projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El risc és consubstancial a la vida.
La percepció del risc creix a pas de gegant a les societats riques: accidents de trànsit, aliments transgènics, crisis ecològiques globals, etc. Aquest número de la revista es dedica a analitzar, des d'una perspectiva crítica, la societat del risc.
La importància del risc a la societat moderna
L'activitat econòmica de les societats capitalistes contemporànies fa que els riscos es multipliquin més ràpidament que no pas la riquesa, cosa que planteja nous reptes.
La denominada "societat del risc" no és una fal·làcia, i queda reforçada per una llei estructural.
Política ambiental en situacions de complexitat
La ciència normal té dificultats greus per fer front a la incertesa i els valors que acompanyen una gran part dels problemes ambientals avui dia.
L'alternativa no és l'absència de rigor per solucionar aquests problemes, sinó el desenvolupament de la ciència postnormal.
Ulrich Beck i les dimensions socials del risc
Ulrich Beck, sociòleg alemany formulador del concepte de societat del risc (risk society), afirma que el risc és un constructe social i no una probabilitat objectivable.
La seva gestió, doncs, no pot basar-se únicament en termes quantitatius.
La degradació ambiental genera responsabilitats en la persona que la causa, però aquesta responsabilitat encara no està prou definida legalment.
Per aquesta raó, l'assegurança del risc ambiental és encara força confusa.
De la reparació de danys a la gestió de riscos ambientals.
Història del pensament biològic
Cal anar cap a un model que abordi la gestió de l'aigua d'una manera integrada, que mantingui i millori l'estat ecològic dels ecosistemes aquàtics i que garanteixi l'accés al recurs a partir d'un ús racional i sostenible de l'aigua.
Aquest és l'esperit de la nova Llei d'Ordenació, Gestió i Tributació de l'Aigua i la tasca que l'Agència Catalana de l'Aigua (ACA) ha de desenvolupar.
Aquest número de la Revista està dedicat a l'aigua.
Ecologia i gestió de l'aigua a Catalunya
Cada cop hi ha més dèficit hídric: ens cal més aigua, i aigua de bona qualitat.
Perquè nosaltres, els humans, en gaudim, cal que els ecosistemes fluvials també puguin accedir a l'aigua en la quantitat i qualitat necessàries.
Cal, doncs, replantejar la gestió de l'aigua al nostre país, perquè la gestió és la causa de la mancança.
El transvasament d'aigua des del riu Roine és una solució tècnicament raonable per garantir el subministrament a l'àrea de Barcelona, tot i tenir un cost excessiu.
L'alternativa és l'aplicació d'una política integrada en la gestió dels recursos hídrics a casa nostra: hi ha voluntat política de fer-ho?
Fiscalitat ambiental i nova cultura de l'aigua
Un conflicte a l'àrea de Barcelona, "la guerra de l'aigua", aporta una base sòlida per a la reflexió sobre la fiscalitat dels recursos hídrics i la necessitat d'un canvi en aquest sentit.
En efecte, per superar l'actual "hidroesquizofrènia" que pateix la gestió de l'aigua a casa nostra cal una revolució fiscal verda, fonamentada en la potenciació de la democràcia.
El municipi i la nova Llei de l'aigua
Dues lleis noves sobre la gestió i tributació de l'aigua a Catalunya perfilen un nou model de gestió basat en el tractament integral d'aquest recurs.
D'entre els seus efectes positius destaca l'afavoriment del principi de subsidiarietat amb la creació de les Entitats Locals de l'Aigua, que suposen el retorn de competències als ens locals.
Agricultura de regadiu i sostenibilitat
L'agricultura de regadiu s'acostuma a presentar com el primer consumidor d'aigua, el més malbaratador i un dels que més contribueix a la degradació del recurs.
Les comunitats de regants són conscients d'això, però també de l'efecte positiu de l'agricultura intensiva en les economies rurals.
Normativa: La nova ordenació i gestió legal de les aigües a Catalunya
Actualitat: La Cimera del Clima, Programa "Pirineu viu"
L'experiència certifica que sense consens, diàleg i participació resulta gairebé impossible prendre decisions a l'encalç de la sostenibilitat i de la millora ambiental.
