projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Aquest apartat web trobareu recursos digitals elaborats amb documents no textuals propis de l'Arxiu Comarcal d'Osona.
El 13 d'agost de 1963 es van tancar les comportes de la presa de Sau i va començar la inundació de la vall.
El riu Ter, entre Roda i Sant Romà, va deixar de ser un riu juganer i engorjat per convertir-se en el pantà de Sau.
El present reportatge fotogràfic que presentem s'emmarca dins del projecte conjunt de la Xarxa d'Arxius Comarcals anomenat Catalunya des dels arxius.
Esdeveniments i festes populars digitals, capítol 6 'Primavera fotogràfica'.
El qual proposa elaborar un programa d'exposicions i actes virtuals que reprodueixin les festes populars, esportives i actes singulars de tota Catalunya a través dels documents d'arxiu.
Quirze Parés i Ganyet (1909-1994) és l'autor del reportatge que presentem i el seu fons, d'especial interès fotogràfic i audiovisual, es conserva a l'Arxiu Comarcal d'Osona des del 2012.
Parés va ser un excursionista curiós que va interessar-se molt per la història i geografia de la vall de Sau, del Collsacabra i dels voltants de Centelles.
Els seus interessos cineastes i fotogràfics van portar-lo a combinar les seves aficions, gràcies a les quals ens han quedat uns reportatges i pel·lícules interessantíssims que documenten aquests territoris de manera visual, especialment als anys 60 i 70.
En el cas de Sau, Quirze Parés ja havia filmat i fotografiat el Ter i algunes de les seves proximitats un temps abans de la inauguració del pantà i inundació de la vall.
I, en el temps que començà a pujar el nivell del riu, es dedicà a documentar com l'aigua anava enfilant-se fins a deixar submergit tantes de les coses que fins aleshores havia fotografiat i de les quals podeu veure'n un petit tast en aquesta Primavera fotogràfica.
Àlbum: L'última primavera d'un riu
El riu Ter en el seu pas entre Manlleu i Roda de Ter
El riu Ter en el seu pas per Roda de Ter
El riu Ter en el seu pas per l'engorjat de Sant Pere de Casserres abans de la inundació del pantà de Sau
El riu Ter en el seu pas per la vall de Sau abans de la inundació del pantà de Sau
Enguany hem viscut un veritable i inesperat contratemps a les nostres vides.
Qui ho hagués dit i pronosticat quan menjàvem el raïm per donar-li la benvinguda!
Sí, l'any 2020 serà sempre l'any de la COVID-19.
L'any que hem passat d'un extrem a l'altre i que hem reflexionat, més que mai, sobre els valors de la vida.
Aquest documental que presentem té aquest sentit: el bullici i el silenci; el temps passat i el temps present.
Per això, hem escollit el nostre carismàtic Mercat del Ram, un de tants esdeveniments suspesos a causa de la pandèmia.
Una festa emblemàtica que des de la Xarxa d'Arxius Comarcals de Catalunya volem commemorar i recordar... per continuar endavant i superar aquest parèntesi que, tal volta, ens ha donat el contrapunt a la nostra existència.
Àlbum de fotografia d'oficis de l'Arxiu Comarcal d'Osona és una agrupació temàtica de fotografies d'oficis extreta de diferents fons custodiats a l'Arxiu.
Algunes documenten oficis desapareguts, i altres ens mostren la seva versió antiga.
Àlbum de fotografia d'oficis antics de l'Arxiu Comarcal d'Osona.
Col·lecció ciutadana d'imatges.
Imatge cedida per Valentí Grané Balsells.
Aquesta iniciativa serveix per aplegar diverses activitats de difusió organitzades per les entitats i les institucions de la ciutat per difondre el patrimoni.
Darrere d'una part important d'aquestes activitats hi ha fotografies, pel·lícules, dibuixos, plànols i documents textuals de l'Arxiu Comarcal.
També hi ha el coneixement construït entorn el tema que s'ha recopilat en els llibres, treballs i estudis no publicats, conservats a la biblioteca auxiliar de l'Arxiu.
Aquí podeu consultar diferents articles sobre els oficis i professions a Sant feliu de Llobregat:
Recull fotogràfic de la celebració
Aquest Sant Jordi hauria estat oberta una exposició que commemorava la proclamació de Berga com a Ciutat Pubilla de la Sardana, el 19 d'abril de 1970.
