Elecció i estatut dels membres de la Junta de Govern
El Consell Assessor Internacional
Catalunya ha estat i és un país impulsor de pau, dins i fora del seu territori.
Ja en l'edat mitjana va crear institucions que transformaven, resolien i gestionaven conflictes amb el grau més baix de violència possible, tal com s'esdevingué amb les assemblees de pau i treva.
Catalunya ha creat formes i mecanismes de governança i governabilitat en diversos àmbits, conjugant l'acció combinada i complementària de les administracions públiques, la societat civil i les forces del mercat.
Catalunya ha impulsat valors, accions i propostes a favor de la pau, de la solidaritat i de la cooperació internacionals i del desenvolupament dels pobles: des d'accions concretes en conflictes armats i situacions de crisi fins a actuacions sostingudes vinculades a la no-violència, a l'objecció de consciència, a la insubmissió o a l'objecció fiscal.
I, tot això, Catalunya ho ha fet mitjançant el compromís i l'alt nivell de coneixement i de recerca i amb la voluntat de fomentar els valors i els continguts vinculats a la pau, a la justícia i a la solidaritat de les diverses institucions educatives del país.
En aquest context és significatiu que, l'any 2003, el Parlament aprovés la Llei 21/2003, del 4 de juliol, de foment de la pau, amb la unanimitat de tots els grups parlamentaris.
És la primera llei d'aquesta naturalesa que es va aprovar a l'Estat espanyol, amb la qual Catalunya va ésser pionera en la tasca col·lectiva del foment de la pau.
Amb aquesta decisió el Parlament va respondre a una demanda del moviment per la pau, que en els darrers decennis ha tingut un gran arrelament social, com ho demostraren el rebuig del poble de Catalunya a l'exercici de la violència com a forma d'expressió política durant la Transició, l'oposició majoritària a l'entrada d'Espanya a l'OTAN o la mobilització massiva en contra de la Guerra del Golf i, el febrer del 2003, en contra de la participació espanyola a la Guerra de l'Iraq.
Efectivament, l'aparició i el desenvolupament del moviment per la pau a Catalunya, des del final de la dècada dels setanta fins avui, justifica la proposta de creació de l'Institut Català Internacional per la Pau.
El moviment per la pau va esdevenir un dels moviments socials més importants de la història contemporània de Catalunya durant la primera meitat de la dècada dels vuitanta, i la seva força s'ha mantingut, amb intermitències, fins avui, de manera que Catalunya és un dels referents internacionals dels nous moviments socials.
Les activitats del moviment per la pau han estat decisives perquè amplis sectors de la població fessin una reflexió sobre aspectes transcendentals com ara la pau, la guerra, la violència, els blocs militars, la neutralitat, el desarmament, les armes nuclears, la despesa militar, els exèrcits, el servei militar i l'objecció de consciència.
Les anàlisis i les propostes del moviment per la pau han provocat el debat i la presa de decisions sobre les temàtiques esmentades en gairebé tots els col·lectius socials i totes les organitzacions i institucions.
Les manifestacions pacifistes han tingut una àmplia participació ciutadana, un gran ressò en els mitjans de comunicació i unes repercussions polítiques inqüestionables.
A més, el moviment per la pau, de composició social molt heterogènia, ha aglutinat diverses tradicions polítiques i ideològiques ben arrelades en la societat.
La proposta de crear un institut català internacional per la pau no és una proposta aïllada en el context europeu, sinó que respon, d'una banda, al desenvolupament del moviment per la pau a Catalunya, i, d'altra banda, a l'emmirallament d'allò que va succeir durant la segona meitat del segle XX a Europa i al món, en general.
Efectivament, l'experiència de les dues guerres mundials, els horrors dels totalitarismes, els bombardejos atòmics contra Hiroshima i Nagasaki i la guerra freda van ser el context en què al món occidental es va desenvolupar el moviment per la pau, el desarmament, la desnuclearització i la desaparició dels blocs militars.
La pau és l'ideal comú perseguit per tots els éssers humans.
Per tant, no és gens estrany que diversos països i ciutats hagin constituït centres especialitzats per reflexionar sobre la problemàtica de la guerra i la violència i els camins de la pau.
Tampoc no ha de sorprendre que molts d'aquests centres promoguin accions concretes per avançar en el camí que ens ha de portar a un món menys violent i més just.