Aquest número de la revista ofereix un marc de reflexió sobre el futur de la democràcia i més concretament de l'ambiental.
La democràcia ambiental: un camí complex
El camí cap a la democràcia ambiental passa pel dret a saber, el dret a participar i el dret a corresponsabilitzar-se per part del conjunt de la societat.
Misèries i grandeses de la participació
El futur de la democràcia passa per donar per conclosa la cultura del xec en blanc als polítics escollits i impulsar sistemes polítics que disposin de canals ben delimitats de deliberació i participació ciutadana.
La informació ambiental en la societat democràtica del coneixement
Fer possible un coneixement suficient i vàlid utilitzant les tecnologies de la informació i les comunicacions és la manera de mobilitzar la societat cap a la sostenibilitat.
Medi ambient, drets humans i participació
El dret a l'ambient s'hauria de considerar legislativament un dret humà.
Així els típics drets subjectius coexistirien amb un conjunt d'interessos col·lectius protegits per l'ordenament jurídic.
La Plataforma Ciutat Global a Manlleu
La localitat de Manlleu ha endegat un innovador programa de tractament de les bases de dades municipals.
L'objectiu és fer transparent la informació i incentivar els processos de presa de decisions.
Normativa ambiental: La informació ambiental: condició democràtica
En aquest context de canvi i en aquest moment d'oportunitat se situa el número de Medi Ambient.
Tecnologia i cultura que tenen a les seves mans.
En els darrers anys, la majoria dels espais naturals han estat maltractats, no ha existit una política única i coherent.
Ara Catalunya té una oportunitat única per adoptar les darreres tendències en gestió i endegar una política imaginativa per protegir i preservar no només els espais naturals, sinó també el conjunt del territori.
L'origen dels espais naturals protegits
Passat, present i futur del Parc del delta de l'Ebre
En un context d'economia globalitzada i en un món interconnectat a través de les tecnologies de la informació i les comunicacions, la decisió de comprar un determinat producte també ve condicionada per la informació que tenim sobre les pràctiques ambientals i socials de les marques que trobem al mercat.
Aquest número de la revista s'inscriu en aquest procés de revisió de les relacions empresa-consumidors-societat.
La responsabilitat social de les corporacions.
El màrqueting social millora la competitivitat de les empreses i fa que aquestes cooperin amb causes d'interès social i/o ambiental.
És l'anomenada "empresa ciutadana".
Els límits de la societat de consum
La societat d'avui es troba davant d'un repte de gran transcendència: aconseguir reduir l'impacte del consum, però no troba mecanismes per fer-ho possible.
Empreses i consumidors multipliquen les iniciatives per imaginar formes de consum menys agressives amb l'entorn i que incorporin valors ètics.
El consum crític consisteix a triar entre les diferents marques que hi ha al mercat, no només en funció dels criteris habituals, sinó incorporant l'indicador del comportament en qüestions ètiques i ambientals.
Què hem de fer amb els residus sòlids urbans, eliminar-los o reduir-los?
Optem per incinerar el que llencem a les escombraries o bé per recuperar les deixalles i convertir-les en un recurs?
Els autors convidats a participar en aquest número de la revista aporten reflexions interessants per al debat i també idees innovadores respecte d'aquesta disjuntiva.
La problemàtica dels residus té una estreta relació amb els nostres estils de vida.
La nova cultura dels residus significa orientar el canvi tecnològic i els hàbits socials cap a l'ecoeficiència, el consum responsable, la recuperació i la minimització del rebuig.
Són necessaris els dipòsits controlats de residus?
Els dipòsits controlats de residus són infraestructures ambientals de nova generació.
S'analitza si són la millor opció, ambientalment i econòmicament, per a la gestió dels residus.
La incineració de residus: és una alternativa?
La qualitat de les noves instal·lacions i l'estricta legislació pel que fa a les emissions a l'atmosfera porten a l'autor a afirmar que la incineració és una de les alternatives de base en el conjunt d'un sistema integrat de residus.
