projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Victòria (60 anys, àvia de la Maria, de 3 anys i mig, i de la Mar, de 2 anys)
—No paro d'endreçar joguines, en trobo pertot arreu de la casa!
La Maria i la seva germana juguen molt totes dues, però no et pots ni imaginar l'escampall que queda al cap del dia.
Josep-Anton (58 anys, avi d'en Kevin, de 4 anys)
—Dona, les teves nétes t'agrairan que els ensenyis a endreçar el que fan servir perquè no sempre tindran algú que els vagi al darrere.
Tot el que puguin aprendre ara els queda per sempre.
A més, no desaprofitis l'ocasió per deixar-les col·laborar en alguna cosa de casa que puguin fer.
Comença com un joc i acaba sent una responsabilitat.
Noemí (37 anys, mare d'en Samuel, de 9 anys, i de la Mariona, de 12 anys)
— Tinc un fill que és un despistat, ho perd tot!
Ja és el tercer anorac d'aquest hivern.
De fet, gairebé cada setmana se'l deixa al pavelló d'esports, i saps què em toca fer a mi?
Anar a demanar al conserge si l'han trobat.
Muntsa (54 anys, àvia d'en Jacob, de 12 anys, de la Selma, de 10 anys, i de la Tània, de 6 anys)
— El meu nét també és molt despistat, i a més, molt tímid.
Quan li van prendre la bicicleta, sí que el vam ajudar a fer la denúncia perquè el creguessin, però si ha perdut res o s'ho ha deixat, primer intenta recuperar-ho o em demana què ha de fer.
Si veiem que és molt complicat, l'ajudem, però si no, s'ha de treure les castanyes del foc ell sol.
Lídia (43 anys, mare de l'Ares, de 9 anys, i d'en Josep, de 3 anys)
—Feia molts dies que no ens vèiem!
Des que la teva filla ja va tota sola a l'escola, tu no véns gaire per l'escola.
Cada dia veig la Patrícia esperant que el semàfor es posi verd per travessar; té un posat molt seriós, però saluda a tothom.
A mi em faria por que anés tota sola, només té nou anys, i amb tant de trànsit...
En canvi, si visquéssim al poble no em faria res.
Lourdes (40 anys, mare de la Patrícia, de 10 anys)
—No et pensis, a mi em va costar deixar-la anar sola, sempre pensava en els perills i no hi veia avantatges.
Ella ja feia temps que m'ho demanava i en parlàvem.
Vaig veure que si li ho deixava fer seria una manera d'anar assumint responsabilitats, d'aprendre els senyals de circulació i de respectar-los...
Ara, de tant en tant, em demana que l'acompanyi o que la vagi a buscar per anar plegades xerrant una estona.
M. Antònia (3 anys, mare d'en Salvi, de 8 anys)
—He promès al meu fill que li compraré una bicicleta nova si el proper informe de l'escola és millor.
No se'n surt gaire perquè s'encanta amb una mosca i no acaba la feina.
No és com el teu fill, que no li costa gens.
Això sí, ho fa tot molt net i polit.
Ja ho veus, fa bé el que és més fàcil.
Jacint (36 anys, pare d'en Carles, de 10 anys)
—Per què no en parles amb la tutora?
Cadascú té el seu ritme d'aprenentatge i a vegades volem que siguin tallats pel mateix patró, i no menystinguis que ho faci net: és també un valor.
Ah!, i si creus que necessita una bicicleta compra-la-hi, però no ho utilitzis com a premi o càstig; aquestes estratègies no sempre surten bé.
Quan parlem de tecnologies digitals ens referim a les eines informàtiques i dispositius digitals que fem servir per entretenir-nos, per comunicar-nos o per cercar informació.
Aquestes eines inclouen tant les tecnologies d'última generació (Internet, telèfon mòbil, tauleta digital, etc.) com les que ja fa temps que formen part de les nostres vides (televisió, ràdio, ordinador, etc.).
Aquest espai web del Departament d'Ensenyament ofereix jocs, vídeos i manuals adreçats a infants i adolescents per tractar els temes relacionats amb la seguretat a Internet, la protecció de les dades personals i consells per a un bon ús de la tecnologia.
