projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
L'empresa Pangaea Biotech, ubicada a l'USP Institut Universitari Dexeus de Barcelona, desenvolupa una tecnologia que permet fer anàlisis de sang que detecten si els pacients de càncer de pulmó presenten alguna mutació genètica que els fa vulnerables a determinats fàrmacs antitumorals.
Aquest avenç permetrà obtenir una diagnosi més precisa de la malaltia i reduir el nombre de biòpsies de pulmó.
L'anàlisi detecta mutacions del gen EGFR en pacients en els quals s'ha diagnosticat prèviament un càncer de pulmó.
Segons un estudi dirigit pel doctor Rafael Rosell, president de Pangaea Biotech i cap dels serveis d'oncologia de l'Hospital Germans Trias i Pujol i de l'USP Institut Universitari Dexeus, un de cada sis pacients amb càncer de pulmó presenta mutacions d'aquest gen.
Tenint en compte que la nova família de fàrmacs per al tractament de càncer de pulmó actua específicament sobre les alteracions del gen EGFR, aquest només és útil en les persones que presenten aquesta mutació i, per tant, és imprescindible analitzar si les cèl·lules tumorals tenen el gen mutat per saber si un pacient ha de ser tractat o no amb els anomenats inhibidors d'EGFR.
Amb aquests nous tipus d'anàlisis sanguínies es podrà decidir el tractament òptim en els casos en què no s'hagi obtingut suficient teixit tumoral en una biòpsia per analitzar la presència de mutació genètica.
A més, la repetició d'aquest tipus d'anàlisis al llarg del temps permetrà veure si el pacient està responent correctament al tractament o bé si s'ha de modificar, fet que avui dia no és possible a causa de l'alt risc que suposa la repetició de biòpsies de pulmó.
El desenvolupament d'aquesta tecnologia per trobar petjades genètiques del càncer en la sang s'emmarca en una estratègia més àmplia de l'empresa Pangaea Biotech per millorar el tractament de diversos tipus de tumors.
La companyia, que ha rebut finançament privat de l'USP Institut Universitari Dexeus i públic del Centre per al Desenvolupament Tecnològic i Industrial (CDTI), compta amb 16 prototips tecnològics en fase de desenvolupament centrats en els càncers de pulmó, mama i bufeta.
AB Biotics, empresa biotecnològica situada al Parc Tecnològic del Vallès, gestiona projectes de recerca i innovació d'altres empreses relacionats amb l'alimentació funcional i, alhora, investiga i produeix la seva pròpia línia de microorganismes probiòtics, que tenen propietats beneficioses per a l'organisme i són fets servir per les companyies farmacèutiques en els seus complements alimentaris.
Aquesta empresa gaudeix d'un ajut Beatriu de Pinós (atorgat pel DIUE), pel qual es subvenciona el contracte d'un doctor a l'empresa durant dos anys.
L'interès creixent en els productes probiòtics fa que siguin una gran oportunitat de mercat.
A més, el seu procés de desenvolupament i distribució és molt curt en comparació amb les medicines i, com que estan dirigits a la prevenció de malalties, el seu ús pot ser molt durador, segons ha explicat Miquel Àngel Bonachera, bioquímic que va fundar l'empresa el 2004 juntament amb el tècnic d'aliments Sergi Audivert.
Una d'aquestes patents és un microorganisme que estimula el sistema immunitari de les persones grans per evitar la immunosenescència i resistir millor a malalties com ara la grip.
Es preveu que el primer producte que incorpora aquest microorganisme serà llançat al mercat el primer trimestre del 2009.
Actualment l'empresa està negociant l'entrada d'accionistes de capital risc que hi injectin prop de dos milions d'euros, amb l'objectiu de comprar una altra empresa biotecnològica.
Si aquesta operació es produís, AB Biotics passaria de 12 a 90 treballadors i d'una facturació anual d'un milió d'euros a una altra de quinze milions d'euros.
L'empresa de Banyoles Juncà Gelatines, l'única de l'Estat espanyol que fabrica gelatina i aliments derivats, ha obert una planta de productes biotecnològics marins a les illes Fèroe, a l'Atlàntic Nord, la propietat de la qual és de Seanergy, nascuda de l'aliança entre l'empresa catalana i el consorci empresarial local Feroe Biotech Investment.
La planta, dedicada a l'extracció de col·lagen d'origen marí, va començar a construir-se fa cinc anys i ha iniciat la producció amb una capacitat de 300 tones a l'any.