Aquella celebració va ser excepcionalment viscuda per la ciutat amb una sèrie d'actes promoguts per la Colla Sardanista Cim d'Estela.
En ocasió d'aquest aniversari, la Colla Sardanista i l'Arxiu Comarcal del Berguedà havien preparat una exposició que ha estat ajornada fins la tardor.
Us adjuntem un recull fotogràfic de la celebració.
Vídeo elaborat per la Colla Sardanista de Berga
Joan Rius Vila a la seva parada a la Rambla el dia de Sant Jordi.
Joan Rius i Vila (Igualada 1912-Vilanova 1986) arribà a Vilanova l'any 1954 per exercir de mestre a l'acadèmia Escarrà.
Quatre anys després obre una petita llibreria, primer de vell, més tard també amb llibres nous, a la rambla de la Pau,2, que es convertí com a centre de tertúlies de lletraferits, artistes i prohoms de la cultura local, en un context polític molt advers.
Fou el gran llibreter, editor, activista cultural i sobretot, amant dels llibres, d'aquella època.
Va promoure l'activitat editorial local amb la primera publicació en català a la nostra ciutat, "Vilanova i la Geltrú, imatges de la ciutat i la comarca " de 1949 de l'historiador Albert Virella i Bloda, així com la segona edició de la "Història de Vilanova i la Geltrú" del pare Garí.
L'any 1951 participà en la fundació del Centre d'Estudis de la Biblioteca-Museu Balaguer, dins la secció bibliogràfica, i es convertí en el gran estudiós de la família del poeta Manuel de Cabanyes.
La població vilanovina el recorda també per la seva rellevant tasca de professor, a partir dels anys 50, a l'Escola Pia i al col·legi Sant Bonaventura dels franciscans a Vilanova i la Geltrú, a més d'altres escoles.
En aquest dia de Sant Jordi tancats a casa, volem recordar la figura d'aquest gran llibreter, del qual molts vilanovins recorden la seva parada de llibres que, des de finals dels anys 50, muntava davant la seva nova llibreria a la rambla Principal per celebrar el "Dia del Llibre".
Des de l'Arxiu Comarcal us volem recordar també la nostra col·lecció de llibres d'imatges antigues de fotògrafs locals editada pel Cep i la Nansa, que són un regal esplèndid per aquest estrany Sant Jordi.
En aquesta jornada el col·lectiu per la defensa de la llengua aranesa "Lengua Viua" organitza lectures a on participen els escolars i el públic en general
Celebració de la Diada de Sant Jordi a la Val d'Aran
Lectura dels alumnes de les escoles d'Aran
Cartell de la Diada de Sant Jordi organitzada pel Col·lectiu "Lengua Viua"
El 10 d'octubre de 2008 es va inaugurar l'escultura, obra del dissenyador aranès André Ricard, dedicada a la llengua i cultura aranesa.
El monument promogut pel col·lectiu "Lengua Viua", secció de la Fondacion deth Musèu Etnologic dera Val d'Aran, està situada davant la seu administrativa del Conselh Generau d'Aran a Vielha.
En aquest indret se celebra, cada 23 d'abril, la festa de Sant Jordi.
Aquest dia s'organitzen lectures d'obres d'autors en llengua aranesa a on participen els escolars i el públic en general.
A les lectures es recorden les obres dels primers escriptors que van escriure en aranès, com Mn.
Rafael Nart (1870-1931), i també les obres dels guanyadors i participants del Concurs de prosa i poesia, Premi Mn.
Aquest premi, ajornat a causa del Covid-19, celebra aquest any la seva XX edició, i en ell haurien participat els alumnes de totes les escoles de la Val i els escriptors en llengua occitana de les dues vessants del Pirineu.
Recordem que l'any 2013 i per commemorar el 700 aniversari de l'atorgament d'Era Querimònia es va fer una lectura pública dels seus 22 articles.
El Conselh Generau d'Aran i el Archiu Generau d'Aran col·laboren en aquest acte amb l'entrega d'alguns articles de difusió, com són algunes de les seves publicacions, als participants.
L'any vinent farà seixanta anys que l'Òmnium Cultural va ser fundat al nostre país.
