projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Els sindicats i les patronals més representatives del país –UGT, CCOO, Foment I PIMEC– han col·laborat intensament, al si del Consell Català de Formació Professional, en l'elaboració d'aquest projecte de llei.
Els seus representants n'opinen en aquest butlletí.
"El valor d'una llei per a l'FP és que la reconegui com a dret de persones i empreses, que la integri en un sistema, que es concebi al llarg de la vida i que la vinculi al món del treball."
"Des de PIMEC valorem molt positivament aquesta iniciativa.
Destaquem especialment el model de governança proposat i l'establiment d'uns criteris i instruments únics i comuns, que han de fer possible la construcció d'un veritable Sistema de Formació i Qualificació que atengui les necessitats de qualificació de les persones orientades cap al mercat de treball."
"És una Llei necessària, de país, exempta d'interessos partidistes, participativa, amb visió europea, que per primera vegada ofereix una integració real del Sistema.
Orientada a la qualificació de les persones, millorar la seva ocupabilitat i donar una resposta eficient a les necessitats del mercat laboral i de les empreses."
Jornada tècnica del Consell Català de Formació Professional (Barcelona, 29 de setembre de 2011).
En aquesta jornada tècnica es van presentar els estudis que el Consell va encarregar l'any 2010.
Hi van assistir membres del Consell i convidats de les diverses organitzacions representades al Consell.
"La Formació professional en l'horitzó 2010" (Barcelona, 22 i 23 de novembre de 2007).
"El Pla General de Formació professional a Catalunya (2003-2006)" (Barcelona, 24 de novembre de 2006).
Elements i aspectes que permeten fer-ne l'avaluació.
Els agents socials i les entitats locals plantegen les perspectives de futur que, a parer seu, han de contribuir a orientar els continguts i l'elaboració del nou Pla General de Formació Professional a Catalunya (2007-2010).
"El desenvolupament del Sistema Integrat de Formació Professional" (Barcelona, 24 i 25 de novembre de 2005).
Debat sobre els diferents elements que configuren el desenvolupament del Sistema Integrat de Formació Professional, des de les perspectives europea, espanyola i catalana.
"La formació professional i la competitivitat econòmica" (Barcelona el 22 de novembre de 2004).
Debat sobre els diferents elements que configuren el procés de professionalització de les persones i la relació que aquest procés té amb la competitivitat econòmica.
"Qualificació, formació i experiència professional en el marc de la Unió Europea" (Barcelona 2 i 3 d'octubre de 2003).
S'imparteixen en aquesta modalitat els CFGS d'Informàtica el d'Higiene bucodental.
El projecte ha aconseguit que 23.050 alumnes europeus s'hagin pogut beneficiar dels resultat obtinguts.
La formació professional ofereix una alternativa tècnica i amb una alta ocupabilitat, malgrat que els joves encara la veuen com un itinerari de menor importància.
Les dades del mercat de treball demostren que més d'un terç de les persones que troben feina tenen educació superior, ja Sigui Formació Professional o Graus universitaris.
El Consell Català de Formació Professional dedicà les seves VII Jornades a debatre i analitzar l'FP sota el títol " La Formació Professional, una oportunitat en temps de canvi", aprofundint el significat que té el món econòmic i la societat en general pels joves treballadors, els tècnics i els professionals, en un escenari d'accelerades transformacions de tota mena i en permanent canvi.
Representants de diversos organismes exposaren coneixements i experiències en formació professional relacionats amb la mobilitat, l'aprenentatge al llarg de la vida i les competències per a l'ocupació.
També els representants de les diferents organitzacions i entitats que formen part d'aquest Consell han expressat les seves opinions i propostes.
Aquestes VII Jornades han esdevingut un marc de discussió obert i enriquidor en relació al paper i les oportunitats que aquesta formació ofereix en el complex context socioeconòmic actual, comptant amb una participació de prop de 600 assistents.
Responsables, tècnics, gestors, orientadors, especialistes, professors, formadors, experts docents, tutors i en general, persones amb vinculació i/o interès per la formació professional que desenvolupen els instituts, els CIFO, els ajuntaments, consells comarcals, empreses, organitzacions empresarials, organitzacions sindicals, cambres de comerç, etc.
Secretaria del Consell Català de Formació Professional
L'institut organitza la primera edició d'una jornada en què empreses gironines seleccionen alumnes de pràctiques de formació professional dual.
En el decurs d'una visita a les instal·lacions del centre, els consellers El Homrani i Bargalló han remarcat el compromís del Govern per impulsar la formació professional.
La previsió del Govern és que aculli 1.500 alumnes diaris a partir del 2020.
