Amb l'aprovació de la Llei 4/2003, de 7 d'abril, d'ordenació del sistema de seguretat publica de Catalunya, es van establir les bases d'un nou model de seguretat que subratlla, d'una banda, el caràcter transversal del sistema i, d'una altra, la participació ciutadana com a un instrument fonamental per optimitzar el coneixement de les necessitats, percepcions i demandes de la població i millorar l'eficàcia amb que s'hi respon des dels poders públics.
La seguretat, doncs, es concep com un servei públic que integra múltiples àmbits d'actuació i que s'ha d'organitzar en funció dels requeriments de la seva destinatària, la ciutadania.
Per tant la participació ciutadana en el sistema de seguretat no es una concessió testimonial sinó una necessitat, i implica l'establiment de diversos canals de comunicació, col·laboració i coordinació entre la ciutadania i els serveis i òrgans responsables de la seguretat pública.
L'esmentada Llei 4/2003 d'ordenació del sistema de seguretat pública de Catalunya defineix, entre d'altres, la composició i l'estructura del sistema de seguretat vertebrat al voltant de les autoritats de la Generalitat i dels ajuntaments i integrat pels cossos i els serveis de seguretat que en depenen i pels òrgans de coordinació i de participació.
En concret, com a òrgan de participació, va crear el Consell de Seguretat de Catalunya com a màxim òrgan de consulta i representació de les administracions i de la societat catalana en matèria de seguretat, per tal que serveixi d'eina d'intervenció permanent i activa dels diversos actors i de la ciutadania en el sistema de seguretat, establint un diàleg constant amb els altres òrgans establerts a la llei i efectuant un seguiment continu del Pla de seguretat de Catalunya.
Aquest Consell, d'acord amb l'article 6 de la Llei 4/2003, és l'òrgan consultiu i de participació superior a Catalunya en matèria de seguretat, sens perjudici de les funcions i de les competències dels òrgans que la legislació vigent estableix en els sectors de la seguretat pública i la policia, la protecció civil, la seguretat viària i la seguretat privada.
El Consell de Seguretat de Catalunya ha d'esdevenir l'espai estable de participació dins del seu camp d'actuació.
Pel que fa a la seva composició, el citat precepte preveu que el Consell de Seguretat de Catalunya és presidit pel conseller o consellera del departament amb competències en matèria de seguretat pública i es compon, en els termes fixats pel seu reglament, de representants de les entitats ciutadanes d'acord amb l'article 32.2 de la Llei 4/2003, de les administracions locals, de la Generalitat i, si així ho acorda l'Estat, de l'Administració de l'Estat i de la judicatura i la fiscalia.
Així mateix, el Consell ha de comptar amb la participació, en els termes fixats pel seu reglament, de representants específics de la Comissió de Protecció Civil de Catalunya, de la Comissió Catalana de Trànsit i Seguretat Viària, de la Comissió contra la Violència en Espectacles Esportius, del Consell Assessor d'Espectacles i Activitats Recreatives, del Consell de Coordinació de la Seguretat Privada i de la Comissió de Control dels Dispositius de Videovigilància.
D'altra banda, l'apartat 4 de l'esmentat article 6, juntament amb l'article 36, determina les funcions que, principalment, corresponen al Consell de Seguretat de Catalunya, atesa la importància política i la transcendència social que està cridat a tenir en el si del sistema de seguretat de Catalunya, d'acord amb la configuració i naturalesa que li confereix la pròpia Llei.
Finalment, d'acord amb l'apartat 6 de l'article 6 de la Llei 4/2003, correspon al Govern aprovar per decret el reglament d'organització i funcionament del Consell de Seguretat de Catalunya.
En conseqüència i amb la finalitat de donar compliment a les previsions legals esmentades, aquest Decret té per objecte aprovar el Reglament pel qual es concreten la composició, l'organització i el funcionament del Consell de Seguretat de Catalunya.
Aquest Consell s'ha dissenyat d'acord amb la normativa vigent i seguint la metodologia d'espais estables de participació que ha desenvolupat la Direcció General de Participació Ciutadana.
Per tot això, amb audiència i consulta prèvies a les institucions i administracions afectades i d'acord amb el dictamen emès per la Comissió Jurídica Assessora, a proposta del conseller d'Interior, Relacions Institucionals i Participació i d'acord amb el Govern,
1.1 Aquest Decret té per objecte concretar la composició, l'organització i el funcionament del Consell de Seguretat de Catalunya.
