projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Adreça de correu electrònic del delegat/ada de protecció de dades: [EMAIL]
Gestió acadèmica i administrativa de les activitats formatives, gestió de les acreditacions i elaboració d'estadístiques i informes.
Compliment d'una obligació legal per a les activitats formatives obligatòries, d'acord amb una norma jurídica, i consentiment de la part interessada per a la resta d'activitats formatives.
La base legal per al tractament de les vostres dades és la següent:
El termini durant el qual es conservaran aquestes dades personals és indefinida llevat que la Comissió Nacional d'Accés, Avaluació i Tria Documental determini un període de conservació inferior per alguna de les categories de dades.
Les qualificacions acadèmiques es cedeixen a les administracions públiques o a les organitzacions o empreses de procedència de l'alumnat.
Així mateix, es cediran les dades de l'alumnat que hagi superat el programa de formació base i continuada de suport vital bàsic i desfibril·lador extern automàtic (SVB-DEA), conforme el previst a l'article 7.5 del Decret 151/2012, de 20 de novembre, pel qual s'estableixen els requisits per a la instal·lació i l'ús de desfibril·ladors externs fora de l'àmbit sanitari i per a l'autorització d'entitats formadores en aquest ús, al Consell català de Ressucitació i al departament competent en matèria de salut.
Teniu dret a obtenir informació sobre si l'ISPC està tractant o no les dades personals que us concerneixen.
Com a persones interessades teniu dret a accedir a les vostres dades personals, així com a sol·licitar la rectificació de les dades inexactes o, si escau, sol·licitar-ne la supressió, entre altres motius, quan les dades ja no siguin necessàries per a les finalitats per a les quals es van recollir.
Podeu sol·licitar la limitació del tractament de les vostres dades d'acord amb l'article 16 de la Llei orgànica 3/2018, de 5 de desembre, de protecció de dades personals i garantia dels drets digitals, en concordança amb les previsions de l'article 18 del Reglament (UE) 2016/679, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 d'abril de 2016.
En aquest cas, l'Institut de Seguretat Pública de Catalunya únicament les conservarà per exercir o defensar reclamacions.
En determinades circumstàncies mitjançant la motivació de la vostra sol·licitud, podeu oposar-vos al tractament de les vostres dades personals.
Podeu exercir els vostres drets d'accés, rectificació, supressió, oposició al tractament i sol·licitud de limitació, adreçant una sol·licitud a la Secció de Secretaria Acadèmica de l'ISPC (ctra. C-17, Barcelona-Ripoll, km 13,5 - 08100 Mollet del Vallès), per correu electrònic a [EMAIL], o bé en línia mitjançant la petició genèrica disponible a tràmits gencat.
Si considereu que els vostres drets no s'han atès adequadament, teniu dret a presentar una reclamació davant l'Autoritat Catalana de Protecció de Dades > Reclamacions i denúncies.
L'Institut de Seguretat Pública de Catalunya s'ha compromès a fer accessible el seu web de conformitat amb el Reial decret 1112/2018, de 7 de setembre, sobre accessibilitat dels llocs web i aplicacions per a dispositius mòbils del sector públic (en endavant, RD 1112/2018)
Aquesta declaració d'accessibilitat s'aplica al web http://ispc.gencat.cat
Aquest web és p arcialment conforme amb el RD 1112/2018, a causa de la manca de conformitat dels aspectes que s'indiquen a continuació (contingut no accessible).
El contingut que es recull a continuació no és accessible pels motius que s'indiquen entre parèntesis:
Aquesta declaració es va preparar el 28 d'abril de 2020.
Mètode utilitzat: autoavaluació.
Primera revisió de la declaració: 18 de setembre de 2020.
