projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
En el marc del conveni de col·laboració en matèria estadística entre el Departament d'Agricultura i el Ministeri d'Agricultura, cada any el Departament fa un seguiment de l'estimació i/o previsió de les superfícies i produccions d'aquells cultius que tenen una major incidència en la Producció Final Agrària de cada una de les demarcacions territorials de Catalunya.
Els mesos en els quals es determinen aquests avanços es fixen en funció de les èpoques de sembra, floració i recol·lecció de cada cultiu.
El seguiment concret dels conreus a Barcelona, Girona, Lleida i Tarragona el fan els respectius responsables d'Estadística dels serveis territorials del Departament.
Atès el caire estimatiu de les dades, la seva capacitat predicitva es menor en tant que s'allunya de l'època de la collita.
En aquest sentit, qualsevol difusió d'aquestes dades ha d'anar acompanyada de la data de la previsió com a indicador de major o menor aproximació.
Les elaboren els serveis territorials consultant les fonts que en cada cas es consideren més adients, com ara:
Important: qualsevol difusió d'aquestes dades ha d'anar acompanyada de la data de la previsió.
El full de conjuntura agrària conté els preus de mercat dels productes agraris més representatius a Catalunya de la setmana.
Les dades s'agrupen per sectors i, dins d'aquests, pel mercat d'origen dels preus (llotja de Vic, Mercolleida, etc.).
Es recullen els preus de mercat dels principals productes dels sectors agrícoles, pesquers i ramaders.
També hi trobareu un breu comentari dels fets que expliquen la variació dels preus de mercat.
Igualment es facilita l'evolució gràfica dels productes tipus dels sectors més importants de l'any en curs en relació amb l'any anterior: porc selecte (Mercolleida), pollastre (llotja de Bellpuig), anoll II (Mercolleida), conill (Moncun), xai 12,1-13 kg/canal (escorxador de Barcelona), seitó (llotges de pesca de Catalunya), ordi PE 64 (Mercolleida), poma Golden I 70i+ (Mercolleida), pera blanquilla (Mercolleida), avellana negreta en gra (llotja de Reus), farina de soja 47% (llotja de Barcelona) i blat de moro (Mercolleida).
En l'apartat de Preus en llotges i mercats es pot consultar l'evolució setmanal dels preus dels productes agrícoles, ramaders i pesquers.
Aquests indicadors mostren de manera gràfica les macromagnituds dels principals indicadors del sector agrícola de Catalunya segons les dades recollides en les diferents campanyes DUN.
Relació del nombre d'explotacions agrícoles i de la superfície de cultiu segons les dades recollides en la darrera DUN.
Distribució dels principals cultius a Catalunya.
Indica qui gestiona les explotacions, si persones físiques o persones jurídiques, el percentatge de representativitat entre homes i dones i la distribució de gestió de finques segons les franges d'edat.
Indica la distribució relativa i les hectàrees treballades de cada tipus de conreu a escala de Catalunya o a escala comarcal.
Indica qui gestiona les explotacions en relació amb els titulars d'explotacions prioritàries, si persones físiques o persones jurídiques, el percentatge de representativitat entre homes i dones i la distribució de gestió de finques segons les franges d'edat.
Indica la distribució relativa i les hectàrees treballades de cada tipus de conreu de les explotacions gestionades per titulars d'explotacions prioritàries.
Indica l'evolució del nombre de les explotacions i superfícies agràries al llarg dels darrers anys.
Aquesta informació també es pot consultar segons les franges d'edat i la relació homes/dones.
Indica l'evolució de les superfícies agràries al llarg dels darrers anys segons la personalitat jurídica, el sistema d'explotació i els tipus de conreu.
Amb l' objectiu de tenir una visió més àmplia del conjunt del sector agroalimentari català, se segueix cada any des del 1986 l'evolució de/d':
Aquestes importacions/introduccions i exportacions/expedicions s'entenen com activitats realitzades per empreses que tenen la seva raó social a Catalunya.
