projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
L'enfocament de la tercera edició dels Premis Life Long Learning (LLLAwards) és el potencial de la cultura europea per impulsar la transformació principal que busquem en la nostra societat, abordant diferents aspectes sobre com el desenvolupament tecnològic està afectant i transformant les pràctiques educatives.
L'objectiu serà premiar tres iniciatives en tres categories diferents.
Les categories són les següents:
Les pràctiques d'aquest primer subtema discutiran el paper de l'aprenentatge permanent a l'hora de garantir que tots els entorns d'aprenentatge es tinguin en compte a l'hora de formular polítiques europees en educació i formació.
Les bones pràctiques en entorns informals i no formals són benvingudes, per tal d'entendre la magnitud d'aquests entorns en el desenvolupament de competències transversals.
El paper de l'aprenentatge permanent i la cultura per superar les llacunes entre la teoria i la pràctica es reconeixen a tot el món.
Les pràctiques presentades en aquest subtema s'aplegaran als diferents conjunts d'habilitats que informen les Competències Clau i presentaran eines interessants per validar aquests conjunts de competències.
El subtema també es pot entendre a través de la lentitud de la diversitat cultural.
La varietat de grups objectiu és benvinguda, de tots els grups d'edat, així com antecedents desfavorits com a principals beneficiaris de les eines.
Les pràctiques presentades en aquest epígraf tractaran el com les competències culturals poden contribuir a crear ciutadans actius.
Es farà especial èmfasi en la consciència cultural, l'aprenentatge per aprendre i les competències socials i cíviques com a foment de la pròpia consciència i el desenvolupament personal dins de les societats.
Les bones pràctiques presentades haurien de vincular l'educació i la cultura amb una ciutadania activa, renovada i, si es vol, la identitat europea.
Cal tenir en compte que la iniciativa que es presenti als premis ha de ser una persona, organització o projecte que tingui lloc en l'àmbit de l'educació i la formació i que apliqui mètodes d'educació formals, no formals i/o informals.
La present convocatòria té per objecte donar suport a projectes centrats en experiències turístiques existents o noves que es basen en el potencial creatiu i innovador de les CCIs (Indústries Culturals i Creatives) per desenvolupar serveis i productes.
La Comissió vol donar suport a projectes innovadors en el seu enfocament, que proposin solucions sostenibles i es basin en l'estreta cooperació i participació del turisme i les pimes i professionals relacionats amb les CCIs.
L'objectiu general de l'acció és explorar els efectes derivats de la cultura i la creativitat en productes i serveis turístics en el següents termes:
En definitiva, aquesta convocatòria té la intenció de cofinançar projectes que focalitzin especialment la cooperació transnacional entre el turisme i les pimes relacionades amb les CCIs per desenvolupar i promoure ofertes de turisme innovadores i tangibles.
Aquestes ofertes turístiques necessiten aprofitar el potencial creatiu de les CCIs per desenvolupar serveis i productes innovadors i/o utilitzar continguts culturals i creatius per millorar les experiències turístiques existents i/o desenvolupar-se.
S'espera finançar entre 5 i 7 propostes de projectes.
Amb l'objectiu específic de promoure la circulació transnacional, una de les prioritats del subprogama MEDIA és la distribució de pel·lícules en sales a través del màrqueting transnacional, l'estratègia de marca, la distribució i l'exhibició d'obres audiovisuals.
En base a les anteriors prioritats, el subprograma MEDIA subvencionarà la creació de sistemes de suport a la distribució de films europeus no nacionals a sales i altres plataformes, i la seva comercialització internacional, concretament mitjançant la subtitulació, el doblatge i l'audiodescripció.
Els sol·licitants d'aquesta convocatòria seran distribuïdors cinematogràfics europeus, l'activitat comercial dels quals consisteixi en fer arribar pel·lícules a un públic ampli amb finalitats d'explotació comercial a sala, i que contribueixin a la consecució dels objectius anteriors.