Es preveu, però, que pròximament s'haurà d'ampliar aquesta capacitat a causa de la forta demanda internacional del producte, sobretot procedent del mercat asiàtic.
El 60% del consum mundial de col·lagen de peix se centra a l'Àsia, sobretot al Japó, i l'altre 40% correspon a Europa i els Estats Units.
Juncà Gelatines, que el 2008 va facturar 20 milions d'euros, un 15% més que l'any anterior, és la primera empresa de l'Estat espanyol amb presència a les illes Fèroe.
La instal·lació d'aquesta planta, que ha comportat una inversió de dos milions d'euros, és la culminació d'un pla estratègic d'expansió internacional, que suposa la diversificació del mercat i l'obertura de noves línies de recerca complementàries al negoci principal de l'empresa.
Establerta a Esplugues de Llobregat, Bioingenium és una empresa biotecnològica molt jove especialitzada en el desenvolupament de proteïnes d'interès terapèutic.
La peculiaritat d'aquests productes és que estan destinats a la salut animal, un àmbit força oblidat pel sector biotecnològic.
Bioingenium va ser creada el 2006 per tres investigadors de la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB) amb el suport del Programa Innova de la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC).
Conscients que el sector biotecnològic no té l'ull posat en la indústria veterinària, van iniciar una línia de recerca centrada en l'obtenció de proteïnes recombinants per a aplicacions biomèdiques destinades a la salut animal.
Ara l'empresa espera aliar-se amb un laboratori veterinari per vendre els productes amb una facturació de dos milions d'euros anuals.
Al mateix temps, l'empresa també es dedica a desenvolupar enzims per a química fina i ofereix serveis vinculats a la producció, el monitoratge, el control i l'optimització de bioprocessos a les diferents empreses del sector.
Per assegurar el seu creixement els propers anys, Bioingenium, que disposa del suport del Centre d'Innovació i Desenvolupament Empresarial (CIDEM), negocia l'entrada d'una firma de capital risc en l'accionariat i espera aconseguir l'aportació necessària per rebre un préstec del programa Neotec, del Centre per al Desenvolupament Tecnològic Industrial (CDTI).
Infinitec Activos és una empresa biotecnològica creada el 2004 que dissenya i produeix noves molècules per a la indústria cosmètica.
Manté una estreta col·laboració amb la Universitat de Barcelona (UB) i, en especial, amb el Parc Científic i el Departament de Bioquímica, cosa que li va valer l'obtenció del guardó a la cooperació entre universitat i empresa en els Premis Barcelona d'Ofici Emprenedora d'enguany.
L'empresa treballa en dos tipus d'ingredients amb activitat cosmètica: els sistemes d'alliberament i els pèptids.
Els sistemes d'alliberament són encapsulacions de principis actius, com ara vitamines, antioxidants o antiarrugues, que incrementen la capacitat de penetració de l'actiu i n'augmenten l'eficàcia.
Els pèptids són cadenes curtes d'aminoàcids amb capacitat de modulació de reaccions metabòliques que es relacionen amb l'envelliment, la cel·lulitis, el bronzejat o l'oxidació.
Entre els seus investigadors, un està gaudint d'un ajut postdoctoral Beatriu de Pinós, que subvenciona part del contracte del doctor que s'incorpora a l'empresa per desenvolupar projectes d'R+D+I. Tot i la seva joventut, Infinitec Activos ha aconseguit sumar prop d'un milió d'euros en finançament i treballa amb grans clients internacionals com Estée Lauder o L'Oréal.
La biotecnològica Advancell, que centra la seva activitat en l'àrea de la nanomedicina, ha presentat un pla estratègic que pretén multiplicar per sis el valor de l'empresa en cinc anys.
Aquest objectiu s'espera assolir amb la intensificació de les activitats de recerca i desenvolupament de l'empresa, amb vista a llançar al mercat nous fàrmacs innovadors i donar nous usos a fàrmacs ja existents.
La previsió d'Advancell, que es va fundar el 2001 i té la seu al Parc Científic de Barcelona (PCB), consisteix a incrementar el valor de l'empresa dels 25 milions d'euros actuals als 167 milions d'euros el 2013, així com arribar a obtenir una facturació de 15,5 milions d'euros, el triple de la d'enguany.
El pla suposa una reestructuració de l'empresa en tres unitats de negoci que es complementaran, però actuaran de forma independent: Alternative Testing, Nanosystems i Therapeutics.