Dades anuals desglossades mensualment en volum i valor monetari
Organització Mundial del Comerç (OMC)
Detall per països i comparativa 2000-2010
Es mostren les dades disponibles des de 2005 fins el darrer any "tancat".
Aquesta informació està territorialitzada en diverses opcions; no pas a tota la sèrie disponible donat que els primers anys, no es disposa d'aquesta informació.
Les estadístiques s'agrupen per anys amb la següent distribució:
Sèrie històrica: del 2005 al 2014
El blat de moro és l'única espècie que té varietats genèticament modificades autoritzades, incloses al Registre de varietats comercials depenent de l'Oficina Espanyola de Varietats Vegetals o al Catàleg Europeu de Varietats de Plantes Agrícoles i, per tant, és l'única que és pot cultivar a l'Estat Espanyol.
El 1998, es van inscriure dues varietats de blat de moro modificades genèticament al Registre de Varietats Comercials, el que va possibilitar l'inici del seu cultiu.
Actualment, a l'Estat Espanyol es poden cultivar 61 varietats diferents de blat de moro genèticament modificat amb el paquet gènic MON 810, que els hi confereix resistència al « taladre », una de les plagues més importants del blat de moro a Catalunya.
Fins la campanya agrícola 2004-2005 (collita de 2005), la superfície sembrada a Catalunya amb varietats genèticament modificades de blat de moro s'ha calculat anualment a partir de les declaracions de moviments de llavors presentades al Departament d'Agricultura, Alimentació i Acció Rural pels distribuïdors de les cases comercials de llavors.
La superfície sembrada amb blat de moro modificat genèticament a Catalunya a partir de l'any 2006 s'ha determinat en base a la Declaració Única de Conreus - DUN.
D'acord amb la normativa vigent, els titulars d'explotacions que utilitzin varietats genèticament modificades han de declarar els camps sembrats amb aquest tipus de llavor, indicant la varietat i superfície sembrades per a cadascuna de les localitzacions.
Superfície sembrada amb varietats modificades genèticament de blat de moro
El preu percebut pel pagès és el preu de mercat des de l'òptica del productor; generalment són preus a sortida de l'explotació agrària i no inclouen despeses de transport, ni les subvencions que puguin rebre, ni condicionament, ni els impostos indirectes o taxes que puguin gravar les transaccions dels esmentats productes en els quals els pagès actua com a venedor.
El camp d'observació de l'estadística de preus percebuts està constituït pel conjunt d'operacions comercials sobre productes agraris en les quals el pagès intervé com a venedor (bé directament o bé a través de les seves cooperatives o associacions per a la comercialització).
El període de base de l'estadística de preus percebuts que es presenta és l'any 2010; l'esmentat any de base ha estat constituït amb les quantitats mitjanes de les diferents especificacions venudes per l'explotació agrària en el trienni 2009-2011.
Les àrees geogràfiques definides per a la captació dels preus són les quatre demarcacions territorials, encara que dins d'aquestes els preus es prenen en àrees més petites on l'especificació té una producció i comercialització significativa, passant a ser aquests representatius de l'àrea elemental corresponent.
A partir dels preus que s'obtenen en dites àrees, per agregació a través de les ponderacions de l'any base, es calculen els preus mitjos corresponents a Catalunya.
L'estadística de preus percebuts pel pagès s'elabora amb periodicitat mensual.
Els preus de les diferents especificacions es prenen en les àrees geogràfiques abans esmentades i es reflecteixen en un qüestionari estàndard.
Ja que les cotitzacions dels productes agraris presenten de vegades notables oscil·lacions a curt termini, a l'objecte de disminuir els efectes de dites variacions conjunturals, la presa de preus es realitza, en general, tres cops al mes.
Aquest apartat recull els preus de productor.
No es pot generalitzar la posició comercial i les condicions de comercialització, atès que depenen de la finalitat de les diferents estadístiques de preus, així com de les característiques específiques i les costums de venda de cadascun dels productes.
