Aquesta Llei conté els pressupostos de la Generalitat de Catalunya per al 1997, els quals s'emmarquen dins un context en què la reducció del dèficit, d'acord amb els escenaris de convergència europea, esdevé l'objectiu bàsic.
En coherència amb aquesta finalitat, la contenció de la despesa pública en el conjunt del pressupost, amb una adequada priorització de les línies d'actuació de la Generalitat i del sector públic vinculat o dependent, es planteja com a element determinant en la configuració de l'estat de despeses, i és especialment remarcable la reducció de les transferències a les entitats de l'esmentat sector públic.
D'altra banda, l'any 1997 és el primer d'aplicació del nou sistema de finançament aprovat al si del Consell de Política Fiscal i Financera el 23 de setembre de 1996, que amplia el principi de corresponsabilitat fiscal, mitjançant la cessió parcial de l'impost sobre la renda de les persones físiques i l'atribució de competències normatives en els tributs cedits.
Des del punt de vista estructural, la Llei conserva bàsicament el plantejament de la Llei de pressupostos per al 1996, i es divideix el text articulat, concretament, en sis títols, dedicats, respectivament, a l'aprovació del pressupost i al règim de les modificacions pressupostàries, a les normes sobre gestió pressupostària i despesa pública, a les despeses de personal, a les operacions financeres, a les normes tributàries i a la participació dels ens locals en ingressos de l'Estat i de la Generalitat.
Del conjunt de les normes incloses en els esmentats títols, cal destacar les mesures de control de l'execució pressupostària, i també la regulació del règim de concessió, del seguiment i del control de les subvencions.
Amb les disposicions addicionals es completa el marc jurídic pressupostari, i les disposicions finals contenen les normes relatives a la pròrroga de disposicions i a l'entrada en vigor de la Llei.
S'aprova el pressupost de la Generalitat de Catalunya per a l'exercici del 1997, integrat pels estats de despeses i els estats d'ingressos de la Generalitat i dels ens següents que en depenen:
En l'estat de despeses de la Generalitat es concedeixen els crèdits necessaris per al compliment de les seves obligacions, per un import de 1.685.415.729.298 pessetes.
Els ingressos que hom estima que s'han de liquidar durant l'exercici sumen un import de 1.685.415.729.298 pessetes.
Els beneficis fiscals que afecten els tributs estatals el rendiment dels quals és cedit a la Generalitat s'estimen en 15.007.000.000 de pessetes.
En l'estat de despeses de les entitats autònomes de caràcter administratiu, els crèdits concedits per a atendre el compliment de llurs obligacions sumen un import total de 17.607.642.863 pessetes.
Els drets que hom estima que han d'ésser liquidats per cada entitat autònoma de caràcter administratiu es detallen en els estats d'ingressos corresponents, per un import total de 17.607.642.863 pessetes.
En l'estat de despeses de les entitats autònomes de caràcter comercial, industrial, financer o anàleg, els crèdits concedits per a atendre el compliment de llurs obligacions sumen un import total de 79.406.749.976 pessetes.
Els recursos estimats per a les entitats autònomes de caràcter comercial, industrial, financer o anàleg es detallen en l'estat d'ingressos corresponent, per un import total de 79.406.749.976 pessetes.
En l'estat de despeses del Servei Català de la Salut i de les entitats gestores de la Seguretat Social, l'Institut Català de la Salut i l'Institut Català d'Assistència i Serveis Socials, els crèdits concedits per a atendre llurs obligacions sumen un import total, deduïdes les transferències internes del Servei Català de la Salut a l'Institut Català de la Salut, de 647.442.373.418 pessetes.
Els drets econòmics que hom estima que aquests han de liquidar durant l'exercici sumen un import de 647.442.373.418 pessetes.
Els crèdits consignats en els estats de despeses i els drets econòmics detallats en els estats d'ingressos inclouen els crèdits i els drets econòmics corresponents als serveis traspassats de la Seguretat Social, per un import total equilibrat entre tots dos estats de 593.007.000.000 pessetes.
En l'estat de despeses de l'ens públic Corporació Catalana de Ràdio i Televisió es concedeixen les dotacions necessàries per a atendre el desenvolupament de les seves activitats, per un import total de 13.189.540.000 pessetes, i els recursos s'estimen en 13.189.540.000 pessetes.
Els estats de despeses i d'ingressos de les societats per a la gestió dels serveis públics de radiodifusió i televisió s'aproven amb el detall següent:
a) Televisió de Catalunya, SA, per un import total de dotacions de 27.205.892.000 pessetes, i de recursos de 27.205.892.000 pessetes.
b) Emissores de la Generalitat - Catalunya Ràdio, Servei de Radiodifusió de la Generalitat, SA, per un import total de dotacions de 3.592.821.000 pessetes, i de recursos de 3.592.821.000 pessetes.
c) Principal d'Edicions, SA, per un import total de dotacions de 79.755.000 pessetes, i de recursos de 79.755.000 pessetes.
Les dotacions i els recursos consolidats estimats de les entitats de dret públic sotmeses a l'ordenament jurídic privat en què la Generalitat participa directament, totalment o majoritàriament són els següents:
Entitats de dret públic sotmeses a l'ordenament jurídic privat
Les dotacions i els recursos estimats d'explotació i de capital de les empreses en què la Generalitat participa directament, totalment o majoritàriament són els que s'especifiquen en l'annex d'aquest article.
Vinculació de crèdits del pressupost de les entitats sanitàries i de serveis socials
1.a) Els crèdits autoritzats en el pressupost de despeses del Servei Català de la Salut, secció 51, tenen caràcter vinculant per article, llevat el concepte 160, del capítol 1, "Quotes de la Seguretat Social", i el concepte 489, del capítol 4, "Farmàcia", en què la vinculació és a nivell de concepte.
b) Els crèdits autoritzats en el pressupost de despeses de l'Institut Català de la Salut, secció 32, tenen caràcter vinculant per article, llevat el concepte 160, del capítol 1, "Quotes de la Seguretat Social", en què la vinculació és per concepte.
c) Els crèdits autoritzats en el pressupost de despeses de l'Institut Català d'Assistència i Serveis Socials, seccions 41 i 42, tenen caràcter vinculant per article, llevat el concepte 160, del capítol 1, "Quotes de la Seguretat Social", i els conceptes 471 i 487, del capítol 4, "Transferències corrents", en què la vinculació és per concepte.
Independentment de la vinculació dels crèdits del pressupost de despeses, la classificació per conceptes i subconceptes s'ha d'utilitzar per al registre comptable de les operacions de despesa en el moment de l'execució del pressupost i en els expedients de modificacions pressupostàries de les entitats esmentades en l'apartat 1.
Les modificacions dels crèdits pressupostaris s'han d'ajustar al que disposa aquesta Llei i al que estableix sobre aquesta matèria el Decret legislatiu 9/1994, del 13 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de finances públiques de Catalunya, en els punts que no són modificats pels articles 4 i 5 d'aquesta Llei.
S'autoritza el conseller d'Economia i Finances per a dictar les normes necessàries per a la modificació i el seguiment dels crèdits del Servei Català de la Salut i de les entitats gestores de la Seguretat Social, amb l'informe previ, segons que correspongui, del conseller de Sanitat i Seguretat Social o del conseller de Benestar Social.
Les transferències de crèdit no poden afectar mitjançant minoracions els crèdits que tenen la naturalesa d'ampliables, els crèdits nominatius, els crèdits extraordinaris i els suplements de crèdit concedits a partir de l'entrada en vigor d'aquesta Llei.
Correspon al Govern, a proposta del conseller d'Economia i Finances, d'autoritzar, amb les úniques limitacions que estableix l'apartat 1, les modificacions pressupostàries següents:
b) Les transferències que afectin els crèdits destinats a despeses de personal.
d) Les transferències, amb la sol·licitud prèvia del conseller de Benestar Social, entre els crèdits consignats a favor de la secció 41 i la resta de les aplicacions pressupostàries de la secció 20, destinades a actuacions socials, les quals transferències no poden minorar els crèdits compromesos ni els afectats per ingressos finalistes.
En funció del desplegament de la Llei 4/1994, del 20 d'abril, d'administració institucional, de descentralització, de desconcentració i de coordinació del sistema català de serveis socials, es poden autoritzar transferències entre les aplicacions pressupostàries del capítol 1 de les seccions 41 i 20.
El conseller d'Economia i Finances pot autoritzar, amb les úniques limitacions que estableix l'apartat 1, transferències de crèdit entre els crèdits consignats en un mateix departament o organisme autònom, i entre els consignats entre un departament i els seus organismes autònoms, excepte les que afectin crèdits per a despeses de personal.
En les transferències de crèdit del Servei Català de la Salut i de les entitats gestores de la Seguretat Social, correspon al conseller d'Economia i Finances d'autoritzar la creació de conceptes, en el cas que corresponguin a crèdits amb vinculació per article.
Els titulars dels departaments i els presidents dels organismes autònoms poden autoritzar transferències, amb les limitacions establertes per l'article 42 del Decret legislatiu 9/1994, del 13 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de finances públiques de Catalunya, entre els crèdits consignats en un mateix article del capítol 2 del pressupost, "Despeses de béns corrents i de serveis", excepte que comportin augment dels subconceptes del concepte 226, "Despeses diverses".
Els interventors delegats en els diferents departaments i organismes autònoms han d'informar, prèviament a l'autorització de les propostes de transferències de crèdit, sobre els punts següents:
a) Compliment de les limitacions aplicables en cada supòsit.
Si l'autorització de les transferències de crèdit és competència dels titulars dels departaments o dels presidents dels organismes autònoms i l'informe de la Intervenció Delegada és desfavorable a la proposta de modificació pressupostària, s'ha de remetre l'expedient al Departament d'Economia i Finances perquè el Govern, a proposta del conseller d'Economia i Finances, adopti la resolució que consideri procedent.
S'han de generar en l'estat de despeses els crèdits necessaris per a atendre les obligacions derivades dels serveis que traspassin a la Generalitat altres administracions durant l'exercici del 1997.
En les generacions i les ampliacions de crèdits finançades amb ingressos procedents d'altres administracions o d'entitats públiques de la Generalitat es pot dictar resolució ampliant o generant el crèdit a la vista dels convenis o altres documentacions justificatives del reconeixement de l'obligació per l'administració que ha de trametre els fons, però no es poden ordenar pagaments fins que no s'hagi produït efectivament l'ingrés, llevat que les ampliacions o les generacions siguin necessàries per a atendre les despeses de personal traspassat o les subvencions de naturalesa periòdica que tinguin per finalitat prestacions de caràcter personal o social, o que siguin necessàries per a assegurar el funcionament dels serveis transferits o conveniats.
Es consideren crèdits ampliables fins a una suma igual a les obligacions que és preceptiu de reconèixer, amb el compliment previ de les normes legals oportunes i, en tots els casos, donant-ne compte trimestralment al Parlament, els crèdits inclosos en el pressupost de la Generalitat i en els dels ens públics aprovats per aquesta Llei que es detallen a continuació:
Aquests crèdits poden ésser ampliats per la diferència entre la recaptació inicialment prevista entesa aquesta, si escau, com l'obtinguda el 1996, incrementada d'un 8% i l'efectivament ingressada.
d) Els crèdits corresponents a serveis traspassats, si, per aplicació de la normativa vigent, cal reconèixer obligacions addicionals a les previstes inicialment, per l'import de les transferències de fons que per compensar aquestes actuacions hagi de formalitzar l'Administració corresponent.