Buidant de matèria orgànica la bossa de les escombraries
L'autor argumenta sobre les possibilitats del compostatge a petita escala, inclosos els habitatges situats a nuclis urbans, i relata la seva experiència personal.
L'autor reflexiona sobre com influir en la ciutadania per aconseguir certs canvis en els hàbits de consum, com afavorir la recollida selectiva de residus i la necessitat de plantejar models urbans més sostenibles.
La regulació dels residus en l'àmbit local
El fenomen del canvi climàtic té un vessant polític i econòmic, atès que el model actual de producció i de consum agreuja el problema socioambiental i científic.
Aquest número de la revista presenta justament aquestes visions científiques diverses sobre el canvi climàtic.
Hi ha un canvi de clima?, Josep Enric Llebot
Símptomes biològics del canvi climàtic, Josep Peñuelas
El passat és una de les claus del futur, Antoni Rosell i Melé
Els recursos per a l'estudi del canvi climàtic a Catalunya: una visió històrica, Javier Martín Vide
La Cimera de Johannesburg ha posat en relleu que la protecció del medi ambient i l'eradicació de la pobresa són dues cares de la mateixa moneda, i que no és possible l'una sense l'altra.
Encara que sigui aviat per valorar-ne l'impacte, aquest número de la revista ofereix una reflexió de diverses persones sobre el llegat de la Cimera.
Fixant l'agenda de la sostenibilitat per al nou mil·lenni
L'autor, des de la perspectiva de les Nacions Unides, repassa la trajectòria del sistema internacional des de Rio fins a Johannesburg i planteja els grans reptes per assolir un desenvolupament sostenible
L'exresponsable de l'Agència Europea del Medi Ambient valora la Declaració política i el Pla d'acció de la Cimera Mundial per al Desenvolupament Sostenible i reflexiona sobre el paper de la Unió Europea en el procés.
El coordinador del Fòrum Mundial de Xarxes de la Societat Civil - UBUNTU argumenta que les opcions que s'han acabat prenent per part dels representants dels estats no són les que el món necessita.
Diferents visions de la Cimera per al Desenvolupament Sostenible
La Unió Mundial per a la Conservació ha triat un conjunt d'articles periodístics sobre la cimera, elaborats per professionals de diferents cultures, que pretén donar una visió des de diferents percepcions sobre la reunió de Johannesburg.
Des d'una perspectiva periodística, l'autor fa una crònica del que va observar a Sud-àfrica i aprofundeix en les dificultats per assolir l'ecoequitat en un món fràgil.
L'escassetat d'aigua és una característica del clima mediterrani ben coneguda i documentada històricament.
Hi ha marge per a una millora en la gestió de l'aigua i en les polítiques públiques al voltant d'aquest recurs?
Aquest és l'interrogant que vol respondre aquest número de la revista, que explica també els eixos de la política de la Generalitat pel que fa a aquest recurs estratègic i fonamental per al futur del país.
Catedràtic del Departament d'Història i Institucions Econòmiques de la Universitat de Barcelona
L'autor defensa una visió integradora de la problemàtica de l'aigua que inclogui els aspectes ecològics, econòmics i socials.
Només a partir d'aquesta triple dimensió es poden desenvolupar polítiques públiques realment democràtiques per establir unes tarifes justes per a l'ús de l'aigua.
Tello, a partir d'una radiografia del consum domèstic d'aigua a l'àrea metropolitana de Barcelona, argumenta que hi ha potencial d'estalvi, i assenyala que la gran assignatura pendent és introduir més progressivitat en l'estructura tarifària.
Mirada històrica - Consideracions geogràfiques i històriques sobre l'aigua i la seva gestió
Catedràtic de Geografia Física, Universitat de Barcelona - Professor titular d'Anàlisi Geogràfica Regional, Universitat de Barcelona
Aquest article repassa els aspectes geogràfics i l'evolució de la gestió de l'aigua a través de la història, i centra aquesta descripció en el cas de Catalunya.
Els autors també expliquen els conflictes al voltant de l'aigua quan han tingut lloc a la península Ibèrica.