L'Arxiu Comarcal de l'Alt Empordà disposa de tot el fons documental comarcal d'aquesta important associació de defensa de la nostra llengua i cultura.
La Delegació local de l'Òmnium Cultural de Figueres entrà en funcionament el febrer del 1973, amb un àmbit d'actuació estrictament altempordanès.
Tenia la seva primera seu al Patronat de la Catequística de Figueres.
Des de la seu central ubicada al Palau Dalmases de Barcelona, ha tingut una incidència important en la vida catalana de les darreres dècades, en el camp de la llengua i la cultura.
Amb la reinstauració de la Generalitat el 1977 ha actuat de consciència crítica per tal d'aprofundir el suport a la cultura catalana per part de les institucions públiques.
Editava uns històrics i emblemàtics cartells per al foment de la lectura de llibres en català, que aquesta diada de Sant Jordi és bo tenir present.
Podeu consultar tot el fons a: https://tuit.cat/CeOmg
Projecte "Catalunya des dels arxius: Esdeveniments i festes populars digitals" (1)
Col·lecció Tipografia Carreras, Girona, any 1950
L'Arxiu Comarcal del Baix Empordà es suma al projecte "Catalunya des dels arxius: Esdeveniments i festes populars digitals", que té per objectiu apropar a les cases els esdeveniments i les festes populars que enguany no es podran gaudir presencialment.
Iniciem la nostra participació amb la festivitat de Sant Jordi, patró de Catalunya, que no es podrà celebrar en la data del 23 d'abril.
Sembla que la festa ja es celebrava al segle XV, amb una fira de roses a Barcelona, es va fer popular a finals del segle XVIII i a mitjans del segle XIX el catalanisme conservador la va convertir en una diada d'exaltació patriòtica.
Va ser prohibida durant la dictadura de Primo de Rivera, però el 1930 s'instaurà la diada del llibre, per commemorar la mort de Cervantes.
Durant la II República tornà a celebrar-se de forma especial, però després de la Guerra Civil quedà com a "Dia del Libro Español".
En els darrers anys del franquisme va adquirir el caire reivindicatiu de la cultura catalana.
El 1995 la UNESCO declarà el 23 d'abril Dia Mundial del Llibre i del Dret d'Autor.
Les llibreries de la Bisbal d'Empordà can Gispert, can Jovés i can Bahí (posteriorment ca l'Hugas), muntaven una paradeta de llibres davant del seu establiment.
Els anys de pluja s'instal·laven totes les parades sota les Voltes.
A principis dels anys seixanta els nois i noies dels agrupaments escoltes començaren la tradició de muntar parades de llibres en català a la Plaça Major.
Amb la democràcia, la venda de llibres i roses va acompanyada de diverses activitats culturals (exposicions, concerts, conferències etc).
Podeu veure la nostra tria d'imatges aquí.
La llibreria Les Voltes de Girona i les dificultats per celebrar la Diada de Sant Jordi l'any 1964
Fa 56 anys la llibreria Les Voltes, situada a la plaça del Vi de Girona i coneguda per la defensa aferrissada de la llengua i la cultura catalanes, va patir un episodi repressiu gairebé imperceptible per al públic gironí.
L'abril de 1964 la llibreria va decidir editar un fulletó publicitari per a repartir-lo el dia 23 d'abril, diada dels llibres i les roses.
Per a poder ser distribuït, el fulletó havia de passar la censura abans de ser imprès, tal com era obligat durant el règim franquista.
Així doncs, uns dies abans de Sant Jordi la llibreria va enviar un esborrany del text publicitari a la Delegació Provincial de Girona del Ministeri d'Informació i Turisme perquè passés el tràmit corresponent.
Aquesta Delegació, atès el suposat contingut «subversiu» del fulletó, no va saber què resoldre i el 17 d'abril va sol·licitar al governador civil de Girona que fos ell qui autoritzés -o no- la publicació de l'imprès que estava redactat, lògicament, «en lengua vernácula».
La resposta del governador civil es va produir el 24 d'abril, l'endemà de la Diada de Sant Jordi.
I, sorprenentment, no aportava cap solució ja que responia que l'autorització l'havia de donar la Delegació d'Informació i Turisme, l'organisme indecís que, precisament, havia rebut inicialment la sol·licitud de publicació.
