projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El passat divendres 21 de febrer de 2020 va tenir lloc l'acte de signatura de l' Acord Nacional per a l'Agenda 2030 a Catalunya.
Representants d'organitzacions i entitats catalanes de diversos àmbits han fet possible aquest acord, que és el tret de sortida de l' Aliança Catalunya 2030, una gran coalició de país entre institucions públiques i privades, entitats del tercer sector, socials i econòmiques per assolir els 17 Objectius per al Desenvolupament Sostenible (ODS) de Nacions Unides.
Al llarg dels propers mesos, l'Aliança Catalunya 2030 vol sumar complicitats i noves adhesions arreu del territori, obrir-se a totes les entitats del país compromeses en aquests objectius.
És un projecte socioeducatiu que es porta a terme en alguns casals cívics de la Generalitat de Catalunya dins dels programes Jugar i Descobrir i Joves i ludoteques.
El projecte pretén, a través del treball diari amb les fruites, làctics i cereals, d'una manera lúdica, facilitar la integració de bons hàbits als infants tant d'higiene com d'alimentació, permetre el descobriment d'aquests aliments als infants que per diferents motius no els consumien, i facilitar l'adquisició d'aquests hàbits i coneixements.
També facilita la integració intercultural, la cohesió grupal i de l'equipament.
Els centres sociosanitaris, de titularitat pública o privada, presten una atenció especialitzada, sanitària i social, principalment a persones grans malaltes o que, independentment de l'edat, pateixen malalties cròniques discapacitants, malalties evolutives invalidants, deteriorament cognitiu, malalties en fase terminal, tenen problemes de rehabilitació funcional o requereixen cures o tractament de manera continuada.
Poden ser centres d'internament amb finalitat sociosanitària exclusivament o hospitals autoritzats tant per a l'internament agut com per al sociosanitari i/o psiquiàtric.
Hi ha serveis d'internament de llarga durada i de mitja estada, serveis d'atenció de dia sociosanitària i equips d'avaluació i suport als hospitals o a l'atenció primària.
El personal dels centres sociosanitaris està format per un equip interdisciplinari format per metges i metgesses, infermeres i infermers, auxiliars d'infermeria, treballadors i treballadores socials, fisioterapeutes i la resta de professionals que es requereixen per proveir adequadament els serveis.
Servei d'Estimulació Precoç i Rehabilitació TRIS TRAS
Àmbit territorial: Osona Nord (Alpens, Masies de Roda, Masies de Voltregà, Lluçà, Manlleu, Montesquieu, Oris, Roda de Ter, Rupit/Pruït, Sant Hipòlit de Voltregà, Sant Pere de Torelló, Sant Quirze de Besora, Sant Vicenç de Torelló, Santa Cecília de Voltregà, Santa Maria de Besora, Santa Maria de Corcó, Sobremunt, Sorà, Tavertet, Torelló i Vidrà)
Àmbit territorial: zona del Baix Montseny (Sant Celoni, Sant Esteve de Palautordera, Santa Maria de Palautordera, Sant Pere de Vilamajor, Sant Antoni de Vilamajor, Llinars del Vallès, Vilalba Saserra, Montseny, Campins, Fogars de Montclús, Gualba i Vallgorguina)
Conjunt d'intervencions dirigides als infants de zero a sis anys, a les famílies i al seu entorn, en els àmbits de la prevenció, la detecció, el diagnòstic i la intervenció terapèutica, de caràcter interdisciplinar, pel que fa als trastorns del desenvolupament.
Les intervencions es realitzen des del moment de la concepció fins que l'infant compleix els sis anys, per tant, inclou les etapes prenatal, perinatal i postnatal de la primera infància.
El Departament lidera els serveis d'atenció precoç a Catalunya des de l'any 1985 i, a partir de l'any 1995, té plena competència en aquest àmbit.
El model assistencial aplicat a aquest servei nclou actuacions de suport i acompanyament a les famílies en la cura que cal tenir per al desenvolupament integral dels infants.
Estat de tramitació: Informe de la Comissió de Govern Local
El termini per presentar al·legacions és del 10 al 30 de juliol amdòs inclosos.
Estat de tramitació: Informació pública.
Nou termini: del 26 de febrer al 19 de març de 2020, ambdós inclosos.
Estat de tramitació: Fase de sol·licitud de dictàmens
Estat de tramitació: En tràmit de dictamen de la Comissió Jurídica Assessora
Estat de tramitació: Informació pública i audiència.
Estat de tramitació: Fase d'inici
En aquest apartat s'informa dels Avantprojectes i Projectes de llei que impulsa el Departament així com de les ordres i decrets en tràmit.
