projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Els presidents dels organismes reguladors i de la Comissió Nacional de la Competència han de comparèixer amb periodicitat almenys anual davant la Comissió corresponent del Congrés dels Diputats per exposar les línies bàsiques de la seva actuació i els seus plans i prioritats per al futur.
Les compareixences anuals s'han de basar en les memòries anuals d'activitats i els plans d'actuació dels organismes i serveixen per a l'examen anual dels organismes per part de la Corts Generals.
Sense perjudici de la seva compareixença anual, el president ha de comparèixer davant la comissió corresponent del Congrés o del Senat, a petició d'aquestes en els termes establerts en els seus reglaments respectius.
Cada tres anys hi ha d'haver una compareixença especial per debatre l'avaluació dels plans d'actuació i els resultats obtinguts pels organismes.
L'organisme regulador ha de fer públiques totes les disposicions, resolucions, acords i informes que es dictin en aplicació de les lleis que els regulen, preservant, en tot cas, els aspectes que afectin la confidencialitat a la qual tenen dret les empreses i, en particular:
a ) L'organització i les funcions de l'organisme regulador, inclosos els curriculum vitae dels membres del consell.
b ) Relació dels acords adoptats en les reunions del consell.
c ) Els informes en què es basen les decisions del consell.
d ) La memòria anual d'activitats que inclogui els comptes anuals, la situació organitzativa i la informació relativa al personal i les activitats realitzades per l'organisme, amb els objectius perseguits i els resultats aconseguits, que ha d'enviar a la comissió corresponent del Congrés dels Diputats i al titular del ministeri competent.
e ) L'informe econòmic sectorial, de caràcter anual, en què s'ha d'analitzar la situació competitiva del sector, l'actuació del sector públic i les perspectives d'evolució del sector.
En aquest informe s'han d'incloure les observacions i els suggeriments de l'organisme regulador sobre l'evolució del mercat, així com les seves propostes de reforma regulatòria, destinades a reforçar el grau de competència efectiva en el sector.
L'informe s'ha d'enviar a la comissió corresponent del Congrés dels Diputats i al titular del ministeri competent.
f ) El pla d'actuació de l'organisme per a l'any següent, incloent-hi les línies bàsiques de la seva actuació en aquest any, amb els objectius i les prioritats corresponents.
Aquest pla d'actuacions també s'ha d'enviar a la comissió corresponent del Congrés dels Diputats i al titular del ministeri competent.
g ) Les reunions de l'organisme regulador amb empreses del sector, amb la Comissió Nacional de la Competència i amb altres organismes reguladors.
h ) La preparació i tramitació de les normes l'aprovació de les quals els correspongui, així com, si s'escau, de les propostes normatives que hagin de formular.
Les disposicions, resolucions, acords, informes i la memòria anual d'activitats i el pla d'actuació s'han de fer públics per mitjans electrònics, una vegada notificats als interessats, després de resoldre, si s'escau, sobre els aspectes confidencials o merament preparatoris del seu contingut i prèvia dissociació de les dades de caràcter personal a què es refereixen l'article 3. a de la Llei orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de protecció de dades de caràcter personal, i l'article 24.2 de la Llei 60/2003, de 23 de desembre, d'arbitratge.
Cada tres anys, els organismes han de presentar una avaluació dels seus plans d'actuació i els resultats obtinguts per poder valorar l'impacte de l'organisme en el sector i el grau de compliment de les resolucions dictades.
Aquestes avaluacions també s'han d'enviar a la comissió corresponent del Congrés dels Diputats i al titular del ministeri competent.
El president, els consellers, directius i empleats que hagin prestat els seus serveis professionals en entitats del mercat regulat respectiu o els seus representants, i respecte a aquestes entitats tinguin dret, sigui quina sigui la denominació, a reserva o recuperació de les relacions professionals, a indemnitzacions o a qualssevol avantatges de contingut patrimonial, han de notificar aquesta circumstància a l'òrgan rector de l'organisme en què prestin serveis, el qual els ha de fer públics, en el cas dels membres del consell.
