Segons l'edició 2015 de l'Índex d'Innovació Altran, que avalua la capacitat innovadora de les economies europees, Espanya, amb un índex de 0,33, baixa del lloc número 12 al 15, situant-se en el grup de països de capacitat baixa, per darrera de la mitjana de la UE (0,43).
Catalunya, amb un 0,37, posseeix un potencial innovador superior al de la mitjana d'Espanya, tot i que està per darrera de la mitjana de la UE; el País Basc (0,49) té un nivell equiparable a països com França (0,48) o Bèlgica (0,50) i la comunitat de Madrid presenta un potencial mig alt (0,64), a un nivell comparable amb Alemanya (0,68) i Irlanda (0,63).
L'observatori basc d'immigració i la Universitat del País Basc han elaborat un estudi que quantifica l'impacte econòmic i demogràfic de la immigració estrangera, segons el qual el saldo de l'aportació econòmica del col·lectiu de nacionalitat estrangera en la comunitat autònoma del País Basc és positiu tant en el període de bonança econòmica com en el de crisi.
Els immigrants van aportar 71 milions d'euros més d'ingressos que de despeses l'any 2008, xifra que es va reduir a 38 milions l'any 2012, com a conseqüència de la crisi.
Les dades indiquen, segons conclou l'estudi, que la hipòtesi estesa en la nostra societat que el col·lectiu de nacionalitat estrangera aporta menys del que rep mitjançant el sistema de protecció social no se sustenta amb les dades disponibles.
Un estudi elaborat per les empreses SERHS Tourism i RegiòPlus Consulting SL aprofundeix en les perspectives i tendències dels turistes francesos que viatgen a destinacions catalanes.
La informació que s'analitza prové d'una enquesta feta a 409 ciutadans francesos d'entre 18 i 65 anys que han viatjat a Catalunya per oci/vacances en els últims tres anys i de l'anàlisi de gairebé 1,4 milions de referències en les xarxes socials del destí Catalunya, que ha realitzat l'empresa SocialVane, especialitzada en anàlisi de Big Data en el sector turístic.
Entre els resultats destaca que els turistes francesos puntuen amb un 9,2 sobre 10 la marca Catalunya, mentre que França rep un 8,7.
Els quatre motius principals pels quals els turistes francesos visiten Catalunya són: conèixer la ciutat de Barcelona, poder visitar enclavaments històrics, fer activitats culturals (museus, festivals...) i platges.
Pel que fa a l'avaluació hotelera, la de Barcelona és, amb diferència, la millor valorada del territori català; per contra, Costa Barcelona i Costa Daurada són les que obtenen pitjors resultats.
Un informe de la Comissió Europea analitza l'impacte que l'ús de robots a la indústria té en l'ocupació, a partir d'una mostra de 3.228 empreses de més de 20 treballadors d'Alemanya, Àustria, França, Espanya, Dinamarca, Holanda i Suïssa.
Les empreses que utilitzen robots industrials obtenen una eficàcia superior en els seus processos de fabricació i una productivitat del treball més gran.
No obstant això, els resultats mostren que la robotització no elimina llocs de treball, segons l'estudi.
Destaca que països com Espanya i Dinamarca tenen més empreses que usen robots en tasques de producció que Alemanya, la qual cosa s'explica perquè mentre a Espanya i Dinamarca hi ha moltes empreses mitjanes que usen robots, a Alemanya el seu ús es concentra en les grans empreses com el cas de la indústria de l'automòbil.
De fet, una de les recomanacions de l'estudi està dirigida a la robotització de les pimes, tenint en compte els avantatges en termes de qualitat, flexibilitat i productivitat que aporta l'ús de robots.
El Butlletí econòmic del Banc d'Espanya d'octubre inclou un article sobre els principals resultats per a Espanya de la tercera edició de l'enquesta del Sistema Europeu de Bancs Centrals ( SEBC ), que s'elabora en el marc de la WDN (Wage Dynamics Network), xarxa de recerca europea dedicada a identificar els principals factors que determinen la resposta de l'ocupació a pertorbacions econòmiques i la dinàmica salarial.
Formen part de la WDN economistes del Banc Central Europeu i dels bancs centrals dels països de la EU.
L'enquesta proporciona informació sobre les pertorbacions rebudes per les empreses espanyoles i la seva reacció en termes d'ajustament de l'ocupació, els salaris i els preus, en el període 2010-2013.
