projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
És la primera iniciativa del Programa de compra pública d'innovació de la RIS3CAT
El 14 de desembre ha tingut lloc l'acte públic de consulta al mercat per incorporar tecnologies sostenibles en els ferms de les carreteres de la Generalitat de Catalunya mitjançant una compra pública d'innovació (CPI).
Hi han assistit prop de 50 representants d'empreses, universitats, centres tecnològics i administracions públiques interessats.
Aquesta primera iniciativa del Programa de compra pública d'innovació de la RIS3CAT, que s'emmarca en el Pla nacional de compra pública d'innovació, coordinat pel Departament de la Vicepresidència i d'Economia i Hisenda, es traduirà, en una primera fase, en dues actuacions de millora del ferm per executar durant el 2017, a les carreteres B-224 entre Vallbona d'Anoia i Piera (l'Anoia) i a la TV-7013, entre Alforja i la Selva del Camp (el Baix Camp).
La CPI representa un canvi cultural radical en la manera de comprar de l'Administració, que vol potenciar la innovació com a clau per impulsar l'economia i la competitivitat del país.
A partir d'aquesta fórmula, les administracions poden demandar productes o serveis que encara no existeixen en el mercat i, d'aquesta manera, s'obren noves oportunitats per a les empreses, que han de proposar solucions en l'àmbit de l'R+D+I i la millora dels serveis públics.
52 milions d'euros fins al 2021
Aquesta iniciativa pretén promoure l'aplicació de materials i tecnologies més sostenibles en el disseny, la producció, la construcció i el manteniment de ferms per a carreteres, i aportar nous valors afegits a la seva funcionalitat bàsica de seguretat viària.
Les primeres dues actuacions que s'impulsaran mitjançant aquest procediment sumen una inversió prevista de dos milions d'euros i seran les primeres d'un pla per aplicar ferms més sostenibles, amb un pressupost de 52 milions d'euros fins al 2021.
Per definir la futura licitació d'aquestes obres, el Departament de Territori i Sostenibilitat inicia aquesta consulta al mercat, que estarà oberta fins al 31 de gener del 2017.
Els principals objectius són aconseguir la màxima participació de les parts interessades, conèixer les característiques tècniques i la qualitat de les solucions que proposa el mercat, i permetre als interessats formular comentaris i suggeriments, que seran considerats per l'òrgan de contractació en la preparació de la licitació.
L'anunci de la compra pública d'innovació s'ha publicat al Diari oficial de la Unió Europea i a la plataforma de Contractació de la Generalitat de Catalunya.
D'altra banda, es preveu un acte públic de presentació d'aquesta iniciativa el 14 de desembre, a la seu del Departament de Territori i Sostenibilitat.
El programa de compra pública d'innovació de la RIS3CAT té un pressupost de 50 milions d'euros del Programa operatiu del FEDER 2014-2020 per finançar la despesa directament associada amb les activitats d'R+D+I de projectes de CPI.
Aquest programa té com objectiu principal impulsar projectes de compra pública que siguin innovadors, que donin resposta a les necessitats socials i que contribueixin a la transició cap a l'economia circular, és a dir, ambientalment sostenible.
El Programa s'emmarca en les estratègies RIS3CAT i SmartCAT
El Govern ha aprovat la creació i posada en marxa del Programa de recerca i innovació en tecnologies digitals avançades, que impulsarà i coordinarà els diferents agents de recerca i innovació en l'àmbit de les TIC de Catalunya per aconseguir que el país esdevingui un hub europeu i global en tecnologies digitals transformadores de l'economia i la societat.
El Programa té un pressupost d'uns 10 milions d'euros, procedents del Pla d'acció de la RIS3CAT, finançat pel Programa operatiu del FEDER de Catalunya en el període 2018-2020.
Durant el 2017 es destinaran 500.000 euros addicionals associats al pressupost de la Secretaria de Telecomunicacions, Ciberseguretat i Societat Digital, per a la fase de llançament del Programa, així com per a la identificació dels reptes de país als quals es vol donar resposta i la definició de les línies de recerca i innovació associades al Programa.
