El Govern té com a objectius aprofundir en el desplegament de les disposicions estatutàries, fomentar la participació i incrementar la qualitat democràtica impulsant la implementació de mecanismes de participació ciutadana, per tal de fer més propera l'Administració i assegurar la participació de la ciutadania en la presa de decisions que afecten els seus interessos.
L'Estatut d'autonomia, per primera vegada, reconeix tot un seguit de drets i principis rectors que han d'inspirar l'acció dels poders públics de Catalunya.
Un dels drets que reconeix, de manera àmplia, és el dret de participació (article 29).
L'article 23 de la Constitució ja disposa que la ciutadania té dret a participar en els afers públics de manera directa, però a Catalunya l'Estatut ha desenvolupat aquest dret amb més intensitat i més concreció, reconeixent a la ciutadania el dret a promoure la convocatòria de consultes populars per la Generalitat i els ajuntaments, en matèria de les competències respectives.
D'una banda, els instruments de participació ciutadana dirigits a conèixer la posició o les opinions de la ciutadania amb relació a qualsevol aspecte de la vida pública i que es materialitzen en múltiples i diverses modalitats, com enquestes, fòrums de debat i participació, i audiències públiques.
D'altra banda, els referèndums, que són una modalitat de consulta popular en què es crida tot el cens electoral a participar i es garanteixen els requisits formals i legals per a validar la consulta i el seu resultat.
Fins a l'entrada en vigor d'aquesta llei, el referèndum només es preveia per a tres supòsits molt concrets: el referèndum consultiu per a les decisions polítiques d'una transcendència especial (article 92 de la Constitució), el referèndum constitucional per a ratificar les reformes constitucionals (articles 167 i 168 de la Constitució) i el referèndum per a ratificar els estatuts d'autonomia (article 151 de la Constitució).
L'ordenament jurídic també preveu que es puguin celebrar referèndums en l'àmbit municipal, on, a instància dels ciutadans o de l'ens local, un municipi pot engegar el procediment per a celebrar un referèndum que, en darrer terme, ha d'autoritzar l'Estat.
L'article 122 de l'Estatut estableix que correspon a la Generalitat la competència exclusiva per a l'establiment del règim jurídic, les modalitats, el procediment, l'acompliment i la convocatòria per la mateixa Generalitat o pels ens locals, en l'àmbit de llurs competències, d'enquestes, audiències públiques, fòrums de participació i qualsevol altre instrument de consulta popular, salvant el que disposa l'article 149.1.32 de la Constitució.
En aquest marc competencial, aquesta llei estableix el règim jurídic, el procediment, l'acompliment i la convocatòria de les consultes populars per via de referèndum en l'àmbit de Catalunya i en l'àmbit municipal.
L'autorització d'aquestes consultes populars cau, necessàriament, dins l'àmbit competencial de l'Estat en compliment del que disposa l'article 149.1.32 de la Constitució.
Igualment, les disposicions d'aquesta llei sobre les consultes populars per via de referèndum a Catalunya respecten el que estableixen la Llei orgànica 2/1980, del 18 de gener, de regulació de les diverses modalitats de referèndum, i la Llei orgànica 5/1985, del 19 de juny, del règim electoral general.
No obstant això, el que disposa la Llei orgànica 2/1980 no és aplicable a les consultes populars en l'àmbit municipal, tal com estableix la seva disposició addicional.
Aquesta llei defineix dos àmbits de les consultes populars per via de referèndum: d'una banda, les consultes populars que es promoguin en l'àmbit de Catalunya, i de l'altra, les que es promoguin en l'àmbit municipal.
Pel que fa a l'àmbit de Catalunya, l'objecte de les consultes són les qüestions polítiques de transcendència especial per a la ciutadania en l'àmbit de les competències de la Generalitat.
S'estableix que l'efecte sigui consultiu i que el Govern comparegui davant el Ple del Parlament i fixi la seva posició amb relació al resultat de la consulta.
A més, s'ha volgut preveure la possibilitat que siguin les institucions públiques les que puguin promoure una consulta popular per via de referèndum.
Així, el Govern, el Parlament i els municipis estan legitimats, com a representants dels interessos de la ciutadania, per a proposar la convocatòria d'una consulta popular.
Pel que fa a l'àmbit municipal, les consultes populars per via de referèndum ja eren regulades per la Llei 7/1985, del 2 d'abril, reguladora de les bases del règim local, pel Decret legislatiu 2/2003, del 28 d'abril, pel qual s'aprova el text refós de la llei municipal i de règim local de Catalunya, i pel Decret 294/1996, del 23 de juliol, pel qual s'aprova el Reglament de consultes populars municipals.
Aquesta llei simplifica i dota de més garanties el procediment de recollida de signatures i validació de la proposta de consulta, quan aquesta prové dels veïns.
Les consultes populars en l'àmbit municipal també tenen efectes consultius i s'estableix que l'alcalde o alcaldessa hagi de comparèixer davant el ple municipal i pronunciar-se sobre el resultat de la consulta.
El títol I conté les disposicions de caràcter general, que defineixen la consulta popular per via de referèndum com un instrument de participació directa per a determinar la voluntat del cos electoral sobre qüestions polítiques de transcendència especial amb les garanties pròpies del procediment electoral.
A més, el títol I estableix l'objecte i l'àmbit d'aplicació d'aquesta llei, defineix el cos electoral i delimita l'abast de l'objecte de les consultes populars per via de referèndum.
El títol II, que regula les consultes populars per via de referèndum d'àmbit de Catalunya, es divideix en tres capítols: un primer capítol que defineix l'àmbit, l'objecte, la naturalesa i les modalitats de les consultes populars, i el segon i el tercer capítols, que desenvolupen les dues modalitats de consulta popular, segons si la iniciativa és institucional o popular.
