projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
L'Arxiu Històric de Girona acollirà l'exposició La renovació de l'escola pública: de l'Empordà a tot Catalunya (1900-1939) realitzada conjuntament amb l'Arxiu Comarcal de l'Alt Empordà i el Museu del Joguet de Catalunya, junt amb l'assessorament de la Societat d'Història de l'Educació dels Països de Llengua Catalana.
Enguany s'escau el primer centenari de les Converses Pedagògiques, una iniciativa de l'àmbit de l'ensenyament, modèlica, innovadora i renovadora.
Per celebrar-ho, l'Arxiu mostra l'exposició formada per una dotzena de plafons que contextualitzen les activitats desenvolupades pel col·lectiu de mestres renovadors durant les primeres dècades del segle XX.
En concret, s'assenyalen la millora dels equipaments i material docents, la formació del professorat —les colònies d'estiu i les converses pedagògiques—, els llibres escolars i les editorials que els publicaven i, finalment, els mestres més destacats de tot aquest moviment de renovació.
D'aquests àmbits temàtics, a més dels plafons, l'Arxiu Històric ha preparat dins de vitrines, uns exemplars de les publicacions editades, de les revistes professionals més emblemàtiques de l'època i una selecció del material vinculat al moviment i a la seva repercussió en la societat.
Després de visitar Figueres, Girona acull aquesta mostra que romandrà oberta al públic a l'Arxiu Històric de Girona del 13 de desembre de 2013 al 15 de febrer de 2014.
L'acte d'inauguració tindrà lloc a l'Arxiu Històric de Girona (plaça de Sant Josep, 1.
Girona) divendres dia 13 de desembre del 2013, a les 19.00h i comptarà amb l'assistència del director general d'Arxius, Biblioteques, Museus i Patrimoni, Joan Pluma i Vilanova, i del director dels Serveis Territorials de Cultura a Girona, Antoni Baulida i Casadellà.
La part acadèmica anirà a càrrec del Dr.
Salomó Marquès i Sureda, que intervindrà amb la conferència Per a una escola millor: el paper dels mestres gironins (1900-1939).
Aquesta jornada de formació s'adreça a tots els particulars que conserven documentació patrimonial o familiar als seus domicilis i que necessiten d'uns coneixements bàsics per a conservar-la en les millors condicions i amb els materials més adients.
Un dels seus objectius és, també, proporcionar unes eines o instruccions bàsiques sobre què es pot fer per a aturar la degradació dels suports documentals i saber quines accions hem d'evitar quan els manipulem.
Òbviament, no pretenem proporcionar totes les solucions a les diverses patologies dels documents ni aprofundir en els diferents mètodes de restauració.
Això no obstant, considerem que pot ser interessant donar a conèixer unes pautes genèriques per promoure unes bones pràctiques a tots els qui conserven documentació a títol particular.
És llicenciada en Història de l'Art per la Universitat de Girona i conservadora i restauradora de béns culturals, especialitzada en document gràfic, per l'Escola Superior de Conservació i Restauració de Béns Culturals de Catalunya, de la Generalitat de Catalunya.
Criteris d'intervenció i eines bàsiques
Breu explicació dels materials, de la composició del paper, del pergamí i de les tintes
Alteracions del paper i del pergamí
Neteja en sec de documents en paper i pergamí
Aplanat de documents, tipus d'hidratació
Reparació menor de documents en paper i pergamí
Mostra commemorativa del cinquantenari de la publicació al rotatiu francès d'una entrevista a l'abat del monestir de Montserrat, Aureli M. Escarré i Jané (1908-1968), que va provocar fortes reaccions al règim polític d'aleshores i va significar un tombant per als catòlics catalans, en el context de la dictadura franquista
Hora La inauguració tindrà lloc a la seu de l'Arxiu Històric de Girona (plaça de Sant Josep, 1) el proper dijous 22 de maig, a les 7 de la tarda.
Presentarà l'acte la presidenta de l'APEC, Teresa Carreras Riera, i, seguidament, Narcís-Jordi Aragó pronunciarà una conferència sobre l���impacte de les declaracions de l'abat de Montserrat a Girona.
