projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
10.1 El Departament d'Ensenyament podrà establir convenis de col·laboració amb els centres hospitalaris per tal d'assegurar l'atenció educativa de l'alumnat en edat d'escolaritat obligatòria que hi sigui ingressat.
10.2 El Departament d'Ensenyament podrà col·laborar en l'atenció educativa domiciliària a aquell alumnat, en edat d'escolaritat obligatòria, que la necessiti per patir malalties greus que no li permetin assistir al centre docent.
9.1 L'alumnat amb necessitats educatives especials derivades de sobredotació, s'escolaritzarà en centres docents ordinaris.
9.2 L'atenció educativa a aquest alumnat, formarà part de les mesures generals d'atenció a la diversitat, i procurarà un desenvolupament adequat de les capacitats establertes en els objectius generals de les diferents etapes.
9.3 L'atenció educativa a aquest alumnat inclourà les adaptacions del currículum necessàries per potenciar el màxim desenvolupament de les seves possibilitats d'aprenentatge.
9.4 Quan l'avaluació psicopedagògica ho aconselli, es podrà autoritzar l'anticipació de l'inici de l'escolaritat obligatòria així com la reducció de la durada d'aquesta respecte al que s'estableix amb caràcter general, d'acord amb el procediment establert pel Departament d'Ensenyament i les especificitats recollides a l'Ordre de 24 d'abril de 1996 del Ministeri d'Educació.
8.1 En la línia d'optimitzar els recursos existents, i quan l'avaluació psicopedagògica així ho aconselli, els centres d'educació especial podran atendre alumnat amb necessitats educatives especials escolaritzat en centres ordinaris, per tal de proporcionar-los serveis que per la seva especificitat no estiguin disponibles en els centres ordinaris corresponents.
8.2 Aquesta col·laboració es farà atenent les disponibilitats de personal ja existent als centres implicats, i en els termes que estableixi el Departament d'Ensenyament.
8.3 Per tal de facilitar la col·laboració entre els centres ordinaris i els centres d'educació especial, el Departament d'Ensenyament podrà:
a) Encomanar tasques al personal dels centres d'educació especial de la seva titularitat en els centres públics ordinaris, per atendre l'alumnat amb necessitats educatives especials escolaritzat en aquests centres.
b) Complementar l'atenció a l'alumnat de les unitats i centres d'educació especial amb professionals d'altres centres o serveis educatius de la seva titularitat.
c) Establir convenis amb administracions públiques, institucions i entitats sense finalitat de lucre que garanteixin la prestació de serveis especialitzats complementaris els quals no es puguin oferir de forma adient amb els recursos específics dels centres docents o dels serveis educatius.
d) Promoure la col·laboració dels centres d'educació especial i dels centres ordinaris, amb la finalitat que puguin compartir les experiències i els recursos pedagògics i didàctics.
7.1 En els centres d'educació especial s'oferirà a l'alumnat l'escolaritat corresponent a les edats del cicle de parvulari d'educació infantil i de l'ensenyament bàsic.
Aquesta escolaritat començarà i finalitzarà a les edats establertes per la llei amb caràcter general.
7.2 Els centres d'educació especial podran oferir també, a partir dels 16 anys, programes adaptats de garantia social, per a aquell alumnat amb possibilitats d'integració social o laboral, i programes de formació per a la transició a la vida adulta encaminats a facilitar el desenvolupament de l'autonomia personal i la integració social, incloent sempre que sigui possible components de formació professional específica, d'acord amb les disposicions del Departament d'Ensenyament que els regulin.
Aquests programes tindran una durada de dos anys, ampliable a tres quan el procés educatiu de l'alumne i les possibilitats laborals de l'entorn així ho aconsellin.
7.3 En qualsevol cas, el límit d'edat d'escolarització en un centre d'educació especial serà els 20 anys.
7.4 Els centres d'educació especial impartiran els ensenyaments corresponents a l'educació infantil i a l'ensenyament bàsic amb les adaptacions oportunes.