El resultat final és prou sabut: arribat el dia de Sant Jordi, la llibreria Les Voltes no va disposar de l'autorització per a imprimir el fulletó que havia de promoure la venda de llibres durant la diada.
No sabem si finalment l'empresa ho va fer de forma clandestina.
Tot plegat passava només mig any després de la inauguració de la llibreria (el 14 de setembre de 1963).
Es tractava de la seva primera Diada de Sant Jordi i la burocràcia no va permetre que la llibreria disposés d'un senzill fulletó.
Una mostra dels durs inicis d'una peculiar llibreria, un dies en què no només calia fer front a la difícil situació econòmica sinó que també calia esquivar els atacs contra la nostra llengua.
Notícia inclosa al projecte Catalunya des dels arxius: esdeveniments i festes populars digitals de la Xarxa d'Arxius Comarcals de Catalunya
Elaborem la llista dels autors més llegits a la vora del foc, que curiosament són del segle XVII
Il·lustració del Llibre del Quixot
La Biblioteca de la casa dels Aunòs de Çò de Joanchiquet de Vilamòs es forma a través dels joves que marxen a estudiar fora, la major part per seguir la carrera eclesiàstica.
D'ells sabem que cursen estudis en col·legis, seminaris i universitats de Cervera, Tàrrega, Barbastre, Osca, Saragossa i Sant Gaudens (França), també es conserven les matrícules d'un dels membres de la família a la universitat de València.
Aquesta biblioteca recull 478 llibres, que tracten diversos temes de filosofia, religió, ciències socials, lingüística i filologia, ciències pures i ciències naturals, belles arts, literatura, història i geografia.
Volem destacar l'apartat de Literatura i pensar quins autors llegien a la vora del foc els membres de la família.
Per això hem elaborat una llista del que haurien pogut ser les obres més llegides al segle XVIII.
Curiosament la major part de les obres són d'autors del segle XVII, com Cervantes, Calderón, del Olmo, Fernando de Zarate, entre altres.
Els llibres inventariats de la Biblioteca de la família Aunòs ja es poden consultar a través de l'opció Arxius en línia: cercador de fons i documents de la Xarxa d'Arxius Comarcals de Catalunya i la seva catalogació a través del Catàleg Col·lectiu del Patrimoni Bibliogràfic de Catalunya.
Llista dels autors més llegits a la vora del foc
Sant Jordi és una de les festivitats més estimades de Catalunya, que va començar a celebrar-se tal i com la coneixem a principis del s.
Centenars de ciutadans que surten al carrer a passejar entre les parades de llibres, a comprar roses, etc. Unes imatges que segur que tots tenim a la ment i que aquest any 2020 es veuen alterades per la Covid-19.
Tots coneixem la llegenda de Sant Jordi, una llegenda i un culte que es remunta a l'edat mitjana.
La història del cavaller que mata el drac per salvar la princesa apareix explicada per primer cop a la "Llegenda àuria" de Iacopo da Varazze al s.
En temps de les croades el culte a Sant Jordi es va fer cada vegada més freqüent entre els cavallers i, per exemple es sap que a Barcelona els nobles feien cada any una missa en honor al seu sant patró.
Però en aquell moment Sant Jordi no era una festa popular com és ara, ja que només hi participava la noblesa.
Un altre dels símbols destacats de la festa és la rosa.
La llegenda diu que de la sang que va sortir del drac que va matar Sant Jordi va néixer una rosa i, per això, se'n regalen aquest dia.
XV es celebrava a Barcelona una Fira de Roses amb motiu de Sant Jordi, que tenia lloc al Palau de la Generalitat en la qual participaven sobretot parelles joves que estaven a punt de casar-se.
Es creu que per això es regalen roses.
La diada de Sant Jordi associada al llibre comença en els primers anys del s.
L'escriptor valencià Vicent Clavel va proposar a la Cambra Oficial del Llibre i el Gremi de Llibreters fixar un dia per a promoure la venda de llibres, i el dia elegit fou el 7 d'octubre de 1929, coincidint amb l'Exposició Universal de Barcelona.
Va tenir tant d'èxit que es va decidir canviar la data a un dia en què el clima afavorís que la gent pogués sortir al carrer, i aquest dia fou el 23 d'abril, data en què van morir dos destacats escriptors, Miguel de Cervantes i William Shakespeare.
