projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Totes les explotacions cinegètiques controlades sanitàriament que allotgin porcs senglars amb finalitat productiva o allotgin conills amb finalitat productiva o de repoblació i que entrin a formar part d'una agrupació sanitària que tingui signat un conveni de col·laboració amb el Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca, podran rebre subvencions per cobrir les despeses que derivin de portar a terme els programes sanitaris.
Dins els programes d'higiene i profilaxi estarà prohibit preveure l'ús de vacunes vives atenuades com element de prevenció, exceptuant el cas del porc senglar que es regirà per la normativa vigent pel que fa referència a la malaltia d'Aujeszky.
Amb caràcter excepcional es permetrà l'ús d'altres vacunes, sempre amb l'autorització prèvia del Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca.
Els programes d'higiene i profilaxi obligatoris hauran de comprendre, com a mínim, les malalties següents:
Aus, el control se centrarà en:
Conills, el control se centrarà en:
Llebres, el control se centrarà en:
Porcs senglars, el control se centrarà en:
Remugants, el control se centrarà en:
4.1 Les explotacions que allotgin espècies cinegètiques s'hauran d'inscriure en el Registre d'explotacions ramaderes, i figuraran incloses en les seccions i subseccions de classificació en funció de l'espècie i les seves finalitats.
4.2 Per a la seva inscripció hauran de presentar, a més de la documentació que preveu el Decret 61/1994, una memòria justificativa del compliment dels requisits obligatoris previstos en aquesta Ordre.
4.3 En el llibre d'explotació ramadera a més de les anotacions d'obligada constància, s'anotaran les causes de mortaldat dins l'apartat d'incidències.
2.1 Les explotacions que allotgin espècies cinegètiques, avícoles, cunícules i porquines hauran de complir els requisits establerts a l'Ordre de 7 d'abril de 1994.
2.2 Les explotacions que allotgin espècies cinegètiques diferents a les establertes als apartats anteriors hauran de complir els requisits següents:
Les construccions, les instal·lacions, l'utillatge, els equips i els mitjans de transport hauran de ser de fàcil neteja i desinfecció i, si s'escau, de fàcil desinsectació i desratització.
La utilització, la retirada o la transformació dels excrements s'hauran de realitzar per procediments que garanteixin la seva efectivitat, sense efectes negatius sobre la sanitat humana, animal o el medi ambient.
Hauran de disposar d'un sistema de recollida o de tractament i eliminació dels cadàvers que reuneixi les suficients garanties sanitàries i de protecció del medi ambient.
En cas d'explotacions la producció de les quals vagi destinada a l'obtenció d'animals o productes sotmesos a una normativa específica, s'hauran de complir els requisits estructurals i de funcionament que s'assenyalin en aquesta.
La càrrega i descàrrega dels animals haurà de realitzar-se amb suficients garanties sanitàries i de benestar dels animals.
2.3 Totes les explotacions que allotgin espècies cinegètiques hauran de disposar d'un element físic de tancament que eviti la fugida dels animals.
Nom: Registre d'operadors/ores comercials de bestiar
a) Finalitat i usos previstos: la finalitat és la inscripció de les persones físiques, operadors/ores comercials de bestiar per tal de permetre'n la identificació quan es realitzin controls del compliment de la normativa vigent.
Els usos previstos són el control del compliment de la normativa vigent.
b) Persones i col·lectius interessats o afectats al subministrament de dades: tota persona física, i representants de persones jurídiques, operadors/ores comercials de bestiar, amb seu a Catalunya.
A través de l'interessat/ada o del seu representant legal.
d) Procediment de recollida de dades: per mitjà de formularis en paper o electrònics.
e) Estructura bàsica del fitxer i descripció dels tipus de dades de caràcter personal incloses: dades de caràcter identificatiu dels/de les operadors/ores comercials de bestiar.
Nom i cognoms dels/de les operadors/ores i adreça postal completa.
