjardinades, interiors d'illes, espais per a vianants o altres àmbits similars on es vol mantenir la qualitat acústica.
En les zones en què es duguin a terme activitats agrícoles i ramaderes, en la resolució de declaració es poden preveure períodes excepcionals en els quals es puguin sobrepassar els valors límit d'immissió establerts per tal de garantir la preservació de les esmentades activitats.
La declaració d'una zona d'especial protecció de la qualitat acústica correspon:
a) A l'ajuntament, per a les àrees incloses en sòl urbà i urbanitzable.
b) Al departament competent en matèria de contaminació acústica, per a les àrees incloses en sòl no urbanitzable.
La declaració es pot dur a terme si es compleixen els requisits següents:
a) Les àrees no estan compreses en les zones de soroll d'infraestructures existents o projectades.
b) En les zones a declarar no se sobrepassa entre les 8 h i les 21 h un valor límit d'immissió L Ar de 50 dB(A), i entre les 21 h i les 8 h un valor límit d'immissió L Ar de 40 dB(A).
En aquestes zones el valor límit d'immissió es considera el valor del soroll de fons o ambiental més 6 dB(A).
El procediment que cal seguir és el següent:
a) L'ajuntament o el departament competent en matèria de contaminació acústica acorda l'inici de l'expedient de declaració quan comprovi que no se sobrepassen els valors límit d'immissió de l'apartat anterior.
b) La resolució d'inici de l'expedient s'ha de sotmetre a informació pública per un termini d'un mes.
c) El departament competent en planificació territorial i infraestructures ha d'elaborar informe preceptiu.
d) El departament competent en agricultura i ramaderia ha d'elaborar informe preceptiu, per a les àrees incloses en sòl no urbanitzable.
e) Finalitzat el termini d'exposició pública, l'ajuntament o el departament competent en matèria de contaminació acústica pot resoldre declarar l'àrea com a zona d'especial protecció de la qualitat acústica.
f) La declaració d'una zona d'especial protecció de la qualitat acústica inclou un pla específic de mesures que determini les prescripcions necessàries per compatibilitzar la protecció de la qualitat acústica amb els possibles usos i activitats admesos.
La declaració d'una zona d'especial protecció de la qualitat acústica s'ha de revisar si els valors objecte de singular protecció disminueixen o desapareixen.
El procediment per revisar una zona d'especial protecció de la qualitat acústica és el mateix que el de la declaració.
L'ajuntament ha d'iniciar el procediment per a la declaració de zona acústica de règim especial quan comprova que se sobrepassen els valors límit d'immissió, mitjançant un estudi en els termes que disposin en cada cas les ordenances municipals.
La resolució d'inici de l'expedient de declaració s'ha de sotmetre a informació pública per un termini no inferior a un mes.
La declaració d'una zona acústica de règim especial ha d'incloure un pla específic de mesures per disminuir progressivament el soroll a l'ambient exterior de la zona i, en particular, aconseguir que no s'incompleixin els objectius de qualitat acústica corresponents als espais interiors.
La declaració s'ha de recollir en el mapa de capacitat acústica en el termini de sis mesos.
La declaració d'una zona acústica de règim especial s'ha de revisar si els nivells d'immissió de soroll es neutralitzen i s'assoleixen els objectius de qualitat acústica de la zona, per tal de normalitzar-ne la classificació.
El procediment per revisar una zona acústica de règim especial és el mateix que el de la declaració.
Els mapes de capacitat acústica i els mapes estratègics de soroll són instruments per a la gestió ambiental del soroll.
Els mapes estratègics de soroll s'han d'elaborar d'acord amb el que preveu l'article 27.
Les entitats locals que constitueixin aglomeració i els titulars d'infraestructures viàries on el trànsit sobrepassi els 3.000.000 de vehicles l'any, dels grans eixos ferroviaris on el trànsit sobrepassi els 30.000 trens l'any, dels grans aeroports on el trànsit sobrepassi els 50.000 moviments l'any i dels grans ports han d'elaborar i aprovar, previ tràmit d'informació pública per un període mínim d'un mes, mapes estratègics de soroll, i han de facilitar al departament competent en matèria de contaminació acústica la informació requerida, d'acord amb els criteris dels annexos 12 i C.
Els mapes estratègics de soroll s'han de revisar i, si escau, esmenar, cada 5 anys, a comptar des de la data límit per a la seva aprovació, fixada per la normativa vigent.
El departament competent en matèria de contaminació acústica ha de vetllar perquè s'elaborin i aprovin els mapes estratègics de soroll, i perquè es posin a disposició i es divulguin entre la població, d'acord amb la legislació vigent i de conformitat amb l'annex C. La informació ha de ser clara, intel·ligible i fàcilment accessible per a la població, i ha d'incloure un resum amb els principals continguts.
L'àmbit territorial del mapa estratègic de soroll d'una aglomeració comprèn el sector de territori que la delimita, i es duu a terme traçant la línia poligonal tancada que la comprèn.
Pot incloure la totalitat del territori urbanitzat dels termes municipals.
En l'elaboració d'aquests mapes, a càrrec de l'Administració competent, es tindran en compte els emissors de soroll externs a l'àmbit territorial de l'aglomeració que tinguin una incidència significativa en el soroll ambiental d'aquesta.
