projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Presentació de sol·licituds del 4 de setembre al 3 d'octubre de 2018
Acte de lliurament del Premi de Recerca en Memòria Democràtica, tercera edició (2017)
El Memorial Democràtic convoca la quarta edició del Premi de Recerca en Memòria Democràtica corresponent al curs 2017-2018.
L' objectiu d'aquest premi és distingir els millors treballs de recerca en memòria històrica des de 1931 fins 1980 duts a terme per estudiants de batxillerat durant el curs acadèmic corresponent a l'any de la convocatòria.
Els treballs han de ser originals, inèdits i elaborats individualment.
El Premi consisteix en un diploma de reconeixement per la tasca realitzada, la publicació on-line del treball guanyador i una dotació econòmica de mil euros (1.000 €) per al primer premi i cinc-cents euros (500 €) per a cadascuna de les dues mencions especials que destaquin pel seu interès i qualitat.
El formulari de sol·licitud per a la presentació per mitjans electrònics es pot descarregar des de Tràmits gencat [URL].
El formulari de sol·licitud per a la presentació presencial es pot obtenir a la seu del Memorial Democràtic (Peu de la Creu, 4, 08001 Barcelona) o es pot descarregar des de Tràmits gencat [URL] i al web del Memorial Democràtic.
Des del 4 de setembre i fins el 3 d'octubre podeu presentar la sol·licitud.
Per a més informació, contacteu a través del formulari de contacte o bé al telèfon 936 347 371.
RESOLUCIÓ JUS/1968/2018, d'1 d'agost, per la qual es convoca la quarta edició del Premi de Recerca en Memòria Democràtica, per a l'any 2018 (ref. BDNS 411217).
L'exposició explica la història del mestre de Mont-roig del Camp que va ser assassinat durant els primers dies de la Guerra Civil i enterrat en una fossa comuna
L'exposició, comissariada pel fotògraf Sergi Bernal i produïda pel Memorial Democràtic i el Museu Marítim de Barcelona, explica la repressió dels mestres de la República posant el focus en Antoni Benaiges, mestre de Mont-roig del Camp assassinat l'any 1936 a Burgos i enterrat en una fossa comuna durant més de 75 anys.
A una escola rural republicana de principis dels anys trenta, un mestre català innovador llança un experiment inèdit en aquelles terres de premsa escolar a partir del mètode Freinet.
Els quaderns publicats per aquella impremta pels alumnes d'aquell perdut llogarret viatjaran fins a França, Mèxic, Argentina i Cuba.
El mestre, en canvi, acabarà afusellat i enterrat en una fossa comuna en els primers dies de la Guerra Civil.
Vuitanta-dos anys després d'aquell assassinat, el relat d'una utopia truncada per la dictadura es recupera a peu de fossa tenint com a testimoni un fotògraf.
Museu Marítim de Barcelona i Memorial Democràtic
Pintura i instal·lació al MUME a càrrec de Pep Camps
Dissabte 7 de juliol de 2018, a les 12 h
Aquest projecte fa referència als estats interiors, tant col·lectius com individuals, i a com ens enfrontem a un moment d'incertesa que no sabem com evolucionarà: els canvis tecnològics, la rapidesa de la informació i la desinformació, la globalització, el negoci de la cultura, etcètera.
Tot plegat ens deixa en una situació desconeguda.
Les pintures alternen imatges que fan referència a la capacitat de construcció humana, representada per l'arquitectura romana i gòtica, amb d'altres que retraten la capacitat de destrucció amb bombardejos de la I Guerra Mundial.
Atmosferes de foscor i llum que fa referència a l'interior dels individus.
Pep Camps (Girona, 1962) va estudiar Història de l'Art a la Universitat Autònoma de Barcelona.
Ha exposat a Barcelona, Madrid, València, Bangkok i d'altres ciutats de França i d'Itàlia.
Des de l'any 2000, és professor a l'Escola Municipal d'Art de Girona.
De dimarts a dissabte, de 10 a 18h i diumenges i festius de 10 a 14h.
El Pla d'actuacions en fosses de desapareguts durant la Guerra Civil i la dictadura franquista es va presentar el mes de gener de 2017, i a finals de juliol va entrar en vigor el contracte de serveis de localització, recuperació i anàlisi antropològica i genètica de restes òssies humanes de la Guerra Civil i la dictadura franquista, adjudicat a l'empresa Iltirta.