Per generar un fons potencial i reunir els requisits per a les mesures de reinversió, la pel·lícula haurà estat produïda majoritàriament per productors establerts en els països que participen en el subprograma MEDIA i comptarà amb una participació significativa de professionals d'aquests països.
Es tractarà d'una obra de ficció, animació o documental, de més de seixanta minuts de durada i d'un país diferent del de distribució.
Perquè la pel·lícula sigui subvencionable, els seus primers drets d'autor no s'hauran establert abans de 2014.
El Cinema automàtic funciona en dues fases:
El beneficiari disposarà de vint-i-quatre mesos per dur a terme el projecte.
El CPH: LAB és un programa de desenvolupament de talent emmarcat en el Festival Internacional de Cinema Documental de Copenhaguen, un festival que promou riscos creatius.
Concebut com una incubadora per a projectes documentals, el laboratori busca explorar el potencial de les tecnologies digitals i les noves visions sobre el que pot ser el documental a l'era digital.
El CPH: LAB és un taller intensiu de desenvolupament que dura 7 dies i se celebrarà durant la tardor de 2018.
Es complementa amb un curs d'estratègia de 3 dies de durada i l'accés al mercat del Festival CPH: DOX.
A més, els participants rebran assistència durant tot el procés a través de reunions amb organitzacions de renom, mercats de fòrums de pitching i festivals.
El programa busca 8-10 projectes per desenvolupar-los per prop de 20 participants, principalment d'Europa.
El taller s'adreça a cineastes, narradors i tecnòlegs creatius que estiguin treballant en un projecte específic o que estiguin disposats a explorar nous territoris.
El CPH: LAB proporciona l'espai i l'estructura per que els participants treballin en un projecte específic amb un col·laborador i un equip d'experts interdisciplinaris provinents dels camps del cinema documental, teatre, desenvolupament de jocs, art i narració interactiva.
L'objectiu és que els participants puguin perfeccionar la seva idea, provar-la, desenvolupar-la, fer un prototip, i buscar finançament per a més tard presentar-lo a l'audiència.
El taller residencial tindrà lloc a Copenhaguen, del 28 de setembre al 4 d'octubre de 2018.
Europa Cinemas, amb el suport d'Europa Creativa, presenta el Premi a la Innovació, premiant projectes i enfocaments innovadors per cinemes de xarxes i que puguin inspirar altres expositors.
El Premi d'Innovació s'ha posat en marxa per ressaltar la varietat, la vitalitat i la creativitat dels cinemes de la xarxa, en particular aquells projectes i enfocaments que puguin inspirar a altres persones en:
Es poden presentar al premi tots aquells cinemes que formin part de la xarxa d'Europa Cinemas que els seus resultat europeus els hagin portat a rebre suport financer d'Europa Cinemas per la programació 2016-2017.
Els projectes presentats han d'haver estat creats entre l'1 de gener de 2017 i el 31 de desembre de 2017.
Els projectes poden incloure la millor pràctica innovadora en les següents categories:
Un jurat format per cinc professionals del cinema i presidit per una personalitat europea es reunirà l'estiu de 2018 per considerar totes les sol·licituds rebudes i nomenar un guanyador d'acord amb els criteris d'elegibilitat.
La present convocatòria consisteix en un contracte per proporcionar assistència tècnica per a la millora dels serveis veterinaris a Sèrbia en els àmbits de la salut i el benestar dels animals, inclosa l'alineació amb el patrimoni comunitari, la sensibilització, la formació i el desenvolupament de documents estratègics i d'altres en aquests àmbits.
El contracte reforçarà, a més, les capacitats institucionals i administratives de les autoritats competents per fer complir la legislació sobre benestar animal i assistència social alineada amb el patrimoni comunitari.
Les Oficines d'Enllaç del Parlament Europeu són responsables de l'aplicació descentralitzada de les activitats de comunicació institucional del PE.
De forma més específica, les Oficines gestionen els contactes amb els mitjans de comunicació nacionals, regionals i locals, impliquen ciutadans i parts interessades a través d'activitats en línia i fora de línia i ofereixen una plataforma de comunicació per als diputats al Parlament Europeu als estats membres.