L'àmbit territorial dels mapes estratègics de soroll dels grans eixos viaris, grans eixos ferroviaris, grans aeroports i ports comprèn, com a mínim, fins als punts del territori de l'entorn d'aquestes infraestructures on s'assoleixin, per l'emissió de nivells de soroll propis, valors dels índexs L den de 55 dB(A) i L n de 50 dB(A).
Tots els municipis de més de 100.000 habitants constitueixen aglomeració d'àmbit municipal si compleixen almenys els criteris de densitat de població i de proximitat següents:
a) Existència de sectors del territori amb una densitat de població igual o superior a 3.000 habitants per km2.
Per a l'estimació de la densitat de població s'han d'utilitzar preferentment les dades de població i extensió territorial de les seccions censals corresponents.
b) Existència de dos o més sectors del territori on, a més de complir-se la condició de l'apartat anterior, es verifica que la distància horitzontal entre els seus dos punts més propers és igual o inferior a 500 m.
El departament competent en matèria de contaminació acústica pot declarar, als efectes d'elaborar i aprovar mapes estratègics de soroll, la constitució d'aglomeracions d'àmbit supramunicipal quan la suma dels seus habitants és superior a 100.000, es compleixen els requisits de l'apartat anterior i es donen alguns dels supòsits següents:
a) Aglomeració supramunicipal que engloba dos o més municipis veïns que individualment no constitueixen una aglomeració als efectes de l'apartat anterior.
b) Aglomeració supramunicipal que engloba, d'una banda, una part o la totalitat d'un municipi que no constitueix una aglomeració d'acord amb el que disposa l'apartat primer d'aquest criteri, i, de l'altra, un o més municipis veïns que sí que constitueixen independentment una aglomeració.
El/la titular de l'òrgan competent en qualitat ambiental és el competent per declarar aglomeracions d'àmbit supramunicipal.
El procediment de declaració s'ha d'iniciar d'ofici o a instància d'una o més entitats locals afectades.
S'ha de garantir l'audiència a totes les entitats locals afectades.
La resolució de declaració ha de ser notificada a les entitats locals que integren l'aglomeració d'àmbit supramunicipal.
L'òrgan competent en matèria de qualitat ambiental ha de dur a terme la coordinació i aprovació del mapa estratègic de soroll de les aglomeracions d'àmbit supramunicipal.
Quan en l'elaboració dels respectius mapes estratègics de soroll concorrin diferents administracions públiques, pel fet que diversos emissors acústics incideixin en el mateix espai, les administracions responsables han de col·laborar en l'elaboració dels mapes, amb la finalitat de garantir-ne l'homogeneïtat i coherència.
Quan el mapa estratègic de soroll afecti una zona limítrofa amb una altra comunitat autònoma, l'Administració pública responsable de la seva elaboració ha de sol·licitar informe a la comunitat autònoma afectada.
Per a la preservació, recuperació i millora de la qualitat acústica, s'estableixen els instruments de gestió ambiental següents:
a) Plans d'acció en matèria de contaminació acústica, per a la preservació i millora estratègica de la qualitat acústica de les infraestructures de transport de l'article 27.1 i les aglomeracions de l'article 29.
b) Plans específics de mesures per minimitzar l'impacte acústic, per a la millora progressiva de la qualitat acústica en les zones acústiques en les quals se sobrepassin els objectius de qualitat acústica corresponents.
Els plans han de contenir els criteris a seguir per al control de la seva execució.
Els plans d'acció en matèria de contaminació acústica de les infraestructures de transport de l'article 27.1 els ha d'elaborar i aprovar l'Administració titular de la infraestructura, previ tràmit d'informació pública per un termini no inferior a un mes, audiència a les administracions afectades i informe del departament competent en matèria de contaminació acústica.
Els plans d'acció en matèria de contaminació acústica de les aglomeracions de l'article 29 d'àmbit municipal els ha d'elaborar i aprovar l'ajuntament corresponent, previ tràmit d'informació pública per un termini no inferior a un mes i audiència a les administracions afectades.
Els plans d'acció en matèria de contaminació acústica de les aglomeracions de l'article 29 d'àmbit supramunicipal els han d'elaborar els municipis que la integren, amb la coordinació i aprovació del departament competent en matèria de contaminació acústica, previ tràmit d'informació pública per un termini no inferior a un mes i audiència a les administracions afectades.
Quan en l'elaboració dels plans d'acció de les infraestructures i aglomeracions esmentades en els apartats anteriors concorrin diferents administracions públiques, pel fet que diversos emissors acústics incideixin en el mateix espai, les administracions responsables han de col·laborar en l'elaboració dels respectius plans amb la finalitat de garantir-ne l'homogeneïtat i coherència, i han de promoure convenis i acords voluntaris de col·laboració per al seu desenvolupament quan les circumstàncies ho aconsellin.
Els objectius dels plans d'acció en matèria de contaminació acústica són, entre d'altres, els següents:
a) Afrontar globalment les qüestions que fan referència a la contaminació acústica en les zones corresponents.
b) Determinar les accions prioritàries que cal realitzar en cas que se sobrepassin els objectius de qualitat acústica.
c) Protegir les zones tranquil·les en les aglomeracions i a camp obert contra l'augment de la contaminació acústica.
Els plans d'acció en matèria de contaminació acústica han de determinar les actuacions que cal realitzar i el seu calendari d'execució durant un període de cinc anys per al compliment dels objectius de qualitat acústica establerts en l'apartat anterior.
En cas de necessitat, aquests plans poden declarar que en determinades zones acústiques se superen els valors límit d'immissió.