En aplicació dels principis d'independència i objectivitat, els organismes reguladors i la Comissió Nacional de la Competència han de garantir que els seus empleats disposin en les seves actuacions i en els procediments en què intervinguin de regles objectives, predeterminades i que delimitin adequadament les responsabilitats que els incumbeixen.
El personal no directiu dels organismes reguladors ha d'exercir les seves funcions amb objectivitat i aplicant criteris exclusivament professionals.
Els organismes reguladors han de dissenyar una carrera professional del personal no directiu que afavoreixi la dedicació, la superació i la formació continuades.
La selecció del personal no directiu s'efectua mitjançant convocatòria pública i amb procediments basats en els principis d'igualtat, mèrit i capacitat, d'acord amb el que preveu l'article 55 de la Llei 7/2007, de 12 d'abril, de l'Estatut bàsic de l'empleat públic.
El personal no directiu ha de col·laborar amb els membres del consell i amb el personal directiu per a un desenvolupament millor de les seves funcions.
Els organismes reguladors s'organitzen en àrees de responsabilitat, sigui quina sigui la denominació, al capdavant de les quals es designa el personal directiu.
Correspon al personal directiu la direcció, organització, impuls i compliment de les funcions encomanades a l'àrea al capdavant de la qual es troba, d'acord amb les instruccions que emanen del consell i del president de l'organisme.
El personal directiu és nomenat pel consell de l'organisme regulador a proposta del seu president.
La selecció s'efectua mitjançant convocatòria pública i amb procediments basats en els principis d'igualtat, mèrit i capacitat, d'acord amb el que preveu l'article 13.2 de la Llei 7/2007, de 12 d'abril, de l'Estatut bàsic de l'empleat públic.
Aquest personal ha de col·laborar amb els membres del consell per a un desenvolupament millor de les seves funcions.
El president i els consellers cessen en el càrrec:
b ) Per expiració del terme del mandat.
c ) Per incompatibilitat sobrevinguda.
d ) Per haver estat condemnat per delicte dolós.
f ) Mitjançant separació acordada pel Govern per incompliment greu dels deures del càrrec o l'incompliment de les obligacions sobre incompatibilitats, conflictes d'interès, i del deure de reserva.
La separació l'acorda el Govern, amb independència del règim sancionador que, si s'escau, pugui correspondre, amb la instrucció prèvia d'un expedient pel titular del ministeri competent.
El president i els consellers del consell de l'organisme exerceixen la seva funció amb dedicació absoluta.
Sense perjudici de la seva funció, si s'escau, com a ponents dels assumptes, en aplicació del que preveu l'article 12.4.c, els consellers no poden assumir individualment funcions executives o de direcció d'àrees concretes de l'organisme, que corresponen al personal directiu a què es refereix l'article 17 de la present Llei.
El president i els consellers de l'organisme estan sotmesos al règim d'incompatibilitat d'activitats establert per als alts càrrecs de l'Administració General de l'Estat a la Llei 5/2006, de 10 d'abril, de regulació dels conflictes d'interessos dels membres del Govern i dels alts càrrecs de l'Administració General de l'Estat, i en les seves disposicions de desplegament, així com a l'Acord del Consell de Ministres de 18 de febrer de 2005, pel qual s'aprova el Codi de bon govern i dels alts càrrecs de l'Administració General de l'Estat.
Durant els dos anys posteriors al seu cessament, el president i els consellers no poden exercir cap activitat professional privada relacionada amb el sector regulat, tant en empreses del sector com per a empreses del sector, en el cas dels organismes reguladors.
En el cas de la Comissió Nacional de la Competència, en cessar en el seu càrrec, i durant els dos anys posteriors, el president i els consellers no poden exercir cap activitat relacionada amb l'activitat de la Comissió.