Finalment, es projectarà el documental 'L'abat Escarré.
La difusió de l'opinió de l'abat en un diari tan influent com Le Monde provocà que, pocs dies després i en plena irritació del ministre d'Informació i Turisme franquista, Manuel Fraga, es clausurés l'entitat Òmnium Cultural i s'assaltés el Casal de Montserrat a Barcelona.
Les conseqüències polítiques, però, no van aturar-se i la pressió insistent a què fou sotmesa la jerarquia catòlica, en connivència, tanmateix, amb el règim franquista, va provocar l'exili a Itàlia de l'abat montserratí, que s'esdevingué l'any 1965.
Les declaracions de l'abat Escarré propugnaven la defensa de la justícia social, la democràcia, la llibertat i la identitat catalana.
Les seves paraules van fer públic un corrent d'opinió creixent entre catòlics catalans que volien un futur democràtic per al seu país i una funció i una actitud diferents de l'Església en conjunt.
L'exposició "Premsa i dictadura: l'abat Escarré a Le Monde " ha estat produïda per l'Associació de Periodistes Europeus de Catalunya (APEC) i el periodista Josep M. Cadena i l'historiador i advocat Josep Cruanyes n'han estat els comissaris.
Va inaugurar-se el mes de novembre passat al Col·legi de Periodistes de Barcelona i, després de romandre al Palau Robert i a les universitats Autònoma de Barcelona i de Vic, s'instal·la a Girona.
Com a complement específic de l'exposició, la instal·lació a Girona incorpora algunes de les cartes enviades per l'abat Escarré a l'artista gironí Domènec Fita, amb qui mantenia una bona amistat, el fons del qual es conserva a l' l'Arxiu Històric de Girona.
Amb una conferència de Josep Clara sobre la repressió franquista
Amb motiu de la celebració del Dia Internacional de la Declaració Universal dels Drets Humans, l'Arxiu Municipal de Girona i l'Arxiu Històric de Girona, continuant amb l'activitat organitzada l'any passat, hem programat una conferència per a posar de manifest el paper que tenen o han tingut els fons documentals que conservem com a eines de repressió i anul·lació dels drets humans, per part, principalment, del poder públic, en determinades etapes històriques.
Per a aquesta edició, comptarem amb la participació de Josep Clara, doctor en història i professor de la Universitat de Girona, el qual ha centrat la seva recerca en els mecanismes de repressió franquista instaurats una vegada acabada la Guerra Civil espanyola.
Sense cap mena de respecte pels drets humans, la repressió franquista de postguerra va ser implacable.
A l'hora de passar comptes als vençuts de la guerra, la xarxa repressiva va practicar, fins i tot, la monstruositat jurídica de perseguir i dictar sentències contra els morts.
Amb el títol Perseguits després de morts: la monstruositat jurídica de la repressió franquista, la conferència ens situarà històricament en aquell context, i el conferenciant ens reportarà uns quants exemples de persones traspassades i expedientades en virtut de la Llei de Responsabilitats Polítiques i la de Repressió de la Maçoneria i el Comunisme.
Arxiu Municipal de Girona i Arxiu Històric de Girona
L'Arxiu Històric de Girona i l'Arxiu Municipal de Girona commemorem el Dia Internacional de la Declaració Universal dels Drets Humans
Continuant amb l'activitat organitzada els darrers anys, en motiu del Dia Internacional de la Declaració Universal dels Drets Humans, hem programat la conferència "Arxius, fotografia, drets humans i memòria.
La batalla per les imatges que encara falten" a càrrec de Xavier Antich, filòsof i professor d'estètica de la Universitat de Girona.
Arxiu Municipal de Girona i Arxiu Històric de Girona
El Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya i l'Arxiu Històric de Girona amb la col·laboració del Patronat Call de Girona, Red de Juderías de España i l'Associació Hanadiv Charitable Foundation, han estat els organismes impulsors de la recuperació, restauració i transcripció d'aquests documents.
Des de l'any 2010 fins al 2013, el projecte va tenir la col·laboració del projecte europeu Books within books.