Així, doncs, la fonamentació principal d'aquesta llei de creació de l'Institut Català Internacional per la Pau és aconseguir l'abolició de la guerra com a mètode per a solucionar els conflictes, i posar al servei de Catalunya i de la comunitat internacional un instrument que, seguint la tradició de foment i de construcció de la pau, impulsi els valors i la pràctica de la cultura de la pau, de la seguretat humana, del desarmament i de la resolució pacífica dels conflictes i de les tensions socials.
Aquesta llei entronca amb els objectius de la Llei 26/2001, del 31 de desembre, de cooperació al desenvolupament, en el preàmbul de la qual es diu:.Catalunya ha de millorar també la seva responsabilitat en la construcció d'una comunitat internacional més segura, justa, rica i solidària.
La pau, la llibertat, la dignitat de la persona, el treball, la justícia i el respecte al pluralisme són valors que fonamenten la convivència i el progrés..
I, en l'article 3, esmenta el foment de la pau entre els valors que han de guiar l'activitat de l'Administració de la Generalitat i dels ens locals en matèria de cooperació al desenvolupament i solidaritat internacional.
La present llei, a més, respon a un doble imperatiu, derivat del nostre ordenament jurídic i normatiu.
En primer lloc, al desplegament de les lleis de cooperació al desenvolupament i de foment de la pau, que estableixen que el foment de la pau, la justícia, la igualtat i l'equitat en les relacions entre persones, pobles, cultures, nacions i estats, la solució pacífica dels conflictes i de les tensions socials, i l'enfortiment i l'arrelament de la pau i de la convivència són valors que han de guiar l'activitat de l'Administració de la Generalitat i dels ens locals.
Per això, la Llei de foment de la pau regula una sèrie d'actuacions i de competències, pel que fa al seu àmbit d'aplicació, i la creació de dos instruments: el Consell Català de Foment de la Pau i un institut internacional per la pau.
El Consell Català de Foment de la Pau, integrat per representants de l'Administració de la Generalitat, dels ens locals, dels grups parlamentaris, de les organitzacions no governamentals per la pau i d'altres institucions i per diverses personalitats rellevants, i configurat com a òrgan consultiu i de participació de Catalunya per al foment de la pau en les activitats de l'Administració de la Generalitat i dels ens locals, va ésser creat el juliol del 2005 i és operatiu d'aleshores ençà.
I, en segon lloc, aquesta llei respon també a una voluntat, que sempre ha estat present en les més altes aspiracions del poble de Catalunya, reflectida en els estatuts aprovats pel legislatiu.
Així, el preàmbul de l'Estatut de Núria, referendat el 2 d'agost de l'any 1931, deia que l'aspiració dels catalans era que els pobles d'Espanya fessin.la declaració més humana en favor d'aqueixa aspiració universal que és la pau entre les nacions..
Al seu torn, l'Estatut del 1979 proclamava que els valors superiors de la vida col·lectiva del poble català són la llibertat, la justícia i la igualtat, valors que només es poden fer efectius en un context de pau.
I l'Estatut vigent, aprovat en referèndum el 18 de juny de 2006, estableix amb claredat, en l'article 51, que un principi rector de l'acció de la Generalitat és.promoure la cultura de la pau i accions de foment de la pau al món..
En aquest context cal refermar el paper primordial de les dones en la prevenció i la solució de conflictes i en la consolidació de la pau; cal subratllar la importància del fet que participin i que intervinguin plenament en totes les iniciatives encaminades cap al manteniment i el foment de la pau i la seguretat, i també cal augmentar-ne la participació en els processos d'adopció de decisions en matèria de prevenció i solució de conflictes.
Així mateix, aquesta llei reconeix la necessitat urgent d'incorporar la perspectiva de gènere en les operacions de manteniment de la pau, mitjançant el foment de les actuacions que tinguin en compte les necessitats específiques de les dones en els conflictes bèl·lics, l'impuls i el suport de llurs iniciatives de pau i llur participació en tots els mecanismes d'aplicació de projectes per la pau i, també, l'adopció de mesures que garanteixin la protecció i el respecte de llurs drets humans.
Quant a la naturalesa, els objectius, les competències i l'estructura de l'Institut Català Internacional per la Pau, aquesta llei es fonamenta en l'anàlisi comparada d'institucions semblants i en les opinions i les propostes sorgides d'un procés de consultes a experts, a la societat civil i a les organitzacions i els moviments socials especialitzats.
