projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Aquesta acció inclou, entre altres: la coordinació entre les entitats col·laboradores del projecte, la realització de tallers tècnics, la millora de la Xarxa de Parcel·les Demostratives (XPD) i la creació d'una bossa d'adscripció voluntària a la XPD, el disseny, la localització i la diagnosi de les parcel·les on actuar, a escala de massís (ZPM) i de rodal, i la formació d'acords amb la propietat, empreses d'explotació i altres agents del territori.
Es duran a terme els treballs silvícoles en els ZPM, prèvia planificació per localitzar les zones estratègiques de prevenció d'incendis forestals, i en les XPD, amb el marcatge i el seguiment dels models escollits.
Se seleccionaran i instal·laran les Aules de transferència.
Inclou les tasques per mesurar i documentar l'efectivitat de les accions del projecte amb l'objectiu establert.
Per aquest motiu s'elaboraran els estudis i els seguiments necessaris per avaluar l'impacte socioeconòmic local i general, l'impacte ambiental relacionat amb el canvi climàtic i l'impacte sobre el públic objectiu (propietat, gestors i empreses d'explotació) del conjunt i resultat de les actuacions realitzades.
Un dels objectius principals del projecte és la difusió dels coneixements entre aquells grups directament relacionats amb la gestió forestal sostenible.
Es duran a terme jornades, tallers i visites tècniques adreçades a professionals de l'administració, empreses d'explotació, silvicultors i gestors i s'editaran vàries publicacions tècniques i material divulgatiu.
És necessari dur a terme una supervisió i avaluació continuada del projecte a partir d'uns indicadors de control i es redactaran informes d'actuació anuals.
S'inclou també la creació de xarxes d'àmbit mediterrani o transnacional per poder compartir experiències entre els diferents projectes LIFE i altres projectes o estudis europeus.
(Notícia publicada a la revista Silvicultura, núm. 77, del Centre de la Propietat Forestal)
XXXIV Jornades Tècniques Silvícoles Emili Garolera
(Article publicat a les XXXIII Jornades tècniques silvícoles Emili Garolera, 2016.
(Notícia publicada a la revista Silvicultura, núm. 73, del Centre de la Propietat Forestal)
XXXIII Jornades tècniques silvícoles Emili Garolera
Presentació del projecte LIFE+DEMORGEST a la reunió del grup d'Extensió Forestal de la IUFRO a Galway (Irlanda) amb la comunicació The LIFE+DEMORGEST project: a knwoledge transfer project to protect the private Catalan forests through management, octubre 2015
L'octubre de 2015 es va celebrar la trobada biannual del grup d'Extensió Forestal de la IUFRO (Organització internacional per a la recerca forestal) a Galway (Irlanda), on el CPF va presentar el projecte LIFE+DEMORGEST davant gairebé 100 recercadors i tècnics forestals de l'àmbit de la transferència del coneixement, l'extensió i la divulgació forestal, de països com Estats Units, Japó, Irlanda, França, Canadà, Itàlia o Eslovènia.
COMUNICACIÓ: Aprofitament i conservació de boscos de Pinus sylvestris i Pinus nigra: adaptació de la massa a una gestió irregular por bosquets
El passat mes de juny es va celebrar el 7o Congrés Forestal Espanyol a Plasència (Extremadura) amb la participació de prop de 1.000 congressistes, procedents de diferents països europeus i iberoamericans.
Durant el congrés, el CPF va poder presentar alguns dels resultats obtinguts a partir de les accions desenvolupades en el marc del projecte Life DemORGEST.
Ve de molt enllà i no para quiet
Els silvicultors catalans opinen sobre l'ús social de les seves forests privades
Guia dels criteris de classificació de la fusta en peu de Catalunya
Efectes de la gestió forestal sobre la capacitat d'embornal de carboni als boscos catalans.
