Montserrat Garcia és la responsable de la biblioteca del Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada.
Per què una biblioteca especialitzada al Departament de Justícia?
Perquè el Departament de Justícia, mitjançant el Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada, du a terme tasques d'investigació i de formació del seu personal que fan necessari i convenient comptar amb un bon fons documental i bibliogràfic per donar suport a aquestes tasques.
I una biblioteca especialitzada en dret penal i penitenciari, criminologia, presons, justícia de menors i dret civil català pot organitzar aquest fons i fer-ne difusió de la manera més adient.
Pots descriure els serveis de la biblioteca del CEJFE?
D'una banda, mantenim els serveis clàssics de sala de lectura, préstec de llibres i audiovisuals i el servei de referència, que és la recerca bibliogràfica a l'usuari presencial.
Però al llarg dels últims anys s'han anat incorporant diferents serveis de biblioteca electrònica, que incorporen les TIC, com ara: catàlegs col·lectius, servei de difusió de la informació a través de la intranet, préstec automàtic i a distància, enviament de butlletins jurídics mitjançant el correu electrònic i presència de la biblioteca a les diferents xarxes socials.
Quins serveis són els de més èxit i més valorats?
El préstec a distància, els serveis a la intranet com l'hemeroteca en línia i l'enviament de butlletins i articles jurídics per correu electrònic són els més valorats per l'usuari intern del Departament de Justícia.
La presència a les xarxes socials i les activitats d'extensió cultural com les exposicions i les presentacions de llibres ens han donat a conèixer a un públic més ampli i estan tenint cada cop més seguidors.
Què us ha aportat el programa Compartim en els serveis que la biblioteca del CEJFE dóna als usuaris?
Quin impacte ha tingut en la manera d'organitzar la vostra tasca en el dia a dia?
La filosofia de compartir coneixement i de la col·laboració ens ha aportat molt, tant pel que fa al funcionament com a equip de bibliotecaris, com també pel que fa a una determinada manera d'atendre els nostres usuaris presencials, ja que no tot es pot tecnificar i pensem que no hem perdut la proximitat amb els nostres clients tant externs com interns.
Gràcies al programa Compartim hem conegut molts bons professionals del Departament de Justícia amb grans inquietuds i això és molt engrescador.
És com si se t'enganxessin les ganes i les idees d'aquests entusiastes.
Gràcies al programa Compartim ens hem acostat a les TIC i hem conegut les xarxes socials.
Crec que el nostre Departament ha tingut una sensibilitat especial a l'hora d'incorporar aquestes tecnologies per millorar la feina dels seus professionals i que el Compartim ha estat el canal per on han arribat moltes d'aquestes idees i aquests aires nous.
Quina ha estat la vostra aportació en el desenvolupament del programa Compartim?
Hem anat col·laborant de diferents maneres al llarg dels anys: cursos de formació d'usuaris, recomanacions bibliogràfiques, recerques bibliogràfiques de temes d'interès per a algunes de les comunitats, adquisició de fons específics, exposicions de llibres i material, etc.
Per què tota aquesta activitat, no estrictament de biblioteca clàssica: exposicions, butlletins, presencia a les xarxes, presentació de llibres?
Les activitats de difusió cultural són necessàries per donar a conèixer la biblioteca, el nostre fons i les activitats, els cursos i la recerca que es fa des del CEJFE i des del Departament de Justícia.
I en uns anys seran la raó de ser de les biblioteques especialitzades que no hagin desaparegut en el vendaval que ens espera quan realment la majoria dels nostres usuaris s'hagin passat als dispositius electrònics i al consum de documentació electrònica.
Haurem de plantejar-nos què fem quan només un tant per cent petit del nostre fons (fons antic) tingui un valor per a la seva consulta.
Els manuals, els assajos i llibres doctrinals moderns ja no estaran en format paper i, per tant, la biblioteca s'hi haurà d'adaptar i convertir-se en un centre cultural polivalent, i donar prioritat a la curació de continguts i al guiatge de l'usuari en la recerca d'informació de qualitat.
Cap a on anem en l'evolució de la lectura?
Trobeu que cada vegada tenen més acceptació els serveis digitals que no pas els presencials.
Crec que anem clarament cap a un escenari completament diferent, on els serveis digitals seran el pa de cada dia i els més utilitzats.