Amb aplicació a les entitats autònomes de caràcter comercial, industrial, financer o anàleg:
b) Els crèdits corresponents a interessos, amortitzacions i menyscaptes en operacions de crèdits avalades consignats en els pressupostos de les entitats, com a conseqüència d'operacions financeres autoritzades.
Els crèdits consignats en el pressupost de la Generalitat i en el del Servei Català de la Salut que es destinen al pagament d'interessos, a l'amortització de principal i a les despeses derivades del deute, considerat aquest en els termes de l'article 16 del Decret legislatiu 9/1994, del 13 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de finances públiques de Catalunya.
Si cal, s'han de generar els crèdits oportuns per a atendre les obligacions, i els pagaments s'han d'aplicar, independentment de quin sigui el venciment a què corresponen, als crèdits respectius de l'exercici econòmic del 1997.
En el supòsit de la formalització de les operacions de modificació, refinançament i substitució que autoritza l'article 36.2 d'aquesta Llei, el Departament d'Economia i Finances ha d'instrumentar les modificacions pressupostàries que siguin necessàries en el capítol 9 de l'estat d'ingressos i en el capítol 9 de l'estat de despeses, corresponents a variació de passius financers.
Els crèdits relatius a obligacions de classes passives.
Amb aplicació a les seccions que sindiquen, i amb l'acord previ del Govern, els crèdits següents:
a) En la secció 04 (Departament de Governació):
El crèdit 04.03.462.01, per a afrontar el compromís econòmic que representen les disposicions transitòries primera i tercera de la Llei 1/1994, del 22 del febrer, de creació del municipi de Badia.
Els crèdits 04.03.462.03 i 04.03.767.01, destinats al refinançament del deute municipal, en funció del pla d'actuació que acordin les administracions públiques.
El crèdit 04.06.226.10, per tal d'afrontar les despeses extraordinàries produïdes en cas de situacions d'emergències degudament aprovades pel Govern.
b) En la secció 05 (Departament d'Economia i Finances), el crèdit 05.01.226.11, fins a l'import necessari per a atendre el pagament dels interessos de demora resultants de la devolució d'ingressos tributaris i per a atendre el pagament de les retribucions del pèrit tercer en les taxacions pericials contradictòries, en els termes que determina la Llei general tributària de l'Estat.
c) En la secció 06 (Departament d'Ensenyament):
El crèdit 06.04.480.01, en funció dels mòduls econòmics dels concerts educatius aprovats per la Llei de pressupostos de l'Estat per al 1997.
El crèdit 06.05.462.01, en funció de la matriculació del curs 1997-98 en aplicació de la LOGSE.
d) En la secció 07 (Departament de Cultura):
El crèdit 07.05.601.01, en el cas que per resolució judicial s'acordi un preu just superior al fixat inicialment pel Jurat en l'expropiació del Teatre Romà de Tarragona.
Els crèdits per a operacions de capital consignats en el servei 07.05, en funció dels recursos procedents de l'esponsorització, en especial les actuacions corresponents al patrimoni romànic de Boí i a la rehabilitació de la Seu Vella de Lleida.
e) En la secció 08 (Departament de Sanitat i Seguretat Social), el crèdit 08.06.421.03, en funció dels ingressos que efectivament es reconeguin, per a atendre insuficiències dels serveis traspassats i que no estiguin afectats a despeses concretes.
f) En la secció 09 (Departament de Política Territorial i Obres Públiques), els crèdits destinats a promoure actuacions d'adquisició i rehabilitació d'habitatges i els destinats a atendre les obligacions derivades del conveni amb l'Administració central de l'Estat en matèria de patologies estructurals dels habitatges.
g) En la secció 11 (Departament de Treball):
Els crèdits destinats a atendre el cost de les accions que, dins els diferents objectius, siguin aprovades pel Fons social europeu.
El crèdit 11.07.481.01, per a les prestacions econòmiques del Programa interdepartamental de la renda mínima d'inserció (PIRMI).
El crèdit 11.04.481.01, per a les accions que dugui a terme el Servei Català de Col·locació.
El crèdit de la partida 11.03.410.01, per a atendre el cost de la creació i del funcionament del Consell de Treball Econòmic i Social de Catalunya.
h) En la secció 12 (Departament de Justícia):
El crèdit corresponent a l'aplicació pressupostària 12.05.228.01, en funció de la major despesa en comunicacions derivada de la supressió de franquícies postals de les oficines judicials, fins a l'import traspassat, per aquest concepte, per l'Administració central i de les despeses produïdes pel funcionament del jurat.
Els crèdits corresponents a les aplicacions pressupostàries 12.05.440.15 i 12.05.440.16, en funció del cost que es produeixi en els torns d'ofici d'advocats i procuradors, respectivament, determinat pels mòduls fixats per la Generalitat de Catalunya i pel nombre d'assumptes atesos.
Els crèdits corresponents a les aplicacions pressupostàries 12.06.226.09, 12.06.261.03, 12.06.261.07 i 12.06.261.08, proporcionalment a l'augment net d'infants tutelats per imperatius legals i judicials, sempre que no superin els mòduls unitaris de cost de l'any 1996.
i) En la Secció 20 (Departament de Benestar Social), els crèdits que s'hagin d'ampliar a partir dels ingressos que es produeixin en la Tresoreria de la Generalitat provinents dels resultats de l'Entitat Autònoma de Jocs i Apostes de la Generalitat com a conseqüència dels beneficis obtinguts de la recaptació total, un cop deduïdes totes les despeses d'explotació, els premis i les altres despeses previstes en la Llei 5/1986, del 17 d'abril, de creació de l'Entitat Autònoma de Jocs i Apostes de la Generalitat, modificada per la Llei 32/1991, del 24 de desembre, de pressupostos de la Generalitat de Catalunya per al 1992.
j) En la secció 21 (Despeses diversos departaments):
El crèdit 21.01.226.04, si mitjançant sentència judicial ferma es declaren responsabilitats pecuniàries de la Generalitat i per les despeses jurídiques efectuades per la Direcció General del Patrimoni amb motiu de la gestió dels immobles.
El crèdit 21.01.226.07, corresponent als honoraris dels liquidadors de districte hipotecari en funció de la recaptació efectiva i al premi de cobrament de tributs.
El crèdit 21.01.460.01, per un import igual al de les transferències de fons per a atendre les despeses generades pels serveis estatals que presta l'Ajuntament de Barcelona, consignats en els pressupostos generals de l'Estat.
El crèdit 21.03.610.01, en funció dels ingressos efectivament obtinguts per l'alienació d'inversions reals (0610.01) i fins a l'import dels censos que calgui constituir.
El crèdit 21.04.770.01, destinat al pagament de les obligacions derivades de menyscaptes en operacions de crèdit avalades per la Generalitat.
En la secció 32 (Institut Català de la Salut), el crèdit 32.02.226.04, destinat al pagament de professionals que tenen encomanada la gestió de cobrament de l'assistència sanitària prestada a tercers, en la quantia necessària per a atendre l'import dels honoraris meritats en funció de les quantitats ingressades en el concepte 317.20, "Prestació dels serveis d'assistència sanitària", de l'estat d'ingressos de l'Institut Català de la Salut.
En la secció 51 (Servei Català de la Salut), els crèdits de l'aplicació 51.01.489.01, destinats al pagament de productes farmacèutics procedents de receptes mèdiques.
La instrumentació de l'ampliació pot condicionar-se a la realització de reserves de crèdit en altres partides del pressupost del Servei Català de la Salut.
En l'Entitat Autònoma de Jocs i Apostes de la Generalitat, els crèdits consignats per a operacions corrents, i també els crèdits consignats en el capítol 6, "Inversions reals", en funció dels ingressos que, segons el que estableix l'article 7 de la Llei 5/1986, del 17 d'abril, de creació de la dita entitat, s'han de fixar mitjançant decret del Govern.
En funció de l'execució de l'estat d'ingressos, el Govern, a proposta del conseller d'Economia i Finances, ha d'acordar la retenció de saldos pressupostaris corresponents a crèdits no vinculats a ingressos afectats dels departaments i les entitats del sector públic.
L'import d'aquestes retencions no pot ésser superior a les ampliacions de crèdit autoritzades, d'acord amb l'article 6 d'aquesta Llei.
L'import dels crèdits pressupostaris destinats a transferències corrents a favor de les entitats autònomes i de les empreses públiques regulades per la Llei 4/1985, del 29 de març, de l'estatut de l'empresa pública catalana, s'ha d'ajustar de manera que la liquidació de llurs pressupostos el 31 de desembre sigui equilibrada.
Per a aconseguir aquest objectiu d'equilibri també poden aplicar-se les aportacions de capital a la compensació de pèrdues d'exercicis anteriors, amb l'acord previ del Govern.
Si s'han lliurat fons en excés, s'han de minorar per l'import d'aquests els crèdits autoritzats a favor de les entitats autònomes i les empreses públiques en el pressupost per a l'exercici del 1998.
Les transferències corrents a favor de societats el capital de les quals pertany íntegrament a la Generalitat, a les seves entitats autònomes o als ens de dret públic tenen la naturalesa de subvenció d'explotació, en la mesura necessària per a equilibrar el compte de pèrdues i guanys d'acord amb les normes que dicti el conseller d'Economia i Finances, a proposta de la Intervenció General, i de lliurament a compte de futures operacions de capital per la resta.
Normes sobre gestió pressupostària
Per a disposar de fons amb càrrec a les aplicacions pressupostàries respectives per a la contractació d'estudis i dictàmens, cal l'aprovació del Govern a proposta del conseller respectiu, si la quantia supera els tres milions de pessetes.
L'Administració de la Generalitat ha d'encarregar la realització dels estudis i els dictàmens als departaments o als instituts de les universitats públiques de Catalunya, si el caràcter del tema ho aconsella.
Tenen la consideració de contractes menors els que tinguin una quantia, inclòs l'impost sobre el valor afegit (IVA), que no excedeixi els límits següents:
c) Consultoria i assistència: 2.000.000 de pessetes
En els contractes menors, l'òrgan de contractació dels departaments de la Generalitat ha d'ésser el secretari general respectiu o l'òrgan en qui delegui.
La tramitació de l'expedient dels contractes menors exigeix, amb caràcter general:
a) El certificat d'existència d'un crèdit adequat i suficient, degudament validat pels serveis de la Intervenció, excepte en els contractes menors que estiguin exempts de fiscalització prèvia.
b) La fiscalització prèvia de la Intervenció, excepte en els contractes menors d'una quantia inferior o igual a 500.000 pessetes i excepte també en els supòsits de l'article 69 del Decret legislatiu 9/1994, del 13 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de finances públiques de Catalunya.
d) La incorporació de la factura corresponent que reuneixi els requisits establerts per reglament.
En els contractes menors d'obres cal, addicionalment, el pressupost d'aquestes, sens perjudici de l'existència d'un projecte quan normes específiques així ho requereixin.
Règim de concessió de les subvencions
Als efectes del que disposa aquest article, és subvenció tota disposició sense contraprestació de fons públics acordada per la Generalitat o els seus organismes autònoms a favor de persones o entitats públiques o privades per a fomentar la realització d'activitats d'utilitat o interès social o per a promoure la consecució d'una finalitat pública.
També és aplicable el que disposen aquest article i l'article 12 a les subvencions i als ajuts que concedeixen les empreses i les entitats públiques, els consorcis i altres ens amb participació majoritària de la Generalitat, sempre que estiguin finançats amb aportacions del pressupost d'algunes de les entitats relacionades en l'apartat 1.