En conseqüència, l'Institut Català Internacional per la Pau s'ha de configurar com una entitat:
a) Creada pel poble de Catalunya, per l'acció del seu Parlament, el qual n'assegura el manteniment i vetlla pel seu capteniment coherent amb els principis, els valors i les finalitats fundacionals.
b) Dotada d'autonomia, per les característiques pròpies de la seva creació, i d'independència del poder polític, per la composició dels seus òrgans de govern.
Aquestes qualitats li permeten actuar amb transparència, aprofitar les sinergies i retre comptes, en tot moment, de la seva gestió.
c) Destinada a la recerca, la formació i l'acció, amb la finalitat d'eradicar la violència d'origen sociopolític per a contribuir al foment de la pau i la seguretat al món.
d) Dedicada a la recerca, la docència, l'observació de situacions de risc, la transferència de coneixements, la sensibilització i la creació d'opinió, i també al suport a la societat, a les administracions públiques, a les associacions i les organitzacions ciutadanes amb finalitats coincidents i al foment de l'acció a favor de la pau.
e) Concebuda com a referència per a altres entitats amb finalitats coincidents, que n'aprofiti i en multipliqui la potencialitat, tot cercant la complementarietat i la subsidiarietat màximes.
f) Internacional i, alhora, clarament catalana, amb senyes d'identitat evidents i explícites del seu origen i la seva tradició.
Altrament dit, l'Institut Català Internacional per la Pau es concep com una institució impulsada per la societat catalana i creada per decisió del Govern i del Parlament, que Catalunya aporta al moviment en pro de la pau al món.
En síntesi, és un institut amb vocació d'actuar en el panorama internacional de recerca i de foment de la pau, amb un doble vessant, acadèmic i d'acció.
Un dels valors afegits és, justament, la independència d'acció, cosa que li permet donar suport a les activitats de la societat civil, tenir protagonisme i agenda pròpia en l'àmbit internacional i, també, ajudar les administracions públiques a formular polítiques de foment de la pau.
A més, l'alt grau d'especialització i de solvència de les entitats ja existents arreu del món fa especialment important que l'Institut Català Internacional per la Pau tingui un perfil propi molt marcat, uns avantatges comparatius i que, alhora, opti per un enfocament i un pla d'acció ambiciosos, però de realització progressiva.
Concretament, l'Institut Català Internacional per la Pau ha de:
a) Ésser un institut català, creat a partir de la iniciativa de la societat i de la relació de col·laboració entre les administracions públiques i la societat, amb un fort impuls parlamentari, amb vocació de compromís i de servei internacional, coherent amb els valors que impulsa i hereu de la tradició catalana que cerca la pau mitjançant el diàleg, la negociació i el pacte.
b) Donar servei i suport a les activitats de la ciutadania i els moviments actius i compromesos en el foment de la pau, mitjançant la col·laboració i l'organització d'activitats pròpies d'una institució universitària, com la recerca, la docència i la transferència de coneixements.
c) Estudiar i comprometre's a ajudar a resoldre els antagonismes vinculats a causes estructurals basades en asimetries profundes, en conflictes de component ètnic o cultural rellevant, en conflictes derivats de la distribució desigual i de l'explotació desmesurada dels recursos i en l'articulació deficient d'organitzacions polítiques intermèdies o de procediments de negociació, de resolució i de transformació de conflictes.
d) Comprometre's a construir i a fomentar la pau i les activitats que se'n deriven, especialment en el terreny dels processos de pau, del desarmament i de la construcció de la pau després d'un conflicte armat.
Aquesta llei s'estructura en disset articles, una disposició transitòria i tres disposicions finals.
Es crea l'Institut Català Internacional per la Pau com a entitat pública de caràcter institucional, independent, dotada de personalitat jurídica pròpia i plena capacitat d'obrar, tant en l'àmbit públic com en el privat, que, en l'exercici de les seves funcions, actua amb plena independència de les administracions públiques, de les entitats privades i de les organitzacions sense ànim de lucre.
L'Institut Català Internacional per la Pau és una entitat de recerca, de divulgació i d'acció les finalitats de la qual són promoure la cultura de la pau en la societat de Catalunya i en l'àmbit internacional, i fer que Catalunya tingui un paper actiu com a agent de pau al món.