En general, la reducció de l'ocupació va ser el principal instrument utilitzat per les empreses espanyoles per ajustar els seus costos davant del deteriorament de la situació econòmica.
Està previst que es posi a l'abast de la comunitat investigadora la informació microeconòmica de l'enquesta, doncs el fet de proporcionar informació harmonitzada dels 26 països europeus participants fa que sigui una font d'interès per a la investigació sobre el mercat laboral, assenyalen els autors.
El número 21 de la publicació Panorama Social de Funcas està dedicat a la necessitat de reflexionar sobre els problemes del model productiu que ha imperat fins ara a Espanya, basat fonamentalment en la construcció i el turisme com a fonts de creació de riquesa, i caminar cap a un altre model basat en la innovació empresarial, la investigació i la qualificació, que tingui com a objectius la sostenibilitat i el benestar col·lectiu.
Inclou nou articles que enfoquen la qüestió des de tres punts de vista: el dos primers analitzen algunes dimensions clau en la formació dels joves; els quatre següents exposen alguns exemples d'èxit empresarial a Espanya basats en la revolució nanotecnològica, en la innovació com a font generadora de coneixement, en la investigació biomèdica i en l'aportació de les ciències socials a la creació d'ocupació, i els tres últims s'ocupen de la transició de la desocupació a una nova ocupació mitjançant el treball en equip, s'aborda un nou concepte de responsabilitat social corporativa com a font de creació d'ocupació i s'explora el repte que suposa el canvi climàtic i l'oportunitat que representa en termes de generació d'ocupació verda.
Un estudi publicat pel Banc d'Espanya analitza els fluxos laborals entre l'ocupació, la desocupació i la inactivitat durant el període 2006-2012 en onze països de la UE (Àustria, Bèlgica, Alemanya, Dinamarca, Espanya, França, Grècia, Itàlia, Portugal, Suècia i el Regne Unit).
Presta especial atenció a la composició sociodemogràfica dels fluxos en cada un dels països, assenyalant quins van ser els més afectats per la creació i la destrucció d'ocupació.
Segons l'estudi, l'edat, més que el nivell educatiu, és el principal determinant dels fluxos entre l'ocupació i l'atur, especialment en aquells països on l'atur va augmentar més.
També analitza en quina mesura les característiques institucionals del mercat de treball (legislació sobre protecció de l'ocupació, les prestacions per desocupació i la incidència de les polítiques actives del mercat de treball) contribueixen a explicar les diferències entre països dels fluxos laborals i, finalment, també s'ocupa de la reassignació de l'ocupació entre els sectors econòmics que s'ha produït durant la crisi, reassignació que ha estat més intensa en els països que han experimentat un augment més important de la taxa d'atur (Espanya i Grècia).
Eurostat acaba de publicar una anàlisi de la productivitat dels recursos a la UE durant el període 2002-2014.
La productivitat dels recursos permet quantificar la relació entre la generació de riquesa i el consum de recursos naturals d'una economia, és a dir, entre el PIB i el consum interior de matèries, i s'expressa en euros per quilo.
En el conjunt de la UE ha augmentat la productivitat dels recursos entre 2002 i 2014, passant d'1,53 euros/kg a 1,95 euros/kg, el que significa un augment del 27,8% i el rànquing de l'UE-28 l'any 2014 el lideren Luxemburg, Holanda, Regne Unit i Itàlia.
Espanya se situa en el lloc número cinc i és l'economia que ha registrat l'augment més important durant el període estudiat (+123,9%).
Aquest augment ha vingut determinat per la disminució del consum intern de matèries; de fet, Espanya és el país que ha registrat la disminució més important de consum de matèries entre 2002 i 2014 (-50%), seguida d'Itàlia (-38,4%) i d'Irlanda (-33,2%).
Un estudi de la consultora PwC titulat L'autoconsum a Espanya, segments residencial i comercial, analitza l'escenari plantejat pel Reial decret 900/2015 aprovat pel Govern espanyol sobre autoconsum elèctric.
Calcula que l'autoconsum pot propiciar un augment de fins a 4.000 megawatts de potència instal·lada, associada principalment a petits consumidors i que tindrà un impacte moderat sobre la resta de consumidors que haurien d'assumir en la factura elèctrica el pagament d'uns 102 milions d'euros que s'estalviarien els autoconsumidors.
