projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
ORDRE de 9 de gener de 1990, per la qual es reglamenten la Denominació de Qualitat Peix Blau de Tarragona i el seu Consell.
ORDRE de 8 de gener de 1990, per la qual es reglamenten la Denominació de Qualitat Poma Plana d'Urgell i el seu Consell.
ORDRE de 9 d'octubre de 1989, per la qual es reglamenten la Denominació de Qualitat Llonganissa de Vic i el seu Consell.
ORDRE de 25 de juliol de 1989, per la qual es crea la Denominació de Qualitat Poma de la Plana d'Urgell.
ORDRE de 29 de maig de 1989, per la qual es modifica el Reglament de la Denominació de Qualitat Arròs del Delta de l'Ebre i el seu Consell.
ORDRE de 8 de maig de 1989, per la qual es crea la Denominació de Qualitat Peix Blau de Tarragona i el seu Consell provisional.
ORDRE de 5 d'abril de 1989, per la qual es modifica el Reglament de la Denominació de Qualitat Pollastre i Capó de la Raça Prat i el seu Consell.
ORDRE de 17 de març de 1989, per la qual es reglamenten la Denominació de Qualitat Ostres del Delta de l'Ebre i el seu Consell.
ORDRE de 21 de juny de 1988, per la qual es crea la Denominació de Qualitat Llonganissa de Vic i el seu Consell Provisional.
ORDRE de 17 de desembre de 1987, per la qual es crea la Denominació Genèrica de Qualitat Ostres del Delta de l'Ebre i el seu Consell Provisional.
ORDRE de 18 de novembre de 1987, per la qual es reglamenta la Denominació Genèrica de Qualitat "Anxova de l'Escala" i el seu Consell.
ORDRE de 31 de juliol de 1987, per la qual es modifica el nom de la Denominació Genèrica de Qualitat Anxoves de l'Escala.
ORDRE de 25 de maig de 1993, per la qual es modifica l'Ordre de 14 de desembre de 1992, que aprovava el Reglament de la Denominació de Qualitat Formatges de l'Alt Urgell-Cerdanya i del seu Consell.
ORDRE de 15 de febrer de 1993, per la qual es modifica el Reglament de la Denominació de Qualitat Torró d'Agramunt i el seu Consell.
ORDRE de 4 de febrer de 1993, per la qual s'aprova el Reglament de la Denominació de Qualitat Mandarines i Clementines de les Terres Catalanes i del seu Consell.
ORDRE de 15 de febrer de 1993, per la qual es modifica el Reglament de la Denominació de Qualitat Peix Blau de Tarragona i del seu Consell.
ORDRE de 23 de desembre de 1992, per la qual s'aprova el Reglament de la Denominació de Qualitat Vedella de Girona i del seu Consell.
ORDRE de 14 de desembre de 1992, per la qual s'aprova el Reglament de la Denominació de Qualitat Formatges de l'Alt Urgell-Cerdanya i del seu Consell.
ORDRE de 19 de novembre de 1992, per la qual s'aprova el Reglament de la Denominació de Qualitat Mantega de l'Alt Urgell-Cerdanya i del seu Consell.
ORDRE de 30 de setembre de 1992, per la qual es crea la Denominació de Qualitat Xai de la Raça Ripollesa i el seu Consell provisional.
ORDRE de 20 de juliol de 1992, per la qual es crea la Denominació de Qualitat Mandarines i Clementines de les Terres Catalanes, i el seu Consell Provisional.
ORDRE d'1 de juny de 1992, per la qual s'aprova el Reglament de la Denominació Comarcal de Productes Alimentaris de l'Alt Camp.
ORDRE de 3 de juny de 1992, per la qual es crea la denominació de Qualitat Mantega de l'Alt Urgell-Cerdanya i el seu Consell Provisional.
ORDRE de 22 de maig de 1992, per la qual es crea la denominació de qualitat Formatge de l'Alt Urgell-Cerdanya i el seu Consell Provisional.