S'ha de tenir en compte que els projectes normatius que es publiquen són els de caràcter general i que per tant totes aquelles disposicions que tenen a veure amb la convocatòria d'ajuts i subvencions no es recolliran en aquest apartat.
Format de les dades: HTML i PDF
Estat de tramitació: Fase d' informació pública.
El termini per presentar al·legacions és del 8 al 30 de setembre de 2020
Termini de participació finalitzat
Estat de tramitació: Tramitació parlamentària
Termini de participació finalitzat.
Se sotmet a consulta pública el text previ a la tramitació del Decret pel qual es regulen les condicions, procediment d'habilitació i organització per a l'exercici de la funció de comprovació de les condicions de seguretat i salut a les empreses i centres de treball per part de personal tècnic de la Generalitat de Catalunya.
Les aportacions es poden enviar a l'adreça electrònica [EMAIL].
Unitat responsable: Direcció General de la Inspecció de Treball a Catalunya.
Decret 202/2009, de 22 de desembre, dels òrgans de participació i de coordinació del Sistema català de serveis socials.
Els consells de participació de centres estan composats per la Presidència que recau en el director o directora del centre, i les Vocalies.
Les Vocalies les formen persones en representació de l'entitat titular, personal del centre, persones usuàries del servei o, si escau, els familiars de referència o els seus representants legals, una persona en representació de les famílies de les persones usuàries del servei i un representant de l'Administració local en el casos que no hi sigui representada ni com a titular del centre ni com a administració finançadora del servei.
La Secretaria és designada per la presidència, entre les persones vocals del Consell.
En els serveis socials d'atenció a la infància i l'adolescència que atenguin sis o més infants i adolescents de més de 12 anys, poden participar com a vocals en el consell de participació.
Els centres que tinguin menys de 25 places poden realitzar les funcions de participació que es concreten en la norma amb altres modalitats participatives.
Amb l'objectiu de donar suport tècnic a les persones responsables de crear o adaptar els consells de participació de centres s'ha elaborat la Guia per a la constitució dels consells de participació de centres de serveis socials.
Podeu fer arribar els vostres comentaris i aportacions a l'adreça:
O bé enviar un correu electrònic a: [EMAIL]
El Congrés Nacional de la Gent Gran, que convoquen cada quatre anys aquest Departament i el Consell de la Gent Gran de Catalunya (CGGCat), aplega representants de les persones grans de Catalunya i d'associacions, i persones expertes i professionals que durant diverses jornades de treball reflexionen sobre la realitat que viu la gent gran al nostre país i tracten els principals temes que els afecten.
Des del primer Congrés Nacional de la Gent Gran, celebrat l'octubre de 1990, cada Congrés ha contribuït de manera significativa a definir la realitat de la gent gran del nostre país.
Les reflexions i propostes dels congressos han ajudat a comprendre millor les necessitats de les persones grans.
Els temes que es debaten a cada Congrés acostumen a articular-se en grans blocs temàtics o ponències.
La importància del Congrés radica en el fet que serveix per obrir el debat social i perfilar la línia de treball que cal seguir per donar resposta a les necessitats d'avui i de demà de la gent gran.
Les ponències, les conclusions i el manifest de cada Congrés serveixen per marcar l'agenda política en matèria de gent gran durant els quatre anys que passen fins a la celebració del següent Congrés.
Aquí trobareu les conclusions recollides en el Manifest del 7è Congrés Nacional de la Gent Gran, celebrat el 2014.
En la fase postcongressual en què ens trobem ara és el moment de poder garantir la coordinació i el seguiment actiu de les accions que s'estan duent a terme.
Aquestes actuacions tenen la voluntat de donar compliment als acords que es van assolir al Congrés i que han de marcar l'agenda política en l'àmbit de les persones grans fins la propera edició, l'any 2018, quan està previst fer el 8è CNGG.
Ens aquests actes s'han convidat als delegats i delegades que participaren en el 7è CNGG, als representants de les Entitats de les Persones Grans de cada comarca, a les persones professionals i tècniques dels Serveis Socials de l'àmbit de la gent grans dels Consells Comarcals i del món municipal.
Jornades de treball al territori, amb l'objectiu de concretar les línies d'actuació postcongressuals.
Temporització: d'abril a juliol de 2015
Segona fase: implementació de les comissions de seguiment territorials:
Integrades pels vocals del CGGCat., una representació de delegats i delegades, i personal tècnic de l'Administració local.
