projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El Projecte de decret del Catàleg de fauna salvatge autòctona amenaçada determina que 85 espècies es troben "en perill", amb un elevat risc d'extinció, i 178 més són "vulnerables.
Les espècies i subespècies incloses en el Catàleg es classifiquen, en funció del seu estat de conservació, en les categories següents:
A més, els ens locals disposaran automàticament d'un 90% de bestreta per assegurar l'execució de les actuacions
El termini per a participar en aquesta consulta finalitza el 7 de setembre de 2020.
L'objectiu d'aquest visor és disposar d'una eina per a poder prioritzar mesures de millora de la qualitat de l'aire sobre el territori.
Dels seus boscos s'extreuen diversos productes com suro, llenyes, bruc, verd ornamental i pinyes.
També s'hi practica la silvicultura, tant en formacions autòctones, com especialment en plantacions de coníferes.
Aquesta espècies ocasiona greus impactes sobre la biodiversitat i pot arribar a ser un problema de salut pública.
En els darrers anys s'han detectat animals aïllats a Torrelles de Foix, Querol i, aquest estiu, a Maçanet de Cabrenys
Atropa baetica és una herba robusta, parenta de la belladona.
Antigament s'utilitzava com a succedani del tabac.
Catalunya, on es coneixen menys de 20 individus, és el límit nord de distribució de l'espècie.
El volum d'informació generada sobre biodiversitat i patrimoni natural a Catalunya ha anat en augment en els darrers anys, així com la difusió que se'n fa, gràcies als canvis tecnològics associats a internet i els avenços en el desenvolupament dels espais virtuals.
El pressupost assignat per a aquesta línia d'ajuts ha permès donar suport a 35 sol·licituds de les 59 que se n'han presentat.
Data: fins el 30 de setembre de 2020.
Data: fins el 5 de setembre de 2020.
Data: fins el 31 de desembre de 2020.
Data: fins el 31 d'octubre de 2020.
Data: fins l'11 de setembre de 2020.
Sancions a partir del 15 de setembre
Premi Catalunya d'Ecodisseny 2021
Del 16 al 22 de setembre se celebra a Catalunya la Setmana Europea de la Mobilitat que promou hàbits de mobilitat més sostenibles, segurs i saludables com són els desplaçaments a peu, en bicicleta, en transport públic o amb vehicle elèctric, així com visualitzar els canvis possibles en l'ús de l'espai públic, millorar la qualitat de l'aire i la reducció de la contaminació.
Amb el lema 'Per una mobilitat sense emissions', la Setmana del 2020 vol arribar a la neutralitat en emissions de carboni al 2050.
Els objectius principals de la Setmana són els següents:
La conferència virtual del dia 19 de novembre de 2020 vol mantenir el momentum dels Circular Economy Hotspots amb la participació d'actors de Catalunya i internacionals.
A l'Espai hi ha algunes embotelladores d'aigües.
L'embassament de Susqueda, que forma part del sistema d'aigües Ter-Llobregat, proporciona aigua per a regadius agrícoles.
Els seus sistemes forestals tenen un important efecte embornal dels gasos amb efecte hivernacle i serveixen per limitar l'efecte de l'erosió.
Dels boscos s'extreuen diversos productes com castanyes, fruits i pinyes.
La Ludwigia grandiflora i la Ludwigia peploides, plantes originàries d'Amèrica, són presents a Catalunya on es consideren espècies invasores per la seva gran capacitat de colonització i modificació del medi aquàtic.
Drosera longifolia és una planta perenne, carnívora, amb tentacles en el feix i pèls discals, que segreguen una substància dolça i enganxosa.
Les seves flors blanques apareixen entre els mesos de juliol i agost i el seu fruit és una càpsula de forma obovada i llis.
L'educació per a la sostenibilitat fomenta el respecte i preservació del medi ambient, els recursos naturals i el paisatge.
En el camp de l'educació i la formació reglades, d'acord amb la llei els centres educatius catalans han d'incorporar en els seus projectes educatius principis, objectius i actuacions que promoguin els aprenentatges necessaris per a l'assoliment de les competències bàsiques en l'àmbit de l'educació per a la sostenibilitat.
Es tracta de Rhinanthus alectorolophus, una espècie força present a Europa, que no es preveia que arribés a aquesta àrea.
L'estació ha resultat càlida, especialment a punts del prelitoral i del litoral Central, però sense grans anomalies.
Data: 1, 7 i 8 d'octubre de 2020.
Data: fins el 29 d'octubre de 2020.
Data: fins el 26 de setembre de 2020.
Data: fins el 30 de desembre de 2020.