Metodologia de càlcul aplicada als models ORGEST
Nova línia d'ajuts per a les agrupacions i organitzacions de productors forestals en el marc del PDR 2014-2020
Aprofitaments mecanitzats de biomassa forestal
La fitxa ha estat elaborada en el marc del projecte europeu LIFE+DEMORGEST i vol ser una eina pràctica que permeti als gestors de les forests i les empreses de treballs forestals establir uns criteris clars i senzills per classificar la fusta dels arbres en peu i en faciliti la distribució i comercialització posterior.
Ajuts per fomentar la realització de millores i manteniment dels boscos de titularitat privada de Catalunya, per millorar-ne l'estat de conservació i fomentar el desenvolupament del món rural que hi està associat.
Dins d'aquest apartat trobareu els processos que cal seguir per aprovar un instrument d'ordenació forestal (IOF).
Tràmits que cal seguir per poder iniciar les actuacions planificades dins d'un IOF aprovat.
Venda: gratuït, prèvia subscripció
Idiomes: català, castellà, francès i anglès
La fitxa ha estat elaborada en el marc del projecte europeu LIFE+DEMORGEST per facilitar l'adopció per part dels silvicultors de nous models silvícoles multifuncionals ORGEST, que integren la producció dels diferents béns i serveis amb la prevenció de grans incendis forestals.
Empleneu el formulari de sol·licitud
Valideu les vostres dades personant-vos a qualsevol entitat de registre idCAT
Consulteu la compatibilitat de l'idCAT amb el vostre sistema operatiu i el vostre navegador.
Permet relacionar-vos amb les administracions públiques.
Aquesta obra està sota una llicència Reconeixement-NoComercial-SenseObresDerivades 3.0 Espanya.
LIFE+Integració cost-eficiència de la prevenció de grans incendis en la planificació i la gestió forestal (LIFE+DEMORGEST)(LIFE12_ENV_ES_000730) és un projecte europeu LIFE+ amb una durada de cinc anys i que té com a objectiu reduir la vulnerabilitat dels boscos catalans als grans incendis forestals (GIF), facilitant l'adopció per part dels silvicultors de nous models silvícoles multifuncionals (Models ORGEST), que integrin la producció de diferents béns i serveis amb la prevenció dels GIF; i sensibilitzant a la societat en general del paper de la gestió forestal en la lluita contra els incendis i la preservació del paisatge agrari.
El programa EU LIFE+ és un instrument financer que la Unió Europea ofereix per a temes ambientals, amb l'objectiu de fomentar, implementar, actualitzar i desenvolupar polítiques ambientals, cofinançant projectes de gran nivell a escala europea.
El programa LIFE+ es divideix en tres seccions -natura i biodiversitat, polítiques mediambientals i informació i comunicació- i posa de manifest el desig d'Europa d'abordar aquestes qüestions tan importants i d'incloure la dimensió ambiental en totes les polítiques europees per a contribuir al desenvolupament sostenible.
Recollint experiències prèvies d'experimentació i recerca, el Centre de la Propietat Forestal va engegar, el 2004, el primer Pla d'innovació i transferència de tecnologia (Pla d'ITT) amb la finalitat de col·laborar en la dinamització del sector forestal privat català, mitjançant el foment i la transmissió de coneixements innovadors i la creació d'un entorn propici per a la generació de noves idees i oportunitats per al sector.
El Pla d'ITT del CPF es fonamenta en la teoria de la innovació col·laborativa i s'estructura en tres programes d'actuació:
I) La promoció de la recerca orientada a les necessitats.
II) La realització d'activitats de divulgació i transferència.
III) La realització d'activitats transversals de coordinació.
La recerca promoguda pel CPF s'emmarca en unes àrees d'acció prioritària que inclouen diversos aspectes de la planificació i la gestió forestal sostenible.
La xarxa de finques col·laboradores és un dels pilars bàsics del pla i representa una plataforma per a l'experimentació i la demostració de pràctiques silvícoles innovadores, a més d'un espai de comunicació entre propietat, Administració i recerca.