Número d'identificació fiscal (NIF), número d'identificació d'estrangeria (NIE) o número de passaport.
Nom i cognoms del representant legal de l'empresa i el seu NIF.
f) Cessions de dades de caràcter personal.
A l'Administració General de l'Estat o a d'altres comunitats autònomes, en l'àmbit de les seves competències.
A les forces i cossos de seguretat de l'Estat o de la Generalitat de Catalunya i al Servei Català de Trànsit.
A la Comissió Europea, en l'àmbit de les seves competències.
h) Òrgan responsable: direcció general competent en matèria de ramaderia del Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural.
i) Òrgan davant del qual es pot exercir el dret d'accés, oposició, rectificació i cancel·lació: direcció general competent en matèria de ramaderia del Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural (Gran Via de les Corts Catalanes, 612-614, 08007 Barcelona, tel. 93.304.67.00, [EMAIL] ).
Els/les operadors/es comercials de bestiar han de dur un registre actualitzat de totes les partides d'animals que comercialitzen.
Aquest registre contindrà com a mínim, les dades següents:
Identificació de l'explotació de procedència dels animals.
Número de registre del/de la transportista i número de registre del mitjà de transport que trasllada els animals.
Identificació de l'explotació de destinació dels animals.
Número identificatiu dels documents sanitaris que emparen els trasllats.
11.7 Les autoritzacions dels operadors comercials amb instal·lacions són de durada indefinida.
11.8 En el Registre s'inscriuen les persones transportistes d'animals i les operadores comercials de bestiar que tenen el seu domicili social a Catalunya.
Les que no tinguin el domicili social a Catalunya i realitzin operacions de transport o comercials en el territori de Catalunya han de disposar de la corresponent autorització expedida per l'autoritat competent.
10.1 Els/les operadors/es comercials de bestiar sense instal·lacions han de presentar una comunicació prèvia de la seva activitat, que dóna lloc a la seva inscripció automàtica en el Registre.
Aquesta comunicació s'efectua davant els serveis territorials corresponents del departament competent en matèria de ramaderia i es poden presentar a les oficines comarcals del departament competent en matèria de ramaderia preferentment, o a la Xarxa d'Oficines de Gestió Empresarial, sense perjudici de fer ús de la resta de mitjans establerts en la Llei 26/2010, de 3 d'agost, de règim jurídic i de procediment de les administracions públiques de Catalunya.
La comunicació ha de contenir les dades personals (nom, cognoms, sexe, autorització per a la verificació del NIF, domicili social, telèfon i adreça electrònica si escau, dades de la persona representant legal en cas que el/la sol·licitant sigui una persona jurídica) i anar acompanyada de la documentació que s'especifica a continuació:
b) Declaració de coneixement i compromís, signat pel/per la titular, de les exigències i les obligacions establertes per als/a les operadors/es comercials de bestiar a la normativa vigent i, en particular, a les que estableix l'article 14 signada per l'operador/a comercial sol·licitant o el/la seu/seva representant legal en cas de persones jurídiques.
L'imprès de sol·licitud ha d'incloure declaracions responsables sobre els aspectes esmentats en aquest apartat i que la persona sol·licitant ratifica per mitjà de la signatura de la sol·licitud.
10.2 En el cas d'operadors/es comercials de bestiar amb instal·lacions, han de presentar sol·licitud d'autorització de l'activitat per a la inscripció al Registre acompanyada de les dades i de la documentació que es relaciona en el número anterior.
A la sol·licitud s'ha de fer constar:
a) El tipus d'instal·lació i, si ja està registrada, la marca oficial i, si escau, el número de registre.
Si es tracta d'un centre de concentració s'ha de fer constar el número d'autorització.
b) El període de permanència màxima durant el qual els animals han de romandre a les instal·lacions.