A través de la nostra bústia de contacte podeu fer comunicacions sobre requisits d'accessibilitat (art. 10.2. a) del RD 1112/2018) com, per exemple:
Les comunicacions seran rebudes i traslladades per la Direcció General d'Atenció Ciutadana, del Departament de la Vicepresidència, Economia i Hisenda, com a Unitat Responsable d'Accessibilitat Web de gencat.
Sol·licituds d'informació accessible i queixes
Per a fer sol·licituds d'informació accessible i queixes (art. 12 del RD 1112/2018) cal accedir al tràmit Continguts accessibles al web i seguir la modalitat Sol·licitar informació accessible o fer una queixa.
Qualsevol persona física o jurídica pot formular queixes relatives al compliment dels requisits del RD 1112/2018 i sol·licitar informació relativa a continguts que estiguin exclosos de l'àmbit d'aplicació d'aquesta normativa.
Les sol·licituds i queixes es registren conforme als requisits establerts per la Llei 39/2015 d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.
Es pot iniciar una reclamació (art. 13 del RD 1112/2018) en el tràmit Continguts accessibles al web a través de la modalitat Reclamar.
Si un cop feta una sol·licitud d'informació accessible o queixa, aquesta ha estat desestimada, no esteu d'acord amb la decisió adoptada o la resposta no compleix els requisits de l'article 12.5 del RD 1112/2018, podeu iniciar una reclamació per a:
El web gencat i els seus subdominis s'han construït amb l'ànim de facilitar l'accés universal a totes les persones que el consulten, independentment de les seves capacitats físiques, sensorials o intel·lectuals i del context tècnic d'ús amb què ho fan (tipus de dispositiu, programari, velocitat de la connexió, condicions ambientals, etc.).
El compromís de la Generalitat de Catalunya és arribar a complir el nivell de conformitat AA (doble A), tal com exigeixen les legislacions europea i estatal a les administracions públiques.
La norma EN 301 549 v2.1.2 es basa principalment en les Web Content Accessibility Guidelines (WCAG) 2.1, d'agost de 2018.
La directiva és d'obligat compliment però no és directament aplicable, per això s'ha desplegat un reial decret d'àmbit estatal, que desenvolupa l'abast i els requisits mínims.
Aquesta transposició estatal és el Reial decret 1112/2018, sobre accessibilitat dels llocs webs i aplicacions per a dispositius mòbils del sector públic.
Una de les finalitats essencials de l'Institut és desenvolupar la formació dels membres dels serveis de seguretat públics o privats; de prevenció i extinció d'incendis i de salvaments; d'emergències; de protecció civil, i de vigilància, control i protecció ambientals.
Per això, cal detectar i definir les necessitats formatives i dissenyar i aplicar mètodes d'avaluació i revisió tècnica relacionats amb la qualitat de la formació dels diversos col·lectius professionals que integren el sistema de seguretat, en col·laboració amb els centres directius competents en aquesta matèria.
L'Institut programa, organitza i du a terme la formació bàsica, la formació per a la promoció i el comandament, la formació per a l'especialització i la formació contínua adreçada a aquests col·lectius.
Els continguts, les metodologies didàctiques i el perfil del professorat s'adeqüen a les necessitats formatives corresponents.
L'Institut promou i realitza activitats d'estudi, investigació i assessorament relacionades amb l'àmbit de la seguretat.
També organitza activitats de debat i divulgació de coneixement en matèria de seguretat.
Així mateix col·labora amb institucions, centres i establiments docents nacionals, estatals i internacionals, a fi de mantenir-hi relacions d'intercanvi de coneixements i de professionals en les matèries pròpies de la seva competència.
Inscripció oberta fins a l'exhauriment de les places vacants
Responsables de recursos humans, caps de policia local o persones designades pels tribunals de selecció que han d'elaborar els informes i les actes d'avaluació dels aspirants en pràctiques al municipi.
Atenció: ajuntaments que han tingut alumnes inscrits en el Curs de formació bàsica policial 2019-2020 (màxim 2 persones per ajuntament).