La divulgació té com a canals bàsics les publicacions (guies i fitxes tècniques i la revista Silvicultura), les jornades tècniques, els cursos i les conferències en congressos.
Les accions a escala de paisatge es localitzen en dos massissos forestals situats en zones d'alt risc d'incendi i de condicions contrastades:
Serra de Montmell, a la Catalunya sud (Baix Penedès), dominada per pi blanc (Pinus halepensis) i amb poca gestió forestal.
Conca de Madrona i Llobera, a la Catalunya central (Solsonès), dominada per pinassa (Pinus nigra) i amb gestió forestal i ramadera actives.
En ambdues localitzacions, s'ha realitzat una planificació amb objectiu de prevenció de grans incendis forestals, basada en la identificació dels Punts Estratègics de Gestió (PEG) en col·laboració amb el grup dels GRAF dels Bombers de la Generalitat.
Per als diferents PEG, s'ha establert un ordre de prioritat i se n'han escollit 4 d'entre els més prioritaris sobre els que s'han realitzat treballs silvícoles.
Els treballs han consistit en l' aplicació de diferents models ORGEST, amb l'objectiu de dotar al rodal d'una estructura poc vulnerable al foc de capçades i segura per a la realització de tasques d'extinció, de manera cost-eficient i amb la mínima necessitat de manteniment possible.
Les feines dutes a terme pel projecte DEMORGEST, a escala de massís, han permès, a més:
La planificació de la gestió forestal duta a terme en els darrers vint anys ens permet intercanviar informació entre els agents del territori, amb una vocació i tradició forestals mantinguda al llarg del temps, i l'administració forestal, de forma directa a partir del coneixement tècnic adquirit i per mitjà de la recerca aplicada, transferida pels centres d'investigació de Catalunya i altres entitats europees.
El CPF va apostar a partir dels anys noranta per liderar una Xarxa de Parcel·les Demostratives (XPD), on s'apliquen tècniques de gestió forestal sostenible i es difonen casos d'èxit de gestió silvícola a escala rodal o de forest, amb un objectiu clar de donar a conèixer les bones pràctiques i per parametritzar el valor dels béns i serveis que ofereixen les nostres forests.
XARXA TEMÀTICA I ESPAI DE COL·LABORACIÓ
La xarxa de parcel·les i forests demostratives pot alimentar-se en dues direccions, des del gestor o propietari forestal que desitja donar a conèixer la seva experiència forestal o a partir d'una proposta promoguda per part del CPF per aplicar diferents models silvícoles, fer-ne el seguiment i la transferència posterior.
Si creieu que la vostra experiència és innovadora i pot ser útil per a la resta de silvicultors o s'adapta a les necessitats que promou el CPF podeu omplir el formulari de sol·licitud [PDF, 722,57 KB.] per a formar part de la XPD amb les dades bàsiques de la propietat, forest, rodal i línia de treball i retornar-lo a travès del correu electrònic: [EMAIL].
En el cas que s'arribi a un acord de col·laboració, se signarà un conveni d'adscripció a la XPD consensuada entre la propietat i el CPF.
Actualment, la XPD es divideix en tres línies o subxarxes que inclouen diferents parcel·les demostratives.
El projecte LIFE+DEMORGEST proposa dos nivells d'actuació en el territori.
La implementació dels models ORGEST a escala de massís (ZPM), en dues zones de risc d'incendi elevat i de característiques socioeconòmiques diferenciades, a partir d'una planificació general, tenint en compte el risc d'incendi i fomentant la gestió forestal conjunta.
Les formacions seleccionades són les pinedes de pi blanc a la Catalunya sud i els boscos de pinassa de l'àmbit prepirinenc i central.
