projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
L'expedient judicial electrònic és el conjunt de dades, documents, tràmits i actuacions electròniques, així com de gravacions audiovisuals corresponents a un procediment judicial, sigui quin sigui el tipus d'informació que contingui i el format en el qual s'hagin generat.
L'expedient judicial electrònic és el conjunt de documents electrònics corresponents a un procediment judicial, sigui quin sigui el tipus d'informació que contingui.
f ) Publicació electrònica, quan sigui procedent, de resolucions i comunicacions que s'hagin de publicar en el tauler d'anuncis o edictes.
g ) Verificació dels segells electrònics dels òrgans o organismes públics que comprengui la seu.
h ) Comprovació de l'autenticitat i la integritat dels documents emesos pels òrgans o organismes públics que comprèn la seu que hagin estat autenticats mitjançant codi segur de verificació.
i ) Serveis d'assessorament electrònic a l'usuari per a la correcta utilització de la seu.
j ) La Carta de drets dels ciutadans davant la justícia.
No és necessari recollir a les subseus la informació i els serveis a què es refereixen els apartats anteriors quan ja figurin a la seu de la qual aquelles deriven.
La seu judicial electrònica ha de garantir el règim de cooficialitat lingüística vigent en el seu territori.
Els sistemes informàtics posats al servei de l'Administració de Justícia han de ser d'ús obligatori en el desenvolupament de l'activitat dels òrgans i oficines judicials i de les fiscalies per part de tots els seus integrants, de conformitat amb els criteris i les instruccions d'ús que dictin, en l'àmbit de les seves competències, el Consell General del Poder Judicial, la Fiscalia General de l'Estat i les administracions competents, així com els protocols d'actuació aprovats pels secretaris de Govern.
Els professionals de la justícia tenen el dret a relacionar-se amb aquesta a través de mitjans electrònics.
A més, els professionals tenen, en relació amb la utilització dels mitjans electrònics en l'activitat judicial i en els termes que preveu aquesta Llei, els drets següents:
a ) A accedir i conèixer per mitjans electrònics l'estat de tramitació dels procediments en els quals siguin representants processals de la part personada, en els termes que estableixen la Llei orgànica 6/1985, d'1 de juliol, del poder judicial, i les lleis processals.
b ) A obtenir còpies electròniques dels documents electrònics que formin part de procediments en els quals siguin representants processals de la part personada o acreditin interès legítim, en els termes que estableixen la Llei orgànica 6/1985, d'1 de juliol, del poder judicial, i les lleis processals.
c ) A la conservació en format electrònic per l'Administració de Justícia dels documents electrònics que formin part d'un expedient segons la normativa vigent en matèria d'arxius judicials.
d ) A utilitzar els sistemes de signatura electrònica del document nacional d'identitat o qualsevol altre de reconegut, sempre que l'esmentat sistema l'identifiqui de forma unívoca com a professional per a qualsevol tràmit electrònic amb l'Administració en els termes que estableixen les lleis processals.
A aquest efecte, el Consell General o el superior corresponent ha de posar a disposició de les oficines judicials els protocols i sistemes d'interconnexió que permetin l'accés necessari per mitjans electrònics al registre de professionals col·legiats exercents que preveu l'article 10 de la Llei 2/1974, de 13 de febrer, sobre els col·legis professionals, de manera que garanteixi que hi constin les seves dades professionals, com ara número de col·legiat, domicili professional, número de telèfon i de fax i adreça de correu electrònic.
e ) A la garantia de la seguretat i confidencialitat de les dades que figurin en els fitxers, sistemes i aplicacions de l'Administració de Justícia en els termes que estableixen la Llei orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de protecció de dades de caràcter personal, la Llei orgànica 6/1985, d'1 de juliol, del poder judicial, i les lleis processals.
Els professionals de la justícia, en els termes que preveu la present Llei, tenen el deure d'utilitzar els mitjans electrònics, les aplicacions o els sistemes establerts per les administracions competents en matèria de justícia, respectant en tot cas les garanties i els requisits previstos en el procediment que es tracti.
El laude produeix efectes de cosa jutjada i davant seu només es pot exercitar l'acció d'anul·lació i, si s'escau, sol·licitar la revisió d'acord amb el que estableix la Llei 1/2000, de 7 de gener, d'enjudiciament civil per a les sentències fermes.
El laude ferm produeix efectes de cosa jutjada i davant seu només es pot sol·licitar la revisió d'acord amb el que estableix la Llei d'enjudiciament civil per a les sentències fermes.