Lloc de realització: Escola de Policia de l'Institut de Seguretat Pública de Catalunya
Inscripció oberta fins a l'exhauriment de places vacants
L'ajuntament respectiu és qui ha de tramitar la inscripció a través de la plataforma EACAT
L'Institut ha de tenir totes les sol·licituds d'inscripció com a màxim el darrer dia de termini.
No es considerarà definitiva la inscripció fins que l'Institut no convoqui l'alumnat a la presentació del curs.
No es pot formalitzar cap inscripció un cop iniciada l'activitat acadèmica.
La realització del curs queda subjecta a un nombre mínim d'inscripcions.
Estudi publicat el febrer de 2013
L'Institut de Seguretat Pública de Catalunya (ISPC) ha desenvolupat durant el 2012 un estudi comparatiu sobre la diversitat de gènere en els serveis de policia de la Unió Europea, en el marc del projecte Facts and Figures of Women in Police Services, dut a terme al 2008 per l'European Network of Policewomen (ENP, Xarxa Europea de Dones Policia).
L'ENP és una organització sense ànim de lucre que treballa en col·laboració amb col·legues de la policia i/o les organitzacions policials dels països membres per afavorir canvis positius en la situació de les dones en els cossos policials.
Estudi comparatiu sobre la diversitat de gènere a les policies europees
Actualitzar les dades de la investigació realitzada per l'ENP al 2008.
Els resultats es presenten en el document disponible en aquesta mateixa pàgina web (elaborat en anglès).
Alemanya (diversos lands ), Àustria, Bèlgica, Dinamarca, Eslovènia, Espanya (Cos Nacional de Policia, Policia de la Generalitat-Mossos d'Esquadra i Policia Municipal de Madrid), Estònia, Finlàndia, França, Itàlia, Letònia, Lituània, Luxemburg, Països Baixos, Portugal, Regne Unit (Anglaterra i Gal·les), Romania, Suècia i Xipre.
Per recopliar les dades del 2012, l'Institut va convidar diversos serveis de policia d'Estats membres de la UE a participar en l'estudi responent un qüestionari, la mateixa eina utilitzada per l'ENP el 2008.
E ls qüestionaris es van enviar a través de la xarxa CEPOL als punts de contacte nacionals.
Amb l'objectiu d'incloure el màxim nombre de serveis de policia, l'ENP també ens va donar suport per recollir algunes de les dades.
En total es van rebre qüestionaris de 29 serveis de policia corresponents a 17 països de la UE.
A més, es van utilitzar les dades procedents de fonts obertes sobre les policies d'Anglaterra i Gal·les, així com de la Policia Nacional francesa.
L'Institut de Seguretat Pública de Catalunya (ISPC), juntament amb la Policia de la Generalitat-Mossos d'Esquadra (PGME) i el Departament d'Interior, ha dut a terme un estudi sobre casos reals d'ús de l'arma a partir d'intervencions de policies que han relatat voluntàriament la seva experiència, en circumstàncies de risc greu per a la vida
Per la importància que té una bona formació en aquests casos, s'han publicat els resultats d'aquest estudi, especialment adreçat a monitors i instructors de tir i docents en procediments policials, ja que són els encarregats de formar les nostres policies.
L'ISPC vetlla sempre per la millora contínua de tota la formació que es programa anualment, i també —com no pot ser d'altra manera— de la formació sobre la qüestió que tracta aquest estudi.
També es vol fer extensible aquest treball als diversos cossos policials i a l'estament judicial.
Els motius són clars en relació amb els cossos policials i, amb relació a l'entorn judicial, cal apuntar que aquest és el responsable últim de determinar si, des d'un punt de vista legal, l'agent ha actuat conforme a dret.
El primer capítol del llibre ens posa en antecedents tant del marc legal i la normativa com de la formació en aquesta matèria.