En la pàgina del Centre de Seguretat de la Informació de Catalunya (CESICAT) trobareu recursos variats adreçats a pares, mares i fills sobre la navegació responsable per Internet, l'ús de xats i jocs en xarxa, la responsabilitat a Internet o la protecció de dades, entre d'altres.
L'Autoritat Catalana de Protecció de Dades ofereix aquest espai amb informació per minimitzar els riscos en navegar per Internet.
En el web dels Mossos d'Esquadra podeu trobar informació d'interès i consells per a un ús adient i segur d'Internet.
Aquest díptic del Consell de l'Audiovisual de Catalunya (CAC) proposa un decàleg per ajudar els fills a utilitzar les tecnologies digitals sense riscos.
En aquest apartat de la XTEC s'ofereix un recull de vídeos per fer adonar els fills d'alguns dels riscos que comporta fer mal ús d'Internet.
En aquesta guia pràctica editada per la Xarxa Assistencial Universitària de Manresa podeu trobar consells i recomanacions per educar els fills en un ús segur i positiu de la tecnologia.
Entrevista a la psicoanalista Claude Halmot on reflexiona sobre l'educació de l'esforç en els nostres fills.
En aquest article de Xavier Guix al diari El País, es reflexiona sobre el tipus d'esforç que la societat demana als joves.
Vídeo a càrrec del professor Ramon Casals, de l'Institut Leonardo da Vinci de Sant Cugat, on parla de la importància d'ensenyar als nens la cultura de l'esforç.
El doctor Castells en aquest llibre us proposa com recuperar valors com autoritat, respecte i obediència.
NEWMARK, Gerald; adaptació d'A. Arasanz i Mayolas (2011).
En aquest llibre trobareu una sèrie de pautes per millorar la relació amb els vostres fills i la seva criança.
L'espai web del Departament d'Ensenyament ofereix jocs, vídeos i manuals adreçats a infants i adolescents per tractar els temes relacionats amb la seguretat a Internet, la protecció de les dades personals i consells per a un bon ús de la tecnologia.
Pàgina del Centre de Seguretat de la Informació de Catalunya (CESICAT) on pares, mares i fills trobareu recursos variats sobre la navegació responsable per Internet, l'ús de xats i jocs en xarxa, la responsabilitat a Internet o la protecció de dades, entre d'altres.
El CESICAT (Centre de Seguretat de la Informació de Catalunya) publica aquesta guia amb recomanacions per a un ús responsable de les xarxes socials.
L'Autoritat Catalana de Protecció de Dades ofereix aquest espai amb informació per minimitzar els riscos en la navegació per Internet.
En aquest web dels Mossos d'Esquadra podeu trobar informació d'interès i consells per a un ús adient i segur d'Internet.
Díptic del Consell de l'Audiovisual de Catalunya (CAC) en què trobareu un decàleg per ajudar els fills a utilitzar les tecnologies digitals sense riscos.
En aquests vídeos, que publica Pantallas Amigas, s'ofereixen cinc consells als joves a l'hora d'utilitzar la càmera web i protegir la pròpia intimitat.
Aquest article alerta sobre la pràctica de compartir fotos dels fills en les xarxes socials.
L'alimentació és una necessitat bàsica del nostre cos. És un procés que ens acompanya tota la vida, mitjançant el qual obtenim els nutrients que el nostre cos necessita en cada etapa per créixer tant físicament com mentalment.
El més important en l'alimentació és que sigui variada i equilibrada, perquè no hi ha cap aliment que aporti tots els nutrients en la proporció adequada que el cos necessita.
Un període prolongat de falta de nutrients pot portar a alteracions irreversibles (per exemple de desenvolupament ossi), esgotament físic, malaltia o infecció.
Aquesta publicació recull el Decret 119/2015, de 23 de juny, d'ordenació dels ensenyaments de l'educació primària que estableix la normativa vigent, la legislació de Catalunya, les orientacions europees i també els avenços de la neurociència.