Segons estableix l'Acord, els principals objectius estratègics d'aquest Programa són:
En el marc d'aquest Programa es desenvoluparan projectes col·laboratius d'R+D+I en tecnologies digitals avançades com ara el 5G, la internet de les coses, la intel·ligència artificial, la visió per computador, el Blockchain o les tecnologies quàntiques, orientats a resoldre reptes de país que s'identificaran amb la participació dels diferents departaments de la Generalitat de Catalunya.
En aquesta jornada, experts de la Comissió Europea, del Banc Europeu d'Inversions, de la Generalitat i d'altres institucions expliquen la manera en què el Pla d'inversions per a Europa pot ajudar les empreses i administracions de Catalunya.
Amb el Pla d'inversions per a Europa, la Unió Europea vol fer front al dèficit d'inversió que pateix el continent.
Tot i que hi ha liquiditat en el mercat, el nivell d'inversió continua estant per sota del que hi havia abans de la crisi econòmica i financera i això dificulta la recuperació.
El Pla ja ha donat un nou impuls a les inversions a Europa.
En els propers anys eliminarà obstacles, millorarà la informació i mobilitzarà almenys 315 000 milions d'euros, 75 000 milions dels quals aniran a parar a les pimes.
Jornada "El Pla d'Inversions per a Europa: Oportunitats per a Empreses i Administracions"
L' Estratègia de recerca i innovació per a l'especialització intel·ligent de Catalunya (RIS3CAT) és la resposta de Catalunya a l'exigència de la Comissió Europea que els estats i les regions de la Unió Europea elaborin estratègies de recerca i innovació per a l'especialització intel·ligent ( research innovation strategies for smart specialisation, RIS3) que s'ajustin al seu potencial d'innovació.
La RIS3CAT promou la visió de Catalunya com un país de base industrial, que té una economia oberta, competitiva i sostenible, i que combina talent, creativitat, un teixit empresarial diversificat i un sistema propi de recerca d'excel·lència, en el marc d'una societat dinàmica, emprenedora i inclusiva.
Hi conviuen multinacionals i empreses locals, sectors consolidats i amb lideratge internacional i sectors tecnològics emergents.
La RIS3CAT es focalitza en set àmbits sectorials d'especialització i sis tecnologies facilitadores clau que han de facilitar a Catalunya la transició cap a un model econòmic més competitiu, sostenible i integrador.
La Unió Europea promou un procés dinàmic d'especialització intel·ligent que resulta de les decisions d'inversió dels agents de Catalunya, tant de les empreses com de les universitats i els altres agents de recerca i innovació.
La Plataforma RIS3-MCAT visualitza la contribució dels fons europeus a aquest procés d'especialització intel·ligent, sectorial i tecnològica, del sistema de recerca i innovació de Catalunya.
Un dels principals reptes de la RIS3CAT és explorar i promoure noves formes de col·laboració dels anomenats agents de la quàdruple hèlix (administració pública, agents de recerca i innovació, empreses i societat civil) per donar respostes innovadores i més efectives als reptes que tenim com a societat.
Per això calen nous enfocaments i metodologies, com ara els que trobareu a Innovació social i col·laborativa.
El Pla d'acció de la RIS3CAT 2015-2020, que s'actualitza anualment, conté els instruments de suport a la recerca i la innovació cofinançades pel Programa operatiu del FEDER de Catalunya 2014-2020.
El Banc Europeu d'Inversions (BEI) finança projectes que contribueixen a les prioritats de creixement econòmic, ocupació, cohesió social i sostenibilitat ambiental de la Unió Europea.
S'emmarquen en el Pla Juncker els projectes del BEI que comporten més risc financer.