En qualsevol cas, el termini fixat ha d'ésser suficient per al compliment de l'obligació de què es tracti, i la multa no pot excedir els 10.000 euros.
En qualsevol cas, el termini fixat ha d'ésser suficient per al compliment de l'obligació de què es tracti, i la multa no pot excedir els 1.500 euros.
En qualsevol cas, el termini assenyalat ha d'ésser suficient per al compliment de l'obligació de què es tracti, i la multa no pot excedir els 600 euros.
La resolució que ordeni el tancament de les empreses, els establiments i els habitatges d'ús turístic, o n'ordeni el cessament de l'activitat, ha de determinar la impossibilitat d'instar un nou procediment d'habilitació amb el mateix objecte durant un període d'un any.
Mitjançant la incoació de l'expedient corresponent, i sense que tingui caràcter de sanció, l'òrgan competent pot acordar el tancament de les empreses o els establiments que no comptin amb les autoritzacions o les inscripcions preceptives, o pot ordenar que se'n suspengui el funcionament fins que es rectifiquin els defectes observats o es compleixin els requisits legalment establerts.
Objecte i àmbit de la disposició.
Sol·licitud d'autorització d'instal·lació d'un parc aquàtic.
Condicions generals de construcció de les instal·lacions dels parcs aquàtics
Obligacions i drets de l'empresa
Obligacions i drets dels usuaris
La progressiva expansió del turisme a Catalunya va propiciant, per part del sector, la recerca d'ofertes complementàries que constitueixin, al seu torn, un factor d'animació de l'esmentada activitat.
Formant part d'aquesta dinàmica, han aparegut els parcs aquàtics com a recintes tancats, on s'ofereix a l'usuari múltiples i diverses atraccions que potencien el gaudiment de l'aigua com a element principal d'un joc estimulant que, per evitar riscs, ha de desplegar-se en el marc d'una normativa adequada.
Per altra part, essent l'esmentat l'objectiu principal dels parcs aquàtics, aquestes instal·lacions presenten d'altres alternatives complementàries d'esbarjo al seu si, tals com restaurants, zones per practicar el "pic-nic", esports, etc. Aquestes circumstàncies fan que, de fet, la seva oferta es dirigeixi a amplis sectors de la població de manera indiscriminada i que la seva incidència en el turisme sigui també de gran importància.
Per tant, els consumidors i usuaris d'aquestes modalitats de diversió tenen dret a trobar en els parcs aquàtics la seguretat necessària per gaudir de les seves instal·lacions sense risc, utilitzant, al seu torn, les atraccions d'acord amb les instruccions i mesures de precaució establertes.
El Decret afecta també les atraccions aquàtiques instal·lades en platges, llacs, pantans o bé en altres recintes tancats, tals com piscines col·lectives d'ús públic.
En efecte, les esmentades atraccions hauran de complir, per a la seguretat dels usuaris, les condicions tècniques que conté l'Annex 1 d'aquest Decret.
És possible que l'aplicació del Reglament faci palesa la necessitat de la seva adequació, una realitat viva i canviant per raó de la demanda del públic i els avenços tecnològics.
Per aquest motiu, es preveuen els mecanismes per anar adaptant-lo a les circumstàncies objectives fins a completar, mitjançant les normes administratives corresponents, el desenvolupament ordenat d'una activitat que pot ser font d'atracció turística.
Finalment, cal dir que l'activitat objecte d'aquest Decret presenta un caràcter notoriament interdisciplinar, fet que ha motivat la intervenció, en la seva elaboració, dels Departaments de Governació, Sanitat i Seguretat Social, Política Territorial i Obres Públiques, Indústria i Energia, Comerç, Consum i Turisme i de Treball, i farà imprescindible la coordinació entre els diversos Departaments en l'aplicació del Reglament i també amb els ajuntaments, als quals correspon atorgar, d'acord amb aquest Decret, les llicències oportunes així com les autoritzacions de reobertura anual, una vegada s'hagi comprovat l'estat de les instal·lacions.