Naturalment, amb tu! + de 10 anys de participació ciutadana en polítiques ambientals
Durant la setmana del 20 al 26 d'abril, les biblioteques públiques, i també les ambientals que formen la xarxa DocAmbCat, es mobilitzen per recomanar llibres, pel·lícules, música, etc. en format digital o en paper.
D'aquesta manera celebrem Sant Jordi i ens preparem per quan acabi el confinament donar suport a les llibreries.
En el marc de l'acord voluntari signat entre Ciment Català i el Departament de Territori i Sostenibilitat, s'ha treballat en la definició d'un protocol per a la determinació del blanc d'amoníac en fàbriques de ciment de Catalunya, que s'ha publicat com l'annex IV de la Guia per a l'aplicació de les Millors Tècniques Disponibles al sector del ciment a Catalunya.
El Departament de Territori i Sostenibilitat i l'Observatori del Paisatge han coeditat el Catàleg de paisatge de les Comarques Centrals en forma de llibre, gràcies a un conveni signat entre la Diputació de Barcelona i l'Observatori.
Es tracta del sisè catàleg publicat.
El manual fa aportacions clau en un àmbit en què hi ha nombroses llacunes que podrien dilatar i/o debilitar les decisions necessàries que s'han de prendre urgentment per avançar en la conservació dels nostres boscos i d'una manera especial de les joies més madures i autèntiques del nostre patrimoni natural, font de salut i benestar social.
Amb motiu de la demanda creixent d'accés als serveis digitals de les biblioteques públiques catalanes, s'ha posat en marxa un carnet virtual temporal per poder accedir al préstec de llibres electrònics, revistes, música o pel·lícules.
Reflexions d'en Pere Josep Jiménez, Director tècnic del Grup de Natura Freixe, on relaciona les conclusions del llibre de Rachel Carson, Primavera Silenciosa, amb la crisi del coronavirus, i el paper de les entitats ambientals en la conservació de la biodiversitat.
La Vanguardia va publicar el 7 d'abril a la secció "La contra" l'entrevista a Juan Carlos del Olmo, secretari general de WWF España on reflexiona sobre la relació entre la salut del planeta i la dels propis humans.
La conservació del medi natural té una relació molt directa i fonamental amb l'epidèmia actual de la COVID19 i amb el risc que aquesta situació sigui molt més freqüent en temps venidors.
L'ecòleg Carles Castell ens desgrana el perquè al bloc del CREAF.
El Parc Natural de la Zona Volcànica de la Garrotxa ofereix els 10 enllaços a les seccions més consultades del web amb materials descarregables per fer més lleuger i entretingut el confinament a casa d'aquests dies
El Centre de Documentació del Parc Natural de la Zona Volcànica de la Garrotxa ha penjat les portades d'una trentena de nous documents catalogats el 2020
El Parc Nacional d'Aigüestortes i Estany de Sant Maurici col·labora en l'edició d'un quadern per a pintar el gall fer
"Del Parc al plat", promou el consum de productes del Parc Natural de l'Alt Pirineu
S'ha publicat el número 33 d' El Picot Negre, la revista informativa del Parc Natural del Cadí Moixeró
La Secretaria de Medi Ambient i Sostenibilitat publica diversos butlletins electrònics que recullen notícies ambientals que poden ser del vostre interès.
L'autor, un dels principals experts del món en banys de bosc, ens ofereix el llibre definitiu sobre aquesta nova gran tendència, demostrant científicament els seus efectes positius sobre el nostre cos i proporcionant suggeriments pràctics per provar shinrin-yoku, fins i tot sense tenir accés a un bosc.
Aquest llibre aborda una sèrie de conceptes i maneres de veure aspectes essencials com l'energia, la tecnologia, la informació, la realitat virtual, l'economia, la mobilitat, el creixement, entre d'altres, que cal revisar i fins i tot girar.
També proposa formes de mirar alternatives, construïdes des de la perspectiva d'una cultura de la sostenibilitat i la justícia social.
El Departament de Territori i Sostenibilitat acaba de publicar l'anuari de la qualitat de l'aire a Catalunya durant el 2019.
En aquest document es presenten els resultats de l'avaluació de la qualitat de l'aire a partir de les dades obtingudes a Catalunya durant l'any 2019 i els objectius de qualitat de l'aire establerts a la normativa actualment vigent.
El CREAF difon en el seu Bloc un estudi publicat a "Conservation Letters" en el qual intervenen més de 20 especialistes en ecologia de la conservació i economia ecològica i que posa en evidència la contradicció entre el creixement econòmic i la conservació de la biodiversitat.
