projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
42.1 La decisió d'inici de l'expedient s'ha de notificar a la persona instructora, a l'alumne o a l'alumna i, quan aquest siguin menors d'edat, als seus pares.
42.2 L'alumne o l'alumna, i els seus pares, si aquest és menor d'edat, poden plantejar davant el director o la directora la recusació de la persona instructora nomenada, quan pugui inferir-se falta d'objectivitat en la instrucció de l'expedient, en els casos previstos en l'article anterior.
Les resolucions negatives d'aquestes recusacions hauran de ser motivades.
42.3 Només els qui tinguin la condició legal d'interessats en l'expedient tenen dret a conèixer el seu contingut i documents en qualsevol moment de la seva tramitació.
41.1 Les conductes que s'enumeren a l'article 38 només podran ser objecte de sanció amb la prèvia instrucció d'un expedient.
41.2 Correspon al director o a la directora del centre incoar, per pròpia iniciativa o a proposta de qualsevol membre de la comunitat escolar, els expedients a l'alumnat.
41.3 L'inici de l'expedient s'ha d'acordar en el termini més breu possible, en qualsevol cas no superior a 10 dies des del coneixement dels fets.
41.4 El director o la directora del centre ha de formular un escrit d'inici de l'expedient, el qual ha de contenir:
c) La data en la qual es van realitzar els fets.
d) El nomenament de la persona instructora i, si escau per la complexitat de l'expedient, d'un secretari o secretària.
El nomenament d'instructor o instructora recaurà en personal docent del centre o en un pare o una mare membre del consell escolar i el de secretari o secretària en professorat del centre.
L'instructor o instructora, secretari o secretària en els qual es doni alguna de les circumstàncies assenyalades per l'article 28 de la Llei 30/1992, de règim jurídic de les administracions públiques i el procediment administratiu comú, s'haurà d'abstenir d'intervenir en el procediment i ho haurà de comunicar al director o directora del centre, el qual resoldrà el que sigui procedent.
40.1 La direcció del centre comunicarà al ministeri fiscal i a la direcció dels Serveis Territorials del Departament d'Educació i Universitats qualsevol fet que pugui ser constitutiu de delicte o falta perseguible penalment.
Això no serà obstacle per a la continuació de la instrucció de l'expedient fins a la seva resolució i aplicació de la sanció que correspongui.
40.2 Quan, de conformitat amb la legislació reguladora de la responsabilitat penal dels menors, s'hagi obert el corresponent expedient a un o una menor per la seva presumpta participació en danys a les instal·lacions o al material del centre docent o per la sostracció d'aquest material, i el menor o la menor hagi manifestat al ministeri fiscal la seva voluntat de participar en un procediment de mediació penal juvenil, el director o la directora del centre o la persona membre del consell escolar que es designi, ha d'assistir en representació del centre a la convocatòria feta per l'equip de mediació corresponent, per escoltar la proposta de conciliació o de reparació del menor i avaluar-la.
Les sancions que poden imposar-se per la comissió de les faltes previstes a l'article anterior són les següents:
a) Realització de tasques educadores per a l'alumne o l'alumna, en horari no lectiu, i/o la reparació econòmica dels danys materials causats.
La realització d'aquestes tasques no es pot prolongar per un període superior a un mes.
b) Suspensió del dret a participar en determinades activitats extraescolars o complementàries durant un període que no pot ser superior a tres mesos o al que resti per a la finalització del corresponent curs acadèmic.
c) Canvi de grup o classe de l'alumne.
d) Suspensió del dret d'assistència al centre o a determinades classes per un període que no pot ser superior a quinze dies lectius, sense que això comporti la pèrdua del dret a l'avaluació contínua, i sens perjudici de l'obligació que l'alumne o l'alumna realitzi determinats treballs acadèmics fora del centre.
