projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El conseller d'Acció Exterior exigeix que es compleixin els compromisos europeus d'acollida de refugiats
El conseller Bernat Solé, durant l'atenció als mitjans al Parlament.
El conseller d'Acció Exterior, Relacions Institucionals i Transparència, Bernat Solé, ha reclamat aquest dijous als estats europeus " una resposta urgent " per acollir refugiats de Mória, a l'illa grega de Lesbos, arran de l'incendi que ahir va devastar el camp i que va deixar gairebé 13.000 persones sense lloc on allotjar-se. "
Apel·lem a tots aquells estats que en el seu moment es van comprometre a assumir responsabilitats per acollir refugiats perquè les assumeixin ", ha reivindicat Solé en una atenció als mitjans al Parlament, on s'ha mostrat " preocupat " per la situació que es viu actualment a Lesbos.
Així ho ha traslladat el conseller a la ministra d'Exteriors, Arancha González Laya, a qui ha demanat que es compleixi el compromís europeu d'acollida.
En la conversa, a la qual González Laya s'ha compromès a donar resposta els propers dies, Solé també li ha comunicat que " Catalunya vol ser part de la solució ".
Amb aquesta voluntat, el Departament d'Acció Exterior està treballant en aquests moments amb el Departament de Treball, Afers Socials i Famílies " perquè la resposta no només està en quantes persones podem acollir, sinó en com les podem acollir ".
Es tracta d'un reflex del compromís del Govern de la Generalitat amb la cooperació internacional que Solé també reclama a la Moncloa. "
Volem que la cooperació sigui en tots els àmbits i que Europa, aquesta Europa que ha oblidat els drets humans i els valors universals, recuperi aquest compromís i doni solució a una situació que no es pot allargar més en el temps ", ha dit des de la cambra catalana.
Per a Solé, aquest és un compromís " que han d'adquirir tots els estats, estiguin on estiguin ".
L'any 2015, els estats membres de la Unió Europea es van comprometre a acollir 160.000 persones refugiades, de les quals 17.300 havien d'arribar a l'Estat, segons les quotes europees de reubicació i reassentament.
Es tracta d'un compromís que no s'ha materialitzat mai.
Un foc va devastar ahir el camp de refugiats més gran de Grècia i d'Europa, a Mória, que actualment quadruplicava la seva capacitat en acollir gairebé 13.000 persones malgrat estar dissenyat per a unes 3.000.
Es desconeixen encara les causes de l'immens incendi que ha destruït completament les tendes, contenidors i carpes on dormien les persones refugiades, que han estat evacuades i es troben avui sense sostre.
Algunes, feia anys que malvivien en aquest camp.
També feia temps que organitzacions internacionals advertien d'una probable catàstrofe com la que ahir va tenir lloc.
El conseller Bernat Solé ha informat que el Departament d'Acció Exterior s'ha posat en contacte amb els cooperants catalans a la zona i ha confirmat que es troben en bones condicions.
El Departament d'Acció Exterior s'ha posat en contacte amb els cooperants catalans a la zona i ha confirmat que es troben en bones condicions
La directora general de Transparència i Dades Obertes, Núria Espuny, ha presentat aquest matí la 6a edició del Cafè amb Dades: Dades en lila per a la igualtat, que s'ha celebrat al Palau de la Generalitat.
L'acte, que ha estat inaugurat pel conseller d'Acció Exterior, Relacions Institucionals i Transparència, Alfred Bosch, ha servit per sensibilitzar de la importància de les dades obertes per combatre el masclisme.
El secretari de Transparència i Govern Obert, Jordi Foz, ha fet la clausura de l'acte.
El pla neix d'una reflexió compartida amb la societat civil, universitats, empreses i la comunitat afrocatalana
El president de la Generalitat, Quim Torra i el conseller d'Acció Exterior, Relacions Institucionals i Transparència, Alfred Bosch, han inaugurat aquest migdia la nova seu de la Delegació del Govern a Portugal.
