S'ha creat un grup de treball amb 6 museus per contrastar i acabar de definir i acotar el marc d'avaluació que aporta la Proposta de model i desenvolupament del Bar ò metre Social dels Museus, elaborat per la consultora Margarida Loran el 2018, de manera que estigui ben adaptat a les aspiracions i possibilitats dels museus catalans.
El plantejament de cocreació parteix de la idea que la implicació activa dels museus és crucial per a que el marc d'avaluació final sigui sòlid i creïble.
La participació afavoreix que les mètriques reflecteixin bé els propòsits dels museus, estiguin ben alineades amb les dades que ja es recullen, i que es construeixin unes expectatives compartides en el sector pel que fa a l'impacte social.
La fase de contrast i cocreació del Baròmetre es treballa amb un grup format per 6 museus que tenen en comú el seu compromís social, però són molt diferents en mides, temàtiques i plantejament museístic.
El treball del grup està coordinat per la consultora Margarida Loran, que ha elaborat la Proposta de model (2018) i el plantejament i pla de treball del pilotatge (2019).
El grup compta amb l'impuls i el suport del Servei de Museus.
Presentació del Baròmetre Social al Fòrum dels Museus 2019
El pla de treball del pilotatge té tres grans tasques o etapes:
Contrast conceptual, selecció d'un nucli d'indicadors i perfeccionament dels indicadors seleccionats.
El document de partida conté una proposta molt àmplia, formada per 6 àmbits d'impacte, 18 propòsits, 34 impactes concrets, 114 indicadors quantitatius, 19 temes d'avaluació qualitativa i 12 idees de projectes de recerca.
El primer pas és contrastar els principals conceptes per assegurar que són aplicables i útils per als museus catalans.
Els integrants del grup ja han revisat i validat els principals conceptes i els 6 àmbits d'impacte.
El segon és seleccionar un nucli central d'una trentena d'indicadors que sigui comú per a tots els museus catalans.
En aquesta etapa caldrà desenvolupar un grau fort de consens sobre els indicadors centrals.
En tercer lloc, un cop seleccionat el nucli d'indicadors caldrà elaborar una definició consensuada per a cada indicador, i uns criteris per assegurar una recollida de dades homogènia i fiable.
Prova del marc d'indicadors resultant, amb un grup de museus ampliat.
Avaluació del test i del procés de pilotatge.
En aquesta etapa es tractarà de provar els indicadors clau amb un grup ampliat de museus que voluntàriament es prestin.
Caldrà: 1) reclutar els museus participants, 2) definir el procés de recollida de dades, 3) fer la recollida de dades, i 4) analitzar les dades resultants.
En tant que és un pilot importa aprendre el màxim sobre el procés.
Es farà una reflexió sobre l'efectivitat, les fortaleses, les febleses i àrees de millora del marc d'indicadors així com de la recollida de dades i les implicacions per al desenvolupament futur del Baròmetre.
Pla de desenvolupament a 4 anys, que inclogui els focus temàtics anuals, l'aplicació de la tecnologia (per a la recollida de dades), la comunicació i el model de gestió.
En aquesta etapa s'obriran noves oportunitats de participació per als museus que hi estiguin interessats per al desenvolupament de mòduls d'indicadors addicionals i altres aspectes del desenvolupament estratègic del Baròmetre.
Un punt clau serà pensar un sistema de recollida de dades sostenible, que faci aquesta tasca el més amable i eficaç possible (potser integrant els sistemes existents del Registre i de l'Observatori de Públics), i acompanyi els museus.