Articles de reflexió que s'han anat publicant últimament a diversos diaris en relació a la importància de conservar la natura.
El sistema d'informació sobre el Patrimoni natural és útil per prendre decisions respecte a la natura, ja que és un centre que conté totes les dades referents a la biodiversitat de Catalunya (informació sobre les espècies i els diferents hàbitats).
Degut als requisits de seguretat indicats per les autoritats sanitàries amb motiu de la COVID19, enguany les activitats s'ofereixen en format virtual i per tant, per a tot el territori.
Tots els municipis i els ciutadans poden participar sense tenir en compte la seva demarcació territorial.
Els centres amb documentació ambiental (DocAmbCat) van celebrar el Dia Mundial del Medi Ambient amb diverses activitats i un vídeo conjunt.
Centre de Documentació del Parc Natural de la Zona Volcànica de la Garrotxa:
Centre de Documentació del Parc Natural dels Aiguamolls de l'Empordà:
Centre de Documentació del Parc Nacional d'Aigüestortes i Estany de Sant Maurici:
Aquí trobareu estudis i documents publicats pels departaments de la Generalitat de Catalunya successivament competents en matèria de medi ambient des de l'any 1991 (Medi Ambient, Medi Ambient i Habitatge i Territori i Sostenibilitat).
Podeu accedir-hi a través del cercador del Catàleg de les Biblioteques Especialitzades de la Generalitat de Catalunya (BEG), que permet consultar els fons de biblioteques i centres de documentació que donen suport a l'activitat dels organismes de l'Administració pública de Catalunya.
En aquest apartat trobareu els documents editats en format digital i en podreu consultar el text complet en línia.
En aquest apartat trobareu publicacions de medi ambient editades en diverses etapes pel Departament, tant en format paper com digital.
En aquest apartat hi ha alguns dels estudis encarregats o elaborats pels departaments de Medi Ambient i de Medi Ambient i Habitatge fins a l'any 2010 i per la Secretaria de Medi Ambient i Sostenibilitat del Departament de Territori i Sostenibilitat a partir de l'any 2011.
Aquest aparador virtual és una selecció de recursos bibliogràfics i informatius sobre ciència ciutadana i medi ambient.
S'entén per ciència ciutadana la recerca científica conduïda, parcialment o completament, per científics amateurs o no professionals.
Els projectes sota aquesta accepció s'orienten a la generació de nou coneixement amb la participació activa i imprescindible de la ciutadania en almenys una etapa del procés de recerca, sia en la captació o processament de dades (crowdsourcing), la seva interpretació (intel·ligència distribuïda), la definició de problemes, reptes, objectius i captació de dades (ciència participada) o en el disseny amb científics de la recerca que s'ha de dur a terme (ciència col·laboradora).
La idea, però, no és nova; s'aplica a una pràctica prou coneguda que recupera la dels primers naturalistes -comptaven amb una xarxa de ciutadans que col·laborava en llurs investigacions escodrinyant el territori, les espècies i les seves interrelacions-; i que ha proliferat ràpidament en les darreres dècades per l'ús de tecnologies de la informació i comunicació i els nous enfocaments científics.
El clima mundial ha evolucionat sempre de manera natural, però en l'actualitat hi ha en marxa un nou tipus de canvi climàtic, que posa en perill la composició, la capacitat de recuperació i la productivitat dels ecosistemes naturals i el desenvolupament econòmic i social, la salut i el benestar de la humanitat.
Aquest aparador virtual és una selecció de recursos bibliogràfics i informatius sobre el canvi climàtic.
El propòsit és esdevenir un punt d'accés que faciliti la identificació i localització de les fonts d'informació que es troben disperses en diversos webs i que provenen de diferents organismes i autors.
El CDMA disposa d'una col·lecció de revistes tècniques que es poden consultar a través del catàleg.
A més a més, posa a la vostra disposició diverses bases de dades on es poden consultar els sumaris de gran número de revistes per localitzar els articles que interessin.
Dipòsit cooperatiu des d'on podeu consultar, en accés obert, els articles a text complet de revistes científiques, culturals i erudites catalanes.
Portal de difusió de la producció científica hispana.
Cal registrar-s'hi per subscriure els serveis d'alerta i accedir a altres opcions personalitzades.
Permet seleccionar les matèries que més us interessen i el sistema informarà sobre les noves publicacions relacionades.
Cobertura temporal des de 1980 (varia segons els títols).
El Directory of Open Access Journals permet consultar revistes científiques d'accés lliure a text complet.