El contingut dels plans d'acció en matèria de contaminació acústica és el que estableix l'annex C.
Els plans d'acció en matèria de contaminació acústica s'han de revisar i, si cal, s'han de modificar quan es produeixi un canvi important de la situació acústica existent i, com a mínim, cada cinc anys a partir de la data de la seva aprovació.
El procediment de revisió és el mateix que el de l'aprovació.
En les zones acústiques en les quals se sobrepassin els objectius de qualitat acústica, les administracions competents o els titulars dels emissors acústics, a requeriment i amb l'aprovació d'aquestes, han d'elaborar plans específics de mesures per minimitzar l'impacte acústic que estableixin un termini plausible i que tinguin en compte els mitjans per finançar-los, fins a assolir l'objectiu de qualitat.
Els plans han de contenir les mesures correctores que cal aplicar als emissors acústics, segons el seu grau de participació en l'estat de la situació i les vies de propagació, així com els responsables de la seva adopció, el calendari d'execució, la quantificació econòmica de cada una d'aquestes i, quan sigui possible, un projecte de finançament.
En el cas que les mesures correctores previstes en els plans específics de mesures per minimitzar l'impacte acústic no puguin evitar l'incompliment dels objectius de qualitat acústica, s'han d'aplicar mesures correctores específiques perquè, a llarg termini, es millori la qualitat acústica i, en particular, perquè no s'incompleixin els objectius de qualitat acústica aplicables a l'espai interior d'acord amb el seu ús.
En les zones de soroll en àrees urbanitzades existents on el nivell de soroll i/o vibracions de les infraestructures de transport viari, ferroviari, marítim i aeri sobrepassi els objectius de qualitat acústica aplicables, les administracions titulars de les infraestructures han d'elaborar plans específics de mesures per minimitzar l'impacte acústic i han de donar audiència a les administracions afectades.
Aquests plans han d'aplicar mesures com les que estableixen els annexos D i 9, i s'han de sotmetre a l'aprovació de l'òrgan ambiental competent.
Si la superació dels objectius de qualitat acústica aplicables és imputable a més d'una infraestructura, s'ha d'elaborar un únic pla que ha de tenir en compte el grau de participació de cadascuna en l'escenari acústic per tal de definir les mesures atenuadores, la seva adopció i el seu finançament.
La determinació del nivell d'avaluació permet conèixer la situació acústica d'una zona determinada del territori.
Els nivells d'avaluació es determinen separadament, en funció de l'emissió i la immissió a l'ambient exterior o interior i del tipus d'emissor acústic, d'acord amb el que estableixen els annexos del Reglament i de la Llei.
La determinació del nivell d'avaluació l'ha de dur a terme l'Administració competent i/o els/les titulars dels emissors d'acord amb el que estableixen els annexos del Reglament i de la Llei.
S'estableix com a objectiu de qualitat acústica del territori la no-superació dels valors límit d'immissió que estableixen les taules de l'annex A. Quan en alguna de les zones de les àrees urbanitzades existents se sobrepassin aquests valors, l'objectiu de qualitat acústica ha de ser assolir els valors corresponents a la seva zona acústica.
En aquests llocs, les administracions competents han d'adoptar les mesures necessàries per a la millora i recuperació progressiva de la qualitat acústica mitjançant els plans que descriu el capítol IV.
S'estableix com a objectiu de qualitat acústica aplicable a les àrees tranquil·les a camp obert i a les àrees tranquil·les urbanes mantenir els nivells sonors d'aquests indrets per sota dels valors límit d'immissió de soroll que estableixen les taules de l'annex A i la taula de l'annex B.
Els titulars d'emissors acústics poden sol·licitar a l'Administració competent, per raons degudament justificades, que han d'acreditar-se en l'estudi acústic corresponent, la suspensió provisional dels objectius de qualitat acústica aplicables a la totalitat o a una part d'una zona acústica.
Només es pot acordar la suspensió provisional sol·licitada, que pot sotmetre's a les condicions que s'estimin pertinents, en el supòsit que s'acrediti que les millors tècniques disponibles no permeten el compliment dels objectius de la suspensió que es pretén.
Els objectius de qualitat acústica es poden sobrepassar ocasionalment i temporalment, quan sigui necessari, en situacions d'emergència, sense necessitat d'autorització.
S'estableix com a objectiu de qualitat acústica, sense perjudici del que estableix l'apartat 2, la no-superació en l'espai interior de les edificacions destinades a habitatge o usos residencials, hospitalaris, educatius o culturals dels valors límit d'immissió sonora i de vibracions establerts, respectivament, a les taules dels annexos B i 7.
Quan a l'ambient interior de les edificacions situades en àrees urbanitzades existents se superin els valors límit d'immissió que estableix l'apartat anterior, l'objectiu de qualitat acústica ha de ser no sobrepassar els valors límit d'immissió sonora i de vibracions establerts, respectivament, a les taules dels annexos B i 7.
Els vehicles de motor i ciclomotors en circulació han de correspondre a tipus prèviament homologats pel que fa als nivells d'emissió sonora admissibles, d'acord amb la reglamentació vigent.
El valor límit d'emissió sonora d'un vehicle de motor o ciclomotor en circulació s'obté sumant 4 dB(A) al nivell d'emissió sonora que figura a la fitxa d'homologació del vehicle, corresponent a l'assaig a vehicle aturat.