S'adjunten els enllaços a tots els documents d'identificació i desplegament de les competències bàsiques associades als diferents àmbits del currículum.
També inclou l'Ordre ENS/164/2016, de 14 de juny, per la qual es determinen el procediment i els documents i requisits formals del procés d'avaluació en l'educació primària, que dóna resposta al Decret 119/2015 i planteja una avaluació de caire competencial que permet als alumnes i als mestres identificar les dificultats del procés d'aprenentatge i trobar estratègies per superar-les.
La finalitat d'aquesta publicació és identificar i desplegar les competències bàsiques pròpies de l'àmbit de coneixement del medi de l'educació primària, amb la qual es pretén ajudar els centres a desenvolupar el currículum d'aquest àmbit, que inclou les àrees del medi natural, i medi social i cultural.
El text conté les dimensions, les competències graduades en tres nivells d'adquisició al final de l'etapa, els continguts clau que contribueixen a desenvolupar cadascuna de les competències, i les orientacions metodològiques i d'avaluació.
La finalitat de la publicació és ajudar els centres a desenvolupar el currículum de l'àrea d'educació en valors socials i cívics.
La publicació conté les dimensions, les competències i els continguts clau que contribueixen a desenvolupar cadascuna de les competències, i les orientacions metodològiques i d'avaluació.
Els continguts i competències que es presenten no només són responsabilitat d'aquesta àrea sinó que també són una finalitat transversal de tota l'escola.
La finalitat d'aquesta publicació és identificar i desplegar les competències bàsiques pròpies de l'àmbit artístic de l'educació primària, amb la qual es pretén ajudar els centres a desenvolupar el currículum de l'àrea d'educació artística: visual i plàstica, música i dansa.
El text conté les dimensions, les competències graduades en tres nivells d'adquisició al final de l'etapa, els continguts clau que contribueixen a desenvolupar cadascuna de les competències, i les orientacions metodològiques i d'avaluació
Aquesta publicació recull les competències bàsiques de l'àmbit d'aprendre a aprendre per a l'educació primària.
Aquestes competències no estan vinculades a cap àmbit en concret, per la qual cosa tenen un caràcter transversal que han d'abordar tots els mestres, sigui quina en sigui l'especialitat.
L'actuació de tots els docents i de totes les persones que constitueixen la comunitat educativa han d'afavorir que cadascun tots els alumnes puguin adquirir les eines que podran utilitzar per continuar aprenent al llarg de la vida.
Els elements que componen el document aporten informació sobre l'assoliment de les competències de l'àmbit al final de l'etapa educativa, la identificació dels continguts clau associats a cada competència, els criteris i indicadors d'avaluació, i les orientacions per a l'avaluació.
Aquesta publicació és una eina que facilita als equips docents de les escoles la realització de processos de reflexió pedagògica i la formalització de les programacions.
La programació d'una escola és el conjunt de decisions que prenen els equips docents per aconseguir uns objectius.
Aquestes decisions afecten els diferents elements que intervenen en el procés d'ensenyament-aprenentatge.
Així, per prendre-les s'han de tenir en compte les necessitats dels alumnes, la millora dels seus aprenentatges, el marc normatiu vigent, el projecte educatiu de centre, el context on s'apliquen i els recursos disponibles.
Aquesta publicació proporciona la base conceptual del model de professionalització docent de la Xarxa Cb.
Fa palès el concepte de la innovació com a transformació, la visió del lideratge compartit i l'estructura organitzativa de base col·laborativa entre iguals i en xarxa, que facilita el desenvolupament professional individual i col·lectiu, així com la sostenibilitat i la transferència dels processos de transformació.
Aquesta publicació recull les competències bàsiques per a l'educació primària en els àmbits d'autonomia, iniciativa personal i emprenedoria.
Com que aquestes competències no estan vinculades a cap àmbit en concret, tenen un caràcter transversal i han de ser abordades per tots els docents, amb l'objectiu d'afavorir que l'alumnat adquireixi les eines que podrà utilitzar per continuar aprenent al llarg de la vida.