En particular, les seves activitats són essencials per a la campanya del Parlament Europeu per a les eleccions europees de 2019.
L'establiment d'un contracte marc per a serveis de comunicació serveix als següents objectius:
Els serveis que haurà de donar el contractista en base a aquest marc són els de suport i assistència tècnica en l'organització d'activitats de comunicació i informació de les EPLO, dirigit a les parts interessades, els mitjans i el públic en general.
Exemples d'activitats més concretes són les següents:
El contracte inicial és d'un any, seguit de 3 potencials renovacions fins a un període màxim de 4 anys.
En total s'hauran pagat a 1.133 viticultors un total de 4.585.096 euros corresponent a la primera bestreta de l'ajut de reestructuració de la vinya de la campanya 2017/2018, i de saldos de campanyes anteriors.
El percentatge de finançament ha estat del 50% a tots els grups de prioritats que han presentat una garantia bancària.
Amb aquest pagament i els dos pagaments fets al maig s'ha aconseguit arribar al 90% d'execució dels fons FEAGA 2018 inicialment assignats que van ser de 5.039.678 euros.
Amb això, Catalunya podrà optar a un nou repartiment de fons, que permetrà efectuar pagaments abans del 15 d'octubre.
Amb aquests pagaments es permet la liquidació dels plans de reestructuració de vinya de 2017-2018 establint el màxim que la normativa permet (50%).
L'ajut de reestructuració i reconversió de la vinya és una mesura del Programa de suport al sector vitivinícola, previst al Reglament (UE) 1308/2013 del Parlament Europeu i del Consell, de 17 desembre de 2013.
Aquesta normativa permet crear una organització comuna de mercats dels productes agraris i preveu que cada Estat membre presenti a la Comissió un projecte de programa de suport de cinc anys que comprengui mesures d'ajut al sector vitivinícola.
Té un finançament 100% de la Unió Europea, persegueix impulsar l'augment de la competitivitat de les explotacions vitivinícoles i afavorir la seva modernització i l'adequació varietal a les tendències del mercat.
Tot això amb la finalitat de reforçar l'estructura del sector.
We Are Europe és una nova iniciativa del programa Europa Creativa de la Unió Europea, formada en associació per vuit festivals del continent: c/o pop, Elevate, Insomnia, Nuits Sonores, Resonate, Reworks, Sónar i TodaysArt.
Tots ells tenen en comú la inclusió de fòrums creatius (com Sónar+D).
Sota el lema "Nous activismes en la cultura Europa" el Sónar rep els festivals Resonate (Sèrbia) Nuits Sonores (França) i Insomnia (Noruega), que participen tant en la programació musical com en els continguts de Sónar+D. Sónar, per part seva, també comissaria i presenta continguts en els festivals c/o pop (Alemanya), Reworks (Grècia) i Nuits Sonores (França).
El Premi Ciutadà Europeu, que atorga des del 2008 el Parlament Europeu, és enguany per a la Fundació Arrels, per al projecte "Integra" de la Universitat Camilo José Cela i per a la Unitat de Gestió Clínica de Medicina Maternofetal, Genètica i Reproducció (UGCMFG) de l'Hospital Universitari Virgen del Rocío de Sevilla.
Els premiats rebran les seves medalles en cerimònies nacionals, organitzades per les Oficines del Parlament Europeu en els Estats membres.
El 9 d'octubre tindrà lloc una cerimònia al Parlament Europeu a Brussel·les amb les 50 candidatures europees guanyadores.
L'Eurocambra concedeix anualment el Premi Ciutadà Europeu des del 2008 "a persones o organitzacions excepcionals que lluitin pels valors europeus, promoguin la integració entre ciutadans i els Estats membres o facilitin la cooperació transnacional en el si de la Unió, i als que dia a dia tracten de promoure els valors de la Carta de Drets Fonamentals de la UE".
Arrels és una entitat que des de 1987 es dedica a l'atenció de persones sense llar de la ciutat de Barcelona.