En el cas que la fitxa de característiques d'un vehicle, atesa la seva antiguitat o per altres raons, no indiqui el nivell d'emissió sonora per a l'assaig a vehicle aturat, l'Administració competent per a l'homologació i la inspecció tècnica de vehicles l'ha de facilitar d'acord amb les seves bases de dades o l'ha de determinar, una vegada ha comprovat que el vehicle es troba en perfecte estat de manteniment, d'acord amb el mètode de mesurament establert en el procediment d'homologació aplicable al vehicle, segons la reglamentació vigent.
Tant el nivell d'emissió sonora obtingut, com el règim del motor en el moment de la prova, s'han d'anotar a la targeta d'inspecció tècnica de vehicles corresponent per tal que es pugui prendre com a valor de referència per determinar el valor límit d'emissió definit al punt 2.
Tots els conductors o conductores de vehicles de motor i ciclomotors resten obligats a col·laborar en les proves de control d'emissions sonores que requereixi l'autoritat competent, per comprovar que no se superen els límits d'emissió sonora d'acord amb l'annex 6.
L'emissió sonora de la maquinària utilitzada en les obres públiques i en la construcció s'ha d'ajustar a les prescripcions que estableix la normativa vigent pel que fa a les emissions sonores de maquinària d'ús a l'aire lliure.
El departament competent en matèria de contaminació acústica pot autoritzar la suspensió provisional dels objectius de qualitat acústica en les obres públiques de titularitat de la Generalitat de Catalunya, i donar audiència a les administracions afectades pel traçat, per causes degudament justificades que s'han d'acreditar en el corresponent estudi acústic, establint, si escau, les condicions que s'estimin pertinents, en el cas que s'acrediti que les millors tècniques disponibles no permeten el compliment dels objectius de qualitat acústica establerts a l'annex A.
Per al seu control el promotor o promotora ha de presentar, a més de l'estudi acústic al qual fa referència l'apartat anterior, un programa de vigilància acústica que estableixi els mitjans per donar compliment als requeriments establerts en l'autorització.
Les infraestructures noves de transport viari, ferroviari, marítim i aeri no poden transmetre a l'ambient exterior de les corresponents zones acústiques nivells d'immissió sonora i/o de vibracions superiors als valors que estableixen les taules dels annexos 1, 2 i 7.
A més, aquestes infraestructures han d'adoptar les mesures necessàries per evitar que, per efectes additius derivats directament o indirectament del seu funcionament, se superin els objectius de qualitat acústica per al soroll que estableixen els articles 38 i 39.
El que es disposa únicament s'ha d'aplicar fora de les zones de soroll.
Als habitatges situats al medi rural, els són aplicables els valors límit d'immissió que estableix l'annex 1, corresponents a una zona de sensibilitat acústica alta, si compleixen les condicions següents: estar habitats de manera permanent, estar aïllats i no formar part d'un nucli de població, ésser en sòl no urbanitzable i no estar en contradicció amb la legalitat urbanística.
Les activitats que originin sorolls no poden sobrepassar els valors límit d'immissió a l'ambient exterior establerts a l'annex 3 i els valors límit d'immissió a l'ambient interior establerts a l'annex 4.
Les instal·lacions de tir no poden sobrepassar els valors límit d'immissió a l'ambient exterior establerts a l'annex 5.
Quan en una zona acústica incideixin diferents activitats i/o infraestructures, el soroll que provingui del conjunt d'emissors no pot sobrepassar els objectius de qualitat acústica establerts a l'annex A. Si se superen aquests objectius de qualitat acústica els titulars dels emissors han de tenir en compte el que s'estableix a l'article 36.
Als efectes de la inspecció i el control d'activitats, incloses les derivades de les relacions de veïnat, la determinació dels nivells d'immissió s'ha de dur a terme únicament mitjançant mesuraments.
L'informe de sostenibilitat ambiental dels plans territorials i urbanístics sotmesos a avaluació ambiental ha d'integrar els objectius de qualitat acústica i la manera com aquests objectius es tenen en compte en la seva elaboració i aprovació.
Els projectes sotmesos a avaluació d'impacte ambiental susceptibles de generar sorolls, vibracions o sorolls i vibracions han d'incloure, en l'estudi d'impacte ambiental, un estudi d'impacte acústic amb el contingut mínim que determinen els annexos 10 o 11.
Les activitats sotmeses a intervenció ambiental susceptibles de generar sorolls, vibracions o sorolls i vibracions han d'incloure en el projecte bàsic que ha d'acompanyar la sol·licitud d'autorització ambiental o de llicència ambiental, o en la documentació que ha d'acompanyar la comunicació a l'ajuntament o la sol·licitud de llicència d'obertura d'establiments, un estudi d'impacte acústic amb el contingut mínim que determina l'annex 10.
Els ajuntaments, de manera motivada, poden determinar que les activitats i instal·lacions sotmeses a llicència d'obres o altres actes d'intervenció municipal no incloses en cap dels apartats anteriors i susceptibles de generar sorolls, vibracions o sorolls i vibracions hagin de presentar un estudi d'impacte acústic amb el contingut mínim que determina l'annex 10.
Als efectes de facilitar la gestió i avaluació de la contaminació acústica, l'òrgan competent en matèria de contaminació acústica ha d'elaborar guies específiques.
Aquestes guies han de ser aprovades, previ informe de la Ponència Ambiental, per resolució de la persona titular del departament competent en contaminació acústica, i s'han de publicar al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
El departament competent en contaminació acústica ha de vetllar per la seva divulgació.