A l'acte també hi ha intervingut el delegat del Govern a Portugal, Rui Álvaro Serra da Costa Reis, i ha comptat amb l'assistència de la secretària d'Acció Exterior i de la Unió Europea, Mireia Borrell Porta.
El Govern ha signat aquest dimarts un memoràndum d'entesa amb l'aliança Smart Africa per promoure la cooperació en els camps del desenvolupament 'smart', l'economia digital, el drets humans i digitals i l'apoderament de les dones
Més de 300 persones, representants d'una trentena d'organitzacions i entitats catalanes de diversos àmbits han fet possible avui el naixement de l'Aliança Catalunya 2030, una gran coalició de país per compartir recursos i impulsar iniciatives conjuntes a favor de l'Agenda 2030.
Al llarg dels propers mesos, l'Aliança Catalunya 2030 vol sumar complicitats i noves adhesions arreu del territori, obrint-se a totes les entitats del país compromeses a treballar per assolir els 17 Objectius per al Desenvolupament Sostenible de Nacions Unides.
El conseller d'Acció Exterior, Relacions Institucionals i Transparència, Bernat Solé, ha donat la benvinguda, aquesta tarda, a la taula rodona: Experiències internacionals en la lluita contra la corrupció i en l'enfortiment de la integritat que ha organitzat la Secretaria de Transparència i Govern Obert, coincidint amb el Dia Internacional de la Democràcia.
El conseller ha posat en relleu la defensa dels valors democràtics fent referència al context polític que viu Catalunya.
En aquest sentit, ha iniciat la sessió de debat recordant que " som un país amb presos i preses polítics, exiliats i exiliades ", i s'ha referit també a la possible inhabilitació del president de la Generalitat " pel mer fet de defensar la llibertat d'expressió ".
Pel conseller, " una de les millors maneres de potenciar la qualitat democràtica és governant bé i de forma responsable ", més enllà del context polític, com a resposta a les necessitats sanitàries que viu Catalunya i el món.
Segons Solé, calen " grans respostes de país ", fent " tot allò que calgui per a un govern a l'altura dels reptes que tenim ".
El 2015 es va signar el Pacte social contra la corrupció, fet que ha recordat el conseller i que s'ha consolidat amb l'aprovació de l'Estratègia de lluita contra la corrupció i d'enfortiment de la integritat pública, aprovada en Acord de Govern el 15 de gener de 2020.
L'acte, precisament, s'integra dins de les activitats relacionades amb aquesta estratègia, elaborada en part, amb les evidències que aporten diferents iniciatives internacionals per lluitar contra la corrupció, com en aquesta sessió en què s'ha comptat amb la participació d'experts internacionals en aquest àmbit.
El secretari de Transparència i Govern Obert, Jordi Foz, ha entrat al detall d'algunes de les evidències internacionals que s'han aplicat recentment a Catalunya, com la creació de les bústies anònimes per protegir els alertadors i alertadores.
A l'acte hi han participat com a ponents: Goran Klemenčič, exministre de Justícia i excomissionat d'Anticorrupció de la República d'Eslovènia, Martí Olivella, representant de l'Observatori Ciutadà contra la Corrupció i Gro Skaaren-Fystro, assessora especial a Transparency International Norway.
La situació derivada de la COVID-19 ha fet encara més evident el conflicte existent entre la vida personal, familiar i laboral, especialment per a les dones.
Per atendre aquesta realitat urgent, el Consell Assessor per al Desenvolupament Sostenible (CADS), la Secretaria de Transparència i Govern Obert i el Centre d'Estudis de Temes Contemporanis (CETC) impulsen un seminari sobre polítiques públiques de cura i conciliació.
L'activitat s'emmarca en el 5è aniversari de l'aprovació de l'Agenda 2030 i el 25è aniversari de la Declaració i Plataforma d'acció de Beijing.
L'objectiu és oferir una diagnosi i proposta experta sobre polítiques públiques de cura per tal d'avançar cap a l'assoliment de l'Objectiu de Desenvolupament Sostenible (ODS) 5 sobre igualtat de gènere i l'apoderament de dones i nenes.