Pretén unificar el currículum tant per als alumnes que trien dual com els que es formen en centres de treball.
Vol incrementar les hores de pràctiques de tot l'alumnat de cicles
S'obre el període de matriculació per al títol de Tècnic en Xarxes i Instal·lacions d'Aigua.
Els estudis tenen un alt percentatge d'inserció laboral i el 72% dels estudiants troba feina.
El departament té un estand propi on també dona a conèixer l'FP dual entre les empreses visitants
Joel Lorenz, estudiant de cicle formatiu de gran superior de Desenvolupament d'Aplicacions Web, ha guanyat la medalla d'or al campionat estatal de formació professional SpainSkills.
Menys del 5% de les publicacions científiques están relacionadas amb l'FP Inicial o Dual
La FP falla en l'accés d'elles a les feines masculinitzades i ben pagades
Guillermo Martínez Aguilar ha guanyat la medalla d'or en el campionat d'FP SpainSkills 2019.
Per la seva banda, Maria Olivé Roselló ha guanyat el Premi de Recerca Jove (PRJ) que convoca la Generalitat de Catalunya
L'aposta demana un sistema educatiu reglat que trenquila dicotomia entre l'FP inicial i la formació per l'ocupació.
Jordi Carbonell i Ezequiel Peñarroya tercers en el concurs organitzat per l'escola de Malopolska.
La feminització abasta profesores d'FP, agents d'assegurances, enginyeres agrícoles i responsables de recursos humans, entre d'altres professionales.
Aquesta ciència genera de manera directa més d'un milió de llocs de treball.
Els salaris dels perfiles digitals van des de 43.000 euros fins a 55.000 euros l'any.
Planegen dissenyar un currículum únic tant pels als alumnes que trien dual com per als que van a centres de treball.
Les beques salari s'equipararan a l'SMI per aconseguir que més empreses optin pel contracte, ara només un 10% del total
La fira acollirà un total de 25 famílies de formació i 21 empreses participants.
Hi haurà un taller d'escàner 3D i un altre de drons aplicats a la topografia
Defensa que cal fer canviar la percepció de l'FP per la necessitat de qualificació a moltes feines sovint invisibles.
Una quarantena d'empreses lleidatanes participen en aquest nou model.
Volem fer veure que la falta de vocacions tecnològiques no és un problema de capacitats, sinó de falta de referents".
A l'Ametlla de Mar, la consellera d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació i el conseller d'Educació han signat un acord de col·laboració per què el Centre ampliï la seva oferta amb nous cicles formatius, en el marc de l'Estratègia Marítima de Catalunya 2030
El Complex Educatiu acollirà el primer Centre de Recerca, Innovació i Transferència de Coneixement (CRITC) de Catalunya
Una anàlisi de la situació de la formació professional a Catalunya posa en evidència alguns punts forts i altres punts febles que caldria tenir en compte en l'elaboració de les propostes de mesures del II Pla.
Les principals problemàtiques que es detecten a l'actualitat són:
Caldria posar en relació els aspectes que denoten dificultats amb aquells que posen de manifest una evolució positiva en els darrers anys:
D'aquesta diagnosi sobresurten alguns dels temes que caldria tenir en compte en la formulació dels objectius i mesures del II Pla:
La Formació Professional ha estat administrada i desplegada tradicionalment d'acord amb el criteri de la segmentació dels perfils dels seus destinataris ( ensenyaments inicials bàsics, formació de les persones en situació d'atur i formació de persones ocupades ).
Això ha esdevingut en una consolidació històrica d'uns marcs diferenciats, conceptualment i competencial, amb dinàmiques i procediments propis.
En canvi, en els darrers anys totes les orientacions i recomanacions de diferents organismes �� internacionals, i en especial de la UE, han assentat el principi de la necessitat de la formació de les persones al llarg de la vida, és a dir, d'una manera lineal i continuada, si bé amb les necessàries adaptacions a les seves circumstàncies vitals en cada moment, i ha posat en discussió el model tradicional.
Actualment és indiscutible que la formació professional, és a dir, la formació que facilita les competències i les qualificacions necessàries per a l'accés i la progressió professional en el món laboral, ha esdevingut un conjunt d'oferta formativa, un recurs imprescindible al llarg de la vida activa de les persones.
El mateix principi i aspiració generada en els darrers anys d'assolir un "sistema de la formació professional " ha fet que s'hagi relegat nominalment a la categoria de " subsistemes " els diferents tipus de formació professional existents: la formació profesional inicial del sistema educatiu i la formació professional per a l'ocupació ( l'ocupacional destinada a persones desocupades i la contínua per a persones ocupades ).