1.2 El Consell de Seguretat de Catalunya s'adscriu al departament competent en matèria de seguretat pública, el qual li ha de prestar el suport tècnic que necessiti per al compliment de les funcions que té encomanades.
El Consell de Seguretat de Catalunya és l'òrgan consultiu i de participació superior a Catalunya en matèria de seguretat.
Finalitats i principis d'actuació
El Consell de Seguretat de Catalunya té les finalitats i principis d'actuació següents:
a) Contribuir a la millora de la seguretat pública de Catalunya.
b) Canalitzar la participació de la ciutadania, associacions, entitats i grups informals en les polítiques de seguretat pública.
c) Coordinar, cooperar i col·laborar amb altres òrgans consultius i espais de participació.
d) Promoure la coresponsabilització entorn de les polítiques públiques de seguretat.
e) Desconcentració de les deliberacions.
f) Confiança mútua entre els participants i l'Administració.
g) Aconseguir deliberacions de qualitat.
h) Incloure la diversitat social en les deliberacions.
Àmbits materials de participació
Els àmbits materials de participació en el Consell són els següents:
c) Prevenció i extinció d'incendis i salvaments.
Són funcions del Consell de Seguretat de Catalunya:
a) Analitzar, estudiar i avaluar la situació de la seguretat a Catalunya, a partir de l'Enquesta de seguretat pública de Catalunya i els estudis sobre la matèria que elabora periòdicament el departament titular de les competències en matèria de seguretat pública, així com les polítiques públiques de seguretat de la Generalitat i de les altres Administracions Públiques i Institucions amb incidència en l'àmbit territorial de Catalunya, emetre un informe anual sobre la seva evolució, i altres informes que consideri convenients.
c) Conèixer i impulsar iniciatives adreçades a la millora dels serveis públics de les diverses administracions relacionats amb la seguretat pública a Catalunya, així com analitzar, avaluar i debatre sobre el funcionament d'aquests serveis i les actuacions de la Generalitat en política de seguretat.
e) Conèixer i fer recomanacions al Pla general de seguretat de Catalunya, així com analitzar i debatre els plans i programes de la Generalitat en matèria de seguretat.
f) Conèixer tota aquella informació que pugui ser rellevant en matèria de seguretat del departament competent en aquest àmbit per al desenvolupament de les seves tasques, d'acord amb la normativa vigent.
g) Informar, amb caràcter previ, la proposta de nomenament del president i dels quatre vocals del Comitè d'Ètica de la Policia de Catalunya.
D'aquests, li correspon fer la proposta del vocal que ha de ser membre dels cossos de policia local de Catalunya, a iniciativa de les entitats municipalistes.
h) Realitzar processos de participació i jornades de debat en l'àmbit de la seguretat pública.
i) Informar sobre la Carta de serveis públics de seguretat.
6.1 El Consell de Seguretat de Catalunya s'estructura en:
c) Les comissions d'estudi i els grups de treball.
6.2 Els altres òrgans consultius en matèria de seguretat de la Generalitat es coordinaran, cooperaran i col·laboraran amb el Consell de Seguretat de Catalunya, en tant que aquest darrer és l'òrgan superior de consulta i participació.
a) L'anàlisi, tractament, debat, informe i proposta o bé la validació de les conclusions de les comissions d'estudi i dels grups de treball sobre les funcions previstes en els apartats a), b), c), e) i i) de l'article 5 d'aquest Reglament.
b) Acordar, a proposta de la Presidència, per iniciativa pròpia o a sol·licitud d'una vocalia, la constitució de comissions d'estudi i grups de treball, i fixar-ne l'àmbit i els criteris de composició i actuació.
d) Proposar a la Presidència la realització de processos i jornades de debat i conèixer-ne els resultats.
8.1 El Consell de Seguretat de Catalunya es compon de representants de les entitats ciutadanes, de les administracions locals, de la Generalitat i, si així ho acorda l'Estat, de l'Administració de l'Estat i de la judicatura i la fiscalia.
a) Les persones que representin les vocalies a què fa referència l'article 9.
b) Aquelles persones o entitats que hagin participat en les deliberacions de les comissions d'estudi i els grups de treball, quan es presentin les seves conclusions.
c) Les vocalies dels òrgans esmentats en l'article 14.1 quan estigui justificat en funció de l'ordre del dia.
d) Representants d'altres espais de participació de la Generalitat, quan estigui justificat en funció de l'ordre del dia.
e) Altres entitats, experts, grups informals o persones individuals quan, a criteri exclusiu de la Presidència, ja sigui per iniciativa pròpia o a petició d'una vocalia o dels òrgans esmentats en l'article 14.1, puguin fer aportacions d'especial rellevància o sigui necessari per representar la diversitat social.