Els elements que componen el document aporten la informació sobre l'assoliment de les competències dels diferents àmbits al final de l'etapa educativa, la identificació dels continguts clau associats a cada competència, els criteris i indicadors d'avaluació, i les orientacions per a l'avaluació.
Presentació de la sol·licitud: del 3 al 16 de juliol de 2019
Aportació de la documentació: del 3 de juliol de 2019 fins al 31 de desembre de 2022
Documents que s'han d'adjuntar a la sol·licitud de subvenció:
Consulteu a l'annex de l' Ordre ENS/157/2017, de 14 de juliol, modificada per l' Ordre EDU/104/2019, de 16 de maig, per la qual s'aproven les bases reguladores:
La valoració de les sol·licituds es fa d'acord amb els criteris que estableix l'apartat 14 de les bases reguladores i que es concreten a l'annex 1 de la convocatòria.
L'informe sobre l'aplicació del Programa de Formació i Inserció que ha de presentar el centre educatiu juntament amb la sol·licitud, i que preveu el punt 12.1a) de les bases reguladores, ha de contenir la informació establerta a l'annex 2 de la convocatòria i s'ha de presentar segons el model disponible en aquesta pàgina (apartat Documents).
Els centres educatius han de presentar, mitjançant el formulari establert, una sol·licitud per a cada programa.
Cada centre pot presentar un màxim de quatre sol·licituds, amb un màxim de dues per a una mateixa família professional.
En tot cas, les persones que presentin les sol·licituds per mitjans telemàtics es poden identificar i signar electrònicament, mitjançant mecanismes d'identificació i signatura de nivell mitjà de seguretat o de nivell superior.
Els centres poden fer el seguiment de l'estat de la sol·licitud des de La meva carpeta de l'apartat Tràmits del web de la Generalitat de Catalunya.
Les notificacions relacionades amb aquesta sol·licitud són electròniques i es posen a la disposició dels sol·licitants a la seu electrònica de la Generalitat de Catalunya.
És molt important que l'adreça electrònica indicada a la sol·licitud sigui correcta atès que els avisos de notificació es reben a aquesta adreça.
Un cop presentada la sol·licitud de subvenció es pot aportar documentació en resposta a un requeriment, documentació complentària per a la sol·licitud o qualsevol altre tipus de documentació requerida o generada durant l'execució del programa.
Si la sol·licitud no compleix els requisits, es requereix la persona interessada perquè en un termini de 10 dies hàbils, esmeni el defecte o aporti els documents preceptius.
L'òrgan instructor formula la proposta de concessió de subvencions d'acord amb l'informe de la comissió de valoració i l'eleva a l'òrgan resolutori.
El termini màxim per resoldre i notificar és de 4 mesos a comptar de l'endemà de la data de publicació de la convocatòria al DOGC.
La resolució, que finalitza el procediment, es notifica als centres interessats mitjançant la seva publicació al Tauler electrònic de l'Administració de la Generalitat de Catalunya, sens perjudici que es puguin utilitzar addicionalment altres mitjans electrònics.
Transcorregut el termini màxim previst sense que s'hagi dictat i notificat la resolució final del procediment, els centres sol·licitants poden entendre desestimades les seves sol·licituds per silenci administratiu.
Resolució de concessió de subvencions
Percentatge de població no ocupada d'entre 18 i 24 anys que no cursa estudis respecte al total de població del mateix grup d'edat.
L'expressió NEET (de l'anglès "neither in employment nor in education and training"), en català "ni estudia ni treballa" es refereix a les persones d'entre 18 i 24 anys entrevistades a l'Enquesta de la força de treball a la UE (en el cas català i espanyol, l'Enquesta de població activa) que, en primer lloc, es troben no ocupades i, en segon lloc, han declarat que no han rebut cap educació o formació en les quatre setmanes precedents a l'entrevista.
L'indicador estadístic es calcula com la relació entre el nombre de joves no ocupats que no cursen estudis, tal com ha quedat definit en el paràgraf anterior, i el total de població del mateix grup d'edat de l'Enquesta de la força de treball, Enquesta de població activa en el cas català i espanyol.