La catalogació i l'estudi dels documents han anat a càrrec d'Esperança Valls, doctora en filologia hebrea i diplomada d'estudis avançats en hebreu i arameu, que ha comptat amb l'assessorament de Joan Ferrer i Costa, doctor en filologia semítica i professor titular de llengua hebrea i aramea de la Universitat de Girona.
Altres persones que han col·laborat en el projecte han estat Eduard Feliu (+), prestigiós hebraista i president de la Societat Catalana d'Estudis Hebraics de l'Institut d'Estudis Catalans i del doctor Mauro Perani, de la Universitat de Bolonya (Itàlia), actual director i impulsor del projecte de la Geniz italiana.
A l'Arxiu Històric de Girona es conserva un tresor amagat que consisteix en un gran nombre de documents hebreus procedents de la important comunitat jueva gironina i que estan encara avui amagats, en bona part, dins de les cobertes d'alguns llibres notarials.
Són fragments de documents escrits en hebreu que es van fer servir a l'època medieval per a farcir les cobertes; és a dir, per a donar consistència a l'enquadernació dels llibres que reunien les actes dels notaris de Girona.
Les persecucions i desplaçaments de les comunitats jueves motivaren la pèrdua dels seus documents històrics d'època medieval.
La majoria dels documents en hebreu conservats avui a Europa s'han recuperat de cobertes de llibres, com en el cas de Girona.
Girona és una ciutat on es documenta la presència de jueus des de molt antic.
A partir dels segles X i XI comencen a aparèixer nombrosos testimonis de l'existència de persones identificades com a iudei o hebrei a la documentació notarial.
La comunitat jueva de Girona donà figures molt importants del pensament i la cultura jueves: filòsofs, científics i poetes.
Al llarg dels segles XIII i XIV, en què es desenvolupà el corrent místic de la càbala, s'hi consolidà el centre cabalístic més important de tota l'Europa occidental.
L'any 1998, amb la col·laboració del Dr.
Mauro Perani, prestigiós especialista de la Universitat de Bolonya (Itàlia), es va confirmar que dins les cobertes dels llibres medievals dels fons notarials que estan dipositats a l'Arxiu Històric de Girona hi havia un volum important de documents hebreus.
Aquesta realitat era coneguda pels arxivers i estudiosos des de feia temps, però no se sabia l'abast i la importància que podien tenir aquests documents.
Es realitzà una revisió dels 2.202 llibres corresponents a les notaries de la ciutat de Girona anteriors a 1500 per tenir la certesa que almenys en 180 llibres dels segles XIV-XV s'hi amagaven aquests fragments.
Aquest treballs previs obriren moltes expectatives interessants.
Els historiadors i els experts i estudiosos de la cultura i la llengua hebrees estan d'acord que aquests documents poden ser una font fins avui desconeguda per a l'estudi de la història de la comunitat hebrea de Girona, de la qual tenim molt pocs testimonis directes.
Conferència de Jordi Font Agulló, director del Museu Memorial de l'Exili (MUME), per commemorar el Dia Internacional de la Declaració Universal dels Drets Humans
Amb motiu de la celebració del Dia Internacional de la Declaració Universal dels Drets Humans, l'Arxiu Municipal de Girona i l'Arxiu Històric de Girona han programat una conferència per a posar de manifest el paper que tenen o han tingut els fons documentals que conservem com a eines de suport a les polítiques de recuperació de la memòria històrica i com a objectes essencials per a la defensa i per a la denúncia de la vulneració dels drets humans.
Per a aquesta edició, comptarem amb la participació de Jordi Font Agulló, director del Museu Memorial de l'Exili (MUME).
El MUME és un centre de referència al nostre país encarregat, sobretot, de promoure la divulgació de la memòria, la història i la reflexió crítica.
Recorda els exilis provocats per la Guerra Civil d'Espanya i de Catalunya i compagina les funcions museístiques, a través de les exposicions permanent i temporals, amb les de recerca històrica i de difusió pedagògica.
Aquests objectius relacionen aquest museu amb els arxius, perquè gran part del seu discurs està fonamentat en la documentació històrica conservada en els nostres centres.