A proposta dels Consellers de Comerç, Consum i Turisme i de Governació i d'acord amb el Consell Executiu,
El personal inspector pot emetre informes d'inspecció quan sigui adequat per la naturalesa dels fets que cal inspeccionar; en particular, quan s'investiguin activitats o serveis de la societat de la informació, o quan es pugui frustrar la finalitat de l'actuació inspectora.
Els fets recollits en els informes tenen el mateix valor probatori que els fets constatats, continguts o recollits en les actes d'inspecció.
Les persones físiques o jurídiques, públiques o privades, estan obligades a proporcionar als inspectors de turisme tota classe de dades, informació, antecedents i justificants amb transcendència turística relacionada amb el compliment de llurs pròpies obligacions turístiques o deduïdes de llurs relacions econòmiques o professionals amb altres persones obligades.
Les obligacions a què fa referència aquest article s'han de complir amb caràcter general de la manera i en els terminis que es determinin reglamentàriament o mitjançant el requeriment individualitzat de l'Administració turística, que es podrà fer en qualsevol moment posterior a la realització dels fets o activitat relacionada amb les dades o antecedents requerits.
El número d'inscripció en el Registre de turisme de Catalunya de les empreses i els establiments turístics ha de constar en tota mena de publicitat que els anunciï.
S'han d'inscriure al Registre de Turisme de Catalunya totes les empreses i establiments turístics regulats per aquesta Llei i la normativa que la desplega.
Tots els subjectes que duguin a terme activitats turístiques s'han d'inscriure o han d'ésser inscrits, d'acord amb el que disposen aquesta Llei i les disposicions reglamentàries que la completin o la desenvolupin, en el Registre de Turisme de Catalunya, que ha de comptar, amb aquesta finalitat, amb les seccions i les subseccions que siguin determinades per reglament.
Tenen la consideració d'establiments i activitats d'interès turístic els que, essent oferts mitjançant preu, contribueixen a dinamitzar el turisme i afavoreixen les estades en el territori, com ara els establiments de restauració; les empreses de serveis i activitats esportives a la natura i culturals; les empreses de serveis relacionats amb congressos, convencions i incentius, i les instal·lacions destinades a aquest objecte; els equipaments i les instal·lacions d'allotjaments juvenils, i els parcs aquàtics o temàtics.
Tenen la consideració d'establiments i activitats d'interès turístic les que, essent ofertes mitjançant preu, contribueixen a dinamitzar el turisme i afavoreixen les estades en el territori, com ara els establiments de restauració, les empreses de serveis i activitats esportives a la natura i culturals, les empreses de serveis relacionats amb congressos, convencions, incentius i les instal·lacions destinades a aquest objecte, els equipaments i les instal·lacions d'allotjaments juvenils, els habitatges d'ús turístic i els parcs aquàtics o temàtics.
Tenen la consideració de centre recreatiu turístic les àrees de gran extensió en què s'emplacen, duna manera integrada, les activitats pròpies dels parcs temàtics d'atraccions de caràcter recreatiu, cultural i d'esbarjo i els usos complementaris esportius, comercials, hotelers i residencials, amb els serveis corresponents, si compleixen els requisits i tenen les característiques que estableix la Llei reguladora d'aquests centres.
No poden ésser qualificats en cap cas com a establiments de turisme rural els pisos, considerats com a habitatges independents, en un edifici de diverses plantes en règim de propietat horitzontal, on es presta el servei d'allotjament.
No poden ésser qualificades en cap cas com a establiments de turisme rural les empreses que presten llurs serveis d'allotjament en pisos, considerats com a habitatges independents en un edifici de diverses plantes, en règim de propietat horitzontal.
Els càmpings són establiments que presten servei d'allotjament temporal en espais d'ús públic degudament delimitats, destinats a la convivència agrupada de persones a l'aire lliure, mitjançant tendes de campanya, caravanes, autocaravanes i altres albergs mòbils o mitjançant bungalous, segons les modalitats que siguin establertes per reglament.
