Segons estima un estudi de la Comissió Europea, la revisió de la política d'assignació d'slots (drets d'operació, el permís per utilitzar tota la infraestructura aeroportuària necessària per a l'enlairament o l'aterratge per part d'una companyia aèria, en una data i hora concretes) en els aeroports de més volum de trànsit de la Unió Europea podria suposar, en el període 2012-2025, un benefici de més de 5.000 M€ i la creació de 62.000 llocs de feina.
La situació actual de l'espai aeroportuari disponible al continent és propera a la saturació: els prop de 26.000 vols diaris que creuen el cel europeu provoquen episodis puntuals de congestió i retards.
Les previsions de creixement anual del volum de passatgers, de prop del 4%, no fan albirar un alleujament de la situació.
Això no obstant, a parer de la Comissió, el canvi en el model de gestió dels slots podria donar cabuda a 28 milions de viatgers addicionals cada any als aeroports europeus existents.
L'estudi, en línia amb l'estratègia del Paper blanc del transport aprovat per la Comissió Europea el 2011, que reconeix l'optimització de la capacitat aeroportuària com un factor crític per a l'establiment d'una zona de transport europea única, proposa la introducció de criteris de mercat en la gestió dels slots, de manera que se'n puguin servir les companyies que en facin un millor ús, sota els principis de neutralitat, transparència i no-discriminació.
Una altra de les actuacions proposades és l'enduriment de les condicions per acceptar nous operadors per als slots existents, imposant-los requisits d'ocupació mínima.
En aquesta línia va també la regla use it or lose it, que preveu que una línia aèria que ja operi a l'aeroport pugui mantenir els seus drets d'una temporada a la següent només si ha ocupat com a mínim el 80% dels slots que se li havien assignat per a la temporada present.
Val a dir que la regla esmentada havia estat vigent en diversos períodes, però va ser suspesa amb motiu dels fets de l'11-S de 2001, i de la invasió de l'Iraq i l'epidèmia de síndrome respiratòria aguda severa (SARS) de 2003.
Després d'aquests episodis, la regulació dels slots va entrar en un període de revisió que va durar uns quants anys.
També la crisi econòmica i el seu impacte en les companyies aèries van fer que durant els anys 2009 i 2010 es permetés a les companyies mantenir els seus slots d'un estiu a l'altre sense requisits mínims d'ocupació (a aquest efecte, s'entén que la temporada d'estiu va d'abril a octubre).
Al marge d'aquests situacions excepcionals, l'estudi remarca un seguit de problemes en el sistema actual d'assignació d'slots, que impedeixen que la capacitat dels aeroports més concorreguts pugui ser utilitzada de manera òptima, amb menyscapte de l'agilitat operativa i de la competitivitat econòmica.
Alguns d'aquests problemes són les contínues dificultats a què s'enfronten les companyies que volen incrementar les seves operacions en determinats aeroports per competir amb les companyies titulars, o la manca de coordinació en la gestió dels slots.
Sembla malgrat tot que finalment la Comissió Europea vol que l'aplicació de la regla use it or lose it esdevingui sistemàtica, i per això, el proppassat 1 de desembre de 2011, va adoptar un paquet de mesures en matèria aeroportuària, entre les quals hi ha:
Autoritzar les companyies aèries a intercanviar-se els slots, a tota la Unió Europea, de manera transparent.
Reformar les normes per afavorir l'entrada als aeroports congestionats de nous competidors, de manera que puguin plantar cara al pràctic monopoli de les companyies dominants en certs aeroports, per tal de fomentar la competència.
Endurir les regles i els requeriments d'ocupació mínima durant la temporada.
Endurir les regles d'independència de l'ens coordinador dels slots i incrementar els nivells de transparència en les transaccions d'aquests drets, per fer que el mercat funcioni millor.
Millorar el flux d'informació entre els agents coordinadors dels slots, els aeroports, les companyies aèries, les autoritats nacionals i les organitzacions de control del trànsit aeri, per tal de permetre que el sistema reaccioni millor enfront interrupcions degudes, per exemple, a condicions meteorològiques adverses.