projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
-1 Es crea, com a òrgan assessor de la Junta de Residus, el Consell Assessor de la Gestió dels Residus Industrials de Catalunya, format per un mínim de cinc experts de prestigi reconegut en el camp de les ciències del medi, especialitzats en disciplines relacionades directament amb la problemàtica dels residus industrials i que desenvolupin llur tasca en departaments universitaris o en centres de recerca, públics o privats.
-2 El Consell Assessor té per funció d'emetre informes sobre les qüestions següents:
a) Els projectes d'instal·lacions que executi la Junta de Residus.
c) Els programes específics destinats a la reducció de la producció de residus especials.
d) Qualsevol altra que sotmetin a la seva consideració la Junta de Residus o el Govern.
-1 La Junta de Residus és presidida pel Conseller del Departament al qual estigui adscrita, o per la persona en qui aquest delegui, i en són vice-presidents el Director General de Medi Ambient i el Director General d'Indústria.
-2 Són vocals de la Junta de Residus:
a) Vuit representants dels diferents departaments de l'Administració de la Generalitat, nomenats pel Govern.
b) Sis representants dels municipis, designats per les entitats representatives d'aquests.
c) Dos representants de les organitzacions sindicals, designats per les entitats representatives d'aquestes.
d) Dos representants de les organitzacions empresarials, designats per les entitats representatives d'aquestes.
-3 Actua com a secretari de la Junta de Residus un funcionari d'aquesta, designat pel Director General de Medi Ambient.
-4 El funcionament, les convocatòries, les reunions i el règim per a adoptar acords de la Junta de Residus es regeixen pel que estableix per als òrgans col·legiats la Llei 13/1989, del 14 de desembre, d'Organització, Procediment i Règim Jurídic de l'Administració de la Generalitat de Catalunya, i la resta de normativa aplicable.
-1 La Junta de Residus, creada per la Llei 6/1983, del 7 d'abril, sobre Residus Industrials, és un organisme autònom de caràcter administratiu, amb personalitat jurídica pròpia i diferent de l'Administració de la Generalitat, a la qual s'encomana en règim descentralitzat la planificació, la informació, la promoció, l'autorització, l'organització, la gestió i la supervisió de les accions concernents als residus industrials, amb vista a assolir els objectius indicats en l'article 2.
-2 La Junta de Residus té plena capacitat jurídica per a:
a) Regir i administrar els interessos que li són confiats.
b) Adquirir i alienar els béns i els drets que en constitueixen el patrimoni propi.
d) Interposar els recursos i exercir les accions que les lleis determinen.
-3 Per desenvolupar les funcions a què es refereix l'apartat 2, la Junta de Residus gestiona els serveis per mitjà de la seva pròpia organització.
Pel que fa a les instal·lacions de tractament, pot fer-ne la promoció, la gestió i l'explotació indirectament per mitjà de concessió, de gestió interessada, de concert, de creació de societats amb participació majoritària de la Generalitat o de societats vinculades a la Generalitat, amb submissió plena al que determinen la Llei 4/1985, del 29 de març, de l'Estatut de l'Empresa Pública Catalana, i les altres lleis aplicables.
-4 La Junta de Residus administra els béns que li adscriu la Generalitat per al compliment dels seus fins i disposa dels mitjans econòmics següents:
a) Els productes i les rendes del seu patrimoni.
-5 La Junta de Residus s'ha de dotar d'un servei especialitzat per dur a terme d'una manera eficaç la inspecció i el control de la gestió dels residus industrials.
-1 A fi d'intensificar les accions públiques destinades a reduir l'impacte dels residus especials sobre el medi ambient, s'han de fixar per llei les bases que permetin d'establir gravàmens específics, ja sigui sobre la producció d'aquests residus, ja sigui sobre determinats components d'aquests residus, ja sigui sobre els productes o les matèries primeres que els originen.