Per sol·licitar un préstec al BEI, bàsicament cal fer-li arribar la informació necessària perquè pugui valorar:
Durant el període 2014-2020 la política regional de la Unió Europea es finança mitjançant cinc fons, els fons estructurals i d'inversió europeus (FEIE), regulats pel Reglament (UE) 1303/2013 del Parlament Europeu i del Consell:
Amb la voluntat de contribuir al desenvolupament econòmic dels països de la Unió Europea i d'acord amb les prioritats de l'estratègia Europa 2020, la política regional de la Unió Europea emmarca els fons estructurals i d'inversió europeus en onze objectius temàtics comuns.
Al municipi de Gaià s'hi han trobat algunes restes arqueològiques que demostren que al terme hi havia la presència de diferents poblats ibèrics.
De l'Edat Mitjana destaca sobretot el castell de Gaià, que es cuidava del territori adjacent i de la gent que hi vivia.
En aquell temps, Gaià tenia tres parròquies: Santa Maria de Gaià, Sant Esteve de Vilaramó i Sant Pere de la Roca (també coneguda com Sant Pere de les Cigales o Sant Pere de Monistrol).
I també són notables les esglésies romàniques restaurades de Sant Jordi de Lloberes i de Sant Andreu de Genescà, així com la capella de Sant Bartomeu de la Vall de Vilaramó i la capella de Santa Àgata.
I de l'Edat Moderna cal destacar l'antiga rectoria barroca (a tocar de l'església de Santa Maria de Gaià) avui convertida en hostal, que conserva una façana esgrafiada, i el mas Vilagaià, que durant aquella època va crear una colònia agrícola dins els seus terrenys; el més conegut és el Pla del Forn.
Aquesta colònia va arribar a reunir més de vint-i-cinc famílies de colons que es dedicaven a treballar la vinya i l'olivera.
Gaià compta amb el nucli de Galera, que es va originar el segle XVII com a residència dels rabassaires que menaven la terra del baró de Vilagaià.
D'altra banda, Gaià compta amb diversos masos disseminats pel terme municipal.
Entre ells, el mas la Codina, el mas Coll de Comadons, el mas Matamala, el mas la Noguera, el mas la Riera, el mas el Soler de Lloberes, el mas Vilagaià i el mas Vilaró, així com cal Cepillot, cal Genescà, ca l'Obradors, cal Paloses, cal Pragonès, cal Prat, cal Puig i cal Sala.
La població ha anat variant amb els segles.
Així, l'any 1497 acollia 14 focs, l'any 1717 comptava amb 238 habitants i el 1877 ja eren 662 habitants.
El nombre màxim d'habitants el va assolir l'any 1930, amb 718 persones, i a partir de llavors ha anat disminuint la població (el 1950 eren 589 persones, el 1970 ja només n'hi havia empadronades 241, i el 1992 havia baixat a 143 habitants).
En el darrer padró municipal, de l'any 2019, hi ha comptabilitzades 175 persones.
Podeu obtenir més informació clicant sobre el següent enllaç:
(fotografies del web Ajuntament de Gaià )
Ens cal atendre l'emergència habitacional, des de tots els vessants, amb especial atenció social i real a la vulnerabilitat.
El 131è president afirma en una declaració institucional que les properes eleccions "han de ser un nou plebiscit que confirmi el referèndum del Primer d'Octubre".
També decideix no tancar els parcs infantils però sí recomanar pautes d'ús d'aquests espais per a famílies i administracions locals.
La consellera Teresa Jordà creu necessària la creació d'una agenda "que permeti identificar els problemes amb els quals s'enfronta l'espai rural i buscar solucions per com afrontar-los".
Presidida per la delegada del Govern a la Catalunya Central, hi han participat diversos departaments de la Generalitat, institucions locals i comarcals, empreses i comitès d'empresa.
La delegada Alba Camps revisa projectes cooperatius i socials amb el conseller El Homrani.
Aquesta i altres activitats, al Moments del compte de Twitter de la Delegació.
L'inici de la tardor és un bon moment per revisar què coneixem i què podem descobrir de nou del patrimoni cultural.