L'acte compta amb la col·laboració de l'Institut Català de les Dones i la Direcció General d'Igualtat.
A més, dona continuïtat al dossier de la revista IDEES, la publicació que edita el CETC, dedicat a reflexionar sobre els feminismes a través de la veu d'una cinquantena d'autores.
El seminari constarà de dues sessions:
La primera sessió, que tindrà lloc el 22 de setembre de 2020, de 12h a 14h de forma virtual, per oferir un context i estat de la qüestió en matèria de cures i conciliació a través de tres persones expertes:
El seminari també comptarà amb la intervenció d'altres persones expertes i representants del teixit associatiu català.
Formaran part de la 'fila zero' la tècnica de la Cooperativa Mujeres Palante, Wendy Espinosa; la vicepresidenta segona del Consell Nacional de Dones de Catalunya (CNDC), Montse Pineda Lorenzo; i la Doctora en Sociologia i directora del Departament d'Empresa de la Universitat de Girona, Dra.
El debat es retransmetrà a través del canal Youtube del Departament d'Acció Exterior, Relacions Institucionals i Transparència.
Cal inscriure's a través d'aquest enllaç.
La segona sessió, prevista pel 20 d'octubre de 2020 també en format virtual, està enfocada a la proposició de polítiques públiques en matèria de cures i conciliació a partir de la diagnosi de la primera sessió.
La provisió de cures, ja sigui pública o privada, és aquella que està dirigida a atendre les necessitats –físiques, psicològiques, emocionals i materials– de les persones en el seu desenvolupament humà.
Segons l'Institut Europeu d'Igualtat de Gènere ( EIGE ), les responsabilitats vinculades a les cures i la inseguretat laboral limiten l'apoderament de les dones.
Per fer-hi front, l'Institut recomana als estats membres garantir la disponibilitat de serveis de cura d'alta qualitat que siguin assequibles per a tots els nivells socioeconòmics i englobin tant la cura dels infants com la cura a llarg termini, entre d'altres.
La iniciativa, que constarà de dues sessions, s'emmarca dins de l'ODS 5 sobre igualtat de gènere i apoderament de les dones
La Generalitat finança onze organitzacions catalanes de cooperació al desenvolupament i organismes multilaterals per a projectes de salut, accés a l'aigua i seguretat alimentària
Ja s'han començat a desplegar les onze actuacions humanitàries internacionals per fer front a la pandèmia de la COVID-19 finançades pel Govern de Catalunya per un valor d'1,7 milions d'euros.
En el marc del Comitè Català d'Ajut Humanitari d'Emergència (CCAHE) reunit el passat 22 de maig, l'Agència Catalana de Cooperació al Desenvolupament ha aprovat el suport a aquestes onze actuacions d'organitzacions catalanes de cooperació al desenvolupament i organismes multilaterals, la majoria de les quals es duran a terme al continent africà -a Moçambic, el Senegal, la República Democràtica del Congo, Burkina Faso i el Marroc-, però també a l'Iraq i a Palestina.
Pel que fa a sectors d'intervenció, les actuacions finançades es concentren sobretot en els àmbits de salut i aigua i higiene, d'educació i de seguretat alimentària.
En concret, es finançaran les següents organitzacions i projectes:
El pagament de les subvencions ja s'ha fet efectiu, de manera que els projectes ja s'estan portant a terme.
El Comitè Català d'Ajut Humanitari d'Emergència (CCAHE) és un espai d'intercanvi d'informació entre els principals actors humanitaris de Catalunya, a més dels departaments d'Acció Exterior, d'Interior i Salut de la Generalitat, l'Ajuntament de Barcelona i el Fons Català de Cooperació al Desenvolupament.
Es va convocar el 22 de maig per facilitar una resposta ràpida i coordinada del sector humanitari català davant la COVID-19.
