projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El CoNCA convoca periodicament taules de treball integrades per diferents representants de les associacions sectorials culturals per tal de donar impuls a les mesures del documents de les 36 propostes.
Des del CoNCA, seguim treballant per impulsar el projecte de l'Estatut de l'Artista amb l'objectiu de buscar solucions als problemes laborals i jurídics detectats en cadascuna de les professions artístiques i culturals i dissenyar una estratègia d'actuació que permeti millorar la legislació vigent que regula el sector.
Properament, convocarem una nova taula de treball amb els diferents representants sectorials del món cultural per treballar el document que es lliurarà a nivell estatal a la Subcomissió per l'elaboració de l'Estatut de l'Artista al Congrés dels Diputats.
Partint de les experiències prèvies realitzades en els àmbits del circ i de la dansa, enguany es proposa una jornada per donar a conèixer els projectes que utilitzen tècniques pròpies de la arts visuals i plàstiques com a eina d'intervenció social.
La jornada es proposa presentar aquells projectes al quals poques vegades se'ls dona veu, però que són importants i incideixen de forma positiva tant en les persones o grups als que es dirigeixen com a la ciutadania en general.
Al llarg de la jornada es reflexionarà sobre la intervenció social amb tècniques artístiques i es alguns projectes representatius de la feina que estan realitzant diferents col·lectius en aquest àmbit de la mediació artística.
A més, enguany es comptarà amb la participació de Anna Forés i Miravalles, pedagoga i escriptora, especialista en resiliència.
Ponència general La mediació artística com a promotora de resiliència a càrrec de Anna Forés i Miravalles, pedagoga i escriptora, especialista en resiliència.
Taula rodona Les arts com a eina d'intervenció social.
Participa Fina Alert de l'associació Susoespai, Begoña Trujillo educadora social i artista freelance, Eva Vilanova d'Art&Coop i Montse Bobés d'Educo.
Modera Ascensión Moreno, directora del Màster en mediació artística de la Universitat de Barcelona.
Presentació de projectes Art de carrer i intervenció social.
Durant les jornades es presentaran 4 vídeos que mostren com treballen diferents organitzacions com Susoespai, Art&Coop, Fundació Contorno Urbano i Festival Gar-Gar.
Les arts en el context social (vídeos)
Acte de lliurament dels Premis Nacionals de Cultura 2018
El dia 12 de juliol, es lliurarant els Premis Nacionals de Cultura 2018 al Teatre Zorrilla de Badalona.
Aquest any els Premis Nacionals de Cultura, que atorga el Consell Nacional de la Cultura i de les Arts, reconeixen la trajectòria i el talent de quatre entitats i sis creadors del país.
Catorze, el centre de Titelles de Lleida, Josep Anton Codina, la Fundació Festa Major de Gràcia, la Fundació Pau Casals, Hausson, Fina Miralles, Jordi Pàmies, Valentí Puig i Albert Vidal reben la màxima distinció catalana en l'àmbit cultural.
El Teatre Zorrilla de Badalona acollirà el lliurament.
La cerimònia començarà a les 19:30 h
El passat 20 i 21 de novembre l'IEA Oriol M a rtorell de Barcelona va acxollir les II Jornades de Formació de Cilr, adreçades als professionals de la formació de circ a Catalunya, als professionals dels sector, a les intitucions, a les administracions públiques i entitats implicades i indirectament, en la formació circense i en definitiva a tohom interessat en aqeust debat.
Les jornades tenen com a punt de partida per al debat l'Informe "L'estat actual de la formació de circ a Catalunya.
Propostes de recorregut formatius"
El document forma part un informe més extens encarregat pel CoNCA a l'Associació de Professionals de Circ de Catalunya (APCC), del qual s'ha extret els apartats que s'han considerat més adients per a la reflexió prèvia per a les II Jornades de formació de circ a Catalunya, celebrades el novembre del 2010.