-2 Els recursos obtinguts amb aquests gravàmens han d'ésser destinats a reduir la generació de residus, a fomentar-ne el reciclatge, a promoure'n el tractament, a reduir-ne la toxicitat i la perillositat i a restaurar les àrees degradades per deposicions incontrolades.
-3 La llei a què es refereix l'apartat 1 ha de tenir en compte les normatives fiscals sobre residus dels països de l'Europa comunitària i ha d'ésser harmonitzada, si s'escau, amb la normativa comunitària i estatal que sigui aplicadora.
-1 Els ajuntaments i els consells comarcals en el territori dels quals hi ha una de les instal·lacions executades per la Junta de Residus participen en el règim de prestació del servei exercint les funcions de control i vigilància de la instal·lació corresponent i són beneficiaris de les accions socials i econòmiques directament orientades a millorar la qualitat de vida de llurs ciutadans.
Els ajuntaments són també beneficiaris d'un fons consistent en una aportació econòmica de caràcter variable, determinada per reglament en funció del sistema de la instal·lació i del nombre de tones que tracta anualment.
-2 El fons a què es refereix l'apartat 1 és distribuït per la Junta de Residus, a proposta de la comissió de conciliació, seguiment i control corresponent.
-1 La Junta de Residus ha de gestionar, directament o indirectament, les instal·lacions que promogui en aplicació d'aquesta Llei.
-2 La gestió de les instal·lacions de deposició controlada ha d'ésser encomanada, a petició de la comissió de conciliació, seguiment i control corresponent, als ens locals que hi estiguin interessats, si justifiquen la capacitat tècnica necessària i la instal·lació es troba en llur territori.
-3 Les tarifes establertes per la prestació del servei de les instal·lacions de tractament de residus han de garantir que els costos del tractament, incloent-hi l'amortització de les instal·lacions i el finançament del fons a què fa referència l'article 12, siguin a càrrec de l'usuari.
-1 Quan la llicència municipal ha estat sol·licitada, s'ha de constituir una comissió de conciliació, seguiment i control, integrada paritàriament per representants de la Generalitat i dels ens locals afectats, amb la finalitat de supervisar les mesures que afectin la seguretat de la instal·lació i de controlar-ne l'impacte ambiental.
-2 Les comissions de conciliació, seguiment i control constituïdes en virtut de l'apartat 1 han de tenir la composició següent:
a) Cinc vocals en representació dels ens locals, tres de designats per l'ajuntament en el terme municipal del qual es projecta d'emplaçar la instal·lació i dos de designats pel consell comarcal corresponent.
b) Cinc representants de la Generalitat, un dels quals és designat president de la comissió pel Govern.
-3 El funcionament de les comissions a què es refereix l'apartat 1 s'ha d'ajustar al que estableix per als òrgans col·legiats la Llei 13/1989, del 14 de desembre, d'Organització, Procediment i Règim Jurídic de l'Administració de la Generalitat de Catalunya.
-4 Per facilitar les funcions de control, el projecte tècnic ha d'establir els sistemes de vigilància i de previsió necessaris de les emissions de lixiviats, de fums i de gasos.
Les mostres obtingudes per mitjà d'aquests sistemes han d'ésser analitzades en el laboratori de la Junta de Residus, la qual ha de posar aquestes anàlisis a disposició de les comissions a què es refereix l'apartat 1.
-1 La Junta de Residus, una vegada formulat el projecte d'una instal·lació, l'ha de sotmetre al Consell Assessor de la Gestió de Residus Industrials de Catalunya, el qual, en el termini de dos mesos, ha d'emetre un informe en què s'avaluïn la idoneïtat i la viabilitat tècnica del projecte, d'acord amb les prescripcions d'aquesta Llei.
Les observacions i les recomanacions contingudes en l'informe han d'ésser incorporades al projecte.