Així, les consultes populars iniciades pel Govern, per una cinquena part dels diputats o dos grups parlamentaris o per deu municipis de Catalunya conformen les consultes populars d'iniciativa institucional, regulades pel capítol II.
Les consultes populars promogudes per la ciutadania són les denominades consultes populars d'iniciativa popular, que regula el capítol III.
En les dues modalitats de consulta popular, es preveu un possible control de l'adequació constitucional i estatutària de l'objecte de la consulta per part del Consell de Garanties Estatutàries, i una aprovació final, per majoria absoluta del Parlament, com a tràmit previ a la sol·licitud d'autorització de la consulta a l'Estat.
Pel que fa a la consulta d'iniciativa popular, es requereix que la proposta sigui avalada pel 3% de la població per mitjà d'un procés de recollida de signatures que, finalment, ha de validar el Parlament.
El títol III, que regula les consultes populars per via de referèndum d'àmbit municipal, es divideix en tres capítols.
El capítol I conté les disposicions de caràcter general, això és, l'àmbit, l'objecte, la naturalesa, les modalitats i, en aquest cas, també, les matèries excloses de consulta per via de referèndum, que són únicament les relatives a les finances locals.
La tramitació de la sol·licitud de l'autorització de la convocatòria també és regulada per aquest capítol, perquè és comuna a les dues modalitats de consulta popular que estableixen els capítols II i III.
El capítol II desenvolupa les consultes populars d'iniciativa institucional, que són les que han estat promogudes per l'alcalde o alcaldessa o per una tercera part dels regidors de cada municipi.
La proposta de consulta popular, perquè sigui tramitada, ha d'ésser aprovada per la majoria absoluta dels membres del ple municipal.
Finalment, el capítol III regula les consultes populars d'iniciativa popular, que són les promogudes per un percentatge determinat dels veïns d'un municipi segons el nombre total d'habitants d'aquest.
El títol IV regula el procediment de convocatòria i celebració de les consultes populars per via de referèndum, tant en l'àmbit de Catalunya com en l'àmbit municipal, un cop han estat autoritzades per l'Estat.
El títol V regula els principis i les garanties de la utilització dels mitjans electrònics en les consultes populars per via de referèndum, d'acord amb la Recomanació del Comitè de Ministres del Consell d'Europa del 2004 relativa als estàndards legals, operacionals i tècnics per al vot electrònic.
La part final de la Llei conté cinc disposicions addicionals, dues de transitòries, una de final i una disposició derogatòria, que revoca els articles 159, 160 i 161 del Decret legislatiu 2/2003 i el Decret 294/1996.
L'objecte d'aquesta llei és el règim jurídic, el procediment, l'acompliment i la convocatòria per la Generalitat o pels ajuntaments, en l'àmbit de les competències respectives, de les consultes populars per via de referèndum, d'acord amb el que estableix l'article 122 de l'Estatut d'autonomia.
Aquesta llei és aplicable a les consultes populars per via de referèndum que promoguin les institucions públiques o la ciutadania de Catalunya en exercici del dret de participació que reconeix l'Estatut d'autonomia, en l'àmbit de les competències de la Generalitat i dels ajuntaments, sobre qüestions polítiques de transcendència especial per a la ciutadania.
Als efectes d'aquesta llei, una consulta popular per via de referèndum és un instrument de participació directa per a determinar la voluntat del cos electoral sobre qüestions polítiques de transcendència especial amb les garanties pròpies del procediment electoral.
Són cridades a participar en una consulta popular les persones que tenen dret de vot en les eleccions al Parlament de Catalunya o en les eleccions municipals, respectivament segons l'àmbit de la consulta, d'acord amb la legislació aplicable en cada àmbit.
Persones legitimades per a signar
Estan legitimades per a signar una consulta popular per via de referèndum les persones majors de divuit anys que estan degudament inscrites en el padró de qualsevol dels municipis de Catalunya i que compleixen un dels requisits següents:
a) Tenir la condició política de català.
b) Ésser ciutadans dels estats membres de la Unió Europea o d'altres estats que tinguin reconegut per tractat o llei el dret de sufragi actiu i passiu en les eleccions municipals.
c) Residir legalment a l'Estat espanyol, d'acord amb la normativa en matèria d'estrangeria.
En les consultes populars per via de referèndum d'àmbit municipal només poden signar una proposta de consulta popular les persones que, a més de complir algun dels requisits que estableix l'apartat 1, estiguin empadronades al municipi on es proposa la consulta.
Limitació de l'objecte de les consultes populars
L'objecte de les consultes populars no pot anar en cap cas en contra de les facultats que la Constitució i l'Estatut reconeixen a les institucions de la Generalitat i als ens locals.
No es pot formular una consulta popular que afecti un projecte de llei o una proposició de llei que s'estigui tramitant al Parlament.
Documentació que ha d'acompanyar la proposta de consulta
La proposta de consulta popular s'ha d'acompanyar amb la documentació següent:
Amb l'objectiu d'obtenir un resultat clar de la consulta, el text ha de demanar als votants que escullin entre diferents opcions o entre el sí i el no.
b) Una memòria explicativa de les raons que fan convenient la consulta popular i l'àmbit competencial d'aquesta.
El promotor de la consulta popular pot retirar la proposta en qualsevol moment de la tramitació anterior a la convocatòria.
Nova formulació d'una consulta proposada o celebrada
Si el promotor retira la proposta de consulta popular, no en pot tornar a formular cap altra de contingut igual o substancialment equivalent en el termini de quatre anys des de la data de formulació de la dita consulta.
Si el Parlament o el ple municipal rebutgen una proposta de consulta, no se'n pot tornar a formular cap altra sobre la mateixa qüestió durant la resta de la legislatura en què s'ha presentat la proposta.