10.3 Si la instal·lació és un centre de concentració, cal presentar una sol·licitud per tal d'habilitar el/la veterinari/ària responsable del centre i un programa de neteja i desinfecció dels mitjans de transport.
7.1 Els/les transportistes, els/les titulars de mitjans de transport i els/les operadors/es comercials amb instal·lacions, han de presentar sol·licitud d'autorització juntament amb la documentació esmentada als articles 9 i 10 i es formalitzen en imprès normalitzat que es pot descarregar des de la seu corporativa electrònica de la Generalitat de Catalunya [URL] o obtenir en qualsevol dependència del departament competent en matèria de ramaderia.
4.2 El Registre d'operadors/es comercials de bestiar, és aquell on han d'estar obligatòriament inscrites les persones físiques i jurídiques definides a l'apartat e) de l'article 3 que tinguin el domicili social a Catalunya.
Per a la inscripció en el Registre d'operadors/es comercials de bestiar sense instal·lacions cal que l'operador/a comuniqui al Registre l'exercici de la seva activitat.
En el cas d'operadors/es amb instal·lacions el Registre es du a terme amb l'autorització prèvia d'acord amb el que estableix l'article 10.
e) Operador/a comercial de bestiar: tota persona física o jurídica que es dedica, directament o indirectament, a la compravenda d'animals i que en el termini màxim que s'estableixi a la normativa corresponent, en funció de l'espècie amb la qual comercialitza, després d'adquirir els animals els ven o trasllada des de les primeres instal·lacions a altres sobre les quals no hi tingui cap títol de domini.
f) Instal·lacions d'un/a operador/a comercial de bestiar: aquelles on els/les operadors/es allotgen temporalment el bestiar amb el qual comercien i que reuneixen els requisits que estableix l'article 14.2.
g) Centre de concentració: qualsevol emplaçament, incloses les explotacions, els centres de recollida i els mercats, en els quals es reuneixen animals que procedeixen de diferents explotacions per formar lots d'animals destinats al comerç, i que compleixen els requisits que estableix l'article 14.3.
11.1 L'alumnat que hagi cursat primer curs de batxillerat en règim diürn i estigui en condicions d'accedir a segon curs en aquest règim, es pot incorporar al batxillerat en règim nocturn conservant les qualificacions positives.
Si l'alumne no està en condicions d'accedir a segon curs, haurà de cursar el batxillerat en règim nocturn íntegrament.
11.2 L'alumnat que en acabar el segon curs de batxillerat en règim diürn tingui pendents d'avaluació positiva tres o menys matèries, es pot incorporar a batxillerat en règim nocturn havent de cursar només les matèries pendents.
Si l'alumne té pendents d'avaluació positiva més de tres matèries, s'incorporarà a batxillerat en règim nocturn sense que es tinguin en compte cap de les qualificacions obtingudes en les matèries cursades en el segon curs de batxillerat en règim diürn.
Per les característiques específiques del treball de recerca i de l'estada a l'empresa, en cas que estiguin superats no s'hauran de repetir.
9.1 En acabar cada curs es recolliran en les actes, que s'ompliran en la darrera sessió d'avaluació, les qualificacions obtingudes pels alumnes.
9.2 Les actes finals de primer curs contindran la qualificació numèrica entera (d'1 a 10) de les matèries, que es considerarà final per a les matèries cursades totalment, i parcial per a aquelles matèries que tenen continuïtat a segon curs.
S'hi recolliran totes les matèries de primer curs que hagi cursat l'alumne, encara que ho hagi fet en anys acadèmics anteriors.
9.3 Les qualificacions dels alumnes matriculats de segon curs es recolliran en les actes finals de batxillerat, encara que no n'hagin cursat totes les matèries.
Per a les matèries que s'imparteixen en els dos cursos, i en cas que l'alumne hagi aprovat la part cursada a primer curs però no la matèria globalment, aquesta circumstància es farà constar en les observacions de l'acta.