Els conceptes més rellevants són:
La majoria d'aquestes dades es recullen en el marc d'actuació dins del conveni de col·laboració en matèria d'estadística i informació agrària, pesquera i alimentària signat entre el Ministeri de Medio Ambiente y Medio Rural y Marino i el Departament d'Agricultura.
B-1 Existències en cambres frigorífiques
Indicadors estadístics històrics
C-1.2 - C-1.6 Indicadors econòmics
Aquest indicador inclou els següents:
C-1.4 Preu a l'engròs, majorista
C-1.5 Preu al consumidor, al detall
C-1.6 Preus cadena de comercialització
La metodologia dels aforaments agrícoles té com a objectiu estimar els rendiments unitaris de cada conreu, diferenciant, sempre que sigui factible, entre comarques i varietats.
La producció global d'un àmbit geogràfic s'obté d'aplicar aquest rendiment a la superfície en producció d'aquest àmbit territorial.
La dada de superfície procedeix de l'agregació dels impresos de superfície municipal 1-T de l'any anterior, o bé del mateix any si les dades ja són disponibles.
En qualsevol cas, les dades que es publiquen s'intenten contrastar, en la mesura del possible, amb diferents fonts d'informació com els productors i els comercialitzadors de cada subsector.
Sèrie històrica de les previsions de collita
A continuació us presentem les taules dels estocs de fruita fresca.
El volum d'estocs està lligat al volum de producció de cada campanya i serveix per proveir el mercat català de fruita al llarg de tot l'any i, a la vegada, tenir una certa estabilitat de les rendes dels productors de fruita dolça.
Són dades comparatives mensuals (en tones) d'estocatge de les zones d'influència de Lleida i Girona.
Aquestes dades les proporcionen voluntàriament el 95% de les cooperatives de Lleida i Girona a Afrucat, que ho fa arribar mensualment al Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació.
Aquest Registre té com a finalitat la localització i la identificació de totes les plantacions de fruiters de Catalunya, amb la finalitat de garantir l'eficàcia de les mesures de gestió fitosanitaria i del sistema de producció i de gestió en el sector fructícola.
Les espècies que inclou el registre són: pomera, perera, codonyer, nashi, presseguer, nectariner, albercoquer, prunera, cirerer, llimoner dolç, llimoner, mandariner, taronger i aranger.
Totes les parcel·les de fruiters de Catalunya han d'estar inscrites al Registre.
Aquesta inscripció es pot realitzar d'ofici, per part del departament competent a partir de les dades que contenen els diferents registres i bases de dades, o bé a petició de les persones titulars de les plantacions de fruiters, per mitjà de comunicació.
Les plantacions de fruita dolça que ja figuraven inscrites al Registre de plantacions de fruita dolça de Catalunya s'inscriuen automàticament d'ofici en el Registre de plantacions fruiteres de Catalunya, sense necessitat de comunicació.
Càrrec: Responsable de registres de sanitat vegetal
Població: 25198 Lleida (Segrià)
Registre de plantacions fruiteres de Catalunya
( Obrir amb el navegador Internet Explorer )
Inscriure, modificar o donar de baixa en el registre.
És obligatori registrar totes les parcel·les de fruiters de Catalunya, inscrivint les diferents parcel·les fructícoles de l'explotació.
Les persones titulars de les parcel·les fructícoles son responsables de la veracitat de les dades proporcionades.
És la parcel·la de referència dedicada al cultiu de fruiters amb les mateixes característiques tècniques i el mateix potencial productiu dins de l'explotació, identificada en base a la parcel·la cadastral i el recinte de cultiu.
A efectes pràctics es considera una parcel·la fructícola diferent quan és diferent l'espècie o la varietat o l'any de plantació.
Per part del Departament d'Agricultura:
Als efectes d'accés a les dades de les parcel·les fructícoles incloses al Registre de plantacions fruiteres de Catalunya, es consideraran de caràcter públic les següents: espècie, municipi, polígon, parcel·la, recinte i superfície.