En virtut d'aquesta limitació, el president i els consellers dels organismes, en cessar en el seu càrrec per renúncia, expiració del terme del mandat o incapacitat permanent per a l'exercici de les seves funcions, tenen dret a percebre, a partir del mes següent a aquell en què es produeixi el cessament i durant un termini igual al que hagin ocupat el càrrec, amb el límit màxim de dos anys, una compensació econòmica mensual igual a la dotzena part del vuitanta per cent del total de retribucions assignades al càrrec respectiu en el pressupost en vigor durant el termini indicat.
Correspon al president de l'organisme regulador, que també ho és del seu consell:
a ) Representar institucionalment l'organisme.
b ) Vetllar pel desenvolupament adequat de les actuacions de l'organisme, d'acord amb l'ordenament jurídic.
c ) Mantenir el bon ordre i govern de l'organització de l'organisme regulador.
d ) Impulsar l'actuació de l'organisme regulador i el compliment de les funcions que tingui encomanades.
En particular, la proposta dels plans anuals o plurianuals d'actuació, en què es defineixin els objectius i prioritats.
e ) Exercir funcions de direcció i coordinació en relació amb els directius i la resta del personal de l'organisme regulador, d'acord amb les competències atribuïdes per la seva legislació específica.
f ) Dirigir, coordinar, avaluar i supervisar les diferents unitats de l'organisme regulador, sense perjudici de les funcions del consell.
g ) Donar compte al titular del ministeri competent de les vacants que es produeixin en el consell de l'organisme regulador.
h ) Dirigir l'execució dels pressupostos de l'organisme regulador.
i ) Dirigir la contractació de l'organisme regulador.
k ) Efectuar la rendició de comptes de l'organisme regulador.
El president i els consellers són nomenats pel Govern, mitjançant un reial decret, a proposta del titular del ministeri competent, entre persones de reconegut prestigi i competència professional, prèvia compareixença del ministre i de les persones proposades com a president i consellers davant la comissió corresponent del Congrés dels Diputats, que ha de versar sobre la capacitat dels candidats.
La compareixença del president, a més, s'ha d'estendre al seu projecte d'actuació sobre l'organisme i sobre el sector regulat.
El mandat del president i els consellers és de sis anys sense possibilitat de reelecció com a membre del consell.
La renovació dels consellers es fa parcialment per fomentar l'estabilitat i la continuïtat del consell.
El consell és l'òrgan col·legiat de decisió en relació amb les funcions atribuïdes a l'organisme regulador, sense perjudici de les delegacions que pugui acordar.
Entre les seves facultats indelegables hi ha l'aprovació dels pressupostos de l'organisme, i de la seva memòria anual i els seus plans anuals o plurianuals d'actuació en què es defineixin els objectius i les prioritats, així com, si les té atribuïdes, les funcions d'arbitratge i la potestat de dictar instruccions de caràcter general als agents del mercat objecte de regulació o supervisió en cada cas.
Són membres del consell el president de l'organisme, que també ho és del consell, i sis consellers.
A les reunions del consell hi pot assistir amb veu, però sense vot, el personal directiu, i qualsevol persona del personal no directiu que determini el president, d'acord amb els criteris generals que a aquest efecte acordi el consell.
No poden assistir a les reunions del consell els membres del Govern ni els alts càrrecs de les administracions públiques.
Correspon a la presidència del consell l'exercici de les funcions següents:
a ) Exercir, en general, les competències que atribueix als presidents dels òrgans col·legiats administratius la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.
b ) Convocar el consell per iniciativa pròpia o a petició de com a mínim la meitat dels consellers, i presidir-lo.
c ) Establir el criteri de distribució com a ponents, si s'escau, d'assumptes entre els consellers.
El consell s'entén vàlidament constituït amb l'assistència del president i tres consellers.