Temporització: de setembre a desembre de 2015
Acords i conclusions del Manifest del 7è CNGG:
- Estat de benestar propi per a Catalunya
- Maltractaments a les persones grans
- Creixement sostenible i productiu
- Incentivar l'acció comunitària
- Participació i representació política
- Carta de drets i deures de les persones grans de Catalunya
- Reconeixement de la capacitat i el potencial del CGGCat
Podeu descarregar i llegir aquest document
Telèfon d'informació: 93 483 18 58 (de 8.30 a 15.00 h)
Correu electrònic del congrés: [EMAIL]
Al 3r Congrés Nacional de la Gent Gran, celebrat a Barcelona els dies 22 i 23 de maig de l'any 1998, hi van participar mil cinc-cents congressistes procedents de totes les comarques de Catalunya i de set-centes cinquanta entitats de gent gran.
El 3r Congrés Nacional de la Gent Gran va contribuir a deixar obert un gran debat social sobre les necessitats següents:
D'altra banda, a les conclusions del 3r Congrés Nacional de la Gent Gran es va acordar la necessitat de crear una Comissió d'Intercongressos permanent per fer el seguiment de la consecució real dels acords assolits.
La Comissió, que es va crear el mes de maig mateix, es va convertir un any després en el Consell Nacional de la Gent Gran de Catalunya.
Entre les principals aportacions i conclusions del 4t Congrés Nacional de la Gent Gran destaquen:
El dia 24 de maig es van aprovar les conclusions de les tres ponències i el manifest, que es van editar, juntament amb tot el treball fet, al llibre del 4t Congrés Nacional de la Gent Gran.
Posteriorment, el Departament de Benestar i Família i el Consell de la Gent Gran de Catalunya van elaborar i promulgar la Carta de Drets i Deures de la Gent Gran de Catalunya en compliment dels compromisos presos al 4t Congrés Nacional de la Gent Gran i de les recomanacions del Llibre blanc de la gent gran activa i el Llibre blanc de la gent gran amb dependència.
La ciutat de Barcelona va acollir els dies 4, 5 i 6 d'octubre de 2006 la celebració del 5è Congrés Nacional de la Gent Gran, organitzat, de manera conjunta, pel Departament de Benestar i Família d'aleshores de la Generalitat de Catalunya i el Consell de la Gent Gran de Catalunya (CGGCat).
La cloenda del 5è Congrés va representar una oportunitat per reunir més de mil dos-cents representants de les persones grans de Catalunya, associacions, persones expertes i professionals al Palau de Congressos de Catalunya, que van debatre i aportar propostes de millora adreçades a la gent gran, en particular i al conjunt de la societat, en general.
El procés participatiu del 5è Congrés, que es va iniciar amb l'elaboració dels textos de les ponències i va concloure amb l'aprovació del manifest, va aportar una nova visió de la realitat de les persones grans, més oberta, més respectuosa amb la pluralitat i menys paternalista.
A proposta del Ple del CGGCat, a la cinquena edició del Congrés Nacional de la Gent Gran hi va participar la presidència de la Sra.
Rosa Virós i Galtier, a la vegada presidenta del Consell Econòmic i Social de Barcelona i exrectora de la Universitat Pompeu Fabra.
La presidència d'honor va recaure en l'escriptor Paco Candel.
L'acte públic de nomenament i presentació d'ambdues presidències va tenir lloc a les Drassanes de Barcelona el dia 12 de juny de 2006.
Concretament, el Consell de la Gent Gran de Catalunya, juntament amb el Departament de Benestar i Família, van organitzar, durant la segona quinzena del mes de febrer i tot el mes de març, quaranta-quatre actes comarcals per presentar el 5è Congrés Nacional de la Gent Gran a tot el territori català i per promoure el debat entre les persones grans.
També es van lliurar els qüestionaris de les ponències a més de mil associacions de gent gran i més de dues mil persones van participar en els actes informatius.
D'aquests actes, dos van tenir lloc a la ciutat de Barcelona, dos més a la comarca del Barcelonès (un a l'Hospitalet de Llobregat i un altre a Badalona) i un a cadascuna de les comarques restants de Catalunya.
En aquestes jornades es va convocar a dues persones representants de cada associació de gent gran amb seu social al territori on se celebrava la trobada.
El Consell de la Gent Gran de Catalunya, en sessió plenària celebrada el dia 22 de desembre de 2005, va aprovar el reglament del 5è Congrés Nacional de la Gent Gran i l'estructura dels continguts que s'havien de debatre a les jornades finals del Congrés amb tres ponències:
Aquest document recull les conclusions a les quals van arribar les més de mil cent persones representants de la gent gran de Catalunya, associacions, i persones expertes i professionals assistents al 5è Congrés Nacional de la Gent Gran.