Els projectes curriculars d'aquests centres prioritzaran, d'acord amb l'edat de l'alumnat i el seu procés educatiu i evolutiu, el desenvolupament de la comunicació, de l'autonomia i la independència personal, de la competència en les relacions interpersonals, de la integració social i de l'adquisició d'habilitats relacionades amb entorns laborals.
Les modificacions del currículum necessàries per elaborar projectes curriculars d'aquestes característiques hauran de ser autoritzades pel Departament d'Ensenyament.
7.5 Els centres ordinaris amb unitats d'educació especial inclouran en els seus projectes curriculars el conjunt d'actuacions singulars previstes per atendre a l'alumnat amb necessitats educatives especials que realitzi una gran part de les activitats en les unitats d'educació especial.
En qualsevol cas, tot el professorat del centre vetllarà perquè s'organitzin activitats comunes per a tot l'alumnat, a fi d'aprofitar les oportunitats d'interacció social que ofereixen les característiques d'aquests centres.
7.6 Les unitats d'educació especial en centres ordinaris han de desenvolupar, en relació a l'alumnat, les mateixes funcions dels centres d'educació especial.
Les adaptacions curriculars que es duguin a terme s'orientaran tenint en compte l'edat dels alumnes i el seu procés educatiu i evolutiu, amb les mateixes prioritats establertes en el cas dels centres d'educació especial.
6.1 L'escolarització en centres ordinaris d'alumnat amb necessitats educatives especials derivades de discapacitats començarà i finalitzarà en les edats establertes amb caràcter general per la normativa vigent.
6.2 Quan l'avaluació psicopedagògica ho aconselli, prèvia sol·licitud i d'acord amb el procediment establert pel Departament d'Ensenyament, es podrà autoritzar l'ampliació de la durada de l'escolaritat obligatòria en un curs i autoritzar la permanència de l'alumnat amb necessitats educatives especials durant un any més en l'etapa d'educació infantil.
6.3 Per tal de garantir l'atenció especialitzada més adequada, el Departament d'Ensenyament podrà decidir l'escolarització preferent de determinat alumnat amb necessitats educatives especials derivades de discapacitats en un mateix centre, que disposi dels professionals i l'equipament necessari, quan la resposta a les seves necessitats requereixi un equipament singular o una especialització professional de difícil generalització, tot vetllant per la zonificació dels centres amb alumnat d'aquestes característiques.
6.4 En finalitzar l'educació primària, els EAP col·laboraran en l'orientació de l'escolarització de l'alumnat amb necessitats educatives especials a l'educació secundària obligatòria.
En aquests casos l'orientació inclourà un informe sobre el procés educatiu d'aquests alumnes durant l'etapa, i les mesures d'acollida aconsellables per a garantir a l'alumnat una adequada transició entre etapes, que complementarà la informació elaborada pel centre.
6.5 Durant l'etapa d'educació secundària obligatòria l'alumnat amb necessitats educatives especials podrà realitzar una part de les activitats d'ensenyament i aprenentatge mitjançant fórmules d'atenció que permetin activitats adaptades, per tal d'assegurar l'atenció educativa que requereixi, d'acord amb l'avaluació psicopedagògica.
En qualsevol cas s'assegurarà la participació d'aquest alumnat en el major nombre possible d'activitats del centre.
6.6 Per tal de garantir l'atenció educativa necessària a l'alumnat en edat d'ensenyament obligatori, amb necessitats educatives especials derivades de la inadaptació al medi escolar en els centres que imparteixen educació secundària obligatòria, el Departament d'Ensenyament podrà establir convenis amb altres administracions públiques, institucions i entitats sense ànim de lucre per a la realització d'activitats educatives específiques, com a recurs extern i complementari de les activitats pròpies del centre docent.
6.7 En finalitzar l'escolaritat obligatòria, els EAP col·laboraran en l'acció orientadora sobre el futur acadèmic i professional de l'alumne realitzada pel centre.