L'assistència dels consellers a les reunions del consell és obligatòria, llevat de casos justificats degudament.
Els acords s'han d'adoptar per majoria de vots dels assistents.
En cas d'empat decideix el vot de qui presideix.
En cas de vacant, absència o malaltia del president, el supleix el conseller amb més antiguitat i, a igualtat d'antiguitat, el de més edat.
El consell, a proposta del president, ha d'elegir un secretari no conseller, que té veu però no vot, al qual correspon assessorar el consell en dret, informar sobre la legalitat dels assumptes sotmesos a la seva consideració, així com les funcions pròpies de la secretaria dels òrgans col·legiats.
El servei jurídic de l'organisme depèn de la secretaria del consell.
El consell ha d'aprovar el reglament de funcionament intern del seu organisme, en el qual s'ha de regular l'actuació dels seus òrgans, l'organització del personal, el règim de transparència i de reserva de la informació i, en particular, el funcionament del consell, incloent-hi el règim de convocatòries i sessions, i el procediment intern per a l'elevació d'assumptes per a la seva consideració i adopció.
L'aprovació del reglament requereix el vot favorable de com a mínim cinc membres del consell.
Els organismes reguladors tenen com a objecte prioritari de la seva actuació vetllar pel funcionament adequat del sector econòmic regulat per garantir l'efectiva disponibilitat i prestació d'uns serveis competitius i d'alta qualitat en benefici del conjunt del mercat i dels consumidors i usuaris.
Amb aquesta finalitat, els organismes reguladors han de preservar i promoure el grau més alt de competència efectiva i transparència en el funcionament dels sectors econòmics regulats, sense perjudici de les funcions atribuïdes a la Comissió Nacional de la Competència o als òrgans equivalents de les comunitats autònomes amb competències en matèria de defensa de la competència.
Per al compliment dels objectius anteriors, els organismes reguladors han d'exercir, segons disposi la seva normativa sectorial, les funcions de supervisió, atorgament, revisió i revocació dels títols corresponents, inspecció, sanció, resolució de conflictes entre operadors, arbitratge en el sector i les altres que els atribueixi la Llei.
Als efectes del que preveu aquesta Llei, la Comissió Nacional d'Energia i la Comissió del Mercat de les Telecomunicacions es relacionen amb el titular del Ministeri d'Indústria, Turisme i Comerç; la Comissió Nacional del Sector Postal es relaciona amb el titular del Ministeri de Foment; i la Comissió Nacional del Joc es relaciona amb el titular del Ministeri d'Economia i Hisenda.
Als efectes del que preveu aquesta Llei, la Comissió Nacional d'Energia i la Comissió del Mercat de les Telecomunicacions es relacionen amb el titular del Ministeri d'Indústria, Turisme i Comerç; i la Comissió Nacional del Sector Postal es relaciona amb el titular del Ministeri de Foment.
També té aquesta consideració la Comissió de Regulació Econòmica Aeroportuària.
No obstant això, són aplicables a la Comissió Nacional de la Competència l'apartat 2 de l'article 9, els apartats 2, 3, 5, 6, 7, 8 i 9 de l'article 12, l'article 13, els apartats 1, 3 i 4 de l'article 15, l'article 16, l'article 19, l'apartat 3 de l'article 20, l'article 21 i l'article 24 d'aquesta Llei.
La composició i el funcionament del Consell de la Comissió de Regulació Econòmica Aeroportuària es regeixen pel que disposa la seva legislació específica.
Als efectes del que preveu aquest capítol, tenen la consideració d'organisme regulador les actuals Comissió Nacional d'Energia, Comissió del Mercat de les Telecomunicacions i Comissió Nacional del Sector Postal.
Les administracions públiques poden revocar en qualsevol moment els seus actes, expressos o presumptes, no declaratius de drets i els de gravamen, sempre que aquesta revocació no sigui contrària a l'ordenament jurídic.