Si la consulta ha estat celebrada i la qüestió objecte de la consulta ha estat rebutjada pels ciutadans, no se'n pot tornar a formular cap altra sobre la mateixa qüestió en el termini de quatre anys des de la data de celebració de la dita consulta.
De les consultes populars per via de referèndum d'àmbit de Catalunya
L'objecte de les consultes populars per via de referèndum d'àmbit de Catalunya són les qüestions polítiques de transcendència especial per a la ciutadania en l'àmbit de les competències de la Generalitat.
Modalitats de consultes populars per via de referèndum d'àmbit de Catalunya
La consulta popular per via de referèndum d'àmbit de Catalunya, segons qui n'exerceix la iniciativa, pot ésser de les modalitats següents:
Les consultes populars per via de referèndum d'àmbit de Catalunya són consultives.
El Govern ha de comparèixer davant el Ple del Parlament i fixar la seva posició sobre el resultat de la consulta popular en el termini de tres mesos des de l'endemà de la celebració de la consulta.
Un cop el Parlament ha aprovat la proposta de consulta popular, el president o presidenta de la Generalitat tramet la sol·licitud d'autorització al Govern de l'Estat.
Períodes inhàbils per a la formulació de propostes de consulta popular per via de referèndum
No es pot formular cap proposta de consulta popular per via de referèndum en el període comprès entre la dissolució del Parlament i la investidura del president o presidenta de la Generalitat.
En el cas de les propostes de consulta popular que estiguin en tramitació parlamentària en el moment de la dissolució del Parlament, se n'han de suspendre tots els tràmits subsegüents fins a la investidura del president o presidenta de la Generalitat, sens perjudici de completar el tràmit de recollida de signatures o el tràmit dels acords plenaris dels ajuntaments si aquests tràmits ja s'han iniciat en el moment de la dissolució.
Consultes populars per via de referèndum d'àmbit de Catalunya d'iniciativa institucional
La iniciativa de la consulta popular per via de referèndum d'àmbit de Catalunya d'iniciativa institucional correspon a:
b) El Parlament, a proposta d'una cinquena part dels diputats o de dos grups parlamentaris.
c) Un 10% dels municipis, que han de representar com a mínim 500.000 habitants.
Tramitació de la iniciativa del Govern
El Govern, a proposta del president o presidenta, pot acordar d'iniciar la tramitació per a celebrar una consulta popular.
La proposta de consulta popular s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
El Govern, abans que es publiqui la proposta de consulta popular, pot sol·licitar el dictamen del Consell de Garanties Estatutàries perquè es pronunciï sobre l'adequació constitucional i estatutària de la proposta.
La proposta de consulta s'ha de trametre a la Mesa del Parlament juntament amb la documentació a què fa referència l'article 7 i, si escau, el dictamen del Consell de Garanties Estatutàries.
La Mesa del Parlament verifica el compliment del que estableixen els articles 6, 7, 9 i 10 i, si es compleix, admet a tràmit la proposta de consulta popular i n'acorda la publicació en el Butlletí Oficial del Parlament de Catalunya.
Si el Govern no ha sol·licitat al Consell de Garanties Estatutàries el dictamen sobre l'adequació constitucional i estatutària de la proposta de consulta popular, la Mesa obre un termini de tres dies perquè una desena part dels diputats o dos grups parlamentaris puguin sol·licitar el dictamen al dit Consell de Garanties Estatutàries.
Tramitació de la iniciativa del Parlament
Si la proposta de consulta popular és presentada per una cinquena part dels diputats o dos grups parlamentaris, la Mesa del Parlament verifica el compliment del que estableixen els articles 6, 7, 9 i 10 i, si es compleix, admet a tràmit la proposta de consulta popular i n'acorda la publicació en el Butlletí Oficial del Parlament de Catalunya.
Un cop transcorregut el termini a què fan referència els articles 16.5 i 17.2 sense que s'hagi sol·licitat el dictamen al Consell de Garanties Estatutàries o, si aquest s'ha sol·licitat, un cop el dictamen s'hagi emès i publicat en el Butlletí Oficial del Parlament de Catalunya, el Parlament, en una sessió plenària convocada amb aquesta finalitat, debat i sotmet a votació la proposta de consulta popular.
La proposta de consulta popular s'ha de presentar a la Mesa del Parlament, juntament amb els acords plenaris que promouen la tramitació.
La Mesa del Parlament verifica el compliment del que estableixen els articles 6, 7, 9, 10 i 19.1 i, si es compleix, admet a tràmit la proposta de consulta popular i n'acorda la publicació en el Butlletí Oficial del Parlament de Catalunya.
Un cop transcorregut el termini a què fa referència l'apartat 3 sense que s'hagi sol·licitat el dictamen al Consell de Garanties Estatutàries, o bé un cop emès el dictamen, la Mesa del Parlament obre un termini de noranta dies perquè els municipis proposants aportin els acords plenaris que subscriguin la iniciativa i els ho comunica.
La Mesa del Parlament revisa els acords plenaris aportats i, si escau, acorda la tramitació parlamentària de la proposta de consulta popular.
El Parlament debat i sotmet a votació la proposta de consulta popular en una sessió plenària convocada amb aquesta finalitat.
Consultes populars per via de referèndum d'àmbit de Catalunya d'iniciativa popular
Els ciutadans de Catalunya, en exercici del dret que els reconeix l'article 29.6 de l'Estatut, poden promoure la convocatòria d'una consulta popular en l'àmbit de Catalunya si està avalada almenys pel 3% de la població.
Les consultes populars per via de referèndum d'iniciativa popular, a més d'estar sotmeses a les limitacions que estableix l'article 6, no poden tenir per objecte les qüestions sobre matèries tributàries o pressupostàries.