A escala de forest, amb l'aplicació de diferents models ORGEST en set formacions mediterrànies, amb les espècies següents: Pinus halepensis, Pinus nigra, Pinus sylvestris, Quercus ilex, Quercus suber, Quercus humilis y Pinus pinea, per a facilitar el procés de transferència en la seva aplicació i millorar el contingut i l'esquema teòric dels diferents tractaments ORGEST existents.
La realització del conjunt d'accions del projecte es realitzarà en estreta col·laboració amb els agents del territori, la propietat i els gestors forestals, les empreses d'explotació i la indústria i les entitats investigadores per a orientar millor cada una de les activitats establertes.
Com a base per a la realització d'actuacions en el territori s'ha utilitzat la Xarxa de Parcel·les Demostratives (XPD) en la qual el CPF està treballant des dels anys noranta i on s'apliquen tècniques de gestió forestal sostenible i es difonen casos d'èxit de gestió silvícola a escala de rodal o de forest, amb un objectiu clar de difondre les bones pràctiques i parametritzar el valor dels béns i serveis que ofereixen els nostres boscos.
En 10 rodals seleccionats per a les 7 formacions mediterrànies majoritàries, s'aplica un model ORGEST que proposa una silvicultura innovadora respecte la tradicional, tot integrant criteris de reducció de la vulnerabilitat al foc.
Les parcel·les s'executen amb la participació d'agents locals i serveixen de base per a l'experimentació i la transferència al sector.
Un cop acabat el projecte passaran a formar part de la Xarxa de Parcel·les Demostratives del Centre de la Propietat Forestal.
L'objectiu és facilitar l'adopció dels models ORGEST per part de tècnics i silvicultors, així com fomentar el debat sobre la seva aplicabilitat en diferents situacions i objectius de gestió, com a part d'un procés dinàmic de revisió col·lectiva. �
La selecció de les parcel·les demostratives (PD) s'ha fet a partir de les accions següents:
La llista de parcel·les i models escollits i l'estat d'execució de les feines a desembre de 2016, és la següent:
Aules de Transferència Forestal del CPF
Les Aules de Transferència (AT) són espais creats per al debat silvícola i la formació de professionals forestals, estudiants i públic en general, amb l'objectiu d'abordar els diferents reptes a què s'enfronten els boscos catalans, especialment en el context del canvi climàtic.
En una aula de transferència forestal s'hi poden simular tallades sota diferents criteris - en funció de l'objectiu de gestió - i conèixer les implicacions a llarg termini.
També es poden fer pràctiques d'inventari i de marcatge d'aclarides amb diferents criteris de gestió, amb l'ajut d'un software específic per a dispositius mòbils que permet la visualització immediata dels resultats de la tallada proposada.
Actualment hi ha instal·lades quatre aules:
S'ubica en una roureda de roure martinenc a la Garrotxa.
En els darrers anys el mercat de les llenyes ha reactivat l'aprofitament del roure però, en zones de qualitat alta, té sentit plantejar-se l'obtenció de productes que aportin un valor afegit més alt a la fusta, cosa que requereix de la introducció de nous criteris en la selecció dels peus a tallar.
Igualment, aquestes rouredes ofereixen un alt potencial per a l'aprofitament forestal.
S'ubica en un bosc de pinassa del Solsonès.
La pinassa és la segona espècie quant a contribució al mercat de la fusta català, darrera del pi roig, i alhora és l'única pineda considerada com a hàbitat clau per a la conservació a escala europea.
Els incendis, la desestructuració i les dificultats de regeneració són amenaces per a l'espècie que cal abordar amb la gestió.
S'ubica al PNIN de Poblet, en una massa de pi roig amb acompanyament d'alzina i altres planifolis.
El pi roig a Catalunya és especialment vulnerable al canvi climàtic, ja que es troba al límit sud de la seva distribució europea, però alhora és el pi que més contribueix al mercat de la fusta català.
En la seva gestió cal tenir en compte criteris de resiliència enfront els efectes del canvi climàtic (regeneració, biodiversitat, masses mixtes...) i de valorització de la seva fusta.