L'informe planteja que un dels reptes als que s'enfronta el sector energètic espanyol és de quina manera s'ha d'incorporar l'autoconsum en l'estructura del sistema elèctric actual per tal que beneficiï al conjunt dels ciutadans.
El laboratori d'idees britànic Centre for European Reform ha publicat l'informe Gain or more pain in Spain?, segons el qual el creixement de l'economia espanyola no és resultat de l'austeritat i de les reformes i no és sostenible a llarg termini, ja que els desafiaments continuen sent molt importants.
Assenyala que Espanya continua sent un dels països més endeutats de la zona euro (element que tard o d'hora li passarà factura) i que té una de les taxes de natalitat més baixes del món, de manera que sense immigració la població activa s'anirà reduint ràpidament, la qual cosa debilitarà el creixement econòmic.
Destaca que com a conseqüència d'unes inversions encallades en sectors de baix valor afegit, les ocupacions creades en els últims dos anys inclouen molts llocs mal pagats en el sector serveis, especialment en el turisme.
Aquesta aposta ha servit, diu l'informe, per absorbir part dels aturats que va deixar l'explosió de la bombolla immobiliària, però que aquest nivell d'absorció és limitat.
La Social Economy Europe, antiga Conferència Permanent Europea de les Cooperatives, Mútues, Associacions i Fundacions (CEP-CMAF), ha elaborat un document a través del qual, les empreses i organitzacions de l'economia social proposen un conjunt d'accions a nivell de la Unió Europea per donar suport al desenvolupament del sector i maximitzar la seva contribució a un desenvolupament econòmic sostenible, a la creació d'ocupació de qualitat i a la cohesió social.
Presenta l'economia social com un paradigma econòmic que reforça la dimensió social enfront de la lògica que persegueix la maximització individual dels beneficis.
L'informe Indicadors de ciència, tecnologia i indústria 2015 mostra que els països de l'OCDE i les principals economies que no pertanyen a l'OCDE estan començant a superar la crisi, invertint més en recerca i desenvolupament (R+D).
L'any 2013 la despesa en R+D a la zona de l'OCDE va créixer un 2,7%, tot i que la seva participació en el PIB es va mantenir en el mateix percentatge de l'any 2012 (el 2,4%).
Aquest increment s'atribueix a la R+D empresarial, ja que la R+D pública es va veure afectada per les mesures de consolidació pressupostària.
Destaca la inversió en una nova generació de Tecnologies de la Informació i la Comunicació (TIC), com les relacionades amb l'Internet de les coses, les dades massives i la computació quàntica, més una onada d'invencions en salut i materials avançats.
Entre 2010 i 2012 els EUA, Japó i Corea van liderar la invenció en aquests camps, seguits d'Alemanya, França i la Xina.
Funcas ha publicat l'informe Previsions econòmiques per a les comunitats autònomes 2015-2016, segons el qual en el conjunt espanyol el PIB creixerà un 3,2% l'any 2015 i un 2,8% l'any 2016.
Les comunitats autònomes que més creixeran enguany seran Madrid, Galícia, la Rioja i Múrcia, i les que registraran un increment menor del seu PIB seran Canàries, Castella-la Manxa, Cantàbria i Astúries.
L'increment del PIB que preveu per Catalunya coincideix amb l'increment mitjà de l'economia espanyola.
Pel que fa a l'ocupació, mesurada en termes de l'EPA, el total nacional creixerà un 3% l'any 2015 i un 2,5% l'any 2016 i la taxa d'atur se situarà en el 22,3% i en el 20,3%, respectivament.
En el cas de Catalunya, l'ocupació augmentarà un 1,7% el 2015 i un 1,4% el 2016 i la taxa d'atur se situarà en el 18,6% i en el 16%, respectivament.
Navarra serà l'única comunitat amb una taxa d'atur per sota del 10% l'any 2016, segons Funcas.
L'OCDE ha publicat un informe que presenta com una "caixa d'eines" per als governs que vulguin enfortir la innovació i fer que sigui més favorable al creixement inclusiu i verd.
La innovació, que consisteix en la creació i difusió de nous productes, processos i mètodes, pot ser, segons l'informe, una part de la solució cap a un creixement més fort, més inclusiu i més verd, després de la crisi, ja que tot i no ser un objectiu en sí mateixa, és la base de les noves empreses, nous llocs de treball i el creixement de la productivitat, i, en definitiva, un important motor de creixement econòmic i de desenvolupament.