D'ençà de la presentació, s'han dut a terme 30 actuacions, les quals han permès intervenir en un total de 43 punts del territori i, concretament:
Entre octubre i desembre de 2017 es van iniciar les actuacions següents:
En el primer semestre de 2018 s'han dut a terme els treballs següents:
S'han finalitzat les actuacions de camp a les fosses del cementiri vell del Soleràs (Garrigues) amb 146 individus recuperats i del paratge de Pernafeites a Miravet (Ribera d'Ebre) on s'han trobat 99 individus.
Aquestes dues fosses són les més grans excavades fins ara a Catalunya pel que fa a nombre d'individus.
Igualment, s'ha finalitzat el treball de camp en altres fosses de dimensions més reduïdes com són la de l'Albagés (Garrigues), la de Cabó (Alt Urgell), amb 1 individu recuperat a cadascuna d'elles, i la del cementiri de Castellar del Vallès (Vallès Occidental) amb 2 individus recuperats.
També s'ha fet l'exhumació de 2 individus al cementiri de Tàrrega (Urgell).
S'ha completat la prospecció geofísica d'una possible fossa a Soses (Segrià), amb la finalitat de determinar la seva ubicació sobre el terreny, com a pas previ per a una futura prospecció arqueològica.
S'ha continuat amb la recollida de restes òssies trobades en superfície amb troballes a la Serra del Munt, on s'han recuperat restes d'1 individu localitzades al municipi de la Foradada (Noguera), a Gimenells (Segrià), on s'han recuperat les restes de 2 individus, i a Ascó (Ribera d'Ebre), on encara s'ha de realitzar la corresponent prospecció del terreny.
En els propers mesos, a més de donar continuïtat als estudis antropològics i genètics de les restes recuperades, s'està treballant per programar noves actuacions.
El diumenge 1 de juliol, a les 22.05 h, TV3 estrena una docuficció que explica les històries que hi ha darrere d'algunes de les fosses de la Guerra Civil espanyola que encara queden a Catalunya
A Catalunya encara hi ha més de 5.000 famílies que reclamen un parent desaparegut, durant la Guerra Civil o la repressió franquista.
Des del 1999 fins a l'any passat només se n'havien identificat 7.
Per revertir aquesta situació, al juliol del 2017, el Departament d'Afers i Relacions Institucionals i Exteriors i Transparència de la Generalitat va inciar el Pla d'excavació de les fosses de la guerra i la dictadura que encara queden a Catalunya, i va crear el Programa d'identificació genètica, amb un banc que permet creuar les dades familiars amb les restes que s'estan exhumant.
Actualment hi ha més 500 fosses localitzades al mapa de fosses de Catalunya.
Un equip de TV3 ha seguit durant uns mesos la feina d'antropòlegs, arqueòlegs i genetistes que excaven les fosses, n'extreuen les restes i intenten identificar-les per atribuir-les als desapareguts inscrits al Cens de desapareguts.
El resultat ha estat "La guerra inacabada", dirigit per Joan Gallifa i presentat per Antoni Tortajada, que explica cinc històries que hi ha darrere d'aquestes fosses.
La reconstrucció de cada relat s'ha fet amb imatges ficcionades i l'ajut de testimonis i familiars de les víctimes.
És una coproducció de TV3 i Som Batabat, amb el el suport del Departament de Justícia de la Generalitat de Catalunya, al qual està adscrit la Direcció General de Memòria Democràtica, competent en la matèria.
La nova exposició del Memorial Democràtic mostra les víctimes de la Guerra Civil i la postguerra
La reflexió es porta a terme a través d'objectes, d'imatges i sobretot de la cartografia històric a, entesa aquesta no com una mera col·locació de dades sobre una superfície geogràfica, sinó com l'art de traçar mapes en el present d'uns fets del passat de manera entenedora.
El mapa ens permet una observació a escala màxima.
Reconstrueix l'espai, el temps i els fets.
Junts, objectes i mapes, dialoguen i ens apropen a una visió material/palpable ( micro ) i mental/conceptual ( macro ).
El mapa enquadra i situa, és el relat en la seva totalitat.
Aquesta exposició ens convida a reflexionar sobre la dimensió, l'abast i la diversitat de significats dels conceptes víctima ('persona que pateix un mal que no vol'), resistència ('capacitat de l'individu de suportar les adversitats') i resiliència ('capacitat per afrontar amb èxit una situació desfavorable, recuperar-se i adaptar-se positivament davant l'adversitat').