Les ajudes i les subvencions amb càrrec als crèdits pressupostaris que no tenen assignació nominativa i que afecten un col·lectiu de beneficiaris potencials, general o indeterminat, s'han de concedir d'acord amb criteris de publicitat, concurrència i objectivitat.
Els departaments i les entitats concedents han d'establir, si no n'hi ha, i prèviament a l'adopció dels acords de concessió, les bases reguladores, les quals han d'ésser sotmeses a l'informe del servei jurídic del departament o de l'entitat atorgant de la subvenció o l'ajut i s'han de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
Aquestes bases han de fixar, com a mínim:
a) La definició de l'objecte de la subvenció.
b) Els requisits que han de complir els beneficiaris per a obtenir la subvenció o l'ajut i la forma d'acreditar aquests requisits.
c) El termini i la forma de justificació pels beneficiaris del compliment de la finalitat per a la qual s'ha concedit la subvenció i de l'aplicació dels fons.
d) En el supòsit que es consideri la possibilitat d'efectuar bestretes de pagament sobre la subvenció concedida, la forma i la quantia de les garanties que, si escau, han d'aportar els beneficiaris.
f) L'obligació dels beneficiaris de facilitar tota la informació requerida pels òrgans de control de l'Administració.
Excepcionalment, poden ésser concedides directament, per resolució del conseller corresponent, les subvencions innominades o genèriques en què no és possible de promoure la concurrència pública per l'especificitat de les característiques que ha de complir l'entitat, l'empresa, la persona o l'activitat destinatària de la subvenció.
La resolució ha de contenir el que estableixen les lletres a, c, d i f de l'apartat
Si l'import de la subvenció és superior a 50.000.000 de pessetes, cal l'acord del Govern per a autoritzar la concessió de la subvenció.
Els departaments han de publicar trimestralment en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya les subvencions concedides en cada període a l'empara de l'apartat 5, amb expressió succinta del crèdit pressupostari al qual s'han imputat, l'entitat beneficiària, la quantitat concedida i les finalitats de la subvenció.
En el cas de subvencions nominatives en el pressupost inicial, no cal la publicitat, si bé el beneficiari ha de justificar l'aplicació dels fons rebuts i el compliment de la finalitat.
Si l'import de la subvenció és superior a 1.000.000 de pessetes en qualsevol dels casos, cal, perquè sigui concedida, que el beneficiari acrediti, mitjançant la corresponent certificació, que està al corrent d'obligacions tributàries i de Seguretat Social, i que declari expressament que no té contret cap deute per cap concepte amb l'Administració de la Generalitat i els seus organismes autònoms.
Seguiment i control de les subvencions
Les convocatòries de subvencions han d'indicar l'aplicació pressupostària a la qual s'han d'imputar i la quantitat màxima destinada, i cal efectuar la reserva de crèdit corresponent.
La concessió de subvencions implica la comptabilització de la disposició de despeses per les quanties atorgades.
El reconeixement de l'obligació s'ha de fer quan el perceptor hagi justificat, i el concedent acceptat aquesta justificació, el compliment de les condicions o les finalitats per les quals se li ha atorgat la subvenció, i només amb les limitacions establertes per la normativa aplicable a la subvenció.
En el cas que s'atorguin bestretes abans que es faci aquesta justificació, s'ha de fer constar expressament en la concessió, indicant si cal garantir mitjançant un aval bancari o un altre mitjà el compliment de les obligacions del perceptor.
Si la justificació no es presenta dins el termini establert, queda anul·lada la concessió.
Les subvencions que concedeixin els departaments amb caràcter compensatori de les càrregues per operacions financeres formalitzades pels perceptors poden ésser lliurades per llur import total el 1997 a l'Institut Català de Finances o a l'Institut Català del Crèdit Agrari, segons quina en sigui la matèria, perquè procedeixin bé al pagament periòdic d'aquestes subvencions en els exercicis corresponents, bé a l'amortització parcial del capital pendent de les operacions amb subvenció associada.
Són obligacions dels beneficiaris de les subvencions:
a) Realitzar l'activitat o la inversió que fonamenta la concessió de la subvenció.
b) Acreditar davant l'òrgan concedent que s'han realitzat l'activitat o la inversió, que s'han complert els requisits que determina la resolució de concessió i que l'import de la subvenció s'ha invertit en l'activitat que n'és objecte.
A aquest efecte, l'esmentat òrgan pot demanar tots els documents justificatius que cregui necessaris per a comprovar l'aplicació de la subvenció.
c) Comunicar a l'entitat concedent l'obtenció de subvencions o ajuts per a la mateixa finalitat procedents d'altres departaments o d'altres administracions o ens públics.
d) Proposar a l'òrgan concedent qualsevol canvi que, dins la mateixa finalitat, es pugui produir en la destinació de la subvenció.
El canvi ha d'ésser expressament autoritzat per l'òrgan concedent, si escau.
Si els beneficiaris no compleixen llurs obligacions dins els terminis acordats, per causes que els siguin imputables, la subvenció s'ha de reduir en proporció a l'incompliment esmentat, sens perjudici que l'òrgan concedent en disposi la revocació total, en cas de no poder assolir els objectius de la subvenció i, en qualsevol cas, amb la notificació i l'audiència prèvies del beneficiari.
El control del compliment de la destinació dels ajuts i de les subvencions pels beneficiaris ha d'ésser dut a terme d'acord amb el que disposa l'article 71 del Decret legislatiu 9/94, del 13 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de finances públiques de Catalunya, i d'acord amb els plans de control aprovats pel conseller d'Economia i Finances, a proposta de la Intervenció General de la Generalitat, la qual pot demanar tant a l'òrgan concedent com al beneficiari tots els documents, els justificants i els antecedents que consideri necessaris.
De conformitat amb l'article 18.1 del text refós de la Llei general pressupostària, amb els reglaments de la Comunitat Europea números 4253/88, 4042/89 i 4045/89 i amb les altres normes aplicables, correspon en l'àmbit de Catalunya a la Intervenció General de la Generalitat l'elaboració i l'execució dels plans de control sobre beneficiaris d'ajudes finançades totalment o parcialment amb fons comunitaris.
Si a conseqüència del control a què es refereixen els apartats 5 i 6 es comprova que les quantitats percebudes pel beneficiari han estat destinades, totalment o parcialment, a finalitats diferents de l'objecte de la subvenció, s'ha de procedir a revocar-les i a reintegrar-les, amb l'interès de demora fixat per aquesta Llei des de la data del pagament.
En el cas que s'hagin pagat bestretes sobre la subvenció i que per incompliment del beneficiari sigui procedent l'execució de la garantia prestada, l'interès de demora s'ha de computar des de la data fixada al beneficiari per a justificar el compliment de la finalitat que ha motivat la concessió de la subvenció o des de la data del pagament si és posterior.
Es faculta expressament el conseller d'Economia i Finances perquè desplegui per reglament aquest article i l'article 11, i, en especial, perquè determini els procediments a seguir en la justificació i el control de les subvencions i perquè reguli els requisits que han de complir els justificants d'aquestes.
El Govern, a proposta del conseller d'Economia i Finances, pot autoritzar els departaments perquè adquireixin immobles per a substituir els que actualment ocupen en règim de lloguer o per a construir-hi nous edificis i, amb aquesta finalitat, pot acordar les modificacions pressupostàries que calgui.
S'autoritza el Govern perquè, amb la finalitat d'instal·lar-hi o agrupar-hi dependències de la Generalitat, i amb càrrec als crèdits dels departaments afectats, pugui adquirir edificis construïts i vincular-los al pagament d'una prestació periòdica en qualsevol de les modalitats regulades pel dret de cens en la legislació civil catalana, i pugui assumir, si cal, els compromisos previs que, sense comportar obligacions pecuniàries amb venciment anterior a l'adquisició definitiva dels drets, siguin adequats a aquesta finalitat, i, així mateix, se l'autoritza perquè representi documentalment les prestacions corresponents de qualsevol de les maneres admeses en dret.
S'ha de donar compte al Parlament de les adquisicions a què es refereixen els apartats 1 i 2.
S'autoritza el Govern a vincular els immobles de la Generalitat, qualsevol que en sigui l'afectació, al pagament d'una prestació periòdica de les regulades en la legislació civil catalana sobre el dret de cens.
El capital obtingut s'ha de destinar a finançar les operacions de capital pressupostades en aquesta Llei.
El Govern, a proposta conjunta del Departament d'Economia i Finances i del Departament d'Ensenyament o del Departament de Cultura, pot autoritzar que aquests estableixin convenis de col·laboració amb les entitats locals que permetin l'execució anticipada de projectes de construccions escolars, de biblioteques o de centres poliesportius inclosos en els plans corresponents.
El Govern, a proposta conjunta del Departament d'Economia i Finances i del Departament de Sanitat i Seguretat Social o del Departament de Benestar Social, pot autoritzar que el Servei Català de la Salut o l'Institut Català d'Assistència i Serveis Socials estableixin convenis de col·laboració amb entitats locals i altres entitats titulars de centres sanitaris de la Xarxa Hospitalària d'Utilització Pública o de centres de serveis socials de la Xarxa Bàsica de Serveis Socials que permetin l'execució anticipada de projectes d'inversió en infraestructura sanitària o social.
Aquest ha de reintegrar, en tot o en part, l'import d'aquestes inversions a les entitats que les realitzin, d'acord amb les dotacions aprovades en cada exercici pressupostari per al finançament dels plans fixats pel Servei Català de la Salut o per l'Institut Català d'Assistència i Serveis Socials i d'acord amb els convenis signats.
Finançament del Programa d'Inversions de les universitats
El finançament del Programa d'inversions de les universitats catalanes es fa amb càrrec als crèdits per a despeses consignats per a aquesta finalitat en el pressupost de cada any de la Generalitat.
Les obligacions derivades de l'apartat 1 es poden complir mitjançant la inversió directa de l'Administració, mitjançant transferències de capital a favor de les universitats o mitjançant subvencions per import de la càrrega financera per interès i amortització de les operacions de crèdit que el Govern els autoritzi per a l'execució del Programa.
Excepcionalment, el Govern pot autoritzar les universitats a anticipar les inversions previstes en el Programa, mitjançant operacions de crèdit de les universitats.
En aquest cas, les amortitzacions han d'ésser subvencionades pel pressupost de la Generalitat, que també pot afrontar, totalment o parcialment, els interessos.
Identificació dels projectes d'inversió
Els projectes d'inversió inclosos en l'annex d'inversions reals s'identifiquen mitjançant el codi de projecte que tenen assignat, amb la finalitat d'establir-ne el seguiment pressupostari.
Les modificacions dels programes d'inversió que impliquen l'inici de nous projectes requereixen l'assignació dels codis corresponents, d'acord amb el Departament d'Economia i Finances.
a) La renovació s'efectua per l'import justificat, de manera que la quantitat lliurada romangui fixa al llarg de l'exercici.
b) Abans del lliurament de fons, s'ha d'efectuar la retenció del crèdit en els conceptes pressupostaris per als quals se sol·licita, pel mateix import que el lliurat.
c) El règim de funcionament i els conceptes pressupostaris a càrrec dels quals es poden lliurar fons a justificar de caràcter renovable han d'ésser fixats per ordre del Departament d'Economia i Finances.
Els organismes autònoms comercials, industrials i financers, les empreses públiques, estiguin constituïdes o no hi estiguin en forma de societat anònima, les universitats públiques finançades per la Generalitat i els patronats i els consorcis en els quals participa la Generalitat han de trametre a la Intervenció General de la Generalitat, abans del dia 30 d'abril de 1997, la liquidació del pressupost, els comptes anuals i la memòria de gestió de l'exercici anterior, i també han de trametre la mateixa documentació referida a les empreses en què participen.