L'acció d'anul·lació se substancia per les vies del judici verbal, sense perjudici de les especialitats següents:
a ) La demanda s'ha de presentar d'acord amb el que estableix l'article 399 de la Llei 1/2000, de 7 de gener, d'enjudiciament civil, acompanyada dels documents justificatius de la seva pretensió, del conveni arbitral i del laude, i, si s'escau, ha de contenir la proposició dels mitjans de prova la pràctica dels quals interessi l'actor.
b ) El secretari judicial ha de traslladar la demanda al demandat, perquè contesti en el termini de vint dies.
En la contestació, acompanyada dels documents justificatius de la seva oposició, ha de proposar tots els mitjans de prova de què s'intenti valer.
D'aquest escrit, i dels documents que l'adjunten, s'ha de donar trasllat a l'actor perquè pugui presentar documents addicionals o proposar la pràctica de prova.
c ) Contestada la demanda o transcorregut el termini corresponent, el secretari judicial ha de citar a la vista, si així ho sol·liciten les parts en els seus escrits de demanda i contestació.
Si en els seus escrits no han sol·licitat la celebració de vista, o quan l'única prova proposada sigui la de documents, i aquests ja s'hagin aportat al procés sense ser impugnats, o en el cas dels informes pericials no sigui necessària la ratificació, el tribunal ha de dictar sentència, sense més tràmit.
L'acció d'anul·lació se substancia pels cursos del judici verbal.
No obstant això, la demanda s'ha de presentar de conformitat amb el que estableix l'article 399 de la Llei d'enjudiciament civil, acompanyada dels documents justificatius del conveni arbitral i del laude, i, si s'escau, ha de contenir la proposició dels mitjans de prova la pràctica dels quals interessi l'actor.
El secretari judicial ha de traslladar la demanda al demandat, perquè contesti en el termini de 20 dies.
En la resposta el demandat ha de proposar els mitjans de prova de què intenti valer-se.
Contestada la demanda o transcorregut el termini corresponent, el secretari judicial ha de citar les parts a la vista, en la qual l'actor pot proposar la pràctica de prova en relació amb el que hagi al·legat el demandat en la seva resposta.
L'acció d'anul·lació se substancia per les vies del judici verbal.
No obstant això, la demanda s'ha de presentar d'acord amb el que estableix l'article 399 de la Llei d'enjudiciament civil, acompanyada dels documents justificatius del conveni arbitral i del laude, i, si s'escau, ha de contenir la proposició dels mitjans de prova la pràctica dels quals interessi l'actor.
La demanda s'ha de traslladar al demandat perquè contesti en el termini de 20 dies.
En la contestació el demandat ha de proposar els mitjans de prova de què s'intenti valer.
Contestada la demanda o transcorregut el termini corresponent, s'ha de citar les parts a la vista, en la qual l'actor pot proposar la pràctica de prova en relació amb el que hagi al·legat el demandat en la contestació.
Dins dels deu dies següents a la notificació del laude, llevat que les parts hagin acordat un altre termini, qualsevol d'aquestes pot sol·licitar, amb notificació a l'altra, als àrbitres:
d ) La rectificació de l'extralimitació parcial del laude, quan s'hagi resolt sobre qüestions no sotmeses a la seva decisió o sobre qüestions no susceptibles d'arbitratge.
Amb l'audiència prèvia de les altres parts, els àrbitres han de resoldre sobre les sol·licituds de correcció d'errors i d'aclariment en el termini de deu dies, i sobre la sol·licitud de complement i la rectificació de l'extralimitació, en el termini de vint dies.
Dins els 10 dies següents a la data del laude, els àrbitres poden procedir d'ofici a la correcció d'errades a què es refereix el paràgraf a de l'apartat 1.
El que disposa l'article 37 s'ha d'aplicar a les resolucions arbitrals sobre correcció, aclariment, complement i extralimitació del laude.
Dins els 10 dies següents a la notificació del laude, llevat que les parts hagin acordat un altre termini, qualsevol d'aquestes pot sol·licitar, amb notificació a l'altra, als àrbitres:
Amb l'audiència prèvia de les altres parts, els àrbitres han de resoldre sobre les sol·licituds de correcció d'errades i d'aclariment en el termini de 10 dies, i sobre la sol·licitud de complement en el termini de 20 dies.
Dins els 10 dies següents a la data del laude, els àrbitres poden procedir d'ofici a la correcció d'errades a què es refereix el paràgraf a) de l'apartat 1.
El que disposa l'article 37 s'ha d'aplicar a les resolucions arbitrals sobre correcció, aclariment i complement del laude.
Llevat que hi hagi un acord en contra de les parts, els àrbitres han de decidir la controvèrsia dins dels sis mesos següents a la data de presentació de la contestació a què es refereix l'article 29 o d'expiració del termini per presentar-la.