L'entitat ofereix allotjament, alimentació i atenció social i sanitària a més de 1.900 persones a l'any.
L'objectiu d'Arrels es basa en tres pilars indispensables: "Acompanyar i atendre les persones cap a una situació el més autònoma possible.
Sensibilitzar la ciutadania sobre els problemes de la pobresa al nostre entorn.
Denunciar situacions injustes i aportar solucions a les administracions i la societat civil ".
Per això compta amb equips de carrer formats per un equip de voluntariat.
Durant l'any 2017 van visitar a 427 persones, intentant fer de pont amb els serveis que ofereix la ciutat.
La seva tasca al carrer també té un component de sensibilització i incidència social: d'una banda, i de manera conjunta amb altres organitzacions i l'administració, realitzen recomptes nocturns per saber quantes persones viuen al ras a la ciutat; de l'altra, mobilitzen centenars de voluntaris per participar en un cens de persones sense llar, en el marc de l'European End Street Homelessness Campaign.
La fundació compta amb el suport de 54 persones contractades, prop de 400 persones voluntàries i 4.000 donants que fan possible dur a terme diferents programes d'actuació.
A més d'un centre de dia equipat amb dutxes i consignes, l'entitat gestiona una llar d'estada temporal, tallers ocupacionals i atenció directa al transeünt.
La primera convocatòria de presentació de sol·licituds pel pla Wifi4EU que estava programada pel maig de 2018, ha estat anul·lada degut a que es va identificat un error tècnic que impedia als sol·licitants d'aplicar en igualtat de condicions.
Es preveu que es publicarà una convocatòria nova durant la tardor de 2018, la data exacte encara és indeterminada.
La Comissió Europea vol promoure la connectivitat wifi per als ciutadans i transeünts en espais públics com parcs, places, edificis oficials, biblioteques, centres de salut i museus de tot Europa a través d'WiFi4EU.
Així doncs, amb un pressupost de 120 milions d'euros, el pla Wifi4EU donarà suport a la instal·lació d'equips d'última generació Wi-Fi als centres de la vida comunitària.
Totes aquelles persones que ja s'han enregistrat al portal de Wifi4EU sense problemes, seran informades per correu electrònic de la reobertura del portal i de la data de llançament de la propera convocatòria, tot i que no caldrà que es tornin a enregistrar.
En el cas de tots els que no van poder participar, pel motiu que fos, aquesta és una segona oportunitat per presentar-s'hi.
La Comissió Europea (CE) ha seleccionat ACCIÓ –l'agència de la Generalitat de Catalunya per a la competitivitat de l'empresa depenent del Departament d'Empresa i Coniexement- per finançar conjuntament un programa d'ajuts del 100% que permetrà a empreses, startups i centres tecnològics contractar investigadors experimentats durant dos anys.
Es tracta del programa TECNIOspring d'ACCIÓ, que facilitarà d'aquesta manera la contractació de 72 investigadors entre el 2019 i el 2024 amb l'objectiu d'impulsar l'accés del teixit empresarial català a la innovació, intensificar la transferència tecnològica i augmentar els índexs d'R+D de les empreses i agents de l'ecosistema de Catalunya.
És la tercera vegada que la Comissió Europea aprova cofinançar el programa TECNIOspring d'ACCIÓ mitjançant una convocatòria de concurrència competitiva en el marc del programa Marie Sklodowska-Curie de l'Horitzó 2020.
La CE va rebre 78 sol·licituds d'entitats de la Unió Europea i països associats, de les quals només 13 han rebut finançament.
Amb un pressupost d'11 milions d'euros (5 milions finançats per la Comissió Europea i 6 milions d'euros per ACCIÓ), aquesta tercera edició del TECNIOspring permetrà finançar el cost del personal laboral i altres despeses com ara la sol·licitud de patents o la difusió de resultats derivades de la realització del projecte.
Les empreses, startups i altres entitats catalanes d'R+D (entre les quals hi ha els agents TECNIO) podran incorporar investigadors experimentats catalans o de qualsevol nacionalitat a la seva organització durant dos anys, mentre que una segona modalitat de l'ajut contempla que els investigadors facin una estada a l'estranger en una universitat, centre tecnològic o departament d'R+D d'una empresa durant el primer any de contractació.