El control de caràcter financer a què fa referència l'article 71 del Decret legislatiu 9/1994, del 13 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de finances públiques de Catalunya, s'ha d'ajustar al pla anual que, per a cada exercici econòmic, ha d'aprovar el conseller d'Economia i Finances, a proposta de la Intervenció General.
Les esmentades actuacions han de comprendre una auditoria financera i de regularitat a fi de comprovar que l'actuació de l'entitat s'ha ajustat a la legalitat vigent i a les directrius del Govern i del Departament d'Economia i Finances que hi siguin aplicables, i també que les transferències rebudes de la Generalitat s'han aplicat a les finalitats previstes; en cas contrari, poden proposar les mesures d'ajust i de compensació que siguin pertinents.
Les entitats enumerades en l'apartat 1 poden establir òrgans de control economicofinancer intern propis.
Corresponen a la Intervenció General de la Generalitat les funcions de coordinació, inspecció, assessorament i impuls dels esmentats òrgans.
Comptabilitat dels organismes autònoms, comercials, industrials i financers i de les entitats públiques
Els organismes autònoms, comercials, industrials i financers, les entitats de dret públic que han d'ajustar llur activitat al dret privat i les entitats amb participació majoritària de la Generalitat, excepte les que estiguin constituïdes en forma de societat anònima, han d'ajustar llur comptabilitat al que disposin els corresponents plans parcials o especials que, de conformitat amb l'article 75.c del Decret legislatiu 9/1994, del 13 de juliol, que aprova el text refós de la Llei de finances públiques de Catalunya, aprovi la Intervenció General en desenvolupament del Pla general de comptabilitat pública, aprovat per l'Ordre del conseller d'Economia i Finances del 28 d'agost de 1996.
Durant l'exercici del 1997 el Govern és obligat a no prendre cap iniciativa legislativa o administrativa que comporti creixement de la despesa pública pressupostada, si no proposa alhora els recursos addicionals necessaris o les reduccions proporcionals de despesa amb l'especificació pressupostària corresponent.
Durant l'exercici del 1997 el Govern és obligat a oposar-se a qualsevol iniciativa legislativa que comporti creixement de la despesa pública pressupostada, si no es proposen alhora els recursos addicionals necessaris.
Les obligacions derivades de compromisos de despesa degudament adquirits per contractes de tracte successiu, relatius a compra de béns corrents i de serveis, en l'últim trimestre del 1996, pels departaments de la Generalitat i els organismes autònoms, es poden aplicar als crèdits del pressupost vigent.
El Departament d'Economia i Finances, a proposta d'un altre departament, amb l'informe previ de l'interventor delegat respectiu, pot determinar els crèdits amb càrrec als quals s'imputa el pagament de les obligacions a què es refereix l'apartat 1, que han d'ésser els adequats a la naturalesa de la despesa segons l'estructura pressupostària.
Pel que fa referència al Servei Català de la Salut i a les entitats gestores de la Seguretat Social, el Departament d'Economia i Finances pot autoritzar, a proposta dels directors respectius i amb l'informe previ de l'interventor delegat corresponent, l'aplicació als crèdits del pressupost vigent de les obligacions derivades de compromisos de despesa de l'exercici anterior.
Comptabilització de compromisos anuals
Durant el primer mes de l'exercici els departaments han d'efectuar l'autorització de despeses per l'import de l'anualitat de 1997, dels compromisos plurianuals de despesa, i per l'import dels contractes o els convenis d'abast anual relatius al funcionament dels serveis.
El Departament d'Economia i Finances, amb l'informe previ de l'interventor delegat corresponent, pot efectuar reserva de crèdit de les quantitats a què fa referència l'apartat 1 fins que es materialitzi la corresponent autorització de despesa.
Per a l'exercici del 1997, les retribucions íntegres del personal en actiu no sotmès a la legislació laboral, incloent-hi els alts càrrecs, no tenen variació respecte a les fixades per a l'exercici del 1996.
El que estableix l'apartat 1 s'entén sens perjudici de l'adequació de les retribucions complementàries, si cal, per a assegurar que les assignades a cada lloc de treball mantenen la relació adequada amb el contingut d'especial dificultat tècnica, de dedicació, de responsabilitat, de perillositat o de penositat, amb l'informe favorable del departament competent en matèria de funció pública i del Departament d'Economia i Finances.
Les retribucions que tenen caràcter d'absorbibles, la indemnització per residència i les indemnitzacions per raó de serveis es regeixen per llur normativa específica i pel que disposa aquesta Llei, i no experimenten cap increment respecte a les fixades per a l'exercici del 1996.
Les retribucions a percebre el 1997 pels funcionaris, d'acord amb el sistema retributiu establert per la Llei 17/1985, del 23 de juliol, de la funció pública de l'Administració de la Generalitat, modificada per la Llei 9/1994, del 29 de juny, són les següents:
Si un funcionari ha prestat una jornada de treball reduïda durant els sis mesos anteriors als mesos de juny o desembre, l'import de la paga extraordinària ha d'ésser objecte de la reducció proporcional corresponent.
d) L'import del complement específic, que no té variació respecte als aprovats per al 1996, sens perjudici del que estableix l'article 26.2.
e) El complement de productivitat establert per l'article 67.3.c de la Llei 17/1985, del 23 de juliol, modificada per la Llei 9/1994, del 29 de juny, que retribueix el rendiment especial, l'activitat i la dedicació extraordinàries, l'interès o la iniciativa amb què s'acompleixen les tasques inherents al lloc de treball, d'acord amb els crèdits pressupostaris assignats per cada departament a aquest efecte, i que es regeix per les normes següents:
L'apreciació de la productivitat, als efectes del pagament d'aquest complement, s'ha de fer mitjançant una valoració individualitzada per a cada funcionari dels factors especificats en l'esmentat article 67.3.c.
Els complements de productivitat han d'ésser de coneixement públic per als altres funcionaris del departament o de l'organisme interessat, i se n'ha de donar coneixement, així mateix, als representants sindicals.
g) Els complements personals transitoris reconeguts d'acord amb la disposició transitòria segona de la Llei 17/1985, del 23 de juliol, modificada per la Llei 9/1994, del 29 de juny, que són absorbits per qualsevol millora retributiva produïda durant l'any 1997, incloent-hi les derivades del canvi de lloc de treball.
Es computa el 100% de l'import de la millora, a l'efecte de l'absorció.
No es consideren, a l'efecte de l'absorció del complement personal transitori, els triennis, les gratificacions per serveis extraordinaris ni el complement de productivitat regulat en la lletra e d'aquest apartat.
Els funcionaris interins inclosos en l'àmbit d'aplicació de la Llei 17/1985, del 23 de juliol, modificada per la Llei 9/1994, del 29 de juny, perceben el 100% de les retribucions bàsiques del cos en el qual ocupen la vacant, excloent-ne els triennis, i el 100% de les retribucions complementàries que corresponen al lloc de treball que ocupen, excloent-ne els complements vinculats a la condició de funcionari de carrera.
El personal contractat administratiu comprès en la disposició transitòria tercera de la Llei 17/1985, del 23 de juliol, modificada per la Llei 9/1994, del 29 de juny, fins que no conclogui el procés d'extinció regulat per l'esmentada Llei, percep el 100% de les retribucions bàsiques del cos en el qual ocupa la plaça i el 100% de les retribucions complementàries que corresponen al lloc de treball que ocupa, excloent-ne els triennis i els complements vinculats a la condició de funcionari de carrera.
El personal al qual no siguin aplicables les retribucions fixades en l'apartat 1 d'aquest article continua percebent durant l'any 1997 les mateixes retribucions de l'any 1996.
Per a l'exercici del 1997, la massa salarial del personal laboral no es pot incrementar, respecte a l'establerta per a l'exercici del 1996, en termes d'homogeneïtat per als dos períodes objecte de comparació.
Per a procedir a determinar o modificar les condicions retributives del personal laboral cal l'informe favorable del departament competent en matèria de funció pública i del Departament d'Economia i Finances.
Es consideren determinació o modificació de les condicions retributives els projectes de convenis col·lectius, les revisions, les adhesions o les extensions d'aquests, l'aplicació dels convenis col·lectius d'àmbit sectorial i dels pactes de millores que modifiquin les condicions del personal laboral i la fixació de retribucions mitjançant contracte individual, si no són regulades mitjançant conveni col·lectiu.
A l'efecte de l'emissió de l'informe corresponent, els departaments, els organismes autònoms i les entitats han de trametre el projecte de pacte o millora conveni, projecte de conveni o proposta individual prèviament a fer-ne la signatura, acompanyat d'una memòria amb la valoració de tots els aspectes econòmics i de llur incidència en exercicis futurs.
L'informe a què fa referència l'apartat 3 ha d'ésser elaborat pel departament competent en matèria de funció pública i pel Departament d'Economia i Finances en el termini de quinze dies des de la recepció del projecte.
No es poden autoritzar les despeses derivades de l'aplicació de les retribucions per al 1997 si no es compleixen els requisits establerts en aquest article.
Adequació d'acords, de convenis o de pactes No es pot signar cap acord, conveni o pacte en contravenció del que estableix aquesta Llei.
Els acords, els convenis o els pactes ja signats que impliquin creixements retributius s'han d'adequar al que estableix aquesta Llei, i esdevenen així inaplicables les clàusules que siguin contràries al que estableixen els articles 26, 27 i 28 d'aquesta Llei, que s'hi oposin o que hi resultin incompatibles.
Amb efectes des del primer de gener de 1997, la quantia de les pensions reconegudes pel Decret del 14 de novembre de 1978 i per la Llei 18/1984, del 20 de març, sobre el personal eventual, contractat i interí al servei de la Generalitat en el període anterior al 1939, s'incrementen el 2,6% en relació amb les de l'exercici del 1996.
Les pensions atorgades a l'empara del Decret del 25 de febrer de 1980 i de la Llei 2/1988, del 26 de febrer, sobre assignacions temporals i pensions als presidents del Parlament, en cessar, i als seus familiars, es regeixen per llur normativa específica.
Els consellers de la Generalitat que deixin el càrrec durant l'any 1997 tenen dret a la pensió per un període màxim de divuit mesos.
Durant l'exercici del 1997 no es poden tramitar expedients d'ampliació de plantilles ni disposicions o expedients de creació o de reestructuració d'unitats orgàniques si l'increment de la despesa pública que en deriva no es compensa mitjançant la reducció pel mateix import d'altres conceptes pressupostaris dels capítols de despeses corrents.
Per a l'exercici del 1997, l'oferta pública d'ocupació només pot incloure les places que el Govern, a proposta del departament competent en matèria de funció pública i amb l'informe previ del Departament d'Economia i Finances, consideri necessàries per al funcionament dels serveis públics essencials.
No obstant el que estableix l'apartat 1, el Govern pot aprovar una o diverses ofertes parcials d'ocupació pública de llocs de treball, dotats pressupostàriament i inclosos en les relacions de llocs de treball, que estiguin ocupats per interins o per personal laboral temporal.
Correspon al Govern, a proposta conjunta del departament competent en matèria de funció pública i del Departament d'Economia i Finances, sens perjudici de les facultats de delegació introduïdes en la normativa de la funció pública per la Llei 9/1994:
a) L'assignació dels nivells dels complements de destinació i dels complements específics corresponents a nous llocs de treball de les relacions de llocs de treball.