5.1 El Departament d'Ensenyament facilitarà la informació, l'orientació i l'assessorament necessari als pares i mares o tutors de l'alumne i, en la mesura que sigui possible, al mateix alumne, per tal que disposin de les dades necessàries per decidir la seva escolarització en el centre docent més adequat per atendre les seves necessitats educatives.
5.2 En l'ensenyament obligatori, el pare i la mare o tutors podran triar el centre per matricular el seu fill o filla, d'entre els que disposen dels recursos personals i materials adients per atendre'ls de forma adequada, i d'acord amb els criteris establerts per a l'admissió de l'alumnat en el Decret 72/1996.
5.3 Prèviament a la matriculació de l'alumnat amb necessitats educatives especials derivades de discapacitats psíquiques, motrius o sensorials, els Equips d'Assessorament i Orientació Psicopedagògica (EAP) realitzaran un dictamen d'escolarització de caràcter personal per a cadascun d'ells.
El dictamen d'escolarització inclourà, com a mínim:
a) Avaluació de les possibilitats d'autonomia personal i social, de les competències comunicatives, identificació del tipus i grau d'aprenentatge assolit en relació als continguts bàsics dels currículums de l'educació infantil, de l'educació primària i de l'educació secundària obligatòria, segons s'escaigui, i d'altres condicions significatives per al procés d'ensenyament i aprenentatge.
b) Estimació raonada dels ajuts, els suports i les adaptacions que pot requerir.
c) Proposta d'escolarització, en funció de les dotacions i infrastructura existents en els centres docents i de les opcions expressades pels pares i mares o tutors.
5.4 Al llarg de cada etapa educativa i preceptivament en finalitzar-les, es revisarà la decisió d'escolarització per tal d'adequar-la a l'evolució de les necessitats de l'alumnat i afavorir, quan sigui possible, el seu accés a un règim de major integració.
5.5 L'escolarització en centres d'educació especial i unitats d'educació especial en centres docents ordinaris s'efectuarà d'acord amb el que disposa l'article 14.1 del Decret 72/1996.
Si hi ha coincidència entre l'opció del pare i de la mare o tutors de l'alumne i la proposta d'escolarització del dictamen de l'EAP, es procedirà directament als tràmits de matriculació.
En els casos de no coincidència manifestada per escrit, la Inspecció educativa, escoltats el pare i la mare o els tutors de l'alumne, elevarà un informe sobre el procediment seguit al delegat/delegada territorial del Departament d'Ensenyament per tal que resolgui la reclamació d'acord amb els criteris que estableixi el Departament d'Ensenyament segons es preveu a l'article 3.1 d'aquest Decret.
4.1 L'escolarització de l'alumnat amb necessitats educatives especials en centres docents sostinguts amb fons públics es durà a terme d'acord amb el que s'estableix en aquest Decret i en el Decret 72/1996, de 5 de març, pel qual s'estableix el règim d'admissió d'alumnes en els centres docents sostinguts amb fons públics, modificat pel Decret 53/1997, de 4 de març.
4.2 L'alumnat amb necessitats educatives especials temporals o permanents associades a condicions personals de discapacitats psíquiques, motrius o sensorials, o de sobredotació, o a la seva història educativa i escolar, s'escolaritzarà preferentment en centres docents ordinaris.
Únicament quan, un cop avaluades les necessitats educatives especials de l'alumne, d'acord amb el que s'estableix a l'article 3 d'aquest Decret, es consideri que no pot ser atès en el centre docent ordinari que li correspon o en aquell escollit pel pare i la mare o tutors, l'escolarització es durà a terme en unitats o en centres d'educació especial.
4.3 En les zones on no existeixin centres d'educació especial, l'alumnat amb necessitats educatives especials les quals, per l'especificitat dels recursos que requereixen, no puguin ser ateses en un centre ordinari, s'escolaritzarà en unitats d'educació especial de centres ordinaris creades o autoritzades a l'efecte.
3.1 Als efectes del que es disposa en aquest Decret, les necessitats educatives especials de l'alumnat a les quals fa referència aquest Decret, s'identificaran, avaluaran i determinaran mitjançant un procés d'avaluació psicopedagògica.