Les Enquestes es realitzen trimestralment, l'indicador s'obté de les mitjanes anuals de les dades trimestrals.
La classificació CINE-2011 va entrar en vigor l'any 2014 i els resultats anteriors a aquesta data s'han calculat amb la classificació CINE-97 (ISCED).
(*) Sèrie revisada l'11 de juny de 2019
Taxa d'ocupació de les persones de 20 a 34 anys que varen assolir com a mínim el nivell de formació de segon cicle d'ensenyament secundari (nivell de formació entre els codis 3 i 8 de la CINE, Classificació Internacional i Estàndard de l'Educació) en el període d'entre 1 i 3 anys abans de l'any de referència.
No s'inclouen els graduats que estan matriculats en alguna activitat d'educació o formació.
L'indicador estadístic es calcula com el percentatge de graduats com a mínim en educació secundària de segon cicle (nivell de formació entre els codis 3 i 8 de la CINE, Classificació Internacional i Estàndard de l'Educació), entre 20 i 34 anys, que no cursen estudis, i que estan treballant entre 1 i 3 anys abans de l'any de referència.
La classificació CINE-2011 va entrar en vigor l'any 2014 i els resultats anteriors a aquesta data s'han calculat amb la classificació CINE-97 (ISCED).
Tant el numerador com el denominador provenen de l'Enquesta de la força de treball de la UE (LFS).
En el cas de Catalunya i Espanya les dades provenen de l'Enquesta de població activa de l'INE.
Catalunya: Idescat; Espanya, Unió Europea: Eurostat
Percentatge de població de 30 a 34 anys que ha assolit el nivell educatiu corresponent als estudis universitaris o estudis equivalents als nivells 5-6, segons la classificació CINE (ISCED) (Classificació Internacional i Estàndard de l'Educació).El nivell 5 del CINE, en el cas català i espanyol, equival als ensenyaments de formació professional, arts plàstiques i disseny i esportives de grau superior i equivalents; títols propis universitaris que precsien del títol de batxiller, de durada igual o superior a 2 anys.
El nviell 6 del CINE, en el cas català i espanyol, equival als graus universtaris de fins a 240 crèdits ECTS, diplomatures universitàries, títols propis universitatis d'expert o especialista, i similars.
L'indicador estadístic es calcula com la relació entre la població de 30 a 34 anys que, en l'Enquesta de la força de treball (Enquesta de població activa en el cas català i espanyol), ha assolit el nivell educatius corresponent als estudis universitaris o estudis equivalents als nivells 5-6 i el total de població del mateix grup d'edat entrevistada.
Les Enquestes es realitzen trimestralment, i l'indicador s'obté de les mitjanes anuals de les dades trimestrals.
La classificació CINE-2011 va entrar en vigor l'any 2014 i els resultats anteriors a aquesta data s'han calculat amb la classificació CINE-97 (ISCED).
Catalunya: Idescat; Espanya, Unió Europea: Eurostat
Percentatge de joves d'entre 20 i 24 anys que ha assolit com a mínim el nivell de segona etapa d'educació secundària (batxillerat, cicles formatius de grau mitjà i altres), és a dir, que té un nivell d'educació CINE-97 (ISCED) 3a, 3b o 3c inicial.
L'indicador estadístic es calcula com la relació entre la gent jove d'entre 20 i 24 anys que ha assolit com a mínim el nivell de segona etapa d'educació secundària (batxillerat, cicles formatius de grau mitjà i altres), és a dir, que té un nivell d'educació CINE-97 (ISCED) 3a, 3b o 3c inicial d'acord amb l'Enquesta de la força de treball (Enquesta de població activa, en el cas català i espanyol) i la població total del mateix grup d'edat entrevistada que ha respost les preguntes de "nivell més alt d'educació o formació assolit".
Catalunya: Idescat; Espanya, Unió Europea: Eurostat
Percentatge de població de 25 a 64 anys que reben educació o formació.
El període de referència per la participació en educació o formació és de quatre setmanes precedents a l'entrevista de l'Enquesta de la força de treball (Enquesta de població activa en el cas català i espanyol).