A la vegada, és una galeria i un atles de les víctimes.
Un recorregut entre un seguit d'objectes i grans mapes que ens mostren les conseqüències de la Guerra Civil i, per extensió, de tots els conflictes bèl·lics, el seu saldo negatiu —pot haver-n'hi, de positiu?
Inauguració: dimecres 18 de juliol, a les 19 h
Obert el termini d'inscripcions per a aquesta trobada anual organitzada pel Memorial Democràtic i Ensenyament
El Memorial Democràtic i el Departament d'Ensenyament organitzen novament la trobada anual de professors, mestres i tècnics interessats a compartir experiències a l'aula sobre memòria democràtica.
La jornada és gratuïta i tindrà lloc el 28 de juny, de 9 a 18 h.
Els docents que hi participin hauran d'inscriure-s'hi prèviament (el més aviat possible) enviant un correu electrònic a [EMAIL] indicant el títol de l'experiència didàctica que es vol presentar.
Les jornades posen en contacte docents de diferents territoris interessats en la història, a conèixer els espais de memòria del nostre país i a crear una xarxa de centres que treballen temes de memòria històrica.
La jornada ha estat organitzada amb la col·laboració del Centre Específic de Suport a la Innovació i la Recerca Educativa en l'àmbit de les Humanitats, les Ciències Socials i la Filosofia (CESIRE-CERES).
El programa de la jornada estarà disponible properament.
Activitat gratuïta (amb inscripció prèvia)
IV Jornada d'Experiències Didàctiques de Memòria Històrica
Memorial Democràtic i el Departament d'Ensenyament amb la col·laboració del CESIRE-CERES.
El 10 de juny, 74 anys després de ser assassinades a la massacre d'Oradour-sur-Glane (França), les llambordes es col·locaran davant del darrer domicili sabadellenc on va viure la seva família.
Les germanes sabadellenques Emília i Angelina Masachs Borruel, filles d'exiliats republicans, van ser assassinades el 10 de juny de 1944 per l'exèrcit nazi durant la massacre que va tenir lloc a Oradour-sur-Glane (França).
Tenien 11 i 7 anys, respectivament.
L'Ajuntament de Sabadell i el Memorial Democràtic col·locaran dues llambordes davant del darrer domicili on va viure la seva família en un acte institucional de record i memòria.
El 1944, en plena Segona Guerra Mundial i a la localitat francesa d'Oradour-sur-Glane, va tenir lloc una de les matances de població civil més cruentes i salvatges de tota la guerra, comesa per diverses unitats militars de l'exèrcit alemany nazi.
Hi van morir un total de 642 persones: 190 homes afusellats, 245 dones i 207 nens i nenes metrallats i cremats vius a l'església.
Hi havia 18 persones refugiades provinents de l'Estat espanyol.
Dues d'elles eren nenes, les germanes sabadellenques Emília i Angelina Masachs i Borruel.
El pare, Joan Masachs Prats, va néixer a Sabadell i treballava en una filatura.
La mare, Emília Borruel Carbó, nasqué a Sorita (País Valencià) i migrà amb la família cap a Sabadell vers el 1924.
El 1933 van tenir la primera filla, Emília Masachs Borruel, i el 1936 va néixer Angelina Masachs Borruel.
L'últim lloc on van viure aquí va ser a l'actual carretera de Barcelona, 558, al barri de la Creu de Barberà, adreça on hi havia hagut el popular bar El Lliri.
Amb l'esclat de la Guerra Civil, Joan Masachs s'allistà de voluntari a l'exèrcit republicà.
Al final de la guerra, consta que la família sencera entrà a França.
A la mare –i se suposa que a les dues filles també– les van enviar a St.
Després van ser confinades al camp d'Argelers de la Marenda fins al 1940.
Aleshores es retrobaren amb el pare quan passà al 643è GTE (Grup de Treballadors Estrangers [Règim de Vichy]) d'Oradour-sur-Glane (Haute-Vienne).
La seva dona i filles el seguiren.
La família quedà atrapada en territori francès i enmig de l'ocupació alemanya.
El 10 de juny de 1944, la població d'Oradour-sur-Glane fou ocupada i massacrada pel destacament del 1r Batalló del 4t Regiment de la Panzergrenadier Der Führer, pertanyent a la Panzerdivision Das Reich de les Walfen-SS.