El tutor o tutora ha de lliurar a l'alumne o a l'alumna un pla de treball de les activitats que ha de realitzar i establirà les formes de seguiment i control durant els dies de no assistència al centre per tal de garantir el dret a l'avaluació contínua.
e) Inhabilitació per cursar estudis al centre per un període de tres mesos o pel que resti per a la fi del corresponent curs acadèmic si el període és inferior.
f) Inhabilitació definitiva per a cursar estudis al centre en el que s'ha comès la falta.
Són sancionables com a faltes, en els termes i amb el procediment establerts en aquest capítol, les següents conductes greument perjudicials per a la convivència en el centre:
a) Els actes greus d'indisciplina i les injúries o ofenses contra membres de la comunitat escolar que depassen la incorrecció o la desconsideració previstes a l'article 33.
b) L'agressió física o les amenaces a membres de la comunitat educativa.
c) Les vexacions o humiliacions a qualsevol membre de la comunitat escolar, particularment aquelles que tinguin una implicació de gènere, sexual, racial o xenòfoba, o es realitzin contra l'alumnat més vulnerable per les seves característiques personals, socials o educatives.
d) La suplantació de personalitat en actes de la vida docent i la falsificació o sostracció de documents i material acadèmic.
e) El deteriorament greu, causat intencionadament, de les dependències del centre, del seu material o dels objectes i les pertinences dels altres membres de la comunitat educativa.
f) Els actes injustificats que alterin greument el desenvolupament normal de les activitats del centre.
g) Les actuacions i les incitacions a actuacions perjudicials per a la salut i la integritat personal dels membres de la comunitat educativa del centre.
h) La reiterada i sistemàtica comissió de conductes contràries a les normes de convivència en el centre.
L'aplicació de les mesures correctores detallades a l'article anterior correspon a:
a) Qualsevol professor o professora del centre, escoltat l'alumne o l'alumna, en el supòsit de les mesures correctores previstes a les lletres a), b) i c) de l'article anterior.
b) La persona tutora, la persona cap d'estudis, el director o la directora del centre, escoltat l'alumnat, en el supòsit de la mesura correctora prevista a la lletra d) de l'article anterior.
c) El director o la directora del centre, o la persona cap d'estudis per delegació d'aquest, el tutor del curs i la comissió de convivència, escoltat l'alumne o l'alumna, en el supòsit de les mesures correctores previstes a les lletres e), f), g) i h) de l'article anterior.
34.1 Les mesures correctores que els reglaments de règim interior poden preveure són les següents:
b) Compareixença immediata davant del o la cap d'estudis o del director o la directora del centre.
c) Privació del temps d'esbarjo.
e) Realització de tasques educadores per a l'alumne o l'alumna, en horari no lectiu, i/o la reparació econòmica dels danys causats al material del centre o bé al d'altres membres de la comunitat educativa.
La realització d'aquestes tasques no es podrà prolongar per un període superior a dues setmanes.
f) Suspensió del dret a participar en activitats extraescolars o complementàries del centre per un període màxim d'un mes.
g) Canvi de grup o classe de l'alumne o de l'alumna per un període màxim de quinze dies.
h) Suspensió del dret d'assistència a determinades classes per un període no superior a cinc dies lectius.
Durant la impartició d'aquestes classes l'alumne o l'alumna ha de romandre al centre efectuant els treballs acadèmics que se li encomanin.
34.2 La imposició de les mesures correctores previstes a les lletres d), e), f), g) i h) de l'apartat anterior s'han de comunicar formalment als pares dels alumnes i les alumnes, quan aquests són menors d'edat.
33.1 S'han de considerar conductes contràries a les normes de convivència del centre les següents:
a) Les faltes injustificades de puntualitat o d'assistència a classe.
b) Els actes d'incorrecció o desconsideració amb els altres membres de la comunitat escolar.
c) Els actes injustificats que alterin el desenvolupament normal de les activitats del centre.
d) Els actes d'indisciplina i les injúries o les ofenses contra membres de la comunitat escolar.
e) El deteriorament, causat intencionadament, de les dependències del centre, o del material d'aquest o del de la comunitat escolar.
f) Qualsevol altra incorrecció que alteri el normal desenvolupament de l'activitat escolar, que no constitueixi falta segons l'article 38 d'aquest Decret.