Al final del cicle, la junta d'avaluació, actuant de manera col·legiada, podrà atorgar una nova qualificació a les matèries, a la vista de l'avaluació de cada una de les matèries cursades i tenint en compte la maduresa acadèmica de l'alumne en relació amb els objectius del batxillerat, per a la valoració de la qual els resultats en algunes matèries poden compensar els obtinguts en altres, i les seves possibilitats de progrés en opcions posteriors.
Quan aquesta decisió sigui diferent de l'atorgada en primer lloc pel professor de la matèria, caldrà l'acord de la majoria de dos terços dels membres que la componen.
4.1 L'horari d'impartició dels estudis de batxillerat en règim nocturn serà de dilluns a divendres i no començarà abans de les 17.30 hores.
4.2 S'impartiran diàriament un màxim de 5 sessions de classe.
Les classes tindran una durada mínima de 50 minuts, i en l'horari diari s'inclourà 20 minuts d'esbarjo.
4.3 Els centres tindran en compte, en l'elaboració dels horaris, la possibilitat que els alumnes puguin planificar els seus estudis nocturns en més de dos cursos.
4.4 La delegació territorial podrà autoritzar modificacions de l'horari en els termes generals establerts en l'ordre de calendari escolar.
Llengua catalana i literatura: 6 crèdits.
Llengua castellana i literatura: 6 crèdits.
b) Currículum diversificat: 28 crèdits.
Matèries optatives: entre 2 i 8 crèdits.
Llengua catalana i literatura: 4 crèdits.
Llengua castellana i literatura: 4 crèdits.
b) Currículum diversificat: 34 crèdits.
Matèries optatives: entre 8 i 14 crèdits.
La Generalitat disposa de competència compartida amb l'Estat pel que fa a l'establiment dels plans d'estudi dels ensenyaments no universitaris, que inclou l'ordenació curricular, i a la regulació del règim d'accés a les universitats, d'acord amb els articles 131.3 c) i 172.2 d) de l'Estatut, respectivament.
L'article 38 de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació, preveu la prova d'accés a la universitat i que el Govern de l'Estat n'ha d'establir les característiques bàsiques.
El Reial decret 1892/2008, de 14 de novembre, pel qual es regulen les condicions per a l'accés als ensenyaments universitaris oficials de grau i els procediments d'admissió a les universitats públiques espanyoles, estableix que les administracions educatives i les universitats públiques han d'organitzar la prova d'accés a la universitat i garantir-ne l'adequació al currículum de batxillerat.
Així mateix, disposa l'adscripció de les matèries de batxillerat a les diverses branques de coneixement dels títols universitaris per tal que les notes obtingudes d'aquestes matèries, en la fase específica, s'incorporin a la nota d'admissió si el títol al qual es demana ser admès pertany a la branca de coneixement corresponent.
L'article 13.8 del Decret 142/2008, de 15 de juliol, pel qual s'estableix l'ordenació dels ensenyaments del batxillerat, disposa que s'han d'incloure en el segon curs les matèries que es vinculen a les proves d'accés a la universitat.
En conseqüència, cal establir les matèries de modalitat que es vinculen a les proves d'accés a la universitat.
A proposta de la Direcció General de l'Educació Bàsica i el Batxillerat, i de conformitat amb la Llei 13/1989, de 14 de desembre, d'organització, procediment i règim jurídic de l'Administració de la Generalitat, amb la Llei 13/2008, de 5 de novembre, de la presidència de la Generalitat i del Govern i d'acord amb el dictamen del Consell Escolar de Catalunya;
D'acord amb l'article 13.8 del Decret 142/2008, de 15 de juliol, pel qual s'estableix l'ordenació dels ensenyaments del batxillerat, es vinculen a les provés d'accés a la universitat les matèries de modalitat següents:
Modalitat de ciències i tecnologia:
Ciències de la terra i del medi ambient II
Modalitat d'humanitats i ciències socials:
Matemàtiques aplicades a les ciències socials II
En el DOGC núm. 8174 de 23 de juliol de 2020 s'ha publicat el DECRET LLEI 28/2020, de 21 de juliol, pel qual es modifica la Llei 14/2017, de 20 de juliol, de la renda garantida de ciutadania i s'adopten mesures urgents per harmonitzar prestacions socials amb l'ingrés mínim vital, que entra en vigor el mateix dia 23 de juliol.