La primera estarà dedicada a la fabricació de sistemes in vitro alternatius a l'experimentació amb animals per provar nous medicaments; la segona comprendrà tota l'activitat en nanomedicina; i la tercera es basarà en el reposicionament de fàrmacs en desenvolupament clínic, és a dir, a atorgar nous usos a medicaments que, en la seva majoria, no han arribat al mercat perquè no han estat útils o rendibles.
Entre les tres unitats, es dedicarà una inversió de 10,2 milions a recerca i desenvolupament i s'ampliarà la plantilla de 31 a 54 persones.
Aquesta empresa va gaudir l'any 2005 d'un ajut Beatriu de Pinós (que subvenciona part del contracte del doctor o doctora que s'incorpora a l'empresa per desenvolupar projectes d'R+D+I), concedit pel DIUE.
Sis empreses de l'Estat espanyol, entre elles dues de catalanes (la biotecnològica Anaxomics i l'empresa de simulació de programari Justinmind del Parc Tecnològic Barcelona Nord), han estat seleccionades per al rànquing de les cent empreses més innovadores d'Europa de l'any 2011 que realitza la revista nord-americana Red Herring.
Les companyies que entren en aquest top 100 són avaluades amb criteris quantitatius i qualitatius com ara el rendiment financer, la innovació tecnològica, la qualitat de la gestió, l'execució de l'estratègia, i la dedicació a la recerca i el desenvolupament.
El gran prestigi de què gaudeix aquest rànquing rau en el fet que firmes com Facebook, Twitter, Google, eBay i Skype hi van aparèixer en els seus inicis, quan encara no eren gaire conegudes.
En la llista d'enguany hi apareixen dues empreses catalanes.
D'una banda hi ha Anaxomics, amb seu a Barcelona, que és l'única empresa de l'àmbit de les ciències de la vida i les biociències d'entre totes les de l'Estat.
Recentment, ha desenvolupat una tecnologia pròpia que permet integrar tota la informació coneguda sobre xarxes biològiques i mecanismes d'acció de medicaments en una gran xarxa interconnectada perquè, posteriorment, es pugui predir la futura eficàcia i seguretat de medicaments en fase de desenvolupament.
D'una altra banda hi ha Justinmind, una empresa de prototipatge i simulació de programari per a aplicacions mòbils i web que actualment ven els seus productes a més de 40 països.
La seva cartera de clients inclou empreses tan rellevants i innovadores com Oracle, HP, Amadeus, Vodafone, Orange, Audi, Accenture, Grifols o Boehringer Ingelheim, entre d'altres.
Un estudi publicat a l'edició en línia de la revista internacional Human Genetics demostra la superioritat diagnòstica dels xips d'ADN respecte a l'actual estàndard assistencial.
Es tracta d'un estudi col·laboratiu entre universitat, hospitals públics i empresa privada que ha estat dirigit pel Dr.
Luis Pérez Jurado, catedràtic de genètica de la Universitat Pompeu Fabra (UPF), i cofundador de l'empresa catalana de biotecnologia qGenomics.
L'edat materna avançada, l'historial familiar o les anomalies a l'ecografia són, entre d'altres, criteris considerats de risc per tenir un fetus amb alteracions genètiques.
Per aquest motiu el protocol estàndard estableix la conveniència de realitzar proves invasives com ara l'amniocentesi per poder comprovar si el fetus corre cap risc de patir una malaltia genètica.
Aquestes tècniques estàndard són lentes i laborioses i requereixen molts recursos humans.
A més, la seva resolució i la seva eficàcia de detecció són sovint limitades en comparació amb les tècniques que utilitzen xips d'ADN, segons s'ha pogut comprovar mitjançant l'estudi dirigit pel professor Luis Pérez Jurado.
Els resultats d'aquesta recerca, en què han participat 900 dones embarassades, han posat de manifest que els xips d'ADN són tècnicament tan fiables com l'estàndard actual amb una taxa d'error inferior a l'1% i que són capaços de detectar alteracions genètiques causants de patologies en el 6,2% dels casos, un 34% superior als sistemes convencionals de detecció.
A més, la nova tècnica amb xips d'ADN aporta un elevat grau d'acceptació entre les dones embarassades (del 96%), un menor temps de resposta i un cost per diagnòstic similar al dels mètodes convencionals.