El nou mercat de la biomassa ofereix una oportunitat de gestió de les masses de pi blanc, que ha de tenir en compte necessàriament la prevenció d'incendis, però també altres aspectes importants en el context del canvi climàtic, com ara l'eficiència en l'ús de l'aigua i la resiliència.
El 2017 finalitza el projecte LIFE+DEMORGEST, l'objectiu del qual ha estat obtenir i transferir directrius per a l'aplicació a camp dels models ORGEST més innovadors, tot ampliant-ne l'enfocament multifuncional cap a la provisió de serveis relacionats amb l'estalvi d'aigua, la fixació de carboni i la conservació de la biodiversitat, iniciant el camí de la silvicultura que ha de venir.
Durant la jornada final del projecte DEMORGEST celebrada el passat dia 7 de novembre a Món Sant Benet (Sant Fruitós de Bages) silvicultors i altres professionals de la gestió, la formació i la recerca forestal van compartir experiències i es va originar un debat sobre l'aplicació pràctica de les ORGEST i, en general, sobre la teoria i, sobretot, la pràctica de la gestió multifuncional del bosc a Catalunya.
Gestió forestal i provisió de serveis en relació a l'aigua i el carbono
El Centre de la Propietat Forestal comparteix el projecte LIFE+DEMORGEST amb els socis del projecte MENFRI (Mediterranean Network of Forestry Research and Innovation).
Jornada de camp de la "Reunió conjunta FAO-IUFRO de comunicadors forestals", al PN Montnegre.
Formació a l'Aula de Transferència de Castellfollit (Poblet) a l'alumnat de Grau forestal de la UdL i de l'IES agrari de Mollerussa
Jornada de camp de la "Setmana Forestal Mediterrània", al PN Montnegre
L'IBP s'aplica a escala de rodal, que és l'escala habitual de gestió.
Per a cadascun d'aquests 10 factors es defineixen 3 ó 4 estats (entre poc i molt favorables a allotjar biodiversitat) i a cadascun d'ells se li atorga un valor numèric (0, 1, 2 o 5 punts).
L'aplicació de l'IBP consisteix a avaluar en quin d'aquests estats es troba el rodal estudiat, per a cada factor, fins a obtenir una puntuació global final.
Els resultats es donen en forma de valor absolut i en percentatge, i s'acompanyen d'una representació gràfica per tal de visualitzar el pes de cada factor, de cara a recomanar una o altre gestió.
Un cop entrenat l'ull, l' avaluació de l'IBP d'un rodal no hauria de suposar més de 20-30 minuts.
Cal fer èmfasi en que els valors de l'índex ja tenen en compte que no es farà un inventari exhaustiu, sinó aquell que el gestor/a serà capaç de reconèixer a ull nu.
L'IBP resumeix, en la forma d'una eina ràpida i simple d'aplicar, els coneixements adquirits al llarg d'anys sobre la relació entre estructura del bosc i biodiversitat allotjada.
Està pensat per a ser utilitzat per persones que planifiquen o gestionen habitualment el bosc.
Els set primers factors, que anomenem factors de rodal, són els factors sobre els quals la gestió hi té més impacte i fan referència a elements clau, presents en boscos en fase de maduresa, els quals, s'ha comprovat, són els elements que més aporten a la major diversitat associada als boscos madurs (Kraus i Krumm, 2013): arbres grans, fusta morta, dendromicrohàbitats, clarianes...
Si s'aconsegueix mantenir aquests elements en boscos gestionats, s'augmenta enormement la capacitat d'allotjar biodiversitat, especialment d'aquelles espècies que en depenen en algun moment del seu cicle vital.
Els tres darrers són els factors de context: la continuïtat del bosc, que fa referencia a l'antiguitat del sòl com a sòl forestal sense alteracions, i a la presència de medis aquàtics i rocosos al rodal, que tenen una diversitat específica associada.