Fou la matança de civils més gran de les comeses per les tropes alemanyes a França, coincidint amb la batalla de Normandia.
Gairebé s'aniquilà tots els habitants de la vila i es destruïren la major part dels edificis i de les infraestructures.
Acabada la guerra, els pares de les dues noies van refer les seves vides a Oradour, hi van tenir un altre fill i una altra filla, i l'any 1948 la família retornà a Sabadell.
Ajuntament de Sabadell i Memorial Democràtic
Una jornada analitza el catalanisme en el context europeu i les relacions entre nacionalisme i feixisme
Ha existit un feixisme catalanista?
Durant dècades, ha semblat una acusació interessada encaminada a tacar la trajectòria d'un moviment aparentment "immunitzat" davant la temptació feixista.
Aquesta jornada vol incloure de manera àmplia el catalanisme en el seu context europeu.
Les intervencions dels ponents tenen com a objectiu donar les claus per entendre i contrastar si el catalanisme tingué o no una branca feixista com tants altres moviments nacionalistes —amb estat o sense— l'han tingut.
La jornada ha estat coordinada per l'historiador Arnau Gonzàlez i Vilalta.
Hi participaran els historiadors Enric Ucelay-Da Cal, Arnau Gonzàlez i Vilalta, Xavier Casals, Giovanni Cattini i Josep Pich.
La jornada ha estat organitzada pel Memorial Democràtic, la Universitat Pompeu Fabra i l'Institut d'Història Jaume Vicens i Vives.
09.40 h Presentació de la jornada a càrrec de Plàcid Garcia-Planas i Arnau Gonzàlez i Vilalta
10.00 h Enric Ucelay-Da Cal: "Què és el feixisme?
Una relació consubstancial amb el nacionalisme?"
11.00 h Arnau Gonzàlez i Vilalta: "Feixistes catalans sí, feixisme catalanista no.
12.00 h Xavier Casals: "Ha existit un nacionalisme-independentista català feixista (1975-2017)?"
15.00 h Giovanni Cattini: "La recepció del feixisme italià i del delicte Matteotti en Francesc Cambó i la intel·lectualitat catalana"
"DIC [Defensa dels Interessos Catalans].
La perspectiva sobre el feixisme i el comunisme dels catòlics i els catalanistes de dretes (1931-1935)"
Accés lliure (no cal inscripció prèvia)
Memorial Democràtic, Universitat Pompeu Fabra i Institut d'Història Jaume Vicens i Vives
Podeu inscriure-us al web del Museu d'Història de Girona
Data límit per la inscripció: 27 d'abril
El Museu d'Història de Girona i el Museu Memorial de l'Exili proposen una lliçó divulgativa d'història i un acte cívic en record dels exiliats de la Guerra Civil, amb trajectes que emulen els que milers de persones van emprendre obligats a inicis de 1939.
El recorregut d'aquesta tercera sortida serà el següent: Girona, Camprodon, Prats de Molló.
Parlarem dels passos de frontera durant la Guerra Civil i la postguerra.
Visitarem indrets on s'ubicaren camps de concentració provisionals per als refugiats republicans.
Sortida del Museu d'Història de Girona
Homenatge a l'artista català i exposició fotogràfica a les Cotxeres de Sants
L'associació Fotoconnexió ha organitzat, el 8 de maig, un homenatge al fotògraf Francec Boix.
Aquest mateix dia s'inaugurarà a les Cotxeres de Sants una exposició amb una mostra dels seus treballs.
L'acte d'homenatge tindrà lloc a la Lleialtat Santsenca dimarts, 8 de maig, a les 18.30 h.
Els parlaments aniran a càrrec de Benito Bermejo, historiador i biògraf de Francesc Boix; Anna Sallés, presidenta de l'Amical de Ravensbück, i Teresa Renedo, cap de programació del Memorial Democràtic de la Generalitat de Catalunya.
A continuació, a les 20 h, s'inaugurarà a les Cotxeres de Sants l'exposició "Els primers trets de Francesc Boix".
Hi participaran Lluïsa Erill, presidenta del Secretariat d'Entitats de Sants, Hostafrancs i la Bordeta; Ricard Marco, comissari de l'exposició i membre de Fotoconnexió; Ramon Barnadas, comissari de l'exposició i president de Fotoconnexió, i Laura Pérez, regidora del Districte de Sants-Montjuïc.