A més dels ajuts del CCAHE, el Govern ha aportat, un any més, 290.000 euros al Fons Central de Resposta a Emergències de les Nacions Unides, un fons comú sense assignació que dóna resposta ràpida a les crisis humanitàries i aborda les necessitats humanitàries crítiques en emergències poc finançades.
El CERF està destinant més de 100 milions de dòlars per respondre a la pandèmia per COVID-19.
La majoria d'intervencions es duran a terme al continent africà, però també a l'Iraq i Palestina
El Departament d'Acció Exterior, Relacions Institucionals i Transparència ha presentat avui un document que recull tots els plans de treball que s'han establert entre la Direcció General de Cooperació al Desenvolupament, l'Agència Catalana de Cooperació al Desenvolupament i tots els departaments i unitats de la Generalitat per al període 2020-2022.
El conseller d'Acció Exterior, Relacions Institucionals i Transparència, Bernat Solé, s'ha reunit avui amb l'alcalde de Terrassa, Jordi Ballart, a l'ajuntament de la ciutat vallesana.
La trobada també ha comptat amb la presència del secretari de Transparència i Govern Obert, Jordi Foz, el secretari general del Departament, Aleix Villatoro, la tinent d'alcalde de Serveis Generals i Govern Obert, Núria Marin, el tinent d'alcalde de Promoció econòmica i Projecció de la ciutat, Isaac Albert, i la regidora de Transparència, Ona Martínez.
El conseller d'Acció Exterior, Relacions Institucionals i Transparència, Bernat Solé, ha parlat en nom del Govern de Catalunya en la 1a Cimera contra la Corrupció celebrada al Parlament aquest matí, que ha estat organitzada per l'Observatori Ciutadà contra la Corrupció.
El conseller d'Acció Exterior, Relacions Institucionals i Transparència, Bernat Solé, ha donat la benvinguda a la 7a edició del Cafè amb Dades dedicat a les dades obertes sobre l'evolució i l'impacte de la COVID-19.
El secretari de Transparència i Govern Obert, Jordi Foz, ha assistit a l'acte i la directora general de Transparència i Dades Obertes, Núria Espuny, ha presentat la sessió.
El conseller d'Acció Exterior, Relacions Institucionals i Transparència, Bernat Solé, ha reaccionat a la sessió d'adopció de l'informe definitiu sobre l'Examen Periòdic Universal (EPU) al qual Espanya se sotmetia avui a Ginebra en el marc de la 44a sessió del Consell de Drets Humans de les Nacions Unides, que vetlla pel compliment dels estats en les seves obligacions en matèria de drets humans.
Des del darrer examen, el 2015, Espanya ha passat de rebre 8 a 19 recomanacions centrades en els àmbits de la llibertat d'expressió, dret de reunió i manifestació.
El Departament d'Acció Exterior, Relacions Institucionals i Transparència, per mitjà de la Secretaria d'Acció Exterior i de la Unió Europea, ha obert dues convocatòries de subvencions per a l'any 2020, destinades d'una banda a les comunitats catalanes a l'exterior, i de l'altra de suport a la internacionalització d'entitats catalanes en l'àmbit de l'acció exterior de la Generalitat.
Per primera vegada, aquestes subvencions es convoquen en règim de concurrència competitiva.
El termini de sol·licituds de les dues subvencions és des del 23 de juliol i fins al 19 d'agost.
El conseller d'Acció Exterior Relacions Institucionals i Transparència, Bernat Solé, ha donat la benvinguda a la reunió plenària de la Xarxa de Governs Transparents (XGT), una trobada que reuneix anualment representants d'ajuntaments, diputacions i entitats municipalistes.
L'Agència Catalana de la Cooperació al Desenvolupament i el Consell Assessor per al Desenvolupament Sostenible són les primeres unitats del Departament d'Acció Exterior a estrenar terminals mòbils que compleixen criteris ètics i de sostenibilitat tant en la seva fabricació com en la distribució.
Es tracta d'un pas més del Departament en la transició cap a la compra èticament responsable de productes electrònics.