Podeu trobar un ampli ventall de revistes relacionades amb la Terra i les ciències ambientals.
El ritme de consum accelerat i malversador de recursos energètics, els profunds desequilibris quant a l'accés i el gaudi d'aquests recursos i la potenciació de l'efecte d'hivernacle, que anuncia la possibilitat de canvis climàtics globals, configuren un escenari amenaçador pel que fa a l'energia.
Aquest número de la revista tracta diversos aspectes del model energètic actual.
La superpoblació és un tret inherent al sector de l'espècie humana que acapara els recursos.
Aquest número de la revista s'ocupa dels senyals inequívocs que emet el planeta quant a l'espectacular disparitat entre la minoria, que aplega més recursos dels quals pot gaudir raonablement, i la condició desesperada de la gran majoria, privada del més indispensable per a la vida.
La biodiversitat apareix com un element supeditat als interessos etnocèntrics de l'ésser humà.
La pèrdua de biodiversitat és un dels reflexos més fidels de la pèrdua d'equilibri mental i del desencaixament de l'home en relació amb l'univers que l'envolta.
Aquest número de la revista aporta reflexions a l'entorn de la biodiversitat.
Parlar de disseny és parlar d'objectes i usos, de materials i processos, però, sobretot, és replantejar-se novament les formes de vida.
No es pot parlar de disseny sense referir-se als problemes ambientals, ni parlar d'aquests problemes sense tenir en compte tots els condicionants socials i econòmics.
Aquest número de la revista conté reflexions relatives a aquestes qüestions.
En l'avinentesa del 25è aniversari del moviment ecologista, alguns dels seus protagonistes a Catalunya reflexionen, en aquest número de la revista, sobre el passat i el present del moviment i fan una projecció del futur.
El 1972, la Institució Catalana d'Història Natural reprengué les seves activitats i, entre les iniciatives preses aleshores, hi havia la de fer un llibre blanc de la gestió de la natura als Països Catalans.
Natura: ús o abús? en fou el resultat.
El seu autor repassa els principis que el motivaren, l'evolució del moviment ecologista fins avui, i les perspectives futures.
Història, realitats i perspectives: una síntesi
El moviment ecologista té, des dels orígens, problemes per aconseguir unir els esforços de la gran varietat de grups i ideologies que el formen.
Això, que ha anat en detriment de la seva força real, ha posat en evidència que la seva proposta no és assimilable pels partits polítics contemporanis, poc crítics amb l'actual paradigma econòmic.
Les entitats ecologistes, sorgides de l'esperit associacionista dels anys setanta, no han modificat significativament la seva estructura i estratègia des de llavors, tot i que han assentat alguns vicis, com la dependència de subvencions o la rivalitat inoperant.
Ara comencen a apuntar alguns canvis, que cal estimular per assolir una base sòlida per a la defensa del patrimoni natural.
L'ecologisme té dues grans vessants, la naturalista i la social.
L'ecologisme social s'estructura sovint al voltant de demandes concretes i puntuals, cosa que fa difícil l'assentament d'un moviment d'abast ampli i permanentment actiu.
Sembla, doncs, que la via més fàcil per fer créixer la base del moviment ecologista és estimular l'interès per al naturalisme.
LUCC, CGTE: les sigles del canvi
Aquest número de la revista està dedicat al canvi global, conté les reflexions de diversos investigadors a l'entorn de les darreres tendències i les claus que l'expliquen, i en subratlla l'impacte sobre l'ecosistema mediterrani.
La utilització del sòl i el canvi global
El canvi climàtic, i sobretot els seus efectes, estan íntimament relacionats amb l'ús que fan els humans del sòl.
Ara bé, quines variables generals expliquen aquests canvis en la gestió del territori?
Diversos estudis, sobretot relacionats amb la desforestació tropical, intenten donar-hi resposta.
Els estudis sobre el canvi en els usos del sòl i les alteracions de la coberta vegetal obvien molts dels factors que hi intervenen, i les seves prediccions resulten poc fiables.
L'ús de nous models integradors, com els utilitzats ara a la Xina, poden resoldre aquest problema metodològic.
El diòxid de carboni (CO2) estimula el creixement de la vegetació.
Aquest estímul es dóna en tots els casos?
Alteracions en el funcionament dels ecosistemes
Els models utilitzats actualment apunten que el canvi climàtic s'expressarà als ecosistemes mediterranis en una simplificació de la seva estructura, acompanyada de l'accentuació de la sequera, els incendis i l'increment de la toxicitat per l'augment de l'ozó troposfèric.
Les prediccions que auguren un paisatge mediterrani més àrid i amb vegetació menys densa impliquen, també, l'increment del foc forestal.