Llevat que hi hagi un acord en contra de les parts, l'expiració del termini sense que s'hagi dictat laude definitiu no afecta l'eficàcia del conveni arbitral ni la validesa del laude dictat, sense perjudici de la responsabilitat en què hagin pogut incórrer els àrbitres.
Qualsevol laude ha de constar per escrit i ha de ser signat pels àrbitres, els quals poden deixar constància del seu vot a favor o en contra.
Quan hi hagi més d'un àrbitre, n'hi ha prou amb les signatures de la majoria dels membres del col·legi arbitral o només la del seu president, sempre que es manifestin les raons de la falta d'una o més signatures.
A l'efecte del que disposa el paràgraf anterior, s'entén que el laude consta per escrit quan del seu contingut i signatures en quedi constància i siguin accessibles per a la seva ulterior consulta en suport electrònic, òptic o d'un altre tipus.
El laude sempre ha de ser motivat, llevat que es tracti d'un laude pronunciat en els termes convinguts per les parts conforme a l'article anterior.
Si les parts no han disposat una altra cosa, els àrbitres han de decidir la controvèrsia dins els sis mesos següents a la data de presentació de la contestació a què es refereix l'article 29 o d'expiració del termini per presentar-la.
L'expiració del termini sense que s'hagi dictat laude definitiu determina l'acabament de les actuacions arbitrals i la cessació dels àrbitres.
No obstant això, no afecta l'eficàcia del conveni arbitral, sense perjudici de la responsabilitat en la qual hagin pogut incórrer els àrbitres.
Qualsevol laude ha de constar per escrit i ser signat pels àrbitres, que poden expressar la seva opinió discrepant.
Quan hi hagi més d'un àrbitre, n'hi ha prou amb les signatures de la majoria dels membres del col·legi arbitral o només la del president, sempre que es manifestin les raons de la falta d'una o més signatures.
Als efectes del que disposa el paràgraf anterior, s'entén que el laude consta per escrit quan del seu contingut i de les signatures en quedi constància i siguin accessibles per a la seva consulta ulterior en suport electrònic, òptic o d'un altre tipus.
El laude ha d'estar motivat, llevat que les parts hagin convingut una altra cosa o que es tracti d'un laude pronunciat en els termes convinguts per les parts d'acord amb l'article anterior.
Si així se li sol·licita, el tribunal ha de practicar la prova sota la seva exclusiva direcció.
En els dos casos el secretari judicial ha de lliurar al sol·licitant el testimoni de les actuacions.
Si així se li sol·licita, el tribunal ha de practicar la prova sota la seva direcció exclusiva.
En tots dos casos el tribunal ha de lliurar al sol·licitant testimoni de les actuacions.
Per ser membre del Govern es requereix ser espanyol, major d'edat, gaudir dels drets de sufragi actiu i passiu, i no estar inhabilitat per exercir una ocupació o càrrec públic per sentència judicial ferma i reunir la resta de requisits d'idoneïtat que preveu la Llei 3/2015, de 30 de març, reguladora de l'exercici de l'alt càrrec de l'Administració General de l'Estat
Les quanties previstes en el paràgraf primer de l'apartat 1 de l'article 31 i en el paràgraf primer de l'apartat 1 de l'article 32 les poden fixar, si s'escau, les successives lleis de pressupostos generals de l'Estat.
El Govern ha d'informar les Corts Generals anualment de l'execució de previsions que conté aquesta Llei.
El dit informe ha d'incorporar el dictamen dels òrgans consultius.
El treballador autònom en qui es doni la circumstància de ser econòmicament dependent en el supòsit a què es refereix la disposició addicional onzena i en el supòsit de l'agent d'assegurances, ho ha de comunicar al client respecte al qual adquireixi aquesta condició, en el termini comprès des de l'entrada en vigor de la present Llei fins a un any després de l'entrada en vigor de les disposicions reglamentàries esmentades.
El treballador autònom en el qual es doni la circumstància de ser econòmicament dependent en el supòsit al qual es refereix la disposició addicional onzena i en el supòsit de l'agent d'assegurances ha de comunicar-ho al client respecte al qual adquireixi aquesta condició, en el termini d'un any des de l'entrada en vigor d'aquesta Llei.
Els contractes subscrits amb anterioritat a l'entrada en vigor d'aquesta Llei entre el treballador autònom econòmicament dependent i el client s'han d'adaptar a les previsions que conté la Llei dins el termini de sis mesos des de l'entrada en vigor de les disposicions reglamentàries que es dictin en el seu desplegament, llevat que en l'esmentat període alguna de les parts opti per rescindir el contracte.