El Departament d'Ensenyament establirà els criteris i procediments per a efectuar aquesta avaluació psicopedagògica.
3.2 S'entén l'avaluació psicopedagògica com un conjunt d'actuacions adreçades a recollir, analitzar i valorar informació sobre les condicions personals de l'alumne i la seva interacció amb el context escolar i familiar, que siguin rellevants per a identificar les seves necessitats educatives i per fonamentar les decisions respecte als ajuts i suports que pot necessitar per a assolir, al màxim possible els objectius establertes en el currículum.
3.3 En l'avaluació psicopedagògica de l'alumnat es tindrà en compte necessàriament la informació relativa a la seva autonomia personal i social, a la seva competència comunicativa, al tipus i grau d'aprenentatge assolit en relació a d'altres continguts bàsics dels currículums de l'educació infantil, de l'educació primària i de l'educació secundària obligatòria, segons s'escaigui, a les condicions personals de discapacitat o sobredotació i a la seva evolució educativa i escolar.
L'anàlisi i valoració d'aquestes informacions es farà considerant les característiques del seu entorn escolar i familiar.
3.4 Els equips d'assessorament i orientació psicopedagògica (EAP), en col·laboració amb els mestres i professorat, especialistes i serveis específics, realitzaran l'avaluació psicopedagògica utilitzant procediments centrats en l'observació, les entrevistes, la revisió dels treballs realitzats per l'alumnat, els protocols i qüestionaris referits a habilitats personals i socials i a competències curriculars, que assegurin el caràcter interactiu i contextual de l'avaluació psicopedagògica i la seva interdisciplinarietat, i tindran en compte les avaluacions, diagnòstics i orientacions dels equips destinats a l'atenció als infants i adolescents amb discapacitats o risc de patir-les, dependents d'altres departaments de la Generalitat de Catalunya.
1.1 L'objecte del present Decret és l'ordenació de l'atenció educativa a l'alumnat amb necessitats educatives especials temporals o permanents, derivades de condicions personals de discapacitats psíquiques, motrius o sensorials, de condicions personals de sobredotació o per causes associades a la seva història educativa i escolar.
1.2 Així mateix té com a objecte l'establiment i l'adaptació dels requisits mínims establerts amb caràcter general als centres d'educació especial i a les unitats d'educació especial integrades en centres docents ordinaris.
3.1 El llibre d'explotació ramadera és un document de possessió obligatòria per al titular de l'explotació.
Aquest document es mantindrà a l'explotació ramadera actualitzat i a disposició dels tècnics del Departament d'Agricultura, Alimentació i Acció Rural durant un termini mínim de tres anys des de la darrera anotació.
3.2 A les explotacions ramaderes d'animals de les espècies ovina i caprina, el llibre de registre d'explotació ramadera haurà de contenir almenys les dades següents:
a) Codi d'identificació de l'explotació.
b) Nom de l'explotació i coordenades geogràfiques i/o adreça o una indicació geogràfica equivalent de l'explotació.
c) Identificació del titular, NIF/CIF, telèfon i adreça.
d) Espècies mantingudes (oví-cabrum): classificació zootècnica de l'explotació.
e) En el supòsit d'animals que abandonin l'explotació, per espècie: la data de sortida, la quantitat d'animals, la categoria segons la normativa vigent, el nom del transportista i la identificació del mitjà de transport, el codi d'identificació o el nom i l'adreça de l'explotació de destinació, o si escau de l'escorxador, i el número de guia, el certificat sanitari o la còpia del document de trasllat.
f) En cas d'animals que arribin a l'explotació, per espècie: quantitat d'animals, categoria segons la normativa vigent, codi d'identificació de l'explotació de la qual procedeixin, així com la data d'arribada, el número de guia, el certificat sanitari o el document de trasllat.
g) Inspeccions i controls: data de realització, motiu, número d'acta, si escau.
h) Cens total d'animals mantinguts per explotació durant l'any anterior, desglossament per espècie, classificació i categoria.
i) Balanç de reproductors quan hi hagi una entrada, una sortida o quan els animals de l'explotació mateixa accedeixin a la condició de reproductors.
j) Substitucions de mitjans d'identificació per pèrdues o deteriorament o per anotacions de les marques que es col·loquin en animals que procedeixin de països tercers, amb indicació de la data de l'acció de la substitució.
k) Identificació de l'inspector que hagi comprovat el llibre de registre i data en què s'hagi efectuat la comprovació.