Tenen la consideració de càmping els espais d'ús públic degudament delimitats destinats a la convivència agrupada de persones a l'aire lliure, mitjançant tendes de campanya, caravanes, autocaravanes i altres albergs mòbils o mitjançant bungalous, segons les modalitats que siguin establertes per reglament.
Comissió de Delimitació Territorial
Representació de les entitats locals
Representació de les universitats, del Col·legi de Geògrafs i de l'Institut d'Estudis Catalans
Correcció de disfuncionalitats territorials
Informes, propostes i estudis de la Comissió
Sol·licitud d'informes, estudis i documentació
El Servei de Demarcacions Territorials
7.2 La Delegació de Catalunya del Col·legi de Geògrafs ha de proposar un titular i un suplent en la Comissió.
7.3 L'Institut d'Estudis Catalans ha de proposar un titular i un suplent en la Comissió.
7.2 L'Institut d'Estudis Catalans ha de proposar un titular i un suplent en la Comissió.
e) Un/a representant, amb rang de secretari general o de director general del Departament de la Presidència i dels departaments competents en matèria de seguretat ciutadana, d'agricultura, de serveis socials, d'economia i de salut, i dos representants, amb rang de secretari general o de director general, del departament competent en matèria de territori.
Són membres de la Comissió de Govern Local de Catalunya, en representació de l'Administració de la Generalitat, a més del president o la presidenta:
El secretari o la secretària general del departament competent en matèria d'Administració local.
Un representant, amb rang de secretari o secretària general o de director o directora general, del Departament de la Presidència i dels departaments competents en matèria d'Administració local, de seguretat ciutadana, d'agricultura, de serveis socials, d'economia i de salut, i dos representants, amb rang de secretari o secretària general o de director o directora general, del departament competent en matèria de territori.
Són membres de la Comissió de Govern Local de Catalunya, en representació de l'Administració de la Generalitat, a més del president:
El secretari o la secretària general del Departament de Governació i Administracions Públiques.
El secretari o la secretària de Funció Pública i Modernització.
Un representant, amb rang de secretari o secretària general o de director o directora general, dels departaments de la Presidència, de la Vicepresidència i d'Economia i Finances, d'Interior, Relacions Institucionals i Participació, de Política Territorial i Obres Públiques, d'Agricultura, Alimentació i Acció Rural, de Medi Ambient i Habitatge i d'Acció Social i Ciutadania.
Són membres de la Comissió de Govern Local de Catalunya, en representació de l'Administració de la Generalitat, a més del president, les persones següents:
La secretària general del Departament de Governació i Relacions Institucionals.
El director general d'Administració Local.
El director de l'Escola d'Administració Pública de Catalunya.
Un representant amb rang de secretari general o de director general dels departaments següents: Presidència; Economia i Finances; Interior; Medi Ambient; Benestar Social; Universitats, Recerca i Societat de la Informació;
Agricultura, Ramaderia i Pesca, i Política Territorial i Obres Públiques.
2.3 Són vicepresidents de la Comissió el secretari general del Departament de Governació i Administracions Públiques, que substitueix, en cas d'absència, el president, i un vocal de la representació de les entitats locals, elegit, anualment, entre els membres designats per aquestes.
2.3 Són vicepresidents de la Comissió el director general d'Administració Local, que substitueix, en cas d'absència, el president, i un vocal de la representació de les entitats locals.
La vicepresidència de la representació de les entitats locals podrà ser renovada anualment per elecció entre els membres que la componen.
4.2 La Comissió és presidida per la persona titular del departament competent en matèria d'Administració local.
És titular de la vicepresidència de la Comissió la persona titular de la Secretaria d'Administracions Locals.
És vicepresident de la Comissió el director general d'Administració Local.
És vicepresident de la Comissió el director general d.Administració Local.
El Decret 225/2002, de 27 d'agost, pel qual es regula la Comissió de Delimitació Territorial, va establir la composició d'aquest òrgan col·legiat, integrat per representants de l'Administració de la Generalitat, de les entitats locals de Catalunya, de les universitats catalanes i de l'Institut d'Estudis Catalans.