La lectura digital s'acabarà imposant i el préstec acabarà fent-se en plataformes de préstec de llibres digitals, i aquest i els altres serveis seran gestionats des dels dispositius mòbils.
El bibliotecari serà un expert en TIC, xarxes i en curació de continguts específics del seu àmbit professional, però no podrà descuidar el tracte personal.
Imagino la nostra biblioteca del CEJFE del futur com a espai de trobada, d'intercanvi de coneixements, de compartir experiències professionals, de presentació de llibres digitals, debats i concursos sobre temes de la justícia i el dret.
I per tant, els bibliotecaris haurem de combinar les tasques molt tecnificades amb una calidesa humana que el professional del futur ens demanarà.
Des de fa uns anys assistim a un debat generat a la xarxa (tant Juan Freire com Julen Iturbe ja en parlaven l'any 2007) referit a si en les noves organitzacions postinternet continuarem necessitant el mateix tipus de lideratge formal i jeràrquic que el que ha estat habitual fins ara en les organitzacions tradicionals.
Així ho plantejava Freire: "... però en els últims temps, gràcies en part a l'eliminació de barreres per la democratització i universalització de les tecnologies de la informació, han sorgit nous tipus d'organitzacions, més obertes i col·laboratives, que casen malament amb la figura tradicional de líder.
Segueixen sent necessaris en aquestes noves organitzacions?
I si la resposta és positiva, per a què? i com?".
Iturbe, per la seva banda, defensava de forma clara una postura radical antilíders en les noves organitzacions: "... les persones han d'assumir responsabilitats, algunes d'elles relacionades amb el lideratge de la seva pròpia existència, sigui en el seu àmbit privat o en el seu àmbit públic.
La societat avança i configura estils de vida.
La relació entre iguals em sedueix... una nova relació entre les persones on el pla de la igualtat recupera una nova potencialitat.
M'uneixo a la teva organització perquè sigui la nostra organització si et veig com un igual.
És un tema complex i amb infinitat d'arestes, però cada vegada més penso que les organitzacions sense líders són el futur.
Perquè hauran demostrat que: o veus a cada persona com a líder de la seva vida o, simplement, no veus líders, veus persones dignes.
Aquesta és l'essència que veig en la filosofia d'igual a igual.
El lideratge va tenir la seva època, fins a principis del segle XXI, però la societat va evolucionar i es va adonar que o eren tots líders o el futur els engoliria... "
D'aquesta polèmica, i com no podia ser d'una altra manera, s'arriba a una posició, per síntesi, que crec que és més compartida.
La reflecteix d'aquesta manera Freire:"... però, arribats a aquest punt, hauríem de preguntar quin tipus de líder es necessita.
És inevitable contestar que depèn del tipus d'organització.
Si ens centrem en els models oberts que fan prevaldre la col·laboració interna i externa, és evident que els líders corporatius tradicionals no són adequats.
Per contra, podem trobar, com proposava abans, moltes respostes als líders de les noves organitzacions obertes i en xarxa".
Més endavant, assenyala algunes de les característiques que defineixen els nous líders en els nous entorns.
- Saber gestionar en paràmetres d'alt nivell de complexitat i d'incertesa.
- Saber gestionar en organitzacions cada vegada menys jeràrquiques.
- Promoure la participació sobre la base de plantejaments no rígids orgànicament, sinó per tasques i projectes.
- Defensar com a última ràtio la importància de la col·laboració.
En aquest mateix sentit, i tancant el cercle de l'evolució de les teories sobre lideratge, autors emergents (Cabrera, Jericó, etc.), molt presents a la xarxa, acaben per definir el que s'ha anomenat també líders 2.0.
Per Pilar Jericó, aquests són els valors subjacents a aquest plantejament que comentem:
Compartir crea valor: si abans la retenció de coneixement podia donar algun avantatge competitiu, en aquest moment el valor prové de la compartició.
Transparència: la base de la confiança rau a impulsar organitzacions obertes i transparents.
Els nous valors de la societat premien aquests plantejaments.
Intel·ligència col·laborativa: la intel·ligència corporativa arriba a solucions a les quals no és possible que arribi la intel·ligència aïllada.
El gran valor afegit i l'eficiència estan a dissenyar arquitectures de participació que recullin el coneixement i la creativitat distribuïda tant dins com fora de l'organització.