Per a complir els principis d'integració en el treball establerts per la Llei de l'Estat 13/1982, del 7 d'abril, d'integració social dels minusvàlids, i per la Llei 17/1985, del 23 de juliol, de la funció pública de l'Administració de la Generalitat, modificada per la Llei 9/1994, del 29 de juny, i amb la finalitat que el 2% de la plantilla orgànica de l'Administració de la Generalitat sigui cobert per persones amb disminució, es reserva un 3% de les places previstes en l'oferta pública d'ocupació.
Les empreses públiques de la Generalitat han de reservar el 3%, com a mínim, de les noves contractacions previstes per a l'exercici pressupostari del 1997 perquè siguin cobertes per persones amb disminució.
La Generalitat pot prestar avals durant l'exercici del 1997 per a les operacions de crèdit interior o exterior que concertin les entitats o les empreses que sindiquen i fins als imports que s'assenyalen:
a) Túnels i Accessos de Barcelona, SAC: l'aval autoritzat l'any 1996 i no formalitzat el 31 de desembre de 1996 es pot instrumentar el 1997.
Addicionalment, els avals autoritzats en anys anteriors i no formalitzats el 31 de desembre de 1996 es poden instrumentar el 1997.
c) Gestió d'Infraestructures, SA: fins a 19.800.000.000 de pessetes, que inclou fins a 6.000.000.000 de pessetes per a inversions en infraestructures del Departament d'Ensenyament.
d) Regs de Catalunya, SA: fins a 4.500.000.000 de pessetes.
e) Teatre Nacional de Catalunya, SA: fins a 1.500.000.000 de pessetes.
f) Televisió de Catalunya, SA: fins a 6.000.000.000 de pessetes.
g) Catalunya Ràdio, SRG, SA: fins a 1.500.000.000 de pessetes.
h) Consorci de l'Auditori i Orquestra i Fundació Privada Teatre Lliure: per a inversions fins a 1.400.000.000 de pessetes.
i) Consorci del Museu Nacional d'Art de Catalunya, per a inversions: fins a 2.220.000.000 de pessetes.
j) Autopista Terrassa-Manresa, SA: fins a 1.500.000.000 de pessetes.
Els avals a què fa referència l'apartat 1 han d'ésser autoritzats pel Govern, a proposta conjunta del conseller d'Economia i Finances i del conseller del departament interessat per raó de la matèria, i han d'ésser signats pel conseller d'Economia i Finances o per l'autoritat en qui delegui expressament.
S'autoritza l'Institut Català de Finances perquè pugui prestar durant l'exercici del 1997 les garanties següents, tant en forma de primer aval com en forma de segon aval, sobre les operacions de crèdit concertades per empreses o entitats:
a) En els termes que estableix la Llei 2/1985, del 14 de gener, de creació de l'Institut, fins a un import acumulat que no pot excedir del que autoritza la Llei 14/1996, del 29 de juliol, de pressupostos de la Generalitat de Catalunya per al 1996, això és, fins a un import total de 25.250.000.000 de pessetes.
Per a l'exercici del 1997, el límit a què fa referència l'article 11.4 de la dita Llei 2/1985 és el 2,3% de la quantitat global autoritzada.
b) Per a operacions de crèdit destinades al finançament d'inversions i de despeses de reestructuració que concertin les entitats que dins l'àmbit d'actuació del Servei Català de la Salut tenen com a objectiu la gestió de serveis sanitaris, fins a un import total de 16.000.000.000 de pessetes.
c) Per a finançar inversions en matèria de serveis socials, fins a un import total de 2.650.000.000 de pessetes.
d) Per a operacions de crèdit que concerti l'Hospital General de Catalunya, sempre que es mantingui el risc màxim a què es refereix l'article 31.4.d) de la Llei 14/1996, del 29 de juliol, de pressupostos de la Generalitat de Catalunya per al 1996.
S'autoritza l'Institut Català del Crèdit Agrari, en els termes que estableix la Llei 4/1984, del 24 de febrer, de creació de l'Institut, perquè avali operacions de crèdit fins a un import màxim de 400.000.000 de pessetes.
Els instituts a què es refereixen els apartats 4 i 5 han de tenir necessàriament en compte, en els avals que puguin prestar, que en cap cas no s'han de fer càrrec dels interessos de demora produïts per l'incompliment d'obligacions dels avalats.
El Departament d'Economia i Finances ha d'inspeccionar les inversions finançades amb crèdits avalats per la Generalitat per a comprovar-ne l'aplicació i la rendibilitat i ha d'instrumentar, si escau, les mesures correctores que siguin pertinents.
S'autoritza el Govern per a concedir l'aval de la Generalitat a les operacions de crèdit formalitzades per les entitats de dret públic subjectes al dret privat, a l'empara de l'autorització continguda en l'article 36.
El conseller d'Economia i Finances ha de trametre trimestralment a la Comissió d'Economia, Finances i Pressupost del Parlament una memòria explicativa sobre la concessió d'avals i préstecs per l'Institut Català de Finances i l'Institut Català del Crèdit Agrari, que ha d'incloure les característiques i el volum de les operacions realitzades, la incidència sectorial i territorial d'aquestes i els resultats de la gestió realitzada pels esmentats instituts.
S'autoritza el Govern perquè, a proposta del conseller d'Economia i Finances, emeti o contregui deute públic o faci ús de l'endeutament amb terminis de reemborsament superiors a l'any en qualsevol modalitat, tant en operacions a l'interior com a l'exterior, fins a un import màxim de 78.272.000.000 de pessetes; addicionalment, l'endeutament autoritzat el 1996 i no formalitzat el 31 de desembre d'aquest any es pot instrumentar el 1997.
S'autoritza el Govern perquè, a proposta del conseller d'Economia i Finances, modifiqui, refinanci i substitueixi les operacions d'endeutament de la Generalitat i de les seves entitats o empreses públiques, instrumentades en qualsevol de les modalitats que s'enumeren en l'article 16 del Decret legislatiu 9/1994, del 13 de juliol, i existents abans o concertades a partir de l'entrada en vigor d'aquesta Llei, amb novació del contracte o sense, per obtenir un cost menor de la càrrega financera o prevenir els possibles efectes negatius derivats de fluctuacions en les condicions de mercat.
No obstant això, l'endeutament de la Generalitat, en qualsevol modalitat, també es pot refinançar, amb novació del contracte o sense, a fi d'obtenir una millor estructura del deute en circulació.
En el cas de refinançament o substitució d'operacions d'endeutament amb termini de reemborsament igual o inferior a un any, l'import màxim que es pot refinançar o substituir no pot ésser superior al deute viu existent en aquesta modalitat el 31 de desembre de 1996.
En el cas de modificació, refinançament o substitució d'operacions de les entitats o les empreses públiques amb l'aval de la Generalitat, s'autoritza el Govern perquè atorgui novament l'aval de la Generalitat a les operacions resultants de les modificacions, el refinançament o la substitució que es produeixin.
El límit d'endeutament viu per operacions d'endeutament amb termini de reemborsament igual o inferior a un any, referit en conseqüència tant a les disposades el 1996 com a les disposades el 1997, es manté en la quantitat resultant d'aplicar el percentatge establert per l'article 32.5 de la Llei 12/1994, del 28 de desembre, de pressupostos de la Generalitat de Catalunya per al 1995, incrementat del 3,5% sobre l'estat de despeses del pressupost.
Addicionalment al límit assenyalat en l'apartat 5, es poden concertar operacions de crèdit per a atendre necessitats transitòries de tresoreria produïdes pels retards en els lliuraments de fons a la Generalitat procedents del finançament de l'assistència sanitària de la Seguretat Social.
S'autoritza l'Institut Català de Finances perquè, sense ultrapassar el límit màxim d'endeutament acumulat de 42.900.000.000 de pessetes, concerti, durant el 1997 operacions d'endeutament, en qualsevol modalitat destinades a finançar les operacions pròpies de l'Institut.
S'autoritza l'Institut Català del Crèdit Agrari perquè, sense ultrapassar el límit màxim d'endeutament acumulat viu de 7.000.000.000 de pessetes, concerti durant el 1997 operacions d'endeutament, en qualsevol modalitat, destinades a finançar les operacions pròpies de l'Institut.
S'autoritza l'Institut Català del Sòl perquè concerti durant el 1997 les operacions d'endeutament següents:
a) Subscriure préstecs qualificats per a les actuacions de sòl residencial amb destinació preferent a habitatges de protecció oficial i habitatges a preu taxat programades per l'Institut Català del Sòl fins a un import nominal de 6.000.000.000 de pessetes.
L'any 1997 es pot disposar d'un import nominal de 7.500.000.000 de pessetes, que corresponen a les disposicions pendents d'exercicis anteriors i a les pròpies de l'exercici.
Addicionalment, l'endeutament autoritzat per al 1996 i no formalitzat el 31 de desembre del 1996 es pot instrumentar el 1997.
b) Préstecs hipotecaris, fins a un import nominal màxim de 15.000.000.000 de pessetes, per a finançar obres de construcció que promogui.
Aquest import correspon al total d'operacions a realitzar l'any 1997 per aquest concepte, del qual l'import a executar l'any 1997 és de 8.621.000.000 de pessetes.
S'autoritza el Centre de Telecomunicacions de la Generalitat de Catalunya perquè concerti durant l'any 1997 operacions d'endeutament a llarg termini, en qualsevol modalitat, per un import màxim de 4.250.000.000 de pessetes.
S'autoritza la Junta de Sanejament perquè concerti durant el 1997 operacions d'endeutament, en qualsevol modalitat, per un import de 15.000.000.000 de pessetes, destinades a operacions de capital.
Aquestes operacions d'endeutament tenen efectivitat en el supòsit que la Junta de Sanejament no obtingui els fons necessaris mitjançant la modalitat establerta per la disposició addicional vint-i-vuitena d'aquesta Llei.
S'autoritza l'Institut d'Investigació Aplicada de l'Automòbil perquè renegociï els terminis de devolució de l'endeutament autoritzat per la Llei 3/1992, del 28 de desembre, de pressupostos de la Generalitat de Catalunya per al 1993, i formalitzat abans del 31 de desembre de 1995, per un import total d'1.360.000.000 de pessetes.
S'autoritza l'Institut de Recerca i Tecnologia Agroalimentàries perquè concerti durant el 1997 operacions d'endeutament, en qualsevol modalitat, per un import de 100.000.000 de pessetes, destinades a operacions de capital.
S'autoritza la Corporació Catalana de Ràdio i Televisió perquè concerti durant l'any 1997 operacions d'endeutament, a llarg termini, per un import màxim de 5.253.000.000 de pessetes.
Durant el mes següent a l'aprovació del pressupost, els organismes autònoms no financers i les entitats públiques han de remetre al Departament d'Economia i Finances els projectes d'inversió previstos en llurs pressupostos respectius que proposin finançar amb el producte de les operacions d'endeutament autoritzades per aquest article, i també el programa d'execució d'aquells.
Els organismes autònoms no financers i les entitats públiques han d'informar el Departament d'Economia i Finances de les disposicions que efectuïn de les operacions d'endeutament formalitzades, i també de l'aplicació d'aquestes.
Les característiques de les operacions d'endeutament assenyalades en els apartats anteriors han d'ésser fixades pel Govern, a proposta del conseller d'Economia i Finances, llevat de les característiques de les operacions a què fan referència els apartats 5 i 6, que poden ésser determinades pel dit conseller.