La comissió promotora és formada per un mínim de tres persones majors d'edat que tenen la condició política de catalans d'acord amb l'Estatut d'autonomia i que no estan privades dels drets polítics.
Els membres de la comissió promotora no poden ésser:
b) Diputats del Parlament de Catalunya.
d) Diputats del Congrés dels Diputats.
f) Diputats del Parlament Europeu.
Els membres de la comissió promotora no poden incórrer en cap de les causes d'inelegibilitat o d'incompatibilitat que la legislació estableix per als diputats del Parlament de Catalunya.
La comissió promotora ha d'adreçar la sol·licitud de la proposta de consulta popular a la Mesa del Parlament i l'ha d'acompanyar amb els documents següents:
a) Una relació dels membres de la comissió promotora amb llurs dades personals.
b) Una declaració dels membres de la comissió promotora en què manifestin que no estan afectats per cap de les causes d'incompatibilitat que estableix l'article 23.
c) Una declaració dels membres de la comissió promotora en què manifestin que tenen la condició política de catalans.
d) Una fotocòpia del document nacional d'identitat dels membres de la comissió promotora.
La Mesa del Parlament verifica el compliment del que estableixen els articles 6, 7, 9, 10, 22, 23 i 24.1 i, si es compleix, admet a tràmit la proposta de consulta popular i n'acorda la publicació en el Butlletí Oficial del Parlament de Catalunya i la notificació a la comissió promotora.
Si la sol·licitud no compleix els requisits a què fa referència l'apartat 2, la Mesa pot acordar de requerir a la comissió promotora que esmeni els defectes en un termini de quinze dies, si són esmenables.
Un cop publicada la proposta de consulta popular, la Mesa obre un termini de tres dies perquè una desena part dels diputats o dos grups parlamentaris puguin sol·licitar al Consell de Garanties Estatutàries el dictamen sobre l'adequació constitucional i estatutària de la proposta.
Una vegada admesa a tràmit la proposta i, si escau, emès el dictamen del Consell de Garanties Estatutàries, la comissió promotora ha de presentar a la junta electoral el model de plec de recollida de signatures, cada full del qual ha de contenir el text de la pregunta i, tot seguit, l'espai destinat a les signatures, perquè, si escau, l'aprovi.
Un cop aprovat aquest model, la comissió promotora ha de presentar els plecs a la junta electoral perquè els segelli i numeri en un termini de tres dies.
Per motius degudament justificats, la junta electoral, a petició de la comissió promotora, pot acordar que aquesta, en comptes de presentar tots els plecs per a recollir signatures alhora, els pugui anar presentant en grups de plecs successius i per districtes territorials.
El termini de segellament per a cada grup de plecs presentat comença a comptar a partir de la data de presentació respectiva.
La comissió promotora ha de recollir les signatures en el termini de sis mesos a comptar del dia en què la junta electoral li retorni el primer grup de plecs segellats.
Per causes degudament justificades, la junta electoral pot acordar una pròrroga de fins a dos mesos.
Una vegada transcorregut el termini a què fa referència l'apartat 3 sense que s'hagin presentat les signatures recollides, la junta electoral ha de declarar caducada la iniciativa.
Les signatures han d'anar acompanyades del nom i els cognoms, el número del document nacional d'identitat i el domicili.
L'autenticació l'ha de fer un notari o notària, un secretari o secretària judicial o el secretari o secretària de l'ajuntament del municipi en què la persona signant està empadronada.
S'ha d'indicar la data en què es fa l'autenticació, que pot ésser individual o col·lectiva, plec a plec, cas en el qual s'ha d'indicar el nombre de signatures que conté cada plec.
La comissió promotora pot designar fedataris especials perquè autentiquin les signatures, sens perjudici del que estableix l'apartat 2.
Poden adquirir la condició de fedataris especials les persones que compleixin les condicions que estableix l'article 5 i que jurin o prometin davant la junta electoral d'autenticar les signatures que s'adjunten a la proposta de consulta popular.
La junta electoral pot demanar a l'Institut d'Estadística de Catalunya l'acreditació de la inscripció dels fedataris especials en el padró d'un municipi de Catalunya.
Els fedataris especials incorren, en cas de falsedat, en les responsabilitats que determinen les lleis.
Acreditació de la inscripció en el padró municipal
La comissió promotora ha de fer acreditar que les persones signants estan inscrites en el padró municipal, o bé que han tingut el darrer veïnatge administratiu a Catalunya, per a la qual cosa ha de presentar els plecs de signatures als òrgans o ens que poden fer aquesta acreditació, que són els següents:
a) La secretaria de l'ajuntament on estan empadronades les persones signants o on consta el darrer veïnatge administratiu.
En aquest cas, els plecs s'han de presentar en el registre de l'ajuntament corresponent.
b) L'Institut d'Estadística de Catalunya.
Els òrgans o ens a què fa referència l'apartat 1 han de deixar constància de la data d'entrada de la sol·licitud d'acreditació i de la del retorn a la comissió promotora amb els certificats corresponents i ho han de comunicar a la junta electoral en el termini de set dies.
La comissió promotora pot sol·licitar l'acreditació de totes les signatures alhora o pot sol·licitar que els òrgans o ens que les poden acreditar les vagin acreditant a mesura que la dita comissió els les vagi presentant en grups de plecs successius.
El temps que els plecs de signatures estan en els òrgans o ens administratius competents per a l'acreditació, si la comissió promotora els lliura tots alhora i no continua recollint signatures, no compta als efectes del termini per a recollir les signatures que estableix l'article 25 o, si l'acreditació es fa una vegada exhaurit aquest termini, als efectes del termini per a lliurar les signatures que estableix l'article 28.1.