8.3 Si així ho acorda l'Estat, hi haurà representants de l'Administració de l'Estat i de la judicatura i la fiscalia, d'acord amb l'article 6.2 de la Llei 4/2003, de 7 d'abril.
8.4 Podran assistir a les sessions aquelles persones al servei de les administracions públiques catalanes que la Presidència consideri oportú, en funció de l'ordre del dia.
8.5 En tot cas, hi hauran d'assistir, almenys, un membre de la Comissió de Protecció Civil de Catalunya, un del Consell Assessor d'Espectacles i Activitats Recreatives i un de la Comissió de Control dels Dispositius de Videovigilància.
8.6 Quan el Plenari, més enllà de les seves funcions deliberatives, hagi d'adoptar acords, només tindran dret a vot les vocalies de caràcter permanent, els membres a què fa referència l'apartat anterior d'aquest article i les vocalies fixades per ordre del conseller/a competent en matèria de seguretat d'acord amb l'article 9.3 del present Reglament.
9.1 Tindran vocalies les entitats ciutadanes que tinguin més presència social i que, en conjunt, siguin representatives de la diversitat social.
Aquestes entitats poden tenir un àmbit d'actuació general o bé limitat a l'àmbit de la seguretat.
9.2 La titularitat de les vocalies recau en les entitats, les quals poden nomenar i cessar lliurement els seus representants sempre que ho facin els seus òrgans competents i ho comuniquin per escrit a la Secretaria del Consell.
A aquests efectes s'ha de procurar garantir la paritat de gènere i la representativitat territorial.
9.3 L'assignació de vocalies ha de ser fixada per ordre del conseller/a competent en matèria de seguretat, com també els criteris de la seva revisió, cada dos anys, tenint en compte els criteris indicats en aquest article i el respecte de la diversitat social i els diferents àmbits de participació.
9.4 En tot cas han de tenir vocalies de caràcter permanent:
a) Els sindicats que tinguin la consideració legal de més representatius a Catalunya.
b) Les entitats empresarials més representatives.
d) El Consell dels Col·legis d'Advocats de Catalunya.
e) El Col·legi de Periodistes de Catalunya.
f) La Confederació d'Associacions de Veïns de Catalunya.
j) El Consell Assessor de la Immigració o l'òrgan que el substitueixi.
k) El Consell Nacional de lesbianes, gais i homes i dones bisexuals i transsexuals.
El Plenari es reuneix de forma ordinària cada sis mesos i de forma extraordinària quan la Presidència del Consell ho consideri necessari, per iniciativa pròpia o a petició d'una tercera part de les vocalies.
11.1 Correspon la Presidència del Consell i del Plenari al conseller/a competent en matèria de seguretat pública.
11.2 La Vicepresidència, que recau en el secretari general del Departament competent en matèria seguretat, podrà substituir i suplir la Presidència del Consell i del Plenari.
11.3 Són funcions de la Presidència:
d) Seleccionar el personal al servei de les administracions públiques que ha d'assistir a les sessions del Plenari.
e) Seleccionar els experts i altres persones perquè assisteixin a les sessions del Plenari.
Les comissions d'estudi i els grups de treball
12.1 Les comissions d'estudi i els grups de treball són òrgans permanents o temporals per tractar temes específics de forma especialitzada.
En la composició de les comissions d'estudi i els grups de treball es tindrà en compte la voluntat de les vocalies per formar-ne part i, també, aquelles entitats, grups informals o persones que es consideri convenient.
12.2 Sens perjudici del que estableix l'article 7.b), quan hi hagi circumstàncies extraordinàries que ho justifiquin, la Presidència del Plenari podrà crear grups de treball amb caràcter d'urgència, de la qual cosa donarà compte al Plenari.
12.3 La Presidència de les comissions d'estudi i grups de treball, que exerceix les funcions previstes a l'article 11.3, correspon a alts càrrecs de l'administració de la Generalitat per designació del president/a del Consell de Seguretat.
Les persones titulars de la Presidència d'aquestes comissions o grups poden delegar en una persona al servei de la Generalitat de Catalunya amb rang de subdirector general.
12.4 Les conclusions de les comissions d'estudi i els grups de treball seran presentades al Plenari per a la seva validació.