L'Institut Català Internacional per la Pau té les funcions següents:
a) Promoure la recerca empírica, teòrica i aplicada per la pau, directament o mitjançant el suport a centres de recerca ja existents.
b) Garantir la formació tècnica de persones especialitzades en la intervenció sobre el terreny en processos de pau.
c) Difondre i fomentar l'educació i la sensibilització de la ciutadania en la cultura de la pau, amb la col·laboració especial dels departaments de la Generalitat que pertoqui, els centres docents, les universitats i les organitzacions no governamentals.
d) Fer la recerca i la difusió de la memòria històrica i del pensament i l'acció pacifistes a Catalunya.
e) Actuar d'observatori sobre l'estat de la pau i els conflictes armats, conjuntament amb el Consell Català de Foment de la Pau.
f) Exercir les tasques d'observació, de facilitació, de mediació i de construcció de la pau en conflictes violents internacionals o internacionalitzats.
g) Donar suport i assessorament a organitzacions, iniciatives, campanyes i activitats que ho requereixin, i fomentar activitats que la societat civil i els moviments per la pau, les administracions públiques, les organitzacions internacionals, les universitats i els centres de recerca duen a terme en l'àmbit de la formació, la recerca i l'acció compromesa en la construcció i el manteniment de la pau.
h) Assessorar el Parlament, el Govern i altres administracions públiques en llurs polítiques i actuacions de pau.
i) Establir relacions amb institucions internacionals i xarxes similars.
j) Totes les altres que es considerin convenients per a les seves finalitats.
L'Institut Català Internacional per la Pau, per mitjà d'un conveni i amb l'acord previ de la Junta de Govern, pot executar les actuacions de pau que el Govern li encomani.
L'Institut Català Internacional per la Pau, en l'exercici de les seves funcions, ha de mantenir relacions regulars de coordinació amb el Consell Català de Foment de la Pau i l'Agència Catalana de Cooperació al Desenvolupament.
També pot establir relacions de col·laboració amb les universitats i altres centres docents i de recerca, amb els instituts i les entitats coincidents, nacionals i internacionals, i amb les institucions de la societat civil de l'àmbit del foment de la pau.
L'Institut Català Internacional per la Pau, en l'exercici de les seves funcions, ha de garantir sempre que les actuacions, les propostes, les estratègies i els protocols d'intervenció derivats d'operacions multidimensionals de suport a la pau incloguin la perspectiva de gènere.
L'Institut Català Internacional per la Pau, en l'exercici de les seves funcions, pot:
a) Establir els contractes, els convenis, els pactes i les condicions que convingui, amb persones físiques i jurídiques, públiques i privades, sempre que no siguin contraris als seus fins, a l'ordenament jurídic, a l'interès públic o al principi de bona administració.
b) Constituir consorcis, fundacions, societats i altres entitats de caràcter associatiu o participar en els ja constituïts, amb l'autorització prèvia del Govern.
c) Administrar el seu patrimoni.
Els òrgans de govern i d'administració de l'Institut Català Internacional per la Pau són:
L'Institut Català Internacional per la Pau té autonomia orgànica i funcional i es regeix pel que disposa aquesta llei, pel seu reglament orgànic i per la resta de reglaments i normes d'organització interna i de funcionament.
El Consell Assessor Internacional i el Consell Català de Foment de la Pau assisteixen els òrgans de govern de l'Institut Català Internacional per la Pau en les activitats que així ho requereixin.
En la designació dels membres dels òrgans de govern i d'administració de l'Institut Català Internacional per la Pau s'ha de tendir a assolir una representació equilibrada entre homes i dones per tal de garantir que es tingui en compte la perspectiva de gènere.
La Junta de Govern és el màxim òrgan de govern, de direcció i d'administració de l'Institut Català Internacional per la Pau.
b) Tres membres designats pel Govern.
El Consell Català de Foment de la Pau ha de proposar entre deu i quinze persones per a l'elecció dels membres de la Junta de Govern, entre les quals el Ple del Parlament ha d'elegir els set membres de la Junta de Govern de l'Institut Català Internacional per la Pau.
Els membres de la Junta de Govern elegits pel Ple del Parlament s'han de renovar parcialment cada dos anys i mig seguint el procediment que regula l'apartat 2.
En tots els casos, els membres cessats poden optar a la reelecció en el termes establerts per l'apartat 7.