-2 La Junta de Residus, una vegada hagi rebut l'informe a què es refereix l'apartat 1, ha de sotmetre a informació pública el projecte, conjuntament amb l'estudi d'impacte ambiental corresponent, durant un termini de dos mesos, el qual tràmit ha d'ésser anunciat en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya i en el butlletí oficial de la província corresponent, i ha de sol·licitar dins aquest mateix termini l'informe de l'ajuntament en el terme municipal del qual es projecta d'emplaçar la instal·lació.
-3 Finit el tràmit a què es refereix l'apartat 2, la Junta de Residus ha de lliurar l'expedient a la Comissió Central d'Indústries i Activitats Classificades, la qual, en el termini de trenta dies, ha d'avaluar l'estudi d'impacte ambiental i efectuar la declaració d'impacte.
-4 Les condicions que estableixi la Comissió Central d'Indústries i Activitats Classificades, si s'escau, s'han d'incorporar al projecte, que ha d'ésser tramès a l'ajuntament en el terme municipal del qual es projecta d'emplaçar la instal·lació, a fi de sol·licitar-li en una única instància, acompanyada d'un projecte únic, la llicència d'activitat i la llicència d'obres, que han d'ésser tramitades i resoltes simultàniament.
L'acord de la Comissió Central d'Indústries i Activitats Classificades substitueix el tràmit de qualificació i informe de l'activitat.
-5 Si en el termini de tres mesos, a comptar de la data de la sol·licitud, l'ajuntament no ha atorgat, expressament o per silenci, la llicència d'obres o la d'activitat, o si hi ha cap discrepància sobre el desenvolupament del projecte entre la Comissió Central d'Indústries i Activitats Classificades, la Junta de Residus i l'ajuntament, la Junta de Residus ha d'elevar l'expedient al Govern, que ha de decidir si escau d'executar-lo i ha d'ordenar, si cal, de modificar el planejament urbanístic vigent, el qual s'ha d'acomodar a les determinacions del projecte aprovat.
L'acord del Govern, si decideix que el projecte sigui executat, habilita la Junta de Residus per a fer les obres sense cap més tràmit.
-6 Les prospeccions, els sondeigs i les altres operacions facultatives que s'hagin de fer per recollir les dades requerides per a elaborar els estudis d'impacte ambiental i les actuacions necessàries per a poder dur a terme aquestes operacions, atès que no comporten la modificació de l'ús ni de la destinació urbanístics del sòl, no queden sotmeses als actes d'intervenció a què es refereix l'article 220 de la Llei 8/1987, del 15 d'abril, Municipal i de Règim Local de Catalunya.
-1 La Junta de Residus, per respondre d'una manera immediata al dèficit d'infrastructures per al tractament de residus industrials existent en promulgar-se aquesta Llei i per coordinar la prestació del servei, ha de promoure les instal·lacions necessàries i més adequades tecnològicament per al tractament dels residus descrites en l'annex 1.
-2 La Junta de Residus ha de concretar l'emplaçament de cada una de les instal·lacions per mitjà dels projectes tècnics corresponents, tenint en compte els factors següents:
a) La proximitat a les zones d'activitat industrial generadora de residus.
b) Les característiques dels conreus, de les masses forestals i de les activitats ramaderes, si n'hi ha, tenint present que l'emplaçament no pot ésser en cap cas dins un espai d'interès natural protegit.
c) L'existència d'habitatges, de serveis i d'activitats del sector terciari, especialment les comercials i les turístiques.
d) La facilitat d'accés des de les vies recomanades per al transport d'aquests residus.
e) Les condicions climàtiques i de capacitat i vulnerabilitat del territori pel que fa a la contaminació atmosfèrica.
-3 Per a determinar l'emplaçament de les instal·lacions de deposició controlada, la Junta de Residus ha de tenir en compte, a més dels factors esmentats en l'apartat 2, els factors de seguretat que aportin les condicions naturals del sòl, ateses les condicions geològiques, hidrològiques, hidrogeològiques i morfològiques que tingui.