La finalitat d'aquests models és servir de guia per a l'acció preventiva i no merament reactiva: l'ús de talls de combustible se situa en aquesta línia de gestió.
L'actual paisatge mediterrani és fruit de la intervenció humana sobre el medi.
Aquest impacte no és necessàriament dolent, ni molt menys, però, els darrers anys, les tendències econòmiques i l'expansió no planificada del medi urbà han contribuït notablement a la degradació ambiental.
En aquest número de la revista, sis pensadors preocupats pel futur de Catalunya i també pel del conjunt del planeta, de formació, edat i trajectòria vital completament diferents, reflexionen des d'una perspectiva ambiental i territorial sobre el futur de Catalunya d'aquí a 50 anys.
La configuració territorial de Catalunya no canviarà significativament d'avui al 2050 i, certament, els canvis que puguin produir-se no s'originaran en el territori mateix, sinó que dependran de variables socials.
I aquestes transformacions fruit de l'acció humana s'esdevindran amb la renovació generacional de la classe dirigent.
Reflexions: el futur de Barcelona
No es pot dir com serà la Barcelona del 2050, perquè el futur de la ciutat dependrà del tipus de polítiques urbanes que es desenvolupin.
Les tendències del creixement dels últims cinquanta anys es caracteritzen pels dilemes compacitat/difusió, complexitat/especialització i integració/segregació.
Resoldre'ls requereix un projecte col·lectiu ben definit per modelar el present i el futur de la ciutat.
El territori és un recurs natural finit i les transformacions que hi introdueix l'ésser humà són sovint irreversibles.
Sí que és possible, però, reconduir la tendència urbanitzadora dels anys cinquanta, caracteritzada pel malbaratament dels recursos naturals i sintetitzada en el model de ciutat difusa.
El futur passa per la recuperació de la ciutat compacta.
Els incendis catastròfics, els efectes regionals del canvi climàtic o el desplegament massiu de les tecnologies de la informació proporcionen la base per imaginar tres possibles realitats per a la Catalunya del 2050.
En qualsevol cas, la imaginació no és lliure sinó que es basa en dades reals actuals: un exercici de prospectiva.
El segle XXI, un repàs històric
La Barcelona del 2050 té poc a veure amb la de finals del segle XX: les teulades estan ocupades per jardins, el clima és tropical i la vida es regula per la visita periòdica dels tifons del Mediterrani.
Aquesta ciutat és fruit de les transformacions ambientals i socials ocorregudes durant les dues primeres dècades del "nou mil·leni".
Unes polítiques públiques imaginatives que facin rendible la gestió del bosc són actualment una gran prioritat.
Es tracta de convertir el bosc en referència cultural per a la ciutadania i que alhora sigui rendible per als propietaris.
Complementàriament, l'entorn rural té molts números per convertir-se en espai protagonista en la nova societat del coneixement.
Aquest número de la revista aborda totes aquestes qüestions.
El bosc mediterrani en el segle XXI
L'actual situació del bosc mediterrani, molt condicionada per factors socioeconòmics, demana un nou paradigma de gestió que, entre altres coses, expressi econòmicament les externalitats que produeix.
La reversió d'ecotaxes i la creació de mercats es proposen com a eines per aconseguir-ho.
La superfície forestal de titularitat privada ocupa bona part del rerepaís a Catalunya, però el tipus de bosc no permet un aprofitament econòmicament rendible de la fusta.
Malgrat els avenços en gestió forestal, encara cal cercar vies perquè al bosc es pugui fer negoci.
Un repàs a la història forestal valenciana, en termes legals, climàtics i orogràfics, planteja les mancances i els beneficis de l'actual gestió dels boscos, així com les accions que caldria emprendre en un futur proper per garantir la conservació d'aquest patrimoni natural i de les comunitats socials associades.
Població autòctona i protecció d'espais naturals
Espais naturals protegits: ecomuseus dinamitzadors de la comunitat rural de la zona o aparadors d'una natura de cap de setmana?
La protecció efectiva passa per terciaritzar el patrimoni, natural i cultural, i per implicar la població local en l'explotació sostenible de l'entorn.
Desenvolupament local a l'alta muntanya
Què és el Centre d'Art i Natura?
Una residència d'artistes i investigadors al Pallars, un centre per a la creació intel·lectual i artística, una oportunitat, en definitiva, de frenar l'abandonament dels pobles de muntanya i fer que els mateixos habitants redescobreixin els atractius de viure-hi.
Els arbres que no deixen veure el bosc
Jornada per la mobilitat sostenible