S'autoritza el Govern perquè acordi la transformació dels títols representatius del deute públic actualment en circulació en anotacions en compte, sempre que es respecti la resta de les característiques de l'emissió respectiva.
El Govern, a proposta del conseller d'Economia i Finances, pot establir les actuacions que s'han de dur a terme en el curs de l'exercici del 1997 encaminades a cobrir el risc de tipus d'interès i de tipus de canvi de les operacions d'endeutament existents abans o concertades a partir de l'entrada en vigor d'aquesta Llei, mitjançant la utilització dels diferents instruments financers de cobertura de risc existents als mercats.
La contractació de les operacions concretes, dins el marc esmentat, correspon al conseller d'Economia i Finances, el qual pot delegar aquesta facultat en la Direcció General de Política Financera.
Els organismes autònoms, les entitats públiques i les societats mercantils amb participació majoritària de la Generalitat han de remetre mensualment al Departament d'Economia i Finances un estat de llur situació financera, d'acord amb l'estructura que aquest determini.
Correspon al Departament d'Economia i Finances de vetllar per la coordinació de la gestió de tresoreria dels organismes autònoms i les empreses de la Generalitat.
Increment de tarifa de sanejament i cànon de sanejament Durant l'any 1997, els valors de base per volum per a usos domèstics i industrials i el valor de cada unitat de paràmetre de contaminació, als efectes de la determinació dels tipus de l'increment de tarifa i el cànon de sanejament dins de cada pla zonal de sanejament, són els següents:
Cànon d'infraestructura hidràulica
En els supòsits d'utilització de l'aigua per a usos industrials, de conformitat amb l'article 11.4 de la Llei 5/1990, del 9 de març, d'infraestructures hidràuliques de Catalunya, la base imposable del cànon d'infraestructura hidràulica s'ha d'afectar dels coeficients següents, en funció del volum d'aigua utilitzada, de la seva procedència i del tipus d'ús:
Ús per generació d'energia hidroelèctrica
En els supòsits d'utilització o de consum d'aigua que procedeixi alhora de captacions pròpies i del proveïment efectuat per entitats subministradores amb un volum acumulat dins l'exercici superior a 500.000 metres cúbics, la quota del cànon no pot excedir l'import resultant d'aplicar el tipus de gravamen al volum acumulat que constitueix la base imposable afectat dels coeficients establerts per a l'aigua procedent d'entitats subministradores.
El tipus de gravamen corresponent als usos domèstics de l'aigua per a tot el territori de Catalunya s'ha d'afectar dels següents coeficients de concentració demogràfica:
Els tipus de quantia fixa de les taxes dels títols primer al desè de la Llei 33/1991, del 24 de desembre, de taxes i preus públics de la Generalitat de Catalunya, s'eleven, per al 1997, fins a la quantitat que resulti de l'aplicació del coeficient 1,08 a la quantia exigida del 1996.
Es consideren com a tipus de quantia fixa els que no es determinen per un percentatge sobre la base.
La xifra de les unitats dels tipus resultants de l'aplicació de l'increment a què es refereix l'apartat 1 s'arrodoneixen al 5, les compreses entre l'1 i el 5, i al 0, les compreses entre el 6 i el 9, amb augment en aquest últim supòsit d'una unitat en la xifra de les desenes.
Resten exceptuades de l'augment fixat per l'apartat 1 les tarifes següents:
a) Les que són objecte d'actualització i de modificació específiques en aquesta Llei.
b) Les regulades per l'article 71 de la Llei 33/1991, del 24 de desembre.
c) Les que no superin la quantitat de 100 pessetes.
D'acord amb l'article 9.2 de la Llei 33/1991, del 24 de desembre, s'introdueixen en aquesta Llei les modificacions que es detallen en els articles 41,42 i 43 de la present Llei.
Taxes amb caràcter general dels diversos departaments de la Generalitat de Catalunya
Es modifica l'article 36 de la Llei 33/1991, del 24 de desembre, de taxes i preus públics de la Generalitat de Catalunya, el qual queda redactat de la manera següent:
"La taxa s'exigeix segons les tarifes següents:
Les tarifes de les taxes del Departament d'Ensenyament s'actualitzen d'acord amb el percentatge que estableix l'article 40, amb excepció de la tarifa corresponent a matrícula i serveis per a alumnes oficials de les Escoles Oficials d'Idiomes, que queda fixada en 20.000 pessetes.
Taxes del Departament d'Indústria, Comerç i Turisme
Es modifica l'apartat 1 de l'article 194 de la Llei 33/1991, del 24 de desembre, de taxes i preus públics de la Generalitat de Catalunya, el qual queda redactat de la manera següent:
Aprovació del model, modificació d'aprovació de model, certificats d'ús metrològic, certificats d'assaigs metrològics i pròrrogues d'aparells metrològics:
"a) La taxa de tramitació és de 15.000 pessetes per model o família de models.
"b) Per a la concessió cal la presentació d'un informe favorable d'un laboratori acreditat, llevat del cas de les pròrrogues.
Verificació primitiva, verificació de la Comunitat Europea i primeres verificacions:
"b) En la tramitació de l'expedient cal la presentació d'un informe favorable d'un laboratori acreditat.
Realitzades per un laboratori habilitat o per una empresa amb certificació de la Comunitat Europea:
"a) La taxa de tramitació és de 200 pessetes per aparell.
"b) En cap cas l'import d'aquesta despesa no pot representar més del 5% del preu de venda de l'aparell.
"b) En la tramitació de l'expedient cal la inspecció directa o bé la presentació d'un informe favorable d'un laboratori acreditat o d'una entitat verificadora autoritzada.
Realitzades per un laboratori habilitat o una entitat verificadora autoritzada: la taxa de tramitació és de 200 pessetes per aparell.
"b) En la tramitació de l'expedient cal l'emissió d'un informe favorable d'un laboratori acreditat o d'una entitat verificadora autoritzada.
Verificacions per motius de reclamació: la taxa per a aquestes comprovacions és la corresponent al punt 3.1.1.
A partir de la segona reclamació, aquesta inclosa, cal la presentació d'un informe emès per un laboratori acreditat o per una entitat verificadora autoritzada."
Participació dels ens locals en ingressos de l'Estat i de la Generalitat
b) La participació en els ingressos de la Generalitat per un import de 7.738.093.283 pessetes, de les quals 3.738.093.283, consignats en la partida 04.03.461.03, s'han de distribuir entre les comarques, i 4.000.000.000 de pessetes, consignats en la partida 04.03.463.01, que s'han de distribuir entre els municipis de Catalunya.
Les participacions en ingressos de l'Estat s'han de distribuir d'acord amb el que estableixen l'article 48.2 de l'Estatut d'autonomia i la normativa que hi sigui aplicable.
Els crèdits consignats en la secció 19 (Participació dels ens locals de Catalunya en els ingressos de l'Estat) s'han d'ajustar, quant a llur quantia definitiva, al resultat de la distribució que sen faci d'acord amb els criteris continguts en la normativa que hi sigui aplicable.
D'acord amb el que disposa la Llei 16/1990, del 13 de juliol, sobre el règim especial de la Vall d'Aran, s'estableix un percentatge de participació en els ingressos de la Generalitat a favor de la Val d'Aran d'un 1,86% de l'aplicació pressupostària 04.03.461.03 del Departament de Governació.
El 98,14% restant de la dita aplicació pressupostària s'ha de distribuir entre la resta de les comarques, tenint en compte el nombre d'habitants de la comarca i el principi de solidaritat interterritorial, mitjançant indicadors objectius de les seves necessitats de despesa.
L'aplicació 04.03.463.01 del pressupost del Departament de Governació, en concepte de participació dels municipis en els ingressos de la Generalitat, s'ha de distribuir en funció de la població dels municipis i d'indicadors objectius de les seves necessitats de despesa, establint prèviament una participació específica per al municipi de Barcelona, i assignant a tots els municipis una participació mínima inicial garantida.
Les distribucions a les quals fan referència els apartats 4 i 5 han d'ésser acordades pel Govern, amb l'informe previ de la Comissió de Govern Local de Catalunya.
La Comissió de Govern Interior del Parlament ha d'incorporar els romanents de crèdit de la secció 01 del pressupost per al 1996 als mateixos capítols del pressupost per al 1997.
Les dotacions de la secció 15 s'han de lliurar en ferm, per quartes parts, a nom del Consell Consultiu, el president del qual és l'ordenador dels pagaments propis d'aquest organisme.
Les dotacions de la secció 18 s'han de lliurar en ferm, per quartes parts, a nom de la Sindicatura de Comptes de Catalunya, el síndic major de la qual és l'ordenador dels pagaments propis d'aquest organisme.
Pressupostos de les diputacions provincials Al pressupost de la Generalitat s'uneixen els pressupostos de les diputacions provincials de Barcelona, Girona, Lleida i Tarragona corresponents a l'exercici del 1996.
Fins al 31 de desembre de 1997, l'interès legal del diner és el fixat per la Llei de pressupostos generals de l'Estat per al 1997.
Fins al 31 de desembre de 1997, l'interès de demora aplicable a les quantitats degudes a les finances de la Generalitat és del 9,5%.
En el supòsit que el tipus d'interès de la demora que estableixi la Llei de pressupostos generals de l'Estat per al 1997 difereixi de l'establert per l'apartat 2, s'autoritza el conseller d'Economia i Finances perquè procedeixi a l'ajust exacte d'aquest tipus d'interès.
El Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca pot lliurar a l'Institut Català del Crèdit Agrari els romanents de crèdit de la partida 10.01.731.01, "Ajuts per a millorar les condicions econòmiques de les línies de foment", existents el 31 de desembre de 1996.
L'Institut Català del Crèdit Agrari ha de destinar aquestes quantitats a cobrir el major cost derivat de garantir els seus préstecs amb societats de garantia i assegurances quan ho estimi convenient per raó de les característiques de determinades operacions actives i també a minorar el cost de les garanties acordades pel Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca dels préstecs atorgats per l'Institut Català del Crèdit Agrari.
S'autoritza el Govern de la Generalitat perquè els romanents dels crèdits no utilitzats de les partides "Dotació ajuts menjar" i "Dotació fons d'acció social", del servei pressupostari competent en matèria de funció pública, s'incorporin a l'aplicació corresponent de l'exercici del 1997, per tal de donar compliment a les finalitats establertes en els acords sindicals, i també als projectes interdepartamentals en matèria de personal.
No-liquidació o anul·lació i baixa de liquidacions S'autoritza el conseller d'Economia i Finances perquè pugui disposar la no-liquidació o, si escau, l'anul·lació i la baixa en la comptabilitat de totes les liquidacions de les quals resulten deutes inferiors a la quantia que es fixa com a insuficient per a cobrir el cost que l'exacció i la recaptació d'aquests comporten.
Sistema d'intercanvi electrònic de documents
S'autoritza el Departament d'Economia i Finances perquè pugui establir la utilització d'un sistema d'intercanvi electrònic de documents amb els proveïdors de la Generalitat.
Aquest sistema ha de permetre la substitució de documents impresos en paper per documents enregistrats en suport electrònic i la substitució dels sistemes d'autorització i control instrumentats mitjançant segells i diligències per autoritzacions i controls establerts per les mateixes aplicacions informàtiques, i també, o en substitució dels controls, validacions d'accés restringit o signatura electrònica.
A l'efecte del que estableix l'apartat 1, el Departament d'Economia i Finances ha de determinar els casos en els quals el nou sistema és aplicable, i també els nous procediments administratius que la introducció d'aquestes tècniques permeti de modernitzar.