-4 Els residus i les substàncies a què es refereix l'annex 2 no són en cap cas admissibles en les instal·lacions de deposició controlada, els residus destinats a les quals han d'ésser inertitzats o condicionats sempre que sigui condicionats sempre que sigui necessari.
-1 La Junta de Residus ha de mantenir al dia un codi d'identificació de les característiques de tots els residus industrials produïts a Catalunya i de valoració de la quantitat de cadascun d'ells.
-2 Els criteris d'identificació i caracterització dels residus especials s'han d'elaborar d'acord amb les prescripcions de la normativa comunitària i han de servir de base per a la formulació dels diferents programes sectorials de gestió.
-1 La Junta de Residus ha de formular, en col·laboració amb els ens locals als quals la legislació d'organització territorial de Catalunya atribueix competències en matèria de protecció del medi, programes específics per a la restauració de les àrees degradades per descàrregues incontrolades.
-2 Els programes a què es refereix l'apartat 1 han de determinar:
a) La localització i les característiques de les accions a desenvolupar.
c) El termini en què s'han d'executar.
d) El cost i el finançament de les inversions previstes.
-3 El finançament dels programes a què es refereix l'apartat 1 consisteix en:
a) Una aportació de la Generalitat equivalent al vint per cent de les dotacions pressupostades, en el període de cinc anys, per al conjunt dels programes determinats per aquesta Llei.
Un cop transcorregut aquest període, el percentatge ha d'ésser revisat, atenent els resultats obtinguts i les actuacions pendents d'execució.
b) Les aportacions convingudes amb els ens locals, que han de completar l'aportació de la Generalitat.
-4 La formulació dels programes a què es refereix l'apartat 1 s'ha de fer donant prioritat a la restauració de les àrees en què l'impacte ambiental ocasionat sigui més gran i de les àrees en què les aportacions dels ens locals siguin més elevades.
-1 Per a executar els programes sectorials a què es refereix l'article 3.1.a), la Junta de Residus pot concertar la col·laboració d'altres organismes i entitats, públics o privats, que per raó de llurs activitats puguin coadjuvar a millorar-ne la gestió, i ha d'establir un sistema d'ajuts financers i subvencions als projectes que promoguin amb aquest objectiu els productors o els gestors de residus industrials.
-2 La Junta de Residus ha de presentar al Parlament, amb periodicitat biennal, una memòria de gestió relativa a tots els programes determinats per aquesta Llei que refereixi els resultats obtinguts en cada cas.
-1 La Junta de Residus, per assolir plenament els objectius que fixa aquesta Llei pel que fa a la minimització, el reciclatge i el tractament dels residus industrials a l'origen, ha de:
a) Elaborar programes sectorials de desenvolupament tecnològic per a la implantació de mètodes i processos productius destinats a aquesta finalitat.
c) Donar incentius a les inversions que tinguin per objecte de reduir la generació de residus i de recuperar-ne i reutilitzar-ne.
d) Crear una borsa de gestió de residus amb la finalitat de disposar d'un banc de dades relatiu a les primeres matèries contingudes en els residus industrials que són susceptibles d'ésser aprofitades posteriorment per tercers i d'afavorir-ne la reutilització.
e) Impulsar les empreses productores a consumir matèries i substàncies recuperades o transformades com a primeres matèries, com a energia o com a combustible.
f) Elaborar programes específics amb vista a la reutilització i l'eliminació d'olis usats i a l'eliminació de policlorobifenils i policloroterfenils.
-2 La Junta de Residus pot imposar el tractament a l'origen dels residus especials que generen determinades indústries si el volum i les característiques d'aquests ho permeten i ho fan aconsellable, d'acord amb les determinacions que siguin fixades per reglament.