L'informe identifica qui són els formadors de circ, els àmbits en els que es treballa, quines tècniques ensenyen, quant temps hi inverteixen i quins projectes desenvolupen
L'Associació de Professionals de Circ de Catalunya (APCC), amb la col·laboració del Consell Nacional de la Cultura i de les Arts (CoNCA), ha impulsat un Cens de formadors de circ per identificar, quantificar i analitzar el nombre de formadors de circ que treballen a Catalunya.
Les dades públiques del cens es poden consultar en el Directori de Formadors de Circ, que actualment compta amb 90 formadors.
La recollida d'informació, impulsada per la Comissió de formació de l'APCC, es va fer entre el 21 de desembre de 2012 i el 6 de juliol de 2013 i a partir de les dades recollides el CoNCA ha elaborat l' informe El perfil del formador de circ a Catalunya.
La primera part de l'informe se centra en identificar qui són els formadors de circ que treballen a Catalunya:
- El 51% són dones i el 49% homes.
- Es tracta d'un col·lectiu jove, el 60,9% tenen entre 26 i 40 anys.
- La majoria resideixen a la província de Barcelona, més concretament, el 45,8% ho fan a la capital.
- Compten amb un nivell elevat d'instrucció, el 60% té titulació superior.
- La formació especial en tècniques de circ d'aquests professionals l'han realitzat principalment en tallers regulars o intensius, un 66,7% n'ha cursat.
- El 51,1% compta amb alguna formació en pedagogia del circ.
- De mitjana, fa 10 anys que es dediquen a la formació circense.
La segona part de l'Informe explica el t ipus de dedicació del formador, concretament quins són els àmbits en els que es treballa, quines tècniques ensenyen, quant temps hi inverteixen i quins projectes desenvolupen:
- Els formadors de circ no tenen una dedicació completa a aquesta activitat.
Hi dediquen de mitjana 13,7 hores a la setmana.
-La "formació d'adults" i els "tallers exteriors" són les activitats que més realitzen els formadors catalans.
-Els aeris és la tècnica que més formadors ensenyen.
-S'han identificat un total de 70 projectes formatius a Catalunya, el 45,7% estan especialitzats exclusivament en circ i el 74,3% s'imparteixen a Barcelona.
Actualment l'APCC esta recollint les dades del nou Cens d'espais de formació de circ de Catalunya.
Tot i el gran nombre i varietat de propostes formatives en circ a Catalunya, i tal com ja recull el II Pla integral del circ, falten dades concretes i actuals sobre els espais que formació de circ a Catalunya.
El Cens servirà per fer un anàlisi de les realitats, fortaleses i mancances dels espais i crear un directori on line i fer-ne difusió.
Des de la recuperació de les llibertats democràtiques a Catalunya i fins a l'actualitat la reintroducció de les festes populars, l'augment del consum de lleure en viu i el desenvolupament d'estratègies per a la dinamització urbana i turística les ciutats i destinacions turístiques catalanes han facilitat el creixement d'aquest tipus d'actes.
El caràcter transversal de moltes de les propostes dels esdeveniments i la centralitat del consum en el discurs social han generat una indiferenciació dels esdeveniments de base cultural que pot dificultar l'establiment de polítiques de recolzament així com la fixació d'objectius i l'organització d'estratègies comunes entre diferents ens de l'administració.
Un mateix esdeveniment pot tenir un ús divulgatiu, però també turístic i festiu i fins i tot comercial i tenir una orientació compartida entre la dinamització econòmica i la revalorització del patrimoni cultural a través de la recreació històrica.
Aquesta multidimensionalitat de les celebracions fa que no s'aprofiti plenament els potencials dels esdeveniments per esdevenir referents del desenvolupament local.
L'objectiu d'aquest informe és donar a conèixer l'inventari d'esdeveniments impulsat pel Consell Nacional de la Cultura i de les Arts (CoNCA) i la Direcció General de Cultura Popular, Associacionisme i Acció Culturals on s'ordena i es descriu la situació actual dels esdeveniments de cultura popular a Catalunya.