Mirada local - Els usos de l'aigua a Catalunya
Departament de Geografia i Institut de Ciència i Tecnologia Ambientals.
L'autor analitza els usos de l'aigua a Catalunya, i subratlla les asimetries de recursos i tipologies d'usos existents al territori català.
També s'analitzen els escenaris de demandes i usos previstos per a l'any 2025.
Per il•lustrar algunes tendències dels usos en els àmbits urbans, es tracta el cas de la regió metropolitana de Barcelona i les noves formes de consum vinculades a l'urbanisme de baixa densitat.
Cara a cara - Visions sobre la gestió integrada de l'aigua
L'enginyer de camins Rafael Mujeriego i el biòleg Narcís Prat confronten els seus punts de vista sobre què és i què no és la gestió integrada de l'aigua.
Dues visions científiques sobre una gestió complexa.
Polítiques públiques - La política de l'aigua del Govern de la Generalitat
Director de l'Agència Catalana de l'Aigua
El director de l'Agència Catalana de l'Aigua (ACA) explica els eixos de la política del Govern de la Generalitat: situació, solucions, accions prioritàries i els grans reptes pel que fa a la gestió de l'aigua a Catalunya.
Aquest número de la revista ofereix un tast de la complexitat inherent al fet de pensar i actuar sobre el canvi climàtic en el món d'avui.
Conté un seguit de reflexions a l'entorn del planeta després del Tractat de Kyoto i presenta les polítiques públiques del Govern de Catalunya pel que fa a l'escenari post-Kyoto.
El canvi climàtic i la gestió de la complexitat Medi Ambient, Tecnologia i Cultura
L'interrogant - Fins quan tindrem reserves de combustibles fòssils?
Catedràtic d'estratigrafia i professor de Recursos Energètics de la UB
El 87% de l'energia primària que es consumeix al món, sense comptabilitzar la biomassa tradicional, prové dels combustibles fòssils.
Aquest article, amb la perspectiva del 2030, planteja i respon un seguit de preguntes en relació amb la sostenibilitat del model energètic actual: disposem de prou reserves i recursos de petroli, gas i carbó per plantar cara a la demanda futura?, quina capacitat d'extracció cal posar a punt per satisfer aquesta demanda?, quines implicacions tindrà això sobre el comerç mundial?, quin grau de dependència haurien de suportar els països industrialitzats?, i quin serà l'impacte ambiental sobre el planeta causat per l'ús continuat i creixent de combustibles fòssils?
Mirada local - El futur climàtic a partir del 2012.
Departament de Física, Universitat Autònoma de Barcelona
L'article resumeix un estudi exhaustiu elaborat per diversos experts sobre la realitat climàtica de Catalunya.
A continuació, es presenten les característiques climàtiques del territori català, una previsió sobre possibles canvis de clima a mitjà termini, i les conseqüències possibles sobre diferents sectors econòmics del país.
Mirada global - El món dels negocis i la protecció del clima
Catedràtic d'Estratigrafia i professor de Recursos Energètics de la UB
El president de la Unió d'Indústries de la Comunitat Europea (UNICE) explica el punt de vista d'aquesta organització pel que fa a les polítiques i a les accions per combatre el canvi climàtic.
La UNICE representa més de 20 milions d'empreses radicades en 33 països europeus.
Cara a cara - Kyoto: llums i ombres
Alba Cabañas, des del món de l'empresa, i Jaume Morrón, des de l'ecologisme racional, conversen sobre el procés que ha portat fins a Kyoto, sobre el futur energètic, sobre el canvi tecnològic, sobre fiscalitat...
En definitiva, reflexionen sobre els camins de present i de futur per conciliar les crisis ambientals amb el desenvolupament i les necessitats dels diferents actors econòmics de la nostra societat.
Polítiques públiques - Post-Kyoto i les polítiques de la Generalitat de Catalunya
Direcció General de Polítiques Ambientals i Sostenibilitat.
Departament de Medi Ambient i Habitatge.