En el segon capítol es troba el nucli de l'estudi, és a dir, l'anàlisi dels casos reals: origen i objectius, subjectes i mètodes, descripció de les reaccions psicofísiques i les respostes tècniques dels policies davant d'aquestes situacions extremes, interpretació dels resultats finals, amb unes conclusions i propostes concretes per a la formació.
El tercer capítol inclou la valoració jurídica d'aquest tipus de casos i la jurisprudència existent.
A les conclusions del llibre s'exposen les línies futures d'actuació per a la millora de la formació en procediments policials i tir, així com d'ampliació de la recerca en aquest tema.
Finalment els annexos recullen, entre d'altres, la descripció dels 28 casos reals analitzats i les propostes de formació dels policies que han viscut aquests casos.
Edicions del núm. 4 de la col·lecció "Segments de Seguretat":
Altres activitats de divulgació d'aquest treball han estat dues jornades organitzades a l'ISPC (setembre de 2016 i març de 2018), amb la participació d'experts i autors de referència, i també de membres de la PGME, en representació de tots els companys que van participar en l'estudi com a testimonis de les seves vivències.
Estudi publicat en català, castellà i, ara, en anglès [09.10.18]
Disponible en línia al RECERCAT
Consulta en paper o préstec al Centre de Coneixement de la Seguretat
Ressenya a Notes de Seguretat [05.04.17]
L'Institut ha participat en aquest projecte finançat pel 7è Programa Marc de la Comissió Europea, amb una durada de tres anys i mig (maig 2008 - desembre 2011)
Investigar i comparar les diferències ètniques del comportament humà davant d'incendis, desastres naturals, atacs terroristes o altres emergències, amb la finalitat de millorar la comunicació i els procediments en la seguretat pública, per a facilitar l'evacuació i la protecció de les víctimes.
El projecte s'adreça als first responders (policia, bombers i sanitaris), als professionals de l'urbanisme, l'arquitectura o l'enginyeria, així com als professionals que desenvolupen protocols d'emergència i/o evacuació per a edificis.
Institucions i països participants
Nou institucions de vuit països europeus amb característiques culturals diverses:
Publicacions de l'Institut sobre aquest projecte
Disponible en línia el llibre "El comportament humà en situacions de crisi"
Disponible en línia l'article de la Revista Catalana de Seguretat Pública
Per a la investigació s'empren dos tipus de metodologia:
El projecte BeSeCu proporcionarà dos tipus de troballes d'investigació i productes:
L'Àrea de Recerca, Coneixement i Relacions Exteriors de l'Institut -representada per Lola Vallès, Jordi Sans i Malin Roiha- ha participat en la reunió del projecte i el Congrés internacional EMEVAC, realitzats a Varsòvia (Polònia) entre el 29 de març i el 2 d'abril de 2011.
A la trobada han assistit representants dels vuit països integrants del projecte amb l'objectiu de debatre sobre els resultats preliminars de l'estudi i sobre els passos següents del projecte.
Com persones de diferents cultures o societats donen resposta a ordres d'evacuació i com es comporten durant l'evacuació?
L'expectativa comuna és que les diferències culturals haurien de tenir una influència en les maneres i els temps de resposta a les emergències.
Si fos així, tindria implicacions en:
Per trobar la resposta a aquestes qüestions s'ha fet un estudi retrospectiu mitjançant una enquesta transcultural als vuit països sobre l'experiència individual a bombers i víctimes d'incendis, d'atacs terroristes, d'inundacions i terratrèmols.
També s'han fet quatre simulacions experimentals d'evacuacions no anunciades en llocs reals mesurats de manera estandarditzada amb videocàmera (concretament a les biblioteques universitàries de la República Txeca, Turquia, Polònia i Regne Unit).
Properament es farà el mateix tipus de simulació a una biblioteca universitària de Catalunya per comparar-ne els resultats amb la resta de països.
Els assistents a la reunió també van participar com a observadors d'un simulacre d'evacuació silenciosa, en el qual els bombers empraven gestos per realitzar-la.