Aquest annex s'aplica al conjunt d'emissors que incideixen a les zones de sensibilitat acústica delimitades segons la capacitat acústica del territori i establertes en els mapes de capacitat acústica.
A les zones de sensibilitat acústica, s'apliquen els valors límit d'immissió L d, L e i L n per a la planificació del territori i la preservació i/o millora de la qualitat acústica.
L d, L e i L n: índexs d'immissió de soroll per al període de dia, vespre i nit, respectivament.
Els mapes de capacitat acústica estableixen la zonificació acústica del territori i els valors límit d'immissió d'acord amb les zones de sensibilitat acústica.
Aquestes zones poden incorporar els valors límit dels usos del sòl d'acord amb la taula següent:
(A1) Espais d'interès natural i altres
(C3) Àrees del territori afectades per sistemes generals d'infraestructures de transport o altres equipaments públics
Valors d'atenció: en les zones urbanitzades existents i per als usos de sòl (A2), (A4), (B2), (C1) i (C2), i per a habitatges existents en el medi rural (A3), el valor límit d'immissió s'incrementa en 5 dB(A).
Si se superen els valors límit d'immissió, l'objectiu de qualitat acústica ha de ser assolir els valors que els siguin d'aplicació.
Les administracions competents han d'adoptar les mesures necessàries per a la millora i recuperació progressiva de la qualitat acústica mitjançant els plans descrits en el capítol IV del Reglament.
Es determina el nombre de punts per a la caracterització acústica de la zona atenent les seves dimensions i la variació espacial dels nivells sonors.
S'han de dur a terme mesuraments preliminars en continu de llarga i/o curta durada corresponents als escenaris i episodis més representatius i significatius de les zones, atenent la font sonora amb una contribució major en els seus ambients sonors.
a) Els mesuraments s'han de dur a terme en condicions meteorològiques representatives de l'indret on es mesura.
La velocitat del vent en el punt d'avaluació ha de ser inferior a 5 m/s, i cal usar sempre els equips amb pantalla paravent.
- A peu de carrer, entre 0,5 i 2 metres de distància de les façanes dels receptors.
- A camp obert, a 20 metres de distància de les vores de la infraestructura.
Aquest annex s'aplica als nivells de soroll que es perceben a l'espai interior de les edificacions destinades a habitatge o usos residencials, hospitalaris, educatius o culturals, originats per tots els emissors acústics que hi incideixen.
Objectius de qualitat aplicables a l'espai interior
Als espais interiors, s'apliquen els valors límit d'immissió L d, L e i L n resultants del conjunt d'emissors acústics que hi incideixen.
L d, L e i L n: índexs d'immissió de soroll en el període de dia, vespre i nit, respectivament.
S'estableixen com a objectius de qualitat acústica, sens perjudici del que estableix l'apartat 3, la no-superació en l'espai interior de les edificacions destinades a habitatge o usos residencials, hospitalaris, educatius o culturals dels valors corresponents dels índexs d'immissió de soroll de la taula.
Quan a l'espai interior de les edificacions a què es refereix l'apartat anterior, localitzades en àrees urbanístiques consolidades existents, se superin els valors límit, l'objectiu de qualitat acústica serà assolir els valors dels índexs d'immissió de soroll de la taula.
S'han de dur a terme mesuraments preliminars de llarga i/o curta durada corresponents als escenaris i episodis més representatius i significatius atenent la font sonora amb una contribució major en els nivells sonors de la dependència.
b) Els mesuraments s'han de fer en dependències d'ús sensible al soroll (dormitoris, sales d'estar, menjadors, aules escolars o d'altres dependències assimilables), que s'han de mantenir totalment tancades durant el mesurament.
c) S'han de prendre, com a mínim, tres posicions de mesurament segons la grandària de la dependència.
Els punts de mesurament es trien a l'atzar procurant mantenir una distància mínima entre si de 0,7 m.
Les posicions del punt d'avaluació han d'estar com a mínim a 0,5 m de les parets o d'altres superfícies, entre 1,2 m i 1,5 m d'altura, i aproximadament a 0,7 m de les finestres.
Quan aquestes posicions no siguin possibles, els mesuraments s'han de dur a terme en el centre del recinte.
d) En cas de presència de sons greus i en sales petites (menys de 75 m 3 ), almenys un dels mesuraments s'ha de prendre en una cantonada, a una distància de 0,5 m de les parets adjacents i a l'alçada d'on es produeixi el nivell màxim entre 0,5 i 1,5 m.
e) En el moment dels mesuraments, només l'operador/a, o com a màxim una altra persona, poden ésser presents a la dependència on hi ha la immissió del soroll.
f) Si l'habitació és buida, sense mobiliari, i no té cap tractament absorbent al sostre, cal sostreure 3 dBA als nivells mesurats.
Aquest annex és d'aplicació al territori pel que fa a l'avaluació i la gestió ambiental del soroll a què està exposada la població, mitjançant l'establiment d'un marc destinat a prevenir o reduir la contaminació acústica, i la preservació, recuperació i millora de la qualitat acústica.
Instruments de gestió ambiental del soroll
Criteris d'elaboració dels mapes de capacitat acústica
Criteris d'elaboració dels mapes estratègics de soroll: requeriments mínims
Un mapa estratègic de soroll és la representació de les dades relatives a algun dels aspectes següents:
a) Situació acústica existent, anterior o prevista expressada d'acord amb un índex de soroll.
b) Superació d'un valor límit d'acord amb el mapa de capacitat acústica.
d) Nombre estimat d'habitatges, escoles i hospitals en una zona determinada que estan exposats a valors específics d'un índex de soroll.