El codi de bones pràctiques és un conjunt de pautes d'actuació dels diferents actors que intervenen en l' àmbit de la creació i la interpretació musicals.
Aquest codi té per objecte aconseguir la màxima seguretat jurídica en les relacions professionals, laborals, mercantils o de qualsevol altre tipus que s'estableixen entre els autors i intèrprets d'obres musicals i qualsevol persona física i/o jurídica que es relacioni amb ells i que intervingui en l'àmbit de la creació i de la interpretació musical.
Aquest codi és d'aplicació en totes les relacions professionals que s'estableixin entre els artistes autors, intèrprets i/o executants d'obres musicals i qualsevol persona física i/o jurídica que s'hi relacioni dins l' àmbit de la creació i la interpretació musicals.
Principals seccions del document
Paràmetres d'interpretació i ús del codi
Condicions generals de contractació
Relació amb els mitjans de comunicació
Relació entre l'intèrpret i el promotor d'una activitat musical
Relació entre l'autor i l'agent cultural que encarrega una obra musical
Relació entre l'artista i el seu mànager
Relació entre l'artista i una discogràfica
Breus apunts sobre el contracte de distribució
Relació entre l'autor i una editorial de música
Per elaborar-lo ha estat fonamental la implicació de l'advocat i coneixedor del sector Eduard Iniesta que ha redactat el document base a partir del qual s'ha treballat.
També han contribuït amb aportacions importants les entitats següents:
Associació Catalana de Compositors
Associació Catalana d'Intèrprets de Música Clàssica
Associació de Músics de Jazz i Música Moderna de Catalunya
Associació Professional de Músics de Catalunya MUSICAT
Associació de Músics de Tarragona
Associació de Productors i Editors Fonogràfics i Videogràfics de Catalunya
Associació Professional de Representants, Promotors i Mànagers de Catalunya
Associació de Sales de Concerts de Catalunya
Gremi d'Editorials de Música de Catalunya
Aquest codi de bones pràctiques conté un conjunt de recomanacions i compromisos sobre la pràctica de la dansa destinats a afavorir la qualitat artística, preveient els problemes i els conflictes en el comportament dels diferents agents implicats.
Una proposta d'aquest tipus dibuixa un marc específic que té en compte les peculiaritats dels professionals per tal de permetre l'establiment de pautes d'actuació generalitzades que permetin assolir la millora de les condicions existents i l'equilibri entre els diferents interessos en joc.
Llibertat de creació i d'expressió
Drets d'autor del creador de dansa
Drets morals del creador de dansa
Drets patrimonials del creador de dansa
Difusió de l'obra del creador de dansa
Drets econòmics del creador de dansa per l'explotació de la seva obra
Remuneració econòmica del creador de dansa
DRETS I RESPONSABILITATS DEL COREÒGRAF
DRETS I RESPONSABILITATS DE LA COMPANYIA
Especificitats del col·lectiu d'artistes del règim general de la Seguretat Social per a la dansa
DRETS DE PROPIETAT INTEL·LECTUAL I IMATGE EN ELS ESPECTACLES DE DANSA
Documentació fotogràfica i videogràfica
Copyleft i altres llicències alternatives
El maig de 2010 es va presentar el Pla integral de les arts escèniques i musicals per a tots els públics que aborda des de diversos vessants la millora general de les condicions de producció, exhibició i distribució de les arts escèniques i musicals per a infants i joves a Catalunya.
Entre d'altres accions, recull l'elaboració d'un codi de bones pràctiques que sigui d'utilitat per als professionals del sector i ajudi a la dignificació de la professió.
Aquest codi s'adreça a tots els professionals que treballen en el sector de les arts escèniques i musicals dirigides al públic infantil i juvenil.
Això inclou els diferents gèneres i llenguatges artístics que són habituals com el teatre, la música, el teatre musical, el circ, la dansa, els titelles, la màgia i les seves diverses combinacions.