La inauguració coincideix amb el 73è aniversari de la capitulació de l'Alemanya nazi el 8 de maig de 1945.
L'exposició a la sala Lluïsa Franch de Cotxeres de Sants fins al 26 de maig.
Aquesta exposició de les primeres fotografies fetes per Francesc Boix, l'anomenat fotògraf de Mauthausen, recull imatges del 1938.
Boix s'incorporà voluntàriament, amb 17 anys, a una divisió republicana com a reporter gràfic.
Els negatius van ser recuperats per la Comissió de la Dignitat i Fotoconnexió, i ens mostren imatges de la vida diària dels soldats a la rereguarda als fronts d'Aragó i del Segre.
Es tracta d'una documentació gràfica d'un valor incalculable que completa el llegat fotogràfic d'un jove barceloní del barri del Poble-sec, militant de les Joventuts Socialistes Unificades.
Aquest exposició ha estat produïda per l'Institut d'Estudis Ilerdencs i es va inaugurar a Lleida el 15 de desembre de 2016.
Des d'aleshores no ha parat d'itinerar per diverses poblacions catalanes.
De dilluns a divendres: de 9 a 14.30 h i de 16.30 h a 22 h
La mostra es podrà visitar a dos instituts del municipi
'Catalunya bombardejada' és una exposició que explica com la presència decisiva de l'aviació a la Guerra Civil va suposar un canvi de model d'enfrontament bèl·lic: per primera vegada la rereguarda es converteix en front de guerra i la població civil en blanc de l'enemic.
La mostra posa en valor les múltiples mostres de resistència i solidaritat que la població civil oferí mitjançant, per exemple, la construcció de centenars de refugis per fer front als atacs indiscriminats de l'aviació feixista, principalment italiana i alemanya, que donava suport a l'exèrcit franquista.
Ens apropa també a com van ser els bombardeigs sobre tot Catalunya, amb especial atenció a les ciutats referents de la massacre, com són Barcelona, Lleida, Granollers, Tarragona, Reus o Figueres.
L'exposició es podrà visitar del 3 al 21 de maig a l'institut Torredembarra (només per als alumnes del centre) i del 22 de maig al 8 de juny a l'institut Ramon de la Torre (oberta per al públic general).
Memorial Democràtic amb la col·laboració de l'ajuntament de Torredembarra i l'Amical de Mauthausen i altres camps.
A càrrec de l'historiador Josep Calvet, al MUME el 26 de maig
El MUME ha organitzat una conferència en el marc de l'exposició "Évadés.
Es tracta de la Conferència "Girona, lloc de pas de refugiats de la Segona Guerra Mundial".
Anirà a càrrec de l'historiador Josep Calvet, i tindrà lloc al MUME el 26 de maig.
Josep Calvet Bellera (La Pobla de Segur, 1965), és doctor en Història i investigador membre del Servei d'Història, Patrimoni i Documentació de la Universitat de Lleida.
Ha dedicat bona part de les seves recerques a estudiar els primers anys de franquisme als Pirineus.
Dijous, 31 de maig, a les 9 h, tindrà lloc l'homenatge anual a les víctimes del bombardeig de la ciutat
La commemoració tindrà lloc al cementiri de la ciutat, al costat del monument que recorda les persones que van patir el bombardeig.
Hi van morir 224 persones, majoritàriament dones i infants.
Comptarà amb la participació del director del Memorial Democràtic, Plàcid Garcia-Planas.
Aquest és un dels actes organitzats d'abril a juny per l'Ajuntament del municipi al voltant de la recuperació de la memòria històrica i la cultura de la pau.
El Museu organitza tres dies de portes obertes i participa a l'activitat 'Una comarca de museu'
El 18 de maig és el Dia Internacional dels Museus, un esdeveniment mundial organitzat des de 1977 pel Consell Internacional dels Museus (ICOM).
Aquesta edició es presenta sota el lema "Museus hiperconnectats.
El MUME ofereix una jornada de portes obertes els dies 18, 19 i 20 de maig de 2018 i participa a l'activitat 'Una comarca de Museu'.
Cada museu participant al Dia Internacional dels Museus aportarà una peça a un altre museu, i la situarà en un lloc preferent de les seves instal·lacions, establint un diàleg amb els altres objectes.
Les peces triades i intercanviades són dibuixos, escultures, eines, jocs, joguines i estris:
L'Amical de Mauthausen i altres camps, la Xarxa Mai Més i d'altres entitats memorialistes han organitzat actes d'homenatge en record als deportats espanyols als camps nazis
Els supervivents de Mauthausen donen la benvinguda als soldats de l'Onzena Divisió Blindada.