Als efectes del que disposa l'article 1, la Junta de Residus ha de desenvolupar les actuacions establertes en aquesta Llei a fi d'assolir els objectius següents:
a) La minimització progressiva de la producció, el tractament a l'origen i el reciclatge dels residus.
b) La restauració de les àrees degradades per descàrregues incontrolades.
c) La gestió dels residus, la promoció d'instal·lacions de tractament dels residus i el control de l'activitat.
d) Qualsevol altre que derivi de l'aplicació de la normativa comunitària.
Aquesta Llei té per objecte establir una sèrie de mesures urgents necessàries per a la reducció dels residus industrials i la coordinació de la gestió d'aquests residus, que inclouen, d'acord amb la normativa comunitària, diverses actuacions destinades a reduir-ne la generació i a assegurar que les activitats de tractament, tant si són d'aprofitament com si són d'eliminació, s'efectuïn en les condicions adequades per a la protecció del medi ambient i la preservació dels recursos naturals i de la salut humana.
El Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca pot desenvolupar, en benefici de les empreses familiars agràries i, de manera prioritària, d'aquelles que presentin plans de modernització i desenvolupament integral, mesures complementàries que contribueixin a la millora de les seves rendes i condicions de vida, treball i producció; especialment:
a) Accions de capacitació professional i formació continuada.
Aquestes actuacions es poden fer extensives als titulars d'empreses que, amb els canvis pertinents, poden tenir la qualificació d'empresa familiar agrària, o a membres de la família i a assalariats, no titulars de l'empresa familiar agrària.
b) Accions de foment de mètodes i tècniques comptables i de gestió empresarial.
c) Accions per a la introducció o el manteniment de pràctiques de producció agrària compatibles amb la protecció de l'espai natural.
d) Accions específiques per al foment d'alternatives agràries productives.
12.1 El Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca ha de desenvolupar accions de capacitació professional i formació continuada dirigides de manera prioritària als titulars d'empreses familiars agràries que presenten plans de modernització i de desenvolupament integral i als titulars d'empreses que, amb els canvis pertinents poden tenir la qualificació d'empresa familiar agrària.
12.2 Aquestes accions es poden fer extensives a altres membres de la família i a assalariats de l'empresa familiar agrària.
La durada ordinària màxima del pla de modernització i de desenvolupament integral és de deu anys, que es pot ampliar a quinze anys en els casos d'empreses situades en comarques i zones de muntanya o en zones deprimides i en els casos d'instal·lació d'agricultors de menys de quaranta anys.
La durada ordinària màxima del pla de modernització i de desenvolupament integral és de deu anys, que es pot ampliar a quinze anys en els casos d'empreses situades en comarques i zones de muntanya o en zones deprimides i en els casos d'instal·lació d'agricultors de menys de trenta-cinc anys.
8.3 En els casos en què el pla de modernització i desenvolupament integral impliqui la conveniència d'establir una fórmula associativa de grup, es farà un sol pla per al conjunt de les empreses afectades.
8.3 En els casos en què el pla de modernització i de desenvolupament integral implica la conveniència d'establir una fórmula associativa que comporta l'agrupació d'empreses familiars en una fórmula d'agricultura de grup, es farà un sol pla per al conjunt de les empreses afectades.
7.1 El pla de modernització i desenvolupament integral té com a objectius principals:
a) Aconseguir que, en el moment del seu acabament, la renda del treball esmerçat en l'explotació per unitat de treball-home anual no sigui inferior al salari brut mitjà dels treballadors no agraris de la comarca, sense que superi el seu 120%.
b) La millora qualitativa i la reconversió de les produccions en funció de les necessitats del mercat i d'acord amb els criteris i directrius de la política agrària vigent.
c) L'adaptació de l'explotació envers la reducció dels costos de producció, l'estalvi energètic en els processos d'obtenció i de transformació dels productes i el millorament de les condicions de vida i de treball, de manera que assegurin la viabilitat de l'empresa en el futur.
d) L'adopció de mesures de protecció i millora del medi natural.