La irrupció de la pandèmia generada per la COVID-19 ha provocat un nou creixement en la taxa de risc a la pobresa, tant a Catalunya com a la resta de l'Estat espanyol, que obliga les administracions públiques a adoptar de manera urgent noves mesures per pal·liar-ne els efectes.
Aquest Decret llei pretén regular el trànsit de l'RGC cap a l'IMV i a l'inrevés, minimitzant l'afectació a la ciutadania mentre no sigui possible un conveni de gestió per part de la Generalitat de Catalunya.
Un dels objectius d'aquest Decret llei és afavorir la implantació correcta de l'IMV a Catalunya i vetllar per la subsidiarietat de l'RGC.
Al BOE núm. 204 de 28 de juliol de 2020, s'ha publicat la Llei 2/2020, de 27 de juliol, per la qual es modifica l'article 324 de la Llei d'Enjudiciament Criminal; modificació que entrarà en vigor el proper dia 29/07/2020.
Si bé és evident que establir un límit màxim a la durada de la instrucció pot ser perjudicial per al procés, ja que pot conduir a la impunitat de la persecució de delictes complexos, no és menys cert que establir certs límits a la durada de la instrucció suposa una garantia per al dret dels justiciables.
Amb aquesta modificació es fixa que la investigació judicial es desenvolupi en un termini màxim de dotze mesos des de la incoació de la causa.
Al DOGC núm.8192 de data 03/08/2020 s'ha publicat la LLEI 8/2020, del 30 de juliol, de protecció i ordenació del litoral, que entrarà en vigor el proper dia 03/09/2020.
Aquesta llei neix amb l'objectiu de desenvolupar la competència exclusiva de l'Administració de la Generalitat en matèria d'ordenació del litoral, mitjançant l'articulació d'un model de gestió integrada de l'espai costaner català, amb l'Administració de la Generalitat com a administració de referència i un major protagonisme dels ajuntaments.
Aquest model ha de permetre d'abordar l'alta vulnerabilitat d'aquest espai, amb un tractament individual de cada platja o tram costaner que n'asseguri les funcions ambientals i n'estableixi les mesures de protecció, i al mateix temps ha de garantir l'aplicació de les estratègies supramunicipals més idònies per a cada realitat, tal com reclama el Tercer informe sobre el canvi climàtic a Catalunya (2016).
La Resolució ENS/1432/2013, de 27 de juny, estableix la possibilitat de cursar algunes matèries a través de l'educació a distància, tot ampliant l'oferta existent fins ara a matèries de modalitat o optatives del primer curs de batxillerat, així com a les matèries optatives de segona llengua estrangera i d'informàtica de quart curs d'educació secundària obligatòria.
El Departament d'Ensenyament amplia l'oferta existent fins ara a la matèria optativa de segona llengua estrangera de tercer curs d'educació secundària obligatòria, i concreta l'adscripció de modalitat dels alumnes de batxillerat.
Modificar el punt 2 de la Resolució ENS/1432/2013, de 27 de juny, que queda redactat en els termes següents:
"-2 Els centres poden fer aquesta oferta:
2.1 A l'educació secundària obligatòria
En el tercer curs de l'ESO per a la matèria optativa específica de segona llengua estrangera.
En el quart curs de l'ESO per a les matèries optatives específiques d'informàtica i/o de segona llengua estrangera.