3.3 A més, a partir del 31 de desembre de 2009, per a cada animal nascut després d'aquesta data hi constarà la informació actualitzada següent:
a) Codi d'identificació de l'animal.
b) Any de naixement i data d'identificació.
c) Mes i any, en cas que l'animal hagi mort a l'explotació.
d) Raça, i si es coneix el genotip.
3.4 En determinades explotacions de tipus especial, de les que s'esmenten al Reial decret 479/2004, el llibre de registre d'explotació haurà de contenir les dades que corresponguin d'acord amb la normativa vigent.
El llibre d'explotació ramadera és un document de possessió obligatòria per al titular de l'explotació.
Aquest document es mantindrà a l'explotació ramadera actualitzat i a disposició dels tècnics del Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca durant un termini mínim de 3 anys des de la darrera anotació.
19.7 L'alumnat que en acabar el segon curs tingui pendents d'avaluació positiva més de tres matèries, haurà de repetir tot el segon curs.
Als efectes d'aquest article es considerarà una sola matèria la que es cursi amb la mateixa denominació en els dos cursos del batxillerat.
En cas que tingui superat el treball de recerca, o que tingui superada o hagi obtingut l'exempció de l'estada a l'empresa, no les haurà de repetir.
19.7 L'alumnat que en acabar el segon curs tingui pendents d'avaluació positiva més de tres matèries de batxillerat, haurà de repetir tot el segon curs.
En cas que tingui superat el treball de recerca, no l'haurà de repetir.
Aquesta estada a l'empresa tindrà una durada mínima de 70 hores.
Els alumnes que acreditin, mitjançant els documents que s'estableixin, una experiència laboral igual o superior a 140 hores podran sol·licitar-ne l'exempció, prèvia presentació d'una memòria, que es considerarà corresponent als dos crèdits de la matèria optativa estada a l'empresa.
A efectes d'aquest còmput i d'avaluació, l'estada a l'empresa equivaldrà a dos crèdits.
Aquesta estada tindrà una durada d'unes 70 hores.
A efectes d'aquest còmput i d'avaluació, l'estada a l'empresa equivaldrà a un crèdit.
A efectes d'establir equivalències amb les matèries pròpies de modalitat establertes als articles 7, 8, 9 i 10 del Reial decret 1700/1991, modificat pel Reial decret 3474/2000, de 29 de desembre, es considerarà que:
Haver superat les matèries de física I i de química I, conjuntament, es considerarà equivalent a haver superat la matèria de física i química Haver superat les matèries de biologia I i de ciències de la terra i del medi ambient I, conjuntament, es considerarà equivalent a haver superat la matèria de biologia i geologia.
Haver superat la matèria de física II es considerarà equivalent a haver superat la matèria de física.
Haver superat la matèria de química II es considerarà equivalent a haver superat la matèria de química.
Haver superat la matèria de biologia II, es considerarà equivalent a haver superat la matèria de biologia.
Haver superat la matèria de ciències de la terra i del medi ambient II, es considerarà equivalent a haver superat la matèria de ciències de la terra i del medi ambient.
Haver superat la matèria de economia i organització d'empreses II es considerarà equivalent a haver superat la matèria de economia i organització d'empreses.
A efectes d'establir equivalències amb les matèries pròpies de modalitat establertes als articles 7, 8, 9 i 10 del Reial decret 1700/1991, es considerarà que:
La matèria Dibuix artístic equival a les matèries Dibuix artístic I i Dibuix artístic II.
La matèria Matemàtiques equival a les matèries Matemàtiques I i Matemàtiques II.