Arxiu Municipal de Girona, Museu Memorial de l'Exili (MUME) i Arxiu Històric de Girona
Els arxius de la Xarxa organitzen activitats didàctiques adreçades al coneixement dels arxius i dels seus fons documentals com a recursos per a la docència de la història.
- Ajuts al treball de recerca de Batxillerat, de crèdits de síntesi i en estudis d'àmbit universitari.
- Visites comentades a cursos d'ESO i Batxillerat de les escoles de la comarca que ho demanen.
El dimarts 3 d'abril de 1979 se celebraren les primeres eleccions democràtiques després de gairebé cinquanta anys de dictadura.
Va haver una victòria clara de les esquerres i fou escollit alcalde el cap de llista socialista Jaume Casanovas.
30 anys després l'Arxiu Comarcal del Garraf organitza una exposició fotogràfica del fons Ramir Horro per conmemorar aquesta data.
Es podrà visitar els mesos de juny i juliol al Castell de la Geltrú, en horari de 8 a 15 hores.
Dies: 28 al 30 de juny de 2009.
Lloc: Arxiu Comarcal del Garraf, Plaça Font i Gumà, s/n. -Castell de la Geltrú-, Vilanova i la Geltrú.
Organitza: Arxiu Comarcal del Garraf.
Projecció de 6 documentals d'uns 20 minuts de durada de les pel·lícules filmades a Vilanova i la Geltrú entre 1947 i 1975 per Jordi Ferret Isern i cedits a l'Arxiu Comarcal del Garraf amb la voluntat de recuperar i conservar la memòria històrica col·lectiva.
Aquestes pel·lícules van ser migrades de format analògic a digital per poder fer més fàcil la difusió i la conservació.
Dies: 6,13, 20, 27 de març i 8 i 15 de maig de 2009.
Lloc: Neàpolis, Rambla Exposició (davant la Universitat Politècnica de Catalunya).
Organitzen: Ajuntament de Vilanova i la Geltrú i Arxiu Comarcal del Garraf.
L'Arxiu organitza activitats didàctiques adreçades al coneixement del centre i de les fonts documentals com a recursos per a la docència de la història.
Les activitats principals que oferim són:
-Assessorament en treballs de recerca, crèdits de síntesi i estudis d'àmbit universitàri
Per concertar qualsevol visita o activitat poseu-vos en contacte amb nosaltres.
La visita a l'Arxiu Comarcal de la Cerdanya per nenes i nens de primària, està enfocada a fer conèixer a la mainada què és un arxiu, què s'hi guarda i quina utilitat té per les persones.
En aquest sentit es tracta, no només de descobrir un equipament del seu entorn més proper, sinó també de conèixer i donar valor als documents que els envolten.
Adreçat a alumnes de 4rt i 5è de primària
L'objectiu de la sessió és apropar els serveis de l'Arxiu Comarcal de la Cerdanya als alumnes que per primera vegada s'enfronten a un treball de recerca.
L'Arxiu Comarcal de la Cerdanya està especialitzat en la recerca d'àmbit comarcal i supracomarcal de temàtiques molt diverses de manera que ens sembla pertinent mostrar als alumnes els recursos d'informació que l'Arxiu els pot oferir.
- Que els alumnes aprenguin a plantejar adequadament un treball de recerca.
- Que entenguin la importància d'aportar coneixement nou amb el seu treball.
- Fer conèixer l'Arxiu, els seus responsables i els recursos d'informació que pot oferir a través dels seus fons (serveis de referència, bibliografia, documentació, etc.).
- Crear un lligam de col·laboració entre l'Institut i l'Arxiu.
- Motivar els alumnes a la realització de treballs originals i sobretot fomentar les recerques d'àmbit cerdà.
El contingut d'aquesta sessió té dues parts diferenciades: La primera part consta d'una xerrada en què es pretén oferir pautes precises sobre què vol dir fer recerca, com s'ha d'afrontar una recerca i quines eines cal utilitzar.