12.5 Correspon la Secretaria de les comissions d'estudis i dels grups de treball a la Secretaria del Consell.
La Secretaria del Consell recau en una persona al servei de la Generalitat de Catalunya.
a) Redactar les actes, els documents valoratius i els documents de retorn.
b) Trametre i rebre les comunicacions amb les vocalies i les altres persones i entitats interessades en el Consell de Seguretat de Catalunya.
d) Relacionar-se amb les diferents entitats representatives per tal d'aconseguir una adequada representació de la diversitat social.
e) Estar en contacte permanent amb les xarxes socials.
f) Donar suport a les vocalies.
g) Dissenyar els processos i les jornades de participació.
h) Totes aquelles altres que li encomani la Presidència del Consell.
Altres òrgans consultius en matèria de seguretat
14.1 Tenen la condició d'òrgans consultius en matèria de seguretat, a més del Consell de Seguretat de Catalunya:
a) La Comissió Catalana de Trànsit i Seguretat Viària
b) La Comissió contra la Violència en Espectacles Esportius
c) El Consell de Coordinació de la Seguretat Privada
14.2 Aquests òrgans mantenen l'adscripció, l'organització i el funcionament propis, però col·laboraran amb el Consell de Seguretat de Catalunya en aquelles matèries que li són pròpies.
El Plenari del Consell de Seguretat de Catalunya els pot encomanar l'estudi i la deliberació de temes específics en les matèries que els són pròpies.
En aquest cas, hauran d'exposar les conclusions en el Plenari.
Els membres d'aquests òrgans consultius tindran el mateix dret a assistir als plenaris del Consell de Seguretat de Catalunya que les persones que participen en les comissions d'estudi i grups de treball.
14.4 Totes les conclusions i documents emesos per aquests òrgans han de ser tramesos a les vocalies del Consell de Seguretat de Catalunya, previstes a l'article 9.
Les vocalies d'aquests òrgans consultius també han de rebre totes les conclusions i documents emesos pel Consell de Seguretat de Catalunya.
Les entitats amb vocalia i totes aquelles entitats o persones que hagin participat en les sessions dels òrgans del Consell de Seguretat de Catalunya, en l'àmbit corresponent, tenen dret a:
a) Sol·licitar a la Presidència, a través de la Secretaria, la presència d'experts o altres persones.
b) Sol·licitar a la Presidència, a través de la Secretaria, la introducció de punts de l'ordre del dia.
c) Accedir a la documentació administrativa, d'acord amb l'establert a la normativa vigent.
d) Percebre compensacions econòmiques.
Aquelles persones que hagin estat formalment convocades i assisteixin a les sessions, llevat de les persones al servei de les administracions públiques, tenen dret a una compensació econòmica per assistència i a percebre les despeses de desplaçament, d'acord amb la normativa d'aplicació.
La participació a través d'eines telemàtiques i de jornades de participació
16.1 El Departament competent en matèria de seguretat pública ha d'establir les eines telemàtiques adequades que permetin:
a) Presentar propostes i suggeriments per part de la ciutadania.
b) Accedir a la documentació associada als punts de l'ordre del dia, per part de les vocalies.
c) Obrir una bústia específica perquè les entitats amb vocalia puguin comunicar propostes i suggeriments, amb caràcter previ a la seva deliberació.
d) Obrir fòrums de debat entre les entitats amb vocalia.
16.2 La Presidència del Consell de Seguretat de Catalunya, a iniciativa pròpia o bé a iniciativa dels seus òrgans, pot convocar processos i jornades de participació.
La convocatòria d'aquests processos i jornades s'ha de comunicar a les vocalies.
16.3 Els resultats dels processos i jornades de participació han de ser presentats en el Plenari i estar a disposició pública per mitjans telemàtics.
El Consell pot elaborar les seves pròpies normes de funcionament intern en el marc d'aquest Decret.
No obstant això, en tot el que no preveu aquest Decret, i, si escau, el Reglament intern del Consell, aquest es regeix supletòriament per la normativa reguladora dels òrgans col·legiats aplicable a l'administració de la Generalitat de Catalunya.
Es faculta el/la conseller/a del Departament competent en matèria de seguretat pública per crear els Consells de Seguretat d'àmbit regional o per vegueries, d'acord amb la disposició final primera de la Llei 4/2003, de 7 d'abril, d'ordenació del sistema de seguretat publica de Catalunya.
Aquests consells de Seguretat hauran d'estar integrats en el Consell de Seguretat de Catalunya.
Els criteris de composició i funcions d'aquests consells de Seguretat hauran de ser coherents amb la composició i les funcions dels altres òrgans interns del Consell de Seguretat de Catalunya.