A més, pot ajudar a resoldre els urgents problemes com els canvis demogràfics, l'escassetat de recursos i el canvi climàtic.
Segons l'informe La nova era del travel retail: impactes i reptes del turisme de compres, elaborat per l'empresa Ernst&Young, el turista internacional gasta a Espanya gairebé un 50% menys que als països del nostre entorn.
El consum mitjà per pernoctació és de 38,32 euros, enfront els 72 euros de mitjana a Alemanya, Regne Unit, Itàlia i França.
Espanya només compta amb poc més del 3% del mercat europeu de les compres fetes per turistes extracomunitaris; aquests gasten quatre vegades més que un comunitari i set vegades més que un nacional.
Segons l'informe, gairebé el 50% del volum de compres generades a Espanya (a juny de 2015) pels viatgers extracomunitaris es van fer a Barcelona, que ocupa la sisena posició mundial per despesa generada pels turistes extracomunitaris; Madrid ocupa la número quinzena posició.
CatalunyaCaixa ha publicat l'Anuari econòmic comarcal 2015, que analitza l'evolució de l'economia catalana durant l'any 2014 i la seva distribució territorial.
El PIB català va augmentar un 1,5% l'any passat, consolidant la recuperació iniciada la segona meitat de 2013 i tancant la crisi que començà el 2008 (entre el 2007 i el 2013 el PIB va acumular una davallada del 7%).
L'anàlisi de l'evolució econòmica per eixos territorials mostra una dispersió important; els resultats, atenent a la variació interanual del VAB, són els següents: va augmentar un 2,31% a les Comarques Centrals, un 2,12% a les Comarques de Muntanya, un 1,65% a l'Àrea Metropolitana de Barcelona, un 1,63% a l'Eix de Girona i al Pla de Lleida i un 1,05% al Camp de Tarragona; a les Terres de l'Ebre, en canvi, va disminuir un 2,77%.
El Ministeri d'Indústria, Energia i Turisme ha publicat l'informe La transformació digital de la indústria espanyola, que presenta una iniciativa publicoprivada (participen les empreses Indra, Banc de Santander i Telefònica) amb l'objectiu d'impulsar la transformació digital de la indústria espanyola.
L'informe dedica especial atenció a dos sectors estratègics com són el de components de l'automoció i el del tèxtil i moda.
L'informe mensual de CaixaBank Research corresponent al mes d'octubre dedica el seu habitual Dossier al repte demogràfic al què s'enfronten els països desenvolupats i les seves implicacions en l'economia en general, el mercat de treball, la despesa pública i els actius financers.
Un dels "focus", Cap a un model productiu menys depenent de les importacions, analitza el comportament de les importacions des que es va iniciar la recuperació, en el tercer trimestre de 2013 i conclou que sembla que s'està produint un canvi estructural en l'economia espanyola cap a aquesta transformació, menys depenent de les importacions.
L'altre focus analitza l'ocupació a temps parcial a Espanya, segons el qual les dades més recents indiquen que la taxa de parcialitat involuntària s'ha estabilitzat, ja que tot i haver augmentat a la construcció, s'ha mantingut al sector serveis i ha baixat a la indústria.
L'Informe sobre el mercat d'eficiència energètica elaborat per l'Agència Internacional de l'Energia, AIE, destaca que les inversions fetes des de 1990 pels països membres de l'AIE, orientades a augmentar l'eficiència energètica, van reduir el consum d'energia primària l'any 2014 en l'equivalent a 769 milions de tones de petroli i l'emissió de 870 milions de tones de carboni.
Les inversions en eficiència energètica fetes durant els darrers 25 anys han suposat un estalvi per als consumidors dels països membres de l'AIE de 550 mil milions de dòlars, l'equivalent a les importacions de combustible de la UE d'un any.
L'OCDE ha publicat la tercera edició de l'informe Com va la vida? 2015.
Mesurament del benestar, que descriu els components essencials que conformen el benestar de les persones en els països de l'OCDE.
Inclou, entre altres, els indicadors següents: ingressos, ocupació, habitatge, salut, educació, medi ambient, satisfacció i seguretat.
Aquesta edició presta especial atenció al benestar dels nens i dedica un capítol al treball de voluntariat.
En el lloc web interactiu dedicat a aquest projecte es poden consultar els resultats de tots els països de l'OCDE.