La matèria Matemàtiques aplicades a les Ciències socials equival a les matèries Matemàtiques aplicades a les Ciències socials I i Matemàtiques aplicades a les Ciències socials II.
La matèria Llatí equival a les matèries Llatí I i Llatí II.
Haver cursat les matèries de Física i de Química es considerarà equivalent a haver cursat les matèries de Física i química, de Física i de Química.
Haver cursat les matèries de Biologia i de Ciències de la Terra i del medi ambient es considerarà equivalent a haver cursat les matèries de Biologia i geologia, de Biologia i de Ciències de la Terra i del medi ambient.
13.1 Si en matricular-se de segon curs l'alumne decideix canviar de modalitat, el centre podrà modificar-li el currículum però s'haurà d'assegurar que l'alumne cursi tres de les matèries de la nova modalitat corresponents a segon curs i que en acabar el cicle hagi superat quatre o més de les matèries pròpies d'aquesta.
13.2 Excepcionalment l'alumnat podrà cursar en el segon curs de batxillerat matèries que tinguin continuïtat en els dos cursos tot i que no les hagués cursat a primer.
En aquests casos, el centre l'orientarà pel que fa a la matèria no cursada.
13.3 Les matèries de matemàtiques i matemàtiques aplicades a les ciències socials es consideraran equivalents a efectes de canvis de modalitat.
13.1 Si en finalitzar el primer any l'alumne decidís canviar alguna de les matèries pròpies de modalitat de sis crèdits, els crèdits que hagués cursat d'aquestes matèries a primer curs comptarien com a una matèria a efectes del còmput de matèries pròpies de modalitat establert a l'article 11.
13.2 Si en finalitzar el primer any l'alumne decidís canviar de modalitat, el centre podrà modificar-li el currículum assegurant-se que l'alumne haurà cursat, en acabar el cicle, almenys quatre matèries d'aquesta nova modalitat.
En el cas de matèries que tinguin continuïtat en els dos anys, el centre haurà de vetllar perquè l'alumne/a pugui recuperar aquella part que no ha cursat.
13.3 Les matèries de Matemàtiques i Matemàtiques aplicades a les ciències socials es consideraran equivalents a efectes de canvis de modalitat.
Atenent als currículums de les matèries pròpies de modalitat definits a l'annex 1 i a l'assignació de crèdits determinada en l'article 10, el còmput de les matèries pròpies de modalitat esmentat en l'article 11 tindrà en compte els criteris següents:
a) En la modalitat d'Arts, el Dibuix artístic es comptabilitza com a dues matèries.
b) En la modalitat de Ciències de la naturalesa i de la salut, les Matemàtiques es comptabilitzen com a dues matèries.
Si un alumne cursa les matèries de Física i de Química, se li donarà com a cursada la matèria de Física i química, amb la qual cosa se li computaran com tres matèries.
Si un alumne cursa les matèries de Biologia i de Ciències de la Terra i del medi ambient, se li donarà com a cursada la matèria de Biologia i geologia, amb la qual cosa se li computaran com tres matèries.
c) En la modalitat d'Humanitats i ciències socials, les matèries de Llatí i de Matemàtiques aplicades a les ciències socials es comptabilitzen, cadascuna, com a dues matèries.
d) En la modalitat de Tecnologia, les matèries de Matemàtiques i de Tecnologia industrial es comptabilitzen, cadascuna, com a dues matèries.
Si un alumne cursa la matèria de Física i, a més, la matèria de Química (de la modalitat de Ciències), se li donarà com a cursada la matèria de Física i química, amb la qual cosa se li computarà també aquesta matèria pròpia de modalitat, a més de la Física.
En començar el batxillerat, l'alumne escull una modalitat.
L'alumnat ha de cursar, cada any, almenys tres de les matèries de la modalitat escollida.
En començar el Batxillerat l'alumne escull una modalitat.
L'alumne ha de cursar com a mínim 6 matèries pròpies de la modalitat escollida en el conjunt dels dos cursos de batxillerat.