El conseller d'Acció Exterior, Relacions Institucionals i Transparència, Bernat Solé, s'ha reunit aquesta tarda amb la presidenta de la Diputació de Tarragona, Noemí Llauradó, i amb l'alcalde de Tarragona, Pau Ricomà.
Han acompanyat el conseller el delegat del Govern a Tarragona, Òscar Peris, i el secretari de Transparència i Govern Obert, Jordi Foz.
El Govern de Catalunya ha aprovat per acord de govern la creació de tres bústies ètiques així com la seva anonimització.
Aquesta mesura, que s'instaurarà en un període aproximat de quatre mesos, està emmarcada en les 25 actuacions previstes en l'Estratègia contra la corrupció aprovada fa uns mesos i liderada pel Departament d'Acció Exterior, Relacions Institucionals i Transparència.
El conseller d'Acció Exterior, Relacions Institucionals i Transparència, Bernat Solé, ha assegurat que " el Govern de Catalunya som un govern responsable i transparent i estem treballant per protegir la vida i la salut de les persones ".
Arran de les recomanacions fetes per diversos països, Solé ha explicat que "no entrem a valorar decisions d'altres països, tot i que evidentment no les compartim".
"Necessitem actuar amb responsabilitat col·lectiva a l'hora de gestionar una pandèmia global.
Des de Catalunya, volem oferir diàleg i col·laboració i ens mostrem oberts a cooperar i afavorir al màxim les relacions humanes i comercials, sempre preservant la salut i la seguretat", ha explicat el conseller.
Solé ha posat en valor els esforços i mesures que s'han adoptat des de cadascun dels sectors del país i ha afirmat que "des del Govern seguim i seguirem informant de les mesures que es prenguin per reduir els contagis".
"Vivim en un món globalitzat, amb un espai únic europeu, i només serà a través de la col·laboració i la interconnexió que ens en sortirem plegats ", ha conclòs.
Es tracta de nou línies d'actuació, entre les quals hi ha tasques de sensibilització, la creació de bústies anònimes i la millora del protocol d'intervenció
El conseller Bernat Solé, durant la seva intervenció telemàtica a la CAERIT.
Concretament, les mesures que ha implementat el Departament d'Acció Exterior contra l'assetjament sexual són l'obertura d'un punt d'informació i sensibilització a la intranet; la designació d'una persona referent en aquesta matèria; la creació d'un grup de suport; un pla de formació específic i obligatori; l'elaboració de material gràfic de difusió i sensibilització; la creació d'una bústia per a informació i consultes; també d'una bústia anònima per a alertes i queixes; l'anàlisi i millora del Protocol d'intervenció contra l'assetjament sexual de la Generalitat; i, per últim, l'ampliació del mètode d'avaluació de riscos psicosocials per introduir-hi l'assetjament sexual.
" Cadascú de nosaltres té l'obligació moral de vetllar per eradicar aquest tipus de comportaments i, en cas de produir-se, respondre-hi de manera eficaç, ràpida i contundent ", ha insistit el conseller durant la seva intervenció.
Amb el record del viscut arran del presumpte cas d'assetjament sexual del cap de gabinet de l'exconseller Alfred Bosch, Solé s'ha posat al costat de l'equip que integra el Departament " des del primer dia " per " retornar la confiança i l'autoestima " i " recuperar un clima de respecte i professionalitat ".
De la mateixa manera, el conseller ha reiterat l'obligació de l'administració a l'hora "d'actuar, protegir les persones que han estat víctimes i millorar els mecanismes de prevenció i resposta ".
Solé ha advocat perquè el Departament d'Acció Exterior segueixi tenint un " rol actiu " en la prevenció, detecció i eradicació de l'assetjament sexual en l'àmbit laboral i, en aquest sentit, les millores que s'estan aplicant es comparteixen amb la resta de departaments de la Generalitat " perquè casos com els viscuts no es tornin a repetir ".
El conseller, a més, ha fet una advertència: en cas que es produïssin situacions similars, es respondrà " amb la màxima celeritat i la màxima contundència ".