Per facilitar a les administracions locals la gestió ambiental del soroll, poden caldre, a més:
e) Relació de mesures atenuadores de soroll existents.
f) Avaluació dels resultats de les mesures existents.
g) Dades relatives a habitatges amb aïllament acústic especial.
h) Dades relatives a mesuraments de nivell de soroll o càlcul, a l'estiu o el cap de setmana, segons la possible presència de persones.
i) Estudi de l'impacte de vehicles de motor i ciclomotors.
Els mapes estratègics de les aglomeracions han de tenir especialment en compte el soroll que prové del trànsit rodat, el trànsit ferroviari, els aeroports i les zones industrials, incloent-hi els ports.
Per determinar la situació acústica existent o la immissió de soroll, són d'aplicació els índexs de soroll dia-vespre-nit L den; l'índex de soroll dia L d; l'índex de soroll vespre L e i l'índex de soroll nit L n definits a l'annex 12.
Els valors dels índexs es poden determinar mitjançant càlcul o mesurament, d'acord amb el que especifiquen els annexos 8 i 12.
L'alçada dels punts d'avaluació pot ser d'entre 1,5 m i 4 m sobre el nivell del sòl, segons l'escenari que s'hagi d'avaluar.
El so que s'ha de tenir en compte és l'incident, és a dir, no s'hi ha d'incloure el so reflectit en el parament vertical.
Per a la cartografia del soroll, s'han de tenir en compte les orientacions dels documents de Bones Pràctiques de la Comissió Europea i els criteris del Departament de Medi Ambient i Habitatge.
Les superacions de valors límit es determinen a partir de la comparació entre la situació acústica existent i els objectius de qualitat acústica establerts en el mapa de capacitat acústica corresponent per a una zona determinada.
El càlcul estimat del nombre de persones situades en una zona exposada al soroll s'ha de realitzar assignant la població localitzada en una adreça postal al nivell de soroll, determinat pel tram de carrer al qual pertany l'adreça postal, expressat en centenes.
Si hi ha habitatges assignats a una adreça postal que presentin la façana més exposada a un altre carrer o zona amb un nivell d'exposició diferent del de l'adreça postal, es distribueix la població total de l'edifici segons el perímetre de façana exposada.
Informació que s'ha de trametre al Departament de Medi Ambient i Habitatge
a) Breu descripció de l'aglomeració: ubicació, dimensions, nombre d'habitants.
c) Programes de lluita contra el soroll executats en el passat i mesures vigents.
e) Nombre estimat de persones, expressat en centenes, els habitatges de les quals estan exposats a cadascun dels rangs següents de valors L den, en dB(A), a una altura de 4 m sobre el nivell del sòl en la façana més exposada: 55-59, 60-64, 65-69, 70-74, >75.
f) Nombre estimat de persones, expressat en centenes, els habitatges de les quals estan exposats a cadascun dels rangs següents de valors L d, en dB(A), a una altura de 4 m sobre el nivell del sòl en la façana més exposada: 50-54, 55-59, 60-64, 65-69, >70.
g) Nombre estimat de persones, expressat en centenes, els habitatges de les quals estan exposats a cadascun dels rangs següents de valors L n, en dB(A), a una altura de 4 m sobre el nivell del sòl en la façana més exposada: 50-54, 55-59, 60-64, 65-69, >70.
h) Cal distingir si el soroll prové del trànsit rodat, del trànsit ferroviari, del trànsit aeri o de les fonts industrials.
i) Si es coneix, s'hauria d'indicar el nombre de persones l'habitatge de les quals disposa d'aïllament especial contra el soroll.
j) En el supòsit de representació gràfica els mapes estratègics de soroll hauran de presentar, com a mínim, les corbes de nivell de 60, 65, 70 i 75 dB(A).
La representació de les dades de nivells de soroll s'ha de fer en un sistema d'informació geogràfica, SIG, amb una base cartogràfica de detall.
Requeriments generals del sistema d'informació geogràfica cartografiat del soroll
a) El sistema de referència de les dades ha de ser UTM 31N.
b) L'abast de la zona urbana és decisió de cada Administració local.
c) S'han d'utilitzar els eixos dels carrers.
d) En el SIG, cal ubicar els punts on s'ha fet el mesurament de soroll.
e) Els formats digitals han de ser: SHAPE, E00 i vector estructurat de MiraMon, o aquells que siguin de conformitat amb els criteris que estableixi la Unió Europea.
a) Descripció general de l'eix viari, ferroviari o de l'aeroport: ubicació, dimensions i dades sobre trànsit.
b) Caracterització de l'entorn: aglomeracions, pobles, camp o similars, informació sobre la utilització del sòl i sobre altres fonts importants de soroll.
c) Programes de lluita contra el soroll executats al passat i mesures vigents.
e) Nombre estimat de persones, expressat en centenes, fora de les aglomeracions, els habitatges de les quals estan exposats a nivells L den, en dB(A), 55-59, 60-64, 65-69, 70-74, >75.
f) Nombre estimat de persones, expressat en centenes, fora de les aglomeracions, els habitatges de les quals estan exposats a cadascun dels rangs següents de valors L d, en dB(A), a una altura de 4 m sobre el nivell del sòl en la façana més exposada: 50-54, 55-59, 60-64, 65-69, >70.
g) Nombre estimat de persones, expressat en centenes, fora de les aglomeracions, els habitatges de les quals estan exposats a nivells L n, en dB(A), 50-54, 55-59, 60-64, 65-69, >70.
h) Si es coneix, s'hauria d'indicar el nombre de persones l'habitatge de les quals disposa d'aïllament especial contra el soroll.
i) La superfície total en km 2 exposada a valors L den superiors a 55, 65 i 75 dB(A), respectivament.