La comissió promotora, juntament amb la presentació del plec de signatures amb els fulls segellats i numerats per la junta electoral, ha de lliurar, en suport electrònic, als òrgans o ens competents per a l'acreditació, la informació sobre la identificació de les persones signants continguda en els plecs: nom, primer cognom, segon cognom, número de document nacional d'identitat o número d'identificació de persona estrangera que figura a la targeta corresponent i domicili.
La comissió promotora ha de fer una declaració formal de la concordança del nombre i la identificació de les persones signants dels plecs amb el nombre i la identificació de les persones signants registrades en suport electrònic.
Els plecs amb les signatures autenticades, juntament amb els certificats de la inscripció de les persones signants en el padró municipal, s'han de lliurar a la junta electoral en el termini de tres dies a partir de la data del retorn dels plecs de signatures, amb els certificats corresponents, a què fa referència l'article 27.1 i 2.
La junta electoral, una vegada li han estat lliurats els plecs i els certificats corresponents, els comprova i fa el recompte de les signatures en un acte públic, al qual han d'ésser citats els representants de la comissió promotora.
La junta electoral declara nul·les les signatures que no compleixin els requisits que aquesta llei estableix.
Aquestes signatures no s'han de computar.
La junta electoral, si el nombre de signatures vàlides és igual o superior al 3% de la població, ho ha de comunicar, en el termini de quinze dies a comptar de la data de l'acte públic de recompte de signatures, a la Mesa del Parlament i li ha de trametre els plecs de signatures i els certificats amb la indicació del nombre total de les considerades vàlides.
Una vegada ha rebut la documentació de la junta electoral, el Parlament, en una sessió plenària convocada amb aquesta finalitat, debat i sotmet a votació la proposta de consulta popular, que ha d'ésser aprovada per la majoria absoluta dels diputats.
La comissió promotora pot ésser indemnitzada amb 40.000 euros com a màxim per les despeses degudament justificades que hagi efectuat amb motiu de la recollida de signatures, sempre que les presentades s'hagin considerat vàlides i suficients.
De les consultes populars per via de referèndum d'àmbit municipal
L'objecte de les consultes populars per via de referèndum d'àmbit municipal són els assumptes de la competència pròpia del municipi i de caràcter local que siguin de transcendència especial per als interessos dels veïns.
Als efectes del que estableix l'apartat 1, tenen caràcter local els assumptes sobre els quals no preval un interès supramunicipal.
Es poden formular consultes municipals amb la modalitat de diferents opcions a escollir pels votants.
Les consultes populars per via de referèndum d'àmbit municipal, a més d'estar sotmeses a les limitacions que estableix l'article 6, no poden tenir per objecte els assumptes relatius a les finances locals.
Modalitats de consultes populars per via de referèndum d'àmbit municipal
La consulta popular per via de referèndum d'àmbit municipal, segons qui n'exerceix la iniciativa, pot ésser de les modalitats següents:
Les consultes populars per via de referèndum d'àmbit municipal són consultives.
L'alcalde o alcaldessa ha de comparèixer davant el ple municipal i fixar la seva posició sobre el resultat de la consulta popular en el termini de sis mesos des de la celebració de la consulta.
L'alcalde o alcaldessa tramet tota la documentació relativa a la proposta de consulta popular al departament competent en matèria d'Administració local perquè, en el termini de trenta dies, el Govern de la Generalitat faci arribar la sol·licitud de consulta popular al Govern de l'Estat.
El Govern de la Generalitat hi ha d'adjuntar un informe sobre la conveniència de fer la consulta, d'acord amb l'àmbit competencial de l'objecte de la consulta i l'interès general de Catalunya.
Consultes populars per via de referèndum d'àmbit municipal d'iniciativa institucional
La iniciativa de la consulta popular per via de referèndum d'àmbit municipal d'iniciativa institucional correspon a:
b) Una tercera part dels regidors.
El secretari o secretària municipal verifica el compliment dels requisits que estableixen els articles 6, 7, 9, 31 i 32 i, si es compleixen, la proposta de consulta popular es presenta al ple perquè sigui debatuda i votada.
Consultes populars per via de referèndum d'àmbit municipal d'iniciativa popular
Els veïns d'un municipi, en exercici del dret que els reconeix l'article 29.6 de l'Estatut d'autonomia, poden promoure la convocatòria d'una consulta popular en l'àmbit municipal.
Aquesta convocatòria ha de tenir l'aval com a mínim de:
a) El 20% dels habitants, en les poblacions de 5.000 habitants o menys.
b) 1.000 habitants més el 10% dels que excedeixen els 5.000, en les poblacions de 5.001 a 100.000 habitants.
c) 10.500 habitants més el 5% dels que excedeixen els 100.000, en les poblacions de més de 100.000 habitants.
Els membres de la comissió promotora han d'ésser veïns del municipi que compleixin els requisits que estableix l'article 23.
La sol·licitud per a promoure una consulta popular s'ha d'adreçar a l'alcalde o alcaldessa i s'ha d'acompanyar amb la documentació que estableix l'article 7 i amb la relació dels membres de la comissió promotora i llurs dades personals.
El secretari o secretària municipal verifica el compliment dels requisits que estableixen els articles 6, 7, 9, 31, 32, 39 i 40.1 i, si es compleixen, la proposta de consulta popular s'admet a tràmit als efectes del que estableix l'article 41.
El secretari o secretària municipal també ha d'assessorar els membres de la comissió promotora per a facilitar-los el compliment dels dits requisits.
Procediment de recollida, autenticació, acreditació i lliurament de signatures
Una vegada admesa a tràmit la proposta, la comissió promotora ha de presentar al secretari o secretària municipal o al funcionari o funcionària en qui delegui els plecs de signatures, cada full dels quals ha de contenir el text de la pregunta i l'espai destinat a les signatures.