L'accés a la resta de dades que no tenen la consideració de públiques i que estiguin incloses al Registre, es regirà per la normativa administrativa aplicable, i en especial, per la Llei 30/1992, de 26 de novembre, i per la normativa sobre protecció de dades de caràcter personal, quan se sol·liciti l'accés a les dades personals dels titulars de les parcel·les.
Es consideren infraccions greus, d'acord amb el que estableix la Llei 14/2003, de 13 de juny, de qualitat agroalimentària, la no inscripció de les parcel·les al Registre i les inexactituds, omisions o errades en les dades subministrades, essent d'aplicació les sancions contemplades en l'esmentada Llei, i les modificacions introduïdes per la Llei 15/2005, de 27 de desembre.
Contacte, funcions, normativa, organigrama, informació addicional
Recull de preus agroalimentaris considerats d'interès de la Generalitat en l'àmbit de l'Observatori Agroalimentari de Preus de Catalunya que es troben inclosos dins del Pla estadístic de Catalunya 2017-2020.
Amb la publicació dels preus de fruita de pinyol es posa en marxa la fase pilot de l'Observatori Agroalimentari de Preus que s'anirà completant en les properes setmanes amb la informació sobre preus de l' avellana, l' ametlla, la poma, la pera.
Els preus sectorials de referència es publicaran setmanalment.
Degut a canvis organitzatius en els informes periòdics del sector del Porcí alguns dels indicadors han canviat de nom.
En aquest cas l'indicador del 2012 A4 ITM/ISC ha canviat el seu nom i a partir del 2013 el seu nom és E4 Indicadors ITM/ISC.
Dades de l'indicador des de l'any 2009
Degut a canvis organitzatius en els informes periòdics de l'Observatori del Porcí, alguns dels indicadors han canviat de nom.
En aquest cas, l'indicador del 2012 'C1 Preus setmanals porcí' ha canviat el seu nom i a partir del 2013 el seu nom és 'P1-Preus origen, transformació i factors de producció'
Com a apartat fora d'informes, s'inclou aquest simulador per a la gestió de recursos, dirigit als assessors i al mateix productor.
És un link que us re-direcciona a la Universitat de Lleida i que consisteix en dues eines informàtiques:
E-1 Dimensionament de granges de porcí, eina que permet dimensionar una explotació en base a diferents variables tècniques.
A més, permet l'anàlisi de sensibilitat econòmica.
E-2 Anàlisi i simulació de rendiments tècnics i econòmics, eina que permet fer un anàlisi de costos i eficiència d'una explotació porcina en funcionament, a més d'incorporar les implicacions econòmiques de la inversió inicial, de forma similar a una granja de nova construcció.
També incorpora in anàlisi de sensibilitat basat amb canvis de les variables tècniques i econòmiques.
El Reglament (CE) 1165/2008 estableix que els Estats membres efectuaran enquestes ramaderes per a la determinació del nombre de caps de bestiar i la seva estructura per grups d'edat i estats productius.
Concretament, pel porcí s'estableixen dos períodes de referència per realitzar l'enquesta, maig-juny i novembre-desembre.
Com a pas previ, cada any es duu a terme una actualització dels directoris ramaders i, després d'extreure una mostra aleatòria, es realitza un treball de camp a nivell d'explotació ramadera.
L'objectiu d'aquestes enquestes és obtenir informació de l'evolució de la producció càrnia a Catalunya per espècies i tipologia d'animals.
Aquesta actuació s'emmarca dins del Conveni de col·laboració en matèria d'estadística i informació agrària, pesquera i alimentària signat amb el Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
La informació s'obté mensualment per les principals espècies ramaderes: boví, porcí, cabrum, aviram, conills o equí.
La metodologia per a la realització de les enquestes queda definida per les exigències de la Unió Europea i el Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
El pas previ per la realització de les enquestes és l'actualització anual del directori d'establiments que sacrifiquen bestiar.
Aquest directori defineix el nombre d'escorxadors de cada demarcació territorial, les espècies que sacrifiquen, el volum de sacrificis anual i és la base pel càlcul de la mostra d'establiments a enquestar mensualment.