Aquest codi també recull tot un seguit d'indicacions i de recomanacions que s'adrecen a tots els qui programen espectacles i que permeten millorar les condicions de programació i d'exhibició dels espectacles infantils i juvenils.
Des de les condicions tècniques relacionades amb la representació teatral fins a les que afecten la seva comunicació o la seva promoció.
Inscripció a la Seguretat Social
El II conveni col·lectiu de treball del sector dels actors i les actrius
Gestió pròpia per part de la companyia
Agències i representants artístics
Exigències del programador cap a la companyia quan el programador és l'administració pública
LA PROGRAMACIÓ D'ESPECTACLES ADREÇATS ALS ESCOLARS
Aspectes a tenir en compte per a la programació d'espectacles adreçats als escolars
Propietat intel·lectual i beneficiaris
Obligacions dels organitzadors pel que fa als drets d'autor
Drets d'imatge i material promocional
Aquest catàleg pretén obrir les portes del que ha estat la primera exposició que ha acollit el nou edifici del Canòdrom
L'espai, que encapçalarà la Xarxa Pública de Centres i Espais d'Arts Visuals de Catalunya i que se situarà a l'altura dels grans equipaments culturals del país, es presenta a la ciutat de Barcelona en forma d'un gran somriure.
Un somriure que transmet optimisme i que representa l'evolució i la revolució d'un barri que s'obre al futur amb entusiasme, el mateix que ens produeix a tots els membres del Plenari del Consell Nacional de la Cultura i de les Arts poder celebrar el nostre primer aniversari contribuint, amb l'exposició Canòdrom 00:00:00, al desenvolupament d'un projecte d'aquesta entitat en col·laboració directa amb l'Ajuntament de Barcelona.
- Exposició Canòdrom 00:00:00 Pilar Parcerisas i Colomer
El Canòdrom meridiana convertit en centre d'art 1962-2010
L'elaboració de les regles (sobre la marxa) // Anna Danieri
ALBERT GUSI: itinerari pel barri del Congrés amb els veïns i les veïnes del Canòdrom,
amb el Jordi -l'amic invident- i amb el Maizer -el gos fotògraf
Veure el barri, crear paisatges // Albert Martínez López-Amor
JORDI MITJÀ: DISPERSIÓ DE LA PRIMERA PEDRA.
PER UNA INAUGURACIÓ PERMANENT DEL CANÒDROM
Simbologia i origen d'un context // David Armengol
Conversa: posicions i recorregut // Francesco Carreri, Domènec, Pau Faus i Pere Grimau
des recollides a partir de la documentació lliurada pels sol·licitants.
El CoNCA va avaluar l'any 2016 la Filmoteca i les seves activitats durant el trienni 2012-2014.
Entre d'altres conclusions de l'avaluació estratègica destaquen les següents:
És fonamental una estratègia social a llarg termini per a desenvolupar objectius i actuacions concretes que incideixin en la integració de col·lectius multiculturals o en risc.
Es considera bàsic disposar del servei de ticketing on line de forma operativa.
En l'informe de seguiment de la Filmoteca (2015-2018) s'evidencia l'evolució de l'equipament des de la darrera avaluació estratègica, en el marc del procés de millora contínua en el que es basa el CoNCA: les febleses i les fortaleses detectades, les recomanacions, els canvis organitzacions i les activitats i accions de l'equipament els darrers tres exercicis son les informacions que permeten noves conclusions.
El CoNCA considera que la Filmoteca desenvolupa amb qualitat i eficiència la difusió i la patrimonialització de la cultura cinematogràfica, al país i a l'exterior, i fa factible la molt preuada permeabilitat cultural.
En paral·lel, és evident que la governança no facilita ampliar l'acció i portar-la a la pràctica, tal i com ho fan altres equipaments nacionals: sense personalitat jurídica pròpia es condiciona l'accés a noves vies de finançament i es dificulta disposar del contracte programa que li garanteixi compromís pressupostari públic.
