El Centre Internacional de Mètodes Numèrics en Enginyeria (CIMNE) és una de les nou institucions que duran a terme el Projecte DESURBS, de seguretat en espais urbans, integrat en el 7è Programa marc de la Comissió Europea.
En el Projecte, que aspira a millorar la preparació i la resposta de les àrees urbanes davant amenaces i incidents de diversa natura i abast, hi participen, a més del CIMNE:
Al llarg del temps, les àrees urbanes, incloses les obres d'enginyeria i els serveis de subministrament, s'han dissenyat, construït i mantingut de manera industrial, sense tenir-ne en compte la reacció a eventuals atacs o amenaces.
Tradicionalment, els plans de preparació i de resposta davant aquests accidents s'elaboren sobre la base d'un escenari fix en el qual poden ternir lloc –l'espai urbà–, mentre que l'organització i la gestió són variables.
En modificar els espais urbans sorgeix l'oportunitat de reforçar-hi la seguretat, segons siguin l'experiència i el coneixement locals.
Malgrat això, caldria un tractament unificat i comprensible de la seguretat als espais urbans que pogués proporcionar una base de coneixements comuna i internacional que augmentés a mesura que apareguessin nous incidents.
En aquest context, l'objectiu principal de DESURBS és construir un portal d'assistència a l'anàlisi i la resolució per a la presa de decisions referides als problemes esmentats.
El Projecte durà a terme i avaluarà un seguit de casos d'estudi a Jerusalem, Barcelona i Nottingham, un dels resultats dels quals serà el desenvolupament de polítiques alternatives mitjançant solucions arquitectòniques i industrials que, amb les guies corresponents, puguin ser aplicades en els àmbits municipal i estatal.
DESURBS pretén demostrar, així, que els seus dissenys són menys propensos als accidents, i que en queden menys afectats.
L'avaluació comparativa de l'efectivitat dels canvis, passats o futurs, a l'espai urbà, es farà mitjançant una escala objectiva de graduació de la seguretat de les diferents aproximacions possibles al disseny d'aquest espai.
Per elaborar el perfil de vulnerabilitat es defineixen atributs de localització (costa, interior, etc.), d'usos del terreny (i els canvis eventuals), demogràfics (densitat de població, per exemple), ètnics i socioeconòmics (preus del sòl, densitat de feina) de la població local.
A partir d'aquestes dades, el perfil de vulnerabilitat es definirà amb tres conjunts d'entrades:
Aquesta classificació creuada il·lustra l'experiència de variacions a gran escala en el potencial de vulnerabilitat dels diferents espais urbans que poden coexistir en una àrea relativament petita.
La classificació ha d'acceptar tant un incident de seguretat en una estació terminal de transport –que pot causar grans costos personals i petits costos en termes d'oportunitats de negoci, a més de provocar impactes a llarg termini per por de fer servir el mode de transport–, com un atac a una botiga –que pot ocasionar un gran cost en pèrdues de vides i petits costos indirectes en termes de recuperació de l'activitat i de les vendes perdudes en una localització propera.
Els perfils confeccionats i els resultats de les simulacions que es duguin a terme es podran veure en mapes 3D.
L'entorn GIS permetrà a més gestionar situacions derivades, com per exemple el potencial d'evacuació de les diferents rutes possibles.
Tipus d'incident de seguretat: riscos naturals, accidents (industrials, socials, etc.), o atacs amb explosius de qualsevol tipus, entre d'altres.
Impactes potencials per estimar (alteracions econòmiques, per exemple), i temps de recuperació;
Tipus d'espai urbà, com per exemple llocs simbòlics o típics; llocs importants dels transports, com aeroports; llocs que atreuen gran quantitat de persones, com centres comercials;