La col·laboració central: web "Escola segura"
Es tracta de l'obra feta per Manel Costa, un treball abstracte que ha recollit grans elogis.
L'espectacle Bona Gent tindrà lloc el proper 5 de maig a la Sala Polivalent
A falta de reunir-se amb les diverses associacions, entitats i agents implicats a la Fira de Sant Isidre, el Consell Comarcal valora molt positivament l'esdeveniment d'enguany.
L'acte ha comptat amb la participació del president de la Diputació de Lleida i del director dels SSTT d'Agricultura de la Catalunya Central.
La presidenta de l'ens demana inversió a la comarca.
El Consell Comarcal i la comissió organitzadora planifiquen el cap de setmana de la Fira amb un calendari d'activitats que es podran seguir a través de les xarxes socials.
Davant les circumstàncies actuals provocades pels efectes del COVID-19, les mesures de prevenció aplicades, les experiències d'altres països predecessors i la incertesa temporal, el Consell Read More...
Es tracta de l'obra feta per Manel Costa, un treball abstracte que ha recollit grans elogis A menys d'un mes per l'inici de la 67a Fira de Sant Isidre de Solsona, el Read More...
Gemma Colell, autora del treball, va destacar el seu caràcter abstracte i els trets representatius de la comarca El Consell Comarcal del Solsonès va acollir la presentació del cartell de la 66a Read More...
L'espectacle iTIME tindrà lloc el proper 6 de maig a la Sala Polivalent A partir de la col·laboració de la UBIC Solsona i el Consell Comarcal del Solsonès, l'humorista Peyu actuarà el Read More...
El director de Solsonès Fires, Josep Caelles, presenta el cartell de l'edició d'enguany, obra de Domènec Marmi "No ens jubilem, la seixanta-cinquena edició de la Fira de Sant Isidre la preparem amb Read More...
El Consell Comarcal reuneix diverses entitats a l'espai del Casal Cívic Les botifarres a la llosa, la cargolada solidària i el cafeslàlom es reuniran en un espai conjunt entre el Casal Cívic Read More...
En la Jornada Econòmica del Solsonès es van plantejar diversos reptes per a les empreses del S. XXI La presidenta del Consell Comarcal del Solsonès va encetar dissabte passat la 21a Jornada Read More...
El gran nombre d'inscripcions obliga a una segona sessió amb productes de proximitat Finalment, el Casal Cívic Xavier Jounou acollirà, en el marc de la Fira de Sant Isidre, un segon taller Read More...
Consulteu aquí tota la programació
La 32a edició del Mercat de Música Viva de Vic ha contribuït a la dinamització del sector en plena pandèmia i ha estat un espai de trobada necessari pels professionals de la música
Els concerts presencials per aquest divendres es mantenen
Neix Fira al Parc coincidint amb la 32a edició del Mercat de Música Viva de Vic
Les administracions públiques han adquirit, en els últims anys, el compromís de ser transparents i demostrar bon govern.
Per aconseguir dur-ho a terme, impulsen mecanismes per enfortir les seves relacions amb la ciutadania, incrementar la transparència de la seva activitat i garantir el bon govern.
En aquest sentit, la Delegació Territorial del Govern de la Generalitat a la Catalunya Central ha ampliat, aquest mes de gener, els continguts del seu web, amb l'apartat Dades Obertes i Interactives.
En aquest nou apartat hi trobareu una llista de dades obertes destacades, agrupades per temes, així com enllaços als webs de Dades Obertes, Govern Obert, Transparència i Participació Ciutadana de la Generalitat.
L'objectiu és ampliar el llistat de dades obertes destacades, per facilitar a la ciutadania la cerca d'aquesta informació i, a la vegada, garantir bones pràctiques en el servei.
� L'any 2017, a la Catalunya Central han perdut la vida en un accident de trànsit (tant a zona interurbana com a zona urbana) un total de 25 persones, un 32% més que l'any anterior.
Pel que fa al nombre d'accidents mortals de trànsit s'han registrat un total de 21.