Les administracions públiques també poden rectificar en qualsevol moment, d'ofici o a instància dels interessats, els errors materials, de fet o aritmètics que hi hagi en els seus actes.
Transcorregut el termini de tres mesos des de la iniciació del procediment sense que s'hagi declarat la lesivitat, es produeix la seva caducitat.
Poden ser anul·lats per l'Administració, a iniciativa pròpia o a sol·licitud de l'interessat, amb el dictamen previ del Consell d'Estat o l'òrgan consultiu de la comunitat autònoma si n'hi ha, els actes declaratius de drets si es donen les circumstàncies següents:
a ) Que aquests actes infringeixen greument normes de rang legal o reglamentari.
b ) Que el procediment de revisió s'inicia abans que passin quatre anys des que es van dictar.
En els altres casos, l'anul·lació dels actes declaratius de drets requereix la declaració prèvia de lesivitat per a l'interès públic i la ulterior impugnació davant l'ordre jurisdiccional contenciós administratiu.
Si l'acte prové de l'Administració General de l'Estat, la declaració de lesivitat s'ha de fer mitjançant una ordre ministerial del departament autor de l'acte administratiu, o bé mitjançant un acord del Consell de Ministres; si la norma de creació ho determina, la declaració l'han de fer els òrgans als quals correspongui de les entitats de dret públic a què es refereix l'article 2.2 d'aquesta Llei.
Si l'acte prové de les comunitats autònomes o de l'Administració local, la declaració de lesivitat l'ha d'adoptar l'òrgan de cada Administració competent en la matèria.
La declaració de lesivitat s'ha d'adoptar en el termini de quatre anys des que es va dictar l'acte administratiu de referència.
Transcorregut el termini per resoldre sense que s'hagi dictat resolució, es pot entendre que aquesta és contrària a la revisió de l'acte.
L'eficàcia d'aquesta resolució presumpta es regeix pel que disposa l'article 44 d'aquesta Llei.
Si la sol·licitud d'iniciació no reuneix els requisits que assenyala l'article anterior i els que exigeix, si s'escau, la legislació específica aplicable, s'ha de requerir l'interessat perquè, en un termini de deu dies, esmeni la falta o hi adjunti els documents preceptius, amb la indicació que, si no ho fa, es considerarà desestimada la petició i s'arxivarà sense cap altre tràmit, amb els efectes que preveu l'article 42.1.
Sempre que no es tracti de procediments selectius o de concurrència competitiva, aquest termini es pot ampliar prudencialment, fins a cinc dies, a petició de l'interessat o a iniciativa de l'òrgan, si l'aportació dels documents requerits presenta dificultats especials.
En els procediments iniciats a sol·licitud dels interessats, l'òrgan competent pot sol·licitar al sol·licitant la modificació o millora voluntàries dels seus termes.
Se n'ha d'aixecar acta succinta, que s'ha d'incorporar al procediment.
a ) Els que lesionen el contingut essencial dels drets i les llibertats susceptibles d'empara constitucional.
b ) Els dictats per un òrgan manifestament incompetent per raó de la matèria o del territori.
c ) Els que tenen un contingut impossible.
d ) Els que són constitutius d'infracció penal o es dicten com a conseqüència d'aquesta.
e ) Els dictats prescindint del tot i absolutament del procediment legalment establert o de les normes que contenen les regles essencials per a la formació de la voluntat dels òrgans col·legiats.
f ) Els actes expressos o presumptes contraris a l'ordenament jurídic pels quals s'adquireixen facultats o drets si no hi ha els requisits essencials per a la seva adquisició.
g ) Qualsevol altre que s'estableixi expressament en una disposició de rang legal.
També són nul·les de ple dret les disposicions administratives que vulneren la Constitució, les lleis o altres disposicions administratives de rang superior, les que regulen matèries reservades a la llei i les que estableixen la retroactivitat de disposicions sancionadores no favorables o restrictives de drets individuals.