El treballador autònom en qui es doni la circumstància de ser econòmicament dependent, ha de comunicar-ho al client respecte al qual adquireixi aquesta condició, en el termini de tres mesos des de l'entrada en vigor de les esmentades disposicions reglamentàries.
Les associacions professionals de treballadors autònoms constituïdes en aplicació de la legislació anterior i que gaudeixin de personalitat jurídica a l'entrada en vigor d'aquesta Llei conserven el seu reconeixement a tots els efectes, i queden automàticament convalidades.
En el termini de sis mesos des de l'entrada en vigor d'aquesta Llei han d'adaptar els seus estatuts al que la Llei preveu, així com a inscriure's en el registre previst a l'oficina pública establerta a l'efecte.
Als efectes d'aquesta Llei, tenen la consideració de persones amb discapacitat les incloses en els apartats 1 i 2 de l'article 4 del text refós de la Llei general de drets de les persones amb discapacitat i de la seva inclusió social, aprovat pel Reial decret legislatiu 1/2013, de 29 de novembre.
Als efectes d'aquesta Llei, tenen la consideració de persones amb discapacitat les incloses en el número 2 de l'article 1 de la Llei 51/2003, de 2 de desembre, d'igualtat d'oportunitats, no-discriminació i accessibilitat universal de les persones amb discapacitat.
En el termini d'un any, el Govern presentarà un estudi sobre l'actualització de la normativa que regula el règim especial dels treballadors autònoms establerta essencialment en el Decret 2530/1970, de 20 d'agost, parcialment derogat, a les necessitats i exigències actuals del col·lectiu dels treballadors autònoms.
Aquest estudi preveu les mesures necessàries per fixar la convergència en les aportacions i drets dels treballadors autònoms, en relació amb els establerts pels treballadors per compte d'altri inclosos en el règim general de la Seguretat Social.
De les estadístiques i el seu règim
Principis generals de la funció estadística pública
La difusió i la conservació de la informació estadística
Dels serveis estadístics de l'Estat
L'Institut Nacional d'Estadística
Els altres serveis estadístics de l'Administració de l'Estat
El Consell Superior d'Estadística
Les relacions entre administracions públiques en matèria estadística
Relacions amb la Comunitat Europea i els organismes internacionals
Llibertat d'establiment dels prestadors de serveis
Limitacions temporals i territorials
Limitació del nombre d'autoritzacions
Requisits d'aplicació excepcional subjectes a avaluació prèvia
Lliure prestació de serveis per a prestadors d'un altre Estat membre
Excepcions a la lliure prestació de serveis
Mesures excepcionals per motius de seguretat dels serveis
Procediment aplicable per a l'adopció de mesures excepcionals per motius de seguretat dels serveis
Restriccions i discriminacions prohibides
Garanties d'informació a través de la finestreta única
Política de qualitat dels serveis
Foment de la qualitat dels serveis
Obligacions dels prestadors en matèria de reclamacions
Comunicacions comercials de les professions regulades
Cooperació administrativa per al control efectiu dels prestadors
Obligacions generals de cooperació
Supervisió de prestadors establerts en territori espanyol
Supervisió de prestadors establerts en un altre Estat membre
Informació sobre l'honorabilitat del prestador
Intercanvi electrònic d'informació
Inclusió d'altres tràmits a la finestreta única
Comitè per a la millora de la regulació de les activitats de serveis
Notificació a la Comissió Europea
Impost general indirecte canari i impost sobre la producció, els serveis i la importació a les ciutats de Ceuta i Melilla
Habilitació normativa i compliment
Adaptació de la normativa vigent
Integració en el règim general de la Seguretat Social del règim especial agrari de la Seguretat Social
Creació del sistema especial per a treballadors per compte d'altri agraris inclosos en el règim general de la Seguretat Social
Particularitats en l'enquadrament dels treballadors per compte d'altri agraris
Particularitats en la cotització dels treballadors per compte d'altri agraris
Condicions d'inclusió dels treballadors procedents del règim especial agrari en el sistema especial per a treballadors per compte d'altri agraris
Aplicació gradual de les bases i tipus de cotització i de reduccions en aquesta
Condicions de la protecció per desocupació dels treballadors inclosos en el sistema especial per a treballadors per compte d'altri agraris
Cotització dels treballadors agraris amb contracte de treball a temps parcial
Actualització del tipus de cotització per formació professional
Compatibilització de les tasques agràries que tinguin caràcter esporàdic i ocasional amb la pensió de jubilació del sistema especial per a treballadors per compte d'altri agraris
Abast de les cotitzacions realitzades a l'extingit règim especial agrari de la Seguretat Social
Modificació del text refós de la Llei general de la Seguretat Social, aprovat pel Reial decret legislatiu 1/1994, de 20 de juny
Disposicions d'aplicació i desplegament
Habilitació al Govern en matèria de protecció per desocupació
Incorporació al sistema especial per a treballadors per compte d'altri agraris de determinats treballs agraris per compte d'altri
La constitució, transformació, fusió i extinció, i els actes o negocis que impliquin la pèrdua del seu caràcter de fundació del sector públic estatal o l'adquisició del caràcter de fundació del sector públic estatal d'una fundació preexistent, requereixen autorització prèvia del Consell de Ministres.