També s'ha d'indicar el nombre total d'habitatges, en centenes, i el nombre total estimat de persones, en centenes, que hi ha en cadascuna d'aquestes zones.
Aquestes xifres inclouen les aglomeracions.
j) Les corbes de nivell corresponents a 55 dB(A) i a 65 dB(A) han de figurar en un o més mapes que han d'incloure informació sobre la ubicació de ciutats, pobles i aglomeracions situats dins d'aquestes corbes.
k) Un resum del pla d'acció amb una extensió no superior a 10 planes.
Informació dels mapes estratègics de soroll
La informació dels mapes estratègics de soroll es pot presentar al públic en forma de:
b) Dades numèriques en quadres.
c) Dades numèriques en format electrònic.
d) Sistema d'informació geogràfic.
La cartografia estratègica de soroll ha de servir de:
a) Font d'informació destinada al públic.
b) Fonament per als plans d'acció.
c) Base de dades per a les administracions competents.
d) Base per a l'elaboració de les taules de les zones de soroll, d'acord amb l'annex D del Reglament.
A cadascuna d'aquestes funcions pot correspondre un tipus diferent de mapa estratègic de soroll.
Per a l'elaboració dels plans d'acció i informació al públic, cal informació més detallada dels mapes estratègics de soroll, com ara:
b) Mapes que indiquin les superacions d'un valor límit.
c) Mapes de diferències que comparin la situació vigent amb possibles situacions futures.
Millora i recuperació de la qualitat acústica
Els plans d'acció han de contenir, entre d'altres, els elements següents:
a) La descripció de l'aglomeració, els principals eixos viaris, els principals eixos ferroviaris o principals aeroports i d'altres fonts considerades.
d) Els valors límit d'immissió establerts d'acord amb els annexos del Reglament.
e) El resum dels resultats de les tasques de cartografia del soroll.
f) L'avaluació del nombre estimat de persones exposades al soroll, la determinació dels problemes i les situacions que han de millorar.
g) La relació de les al·legacions o observacions rebudes en el tràmit d'informació pública.
h) Les mesures que ja s'apliquen per reduir el soroll i els projectes en preparació.
i) Les actuacions previstes per les autoritats competents per als pròxims cinc anys, incloses les mesures per protegir les zones tranquil·les.
j) Les estratègies a llarg termini.
k) La informació econòmica (si està disponible): pressupostos, avaluacions cost-eficàcia o cost-benefici.
l) Les disposicions previstes per avaluar l'aplicació i els resultats del pla d'acció.
Algunes de les mesures que poden preveure les autoritats dins de les seves competències són, entre d'altres: la regulació de la mobilitat, l'ordenació del territori, l'aplicació de mesures tècniques en les fonts emissores, la selecció de fonts més silencioses, la reducció de la transmissió de soroll, i mesures o incentius reglamentaris o econòmics.
Els plans d'acció han de recollir estimacions pel que fa a la reducció del nombre de persones afectades (que pateixen molèsties o alteracions de la son).
Aquest annex és d'aplicació a les zones de soroll.
Delimitació de les zones de soroll
La delimitació de la zona de soroll ha de considerar, com a mínim, els aspectes i els paràmetres següents:
a) La identificació de la infraestructura.
b) Les dades de trànsit, la intensitat mitjana diària de vehicles lleugers i pesants, el nombre de circulacions de trens o el nombre de sobrevols o passades de les aeronaus, que ha de determinar l'Administració competent de la infraestructura.
c) Els paràmetres meteorològics en condició de situació homogènia, que correspon a les ones acústiques que es propaguen de manera rectilínia.
d) La distància en metres, o corba isòfona, dels punts del territori obtinguts a partir dels paràmetres descrits en els apartats b i c, més allunyats de la infraestructura, on es preveu que, en la condició de trànsit calculada, no se superen els valors límit d'immissió dels índexs d'immissió de soroll L d, L e i L n corresponents a la zona de sensibilitat acústica.
e) La delimitació de la zona de soroll s'ha d'incorporar als mapes de capacitat acústica municipal a títol informatiu.
f) La zona de soroll es representa en el mapa de capacitat acústica mitjançant una superfície de color (composició RGB: 247 232 224 ).
g) Per a qualsevol actuació urbanística dins la zona de soroll, cal un estudi de la delimitació detallada d'aquesta zona a fi de definir la distància i els requeriments tècnics que permetin assolir la compatibilitat de la capacitat acústica del territori d'acord amb l'ús del sòl, les construccions o les edificacions que es vulguin implantar dins la zona de soroll amb el funcionament de la infraestructura.
h) La delimitació detallada de les zones de soroll s'ha de dur a terme mitjançant càlcul, tot tenint en compte, com a mínim, els paràmetres anteriors, a més del relleu existent, la volumetria dels edificis existents i/o futurs, l'ús dels edificis existents i/o futurs, i les dades meteorològiques reals.