33.2 Els reglaments de règim interior poden concretar aquestes conductes, sempre tenint en compte que no han de tenir la gravetat de les descrites al capítol 3 d'aquest títol 4, i que han de respectar els drets de l'alumnat així com el compliment dels deures previstos en aquest Decret.
32.1 El consell escolar pot determinar que a partir del tercer curs de l'educació secundària obligatòria, les decisions col·lectives adoptades per l'alumnat, en relació amb la seva assistència a classe, no tinguin la consideració de falta ni siguin objecte de sanció quan la decisió sigui resultat de l'exercici del dret de reunió, hagi estat prèviament comunicada pel consell de delegats i delegades a la direcció del centre i es disposi de la corresponent autorització dels seus pares.
32.2 En els ensenyaments postobligatoris, els reglaments de règim interior han de regular les condicions en què no s'han de considerar falta ni ser objecte de sanció les decisions col·lectives de l'alumnat sobre la seva assistència a classe, quan siguin resultat de l'exercici del dret de reunió i el consell de delegats i delegades ho hagi comunicat prèviament a la direcció del centre.
32.3 Els centres han de garantir el dret de l'alumnat que no desitgi secundar les decisions sobre l'assistència a classe a romandre al centre degudament atès.
Als efectes de graduar les mesures correctores i les sancions, s'han de tenir en compte les següents circumstàncies:
31.1 Es consideren circumstàncies que poden disminuir la gravetat de l'actuació de l'alumnat:
a) El reconeixement espontani de la seva conducta incorrecta.
b) No haver comès amb anterioritat faltes ni conductes contràries a la convivència en el centre.
c) La petició d'excuses en els casos d'injúries, ofenses i alteració del desenvolupament de les activitats del centre.
d) L'oferiment d'actuacions compensadores del dany causat.
f) Els supòsits previstos a l'article 28.5 d'aquest Decret.
31.2 S'han de considerar circumstàncies que poden intensificar la gravetat de l'actuació de l'alumnat:
a) Que l'acte comès atempti contra el deure de no discriminar a cap membre de la comunitat educativa per raó de naixement, raça, sexe, religió o per qualsevol altra circumstància personal o social.
b) Que l'acte comès comporti danys, injúries o ofenses a companys d'edat inferior o als incorporats recentment al centre.
c) La premeditació i la reiteració.
d) Col·lectivitat i/o publicitat manifesta.
30.1 Es poden corregir i sancionar, d'acord amb el que disposa aquest títol, els actes contraris a les normes de convivència del centre així com les conductes greument perjudicials per a la convivència, tipificades en aquest Decret com a falta, realitzades per l'alumnat dins del recinte escolar o durant la realització d'activitats complementàries i extraescolars i en els serveis de menjador i transport escolar.
Igualment, poden corregir-se i sancionar-se les actuacions de l'alumnat que, encara que dutes a terme fora del recinte escolar, estiguin motivades o directament relacionades amb la vida escolar i afectin els seus companys o companyes o altres membres de la comunitat educativa.
30.2 La imposició a l'alumnat de les mesures correctores i de les sancions que preveu aquest Decret ha de tenir en compte el nivell escolar en què es troba i les seves circumstàncies personals, familiars i socials, ha de ser proporcionada a la seva conducta i ha de contribuir al manteniment i la millora del seu procés educatiu.
29.1 L'alumnat no pot ser privat de l'exercici del seu dret a l'educació i, en el cas de l'educació obligatòria, del seu dret a l'escolaritat, d'acord amb el que disposa l'article 46 d'aquest Decret.
29.2 En cap cas no poden imposar-se mesures correctores ni sancions contra la integritat física i la dignitat personal de l'alumnat.