A la segona part de l'activitat s'exposen els recursos d'informació específics que els alumnes poden trobar a l'Arxiu mentres visiten l'equipament i aprenen quina és la tasca d'un arxiu i què s'hi pot trobar.
- Adreçat a alumnes i professors de 1er de batxillerat
El document més antic que es custodia a l'Arxiu Comarcal de la Cerdanya és aquest procés judicial datat al 7 de gener de 1027 on l'abat Oliba fa de jutge en un conflicte de terres entre els habitants d'Age i Pallerols, llocs propis del cenobi de Ripoll.
El document va arribar a l'ACCE amb el fons de Josep M. Martí i Terrada l'any 2006.
El professor de la Universitat de Girona Jordi Mascarella n'ha publicat l'estudi i transcripció al número 22 de la revista Vitel·la, de novembre de 2008.
Títol: El bisbe Oliba fa de jutge en un conflicte entre pobladors d'Age i de Pallerols
Procés signat pel bisbe Oliba a 7 de gener de 1027
El fons fotogràfic Juan Bertran Bertran va ser ingressat a l'Arxiu Comarcal de la Cerdabya a l'estiu del 2009.
Es tracta d'un conjunt de 400 plaques de vidre amb imatges de Puigcerdà i els pobles de la Cerdanya d'entre 1910 i 1930.
Les plaques han sigut digitalitzades i són totes consultables a través del cercador " Arxius en Línia".
Títol: Les primeres fotografies de Cerdanya i Puigcerdà
Tres homes a la terrassa del Círcol Agrícola i Mercantil.
Amb aquest document el rei Jaume I el Conqueridor atorga a la vila de Puigcerdà el privilegi de tenir escrivania pública i de poder nomenar els notaris mitjançant el pagament d'un cens anual de vuit-cents sous malgoresos.
També determina que els notaris no podran ser clergues i seràn escollits pels cònsols i deu prohoms de la vila.
El pergamí forma part d'un conjunt de més de 120 privilegis reials atorgats a la vila que recentment hem pogut recuperar.
Títol: Privilegi del rei Jaume I a Puigcerdà
Cartell publicitari editat per la Oficina de Turisme de Catalunya de la Generalitat Republicana l'any 1933.
Aquest cartell és una bona mostra de l'activitat turística de la comarca ben representada a la col·lecció de cartells de l'Arxiu.
Títol: Puigcerdà Pirineus Catalans
Cartell turístic editat per la Generalitat Republicana.
Aquesta és una mostra de la interessantíssima col·lecció d'hemeroteca local que comença al gener de 1879 amb la capçalera impresa a Puigcerdà "La Voz del Pirineo".
La seguiran altres setmanaris d'actualitat com la Cerdanya, Ceretania, la Gaceta Cerdana, etc. Tota l'hemeroteca local de 1879 a 1932 és consultable a la xarxa a través del cercador " XAC_Premsa ".
Seu de l'Arxiu Comarcal de la Cerdanya
L'Arxiu Comarcal de la Cerdanya (ACCE), integrat a la Xarxa d'Arxius Comarcals de la Generalitat de Catalunya, es va crear el 31 de gener de 1984 amb la signatura d'un conveni entre el Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya i l'Ajuntament de Puigcerdà.
L'equipament actual, situat al segon pis de l'antic convent de Sant Domènec de Puigcerdà, va ser inaugurat el dia 10 de juny de 1989.
En aquell moment, l'ACCE tenia com a objectiu omplir un buit com a centre d'abast comarcal seguir amb l'antiga tasca de l'arxiu municipal de Puigcerdà.
Fins a l'any 2008, va tenir al capdavant l'historiador local i arxiver Sebastià Bosom i Isern, que amb molt d'esforç va aconseguir que l'Arxiu es consolidés com una referència dins el món cultural cerdà.
Vint-i-cinc anys després de la inauguració de l'Arxiu, i amb totes les eines tecnològiques que tenim a l'abast, estem treballant per acostar la documentació als usuaris a través de projectes de digitalització.
La consulta en línia dels nostres fons ens ha de permetre superar la situació excèntrica en el planell del país i arribar sense limitacions a tots els usuaris.