Els geògrafs són el col·lectiu professional més directament implicat en l'estudi de l'organització territorial i aquesta Comissió analitza des del punt de vista territorial les sol·licituds i les propostes sobre la revisió i la modificació dels límits dels ens locals de Catalunya i de les demarcacions en què s'estructura territorialment l'Administració de la Generalitat, per la qual cosa s'hauria d'incloure, de manera permanent, un membre d'aquest col·lectiu dins l'esmentada Comissió.
La Comissió de Delimitació Territorial, en la seva sessió de 22 de juliol de 2004, va informar favorablement la modificació dels articles 4 i 7 del Decret 225/2002, de 27 d'agost, pel qual es regula la Comissió de Delimitació Territorial, per tal d'integrar de manera permanent un membre de la Delegació de Catalunya del Col·legi de Geògrafs en aquesta Comissió.
D'acord amb el dictamen de la Comissió Jurídica Assessora, a proposta del conseller de Governació i Administracions Públiques i d'acord amb el Govern,
Es modifiquen l'apartat 1 de l'article 4 i l'article 7 del Decret 225/2002, de 27 d'agost, pel qual es regula la Comissió de Delimitació Territorial, que queden redactats de la manera següent:
"4.1 La Comissió de Delimitació Territorial està integrada per:
"Vuit representants de l'Administració de la Generalitat.
"Vuit representants de les entitats locals de Catalunya.
"Tres representants de les universitats de Catalunya.
"Un representant del Col·legi de Geògrafs.
"Representació de les universitats, del Col·legi de Geògrafs i de l'Institut d'Estudis Catalans.
"7.1 Els representants de les universitats catalanes i els seus suplents són proposats pel Consell Interuniversitari de Catalunya entre especialistes en temes de dret administratiu, geografia i urbanisme.
"7.2 La Delegació de Catalunya del Col·legi de Geògrafs ha de proposar un titular i un suplent en la Comissió.
"7.3 L'Institut d'Estudis Catalans ha de proposar un titular i un suplent en la Comissió".
Es deroguen l'apartat 1 de l'article 4 i l'article 7 del Decret 225/2002, de 27 d'agost, pel qual es regula la Comissió de Delimitació Territorial.
Barcelona, 7 de setembre de 2004
DECRET LLEI 7/2020, de 17 de març, de mesures urgents en matèria de contractació pública, de salut i gestió de residus sanitaris, de transparència, de transport públic i en matèria tributària i econòmica.
LLEI 9/2017, del 27 de juny, d'universalització de l'assistència sanitària amb càrrec a fons públics per mitjà del Servei Català de la Salut.
DECRET LLEI 26/2020, de 23 de juny, de mesures extraordinàries en matèria sanitària i administrativa.
DECRET 256/2013, de 26 de novembre, pel qual es crea el Registre de professionals sanitaris de Catalunya i s'estableixen els criteris generals i requisits mínims dels registres públics de professionals sanitaris en l'àmbit de Catalunya.
ACORD de la Mesa del Parlament pel qual s'aprova la versió en occità (aranès) de la Llei 9/2017, del 27 de juny, d'universalització de l'assistència sanitària amb càrrec a fons públics per mitjà del Servei Català de la Salut.
DECRET LLEI 29/2020, de 28 de juliol, pel qual s'adopten mesures pressupostàries en relació amb el desplegament de les actuacions d'atenció social, ordenació i reforç de determinats serveis socials de caràcter residencial i d'atenció diürna que preveu el Pla de contingència per a residències, per fer front als brots de la pandèmia generada per la COVID-19, pel qual es manté la vigència de preceptes en matèria d'infància i adolescència del Decret llei 11/2020, de 7 d'abril, pel qual s'adopten mesures econòmiques, socials i administratives per pal·liar els efectes de la pandèmia generada per la COVID-19 i altres de complementàries, i pel qual es modifica el Decret llei 21/2020, de 2 de juny, de mesures urgents de caràcter econòmic, cultural i social, sota el títol de mesures de caràcter social.