4.1 La direcció dels centres educatius públics ha d'afavorir la convivència en el centre i garantir la mediació en la resolució dels conflictes.
4.2 En els centres educatius públics i privats sostinguts amb fons públics, el consell escolar pot proposar mesures i iniciatives que afavoreixin la igualtat entre homes i dones i la resolució pacífica de conflictes en tots els àmbits de la vida personal, familiar i social.
Així mateix, en aquests centres, el consell escolar i el claustre de professors poden proposar mesures i iniciatives que afavoreixin la convivència al centre.
4.3 Els òrgans de govern i de participació i el professorat dels centres han d'adoptar les mesures necessàries, integrades en el marc del projecte educatiu del centre i del seu funcionament habitual, per tal d'afavorir la millora permanent del clima escolar i de garantir l'efectivitat en l'exercici dels drets de l'alumnat i en el compliment dels seus deures, per prevenir la comissió de fets contraris a les normes de convivència.
Amb aquesta finalitat s'ha de potenciar la comunicació constant i directa amb l'alumnat i amb els seus pares.
4.1 El primer cicle de l'educació infantil té com a objectius:
a) la col·laboració en el desenvolupament ple i harmoniós de les capacitats físiques, afectives, intel·lectuals i socials dels infants,
b) el progressiu descobriment i coneixement personal,
c) la formació d'una imatge positiva d'ells mateixos,
d) la possibilitat de relacionar-se amb els altres,
e) el desenvolupament, l'aprenentatge i el benestar de l'infant mitjançant l'aplicació de les orientacions educatives pròpies d'aquest cicle, que tenen en compte la creixent multiculturalitat i el plurilingüisme del nostre país.
4.2 En aquest cicle educatiu s'atenen especialment les necessitats bàsiques d'ordre biològic, psicològic, emocional, afectiu, intel·lectual, lúdic i social dels infants i s'inclouen mesures que introdueixin els valors de la coeducació entre els nens i les nenes.
3.1 Per tal d'afavorir el desenvolupament harmònic dels infants, els centres han de cooperar amb els pares, mares o tutors, com a primers responsables de l'educació dels seus fills i filles, amb els quals, a fi de crear les condicions òptimes per al desenvolupament i aprenentatge de l'infant, intercanvien regularment informació sobre l'evolució del procés educatiu del seu fill o filla.
3.2 L'organització i la programació general del centre s'ha de realitzar d'acord amb les característiques del servei educatiu ofert als infants, el qual ha de tenir presents el respecte a les necessitats afectives i de relació familiar dels infants, la protecció dels seus drets, el foment dels valors de la coeducació i la conciliació de la vida familiar i l'activitat laboral dels pares, mares o tutors.
3.3 El català s'ha d'utilitzar normalment com a llengua vehicular i d'aprenentatge del primer cicle de l'educació infantil, així com de totes les activitats i serveis que ofereixen els centres, sens perjudici de l'establert a l'article 21.2 de la Llei 1/1998, de 7 de juliol, de política lingüística, i de la utilització a la Val d'Aran també de l'aranès.
3.4 Els infants amb necessitats educatives específiques reben l'atenció d'acord amb les seves necessitats singulars des del moment en què aquestes necessitats són detectades i valorades pels serveis educatius.
Aquest Decret estableix els requisits mínims quant al nombre i la qualificació dels professionals, dels espais i de les instal·lacions on es produeix l'acció educativa, el nombre màxim d'infants per unitat, el procediment d'autorització administrativa d'aquests centres i la participació de la comunitat educativa, així com la possibilitat de delegar determinades competències en els ajuntaments.
Aquest Decret estableix els principis, els objectius i les competències educatives del primer cicle de l'educació infantil, els requisits mínims quant al nombre i qualificació dels professionals que hi participen i, quant als espais i a les instal·lacions on es produeix l'acció educativa, el nombre màxim d'infants per unitat, el procediment d'autorització administrativa d'aquests centres, la participació de la comunitat educativa així com la possibilitat de delegar determinades competències als ajuntaments.
