"Pam a Pam és el mapa col·laboratiu que mostra les iniciatives del consum responsable i de l'Economia Solidària a Catalunya, una iniciativa de SETEM Catalunya i la Xarxa d'Economia Solidària (XES)".
Anna Fernàndez Montes treballa i participa a la Xarxa d'Economia Solidària de Catalunya i és co-coordinadora del mapa col·laboratiu Pam a Pam.
Durant més de 10 anys ha coordinat campanyes d'Economia Solidària, Finances Ètiques i Comerç Just.
Membre de la comissió social de Coop57.
Ha coordinat diverses publicacions com Mirades Globals per una altra economia i ha publicat L'Economia Social i Solidària a Barcelona.
Politòloga especialitzada en relacions internacionals i cooperació al desenvolupament.
La Xarxa d'Economia Solidària (XES) es gesta en un llarg procés de debat iniciat a mitjans dels anys 90 entre cooperatives catalanes i brasileres, que culmina amb la constitució de l'organització l'any 2003.
Actualment, la XES compta amb gairebé 300 sòcies, entre entitats i persones individuals.
La major part de la base social la conformen cooperatives de diferents tipus, associacions i fundacions.
Segons dades de l'Informe de Mercat Social Català, al 2015, els membres de la XES van donar feina a 3.400 persones i van generar 164 milions d'euros d'ingressos.
L'impacte social que genera la seva activitat, a més, implica 133.000 persones.
La XES és xarxa i moviment social, i persegueix l'objectiu de la transformació socioeconòmica del nostre país, a través de la promoció de l'Economia Social i Solidària (ESS), tant des d'una vessant pràctica com des de la incidència sociopolítica.
Col·lectivament, hem detectat quatre grans eixos d'acció prioritaris al voltant dels quals generem eines i activitats que contribueixin a assolir els nostres objectius: la construcció de Mercat Social -on s'emmarca el Balanç Social o la Fira d'Economia Solidària de Catalunya (FESC)-, l'acompanyament i creació de xarxes locals d'ESS, la incidència política i la formació, i la transversalitat de les Economies Feministes.
Parlem del projecte Pam a Pam: Com sorgeix?
Com ha evolucionat i quin serà el seu futur
Pam a Pam és el mapa col·laboratiu que mostra les iniciatives del consum responsable i de l'Economia Solidària a Catalunya, una iniciativa de SETEM Catalunya i la Xarxa d'Economia Solidària (XES).
Ofereix informació sobre les iniciatives que posen en pràctica una altra manera de fer economia sota lògiques democràtiques, equitatives, solidàries i respectuoses amb el medi ambient.
Neix a finals del 2013 com una resposta a la demanda ciutadana de com consumir responsablement que rebia Setem Catalunya després de molts anys de campanyes de denúncia sobre les injustícies del comerç internacional o l'explotació laboral.
No podíem ni volíem elaborar un llistat d'on «era bo consumir», i vàrem decidir crear una plataforma que formés i recollís la intel·ligència col·lectiva sobre establiments on poder practicar un consum i economia transformadors.
El 2014 la XES se suma al projecte i Pam a Pam esdevé el mapa de l'economia solidària a tot Catalunya.
L'essència de Pam a Pam és que és col·laboratiu: no són les iniciatives les que omplen les seves dades per aparèixer al mapa sinó que una comunitat de persones identifiquen aquestes entitats, les coneixen, les entrevisten i les pugen al web.
El punt de partida és un qüestionari de 15 criteris que validen que les iniciatives que es mostren al mapa responen a les premisses de l'Economia Solidària.
Pam a Pam esdevé l'eina de visualització i articulació de l'ESS a Catalunya, una eina d'autoanàlisis i aprenentatge per a empreses i entitats per millorar les seves pràctiques i caminar cap a l'ESS, i un procés d'activisme i formació ciutadana al voltant de l'economia cooperativa social i solidària.
Actualment mostra 400 punts d'ESS al país i hi participen més de 100 persones.
És un procés entusiasmant on queda molt per conèixer i mapar!
Quin és l'impacte de l'economia solidària en el model global de consum?
Des de l'economia social i solidària ens agrada parlar de la construcció de mercat social, ja que abordem el canvi de paradigma econòmic des d'una lògica holística, i perquè ja existeixen alternatives consolidades en tots els sectors econòmics de la nostra vida.
Entenem per mercat social una xarxa-sistema d'intercanvis basats en l'economia solidària, que agrupa un conjunt de pràctiques de producció, comercialització, consum i crèdit que busquen la satisfacció de necessitats i el desenvolupament integral de l'ésser humà i de la comunitat en lloc de la maximització de beneficis.
Tot això, seguint els valors de cooperació, solidaritat, democràcia, igualtat i sostenibilitat.
Com a consumidores responsables, tenim accés a béns o serveis que han estat produïts sense explotació i que són comercialitzats de manera justa.
Totes aquestes operacions necessiten crèdit, en format d'estalvi o inversió, que es cobreixen des de les finances ètiques.
Des d'aquest prisma, l'ESS proposa un canvi de model que aborda el consum, però també la producció, l'intercanvi... i que s'està desplegant amb força.
Les cinc edicions de la fira d'Economia Solidària de Catalunya en són una mostra: de 5.000 persones a la primera edició a les 19.000 de la quarta, el creixent nombre d'entitats expositores...
És palpable un interès creixent per part de la ciutadania a trobar alternatives de consum, al que se suma una major sensibilitat de l'administració pública per promoure el model de l'economia cooperativa social i solidària i la consolidació d'iniciatives d'ESS en sectors estratègics com l'energia o les telecomunicacions fan albirar que estem construint models reals i transformadors.
Quins són els principals reptes de futur?
Aquest mes d'octubre, en el marc de la FESC, la XES presenta l'Informe "L'estat del mercat social català", corresponent a l'exercici 2015, on es fa una foto fixa per a entendre com està el moviment de l'Economia Social i Solidària avui.
Així, gràcies a l'anàlisi de les dades del balanç social podem saber la mida mitjana d'una organització d'ESS, l'estat i nombre de xarxes locals i sectorials i l'acompliment de criteris socioambientals de les 105 organitzacions que han fet balanç social i les 219 que es van incorporar al Pam a Pam durant el 2015.
També s'inclouen els reptes que encara el moviment, com ara l'aprofundir en la intercooperació, mesurar l'ESS més per criteris de funcionament que per formes jurídiques, prosseguir amb la creació de xarxes locals d'ESS arreu del país per incidir sobre el model econòmic local, innovar en aprofundiment democràtic en iniciatives de gran escala, millorar en pràctiques d'igualtat de gènere, etc.