L'indicador estadístic es calcula com la relació entre el nombre de persones de 25 a 64 any que en l'Enquesta de la força de treball (Enquesta de població activa en el cas català i espanyol) han declarat que han rebut educació o formació en les quatre setmanes precedents a l'entrevista i la població de la mateixa edat que han respost a la pregunta "Participació a educació i formació" en la mateixa entrevista.
Les Enquestes es realitzen trimestralment, l'indicador s'obté de les mitjanes anuals de les dades trimestrals.
Catalunya: Idescat; Espanya, Unió Europea: Eurostat
Percentatge de nens i nenes escolaritzats des dels 4 anys fins a l'edat d'inici de l'escolarització obligatòria respecte del total de població d'aquestes edats.
L'edat d'escolarització obligatòria en el cas català i espanyol són els 6 anys.
L'indicador estadístic es calcula com la relació entre els alumnes entre 4 i l'edat d'escolarització obligatòria i el total de població de la mateixa edat.
L'edat dels alumnes és la referida a 1 de gener de l'any que següent a l'inici del curs acadèmic.
La població per edats correspon a les estimacions de població de l'Institut d'Estadística de Catalunya a 1 de gener.
Catalunya: Departament d'Educació; Espanya, Unió Europea: Eurostat
Percentatge d'alumnes de 15 anys que no assoleixen el nivell 2 en les proves PISA de l'OCDE en comprensió lectora, matemàtiques i ciències.
Aquest indicador mesura l'objectiu estratègic de l'Europa 2020, que proposa arribar com a màxim al 15% d'estudiants que assoleixen un rendiment baix en les principals àrees de coneixement l'any 2020 per al conjunt de la UE.
En el cas de Catalunya les dades provenen del Sistema d'indicadors del Consell Superior d'Avaluació del Sistema Educatiu del Departament d'Educació.
Catalunya: Departament d'Educació.
Consell Superior d'Avaluació del Sistema Educatiu; Espanya, Unió Europea: OCDE (PISA), Eurostat.
Nota: Objectiu UE-28: 10%; objectiu Espanya: 15%.
Nota: Objectiu UE-28: 10%; objectiu Espanya: 15%
Percentatge de població d'entre 18 i 24 anys que ha assolit com a màxim la primera etapa de l'educació secundària respecte al total de població del mateix grup d'edat.
L'expressió abandonament prematur dels estudis es refereix a les persones d'entre 18 i 24 anys entrevistades a l'Enquesta de la força de treball a la UE (en el cas català i espanyol, l'Enquesta de població activa) que compleixen les condicions següents: en primer lloc, el nivell més alt d'educació o formació que han assolit correspon al codis 0, 1 o 2 (menys que primària, primària i primera etapa d'educació secundària) de la classificació CINE-2011 (ISCED) i, en segon lloc, han declarat que no han rebut cap educació o formació en les quatre setmanes precedents a l'entrevista.
L'indicador estadístic es calcula com la relació entre el nombre de joves que han abandonat prematurament els estudis, tal com ha quedat definit en el paràgraf anterior, i el total de població del mateix grup d'edat de l'Enquesta de la força de treball, Enquesta de població activa en el cas català i espanyol.
Les Enquestes es realitzen trimestralment, l'indicador s'obté de les mitjanes anuals de les dades trimestrals.
Per a Catalunya es calcula la mitjana mòbil simple dels darrers quatre trimestres.
La classificació CINE-2011 va entrar en vigor l'any 2014 i els resultats anteriors a aquesta data s'han calculat amb la classificació CINE-97 (ISCED).
Aquest document completa el currículum en l'àmbit dels aprenentatges vinculats a les tecnologies digitals.
Les competències digitals són d'àmbit transversal i estan vinculades a totes les àrees curriculars.
Conté les dimensions, les competències graduades en tres nivells d'adquisició al final de l'etapa, els continguts clau que contribueixen a desenvolupar cada competència, les orientacions metodològiques i d'avaluació, i un glossari.