S'estableix que la mostra mensual ha d'estar formada per un conjunt d'escorxadors que com a mínim representin en conjunt el 70% dels sacrificis de la comunitat autònoma per a cada espècie ramadera.
Els sacrificis totals de Catalunya del mes s'obtenen mitjançant un procés d'elevació estadística dels resultats de la mostra.
Amb caràcter anual també es duu a terme una enquesta complementària del sacrifici de l'any anterior de tots aquells escorxadors que no van ser objecte de l'enquesta mensual.
Normalment aquesta operació es realitza durant els mesos de gener i febrer.
La suma dels resultats de les enquestes mensuals més els de l'enquesta complementària configuren el total de sacrificis anuals de la comunitat autònoma.
Els sacrificis mensuals es publiquen agrupats per espècies mentre que el total anual es detalla per tipologies.
L' objectiu de l'estadística és conèixer el nombre d'explotacions i capacitat per espècies, estrats i àmbits geogràfics (demarcacions, comarques i municipis) i dóna idea de l'estructura del sector ramader.
S'elabora amb periodicitat anual i, normalment, durant el mes de desembre.
Es presenten les dades agrupades per:
Nombre d'explotacions i capacitat
La Unió Europea fixa que els Estats membres realitzaran estadístiques semestrals relatives al nombre d'efectius de bestiar boví, ja sigui mitjançant enquestes o a partir de fonts administratives de qualitat contrastada.
Fins l'any 2011 la tècnica utilitzada pel Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pescai Alimentació (DARP) i el Ministeri d'Agricultura, Pesca y Alimentació (MAPA) ha estat l'enquesta als titulars de les explotacions ramaderes, però a partir d'aquest any s'acorda substituir-les per la utilització de registres administratius, concretament el Registre General d'Identificació Individual d'Animals (RIIA) i el Registre General de Moviment de Bestiar (REMO).
Aquesta decisió es prem de forma conjunta per a tot l'Estat desprès de comprovar que la informació estadística que proporcionen és de qualitat i fiabilitat igual o superior a la de les enquestes.
Aquest canvi metodològic representa un important avenç en simplificació administrativa, una reducció de costos i una significativa millora en la qualitat dels resultats.
Cal tenir en compte però, que aquesta millora metodològica provoca un salt en la sèrie històrica de dades, que és més important quan més desagregades són les dades.
Per aquesta, raó els resultats de l'any 2011 i anteriors desagregats per categories d'animals no es poden comparar amb els dels anys posteriors, ja que les variacions observades són degudes al canvi metodològic i no a diferències reals.
Són una sèrie d'aplicacions informàtiques que poden ajudar a dirigir l'activitat.
S'hi destaquen l'ànalisi de costos, per poder fer el seguiment econòmic anual d'una explotació, i aquelles aplicacions relacionades amb el principal factor de la producció, com és l'alimentació.
Com a apartat fora d'informes, s'inclou aquest d'eines per a la gestió de recusos, dirigit als assessors i al mateix productor.
L'elecció d'aquest període de temps és deguda a disposar de dades homogènies des de l'any 1984, en què va començar a aplicar-se una metodologia que ponderava els preus comarcals de la terra, obtinguts a partir d'àrees, zones o municipis representatius de la qualitat mitjana dominant a la zona i que estiguessin influenciats el menys possible per circumstàncies extraagràries, per aconseguir així un "valor teòric de venda" en €/ha (el valor real podria ésser un 15% superior al teòric).
Es fa referència a uns preus màxims, mínims i més freqüents, essent aquests darrers els que s'inclouen en els quadres següents.
De totes les àrees de coneixement que l'assessorament ha de cobrir (producció agrícola, producció ramadera, transformació, comercialització, gestió emrpesarial, diversificació de l'economia agrària, seguretat labortal, gestió ambiental i condicionalitat), aquest document es refereix als aspectes de condicionalitat: requisits legals de gestió i bones condicions agràries i ambientals.