Els autors presenten les polítiques públiques del Govern de la Generalitat de Catalunya pel que fa a l'escenari post-Kyoto.
Es detalla el pla d'acció per reduir progressivament l'excés d'emissions a Catalunya en diferents àmbits: energia; transport; indústria; residencial i serveis; agrícola, ramader i boscos; residus; recerca i desenvolupament; informació i sensibilització.
Amb el propòsit de fer justícia a tantes dones silenciades i ignorades en la història del pensament ambiental i científic, i aprofitant l'avinentesa dels cent anys del naixement de Rachel Carson, autora d'una obra clau del pensament ambiental i ecologista, Primavera silenciosa, aquest número de la revista està dedicat a aportacions fetes per dones al pensament i l'acció ambiental.
Veus que desperten consciències
L'autora recull algunes aportacions rellevants del col·lectiu femení al pensament i la pràctica ecològics, tot destacant el context material i simbòlic on apareixen.
Tanmateix, abunda en l'ètica de la cura i la seva relació amb la pau i el medi ambient i, des de la perspectiva de les teories ecofeministes, fa una crítica al desenvolupament insostenible.
Rachel Carson i el trànsit de la sensibilitat naturalista cap a la consciència ecològica
Centre d'Estudis de la Dona de la Universitat de la Laguna
Aquesta obra es considera el trànsit de la sensibilitat naturalista cap a la consciència ecològica, originada en la tendència suïcida de la nostra civilització.
Pel que fa a la figura de Carson, cal dir que ha estat comparada amb Cassandra: ambdues van ser agitadores de l'esperit conformista del seu temps.
Vandana Shiva: una dona entre dones, l'aigua i la llavor
Investigadora en física quàntica, va deixar la carrera científica i ha esdevingut una de les veus del món més influents del moviment en defensa del medi ambient.
Les seves idees i el seu activisme, que incorpora la no-violència de Gandhi, han inspirat nombrosos moviments socials liderats per dones.
El concepte de sostenibilitat, tan malejat darrerament, s'associarà per sempre a aquesta metgessa noruega.
Tant des de la Comissió de Medi Ambient i Desenvolupament de les Nacions Unides com des de l'Organització Mundial de la Salut, s'han situat en l'agenda política mundial temes punyents i s'han intentat afavorir les capes més pobres i els països menys desenvolupats.
Wangari Maathai, sembrant llavors de consciència
Reconeguda amb el Premi Nobel de la Pau del 2004, aquesta activista africana lidera un moviment de dones, Green Belt Movement, que ha plantat més de 30 milions d'arbres a Kenya per lluitar contra la desforestació, la transformació del paisatge i les condicions de vida de les dones africanes.
Ellen Swallow Richards, pionera de les ciències ambientals
Biòloga i presidenta de l'Associació Catalana de Comunicació Científica
Pionera en l'estudi de les ciències ambientals i primera dona admesa a l'Institut de Tecnologia de Massachusetts, va dedicar grans esforços vitals perquè les dones fossin reconegudes en el món de la ciència i admeses en les societats científiques.
Petra Kelly, la tragèdia d'una gran esperança
Periodista expert en temes ambientals
Veu molt crítica amb la societat accidental, va denunciar l'organització dels partits polítics tradicionals i els vincles entre el poder econòmic i el poder militar.
D'esperit revolucionari i trencador, va ser una de les fundadores dels Verds alemanys.
A principis dels noranta va començar el seu eclipsi i va morir, en circumstàncies estranyes, l'any 1992.
Aprofitant l'avinentesa del Congrés Mundial de la Natura, organitzat per la Unió Internacional per a la Conservació de la Natura a Barcelona l'any 2008, aquest número de la revista aborda la gestió de la natura en l'àmbit global, les idees i accions concretes per fomentar-ne la preservació i els diferents models de polítiques públiques.