En el marc del programa Life Tritó Montseny, el centre ha inaugurat noves instal·lacions amb 240 aquaris, que se sumen als 100 ja existents, per multiplicar la reproducció dels prop de 900 exemplars de tritó del Montseny que hi viuen.
En aquest sentit, s'ha construït una nova sala d'uns 70 m 2, amb 240 nous aquaris, que se sumen a la instal·lació existent, d'uns 30 m 2, que disposa de 100 aquaris més.
Això suposa multiplicar per tres la capacitat existent, atès que l'ampliació d'espai permet generar noves parelles que ponen uns 40 ous anuals, dels quals prosperen de l'entorn del 50%.
L'impuls de la cria en captivitat d'aquesta espècie endèmica, catalogada com a tal des del 2005, és un dels objectius del projecte europeu Life Tritó del Montseny.
En marxa des de l'octubre de 2016, el projecte és coordinat per la Diputació de Barcelona, i hi participen la Generalitat de Catalunya, a través del Departament de Territori i Sostenibilitat i de Forestal Catalana; la Diputació de Girona; i el Zoo de Barcelona.
Fins al desembre del 2020, el projecte pretén millorar l'estat de conservació de l'amfibi i el seu hàbitat de ribera, amb un pressupost de tres milions d'euros.
Un 60% de l'import provindrà de la Unió Europea i un 40% dels socis.
El tritó del Montseny és l'únic vertebrat endèmic a Catalunya.
Les primeres poblacions, descobertes el 1979, es van atribuir a una espècie molt propera, el tritó pirinenc ( Calotriton asper ).
Més tard, a finals del 2005, estudis científics van concloure que a nivell morfològic i genètic es tractava d'una espècie diferent.
La població salvatge d'aquest amfibi es manté estable i es calcula que hi ha uns 1500 exemplars adults distribuïts en 7 torrents del Montseny.
L'espècie es troba en perill crític d'extinció i és l'amfibi més amenaçat d'Europa Occidental.
El Fons InvestEU és el nou instrument d'inversió de la UE pensat per mobilitzar finançament públic i privat, en forma de préstecs, garanties, capital i altres fórmules de mercat diferents a les subvencions, per a inversions estratègiques.
Es basa en l'actual Fons Europeu d'Inversions Estratègiques (EFSI) en el marc del Pla Juncker.
Pel conjunt d'actuacions InvestEU es preveu una dotació global de 15.725 MEUR.
La Comissió Europea va publicar, el 6 de juny de 2018, la proposta de reglament específic del Fons InvestEU, en el qual s'especifica els detalls de la seva aplicació.
L'objectiu principal és mobilitzar la inversió dins de la UE per tal de donar suport a les prioritats polítiques i contribuir a la integració dels mercats europeus de capital i el reforç del mercat únic.
El Fons InvestEU se centrarà en inversions que promoguin:
A diferència de la situació actual, el Fons InvestEU ha d'agrupar tots els instruments financers alternatius a les subvencions en un únic instrument de garantia, amb una estructura de governança única i amb obligacions d'informació harmonitzades, que generi economies d'escala.
EL Banc Europeu d'Inversions (BEI) seguirà essent el principal soci financer de la Comissió en el marc d'InvestEU.
Altrament, els bancs i altres institucions financeres nacionals i internacionals amb coneixements i experiència específics podran convertir-se també en socis financers.
Els estats membres tindran la possibilitat de transferir a la garantia pressupostària d'InvestEU una part dels fons assignats en el marc de la política regional, els quals gaudiran de la garantia de la UE.
El fons InvestEU permetrà la combinació simple amb subvencions procedents d'altres fons europeus.