ORDRE de 3 de juliol de 1995, per la qual s'estableixen les etapes dels cursos de formació de monitors i de directors d'activitats de lleure infantil i juvenil.
ORDRE de 17 de juliol de 1987, per la qual s'estableixen les etapes dels Cursos de Formació de Monitors i Directors d'Activitats del Lleure Infantil i Juvenil.
ORDRE de 3 de setembre de 1985, per la qual s'estableix el Curs de directors d'activitats de lleure infantil i juvenil per a diplomats en professorat d'Educació General Bàsica i llicenciats en Pedagogia o Ciències de l'Educació.
ORDRE de 14 de gener de 1983, establint l'obtenció dels Diplomes de Monitor i de Director d'Activitats de Lleure Infantil i Juvenil.
ORDRE de 25 de novembre de 1981, per la qual s'estableixen les etapes dels Cursos de Formació de Monitors d'Activitats de Lleure Infantil i Juvenil.
DECRET 130/1985, de 13 de maig, pel qual es modifica l'article quart del Decret 403/1981, de 6 de novembre, sobre reconeixement d'Escoles d'Educadors en el Lleure Infantil i Juvenil.
DECRET 403/1981, de 6 de novembre, sobre reconeixement d'Escoles per a Educadors en el Lleure Infantil i Juvenil.
ORDRE ENS/95/2018, de 27 de juny, per la qual s'aproven les bases reguladores del procediment per a la concessió de subvencions a associacions, organitzacions professionals d'ensenyants i col·legis professionals, destinades a la realització de les escoles d'estiu a Catalunya adreçades únicament al professorat d'àmbit no universitari.
ORDRE ENS/87/2017, de 12 de maig, per la qual s'aproven les bases reguladores del procediment per a la concessió de subvencions a associacions, organitzacions professionals d'ensenyants, i col·legis professionals destinades a la realització de les escoles d'estiu adreçades al professorat de nivell no universitari.
ORDRE ENS/81/2015, de 9 d'abril, per la qual s'aproven les bases reguladores per atorgar subvencions a associacions i organitzacions professionals d'ensenyants destinades a la realització de les escoles d'estiu adreçades al professorat de nivell no universitari, i s'obre convocatòria pública per a l'any 2015.
ORDRE de 25 de novembre de 1981, per la qual s'estableixen les etapes dels Cursos de Formació de Directors d'Activitats de Lleure Infantil i Juvenil.
L'Escola de Viticultura i Enologia Mercè Rossell i Domènech, adscrita fins ara a l'Institut Català de la Vinya i el Vi, imparteix formació professional reglada de manera similar a la resta de les escoles de capacitació agrària dependents del Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural.
L'objecte d'aquest Decret és que l'escola esmentada passi a formar part del sistema de centres i escoles de formació i capacitació agrària que depenen d'aquest Departament, en lloc d'estar adscrita a l'Institut Català de la Vinya i el Vi, les funcions del qual abasten cursos d'especialització i de reciclatge de tècnics i professionals en matèria de viticultura i enologia.
Per tant, el Decret el que fa és completar d'una manera més racional l'adscripció de les escoles que formen part del sistema.
El Decret 255/1997, de 30 de setembre, pel qual es regula el règim d'autonomia econòmica de les escoles i centres de capacitació agrària i nauticopesquera i dels espais gestionats pel Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca, va significar la possibilitat que les escoles de capacitació tinguessin un règim d'autonomia en la gestió econòmica dels centres ateses les seves característiques específiques de tipus educatiu, un règim similar al que tenen els centres docents dependents del Departament d'Ensenyament de la Generalitat de Catalunya.
A l'annex del Decret esmentat s'especificaven tots aquells centres i escoles que passaven a tenir aquest règim.