En aquest moment tenim més de 900 metres de documentació on destaquen els fons notarial, municipal de Puigcerdà i la col·lecció de pergamins.
La Crònica menuda de la Ciutat de Berga és un dietari de l'actualitat berguedana des del 1948 fins el 1975, també recull notícies i valoracions personals des de la mateixa Guerra Civil, inclou a més valuoses notes de política general.
En clau berguedana deixa testimoni de cada fet significatiu, hi són explicats els antecedents, inclou biografies, història d'entitats, o de les activitats que donen vida a la població: les sardanes, els escacs, el teatre, el cinema, etc. Hi ha la vida dels personatges més rellevants de Berga, de tota índole.
És escrita sempre amb absoluta llibertat i si cal amb crítica argumentada.
Algunes de les valoracions que fa, de personatges, però també de situacions, de grups, del règim polític en general i de la situació berguedana en particular, són del màxim interès.
Arxiu Comarcal del Berguedà i Ajuntament de Berga
Exposició de gravats en ocasió del III Simposi d'Història del Carlisme
En ocasió del III Simposi d'Història del Carlisme, organitzat pel Centre d'Estudis d'Avià es podrà veure l'exposició de gravats: "Rastres de Sang i de Foc".
Aquesta exposició va ser produïda per l'Arxiu Comarcal del Berguedà en base a la col·lecció de gravats de tema carlí d'en Pere Boixader.
Pere Boixader és autor del llibre del mateix títol que detalla algunes de les batalles de major interès de les Carlinades i recull també la vida i obra de Pau Anfruns, destacat dietarista berguedà, que va explicar alguna de les batalles que hi ha reflectides a els imatges.
Aquesta exposició va començar l'any passat, i ja ha s'ha pogut visitar a les poblacions de Berga, la Seu d'Urgell i Ripoll.
Aquesta exposició s'afegeix a la ja llarga llista de les que puntualment ofereix l'Arxiu Comarcal del Berguedà cada any, de tema patumaire.
En aquest cas es tracta d'un interessant treball de Josep M. Isach sobre la Patum infantil, que l'autor va presentar al final dels seus estudis a l'Institut d'Estudis Fotogràfics de la Generalitat de Catalunya, del que s'han seleccionat les millors fotografies.
S'ha editat un interessant llibre per edicions La Patumaire amb un recull de fotografies del mateix tema, que inclou totes les de l'exposició.
Aquesta exposició, que s'inaugura el divendres 15 de maig a les 8 del vespre, restarà oberta fins el 20 de juny de 9 a 14 hores en dies feiners.
El diumenge de l'Ascensió, el Tabal, és l'encarregat d'anunciar l'arribada de La Patum a tot Berga
Aquest diumenge dia 17 de maig, com és tradició, un Ple extraordinari de l'Ajuntament de Berga decidirà, novament, la celebració de la Patum d'enguany.
Com cada any, es donaran a conèixer el nom dels administradors de la Patum, i seguidament signaran al llibre protocol·lari en el que es comprometran a complir amb els compromisos del seu càrrec.
També signaran al llibre els caps de colla de totes les comparses.
El llibre actual, obert a instàncies de l'Arxiu el 1993, recull la tradició de dos llibres anteriors, que de manera contínua abasten des de 1619 fins a 1931.
Enguany s'ha restaurat l'exemplar que comença el 1769 i acaba el 1961.
La restauració ha comptat amb la col·laboració de la Regidoria de Patum de l'Ajuntament de Berga i el Patronat de la Patum.
Amb motiu de la inauguració de la segona estàtua que la vila de Puigcerdà dedica a Josep Cabrinetty, l'Arxiu Comarcal de la Cerdanya ha elaborat una exposició que pretén recordar la figura del militar liberal i situar-la en el context de les guerres carlines i concretament del setge carlí a la vila de l'any 1873.
L'exposició mostra un seguit de documents d'època provinents majoritàriament del fons de l'Ajuntament de Puigcerdà que donen testimoni de com es van viure els setges carlins i la transcendència que van tenir per la població.
Sala Sebastià Bosom de l'Arxiu Comarcal de la Cerdanya