Durant dos dies es van presentar ponències tècniques sobre models virtuals d'evacuació i ponències psicològiques sobre el comportament de les persones durant l'evacuació.
A banda de ponents dels països participants en el projecte, també n'hi va haver dels Estats Units, Rússia, Bèlgica, Finlàndia, Eslovàquia, Estònia i Holanda.
El 86% d'aquest cost es finança amb fons europeus
Programa de millora de la coordinació mitjançat les bones pràctiques
L'Institut de Seguretat Pública de Catalunya participa en aquest projecte, emmarcat en el Programa per a la prevenció, preparació i gestió de les conseqüències del terrorisme i altres riscos relacionats amb la seguretat (CIPS) de la Direcció General de Justícia, Llibertat i Seguretat de la Comissió Europea.
L'any 2012 s'han realitzat diverses activitats de disseminació dels resultats d'aquest Projecte europeu.
Divuit mesos (del gener de 2010 al juny de 2011)
El 68% d'aquest cost es finança amb fons europeus
El Curs ha començat el 15 de setembre
Destinat a: aspirants a adquirir la condició de voluntari/ària de protecció civil
Objectiu: dotar dels coneixements teòrics i pràctics necessaris per a poder exercir les funcions de voluntari/ària d � e protecció civil.
Curs de modalitat semipresencial
Durada: 70 hores (50 hores a l'aula virtual i 20 hores en sessions presencials)
Examen final: es fa presencial a l'Institut de Seguretat Pública de Catalunya (Mollet del Vallès)
Les persones que s'inscriguin al curs han de tenir més de 18 anys, i també pertànyer a una associació de voluntaris de protecció civil (AVPC) que compleixi les condicions següents:
Cada ajuntament ha de tramitar la inscripció mitjançant l'EACAT.
S'ha d'omplir i trametre electrònicament el full de sol·licitud que es troba en aquest servei d'administració electrònica.
Aquest és l'únic canal per a gestionar les inscripcions a les activitats formatives de l'Escola de Bombers i Protecció Civil de l'ISPC adreçades a l'àmbit de protecció civil, dels ens locals i resta d'organismes del sector públic català.
No s'acceptaran les inscripcions gestionades per altres canals.
En la sol·licitud cal fer-hi constar la llista de persones que es volen inscriure al curs, seguint un ordre de preferència d'inscripció.
Aquest ordre es tindrà en compte en el cas que el nombre d'inscrits superi les places del curs.
De cada persona inscrita, s'ha d'indicar un correu electrònic personal.
Escola de Bombers i Protecció Civil de l'ISPC > [EMAIL]
L'estudi fa el seguiment de totes les noves promocions de bombers de Catalunya.
L'Institut de Seguretat Pública de Catalunya participa en un estudi longitudinal comparatiu sobre la selecció, la formació i la carrera professional als bombers a Europa.
Explorar i analitzar la influència que exerceixen la formació i l'experiència de treball en les opinions, actituds i creences dels bombers sobre la seva professió i la seva tasca; així com sobre altres aspectes relatius a la ciutadania i la societat.
A Catalunya l'estudi es fa amb els bombers de Barcelona i amb els de la Generalitat de Catalunya.
Concretament es fa un seguiment al llarg de la carrera professional, començant des de l'inici a l'accés a la professió, és a dir, quan l'aspirant es troba en el període de selecció i de la formació bàsica.
L'estudi ofereix l'oportunitat d'entendre més sobre allò que l'aspirant a bomber espera de la formació bàsica i si sent que el que ha après és útil quan comença a treballar com a bomber.
També aporta informació útil per analitzar qui són els aspirants i sobre els antecedents en l'elecció d'aquesta professió.
El projecte administra regularment enquestes als estudiants de bombers: es comença quan s'incorporen a la formació bàsica i s'acaba quan farà sis anys que treballen com a bombers.