La vinculació i coordinació dels recursos, o la configuració d'un "sistema integrat " entre la formació professional inicial i la contínua, tant la que s'adreça a les persones en situació d'atur com a les persones ocupades, esdevé per tant un requeriment imprescindible per assegurar l'assoliment dels seus objectius i especialment el de facilitar l'adaptació permanent de les competències professionals de les persones als canvis en el món del treball.
El present document formula un marc d'actuacions orientades a construir un sistema interrelacionat, coherent i eficient dels actuals subsistemes de formació professional a Catalunya.
El marc d'objectius que aquí es presenta permetrà, en el període 2013-2016, l'aplicació de mesures concretes d'ajust i orientació de la formació professional que es desplega a Catalunya envers la configuració d'un sistema integrat, eficient i sostenible.
President del Consell Català de Formació Professional
VIII Jornada tècnica del Consell Català de Formació Professional (Barcelona, 23 de març de 2010).
En aquesta jornada tècnica es van presentar els estudis que el Consell va encarregar l'any 2009.
Hi van assistir membres del Consell i convidats de les diverses organitzacions representades al Consell.
Qualificació i Acreditació: Models Europeus
Representants d'organismes vinculats a la formació professional de quatre estats de la Unió Europea van exposar els seus coneixements i experiències en relació a com es desenvolupa la qualificació de les persones i l'acreditació de competències en els seus països.
A més, els representants de les diferents organitzacions i entitats que formen part d'aquest Consell van interpel·lar als ponents, amb la intenció de trobar exemples que puguin ser d'utilitat al nostre sistema.
També es van presentar diverses experiències que s'estan duent a terme en l'àmbit de la formació professional a Catalunya, com són el Pla FP.Cat i el Programa Qualifica't, així com un exemple de cooperació empresarial i una aproximació a l'actual FP a distància.
A aquestes jornades van assistir convidats dels diferents consells de formació professional i dels instituts de les qualificacions professionals, i alts càrrecs de les diferents direccions generals de formació professional i ocupació, tant de l'Estat com de les comunitats autònomes.
Responsables, tècnics, gestors, orientadors, especialistes, professors, formadors, experts docents, tutors i en general, persones amb vinculació i/o interès per la formació professional que desenvolupen els instituts, els CIFO, els ajuntaments, els consells comarcals, les empreses, les organitzacions empresarials i sindicals, les cambres de comerç, etc.
Secretaria del Consell Català de Formació Professional
L'Auditori de l'ONCE (Gran Via 400, Barcelona) va acollir el 15 de juny passat les IX Jornades del Consell Català de Formació Professional.
Sota el lema "FP, el Futur del País", l'acte va ser inaugurat pel president de la Generalitat, Artur Mas, fet que demostrà l'aposta del Govern per la Formació Professional com a palanca per aconseguir la recuperació econòmica del país.
Desglossem el projecte aprovat pel Govern en els seus 10 àmbits clau sobre els quals més incideix: governança i participació, detecció de necessitats i planificació de l'oferta formativa, cartera de serveis, qualificacions i acreditació de les competències, xarxa de centres, formació dual, formació contínua, formació a distància, actualització del professorat i avaluació del sistema.
Xavier Casares, president del Consell Català de Formació Professional
El projecte de llei treballat i aprovat al si del Consell Català de Formació Professional i, per tant, amb el consens dels sindicats i de les organitzacions patronals més representatives, dóna resposta als reptes més importants de l'FP entesa com a pilar fonamental de l'economia catalana; és a dir, incideix, entre altres qüestions, en: la coordinació en l'oferta formativa i l'orientació professional, l'ajustament de l'oferta a les necessitats del mercat de treball, l'acreditació de les competències o la implicació de les empreses en el procés formatiu.
Així doncs, el projecte de llei s'ha construït sobre la base d'una integració del sistema consensuada entre els diferents actors que reforça les sinergies entre els antics subsistemes per donar lloc a un sistema únic que possibilitarà una veritable formació al llarg de la vida de les persones adaptada en tot moment a les necessitats del mercat laboral.
Consolidant una sèrie de pilars que, en definitiva, sustenten la proposta de text legislatiu que en breu entrarà en el Parlament.
En primer lloc, és veritablement simptomàtic que el projecte reculli una nova manera de definir la governança del sistema.
Així, es crearà un òrgan rector que establirà els criteris generals pel que fa a la planificació, el desenvolupament, la coordinació, la cartera de serveis bàsics disponibles o la xarxa de centres, i gestionarà el conjunt de serveis integrats del sistema.