La nova adscripció d'aquest centre fa necessari modificar el llistat d'escoles i centres de capacitació agrària, incloent-hi l'esmentada Escola, a la vegada que s'actualitza el llistat.
Per tot això, a proposta del conseller d'Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural, i d'acord amb el Govern,
Es modifica l'apartat 1 de l'annex del Decret 255/1997, de 30 de setembre, pel qual es regula el règim d'autonomia econòmica de les escoles i centres de capacitació agrària i nauticopesquera i dels espais naturals de protecció especial gestionats pel Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca, el qual passa a tenir la redacció següent:
Relació d'escoles i centres de capacitació agrària i nauticopesquera
Escola de Capacitació Agrària d'Alfarràs.
Escola de Capacitació Agrària d'Amposta.
Escola de Capacitació Agrària del Pirineu (Bellestar).
Escola de Capacitació Agrària de les Borges Blanques.
Centre de Capacitació Agrària de Gandesa.
Escola de Capacitació Agrària de l'Empordà (Monells).
Centre de Capacitació Agrària de Manresa.
Escola de Capacitació Agrària del Solsonès (Olius).
Escola de Capacitació Agrària de Mas Bové (Constantí).
Escola de Capacitació Agrària Forestal de Santa Coloma de Farners.
Escola de Capacitació Agrària de Tàrrega.
Centre de Capacitació Agrària del Pallars.
Escola de Capacitació Agrària de Vallfogona de Balaguer.
Escola de Viticultura i Enologia Mercè Rossell i Domènech.
Escola de Capacitació Nauticopesquera de Catalunya.
Atès el que disposa el Decret 403/1981, de 6 de novembre, sobre reconeixement d'Escoles per a Educadors en el Lleure infantil i juvenil;
Atès el que disposen el Reglament de Règim Interior de la Generalitat de Catalunya, de 18 de març de 1978, i el Decret de 18 de setembre de 1978, sobre organització i competències dels òrgans dels Departaments,
Article primer.- Els Cursos de Formació de Directors d'Activitats de Lleure Infantil i Juvenil constaran de les següents etapes:
Article segon.- L'etapa teòrico-pràctica comprendrà dos cursos acadèmics.
Tindrà una durada mínima de cent setanta (170) hores lectives, setanta-cinc (75) hores el primer curs i noranta-cinc (95) hores el segon.
El vuitanta per cent de les hores de durada mínima es destinarà a desenvolupar els continguts dels temes que figurin en el programa que estableixi la Direcció General de Joventut.
La resta del temps es dedicarà als programes de formació específics previstos al núm. 2, lletra e, de l'article 2 del Decret 403/1981, de 6 de novembre, sobre reconeixement d'Escoles per a Educadors en el Lleure Infantil i Juvenil.
L'avaluació de la part teòrico-pràctica correspondrà a cada Escola segons els criteris que estableixi la Direcció General de Joventut.
Article tercer.- Les pràctiques de direcció es realitzaran després de cursar l'etapa teòrico-pràctica en un campament, colònia, camp de treball o ruta, o bé en l'activitat continuada d'un moviment educatiu infantil o juvenil, club d'esplai o casal de joves durant un curs escolar.
Aquestes pràctiques hauran de ser supervisades, avaluades i certificades per un director diplomat en Activitats de Lleure Infantil i Juvenil.
Avaluades positivament les pràctiques, l'alumne elaborarà una memòria que inclourà les fases de preparació, realització i revisió i valoració de les activitats desenvolupades en elles.
L'avaluació d'aquest treball correspondrà a l'Escola on l'alumne ha seguit la Formació de Director.
Article quart.- Per obtenir el Diploma de Director d'Activitats de Lleure Infantil i Juvenil caldrà tenir avaluades positivament les dues etapes.
Article cinquè.- La present Ordre entrarà en vigor el mateix dia de la seva publicació al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
Barcelona, 10 de desembre de 1981