El secretari o secretària municipal o el funcionari o funcionària en qui delegui ha de numerar els fulls i els ha de tornar a la comissió promotora en el termini de vuit dies.
El secretari o secretària municipal o el funcionari o funcionària en qui delegui acredita l'autenticació de les signatures i que les persones signants estan inscrites en el padró municipal.
La comissió promotora ha de recollir les signatures en el termini de tres mesos.
Excepcionalment, a petició de la comissió promotora, l'alcalde o alcaldessa, amb l'informe previ del secretari o secretària municipal, pot aprovar de prorrogar el termini un mes més com a màxim per causes degudament justificades.
El secretari o secretària municipal o el funcionari o funcionària en qui delegui controla el procediment de recollida i la validació de les signatures.
Una vegada li han estat lliurats, en el termini establert, els plecs i els certificats corresponents, els comprova i fa el recompte de les signatures en un acte públic, al qual han d'ésser citats els representants de la comissió promotora.
Les signatures que no compleixin els requisits que aquesta llei estableix són nul·les.
El secretari o secretària municipal ha d'estendre el certificat del resultat del recompte.
Una vegada transcorregut el termini de recollida de signatures, si s'ha presentat un nombre suficient de signatures vàlides, el secretari o secretària municipal ho ha de comunicar a l'alcalde o alcaldessa.
L'alcalde o alcaldessa ha de presentar al ple la proposta de consulta popular perquè sigui debatuda i votada.
Un cop aprovada la proposta de consulta popular, l'alcalde o alcaldessa ha de trametre la documentació al departament competent en matèria d'Administració local, a fi d'iniciar el procediment que estableix l'article 35.
Del procediment per a la celebració de la consulta popular
La convocatòria de la consulta popular correspon a:
a) El Govern, en el cas de les consultes que regula el títol II.
b) L'alcalde o alcaldessa del municipi corresponent, en el cas de les consultes que regula el títol III.
El Govern de la Generalitat, un cop concedida l'autorització de l'Estat, ha de convocar la consulta popular per mitjà d'un decret, en el qual ha de constar la data de la consulta.
El decret s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya i s'ha de difondre per les emissores de ràdio i televisió i pels diaris de més divulgació de Catalunya dins dels cinc dies naturals següents a la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
També s'ha de publicar en els butlletins oficials de les províncies i en els taulers d'edictes de tots els ajuntaments de Catalunya i de les representacions diplomàtiques i consulars.
L'alcalde o alcaldessa ha de convocar la consulta popular en els trenta dies següents a la notificació, si s'escau, de l'autorització corresponent.
El decret de convocatòria s'ha de publicar en el butlletí oficial de la província, en el tauler d'anuncis de l'ajuntament i en els webs de l'ajuntament i del Govern.
La convocatòria ha de contenir els termes de la consulta.
La consulta s'ha de celebrar entre el mes i els quatre mesos posteriors a la data de publicació del decret de convocatòria.
Les consultes populars d'àmbit municipal no es poden celebrar entre els noranta dies anteriors i els noranta posteriors a la data de celebració d'eleccions municipals o d'una altra consulta popular per via de referèndum.
Les consultes populars d'àmbit de Catalunya no es poden celebrar entre els noranta dies anteriors i els noranta posteriors a la data de celebració de les eleccions al Parlament de Catalunya o a les Corts Generals.
Si es convoca una consulta popular quan n'hi ha d'altres que estan pendents de celebració, la data de celebració ha d'ésser la mateixa per a totes, sense que això comporti l'incompliment dels terminis que estableix l'apartat 1.
Tot referèndum d'àmbit de Catalunya convocat resta suspès automàticament si, en el període comprès entre els noranta dies anteriors i els noranta posteriors a la data fixada per a celebrar-lo, s'han de celebrar eleccions al Parlament de Catalunya o a les Corts Generals.
En aquest cas, el referèndum s'ha de tornar a convocar.
El decret de convocatòria ha de contenir:
c) L'administració electoral que té encomanades les funcions de control i seguiment del procés.
d) El dia d'inici i la durada de la campanya informativa.
e) Els mitjans materials i personals necessaris per a celebrar la consulta i els responsables de subministrar-los.
Les juntes electorals s'han de constituir en el termini de quinze dies a partir de la publicació de la convocatòria.
La junta electoral competent compleix les funcions que li són pròpies segons la normativa electoral i, concretament, per als supòsits a què fa referència aquesta llei, les funcions següents:
a) Donar instruccions vinculants a les instàncies inferiors de l'administració electoral.
b) Assessorar els membres de la comissió promotora per a facilitar-los el compliment dels requisits formals i jurídics.
c) Transferir el material necessari per a la celebració del referèndum i prestar assessorament tècnic.
d) Resoldre, amb caràcter vinculant, les consultes que formulin les instàncies inferiors de l'administració electoral i unificar els criteris interpretatius, i també revocar d'ofici o a instància de part les decisions d'aquests òrgans.
e) Resoldre els recursos, les queixes i les reclamacions que hom li adreci en qualsevol fase de la celebració del referèndum.
f) Vetllar pel compliment de la normativa relativa a les despeses de finançament del referèndum en el període que va de l'aprovació del decret de convocatòria a la declaració dels resultats oficials.
g) Exercir la potestat disciplinària sobre totes les persones que intervinguin amb caràcter oficial en la celebració del referèndum i corregir les infraccions si no constitueixen un delicte.
h) Aprovar les actes de constitució de les instàncies inferiors de l'administració electoral i de les meses electorals i l'escrutini.
i) Certificar el resultat final del referèndum.
j) Informar l'autoritat convocant del resultat del referèndum.
k) Qualsevol altra que les lleis li atribueixin.
La campanya informativa té per finalitat que els promotors de la consulta popular per via de referèndum i els partits polítics expliquin llur posició amb relació a la consulta popular.