Informació sobre l'evolució del dèficit i de les desviacions pressupostàries
Trimestralment, i conjuntament amb la tramesa de l'estat d'execució del pressupost a què es refereix l'article 79 del text refós de la Llei de finances públiques de Catalunya, s'ha d'enviar al Parlament informació sobre l'evolució del dèficit de la Generalitat i els seus organismes autònoms, amb l'anàlisi, si escau, de les desviacions que hi hagués en relació amb les previsions d'aquest pressupost.
Alienació d'immobles i de títols de societats amb participació de la Generalitat
Es faculta el Govern perquè, durant l'any 1997, pugui aprovar els expedients d'alienació de béns immobles de la Generalitat o de les seves entitats autònomes de valor pericial superior a mil milions de pessetes la utilització dels quals no es consideri necessària.
Es faculta el Govern perquè, durant l'any 1997, pugui acordar l'alienació de títols representatius del capital en empreses en què la Generalitat participi directament o indirectament, fins i tot si aquesta alienació comporta la pèrdua de la posició majoritària o l'extinció de la participació directa o indirecta de la Generalitat.
Dels expedients d'alienació de béns immobles de valor superior a dos mil milions de pessetes i d'alienació de títols de societats que comportin la pèrdua de la posició majoritària o l'extinció de la participació directa o indirecta de la Generalitat aprovats pel Govern en ús d'aquesta autorització, se n'ha de donar compte al Parlament.
Adquisició o arrendament de locals o immobles i drets reals pel sistema de contractació directa
Els organismes, les entitats autònomes o les empreses públiques de la Generalitat de Catalunya i les empreses en què la Generalitat participa majoritàriament que han d'adquirir per mitjà de qualsevol títol locals, immobles o drets reals o n'han de disposar com a arrendataris, ocupants o usuaris, pel sistema de contractació directa, han de trametre a la Direcció General del Patrimoni, prèviament a la formalització del corresponent contracte, una còpia íntegra de l'expedient de contractació per a l'emissió de l'informe favorable, que té el caràcter de vinculant.
Els dits organismes, entitats o empreses han de procedir de la mateixa manera en qualsevol contracte o document de modificació o de substitució, total o parcial, o de resolució dels esmentats abans.
Si escau, han de trametre a la Direcció General del Patrimoni de la Generalitat una còpia o una fotocòpia degudament compulsada del contracte o del document signats.
Aquest informe no cal respecte a les adquisicions de béns per a empreses públiques amb la finalitat de retornar-les al tràfic jurídic privat, d'acord amb les funcions que tenen atribuïdes.
El que estableix aquesta disposició s'aplica a totes les entitats, les empreses o les societats a què es refereix l'article 1.a i b de la Llei 4/1985, del 29 de març, de l'Estatut de l'empresa pública catalana, a la Corporació Catalana de Ràdio i Televisió, al Servei Català de la Salut i a les entitats gestores de la Seguretat Social, inclòs l'Institut Català de la Salut, i, en general, a totes les entitats en les quals la participació directa o indirecta o la representació de la Generalitat de Catalunya és majoritària.
Primera ocupació d'immobles destinats a ús administratiu Els projectes de primera ocupació d'immobles destinats a ús administratiu i adscrits a serveis dels departaments de la Generalitat i els seus organismes autònoms, i també els de reforma substancial d'aquests immobles, han de comptar, per a llur execució, amb un informe favorable previ, que té caràcter vinculant, tant en els aspectes qualitatius com quantitatius, de la Direcció General del Patrimoni de la Generalitat.
La Direcció General del Patrimoni de la Generalitat ha demetre els informes corresponents en el termini d'un mes.
Contractes d'assegurances privades
Els nous contractes d'assegurances privades duts a terme pels organismes autònoms de la Generalitat de Catalunya, per les empreses i les societats a què es refereix l'article 1a i b de la Llei 4/1985, del 29 de març, de l'estatut de l'empresa pública catalana, per la Corporació Catalana de Ràdio i Televisió, pel Servei Català de la Salut i per les entitats gestores de la Seguretat Social, inclòs l'Institut Català de la Salut, i, en general, per les entitats en les quals la participació directa o indirecta o la representació de la Generalitat de Catalunya sigui majoritària han d'ésser objecte d'un informe favorable previ de la Direcció General del Patrimoni de la Generalitat.
Per a l'emissió d'aquest informe, s'ha de trametre a l'esmentada Direcció General tot l'expedient, incloent-hi, si escau, els plecs de clàusules administratives particulars i els plecs de prescripcions tècniques.
Aquest informe, que té el caràcter de vinculant, ha d'ésser emès en el termini d'un mes.
En qualsevol cas, s'ha de trametre a la Direcció General del Patrimoni una còpia del contracte d'assegurances subscrit.
Si es mantenen les mateixes condicions per a la renovació de contractes d'assegurances que ja tenen l'informe previ, aquests només s'han de comunicar a la Direcció General del Patrimoni, i si es modifica o varia alguna d'aquestes condicions, se n'ha de demanar el corresponent informe a l'esmentada Direcció General.
Cessions de domini en matèria de temps lliure
S'autoritza el Govern a cedir, als ajuntaments on són situats, el domini dels béns immobles transferits a la Generalitat de Catalunya pel Reial decret 2688/80, del 4 de desembre, sobre transferències de serveis de l'Estat en matèria de l'Institut Social del Temps Lliure, quan la Generalitat de Catalunya o les seves entitats autònomes no considerin que calgui utilitzar-los, amb la tramitació prèvia establerta per la legislació patrimonial de la Generalitat de Catalunya.
Les cessions de domini resten condicionades al compliment pel cessionari de l'obligació de destinar l'immoble a finalitats d'utilitat pública o d'interès social.
L'incompliment d'aquesta condició comporta la resolució de la cessió, i els béns han de revertir en la Generalitat de Catalunya, la qual té dret a rebre, un cop feta la taxació pericial, el valor dels danys i el detriment experimentat per aquests.
Es faculta el Departament d'Economia i Finances perquè, mitjançant la Direcció General del Patrimoni de la Generalitat, realitzi els actes i formalitzi els documents necessaris per a fer efectives les cessions a què es refereix l'apartat 1.
Modificacions dels concerts educatius
S'autoritza el Departament d'Ensenyament perquè aprovi les modificacions dels concerts educatius necessàries per a aplicar els acords de centres en crisi i l'acord per a la implantació del nou sistema educatiu, signats amb les organitzacions patronals i sindicals representatives dels sectors de l'ensenyament privat i de l'educació especial.
Pressupostos de les universitats catalanes Amb caràcter previ a l'aprovació dels pressupostos de les universitats, el Comissionat per a Universitats i Recerca del Departament de la Presidència ha d'elaborar la proposta de la despesa del personal funcionari docent i no docent, i la del personal contractat de les universitats que es financi amb càrrec al pressupost de la Generalitat, i l'ha d'elevar al Govern, amb l'informe previ del Departament d'Economia i Finances, perquè l'autoritzi.
Convenis amb les administracions locals per al finançament de centres docents
S'autoritza el titular del Departament d'Ensenyament, amb l'informe previ vinculant del Departament d'Economia i Finances, a subscriure convenis d'abast plurianual amb les administracions locals per col·laborar en el sosteniment del funcionament ordinari de centres docents de titularitat d'aquestes administracions que imparteixin ensenyaments dels regulats per la Llei orgànica 1/1990, del 3 d'octubre, d'ordenació general del sistema educatiu, o dels regulats per la Llei de l'Estat 14/1970, del 4 d'agost, general d'educació i finançament de la reforma educativa.
Els esmentats convenis es regeixen per les clàusules que hi són incloses, les quals han de determinar-ne també el règim de seguiment i control.
Crèdits destinats a programes de formació ocupacional El 50%, com a mínim, dels cursos a realitzar amb càrrec als crèdits pressupostaris destinats a programes de formació ocupacional, consignats en la secció 11 del Departament de Treball, s'han de destinar al col·lectiu d'aturats.
Formació ocupacional per a les cooperatives de treball associat i les societats anònimes laborals S'ha de destinar un mínim de vuitanta milions de pessetes de la dotació de les partides corresponents a la formació ocupacional consignades en la secció 11 del Departament de Treball a la formació dels cooperativistes i els treballadors de les cooperatives de treball associat i de les societats anònimes laborals, sempre que les propostes d'accions formatives s'ajustin a les disposicions legals que els siguin aplicables pel que fa a l'aprovació, el seguiment i el control.
Fons de garantia per a l'establiment d'una línia especial de crèdit per a activitats de producció cinematogràfica S'autoritza el Govern de la Generalitat a ampliar, en funció de les disponibilitats pressupostàries, en un màxim de 200.000.000 de pessetes, el fons de garantia constituït en entitats de crèdit en virtut de l'autorització continguda en la disposició addicional dotzena de la Llei 12/1994, del 28 de desembre, de pressupostos de la Generalitat de Catalunya per al 1995, i ampliat en virtut de l'autorització continguda en la disposició addicional vintena de la Llei 14/1996, del 29 de juliol, de pressupostos de la Generalitat de Catalunya per al 1996.
Afectació d'ingressos procedents de sancions en matèria de cinematografia
Els ingressos procedents de les sancions en matèria de cinematografia s'afecten al foment de la cinematografia.
Els ingressos afectats són objecte de generació de crèdits en les partides corresponents de la secció 07 (Departament de Cultura).
Programa d'actuació odontològica integral i òptica per a la població escolar
Dins les disposicions pressupostàries, el Departament de Sanitat i Seguretat Social ha d'establir un programa pilot d'actuació odontològica integral i òptica per a la població escolar, que ha d'incloure activitats preventives, assistencials i rehabilitadores.
Aquest programa ha de donar prioritat a les actuacions en les zones més deprimides socialment.
El Govern de la Generalitat ha de destinar un import total de 1.150 milions de pessetes a la cooperació al desenvolupament, que es desglossa de la manera següent:
a) 450 milions de pessetes són consignats en la partida pressupostària 02.06.480.03.
b) 700 milions de pessetes corresponen a accions a realitzar en els àmbits de la solidaritat internacional i de la cooperació al desenvolupament, ja sigui directament des de diversos departaments i organismes autònoms de la Generalitat de Catalunya, o bé mitjançant el suport a entitats que actuen en aquests àmbits.
S'autoritza el Govern perquè habiliti les partides pressupostàries necessàries, tot compensant l'import d'aquestes dotacions amb la minoració d'altres crèdits pressupostaris, per a les actuacions que no tenen cabuda en les partides pressupostàries previstes pels diferents departaments.
Institut Català de Serveis a la Joventut A partir del termini establert per l'apartat 3 de la disposició vint-i-novena de la Llei 14/1996, del 29 de juliol, de pressupostos de la Generalitat de Catalunya per al 1996, per la qual es dissol l'Institut Català de Serveis a la Joventut, les obligacions i els compromisos contrets per aquest organisme han d'ésser reconeguts amb càrrec al pressupost del Departament de Cultura.
Règim d'autonomia econòmica dels espais naturals de protecció especial, de les escoles de capacitació agrària i pesquera i del Centre de la Propietat Forestal
Es faculta el Govern per a establir que els espais naturals de protecció especial gestionats pel Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca, les escoles de capacitació agrària i pesquera i del Centre de la Propietat Forestal, dependents d'aquest Departament tinguin règim d'autonomia econòmica.
El règim d'autonomia econòmica a què es refereix l'apartat 1 té per objecte gestionar tots els ingressos obtinguts com a resultat de la gestió de l'espai natural de les escoles i del Centre de la Propietat Forestal, i també les transferències de la Generalitat, de les altres administracions públiques o d'altres entitats.