El titular de la infraestructura ha d'elaborar taules de les zones de soroll en què figurin la informació tècnica descriptiva de les infraestructures i la delimitació de les zones de soroll, a partir de les distàncies en metres de les corbes isòfones dels punts del territori on no se superen, en les condicions de trànsit determinades, els valors límit d'immissió corresponents a la zona de sensibilitat acústica on se situa la infraestructura.
Les mesures aplicables a les noves construccions en zona de soroll s'han de definir en la fase d'ordenació, disseny o execució, i han de ser eficients, proporcionades i susceptibles d'aplicació.
Mesures de construcció susceptibles de protegir acústicament l'edifici
Reculada o variació de profunditat del pla de la façana exposat al soroll del trànsit respecte de la línia edificada més propera a la calçada que és sensible.
La reculada pot incorporar-se tant en planta com en secció.
La reculada en secció es pot dur a terme en edificis de més d'una planta, en recular la façana exposada d'una planta respecte de la de la planta inferior, ja sigui perquè l'edifici trenca el pla de façana o bé perquè s'hi implanta una terrassa o balcó profund.
Els balcons amb paraments en els edificis de més d'una planta són pantalles acústiques naturals i superfícies que, com a mínim, dispersen les ones sonores.
Cal orientar les façanes de manera que la seva disposició total o parcial permeti assolir una millor qualitat acústica en les estances més sensible al soroll, com ara dormitoris, habitacions d'estada, sales de lectura o d'altres dependències assimilables.
Les noves construccions en zones de soroll no han de presentar continuïtat estructural directa amb les infraestructures.
La continuïtat indirecta entre la infraestructura i les construccions del seu entorn s'ha de trencar amb l'aplicació preferent en l'emissor de mesures d'absorció i separació.
Cal allunyar-se al màxim possible de les infraestructures existents perquè l'efecte de la distància afebleixi la transmissió de les vibracions.
Mesures de reordenació susceptibles de protegir l'edifici contra el soroll
a) Emplaçar al més a prop possible de la infraestructura construccions amb usos poc sensible o altres equipaments menys sorollosos que la infraestructura perquè el seu volum i ocupació en planta generin una zona esmorteïdora que atenuï la propagació de la immissió acústica sobre les noves construccions a la zona de soroll.
b) Allunyar de la infraestructura les construccions amb dependències i usos sensible als sorolls i/o emplaçar-les a la zona d'ombra acústica.
Disposició de les dependències d'ús sensible al soroll
a) Disposar les dependències d'ús sensible al soroll, com ara dormitoris, sales d'estar, menjadors, despatxos d'oficina, aules escolars o d'altres dependències assimilables, a la part de l'edifici oposada al soroll.
b) Procurar que els espais amb usos poc sensibles al soroll, com ara cuines, cambres de bany, passadissos, escales, aparcaments o d'altres assimilables. s'anteposin com a protecció de les dependències d'ús més sensibles al soroll.
c) La decisió de situar el dors de l'edifici al costat de la via sorollosa comporta la necessitat de crear àmbits compensatoris de més qualitat acústica com, per exemple, centres d'illa, espais privats o públics restringits, o espais de prioritat per a vianants.
Insonorització dels elements de construcció
Aïllament de la façana i les obertures, com ara les finestres i els elements de construcció que en formen part, consistent en sistemes d'envidrament aïllant acústic sostinguts per estructures de materials adequats que hauran de garantir els valors d'aïllament descrits en l'annex 9 d'aquest Reglament.
a) Mitjançant motes de terra en la proximitat de la infraestructura
- Implantació en la proximitat de la infraestructura de motes de terra que en permetin la integració paisatgística.
- L'elecció de motes de terra respecte de l'apantallament per barreres artificials s'ha de fer d'acord amb l'ocupació de superfície en planta.
- En terreny pla, l'alçada recomanada per a les motes de terra és, com a mínim, de tres metres.
- Les motes de terra s'han d'inserir en el paisatge tenint cura de la seva morfologia i revegetació.
b) Mitjançant barreres artificials en la proximitat de la infraestructura amb pantalles artificials reflectants o absorbents:
- Pantalles reflectants constituïdes per diferents tipus de materials, dretes o inclinades segons la disposició de les construccions de l'entorn i de l'ona acústica.
- Pantalles absorbents d'una certa porositat, que els confereix una capacitat d'absorbir les ones acústiques i, per tant, una part de l'energia emesa.
Es poden recobrir de plantes enfiladisses que participen d'una millor inserció de la pantalla en el seu entorn.
- L'elecció de la pantalla reflectant o absorbent depèn de la presència o no d'edificacions en una o una altra part de la infraestructura.
- Les pantalles s'integren en el paisatge tenint cura de la seva forma, color, aparença, textura i material de construcció (metall, vidre, policarbonat, metacrilat, formigó, argila, fusta o d'altres).
- L'elecció dels apantallaments s'ha de fer garantint la participació dels receptors.
Cal aplicar paviments que en interactuar amb pneumàtics influeixin en el soroll del vehicle, de manera que es produeixi una reducció en relació amb el soroll generat sobre un paviment convencional, sempre que no es comprometin altres característiques funcionals de la superfície, com ara la seguretat.
Les mesures dels apartats 4.1, 4.2 i 4.3 són d'aplicació als nous desenvolupaments urbanístics.
Determinació del nivell d'emissió