Un llibre promogut pel CoNCA que relata la història dels Premis Nacionals de Cultura atorgats per la Generalitat de Catalunya des de l'any 1932.
La seva autora, Rosa Serra i Majem, proposa una crònica il·lustrada dels Premis que recorre antecedents i circumstàncies, a més de retrobar i homenatjar els que n'han estat protagonistes: els homes i les dones que els han merescut.
L'esdevenir d'uns Premis que han reconegut i distingit el talent i la creativitat del país, en definitiva, l'art i la cultura que han contribuït a bastir la nostra història.
Aquest informe persegueix fer una aproximació quantitativa a la realitat del patrocini i el mecenatge culturals a Catalunya que ha de facilitar el coneixement de la situació actual.
Mesurant el volum del patrocini i mecenatge que les empreses destinen al sector cultural s'aconseguirà un coneixement més gran d'aquest fenomen i es posaran les bases per identificar els aspectes que cal tenir en compte a l'hora d'incentivar aquestes pràc­tiques que afavoriran la cultura del nostre país.
L'informe té un doble caràcter, descriptiu i analític, ja que pretén un coneixement aprofundit del patrocini cultural empresarial, en el marc de la comu­nicació social i en el de la responsabilitat social corporativa, tant en l'àmbit dels grans projectes culturals com en l'específic de caràcter local.
L'estudi fa un desglossament específic segons les característiques de les diferents empreses (grandària, cotització en borsa, etc.) per poder detectar valoracions diferents i estadísticament significatives.
Aquest manual esdevé una síntesi de l'informe "Avaluació estratègica.
S'hi pot trobar el resum de la metodologia definida per a l'avaluació dels equipaments culturals, amb les fases, processos i procediments amb els que s'articula.
Editat en un format molt visual, el document pretén ser una eina útil per a la gestió d'equipaments culturals i l'estudi de la seva capacitat d'assolir les fites que s'hi defineixen.
Aquest document proposa una sèrie d'estratègies de política governamental alhora que informa a agents culturals i entitats donants sobre recursos de mecenatge i patrocini.
Les mesures concretes que s'hi formulen suposen el punt de partida per a una negociació més àmplia amb el conjunt d'operadors del sector.
L'objectiu d'aquest treball que es fa públic és el d'establir unes bases per reorientar la transformació de les polítiques culturals, econòmiques i fiscals fins ara vigents.
Tres eixos clau s'utilitzen per explicar les pràctiques de patrocini i mecenatge, així com per organitzar les propostes i recomanacions que recull l'estudi:
a) La realitat social, un aspecte que té en compte la formació dels valors i les tendències socials, el comportament dels públics culturals i dels mitjans i les xarxes de comunicació.
b) Les polítiques públiques, tant les específiques de cultura com les econòmiques i fiscals, les comunicatives, d'educació i de regulació del tercer sector.
c) Els operadors, que inclou les empreses i els donants particulars, les entitats culturals receptores i els agents i les plataformes de mediació.
Les estratègies d'actuació inclouen tant orientacions genèriques com accions d'ordre legislatiu i executiu, així com canvis d'hàbits en la gestió dels agents que treballen en cultura.
Aquest Decàleg és el resultat d'un treball dut a terme per la Universitat de Barcelona per encàrrec del CoNCA que ha comptat amb el suport de Fundació Banc de Sabadell.
L'avaluació estratègica del MNAC (exercicis 2010-2012)
La primera avaluació a l'equipament correspongué als anys 2010, 2011 i 2012.
De les principals febleses i recomanacions sorgides del treball se'n pot destacar:
En el marc del procés de millora contínua, l'informe de seguiment es basa en les reflexions que s'apunten en el document d'avaluació.
A partir de les febleses i recomanacions derivades del període 2010-2012, el seguiment evidencia les característiques del MNAC i de les seves activitats al llarg del quadrienni 2013-2016.