Aquesta nova governança anirà també acompanyada d'una redefinició de l'esfera participativa, amb un altre òrgan de nova creació que donarà veu i influència a tots els actors implicats en la formació professional, tant a nivell de sindicats i patronals nacionals com tenint en compte d'altres criteris: sectorials, de proximitat territorial i fins i tot de relació entre centres formatius i empreses.
A partir d'aquesta nova estructura organitzativa, creixerà un sistema que es basarà en diverses qüestions.
Destaca, per exemple, la detecció i la planificació de l'oferta formativa mitjançant un procediment integrat i molt participat que permetrà, al mateix temps, identificar necessitats a curt i a mitjà termini, evitant així l'obsolescència prematura de les solucions que es plantegin.
També és rellevant l'esforç per clarificar el conjunt de serveis que ofereix el sistema i oferir al ciutadà un accés ràpid i fàcil a aquests serveis: ja sigui per orientar-se sobre quina formació necessita, formar-se o acreditar els coneixements que ja té adquirits; un punt, aquest últim, en què destaca també, per exemple, la definició d'un procediment integrat d'acreditació de les competències professionals i l'establiment de correspondències al llarg del sistema.
Amb aquest inventari queda demostrat que el projecte de llei del Sistema de la Formació i la Qualificació Professional de Catalunya representa un abans i un després en la transformació de la nostra FP i, per tant, la seva consolidació com a punta de llança de l'economia catalana.
Rose Köpf-Schuler, responsable de formació professional del Ministeri de Finances i Economia de Baden-Württemberg.
Erik Swars, cap d'Afers Internacionals a SFIVET (Institut Federal Suís de Formació Professional).
Alexander Cavallar, directiu sènior, expert en el sistema de formació professional a Àustria.
Alfonso Letosa, cap d'Organització i Desenvolupament de Mango.
Narcís Bosch, director gerent del Consell General de Cambres de Comerç de Catalunya.
Xavier Casares, president del Consell Català de Formació Professional.
Guia elaborada pel Consell Català de Formació Professional amb col·laboració amb el Fòrum de les ciutats amb el Consell de Formació Professional.
Presentació de la guia de suport a la creació i dinamització territorials de Formació Professional
La Fundació BCN Formació Professional: fent xarxa, innovant, internacionalitzant la FP de Barcelona i la seva Àrea Metropolitana.
Terrassa Orienta: coordinació dels recursos i serveis d'orientació educativa i laboral a nivell local.
Treball en xarxa dels serveis públics, entitats i centres educatius des d'una ciutat orientadora.
El paper dels consells territorials en la mediació entre l'empresa i el sistema de formació professional: l'exemple de la formació dual a Granollers.
Jornada de retorn del procés de concertació - Sistema de Formació i Qualificació Professionals
Els camps marcats amb asterisc (*) s'han de respondre obligatòriament.
Verificació del correu electrònic*
Responsable del tractament: Consell Català de Formació Professional (Via Augusta, 202-226, 08021, Barcelona)
Finalitat: Difusió, comunicació i promoció de les jornades o actes que organitza el Consell Català de Formació Professional.
Legitimació: Consentiment de la persona interessada, el qual pot retirar en qualsevol moment.
Destinataris: Les dades no es comunicaran a tercers, excepte en els casos que preveu la normativa.
Drets de les persones interessades: Podeu accedir a les vostres dades, sol·licitar-ne la rectificació o supressió, oposar-vos-en al tractament i sol·licitar-ne la limitació, enviant la vostra sol·licitud al Consell Català de Formació Professional o mitjançant la petició genèrica disponible a Tràmits gencat.
Heu d'indicar clarament, a la vostra sol·licitud, quin o quins drets exerciu.
Informació addicional: Podeu consultar la informació addicional i detallada sobre protecció
de dades al web Jornades i actes del Consell Català de Formació Professional
La formació professional (FP) és, segons el conseller de Treball, Afers Socials i Famílies, Chakir el Homrani, una "eina clau" per millorar la qualitat, els salaris, la temporalitat i la parcialitat, alguns dels mals que, tot i la recupera-
ció de les dades d'ocupació, assetgen el món laboral.
Josep Salom, alcalde de Tona i vicepresident de la Federació de Municipis de Catalunya ha intervingut en la inauguració de la jornada sobre 'El món local: motor de la Formació Professional', organitzada pel Consell Català de Formació Professional que està tenint lloc aquest matí a la Sala Josep Irla del Palau de la Generalitat, amb l'objectiu de difondre la importància dels governs locals en la Formació Professional
El president del Consell Català de Formació Professional (CCFP), Fabian Mohedano, ha donat a conèixer aquest matí la Guia de suport a la creació i dinamització dels consells territorials d'FP, que ha posat a disposició del món local.