DECRET LLEI 24/2020, de 16 de juny, de mesures extraordinàries en matèria de personal.
ORDRE SLT/363/2014, de 10 de desembre, de creació del Consell de les Professions Sanitàries de Catalunya.
ORDRE JUS/290/2014, de 29 de setembre, per la qual es fa efectiva l'assignació al Departament de Salut de les funcions en matèria de salut i sanitàries de les persones privades de llibertat en centres penitenciaris i de menors i joves internats en centres de justícia juvenil, i la integració en el sistema sanitari públic dels serveis sanitaris penitenciaris i de justícia juvenil, incloent-hi l'ordenació del traspàs de recursos humans, materials i obligacions contractuals que s'hi vinculen.
-2 Els ens locals de Catalunya han d'incloure el requisit del coneixement oral i escrit del català en les bases de la convocatòria del concurs per a proveir llocs de treball reservats a funcionaris i funcionàries de l'Administració local amb habilitació de caràcter estatal.
-2 Els concursos són convocats anualment per la Generalitat, simultàniament amb les administracions de les altres comunitats autònomes.
-3 La designació per al lloc de treball determina simultàniament l'accés a la funció pública de la corporació local corresponent i l'adscripció a un lloc concret.
En l'Administració d'origen el funcionari queda en la situació d'excedència voluntària, i s'integra en el cos o l'escala del mateix grup de la nova Administració pública que sigui equivalent.
La Secció Cinquena de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya, el dia 10 d'octubre de 1997, ha dictat sentència en el recurs contenciós administratiu núm. 1512/94, interposat pel Consell Comarcal del Baix Llobregat, contra la Generalitat de Catalunya.
D'acord amb la interlocutòria dictada per la Secció Primera de la Sala Tercera del Tribunal Suprem, en la qual s'acorda declarar la inadmissió del recurs de cassació per a la unificació de doctrina interposat per la Generalitat de Catalunya;
Vist que la part dispositiva de la sentència esmentada estableix:
"—1 Estimar el present recurs i, en conseqüència, declarar la nul·litat del Decret 110/1994, de 3 de maig, per no resultar ajustat a dret.
"—2 No efectuar atribució de costes.";
De conformitat amb el que disposen els articles 103 i següents de la Llei reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa,
Disposar el compliment de la sentència esmentada en els seus termes exactes.
-2 D'acord amb llurs ofertes d'ocupació pública, les entitats locals han de seleccionar el personal per mitjà de convocatòria pública i dels sistemes de concurs, oposició i concurs oposició lliures, en els quals han de quedar garantits els principis d'igualtat, de mèrit, de capacitat i de publicitat.
En el procés de selecció, s'ha d'acreditar el coneixement del català i, en els ens locals de la Vall d'Aran, també de l'aranès, tant en l'expressió oral com en l'escrita, en el grau adequat a les funcions pròpies de les places de què es tracti.
-2 D'acord amb llurs ofertes d'ocupació pública, els ens locals han de seleccionar el personal per mitjà de convocatòria pública i dels sistemes de concurs, oposició o concurs-oposició lliures, en els quals han de quedar garantits els principis d'igualtat, de mèrit, de capacitat i de publicitat.
-2 L'ens local no pot renunciar a la fiscalització del servei, llurs modificacions, al rescat, al segrest o a la declaració de caducitat.
-5 Els actes del concessionari són impugnables davant l'òrgan corresponent de l'ens local mitjançant recurs ordinari.
-2 L'ens local no pot renunciar a la fiscalització del servei, llurs modificacions, el rescat, al segrest o a la declaració de caducitat.
En aquest cas, s'ha d'obrir una secció pròpia amb el pressupost de l'ens local i s'ha de portar també una comptabilitat especial.
Els actes del consell són impugnables davant l'òrgan corresponent de l'ens local, mitjançant recurs ordinari.
En aquest cas, s'ha d'obrir una secció pròpia en el pressupost de l'ens local i s'ha de portar també una comptabilitat especial.