La importància de la diada de Sant Jordi per a promoure el llibre va portar la UNESCO a declarar el 23 d'abril com a Dia Internacional del Llibre i dels Drets d'Autor.
Com s'ha dit la festa tal o com és avui en dia, es comença a celebrar a principis del s.
XX i és fruit del catalanisme conservador dels s.
Aquest moviment polític i cultural va dotar la jornada d'un sentit de reivindicació cultural.
Una reivindicació que als anys 1976 i 1977 va esdevenir també política, com podem veure en el document adjunt, en què us oferim alguna mostra del fons del Govern Civil, Secció d'Ordre Públic.
Un total de 2 exposicions, un recorregut per la diada de Sant Jordi a través de la premsa històrica comarcal, un taller didàctic i una recomanació bibliogràfica conformen l'oferta digital que l'Arxiu Comarcal obre en aquest Sant Jordi en confinament.
Il·lustració central de la portada de la revista +Alt Urgell (abril de 2002)
L'Arxiu Comarcal de l'Alt Urgell commemora una de les diades de Sant Jordi més excepcionals de la història marcada pel confinament preventiu davant la pandèmia del COVID-19, obrint digitalment un conjunt de recursos elaborats per aquesta institució cultural vinculats amb l'univers del llibre des d'un punt de vista patrimonial, didàctic, informatiu i lúdic.
Es tracta de dues exposicions, un taller didàctic, un recorregut per la premsa comarcal i una proposta bibliogràfica.
Pel que fa a les exposicions, l'Arxiu Comarcal inicia la seva selecció amb "Lletres d'Ahir i d'Avui", organitzada i produïda conjuntament amb el Col·legi de Dissenyadors Gràfics de Catalunya i el Bisbat d'Urgell i inaugurada l'any 2015.
Es tracta d'una mostra sobre el patrimoni manifestat a través de la grafia de les lletres que es conserven en documents i peces d'art històriques i de gran valor, d'una banda, entre els quals es poden citar, entre les més rellevants a la Seu d'Urgell, el Beatus, el Missal de Galceran de Vilanova i el Llibre de les Usances, Privilegis i Immunitats de la Ciutat d'Urgell i de l'altra, un recull de lletres i signes quotidians que podem trobar als carrers, camins o espais naturals de la nostra comarca.
La segona exposició, "Herois i Superherois del còmic", constitueix, probablement, una de les activitats de difusió més importants realitzades mai a la Seu d'Urgell pel que fa tant al volum com al nombre de visitants.
Coproduïda conjuntament amb el Museu Fàbrica Reig de Sant Julià de Lòria, l'exposició reuneix més de 400 objectes al voltant del còmic en les seves diferents manifestacions artístiques (cinema, literatura, còmic) procedents de l'extraordinària col·lecció del cinèfil alturgellenc Josep Benavent.
Taller de pega d'ametller per a l'enquadernació de llibres i documents és el títol d'un recurs de suport a un taller didàctic produït i ofert per l'Arxiu Comarcal, en especial, durant la commemoració anual del Dia de l'Arbre.
El vídeo reconstrueix el procés d'elaboració d'una pega natural a partir de la resina de l'ametller a través del testimoni d'un veí del poble d'Oliana, Enric Esteve, i que s'utilitzava en el procés d'enquadernació tant de llibres com de documents.
El quart recurs recull una pinzellada històrica de testimonis de la celebració de la diada de Sant Jordi a través de la premsa comarcal on destaca, especialment, la històrica publicació Cadí i, més recentment, la revista Portal o el butlletí de l'antic Centre d'Estudis de l'Alt Urgell (CEAU), però també altres revistes com Lo Banyut, Parlem, Celsona informació o l'Espunyola.
Un elenc de publicacions locals d'arreu de la comarca i destinades a tots els públics, des de l'escolar fins a la tercera edat.
Tanca la oferta, una recomanació bibliogràfica de l'equip de l'Arxiu Comarcal de l'Alt Urgell.
Lletres de canvi lliurades pel mercader italià Fattinelli a Pere Bartomeu, canonge de Barcelona, Francesc Bartomeu i Vidal Bartomeu, notari de Vilafranca.
Lletres de canvi italianes 1483 - 1484
Llibre de les Corts de Montsó de 1469 - 1470.