L'òrgan responsable de la gestió en règim d'autonomia econòmica d'un espai natural de protecció especial, d'una escola de capacitació agrària i pesquera o del Centre de la Propietat Forestal ha de presentar anualment al Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca la justificació dels ingressos i el compte de gestió econòmica, els quals queden a disposició de la Intervenció General, de la Sindicatura de Comptes i, si escau, del Tribunal de Comptes.
Per decret del Govern s'han de determinar els espais naturals de protecció especial i les escoles de capacitació agrària i pesquera del Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca que s'acullen al que estableixen aquesta disposició i la normativa que n'ha de regir la gestió.
Subvencions en el marc de la política agrària comunitària Les subvencions que s'estableixin en l'àmbit de Catalunya com a conseqüència de l'aplicació de la política agrària comunitària i que es financin amb fons de l'Administració de l'Estat i de la Unió Europea es regeixen per la normativa específica següent:
a) Les bases i la convocatòria es poden fer en un sol acte i tenen la vigència i s'han d'adequar al que estableixi el programa, el pla o la reglamentació vigent corresponent.
b) Quan l'ajut es financi parcialment amb càrrec als pressupostos de la Generalitat de Catalunya, únicament s'ha d'indicar l'aplicació pressupostària a la qual s'ha d'imputar la part finançada per aquesta i la concessió dels ajuts ha d'estar condicionada als compromisos prèviament assolits o als programes aprovats per les diferents administracions.
c) Quan no existeixi finançament amb càrrec als pressupostos de la Generalitat, la convocatòria s'ha d'ajustar al que determini la reglamentació comunitària.
Pla de comptabilitat de les universitats públiques catalanes La Intervenció General ha d'establir un pla de comptabilitat per a les universitats públiques catalanes.
Cessió de drets de crèdit de la Junta de Sanejament S'afegeixen nous apartats a l'article 18 de la Llei 19/1991, del 7 de novembre, de reforma de la Junta de Sanejament, amb el text següent:
Així mateix, la Junta de Sanejament, amb l'autorització prèvia del Govern de la Generalitat, pot cedir a tercers, totalment o parcialment, els drets de crèdit, presents o futurs, que puguin resultar al seu favor de l'aplicació de l'increment de tarifa i del cànon de sanejament.
La Junta de Sanejament ha de destinar necessàriament les quantitats que percebi per aquestes cessions a les finalitats previstes en l'apartat 1 del present article, realitzant amb aquestes les atribucions a què es refereixen les lletres a i b de l'apartat 1 de l'article 19.
L'autorització a què es refereix l'apartat 3 ha d'establir, a més, els mecanismes jurídics necessaris per tal d'assegurar els drets dels cessionaris en cas de qualsevol alteració referida a l'existència o al règim jurídic dels recursos que se cedeixen.
El que disposen els apartats 3 i 4 és aplicable a les exaccions a què es refereix l'article 26".
Durant aquest exercici pressupostari, el Departament de Governació ha de redactar un informe sobre totes les partides d'aquest pressupost destinades a entitats locals, indicant en cada cas la finalitat, els criteris i els procediments d'assignació o de distribució als ens locals destinataris d'aquestes partides i l'òrgan responsable de llur gestió.
L'informe a què fa referència l'apartat 1, juntament amb els altres elements d'informació que calguin, ha de servir de base per a l'elaboració del Pla director d'inversions locals.
Recuperació del biogàs dels fangs de les plantes depuradores El Govern de la Generalitat ha de promoure, dins les previsions pressupostàries per al 1997, un programa de recuperació del biogàs dels fangs procedents de les plantes depuradores de les aigües residuals, quan les condicions tècniques ho facin possible i en derivi un estalvi econòmic.
Programa de gestió dels residus municipals El Govern, dins les previsions pressupostàries per al 1997, ha de promoure la reducció de la producció de residus, la recollida separada de matèria orgànica i de fraccions reciclables i les plantes de tractament ecològic de la matèria orgànica, en el Programa de gestió dels residus municipals, de conformitat amb la Llei 6/1993 i amb la col·laboració dels ens locals.
Generació de crèdits per a ingressos procedents de l'alienació de béns adquirits mitjançant expropiació forçosa El Govern pot autoritzar la generació de crèdits en els capítols d'operacions de capital del pressupost del Departament de Política Territorial i Obres Públiques pel producte de l'alienació de béns adquirits mitjançant expropiació forçosa.
Aquest producte queda afectat a l'adquisició de terrenys necessaris per a l'execució d'obres de l'esmentat Departament.
Pla de recerca de la Generalitat de Catalunya 1997-2000 En el marc del Pla de recerca de la Generalitat de Catalunya 1997-2000, i amb l'autorització prèvia del Govern de la Generalitat, es poden efectuar despeses d'abast plurianual per als programes de beques, ajuts i subvencions que s'hi incloguin.
Es modifica l'article 55 de la Llei 17/1985, de la funció pública de l'Administració de la Generalitat, que queda redactat en els termes següents:
Els funcionaris nomenats poden ésser remoguts del lloc que ocupen:
"a) En el cas de nomenaments de lliure designació, amb caràcter discrecional.
"b) En el cas de nomenaments pel sistema de concurs, mitjançant expedient administratiu contradictori i no disciplinari, un cop escoltats la Junta de Personal o el delegat del personal, si escau, en el supòsits següents:
Si s'altera el contingut del lloc de treball mitjançant les relacions dels llocs de treball i es modifiquen els supòsits que servien de base en la convocatòria.
Si es produeix un rendiment insuficient que no comporta inhibició o si es manifesta una evident manca de capacitat per a ocupar el lloc de treball que els impedeixi de complir amb eficàcia les funcions assignades.
Els funcionaris que siguin remoguts o fets cessar d'un lloc de treball d'acord amb la normativa vigent sense obtenir-ne un altre per algun dels sistemes de concurs o de lliure designació queden a disposició del secretari general del departament corresponent, que els ha d'atribuir provisionalment un lloc o l'exercici de funcions corresponents a llur cos o a llur escala.
Els funcionaris que siguin remoguts o fets cessar tenen dret a percebre les retribucions bàsiques i el complement de destinació equivalent al grau personal que tinguin consolidat i el complement específic del lloc que passin a ocupar o, si és superior, el corresponent al complement específic mínim de dos nivells per sota del grau personal consolidat, amb exclusió dels factors de penositat, perillositat, incompatibilitat i dedicació superior a la normal.
En el cas d'atribució de funcions, el complement específic ha d'ésser el corresponent al mínim de dos nivells inferiors al grau personal consolidat, exclosos els factors de penositat i perillositat.
El funcionari que no té grau personal reconegut té dret a percebre el complement específic corresponent al mínim del seu cos o de la seva escala.
Els funcionaris fets cessar discrecionalment d'acord amb el que estableix la lletra a de l'apartat 1 poden optar per percebre el complement específic a què fa referència l'apartat 3 o un complement personal i variable en substitució del complement específic del lloc que passin a ocupar, equivalent al 70% del complement específic mínim atribuït a llocs de treball del nivell corresponent al grau personal que acreditin.
Els complements personals a què es refereixen els apartats 3 i 4 no es perceben en els casos següents:
"a) Si el nou lloc que s'assigna al funcionari, provisionalment o definitivament, té un complement específic igual o superior.
"b) Si el cessament o la remoció són conseqüència d'un expedient disciplinari.
En aquest supòsit, el funcionari ha de percebre les retribucions bàsiques i el complement de destinació equivalents al grau personal que tingui consolidat, sens perjudici del complement específic del lloc que passi a ocupar.
El que estableixen els apartats 2, 3, 4 i 5 també és aplicable en el cas que el cessament del lloc de treball es produeixi per la supressió d'aquest lloc, sens perjudici dels procediments de reassignació que es puguin adoptar d'acord amb la normativa vigent.
Sens perjudici del que disposa l'apartat 2, els funcionaris que cessen per alteració del contingut o la supressió de llurs llocs de treball han de continuar percebent, mentre no se'ls atribueixi un altre lloc de treball i durant un termini màxim de tres mesos, les retribucions complementàries corresponents al lloc suprimit o alterat."
S'afegeix una disposició addicional vint-i-cinquena a la Llei 17/1985, del 23 de juliol, de la funció pública de l'Administració de la Generalitat, amb el text següent: "Els funcionaris que en el moment de l'entrada en vigor d'aquesta Llei tinguin ja reconegut un complement personal i variable equivalent al 70% del complement específic mínim atribuït a llocs de treball de nivell corresponent al grau personal que acreditin, poden optar per percebre el complement establert per l'apartat 3 de l'article 55.
En qualsevol cas, els efectes econòmics d'aquesta opció no poden ésser anteriors a l'1 de gener de 1997."
Es cedeix a l'associació Casa del Poble, de Blanes, inscrita en el Registre d'Associacions de la Generalitat de Catalunya, amb el número 1258, de la Secció Primera del Registre de Girona en data del 22 de gener de 1986, el domini de l'immoble situat al passeig de Dintre, número 18, de Blanes, inscrit al Registre de la Propietat de Lloret de Mar, tom 885, llibre 81, foli 240, finca 54, perquè sigui destinat al desenvolupament de les activitats pròpies de l'associació cessionària, d'acord amb el seu objecte social.
Si el bé cedit no es destinés a l'ús previst, la cessió es consideraria resolta i el bé revertiria en la Generalitat de Catalunya.
Es faculta el Departament d'Economia i Finances perquè, mitjançant la Direcció General del Patrimoni, faci els actes i formalitzi els documents necessaris perquè la cessió a què es refereix l'apartat 1 esdevingui efectiva.
Afectació d'ingressos procedents de sancions en matèria d'activitats extractives
Els ingressos procedents de les sancions en matèria d'incompliment de les condicions de protecció del medi ambient en les activitats extractives s'afecten a la restauració de les activitats extractives finalitzades o abandonades.
Els ingressos afectats són objecte de generació de crèdits en el pressupost de despesa de la secció 22 (Departament de Medi Ambient).
Reequilibrament de Catalunya i atenció envers les comarques deprimides
El Govern ha de vetllar perquè la gestió pressupostària garanteixi el compliment dels objectius del Pla territorial general pel que fa al reequilibrament de Catalunya, i també l'atenció específica i coordinada dels diferents departaments envers les comarques deprimides.
Es prorroga per a l'exercici del 1997 el contingut de la disposició addicional dissetena de la Llei 9/1990, del 16 de maig, de pressupost de la Generalitat de Catalunya, de les seves entitats autònomes i de les entitats gestores de la Seguretat Social per al 1990, relativa a la percepció de les pensions determinades per al personal eventual, contractat i interí al servei de la Generalitat en el període anterior al 1939.
Es manté per a l'exercici del 1997 la vigència de la disposició addicional vintena de la Llei 16/1993, del 28 de desembre, de pressupostos de la Generalitat de Catalunya per al 1994.
Es prorroga per a l'exercici del 1997 l'autorització continguda en la disposició addicional quinzena de la Llei 3/1992, del 28 de desembre, de pressupostos de la Generalitat de Catalunya.
Aquesta Llei entra en vigor el dia 1 de gener de 1997.
a l'article 1.10 de la Llei de pressupostos de la Generalitat de Catalunya per al 1997
Per tant, ordeno a tots els ciutadans als quals sigui d'aplicació aquesta Llei cooperin al seu compliment i que els tribunals i les autoritats als quals pertoqui la facin complir.
Palau de la Generalitat, 27 de desembre de 1996