Barcelona acull el Congrés Mundial de la Natura
Els grans reptes globals en la gestió dels espais naturals
Presidenta de DEPANA, vicepresidenta de la UICN i membre de la Comissió Mundial d'Àrees Protegides
Evolució del concepte de conservació
Panorama mundial de la conservació i de la gestió dels espais naturals
Custòdia del territori a Catalunya
Xarxa de Custòdia del Territori
El valor del paisatge i el territori
Biòleg i director de la Fundació Territori i Paisatge de Caixa Catalunya
Catedràtic de Dret Financer i Tributari de la Universitat de Barcelona
La conservació del patrimoni, una opció estratègica per a Catalunya
Directora general de Medi Natural de la Generalitat de Catalunya
Aprofitant l'avinentesa que l'any 2009 es compleixen 200 anys del naixement de Darwin i 150 de la publicació de la seva obra més coneguda, L'origen de les espècies, aquest número de la revista pretén afegir-se a la commemoració de l'any Darwin mirant de reflectir alguns dels aspectes menys tractats o desconeguts del genial naturalista britànic.
La difusió del darwinisme a Catalunya
Charles Darwin (1809-1882): una vida de dedicació a la ciència
Biòloga i presidenta de l'Associació Catalana de Comunicació Científica
Professor d'investigació de l'ICREA.
Director de Mètode i de la Biblioteca Darwin (Laetoli).
L'objectiu d'una política forestal intel·ligent hauria de ser un compromís ferm entre tots els agents socials per plantar cara a l'abandonament rural.
D'això tracta aquest número de la revista, i ens proposa fer una reflexió socioecològica sobre la gestió dels boscos a Catalunya.
- Plantar cara a l'abandonament rural
- Silvicultura planetària per a la protecció del clima
Josep G. Canadell, Biòleg i director executiu de Global Carbon Project, CSIRO Marine and Atmospheric Research, Austràlia
- Biodiversitat i gestió forestal: estat de la qüestió
Jordi Camprodón, Centre Tecnològic Forestal de Catalunya
- La gestió forestal a les forests de titularitat privada
Antoni Farrero, Enginyer de forests i director gerent del Centre de la Propietat Forestal
Teresa Baiges, Enginyera de forests i cap de la Unitat de Transferència de Coneixement del Centre de la Propietat Forestal
- Els boscos, expressió socioecològica
Martí Boada, Biòleg i investigador de l'ICTA
- Per una estratègia forestal a Catalunya
Josep M. Cabanas, Responsable nacional del sector forestal d'Unió de Pagesos de Catalunya
- L'ús de la biomassa i la gestió dels boscos
Institut de Ciència i Tecnologia Ambientals (ICTA) i Departament de Química - Universitat Autònoma de Barcelona
- Una política forestal pública per una gran diversitat
Núria Bonaventura, Directora general del Medi Natural de la Generalitat de Catalunya
Aquest número de la revista pretén ser un altaveu per aquells que pensen en un nou model d'espai urbà, aquells que promouen la seva metamorfosi per fer possible ciutats més autosuficients energèticament i que, per tant, redueixin la seva petjada ecològica.
La ciutat, mosaic territorial: un model per a ciutats ambientalment factibles, Carles Llop i Sebastià Jornet
Sistemes urbans i capacitat d'anticipació, Salvador Rueda
El camí cap a la Tercera Revolució Industrial i una nova visió social distribuïda per al món del segle XXI, Jeremy Rifkin
Aquest número de la revista parteix de la convicció que Catalunya no té més remei que fer una aposta clara i decidida per les renovables, especialment per l'energia eòlica.
Però s'ha de fer bé, cercant complicitat i respectant el valor del paisatge.
En aquest número s'intenta argumentar que això és possible.
Les energies renovables poden ajudar a remuntar la crisi?
L'article detalla el model alemany per fomentar la indústria de les energies renovables
Eficiència territorial: la sinergia entre energia i paisatge
Joan Marull Institut d'Estudis Regionals i Metropolitans de Barcelona
Enric Tello Departament d'Història i Institucions Econòmiques de la UB
Energies renovables, tecnologia, ecosistemes i paisatges
Professor d'energia a la UAB-ICTA
L'autor fa un repàs històric de la relació entre els humans, l'energia i les renovables.
Frederic Ximeno Director general de Polítiques Ambientals i Sostenibilitat