En els ensenyaments de batxillerat per a les matèries de modalitat i optatives que es detallen a l'annex, amb un màxim de dues matèries per alumne i curs.
En qualsevol cas, l'adscripció de modalitat de cada alumne s'ha de correspondre amb alguna de les que té autoritzades el centre on es matricula l'alumne de forma presencial."
Secretari de Polítiques Educatives
L'Estatut d'autonomia de Catalunya estableix, en el seu article 6.5, que la llengua occitana, denominada aranès a l'Aran, és la llengua pròpia d'aquest territori i és oficial a Catalunya, i en l'article 50, que els poders públics han de protegir el català en tots els àmbits i sectors i n'han de fomentar l'ús, la difusió i el coneixement i que aquests principis també s'han d'aplicar respecte a l'aranès.
Així mateix, la Llei 35/2010, de l'1 d'octubre, de l'occità, aranès a l'Aran, en el seu article 13.2 estableix que s'ha de garantir que l'ordenació curricular de l'educació primària i secundària a Catalunya inclogui el coneixement de la realitat lingüística, històrica i cultural de l'Aran, i la seva connexió amb la llengua, la història i la cultura occitanes.
La Resolució ENS/1432/2013, de 27 de juny, relativa a les matèries d'educació secundària obligatòria i batxillerat dels centres educatius que es poden cursar en la modalitat d'educació no presencial, estableix la possibilitat de cursar a través de l'educació a distància algunes matèries de modalitat i optatives de batxillerat, especificades en el seu annex.
Modificar l'apartat de matèries optatives de l'annex de la Resolució ENS/1432/2013, de 27 de juny, per incorporar la matèria optativa de batxillerat de llengua i cultura occitanes, en els termes següents:
* Les matèries optatives es poden cursar a primer o segon de batxillerat".
Barcelona, 23 de juliol de 2014
Secretari de Polítiques Educatives
Part de l'alumnat que supera els cicles formatius de grau mitjà vol
completar un itinerari formatiu cursant el batxillerat per, en molts casos,
poder accedir posteriorment als cicles formatius de grau superior.
Atès que l'alumnat que ha superat un cicle formatiu de grau mitjà
i s'incorpora al batxillerat s'ha exercitat en les dimensions pràctica i
professionalitzadora del batxillerat i posseeix una formació
especialitzada, és coherent facilitar la promoció d'estudis
d'aquest alumnat sense que hagi de cursar les matèries optatives i el
treball de recerca del batxillerat.
La disposició addicional 2 del Decret 82/1996, de 5 de març,
faculta el Departament d'Ensenyament per adaptar el currículum del
batxillerat a les característiques singulars de col·lectius
Per tot això, a proposta de la Direcció General
d'Ordenació Educativa, amb l'informe del Consell Escolar de Catalunya,
L'alumnat que s'incorpori al batxillerat, sigui quina sigui la modalitat que
cursi, i que amb anterioritat hagi superat íntegrament qualsevol cicle
formatiu de grau mitjà, tant dels ensenyaments de formació
professional específica com dels ensenyaments d'arts plàstiques i
disseny, estarà exempt de cursar les matèries optatives del
batxillerat, l'exempció de les quals computarà fins a 18
crèdits, i el treball de recerca, l'exempció del qual
A l'expedient acadèmic dels alumnes i a les actes corresponents es
farà constar l'expressió exempt/a pel que fa a les
esmentades matèries no es tindran en compte a efectes del càlcul
de la qualificació final del batxillerat.
Barcelona, 23 de setembre de 1998
17.3 Les actes de qualificacions extraordinàries s'han de complimentar i tancar en la sessió d'avaluació extraordinària posterior a les proves extraordinàries.
17.3 Les actes de qualificacions extraordinàries es complimentaran després que s'hagin fet les proves extraordinàries i han de quedar tancades a la fi del període d'activitats del curs que determini la disposició per la qual s'estableix el calendari escolar del curs corresponent.