L'octubre del 2007, el Departament d'Acció Social i Ciutadania va editar aquest llibre que recull les imatges més significatives i els documents principals de tot el procés d'organització i celebració del 5è Congrés.
El Departament de Benestar Social i Família, a través de la Secretaria de Família i el Consell de la Gent Gran de Catalunya (CGGCat), estan organitzant el 6è Congrés Nacional de la Gent Gran, que se celebrarà durant la tardor del 2010.
Col·laboren en aquest projecte la Direcció General de Participació Ciutadana del Departament d'Interior, Relacions Institucionals i Participació i la Direcció General de Societat de la Informació i la Secretaria d'Acció Ciutadana del Departament de Governació i Administracions Públiques.
El Ple del Consell de la Gent Gran de Catalunya ha triat els següents tres temes:
Aprovat pel Ple del Consell de la Gent Gran de Catalunya el 29 de juny de 2010
El Congrés es desenvoluparà en els espais de participació següents:
Síntesi de les sessions realitzades
Els tres-cents delegats i delegades que participaran en l'acte de cloenda del 6è Congrés Nacional de la Gent Gran, que tindrà lloc durant la tardor del 2010, seran:
Consell de la Gent Gran de Catalunya Avda.
Per facilitar als ens locals l'elaboració dels plans d'actuació locals en matèria de serveis socials, s'ha dissenyat un model de Pla per oferir una guia a totes les autoritats locals de Catalunya per adaptar les actuals àrees bàsiques de serveis socials als nous requeriments de la Llei de serveis socials.
Aquest model es va dissenyar la durant la tardor de l'any 2008, en el marc d'un projecte participatiu en què van col·laborar onze ens locals representatius de la diversitat territorial, demogràfica i política.
Durant el primer trimestre de 2009 es van realitzar sis sessions informatives adreçades a personal directiu dels serveis socials bàsics i a personal responsable de planificació en serveis socials de l'àmbit local.
Recull de publicacions, articles i altres recursos documentals amb motiu de l'Any Europeu de l'Envelliment Actiu i de la Solidaritat Intergeneracional, elaborat per DIXIT Vic Centre de Documentació de Serveis Socials.
L'Any Europeu de l'envelliment actiu i la solidaritat intergeneracional (persegueix) va perseguir, com una de les seves finalitats, la sensibilització sobre la contribució que la gent gran pot aportar a la societat.
Al mateix temps anima els responsables polítics i els interessats a actuar per a crear millors oportunitats per a l'envelliment actiu i enfortir la solidaritat entre generacions.
Una de les finalitats de l'Any Europeu de l'envelliment actiu i la solidaritat intergeneracional va consistir en la sensibilització sobre la contribució que la gent gran pot aportar a la societat.
Al mateix temps va animar els responsables polítics i els interessats a actuar per a crear millors oportunitats per a l'envelliment actiu i enfortir la solidaritat entre generacions.
Per al Departament, l'Any Europeu va esdevenir una oportunitat per a potenciar accions per possibilitar a la societat catalana envellir amb salut, participant plenament en la societat i sent actius com a ciutadans.
El repte està en treure el màxim profit de l'enorme potencial que la gent gran conserva fins i tot en edats avançades.
Amb la voluntat de donar a conèixer les experiències es duien a terme, es va posar a disposició d'aquelles institucions i entitats que promouen programes d'envelliment actiu un sistema per a recollir les experiències dutes a terme a Catalunya.
Recull d'experiències en l? envelliment actiu que s'estan desenvolupant a Catalunya.
Posem a disposició d'institucions i entitats un sistema per recollir les experiències que estiguin desenvolupant
S'encarrega de donar suport a la gent gran des de la perspectiva de l'envelliment actiu.
Un dels seus principals eixos d'actuació és promoure la participació de les persones grans en temes que són del seu interès: treballar conjuntament per l'autonomia, la formació i l'accés a la cultura i les tecnologies de la informació.
La gent gran té molts coneixements per aportar.
L'Oficina també treballa en la protecció dels drets de les persones grans, i entre les seves funcions s'inclou informar, assessorar i orientar sobre les actuacions que suposadament vulnerin aquests drets.
El 30 de setembre de 2013, al Parlament de Catalunya, emmarcat en els actes commemoratius del Dia Internacional de la Gent Gran, es va celebrar el vuitè Ple de l'Experiència.
La sessió va ser presidida per la presidenta del parlament, la M. H. Sra.
Núria de Gispert, i hi van intervenir la consellera de Benestar Social i Família, H. Sra.
Neus Munté, i les diputades i diputats: I. Sra.