En la constitució i en l'adquisició del caràcter de fundació del sector públic estatal d'una fundació preexistent s'ha d'assegurar, en tot cas, la designació per les entitats del sector públic estatal de la majoria dels membres del patronat.
En l'expedient d'autorització s'ha d'incloure una memòria, que ha de ser informada pel Ministeri d'Administracions Públiques, en la qual, entre altres aspectes, es justifiquin prou les raons o motius pels quals es considera que hi haurà una millor consecució de les finalitats d'interès general perseguides a través d'una fundació que mitjançant altres formes jurídiques, públiques o privades, previstes en la normativa vigent.
També s'ha de presentar una memòria econòmica, que ha de ser informada pel Ministeri d'Hisenda.
En el cas de creació de fundacions, en la memòria s'ha de justificar la suficiència de la dotació prevista inicialment per al començament de la seva activitat i, si s'escau, dels futurs compromisos per garantir la seva continuïtat.
El Govern elaborarà, en el termini d'un any, un estudi sobre els sectors d'activitat que tenen una especial incidència en el col·lectiu de treballadors autònoms, que inclogui, entre d'altres, els aspectes següents:
Els efectes que tenen les especificitats pròpies de cada sector en les condicions del treball (retributives, conciliació familiar, protecció social, etc.) que realitza el treballador autònom.
Un diagnòstic sobre els sectors en reconversió o sotmesos a processos de modernització que tenen una afectació més gran en l'activitat exercida per treballadors autònoms.
Una anàlisi sobre la necessitat d'incentivar el cessament anticipat de treballadors autònoms en determinats sectors.
Amb la finalitat de reduir la sinistralitat i evitar l'aparició de malalties professionals en els respectius sectors, les associacions representatives dels treballadors autònoms intersectorials i les organitzacions sindicals i empresarials més representatives poden realitzar programes permanents d'informació i formació corresponents a l'esmentat col·lectiu, promoguts per les administracions públiques competents en matèria de prevenció de riscos laborals i de reparació de les conseqüències dels accidents de treball i les malalties professionals.
Respectant els criteris de proporcionalitat i assegurant la presència dels diferents grups de representació de la Comissió Nacional de Seguretat i Salut en el treball, les associacions intersectorials de treballadors autònoms, tant de nivell estatal com autonòmic, poden participar, amb veu i sense vot, en els grups corresponents creats en el si de la Comissió esmentada quan s'abordin les condicions de treball dels treballadors autònoms, en els supòsits de planificació, programació, organització i control de la gestió relacionada amb la millora de les condicions de treball i la protecció de la seguretat i salut dels treballadors autònoms.
S'ha de garantir la presència de les associacions intersectorials representatives de treballadors autònoms a escala estatal, mitjançant la seva participació en els grups de treball corresponents creats a la Comissió Nacional de Seguretat i Salut en el treball, quan s'abordin les condicions de treball dels treballadors autònoms, en els supòsits de planificació, programació, organització i control de la gestió relacionada amb la millora de les condicions de treball i la protecció de la seguretat i salut dels treballadors autònoms.
Amb la finalitat de reduir la sinistralitat i evitar l'aparició de malalties professionals en els sectors respectius, les associacions representatives dels treballadors autònoms intersectorials i les organitzacions sindicals i empresarials més representatives poden elaborar programes permanents d'informació i formació corresponents al col·lectiu esmentat, promoguts per les administracions públiques competents en matèria de prevenció de riscos laborals i de reparació de les conseqüències dels accidents de treball i les malalties professionals.
Amb la finalitat de reduir la sinistralitat i evitar l'aparició de malalties professionals en els respectius sectors, les associacions representatives dels treballadors autònoms i les organitzacions sindicals més representatives poden realitzar programes permanents d'informació i formació corresponents a l'esmentat col·lectiu, promoguts per les administracions públiques competents en matèria de prevenció de riscos laborals i de reparació de les conseqüències dels accidents de treball i les malalties professionals.