Diversitat: el directiu 2.0 ha de buscar la diversitat perquè és l'única manera que la intel·ligència col·laborativa sigui rica i aporti valor afegit.
Llibertat i reconeixement: la por paralitza i el control impedeix el desenvolupament del talent, especialment en una època de crisi.
Passió i creativitat: El directiu 2.0 es recolza en la passió.
L'entorn és nou i difícil, però la il·lusió i la creativitat són les noves palanques per evolucionar.
Efectivament, en l'època actual de canvis accelerats i inestabilitat de l'entorn, així com de la multiplicació de les oportunitats relacionals a través de les tecnologies socials, és difícil pensar el lideratge sense posar en un primer pla la canalització i catàlisi dels processos de comunicació entre persones que col·laboren i que es reconeixen mútuament la capacitat per pensar, actuar i prendre decisions.
És aquest reconeixement del poder de la iniciativa i els recursos que tot membre de l'organització pot posar en joc aportant el millor de si mateix en el desenvolupament de les millors solucions de manera col·laborativa.
En aquest context podríem parlar d' open leadership en paral·lel al moviment de codi obert de les tecnologies informàtiques.
Un líder obert es posa en valor no tant per la informació i el coneixement retingut o poder de control (propietari) com per la capacitat per fer posar en moviment l'engranatge de les converses productives en l'organització, confiant en la capacitat dels seus membres i fent que se sentin valuosos i capaços d'actuar de manera efectiva i col·laborativa.
El líder relacional està obert i facilita el paper protagonista dels seus subordinats, potenciant especialment el que Gary Hamel fa referència a Els líders del futur, aquelles figures que més enllà dels líders formals, encara sense reconeixement formal, exerceixen una mena d'influència sobre els seus companys de manera alineada amb els objectius estratègics de l'organització.
Són els líders naturals vinculats a la pràctica del dia a dia de les noves organitzacions 2.0 en què jerarquia i xarxarquia han de trobar nous punts d'equilibri i interpretació.
D'aquesta manera arribem a un altre tipus de lideratge més d'acord amb els plantejaments participatius i d'apoderament dels empleats de les noves organitzacions.
Hamel ho descriu d'aquesta manera en el seu article reinventant el paper del líder:
Un model de gestió del segle XXI exigeix un lideratge del segle XXI.
Seran models on els líders ja no són vistos principalment com els visionaris prenedors de decisions, i com els heroics enfront dels responsables polítics, sinó que seran vistos més aviat com "arquitectes socials".
En aquest model, la principal responsabilitat del líder és construir el tipus d'entorn que permet i fomenta l'excel·lència, la col·laboració i la innovació de tots els membres de l'organització.
Els líders relacionals haurien de complir una doble funció de connectors i creadors d'arquitectures socials de la col·laboració, i transmetre l'apoderament als membres de l'organització dipositaris del coneixement, protagonistes de la comunicació i de la intel·ligència construïda de manera col·lectiva.
El líder relacional no és un intermediari de les decisions, el coneixement i la presa de decisions, sinó un connector que facilita l'emergència de solucions, nou coneixement i innovació.
El líder que apodera és un operador que treballa seguint la màxima leading from one step behind, que com una mena d'entrenador sap fer les preguntes adients a les xarxes de persones més adients perquè trobin les millors respostes i solucions.
Aquests dies s'està duent a terme la II Mostra de relats en formats audiovisuals, una mostra itinerant d'audiorelats, videorelats, narratives digitals i dMagaZines fets pels interns i internes dels centres penitenciaris de Catalunya i dels centres educatius de justícia juvenil i pels professionals del Departament de Justícia..
Els relats audiovisuals reflecteixen les visions, els significats, les opinions i les creences de les persones i són una eina molt eficient per introduir transversalment les TIC en diferents accions socioeducatives, per fomentar la creació, per potenciar les pròpies capacitats, per desenvolupar competències i per motivar les persones en processos de coneixement de realitats, obres literàries, autors...
La Mostra també es va completar amb una jornada al CEJFE per fomentar la reflexió al voltant de la proposta formativa de l'Àrea de Nous Projectes i Programes de Contingut Transversal de la Direcció General de Serveis Penitenciaris en què s'insereix aquesta iniciativa i que va incloure la intervenció d'Oralia Paredes, especialista en comunicació i educació de la UAB, que va presentar la ponència "La màgia de la paraula.