7.2 Excepcionalment, i en derogació del principi de millora de la renda de l'empresa familiar agrària, poden ser acceptats aquells plans de modernització i desenvolupament integral que demostrin suficientment que tenen com a objectiu el manteniment del nivell actual de la renda de treball per unitat treball-home esmerçada.
7.3 Els criteris i les directrius de política agrària aplicades pel Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca tenen com a objectiu bàsic l'equilibri de mercats i poden, en conseqüència, imposar condicions específiques per a la concessió d'ajuts a les inversions que puguin incrementar les produccions en els sectors amb excedents, àdhuc fins arribar a la seva total prohibició.
També poden optar per realitzar un pla de modernització i de desenvolupament integral les empreses familiars agràries que no poden assolir els objectius establerts per l'article 6, bé perquè són situades en comarques i zones de muntanya o en zones deprimides, bé perquè presenten una aptitud particular per a determinades produccions i no hi ha alternatives rendibles, bé perquè tenen com a titulars agricultors menors de trenta-cinc anys.
El Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca pot establir règims d'ajut a inversions en explotacions dirigides a assolir algun dels objectius esmentats en l'article 7 i que, alhora, constitueixin empreses familiars agràries que no satisfacin els requisits fixats en l'article 5.1 per acollir-se als plans de modernització i desenvolupament integral.
El pla de modernització i de desenvolupament integral té per objectius principals:
a) Assolir que en el moment del seu acabament el valor mitjà de la renda del treball esmerçat a l'empresa no sigui inferior al salari brut mitjà dels treballadors no agraris de la comarca
b) Adaptar l'empresa a la reducció dels costos de producció, fer estalvis energètics en els processos d'obtenció i de transformació dels productes i millorar les condicions de vida i de treball, de manera que assegurin la viabilitat de l'empresa en el futur.
La taxa és exigida segons les bases i els tipus següents.
Per les llavors i els planters d'importació la liquidació es fa segons la documentació que s'exigeix per a determinar-ne la quantitat i el preu a frontera.
Taxa sobre llavors hortícoles, pradenques, farratgeres i industrials.
Tipus: Fins a l'1% del valor de la llavor precintada.
Taxa sobre lleguminoses de gran conreu.
Taxa sobre planter certificat de vinya i fruiters.
Tipus: Fins al 2% del valor del material vegetal precintat.
Taxa per la gestió tècnica facultativa.
Base: El pes de la llavor precintada de plantes hortícoles, pradenques, farratgeres, industrials, de cereals, de lleguminoses de gran conreu i de patata de llavor.
Pels serveis facultatius veterinaris corresponents a l'obertura de nuclis zoològics i de centres d'aprofitament de cadàvers d'animals, 10.000 ptes.
Pel certificat de reconeixement i ressenya en les transaccions comercials d'èquids es perceben 20 pessetes per animal quan el valor d'aquest no excedeix les 4.000 ptes. i el 0,5% del valor de l'animal dels que ultrapassen aquesta xifra.
-1 En plantacions de fruiters, segons la superfície afectada:
Menys d'1 ha: 4/3 del 2% del cost dels plançons, amb un mínim de 900 ptes.
D'1 a 5 ha: 2/3 del 2% del cost dels plançons.
-2 En arrencada de plantacions, segons la superfície afectada:
Més de 15 ha: 200 ptes/ha. les 15 primeres hectàrees, més de 100 pta/ha la resta.
Són subjectes passius de la taxa les persones físiques o jurídiques que sol·licitin la prestació dels serveis, treballs o estudis assenyalats a l'article 117, o les que resultin afectades per raó de les actuacions d'ofici.
Són subjectes passius de la taxa les persones físiques o jurídiques que sol·liciten la prestació dels serveis, els treballs i els estudis esmentats a l'article 117 o les que en resulte afectades en el supòsit de les actuacions d'ofici.