Aquest document està adreçat al personal tècnic assessor de les entitats inscrites al Registre d'entitats d'assessorament de Catalunya.
L'estudi s'inia fent una breu referència a l'Organització Comuna de Mercat de fruites i hortalisses (OCM-FH) com a marc regulador de les PPFH dels països de la UE.
Es fa especial esment en aquest anàlisi perquè la regulació està pensada per millorar la competitivitat de les OPFH.
Posteriorment, s'analitza quins són els perfils que es detecten en les organitzacions de productors dels països de la UE i quines són les seves estratègies competitives, fent especial referència als principals competidors de les fruites i hortalisses catalanes, en concret, Alemanya, França, Itàlia i Grècia.
Tanca l'informes un apartat en el que es recullen els trets més importants que es desprenen de l'anàlisi.
D'acord amb les previsions de la Llei de finances públiques de Catalunya (articles 90.1 i 94.6), aprovada per Decret Legislatiu 3/2002, i la Llei 38/2003 general de subvencions (art. 18), la concessió de subvencions s'ha de subjectar a criteris de publicitat, amb indicació del beneficiari, quantitat concedida, finalitats de la subvenció i crèdit pressupostari al qual s'imputa.
La publicitat de les subvencions és compatible i no contradiu cap precepte de la Llei orgànica 15/1999, de protecció de dades de caràcter personal, atès que es tracten de fons públics i de pública concurrència, on han de primar els criteris de transparència.
D'acord amb aquests preceptes, el Departament d'Agricultura publica en aquest espai, a més dels altres suports legalment previstos, les diferents resolucions de concessió dels ajuts que gestiona.
pel qual s'estableixen disposicions d'aplicació del Reglament (CE) núm. 1290/2005 del Consell pel que fa a la publicació d'informació sobre els beneficiaris de fons procedents del Fons Europeu Agrícola de Garantia (FEAGA) i del Fons Europeu Agrícola de Desenvolupament Rural (Feader).
per la qual es dóna publicitat a les subvencions i els ajuts concedits pel Departament d'Agricultura, Alimentació i Acció Rural durant l'any 2006.
per la qual es dóna publicitat a les subvencions i els ajuts concedits pel Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca durant l'any 2005.
Estudi sobre la viabilitat de les explotacions de vaques de llet a Catalunya, en un escenari sense quotes, en l'horitzó de 2014.
Dit estudi s'ha fet en base a les dades de gestió econòmica de 2006, de 44 explotacions col·laboradores de l'Observatori de la llet i 22 més del grup privat de gestió, gestRUM SCP, al qual la Direcció General de Planificació i Relacions Agràries li encarregà el treball.
Les conclusions són obertes al lector, i ell mateix pot extreure-les segons els supòsits que cregui oportuns.
De fet, aquest estudi, com tots els que es fan amb dades reals i amb objectius clars, és interessant pels treballs que pot originar i l'orientació de la política sectorial a que pot donar lloc.
La seguretat alimentària ha estat permanentment una de les preocupacioons dels governs: calia abastir permanentment a les poblacions, tot assegurant la qualitat dels aliments.
La població de Catalunya ha anat creixent, primer foren els artesans i després les indústries alimentàries les que s'han anat adaptant a la demanda creixent de la població i del turisme.
Però allò paradigmàtic, és que aprofitant aquesta demanda creixent han cercat nous mercats, primer a la resta de l'Estat i després a la exportació, principalment Europa; construint així el model de desenvolupament agroalimentari de Catalunya.
El concepte clúster s'adapta molt bé al tipus d'empresariat català, en la que hi ha multiplicitat de participants i és difícil trobar empreses dominants.
Treball guanyador del Premi Josep Llovet i Mont-ros de l'any 2007 en la categoria per a menors de 25 anys.
Amb aquest premi desitgem fomentar l'estudi i l'anàlisi econòmica i prospectiva sobre el sector agroalimentari i el món rural.
A través d'un millor coneixement serà possible identificar oportunitats i encertar les millors vies de desenvolupament.