El seu president, Fabian Mohedano, l'ha donat a conèixer aquest matí en la jornada "El món local: motor de la formació professional", on hi han intervingut els consellers d'Educació i de Treball, Afers Socials i Famílies.
El conseller de Treball, Afers Socials i Famílies, Chakir El Homrani, i el conseller d'Educació, Josep Bargalló, han animat als ajuntaments i consells comarcals a impulsar la creació de nous consells o taules de Formació Professional (FP) a Catalunya.
Presentats com a models a seguir la Fundació Barcelona FP, Terrassa Orienta i la formació dual de Granollers
La sessió, que ha tingut lloc al Palau de la Generalitat, ha comptat amb la presència de representants de les 8 ciutats amb Consell de la Formació Professional
El Consell Català de Formació Professional, l'Agència per a la Qualitat del Sistema Universitari de Catalunya i la Direcció General d'Anàlisi i Prospectiva organitzen aquesta jornada.
Passeig de Gràcia 107 08008 Barcelona
Introducció: Taula institucional
Jordi Ficapal i Mestres, President del Consell Català de Formació Professional;
Martí Casadesús, Director de l'Agència per a la Qualitat del Sistema Universitari de
Catalunya; Pere Martínez, Director General d'Anàlisi i Prospectiva
President del Node del Projecte del Mil·lenni a Espanya
Amb Jordi Serra del Pino, director de recerca del Center for Postnormal Policies & Futures Studies i col·laborador del PEMB
Maria García, Directora d'ocupabilitat de Human Age Institute
Taula rodona: Prospectiva per a la definició de polítiques públiques
Amb Albert Closas, Director del programa Valor Afegit de TV3,
Raquel Serrano, Sociòloga i sòcia consultora a Prospektiker,
El Consell Català de Formació Professional, Human Age Institute, el Consell Comarcal del Baix Llobregat i els Serveis Territorials del Baix Llobregat, celebren aquestes jornades.
Ambdues jornades comptaran amb la presència de Jordi Ficapal, president del Consell Català de Formació Professional; Josep Perpinyà president del Consell Comarcal del Baix Llobregat; Núria Vallduriola, directora dels Serveis Territorials d'Ensenyament del Baix Llobregat; Lluïsa Moret alcaldessa de Sant Boi de Llobregat, María García, responsable de Empleabilidad de Human Age Institute y Pablo González, fundador y CEO de PANGEA.
Un dels trets característics de Catalunya és la tradició de concertació entre les administracions i els agents econòmics i socials.
L'Acord pel Diàleg Social Permanent n'és la mostra emblemàtica, però dia a dia es van succeint nous exemples.
L'impuls del nou avantprojecte de llei del sistema de qualificació i formació professional representa, com cap altre cas, un exercici de responsabilitat i voluntat de consens per part de tothom en l'àmbit de la formació professional que és clau per a la consolidació d'un model de creixement generador de valor i que habitualment visualitzem en l'aposta per la indústria.
El Govern ha aprovat aquest avantprojecte després de mesos de treball que han comptat amb la implicació directa i intensa de les organitzacions sindicals i de les patronals més representatives de Catalunya.
Uns mesos en què s'ha pogut bastir el paraigua legislatiu que consolida la creació d'un veritable sistema, únic i integrat, però que respecta, alhora, les particularitats de totes les potes que el conformen.
Amb tot, aquest projecte legislatiu, que en breu iniciarà el tràmit parlamentari, defineix una formació professional adaptada als nous temps, que pivota en la coordinació de tots els actors implicats i s'aprofita de la transversalitat inherent a l'FP per oferir al ciutadà una cartera de serveis àmplia, diàfana i accessible durant tota l'etapa d'activitat laboral; en altres paraules, parlem de la formació al llarg de la vida, objectiu desitjat durant molts anys i que ara, per fi, ocupa el centre de tot el sistema.
La importància d'aquest projecte de llei està, per tant, fora de qualsevol dubte.
Perquè una economia del segle XXI necessita persones formades d'acord amb les necessitats canviants d'un teixit productiu que necessàriament ha de situar la innovació i la utilització intensiva de la tecnologia com a principals factors competitius en el marc d'una economia global.
Com a conseller d'Empresa i Ocupació no puc sinó celebrar l'aprovació d'aquest avantprojecte de llei; un text que, sens dubte, serà un dels pilars fonamentals sobre els quals es sustentarà la Catalunya del futur.