El decret de convocatòria de la consulta fixa la durada de la campanya d'informació, que no pot ésser inferior a deu dies ni superior a vint.
La campanya d'informació finalitza a les zero hores del dia anterior a la celebració de la consulta.
Espais informatius als mitjans de comunicació i espais públics per a la campanya informativa
Els promotors de la consulta popular per via de referèndum d'àmbit de Catalunya i els partits polítics amb representació al Parlament, en el cas de les consultes que regula el títol II, i els promotors de la consulta popular per via de referèndum d'àmbit municipal i els grups polítics amb representació a l'ajuntament, en el cas de les consultes que regula el títol III, tenen dret a utilitzar espais gratuïts per a fer la campanya informativa.
Els espais gratuïts en els mitjans de comunicació de titularitat pública local es limiten a l'àmbit local afectat si la consulta popular és d'àmbit municipal.
L'ajuntament ha de reservar espais gratuïts perquè s'hi pugui col·locar informació del referèndum i ha de facilitar locals oficials o espais públics, també gratuïts, perquè s'hi puguin fer els actes de la campanya informativa.
L'ajuntament ha de comunicar els dits espais i locals a la junta electoral competent en el termini de deu dies a partir de la publicació de la convocatòria.
En el cas de les consultes populars d'àmbit municipal, la junta electoral competent ha d'establir els criteris per a la distribució del temps gratuït en els mitjans de comunicació de titularitat pública atenent criteris d'igualtat d'oportunitats i, subsidiàriament, el nombre de vots obtinguts en les darreres eleccions municipals per cada grup polític amb representació municipal.
En el cas de les consultes populars d'àmbit de Catalunya, hom s'ha d'atenir al que disposa la normativa electoral.
Les trameses postals de propaganda del referèndum han de gaudir de franquícia i servei especial d'acord amb el que estableix la normativa electoral.
A partir de la convocatòria de la consulta i fins a la finalització de la campanya informativa, les administracions competents en funció de l'àmbit de la convocatòria poden fer una campanya institucional per a informar la ciutadania sobre la data de la consulta, el procediment per a votar, els requisits i tràmits del vot per correu i, si escau, del vot electrònic, i el text de la pregunta objecte de consulta, sense que es pugui influir en cap cas sobre l'orientació del vot.
La junta electoral ha d'aprovar el model oficial de papereta, que ha de contenir imprès el text de la pregunta, i el model oficial dels sobres i les actes que s'han d'utilitzar en la celebració de la consulta popular.
La papereta ha d'ésser accessible a les persones amb discapacitat visual, d'acord amb el que s'estableixi per reglament.
En la votació s'han d'utilitzar les paperetes oficials, d'acord amb el que estableixin el decret de convocatòria de la consulta i la junta electoral.
Són nul·les les paperetes que no s'ajusten al model oficial, les que susciten dubtes sobre la decisió del votant o la votant i les que contenen esmenes, signes o mots aliens a la consulta.
Si el sobre conté més d'una papereta de la mateixa opció, el vot és vàlid.
Si el sobre conté paperetes de diferents opcions, el vot és nul.
Les persones que prevegin que el dia de la votació no seran a llur localitat poden emetre el vot per correu davant la junta electoral, d'acord amb el que estableix la legislació de règim electoral general.
A les nou hores del dia fixat per a la votació i un cop estesa l'acta de constitució, s'ha d'iniciar la votació, que ha de continuar sense interrupció fins a les vint hores, seguint les instruccions que doni la junta electoral.
Un cop finalitzada la votació s'ha de fer l'escrutini i estendre'n l'acta, en la qual s'ha d'indicar detalladament el nombre d'electors, el de votants, el de vots en blanc, el de vots nuls i el de vots de cadascuna de les opcions formulades per la pregunta sotmesa a consulta.
Un cop fet l'escrutini i estesa l'acta, la mesa, per mitjà del seu president o presidenta, ha de trametre-la a la junta electoral, la qual l'endemà de la votació ha de fer l'escrutini general, d'acord amb la normativa electoral, i ha de comunicar el resultat a l'autoritat convocant.
En el cas de les consultes populars d'àmbit de Catalunya, un cop transcorregut un termini de cinc dies des de la data de l'escrutini sense que s'hagin produït reclamacions, la junta electoral proclama el resultat de la consulta popular i en tramet una còpia al president o presidenta de la Generalitat perquè sigui publicada en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
El termini per a proclamar el resultat d'una consulta popular d'àmbit municipal és d'un dia.
Si es presenta alguna reclamació contra l'escrutini, s'ha de resoldre d'acord amb el que estableix la normativa electoral.
Contra els actes administratius de les diferents administracions públiques que intervenen en la celebració de la consulta popular es pot interposar, si escau, un recurs contenciós administratiu.
Contra els actes de l'administració electoral es pot interposar un recurs contenciós administratiu d'acord amb la legislació electoral.
Es crea el Registre de consultes populars per via de referèndum, adscrit al departament competent en matèria electoral, en el qual s'inscriuen les sol·licituds de consultes populars, les que han estat aprovades pel Parlament o per un ple municipal i no han estat autoritzades per l'Estat, les que han estat rebutjades pel Parlament o per un ple municipal, les que han estat autoritzades i els resultats de les que s'han celebrat.
De la utilització dels mitjans electrònics
Quan s'estableixi un sistema de votació electrònica, el canal electrònic de votació ha de tenir sempre un caràcter facultatiu i excloent, de manera que qualsevol ciutadà o ciutadana pugui escollir entre votar amb una papereta o fer-ho electrònicament.