Manuscrit on el síndic enviat com a representant de la ciutat, va anotar totes les deliberacions, votacions i acords que es van prendre.
Títol: Proses de les Corts de la vila de Montsó des dels anys 1469 fins a 1470
Suport material: paper relligat en pergamí
Pàgina del llibre de les deliberacions de la Cort
Tractat de medicina d'Avicenna, metge persa (970-1037), publicat a Venècia on s'hi recullen els cànons o principis de la medicina.
Portada del tractat de medicina d'Avicenna
Llibre de les Constitucions de Catalunya compilat desprès de la Cort de Felip II a la vila de Montsó de 1585.
En aquest llibre s'actualitzen les Constitucions, eliminant les parts derogades i afegint-hi les que s'han aprovat en el transcurs d'aquesta Cort.
Títol: Constitutions y altres drets de Cathalunya compilats en virtut del Capítol de Cort XXIIII de las Corts per la S.C. y Reyal Maiestat del Rey Don Philip II, nostre senyor, celebradas en la vila de Montsó.
Llibre de les Constitucions de Catalunya
Procés de la Cort del Batlle de Vilafranca, on hi ha tot l'expedient obert d'ofici per aclarir el robatori d'una joia de casa de Bartomeu Martí, doctor en lleis contra Francesc Mateu, natural de Saragossa.
A partir de la denúncia i de les declaracions dels testimonis es condemna al rodamón a ser assotat a la plaça pública, al lloc acostumat, i a remar durant cinc anys a les galeres del rei.
Títol: Procés de la Cort del Batlle de Vilafranca a Francesc Mateu pel robatori d'una barquilla de plata de la casa de Bartomeu Martí.
L'acusat és condemnat a assots i a remar a galeres
Procés judicial de la Cort del Batlle de Vilafranca de 1629
Seu de l'Arxiu Comarcal de l'Alt Penedès
L'Arxiu Comarcal de l'Alt Penedès, inaugurat l'11 de setembre de 1983, forma part de la Xarxa d'Arxius Comarcals, i està adscrit al Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya, i està gestionat conjuntament per l'Ajuntament de Vilafranca i el Consell Comarcal de l'Alt Penedès.
L'edifici de l'arxiu, d'uns 1800 metres quadrats, ha estat edificat en un solar municipal pels arquitectes Rob Dubois, Shuichi Kobari, Jordi Hidalgo i Daniela Hartmann i custodia en l'actualitat 3900 metres lineals de documentació.
L'edifici esta construït a partir de l'articulació de tres components bàsics i independents entre sí.
El primer, el dipòsit documental, el segon, la sala de treball i, el tercer, la sala de consulta.
La sala de consulta apareix com un element voladís, sustentat per les lletres ARX.
Els tres elements, estan relligats per una coberta que fa d'aïllant tèrmic del dipòsit documental.
L'Arxiu Comarcal de l'Alt Penedès, és la principal institució arxivística de la comarca de l'Alt Penedès, encarregada d'aplegar, conservar i difondre el patrimoni documental de la comarca.
Vilafranca, pel caràcter d'antiga capital de Vegueria i Corregiment, també conserva documentació que afecta les comarques que conformen el Penedès històric.
Per la seva condició d'arxiu històric, l'Arxiu Comarcal de l'Alt Penedès, recupera tota aquella documentació que és en mans de particulars o d'administracions públiques que té una rellevància especial per al coneixement de la nostra història col·lectiva.
També funciona com Arxiu Administratiu del Consell Comarcal de l'Alt Penedès i de l'Ajuntament de Vilafranca del Penedès, gestionant la documentació generada per l'acció política i administrativa dels departaments, serveis, organismes i empreses d'aquestes administracions.
En aquest sentit, l'arxiu és una institució al servei de l'Administració, dels investigadors i dels ciutadans.
Els fons documentals, públics i privats, abasten continguts molt diversos i poden incloure qualsevol tipus de documents (textuals, gràfics o audiovisuals) i presentar-se sobre qualsevol mena de suport, des del pergamí o paper fins a l'electrònic.
Els fons més rellevants són els municipals de Vilafranca (1845-2002), els notarials (1343-1986), els de l'administració reial i senyorial (1354-1835) i els judicials (1835-1998), a més dels fons fotogràfics de diverses institucions i particulars i dels fons audiovisuals de la imatge i el so.