Les tallades de regeneració per aclarides successives uniformes garanteixen la protecció de la regeneració durant els primers anys i el manteniment de les condicions microclimàtiques a la zona que es regenera.
S'aplica principalment en pi roig, pinassa, pi negre i faig, i és un mètode d'ús comú a Catalunya.
Amb l'establiment de la xarxa es pretén avançar cap a l'optimització tecnicoeconòmica d'aquest sistema.
A partir del seguiment de les tallades de regeneració per aclarides successives que s'apliquen en finques privades planificades i dels productes que se n'extreuen, s'espera:
El mètode de regeneració de tallades per faixes és una variable de la tallada arreu aplicada en masses regulars que conserva els avantatges d'aquest mètode (facilitat tècnica i econòmica) però en redueix els desavantatges lligats a l'alteració de les condicions microclimàtiques de la zona que es regenera (descomposició de l'humus, desprotecció davant del vent, temperatures extremes, reducció de la humitat atmosfèrica, augment de la humitat edàfica, etc), a més de reduir-ne l'impacte visual.
Per aquesta raó es considera un mètode viable per a la regeneració de masses regulars d'espècies de temperament heliòfil, com ara el pi roig i el faig en les condicions catalanes.
No obstant això, és poc extens a Catalunya i allà on s'ha aplicat ha tingut un èxit desigual.
A partir del seguiment de les tallades arreu per faixes que s'han aplicat a finques privades amb IOF aprovat, s'espera:
Les tallades de regeneració per bosquets busquen, mitjançant l'obertura de buits, reproduir de manera dirigida els mecanismes pels quals es creen naturalment agregats d'individus d'edats iguals o semblants a les masses forestals, mitjançant la creació d'un espai buit, les característiques del qual s'han d'adaptar al temperament de l'espècie que es vol regenerar.
L'objectiu principal de la gestió per bosquets és facilitar la regeneració, principalment d'espècies poc o gens tolerants a l'ombra, amb un balanç financer de la gestió favorable (per reducció dels costos d'extracció i augment del valor dels productes).
Les tallades per bosquets es poden aplicar tant a la gestió irregular (tallades de selecció per bosquets) com a la gestió regular (cas particular de les tallades per aclarida successiva).
El tractament dins els bosquets és el propi de bosc regular.
Els avantatges que ofereixen els bosquets, especialment amb relació a la gestió irregular peu a peu, són:
A més, aquest tipus de gestió pot ser utilitzat en objectius diferents del de la regeneració, com ara:
Tot i els avantatges teòrics de les tallades per bosquets, la seva aplicació pràctica a les finques privades és pràcticament nul·la.
En l'àmbit de la recerca, tampoc no hi ha experiències pràctiques amb aquest tipus de tallades a Catalunya.
Avaluar des d'un punt de vista ecològic, tècnic i econòmic la pràctica de les tallades de regeneració per bosquets per tal de determinar-ne la idoneïtat i els condicionants per ser aplicades a les condicions catalanes.
Seguiment de la xarxa: CTFC, UdL, CPF
Transferència: Xarxa en disseny
L'estructuració de les masses de pi blanc reduint el combustible i evitant la continuïtat permet disminuir la capacitat de propagació del foc dins de la massa i facilitar les tasques d'extinció.
La convocatòria d'ajuts per a la gestió forestal del 2008 inclou una línia de subvencions dedicada a la gestió forestal en la prevenció d'incendis que pretén afavorir l'aplicació d'una silvicultura destinada a la formació de masses de pi blanc amb estructures estables i resistents davant dels incendis.
Aprofitant la realització dels treballs d'aclarida, selecció de tanys i estassada que es duran a terme en les finques que han demanat aquesta línia de subvenció, es decideix establir una xarxa de parcel·les demostratives que permeti estudiar els efectes i l'eficàcia d'aquests tractaments.
L'establiment d'aquesta xarxa temàtica permetrà acomplir un doble objectiu:
Gestió forestal en la prevenció d'incendis