Del 4 al 7 de maig tindran lloc els actes commemoratius del 73è aniversari de l'alliberament del camp de concentració nazi de Mauthausen (Àustria).
L'Amical de Mauthausen i altres camps, la Xarxa Mai Més i d'altres entitats memorialistes han organitzat actes d'homenatge en record als deportats espanyols als camps nazis.
Hi participaran la directora de Relacions Institucionals i amb el Parlament, Carme Garcia; el director del Memorial Democràtic de la Generalitat de Catalunya, Plàcid Garcia-Planas i estudiants de diversos centres educatius dels Països Catalans.
El 4 de maig es visitarà el castell de Hartheim, on l'Amical de Mauthausen hi col·locarà una placa en memòria dels republicans espanyols.
També es faran actes d'homenatge a l'estació de Mauthausen i a la casa d'Anna Pointner.
Dissabte, 5 de maig, la comitiva visitarà el memorial i els túnels d'Ebensee, així com Bergkristall i el memorial de Gusen, i participarà als actes internacionals organitzats pel Comitè de Gusen.
Diumenge, 6 de maig, tindran lloc els actes organitzats pel Comitè Internacional de Mauthausen.
Els participants visitaran el Memorial i el camp de concentració el 7 de maig.
El camp de concentració de Mauthausen i el crematori de Gusen van ser un dels grans complexos d'extermini nazi.
Hi va haver fins a 200.000 persones.
La meitat van ser assassinades o van morir per les condicions infrahumanes en què vivien.
Hi van ser empresonats 10.000 espanyols, 2.200 dels quals eren catalans.
D'entre els presoners catalans que van sobreviure al camp, hi havia el fotògraf Francesc Boix i l'escriptor Joaquim Amat-Piniella, que va plasmar la seva experiència a la novel·la K. L. Reich, una de les grans obres de la literatura sobre l'Holocaust.
El Memorial Democràtic organitza aquest concert com a acte d'homenatge als músics que van emprendre el camí de l'exili.
Dijous, 12 de desembre, a les 20 h a l'Il·lustre Col·legi de l'Advocacia de Barcelona.
La nova exposició del Memorial Democràtic es podrà visitar a partir del 4 de desembre.
L'acte d'inauguració serà el 10 de desembre a les 18 h.
El simposi sobre la política, sindicalista i escriptora anarquista ha estat organitzat per la Càtedra Ferrater Mora i el Memorial Democràtic amb la col·laboració de la Institució de les Lletres Catalanes i tindrà lloc els dies 12 i 13 de desembre del 2019, a la seu del Memorial Democràtic.
Consulteu l'avançament de la programació del Memorial Democràtic.
En motiu del 70 aniversari de la seva mort.
Acte organitzat pel MUME i el Departament de Justícia.
Serà al Portús, La Jonquera i Agullana, dissabte 14 de desembre.
Diàleg entre Philippe Mesnard i Marta Marín Domine, el dijous 19 de desembre al Memorial Democràtic.
L'exposició del Memorial Democràtic explica, desde la mirada de fotoperiodistes d'arreu del món, la fi de la Guerra Civil.
L'exposició es pot visitar del 26 de novembre fins al 31 de març de 2020.
Exposició temporal al Museu Memorial de l'Exili.
La seu de la UGT de Catalunya acull l'exposició sobre la metgessa i anarcofeminista aragonesa.
Es podrà visitar fins al 2 de desembre.
La mostra es podrà visitar a l'Ajuntament de La Granadella els dies 28 i 29 de desembre.
La mostra parla de l'ocupació militar a Catalunya, la retirada, l'exili i les conseqüències de la Guerra en la població civil.
Dins del cicle 'Rutes de l'exili', el MUME proposa aquesta activitat el dissabte, 7 de desembre.
El darrer diumenge de cada mes, el MUME obre les portes al seu públic oferint l'entrada gratuïta de 10 a 14 h, i fa una visita guiada també gratuïta per a particulars a les 11 h.
Amb els contes parlarem de com veuen els conflictes els més petits i de quines solucions hi troben, el 15 de desembre al Memorial Democràtic.
Consulteu el llistat amb les novetats d'octubre i novembre.
80 anys dels exilis de la fi de la Guerra Civil