L'elecció dels membres de la Junta de Govern designats pel Ple del Parlament és irrevocable.
Cessen únicament per alguna de les causes següents:
a) L'expiració del termini del mandat, sens perjudici de llur reelecció per a un altre mandat.
c) La incapacitat permanent per a exercir el càrrec, la incompatibilitat sobrevinguda o la inhabilitació per a exercir càrrecs públics.
d) La condemna per sentència ferma per delicte dolós.
Els membres de la Junta de Govern designats pel Parlament no poden ésser alts càrrecs de les administracions públiques.
La condició de membre de la Junta de Govern és incompatible amb la condició de membre del Govern; de diputat o diputada provincial; de diputat o diputada del Parlament, del Congrés dels Diputats o del Parlament Europeu; de senador o senadora, i de regidor o regidora d'un ajuntament.
El Govern ha de nomenar tres persones com a membres de la Junta de Govern.
El mandat dels membres de la Junta de Govern és de cinc anys, i la renovació en el càrrec no és possible més enllà de dos mandats consecutius.
Els membres de la Junta de Govern actuen amb plena independència i no estan sotmesos a cap instrucció o mandat en l'exercici de llur càrrec.
La dedicació del president o presidenta i la dels altres membres de la Junta de Govern a l'exercici de llurs funcions és compensada amb les dietes que se'ls assigna en el pressupost de l'Institut Català Internacional per la Pau.
Les funcions de la Junta de Govern de l'Institut Català Internacional per la Pau són:
a) Elegir el president o presidenta, nomenar el director o directora i designar els membres del Consell Assessor Internacional.
b) Aprovar el reglament orgànic i altres normes d'organització interna i de funcionament de l'Institut.
d) Aprovar un pla estratègic i un pla anual d'activitats, amb l'assessorament del Consell Català de Foment de la Pau i del Consell Assessor Internacional.
El pla estratègic ha d'ésser presentat al Parlament.
e) Establir les directrius per a la direcció, la inspecció i la impulsió de les activitats de l'Institut.
g) Aprovar la formalització de convenis de col·laboració amb altres entitats, públiques o privades.
h) Aprovar, amb l'autorització prèvia del Govern, la constitució de l'Institut i la seva participació en consorcis, fundacions, societats i altres ens associatius.
i) Aprovar els comptes anuals, la liquidació del pressupost i el programa d'actuacions, d'inversions i de finançament de l'Institut.
j) Exercir les altres funcions que li encomanin el reglament orgànic i les altres normes d'organització i funcionament de l'Institut.
El règim de les sessions de la Junta de Govern és regulat pel reglament orgànic de l'Institut Català Internacional per la Pau.
La Junta de Govern adopta els acords per majoria simple i resol els empats amb el vot de qualitat del president o presidenta.
La Junta de Govern de l'Institut Català Internacional per la Pau es regeix per les normes de funcionament dels òrgans col·legiats, establertes per la Llei 26/2010, del 3 d'agost, de règim jurídic i de procediment de les administracions públiques de Catalunya, en tot allò que no regulin expressament aquesta llei o el reglament orgànic.
El president o presidenta és elegit per la Junta de Govern d'entre els membres designats pel Ple del Parlament.
Les funcions del president o presidenta són:
a) Representar l'Institut Català Internacional per la Pau i coordinar-ne el govern i l'administració.
b) Convocar i presidir les sessions de la Junta de Govern, i resoldre els empats de les votacions amb el vot de qualitat.
c) Tota altra funció que li encomanin el reglament orgànic i la resta de normes d'organització i de funcionament.
El càrrec de president o presidenta no es pot exercir més de dos mandats consecutius.
El director o directora de l'Institut Català Internacional per la Pau és nomenat per la Junta de Govern, a proposta del president o presidenta, per mitjà d'un procediment de selecció per concurs entre persones amb experiència professional rellevant.
Pot ésser cessat per la Junta de Govern.
Amb caràcter general, i d'acord amb les directrius de la Junta de Govern, les funcions del director o directora són les següents:
a) Dirigir, impulsar i supervisar les activitats de l'Institut Català Internacional per la Pau.
b) Exercir tota altra funció que li atribueixin el reglament orgànic i les altres normes d'organització i de funcionament, i les que li puguin delegar la Junta de Govern i el president o presidenta, d'acord amb el reglament.
