Expliquem la seva història, en un any marcat per la no celebració de les mateixes
Dia de Fira al poble de Bossòst.
La primera referència documental de la celebració d'una fira ramadera a la Val d'Aran, la trobem en un document de 1387.
Joan I concedeix a la vila de Vielha el permís de celebrar una fira de caràcter anual.
Aquesta tindria lloc el dimarts de Pentecostes, al voltant del mes de maig, amb una durada de vuit dies.
Aquest mateix any, el rei atorga als aranesos poder ser francs de tots els drets.
El rei enfranquís als naturals d'Aran de tots els drets de generalitats, lleuda, peatge, pes, mesura, carnalatge, borregatge i de qualsevol altra exempció reial i veïnal, en tots els seus dominis.
Cal pensar que els ramaders aranesos es desplaçaven a fires de la zona gascona, com la del 28 de setembre de Luchon i la de Sant Martí de novembre de Sant Beat.
No és fins al segle XVIII, quan trobem noves reglamentacions sobre la celebració de fires ramaderes a la Vall.
El 24 de juny de 1728, Felip V atorga un privilegi perquè es puguin celebrar dues fires a l'any i un mercat setmanal.
Aquestes se celebrarien a la capital, Vielha: La primera el darrer dimarts de Pentecostes i la segona el 15 de setembre.
Totes dues de caràcter anual i amb una durada de vuit dies.
En 1781, el Conselh Generau dera Val d'Aran presenta un memorial al rei Carles III, ja que vol fer canvis en les dates de les dues fires ramaderes que se celebren a Vielha.
La de Pentecostes depenia molt del temps i de la dificultat de passar els ports de muntanya amb neu, que podia trobar-se fins a ben entrat el mes de maig.
Això exposava als marxants de quedar-se aturats amb el bestiar en dits ports i no poder assistir a aquesta primera fira.
Els aranesos també demanaven canviar la data de la fira del 15 de setembre.
La data que es proposa és el 13 d'octubre amb una durada de vuit dies.
La neu també era la causa de la petició del canvi.
En aquest mes, encara no impedia el transit i podia afavorir l'arribada de bestiar des dels Regnes de França i Aragó i des del Principat de Catalunya.
En aquest mes, les pastures encara eren abundoses i bones per a la manutenció del bestiar.
No és fins al 14 de març de 1783, quan el rei Carles signe una Reial Cèdula a on regula la celebració d'una sola fira a Vielha, el 13 d'octubre de cada any, amb una durada de tan sols cinc dies.
Aquesta limitació de dies estava relacionada amb la celebració de la fira d'Esterri d'Àneu, que tenia lloc el 8 d'octubre.
Cal dir, que actualment aquesta és la data de la celebració de la Fira de Vielha.
En una Agenda de 1952, que es conserva dins el fons patrimonial de Çò de Trinchèra de Salardú, es poden consultar totes les Fires de bestiar previstes per aquell any a diversos pobles de la Vall:
Fira de Salardú de bestiar vacum i porc
Fira de Vielha de bestiar vacum i porc; de Bossòst i Les de tota mena de bestiar i de Canejan de bestiar vacum, llana i cabra
Fira de Bausen i de Vilac de bestiar de llana
Fira de Vielha de bestiar cavallí, mular, vacum i porc
Fira de Les de tota mena de bestiar
Dilluns de Pasqua de Resurrecció, fira movible.
Actualment se celebren quatre Fires de bestiar a la Val d'Aran.
El 6 d'octubre a Les, el 7 a Salardú i el 8 a Vielha.
La Fira de Bossòst, que s'havia celebrat el 5 d'octubre, actualment se celebra el 2 de novembre.
Consulta el document de Joan I de 1327 sobre l'excepció de drets atorgada als aranesos
Consulta el document de Felip V de 1728 sobre la celebració de dues fires anuals i un mercat setmanal a la vila de Vielha
Consulta el document de Carles III sobre la nova regulació de la Fira de Vielha