El Fons InvestEU es completa amb altres dos elements:
Complementarietats: InvestEU fomentarà la inversió a través de la plena sinergia amb altres fons europeus com ara el Mecanisme Connectar Europa (transports, energia i TIC), Horizon Europa (recerca i innovació, Europa Digital (transformació digital), els fons estructurals i d'inversió, el Programa de l'Espai (que inverteix en l'explotació d'infraestructures espacials i serveis connexos) o el Programa sobre el Mercat Únic.
Inversió, inversió estratègica, Pla Juncker, finançament públic i privat, pimes, infraestructures sostenibles, infraestructures socials, investigació i innovació, transformació digital, educació, habilitació, microcrèdits, economia social, mobilització de la inversió, crèdits, avals, préstecs, alternatives a les subvencions.
Aquest pressupost inclou una partida global de 365.005 MEUR dedicada a invertir a la política agrària comuna, dels quals 286.195 MEUR són pel Fons Europeu Agrícola de Garantia Agrària (FEAGA) i 78.811 MEUR són pel Fons Europeu Agrícola de desenvolupament Regional (FEADER).
L'assignació prevista per Espanya és de 33.481 MEUR en ajuts directes i 7.008 MEUR per desenvolupament rural (en preus corrents).
Com a resultat, es proposa una reducció del 5% del pressupost de la CAP en preus corrents, la qual equival a una reducció del 12% en preus constants 2018 sense inflació.
La Comissió Europea va publicar l'1 de juny de 2018 la proposta de reglament en el qual es concreten els detalls de la seva aplicació.
La política agrària comuna (PAC):
La PAC és una de les polítiques europees més antigues i importants, que ha assegurat des del seu inici uns estàndards mundials en seguretat i qualitat alimentàries.
Actualment, la PAC contribueix a que el sector agrícola sigui resilient, sostenible i competitiu, per tal d'assegurar una producció d'aliments segura i d'alta qualitat, i un teixit socio-econòmic fort a les àrees rurals.
Un objectiu transversal és fomentar el coneixement, la innovació i la digitalització a l'agricultura i a les àrees rurals.
Complementarietats amb: Horizon Europe, LIFE, Programa de l'Espai
Àrees temàtiques: agricultura, alimentació, desenvolupament sostenible, seguretat alimentària, canvi climàtic, explotacions agràries, desenvolupament rural, protecció dels recursos naturals, ramaderia, innovació i transferència de coneixements agroalimentaris, recerca en agricultura
Com a novetat, es proposa crear el primer Programa Europa Digital, dotat amb 9.194 MEUR per a tot el període, dedicat a la transformació digital per mitjà del finançament d'inversions punteres en informàtica d'alt rendiment, intel·ligència artificial, ciberseguretat, habilitats digitals avançades i el desplegament a gran escala de tecnologies digitals en tots els sectors econòmics, incloses les empreses i el sector públic.
Els objectius principals són accelerar la transformació digital i la competitivitat internacional d'Europa, centrant-se en 5 pilars interdependents:
Els Centres d'Innovació Digital són, actualment, un dels elements clau de l'estratègia per a la digitalització de la indústria europea.
La Comissió gestionarà el programa de manera centralitzada.
Complementarietats amb altres programes i fons com ara el Fons per a la Seguretat Interior (ciberseguretat), el Programa Horizon Europa (recerca i innovació), el Mecanisme Connectar Europa (infraestructures de connectivitat), els Fons Estructurals i d'Inversió Europeus (Centres d'Innovació Digital a totes les regions europees).
També es crearan sinergies amb altres instruments com: l'Institut Europeu d'Innovació i Tecnologia, el Fons Europeu de Desenvolupament Regional, el Fons Social Europeu+ i Erasmus+.
La Comissió Europea va publicar el 6 de juny de 2018 la proposta de reglament d'aquesta nou programa en el qual es concreten els detalls de la seva aplicació.
Inversió, digital, transformació digital, interoperabilitat, informàtica d'alt rendiment, ciberseguretat, tecnologies digitals, intel·ligència digital, habilitats digitals, polítiques digitals, infraestructures digitals, innovació, digitalització de pimes, productes i serveis digitals, ciberseguretat, e-health, administració electrònica, e-justice, e-learning.