Aquesta xifra representa un 24% més de sinistres mortals que al 2016.
Pel que fa als ferits greus, el 2017 en va haver-hi 185, un 13% menys que l'any anterior.
Entre l'1 de gener i el 31 de desembre de 2017 a les carreteres de la Catalunya Central hi ha hagut 21 víctimes mortals (registrades a 24 hores).
Això representa un increment del 24% de les víctimes respecte al 2016.
Pel que fa al nombre d'accidents mortals de trànsit a les carreteres catalanes es registra un total de 17.
Aquesta xifra representa un 13% més de sinistres mortals que al 2016.
Pel que fa als ferits greus, l'any 2017 en va haver-hi 121, un 17% menys que l'any anterior.
Al Bages i el Solsonès s'han reduït les víctimes mortals respecte a l'any anterior.
Tant en el cas del Bages com del Solsonès parlem d'una víctima menys.
A l'Anoia i el Berguedà les víctimes mortals en accidents de trànsit han augmentat, especialment al Berguedà on l'increment és de 0 a 3 víctimes mortals.
L'increment a l'Anoia és de 3 a 4 víctimes mortals.
Al Moianès no hi va haver cap víctima mortal.
Entre l'1 de gener i el 31 de desembre de 2017 a les vies urbanes hi ha hagut 4 víctimes mortals.
Això representa un increment del 100% de les víctimes respecte al 2016, quan van morir per sinistre viari 2 persones.
Pel que fa al nombre de sinistres mortals, durant el 2017 a les vies urbanes catalanes se n'han registrat 4, dos més que a l'any anterior.
Les persones que han resultat ferides greus durant l'any 2017 a zona urbana han estat 64, la qual cosa representa una reducció del 4%.
De les 4 victimes mortals, 2 van pasar a Osona, 1 a l'Anoia i un altre al Bages.
El context religiós de Catalunya ha experimentat canvis importants, al llarg dels darrers decennis, causats fonamentalment pels fenòmens migratoris i pels processos de globalització.
En aquest sentit, destaca l'increment que ha experimentat la diversitat religiosa, que s'ha traduït en un augment del nombre de confessions presents a Catalunya i dels seus centres de culte.
Per tot això, la Direcció General d'Afers Religiosos organitza un curs sobre la Diversitat religiosa a Catalunya.
Conceptes i criteris d'aplicació.
Aquest curs ofereix la possibilitat de conèixer les diverses religions que estan establertes a Catalunya i les seves característiques principals, com a aproximació a la realitat religiosa de Catalunya en l'actualitat.
Els objectius del curs són tres:
El programa del curs està format pels següents apartats:
El curs està dirigit als empleats públics en general i, específicament, a aquells que hagin de planificar serveis públics o atendre persones d'orígens culturals i de religions diverses.
Els jocs d'atzar són activitats recreatives que generen espais d'entreteniment i socialització i han acompanyat l'ésser humà al llarg de la història.
Per a la majoria de persones, la pràctica d'aquests jocs és una activitat d'entreteniment i d'oci, però hi ha persones que s'allunyen de les pautes d'un joc responsable i practiquen aquesta activitat d'una manera desmesurada i sense control.
En aquests casos, el joc esdevé una addicció i pot comportar greus problemes tant a les mateixes persones jugadores com al seu entorn familiar i social.
Al marge que les persones afectades puguin buscar suport mèdic o psicològic per superar l'addició, la Generalitat ofereix la possibilitat que les persones que pateixen addició al joc o que consideren que estan en risc de patir-la puguin demanar, de manera voluntària, que se'ls prohibeixi l'accés als establiments de joc, mitjançant la inclusió en l'anomenat Registre de persones que tenen prohibit l'accés a salons de joc, casinos i sales de bingo.
Aquest Registre és una base de dades on consten aquelles persones que no poden entrar als establiments de joc esmentats, ja sigui perquè així s'ha establert en una resolució judicial o per sanció administrativa, o perquè la persona s'ha autoprohibit l'entrada a petició pròpia.
