El passat 19 de desembre es va llançar a l'espai el satèl·lit Gaia, l'equip d'observació astronòmica més sofisticat que ha desenvolupat l'Agència Espacial Europea (ESA).
Trigarà trenta dies a arribar al lloc de destí, a 1,5 milions de quilòmetres de la Terra, des d'on farà les seves observacions durant cinc anys.
En aquest projecte hi participen equips de l'Institut de Ciències del Cosmos de la Universitat de Barcelona (ICCUB) i de l'Institut d'Estudis Espacials de Catalunya (IEEC); la participació industrial inclou, entre altres, les empreses estatals CRISA, EADS CASA, Mier Comunicaciones, RYMSA, Thales Alenia Space i SENER.
El satèl·lit ha tingut un cost de 740 milions d'euros, finançats per l'ESA, tot i que no s'hi inclou ni el processament de les dades ni l'explotació científica.
El principal objectiu d'aquesta missió espacial és elaborar la cartografia tridimensional més precisa i àmplia de la nostra galàxia a partir de l'observació de mil milions d'estrelles, amb una precisió sense precedents en la determinació de la seva posició i moviment.
Un dels elements destacats del satèl·lit ha estat la fabricació del para-sol desplegable per part de la companyia SENER.
Aquesta és una peça clau per garantir el bon funcionament del satèl•lit.
Gaia ha de funcionar en condicions de gran estabilitat mecànica però també tèrmica per poder mesurar amb alta precisió la posició de les estrelles al cel.
Per garantir que els equips queden protegits de la radiació solar i es mantenen a una temperatura gairebé inalterable de −110 graus centígrads, els científics de la missió, en col·laboració amb SENER, van dissenyar un para-sol d'11 metres de diàmetre que s'ha desplegat un cop el telescopi ha arribat a l'espai.
El principal repte del projecte de fabricació del para-sol ha estat verificar el seu funcionament en terra per simular el buit, les condicions tèrmiques i la falta de gravetat.
Dels deu milions d'euros en què està valorat aquest para-sol, la major part han estat destinats a fer les comprovacions pertinents per verificar-ne el correcte funcionament.
Gaia, durant cinc anys, recollirà dades de mil milions d'estrelles, un 1% del total de la Via Làctia, per construir un mapa en 3D.
Observarà tots els objectes celestes fins a una brillantor 400.000 vegades menor que la que aprecia l'ull humà a simple vista i repetirà un promig de 70 vegades cada observació.
En un dia de missió es generaran 50 gigabytes de dades que s'enviaran a la Terra per processar-les.
Al final de la missió, s'hauran enviat 100 terabytes de dades.
El catàleg final es publicarà cap al 2022 i tindrà un volum d'un petabyte, és a dir, un milió de gigabytes.
Les dades obtingudes seran cent vegades més precises que les de les missions precedents.
Gràcies a la participació en el satèl·lit Hipparcos, que va operar entre el 1989 i el 1993, l'ICCUB i l'IEEC també estan implicats en la missió Gaia.
Hi ha col·laborat tant en la concepció i el disseny com en el processament, la simulació i el desenvolupament de les dades.
El Centre de Processament de Dades de Barcelona, en què s'inclouen el CESCA i el Barcelona Supercomputing Center (BSC), proporciona recursos informàtics per executar part de les operacions durant tota la missió i ha estat un aliat imprescindible en la simulació de la galàxia i les observacions per a totes les tasques preparatòries i de verificació de la cadena de processament.
La construcció d'aquest satèl·lit ha estat liderada per EADS-Astrium, ha involucrat 300 persones durant set anys, repartides en 74 empreses especialitzades de 16 països del continent europeu.
L'antena que envia el senyal cap a la Terra ha estat desenvolupada per EADS CASA Espacio.
L'Institut Nacional de Tècnica Aeroespacial (INTA) ha participat en campanyes de metrologia d'alta precisió; Mier Comunicaciones (situada a la Garriga) ha produït els amplificadors de potència amb control de fase instal·lats a l'antena; Alter Technology Group ha efectuat la qualificació de diferents equips; Thales Alenia Space Espanya ha dissenyat i desenvolupat les unitats electròniques de distribució de senyal del rellotge de rubidi que viatja a bord del satèl·lit; l'empresa CRISA ha elaborat els mòduls d'electrònica dels sensors CCD, i RYMSA ha posat a punt les antenes de baix guany de telemesura i telecomandament.
Per conèixer els detalls de la missió Gaia, tant des del punt de vista científic com tècnic, i poder seguir les darreres novetats que es produeixin des del seu llançament (que va tenir lloc el passat 19 de desembre), un equip d'investigadors de la UB ha desenvolupat l'aplicació per a mòbils Gaia Mission.