S'utilitza un qüestionari estructurat que inclou els antecedents dels aspirants a bombers, els seus valors, les seves opinions sobre la formació i les seves expectatives i actituds sobre el treball de bomber.
Es tracta d'identificar l'existència i l'evolució dels canvis que hi ha sobre aquestes qüestions al llarg de la carrera professional dels bombers.
Els resultats oferiran una oportunitat única per a estudiar i comparar les preferències inicials amb les trajectòries reals dels aspirants a bomber.
Així mateix, s'obriran noves perspectives sobre aspectes clau de la professió, amb una clara aplicabilitat per a la gestió i la presa de decisions en la gestió de les emergències, com per exemple en el procés de selecció dels aspirants a bombers.
Des de l'inici del RECFIRE al 2016, s'han dut a terme diversos treballs de camp, consistents a passar els qüestionaris de l'estudi a l'alumnat del Curs de formació bàsica per a bombers (fases I i II: inici i final del curs).
El treball de camp s'ha fet utilitzant el software Questback d'enquestes en línia.
CFBB – Generalitat de Catalunya 2017
Anna Figueras, investigadora principal, responsable de Recerca de l'Escola de Bombers i Protecció Civil de l'ISPC
L'Institut de Seguretat Pública de Catalunya participa en un estudi longitudinal comparatiu sobre la selecció, la formació i la carrera professional als bombers a Europa
Aquest estudi fa el seguiment de totes les noves promocions de bombers de Catalunya des de l'Escola de Bombers i Protecció Civil
Explorar i analitzar la influència que exerceixen la formació i l'experiència de treball en les opinions, actituds i creences dels bombers sobre la seva professió i la seva tasca; així com sobre altres aspectes relatius a la ciutadania i la societat.
A Catalunya l'estudi es fa amb els bombers de Barcelona i amb els bombers de la Generalitat.
Concretament es fa un seguiment al llarg de la carrera professional, començant des de l'inici a l'accés a la professió, és a dir, quan l'aspirant es troba en el període de selecció i de la formació bàsica.
L'estudi ofereix l'oportunitat d'entendre més sobre allò que l'aspirant a bomber/a espera de la formació bàsica i si sent que aquest aprenentatge és útil quan comença a exercir la professió.
També aporta informació útil per a analitzar qui són els aspirants i sobre els antecedents en l'elecció d'aquesta professió.
El projecte administra regularment enquestes als estudiants de bomber/a: es comença quan s'incorporen a la formació bàsica i s'acaba quan farà sis anys que treballen com a bomber/a.
S'utilitza un qüestionari estructurat que inclou els antecedents de l'aspirant, els seus valors, les seves opinions sobre la formació i les seves expectatives i actituds sobre la professió.
Es tracta d'identificar l'existència i l'evolució dels canvis que hi ha sobre aquestes qüestions al llarg de la carrera professional com a bomber/a.
Els resultats oferiran una oportunitat única per a estudiar i comparar les preferències inicials amb les trajectòries reals dels aspirants a bomber/a.
Així mateix, s'obriran noves perspectives sobre aspectes clau de la professió, amb una clara aplicabilitat per a la gestió i la presa de decisions en la gestió de les emergències, com per exemple en el procés de selecció dels aspirants.
La recollida de dades es va iniciar l'any 2016.
Actualment s'ha iniciat la fase 3 de l'estudi, amb l'administració d'enquestes en línia utilitzant el software Questback.
A continuació es detallen les fases fetes de l'estudi als diferents grups, per curs de formació bàsica de bomber/a (CFBB) i per data de recollida.
CFBB Generalitat de Catalunya 2017
CFBB Ajuntament de Barcelona / Generalitat de Catalunya 2019
CCBB Generalitat de Catalunya 2020
Anna Figueras, investigadora principal, responsable de Recerca de l'Escola de Bombers i Protecció Civil de l'ISPC