Hi ha dos tipus d'autoprohibicions, la simple, que demana la persona interessada de manera voluntària, i la reforçada, que és aquella que, a més, té el reforç d'una altra persona major d'edat, amistat o familiar, designada per la persona sol·licitant.
Transcorregut el període mínim fixat, es podran cancel·lar a sol·licitud de la persona sol·licitant.
En el cas de les autoprohibicions reforçades, la cancel·lació s'ha de demanar de manera conjunta amb la persona reforçant.
Aquestes autoprohibicions es poden tramitar al Servei Territorial del Joc i d'Espectacles a la Catalunya Central, adscrit a la Delegació Territorial del Govern i ubicat al Palau Firal de Manresa.
També es poden tramitar als altres serveis territorials del Joc i d'Espectacles i a la Direcció General de Tributs i Joc.
D'altra banda, des de fa alguns anys, l'addicció al joc té un nou escenari que la fa encara més freqüent: el joc online.
En aquest cas, els afectats acostumen a ser persones, majoritàriament joves, que no juguen a les màquines escurabutxaques ni freqüenten bingos o casinos però que, en canvi, juguen des de casa, amb l'ordinador o el mòbil, i a qualsevol hora.
El joc online està regulat per la normativa estatal i les persones que hi són addictes tenen també la possibilitat de demanar l'autoprohibició, mitjançant la inclusió al Registre general d'interdiccions d'accés al joc, que gestiona la Direcció General d'Ordenació del Joc, adscrita al Ministeri d'Hisenda.
Tanmateix, la sol·licitud pot ser presentada a les oficines de la Generalitat, que s'encarregaran de remetre-la a l'organisme competent.
Sóc Xavier Vinuesa Aumedes, nascut a Barcelona el 1971 i veí de Collsuspina des de fa 16 anys.
Tinc la llicenciatura en psicologia i diplomatura en educació social.
Des de l'any 1998 estic vinculat a la intervenció amb infants vulnerables i la dinamització artística i cultural.
Sóc president i fundador de l'Associació Artística Desperta Espurnes, fundador i organitzador del festival Giracirc i, en l'actualitat, també director d'un centre de joves migrats sols.
Principalment m'aporta creixement personal, ja que tot el que realitzo professionalment és el resultat dels meus aprenentatges durant el llarg de la vida, els quals representen el meu present laboral amb el que em sento plenament realitzat i identificat.
Cultura de l'esforç, empatia i escolta activa.
Si les persones sabem escoltar l'altre, entendre el seu punt de vista i treballar per aconseguir els objectius establerts, la nostra societat serà més justa i avançada.
La meva estada durant dos anys a Colòmbia (1998-2000), on vaig començar la meva trajectòria professional intervenint amb infants del carrer i aplicant l'art i la cultura com una de les estratègies més importants.
El que desitjo és mantenir els projectes en els quals estic actualment vinculat: el festival Giracirc, l'Associació Artística Desperta Espurnes i la direcció del centre de menors.
I el meu objectiu principal és poder transmetre valors positius als meus fills i que aquests mirin i entenguin el món en totes les seves dimensions.
Com a negativa i vergonyosa, les violacions reiterades a noies joves del territori, i com a positiva, que el Giracirc ha pogut celebrar la seva cinquena edició malgrat la Diputació de Barcelona enguany no ha aportat cap subvenció econòmica.
Amb el món rural i en l'essència més profunda del que per mi significa Catalunya.
Per mi és el símbol més important del nostre territori.
Compartir el temps amb la meva família, escriure i explicar contes i viatjar pel món.
Sí, la comunicació és la base de les relacions humanes; sense ella viuríem en un món fosc i individual.
Que el món aconseguís un equilibri real, on els països del nord s'impliquessin en el desesnvolupament del sud sense buscar beneficis econòmics, sinó socials, i al mateix temps que les persones es puguessin moure lliurement pel món sense restriccions.