El Ple de l'Experiència té la finalitat de fer arribar les reivindicacions i inquietuds de la gent gran del nostre país als nostres representants polítics i al conjunt de la societat.
Aquest Ple va significar el tret de sortida del 7è Congrés Nacional de la Gent Gran, que culminarà el dia 1 d'octubre de 2014 amb l'aprovació de tres ponències i un manifest.
Per commemorar el Dia Internacional de la Gent Gran, el Departament i el Consell de la Gent Gran de Catalunya organitzen, en col·laboració amb el Parlament de Catalunya, els Plens de l'Experiència.
Des de l'any 2004, el Parlament de Catalunya, dipositari de la sobirania popular del poble català, al voltant de l'1 d'octubre, obre cada any les portes a les persones grans de Catalunya, representades pel Consell de la Gent Gran de Catalunya, perquè puguin fer arribar les seves reflexions, inquietuds i pensaments als diferents grups polítics amb representació parlamentària.
A través del Consell es fa una convocatòria a persones grans procedents de tot el territori català, de les entitats de gent gran de màxima implantació i dels sindicats més representatius de Catalunya que, per aquest dia, ocupen els cent trenta-cinc escons de l'arc parlamentari català.
Durant els Plens de l'Experiència, els membres del Consell de la Gent Gran de Catalunya poden fer sentir la seva veu amb tres ponències, amb les quals exposen les principals demandes del sector de la gent gran.
En els darrers anys, els Plens de l'Experiència s'han emès en directe pel canal Parlament, i s'ha ofert, així, la possibilitat de seguir l'esdeveniment a tota la ciutadania.
D'altra banda, entitats, associacions i casals de gent gran de la xarxa d'equipaments cívics de la Direcció General d'Acció Cívica i Comunitària se sumen a la celebració i organitzen actes, xerrades i festes d'homenatge i reconeixement arreu del territori.
En compliment de l'art. 5 de la Llei orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de protecció de dades de caràcter personal, us informem que les dades personals que proporcioneu s'incorporaran al fitxer "Persones adherides a campanyes de sensibilització".
La finalitat del fitxer és la difusió de l'adhesió a campanyes de sensibilització organitzades per la Direcció General de Famílies, així com la tramesa d'informació sobres les actuacions i programes relacionats amb la temàtica de la campanya.
La unitat responsable del fitxer és la Direcció General de Famílies i les dades recollides s'emmagatzemaran amb les mesures de seguretat i confidencialitat establertes legalment.
Teniu dret a accedir a les dades facilitades, rectificar-les, cancel·lar-les i a oposar-vos al seu tractament, en les condicions previstes per la legislació vigent.
Per exercir aquests drets, heu d'adreçar un escrit a la Direcció General de Famílies per correu postal (Av.
Paral·lel 50-52, 08001 Barcelona) o correu electrònic (adreçat a [EMAIL] i signat electrònicament amb DNI electrònic o certificat digital expedit pel CATCert).
Són prestacions econòmiques destinades a persones de més de seixanta-cinc anys que, per les seves circumstàncies personals, necessiten ser acollides en una residència, en un centre de dia o en un habitatge tutelat.
Aquestes prestacions es concedeixen per rebre el servei en una entitat col·laboradora del programa.
Característiques del procés de reconeixement de la dependència, mitjançant el qual es pot optar a aquestes prestacions.
L'1 d'octubre de 2004, Dia Internacional de la Gent Gran, el Parlament de Catalunya va viure una experiència pionera: cent trenta-cinc persones grans van ocupar els escons dels diputats i de les diputades del Parlament per celebrar el primer Ple de l'Experiència.
Durant aquest Ple, les persones representants del Consell de la Gent Gran de Catalunya van exposar les demandes i els reptes que afrontava la gent gran amb tres ponències:
Amb aquestes ponències, la gent gran va reclamar que se la tingués en compte com a part activa de la societat i de la vida política.
També va demanar, especialment per a les dones que s'ocupaven d'altres familiars, una pensió pròpia, que no depengués de tercers en el cas que als seixanta-cinc anys no tinguessin recursos propis.
Així mateix, es va sol·licitar una millora de l'atenció assistencial, sobretot als petits municipis i a les àrees rurals.
D'altra banda, van fer constar la necessitat d'agilitar els tràmits de la Llei d'atenció a la dependència.
A la sessió plenària, presidida del president del Parlament, Ernest Benach, hi van intervenir la consellera de Benestar i Família, Anna Simó, i els diputats i les diputades dels diversos grups parlamentaris: Josep Lluís Cleries (CiU), Teresa Estruch (Grup Parlamentari SCC), Carme Capdevila, (ERC) i Dolors Comas (ICV-EA).