Amb les dades disponibles es pot afirmar que el MNAC actua de forma eficient en el rol de líder i articulador sectorial mitjançant les col·laboracions i les interaccions amb els integrants de la Xarxa de Museus d'Art de Catalunya.
Altrament, es considera que les activitats de valor afegit generades per producció interna han possibilitat el creixement de públics i una innegable acceptació del rol cultural, educatiu i social que es porta a terme.
De les recomanacions suggerides, a l'informe destaquen les següents:
L'objectiu de l'informe anual és establir una cartografia de la situació actual amb la voluntat d'extreure'n un diagnòstic per avaluar l'estat general de la cultura i de les arts a Catalunya i, al mateix temps, l'estat sectorial de cadascuna de les pràctiques artístiques i culturals.
Pel que fa a l'aspecte general de l'estat de la cultura, aquest informe ha volgut plantejar, amb una ambició teòrica i estratègica gairebé fundacional, el posicionament del CoNCA davant d'alguns aspectes considerats com a prioritaris a l'hora d'avaluar la situació present: de forma preeminent, la dimensió social de la cultura, la dimensió econòmica del sector cultural, les relacions entre cultura i educació, la responsabilitat territorial de la cultura i la seva projecció internacional i el paper cultural del patrimoni.
Pel que fa als sectors culturals i artístics, en aquest informe anual s'ha avaluat la situació d'alguns àmbits que semblava important considerar, sense pretensions d'incloure'ls a tots en aquesta primera edició: les arts visuals, la fotografia, el cinema, el disseny, l'arquitectura, el teatre, la dansa, el circ, la música, els llibres i l'edició, la cultura científica i la cultura popular i tradicional.
Aquest és el segon Informe anual que publica el CoNCA.
El diagnòstic sectorial sobre l'any 2010 s'acompanya enguany de la reflexió al voltant de dos temes cabdals pel país: l'anàlisi dels continguts culturals i artístics del sistema educatiu i el desenvolupament del turisme cultural com a generador de riquesa.
L'anàlisi dels sectors culturals va acompanyat de recomanacions, suggeriments i propostes que poden millorar les diverses problemàtiques detectades.
La crisi ha suposat un fre pel món cultural, tant pel que fa a les inversions i als pressupostos, com pel que fa a la greu demora dels pagaments als artistes per part de les administracions.
Tot i això, hi ha la percepció que el sector cultural resisteix: es mantenen els índexs de consum cultural com demostren, per exemple, l'èxit del cinema català amb un increment d'espectadors del 52%, l'augment del nombre d'usuaris de les biblioteques en un 5,6%, l'ocupació estable dels teatres que, pràcticament, igualen les xifres de l'any passat, i el reconeixement de patrimoni universal d'algunes manifestacions de la nostra cultura popular com els Castellers i el Flamenc.
I així mateix, també cal destacar la projecció permanent i continuada, amb gran reconeixement, d'artistes catalans a l'exterior.
Tanmateix, persisteixen algunes problemàtiques que són comunes a tots els sectors culturals del país com una manca d'atenció a les polítiques culturals que es desenvolupen al territori, l'absència d'una política clara de patrimonialització de la creació contemporània, les dificultats per bastir estructures de distribució i de difusió enfront una inflació de producció, i el canvi de model cultural que les noves tecnologies dibuixen en sectors com l'edició, la música o l'audiovisual, amb les conseqüents tensions per adaptar el concepte dels drets de propietat intel•lectual a les noves dinàmiques de creació.
Davant d'aquestes febleses, l'Informe proposa mesures d'actuació que passen per una major internacionalització de la cultura catalana, la necessitat d'impulsar programes d'alfabetització artística que proporcionin als alumnes eines per créixer socialment i per disposar de criteri a fi de valorar amb més coneixement de causa i amb sensibilitat les propostes artístiques i culturals, i la urgència d'avançar amb la definició d'un estatut de l'artista que proposi mesures correctives de fiscalitat i reguli les relacions entre els diferents agents de l'activitat artística.