La narració com a mitjà d'expressió personal i eina per descobrir el món".
A la Mostra s'hi han presentat un total de 65 obres (30 audiorelats, 34 videorelats i 1 dMagazine) i hi han participat més de 100 interns de 6 centres penitenciaris i 1 centre educatiu de justícia juvenil.
Llista de reproducció dels relats audiovisuals presentats
Presentació del llibre Sobre la responsabilidad criminal.
Amb Félix V. Azón, vocal del Consell General del Poder Judicial, i Anna Aromí, psicoanalista de l'Escola Lacaniana de Psicoanàlisi de Barcelona
13 de maig de 2013, de 18 a 19.30 h
Espais de gestió del coneixement.
Sessió 4: Millorar les cerques d'informació
Amb Sílvia Argudo i Amadeu Pons
6 de maig de 2013, de 15.45 a 19 h
Inscripció: fins al 5 de maig inclòs
V Jornada sobre Activitat Física i Esport als Centres Penitenciaris: La naturalesa humana a les presons
Amb Francesc Torralba, professor de filosofia de la Universitat Ramon Llull, i Albert Bargués, navegant oceànic i emprenedor
Presentació del llibre La hija del Este
Relat d'una víctima insospitada del conflicte dels Balcans
9 de maig de 2013, de 17 a 18.30 h
VI Jornada Penal Internacional i Universal: Compliment de penes privatives de llibertat a l'estranger
Jornada anual del Col·legi d'Advocats Penal Internacional
10 de maig de 2013, de 8.45 a 14 h
V Jornada d'Educadors Socials de Centres Penitenciaris
Seminari de Mesures Penals Alternatives: Detecció i abordatge del consum d'alcohol
32a sessió web: "Estratègia tecnològica per a un govern obert"
Amb Miquel Torregrossa, cap de la Unitat de Govern Obert i Difusió Multicanal del Centre de Telecomunicacions i Tecnologies de la Informació de la Generalitat de Catalunya
22 de maig de 2013, de 9 a 10.30 h
Inscripció: fins al 19 de maig inclòs
Exposició de fotografies "Lectura i presó"
Obres premiades del Concurs de fotografia de centres penitenciaris
Accés lliure fins al 21 de juny al vestíbul de la sala d'actes del CEJFE
- L'èxit de la convocatòria i la gira de la II Mostra de relats en format digital: Sant Jordi DigiTale, amb més de 62 obres presentades, més de 100 participants i 6 centres penitenciaris i de justícia juvenil que hi han pres part, gràcies al dinamisme de la CoP TIC i presó.
- Els vídeos de les ponències dels representants dels repositoris de documentació jurídica a Catalunya en la VII Jornada de Biblioteques Judicials
Parlar i convèncer: Receptes per a fer bones presentacions en públic.
Aquest llibre està ple de receptes senzilles i pràctiques per fer bones presentacions en públic.
Ens dóna recursos per vèncer la por i la vergonya, metodologia per preparar tot tipus d'intervencions, tècniques per estructurar el contingut, pautes per comunicar-nos amb el llenguatge corporal, indicacions per elaborar un bon suport audiovisual, exercicis per projectar una bona veu i parlar amb claredat, etc.
El món d'avui canvia a gran velocitat i la complexa situació que vivim afecta les relacions entre persones i també de retruc les organitzacions, siguin del tipus que siguin.
Què hem de fer per gestionar els conflictes generats pel canvi en les organitzacions?
L'objectiu d'aquest llibre és donar resposta a aquesta pregunta, i oferir als gestors les eines d'anàlisi i les pautes d'acció necessàries per resoldre tensions dins les organitzacions i aconseguir, malgrat les dificultats, un ambient de treball gratificant.
Feedly és una aplicació d'agregació de notícies ( RSS ) per a diversos navegadors –en forma d'extensió– i per a dispositius mòbils que funcionen amb iOS i Android.
L'anunci del tancament de Google Reader a partir de l'1 de juliol de 2013 l'ha convertida en l'alternativa principal per a la majoria d'usuaris d'aquest servei.
Feedly té una interfície molt funcional i personalitzable, que ofereix diverses opcions de visualització i d'organització dels continguts (carpetes, etiquetes).