Han de ser motivats, amb referència succinta de fets i fonaments de dret:
a ) Els actes que limitin drets subjectius o interessos legítims.
b ) Els actes que resolguin un procediment de revisió d'ofici d'actes administratius, recursos administratius, reclamacions prèvies a la via judicial i procediments d'arbitratge.
c ) Els que se separin del criteri seguit en actuacions precedents o del dictamen d'òrgans consultius.
d ) Els acords de suspensió d'actes, sigui quin sigui el motiu.
e ) Els acords d'aplicació de la tramitació d'urgència o d'ampliació de terminis.
f ) Els acords que es dictin en l'exercici de potestats discrecionals, així com els que ho hagin de ser en virtut d'una disposició legal o reglamentària expressa.
La motivació dels actes que posin fi als procediments selectius i de concurrència competitiva s'ha de fer de conformitat amb el que disposin les normes que regulin les seves convocatòries, i en tot cas s'han d'acreditar en el procediment els fonaments de la resolució que s'adopti.
Sempre que no s'indiqui una altra cosa, si els terminis s'assenyalen per dies, s'entén que aquests són hàbils, i s'exclouen del còmput els diumenges i els que es declarin festius.
Si els terminis s'assenyalen per dies naturals, s'ha de fer constar aquesta circumstància en les notificacions corresponents.
Si el termini es fixa en mesos o anys, aquests es computen de data a data.
Si en el mes de venciment no hi ha dia equivalent a aquell en què comença el còmput, s'entén que el termini expira l'últim dia del mes.
Si l'últim dia del termini és inhàbil, s'entén prorrogat al primer dia hàbil següent.
Els terminis que s'indiquen en dies es compten a partir de l'endemà d'aquell en què tingui lloc la notificació o publicació de l'acte de què es tracti o, si s'escau, d'acord amb el que disposa l'article 44.5.
La resta de terminis es compten a partir del dia de la notificació o publicació de l'acte corresponent, llevat que s'hi disposi una altra cosa i, respecte als terminis per iniciar un procediment, a partir del dia en què la sol·licitud ha tingut entrada en qualsevol dels registres de l'òrgan administratiu competent.
Si un dia és hàbil en el municipi o la comunitat autònoma en què resideix l'interessat, i inhàbil a la seu de l'òrgan administratiu, o a la inversa, es considera inhàbil en tot cas.
La declaració d'un dia com a inhàbil a l'efecte de còmput de terminis no determina per si sola el funcionament dels centres de treball de les administracions públiques, l'organització del temps de treball ni l'accés dels ciutadans als registres.
L'Administració General de l'Estat i les administracions de les comunitats autònomes, d'acord amb el calendari laboral oficial, han de fixar en el seu àmbit respectiu el calendari de dies inhàbils a l'efecte de còmputs de terminis.
El calendari aprovat per les comunitats autònomes ha d'incloure els dies inhàbils de les entitats que integren l'Administració local corresponent al seu àmbit territorial, a les quals és aplicable.
Aquest calendari s'ha de publicar abans del començament de cada any en el diari oficial que correspongui i en altres mitjans de difusió que garanteixin que els ciutadans el coneixen.
Si és compatible amb els mitjans tècnics de què disposen les administracions públiques, els ciutadans s'hi poden relacionar per exercir els seus drets a través de tècniques i mitjans electrònics, informàtics o telemàtics respecte a les garanties i els requisits previstos en cada procediment.
Els procediments que es tramitin i terminin en suport informàtic han de garantir la identificació i l'exercici de la competència per l'òrgan que l'exerceix.
Els programes i les aplicacions electrònics, informàtics i telemàtics que hagin de ser utilitzats per les administracions públiques per a l'exercici de les seves potestats han de ser aprovats prèviament per l'òrgan competent, el qual n'ha de difondre públicament les característiques.