El director o directora de l'Institut Català Internacional per la Pau, d'acord amb el que estableix la disposició addicional del Decret 101/2005, del 31 de maig, del Consell Català de Foment de la Pau, assumeix la vicepresidència segona del dit Consell.
a) Cinc membres elegits entre professionals i personal acadèmic amb experiència internacional en l'àmbit de la recerca, l'acció per la pau i la resolució no violenta dels conflictes.
b) Cinc membres elegits entre persones de prestigi i de reconeixement social com a promotores de la pau, el desarmament i la resolució no violenta dels conflictes.
La condició de membre del Consell Assessor Internacional és incompatible amb la de membre de la Junta de Govern.
El mandat dels membres del Consell Assessor Internacional és de sis anys.
Aquests càrrecs poden ésser renovats per meitats cada mandat, no més de dues vegades consecutives.
El Consell Assessor Internacional ha d'emetre informes sobre el pla estratègic i el pla anual d'activitats de l'Institut Català Internacional per la Pau, els quals s'han de sotmetre a l'aprovació prèvia de la Junta de Govern.
La resta de funcions del Consell Assessor Internacional són regulades pel reglament orgànic de l'Institut Català Internacional per la Pau.
El Consell Assessor Internacional es reuneix, com a mínim, un cop l'any.
El seu funcionament es regeix pel reglament orgànic aprovat per la Junta de Govern.
La dedicació dels membres del Consell Assessor Internacional en l'exercici de llurs funcions és compensada amb les dietes que se'ls assigna en el pressupost de l'Institut Català Internacional per la Pau.
L'Institut Català Internacional per la Pau es regeix per aquesta llei, pel seu propi reglament orgànic i, en tot el que li sigui aplicable, per la legislació reguladora del règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú, i per la resta de legislació aplicable a l'actuació, el funcionament, la contractació, la comptabilitat i el finançament dels ens públics.
Els acords de la Junta de Govern i les resolucions del seu president o presidenta posen fi a la via administrativa i són susceptibles de recurs davant la jurisdicció contenciosa administrativa.
L'Institut Català Internacional per la Pau ha de seleccionar el seu propi personal amb subjecció als principis de publicitat, concurrència, mèrit, igualtat i capacitat.
El personal al servei de l'Institut Català Internacional per la Pau és de caràcter laboral.
Els recursos econòmics destinats al funcionament de l'Institut Català Internacional per la Pau són els següents:
a) Les assignacions pressupostàries que estableixen els pressupostos de la Generalitat.
b) Les contraprestacions que estableixin els convenis que es formalitzin amb altres institucions públiques i privades.
c) Les subvencions, les transferències i altres ingressos de dret públic.
d) Els ajuts, les donacions i altres ingressos de dret privat.
e) Els rendiments de les publicacions, dels estudis i d'altres actuacions.
f) El producte de les operacions de crèdit, en els termes establerts per la normativa vigent.
L'Institut Català Internacional per la Pau ha d'elaborar i aprovar anualment un avantprojecte de pressupost i l'ha de trametre al Govern perquè l'incorpori, degudament singularitzat, en els pressupostos generals de la Generalitat.
El control econòmic i financer de l'Institut Català Internacional per la Pau s'ha de fer per mitjà d'una auditoria i de conformitat amb el Decret legislatiu 3/2002, del 24 de desembre, pel qual s'aprova el Text refós de la Llei de finances públiques de Catalunya.
L'Institut Català Internacional per la Pau, per a complir les seves funcions, té un patrimoni integrat pels béns i els drets que li són adscrits per l'Administració de la Generalitat i pels que adquireixi per qualsevol títol.
La Junta de Govern ha d'elaborar un informe anual de les activitats de l'Institut Català Internacional per la Pau, que contingui les propostes i les observacions que consideri rellevants.
L'informe anual de l'Institut Català Internacional per la Pau ha d'ésser publicat, lliurat al Govern i presentat al Parlament i al Consell Català de Foment de la Pau.
La participació del personal de l'Institut Català Internacional per la Pau en la presa de decisions de l'entitat ha d'ésser regulada pel reglament orgànic i els altres reglaments i normes d'organització interna i de funcionament.
L'òrgan de participació del personal de l'Institut Català Internacional per la Pau ha d'ésser constituït per tot el personal fix i temporal amb un contracte, a temps complet o parcial, d'una durada superior a sis mesos.