La utilització de mitjans electrònics i el programari electoral aplicable a les consultes populars per via de referèndum han de respectar els principis democràtics generals, els drets dels ciutadans i les garanties de la legislació electoral, i han de garantir la fiabilitat i la seguretat del sistema, la transparència i, especialment:
a) La identificació plena del votant o la votant, de manera que el canal de votació garanteixi que qui vota és realment la persona legitimada per a fer-ho.
c) La llibertat de vot, de manera que s'exclogui qualsevol coerció o influència externa al votant o la votant que determini l'orientació del seu vot.
d) La possibilitat que el votant o la votant auditi i verifiqui l'emissió del seu vot.
e) L'emissió d'un sol vot per persona.
f) La presentació equitativa i fidedigna de les preguntes i de les opcions corresponents.
g) El caràcter públic de tot el procés electoral per mitjans electrònics.
Per a garantir-lo, el Govern i la junta electoral ordenen i controlen tot el procés, tenen disponibilitat sobre el programari electoral emprat i accés a les instal·lacions de les empreses prestadores del servei i poden consultar la documentació rellevant en cas d'inspecció.
h) La seguretat tècnica contra addicions, sostraccions o manipulacions del sistema o dels vots.
i) L'accessibilitat i el coneixement del maquinari i el programari electorals, de manera que l'Administració pública, els partits polítics i els ciutadans puguin comprovar l'objectivitat del sistema i la fiabilitat dels resultats.
Recollida de signatures per mitjans electrònics
La recollida de signatures es pot fer per mitjans electrònics sempre que es garanteixi la identificació fefaent del ciutadà o ciutadana per mitjà de la signatura electrònica i que la voluntat que expressa per mitjà de la signatura sigui inequívoca.
La recollida electrònica de signatures ha d'observar garanties similars a les que estableix l'article 25.1 respecte al coneixement i la precisió de l'objecte de la consulta.
Les entitats prestadores del servei de certificació han de certificar la identificació dels signants que emprin la signatura electrònica.
Correspon al Govern la regulació reglamentària del sistema i el procediment de recollida de signatures per mitjans electrònics per a les consultes populars per via de referèndum, d'acord amb el que estableix aquest article.
El Govern ha de posar a disposició dels ens locals una plataforma tecnològica comuna que permeti la implantació homogènia del sistema de vot electrònic.
Una entitat, pública o privada, externa i independent, prestadora de serveis d'auditoria i certificació de vot electrònic, designada per l'administració convocant, ha de certificar la correcció del sistema de vot electrònic abans que s'utilitzi, per mitjà d'un informe que ha de lliurar a l'administració convocant i al Govern.
Correspon al Govern autoritzar, en funció d'aquestes dades, l'ús de mitjans electrònics en les consultes populars per via de referèndum d'àmbit municipal.
Una comissió formada per sis experts, dos de designats pel Parlament, dos de designats pel Govern i dos de designats per les associacions representatives dels ens locals, ha de tenir accés a tota la informació tècnica, incloent-hi l'informe de l'entitat externa i independent, i ha de lliurar al Parlament un informe anual en què s'avaluï l'adequació a la normativa electoral dels sistemes de vot electrònic utilitzats.
El Parlament ha de fer públic aquest informe.
Els partits polítics amb representació a l'àmbit territorial afectat han de rebre tota la informació tècnica relativa al sistema de votació electrònica, incloent-hi l'informe emès per l'entitat externa i independent.
Els terminis indicats en dies per aquesta llei es computen com a dies hàbils si no s'especifica altrament.
Els terminis indicats en mesos es computen de data a data; en aquest cas, si el termini fineix en dia festiu, es considera com a dia de finiment el primer dia hàbil següent.
Aplicació subsidiària de la normativa electoral
Per a totes les qüestions relatives a les consultes populars per via de referèndum no regulades per aquesta llei és aplicable la normativa electoral.
Supressió del Registre de consultes populars municipals
Se suprimeix el Registre de consultes populars municipals, adscrit a la Direcció General d'Administració Local del Departament de Governació i Administracions Públiques, creat per l'article 7 del Decret 294/1996, del 23 de juliol, pel qual s'aprova el Reglament de consultes populars municipals.
Les dades del Registre de consultes populars municipals s'incorporen al Registre de consultes populars per via de referèndum.
Despeses generades per l'organització de la consulta popular
Les despeses generades per l'organització de la consulta popular són a càrrec de l'administració convocant.
Temps gratuït en els mitjans de comunicació de titularitat pública
El temps gratuït en els mitjans de comunicació de titularitat pública de què disposen les comissions promotores en el cas de consultes populars per via de referèndum d'iniciativa popular és el que pertoca d'acord amb la llei electoral, considerant el percentatge resultant de les signatures vàlides obtingudes com si fos el percentatge de vots vàlids a què fa referència la dita llei.
Les remissions que aquesta llei fa a la llei electoral, fins que no s'aprovi la llei electoral de Catalunya, s'entén que es fan a la Llei orgànica 5/1985, del 19 de juny, del règim electoral general.
En el termini de tres mesos a comptar de l'entrada en vigor d'aquesta llei, el Govern ha de dictar les disposicions necessàries per a l'entrada en funcionament del Registre de consultes populars per via de referèndum.
Mentre aquest no entri en funcionament, no és aplicable el que estableixen la disposició addicional tercera i la lletra b de la disposició derogatòria.
a) Els articles 159, 160 i 161 del Decret legislatiu 2/2003, del 28 d'abril, pel qual s'aprova el text refós de la llei municipal i de règim local de Catalunya.
b) El Decret 294/1996, del 23 de juliol, pel qual s'aprova el Reglament de consultes populars municipals.
c) Les altres normes de rang igual o inferior que s'oposen a les disposicions d'aquesta llei o que les contradiuen.
S'autoritza el Govern per a dictar les disposicions reglamentàries que siguin necessàries per a aplicar i desplegar aquesta llei.
Palau de la Generalitat, 17 de març de 2010