El conseller Solé també ha exposat als diputats membres de la CAERIT les modificacions en l'estructura del Departament arran del decret de reestructuració aprovat l'abril del 2019, que tenia la voluntat de " cercar una major eficiència " en la feina que es duu a terme, i ha fet un repàs als canvis implementats.
L'executiu també aprova la pròrroga del Pla de Govern Obert 2019-2020 i hi inclou actuacions dutes a terme durant la pandèmia en matèria de participació ciutadana, transparència i dades obertes
El Govern de Catalunya ha aprovat aquest dimarts l'autorització perquè el conseller d'Acció Exterior, Relacions Institucionals i Transparència, Bernat Solé, pugui presentar la candidatura de Catalunya al programa OGP Local 2020, de l'organització no governamental Aliança de Governs Oberts (Open Government Partnership – OGP).
La voluntat de participar en aquest programa de l'OGP, entitat de referència en matèria de transparència a escala global, està alineada amb el Pla de Govern Obert 2019-2020, que preveu potenciar el treball en xarxa en l'àmbit del govern obert tant a Catalunya com internacionalment.
La candidatura catalana a l'OGP es farà efectiva al llarg del mes d'agost amb el suport de la Xarxa de Governs Transparents.
El Consell Executiu també ha aprovat la pròrroga de la vigència del Pla de Govern Obert 2019-2020 mig any més, fins al 30 de juny de 2021, i s'ha acordat la modificació del document per incorporar les mesures implementades de manera extraordinària en el context de la pandèmia en matèria de participació ciutadana, transparència i dades obertes.
Es tracta d'actuacions dutes a terme per la Secretaria de Transparència i Govern Obert durant la crisi sanitària amb l'objectiu de facilitar informació sobre els recursos que la Generalitat va posar a disposició de la ciutadania durant la pandèmia.
En són exemple, entre d'altres, les rodes de premsa organitzades sota l'espai virtual de participació ciutadana "Jo Pregunto", que va construir un pont de comunicació entre la ciutadania i l'executiu en permetre preguntar directament als membres del Govern sobre dubtes relacionats amb la gestió de la COVID-19; o la publicació de dades obertes sobre l'impacte de la COVID-19 a Catalunya al web de Dades Obertes, posant-les a disposició de la ciutadania.
El Grup de Treball de Detencions Arbritràries remarca que la resolució dels presos polítics segueix sent vàlida
El conseller d'Acció Exterior, Relacions Institucionals i Transparència, Bernat Solé, ha reclamat aquesta tarda al Govern espanyol que " compleixi amb Nacions Unides " després del nou informe del Grup de Treball de Detencions Arbitràries en què remarca que l'opinió expressada sobre els presos polítics catalans segueix sent vàlida.
El document d'aquest grup de Nacions Unides subratlla que han decidit mantenir les seves opinions, reiterant així el posicionament ja expressat fa uns mesos on es denunciava l'empresonament arbitrari i demanava la llibertat dels presos polítics, l'inici d'una investigació independent i indemnitzacions per la presó preventiva.
En el seu informe anual, elaborat en el marc de la 45a sessió del Consell de Drets Humans de Nacions Unides, el Grup de Treball de Detencions Arbitràries remarca que no s'ha implementat la recomanació d'alliberar els presos polítics feta per aquest organisme.
L'informe recull el compliment dels diferents pronunciaments emesos pel Grup de Treball.
Solé ha reclamat que " cal complir amb els dictàmens i posicionaments dels organismes internacionals ", i ha assegurat que " no s'entén aquest incompliment reiterat que, en definitiva, acaba posant en qüestió la qualitat democràtica de l'Estat espanyol ". "
El Grup de Treball de Detencions Arbitràries ha reiterat en més d'una ocasió que l'Estat ha vulnerat drets fonamentals com la llibertat d'expressió i de manifestació, entre altres drets fonamentals ", ha afegit el conseller.
El conseller Solé assegura que "no s'entén aquest incompliment reiterat" per part de l'Estat espanyol