El treball ha estat finançat per l'Agencia Nacional de Evaluación de Tecnologías Sanitar¬ias i hi han col·laborat conjuntament els departaments de genètica i ginecologia i obstetrícia dels hospitals universitaris Vall d'Hebron (Barcelona) i La Paz (Madrid), que han coordinat la part clínica, mentre que l'empresa catalana qGe¬nomics ha aportat la tecnologia i el coneixement tècnic sobre l'ús dels xips d'ADN.
qGenomics, una empresa biotecnològica capdavantera en el diagnòstic genètic
qGenomics és una empresa biotecnològica, derivada del Centre de Regulació Genòmica (CRG) de Barcelona i de la Universitat Pompeu Fabra, fundada a mitjan 2008, que té com a missió la transferència de coneixement generat en entorns de recerca d'excel·lència a productes clínics que contribueixin a una millora en la qualitat de vida de la ciutadania.
En l'actualitat ofereix serveis de genòmica per a la detecció de malalties genòmiques emprant tecnologia de xips d'ADN a ginecòlegs i pediatres.
Medcom Advance és una empresa derivada (spin-off) de la Universitat Rovira i Virgili (URV) en aliança amb Medcomtech, el Centre Tecnològic de la Química de Catalunya (CQTC) i la Institució Catalana de Recerca i Estudis Avançats (ICREA).
Aquesta empresa, de recent creació, desenvolupa productes basats en la nanobiotecnologia i el seu primer projecte és un sistema que permet detectar de forma instantània els microorganismes que originen una infecció.
Medcom Advance neix en el marc de les activitats d'investigació desenvolupades pel Dr.
Ramón Álvarez en el camp de la fotònica i la ultradetecció.
Com a professor d'investigació ICREA adscrit a la URV, treballa al Departament de Química Física i Inorgànica i el CTQC.
La nova empresa està dedicada a la recerca i el desenvolupament de nous productes mèdics a partir de la recerca en l'àmbit de la biotecnologia i la nanotecnologia.
El primer dels projectes de Medcom Advance és un innovador sistema que permet conèixer l'origen de les infeccions a partir de la detecció instantània de microorganismes, sense haver de fer proves mèdiques reiterades o subministrar medicaments innecessaris als pacients.
D'aquesta manera, el nou mètode permet estalviar costos i temps, així com augmentar l'efectivitat del diagnòstic.
Per desenvolupar aquest nou producte mèdic s'ha disposat d'un pressupost d'1,8 milions d'euros.
Medcom Advance és una societat creada i participada majoritàriament (75 %) per Medcomtech, una empresa dedicada a la fabricació de productes tecnològicament avançats de l'àmbit de l'ortopèdia, la traumatologia i la neurocirurgia.
Completen la participació en aquesta spin-off la URV (5 %), la ICREA (5 %), el CTQC (5 %) i el Dr.
Oryzon Genomics, una empresa derivada (spin-off) biotecnològica nascuda l'any 2000 amb el suport de la Universitat de Barcelona (UB) i del Consell Superior d'Investigacions Científiques (CSIC), espera poder iniciar aquesta tardor els assajos clínics de fase I (primera prova en humans, per descartar una possible toxicitat) del nou medicament ORY-1001 per al tractament de la leucèmia mieloide aguda (LMA).
Aquest és un medicament orfe que ja ha superat amb èxit les proves preclíniques i que ara està a l'espera de l'aprovació de l'Agència Espanyola de Medicaments i Productes Sanitaris per fer un primer assaig amb pacients amb leucèmia aguda.
La Comissió Europea (CE) va aprovar el passat 5 d'agost l'ORY-1001, amb la designació de medicament orfe per al tractament de l'LMA.
Aquest reconeixement oficial permetrà que Oryzon es beneficiï d'ajuts a la investigació del producte, a més de garantir-li —en cas que els assajos clínics acabin amb èxit— el dret de comercialització en exclusiva durant un període de deu anys.
Amb aquest tipus d'incentius, la CE pretén facilitar el desenvolupament de medicaments que, com l'ORY-1001, van dirigits a malalties greus, però amb un nombre relativament baix de pacients.
El professor Isidre Ferrer, catedràtic de la Universitat de Barcelona (UB) i director de l'Institut de Neuropatologia de l'Hospital Universitari de Bellvitge, ha col·laborat en la recerca amb Oryzon en la família de productes a la qual pertany l'ORY-1001.
Es buscaven marcadors o substàncies sintetitzades per l'organisme —presents a la sang, per exemple— que servissin per diagnosticar malalties neurodegeneratives.
Així, buscant un marcador per a problemes com l'Alzheimer, es va comprovar que els teixits cerebrals danyats que estudiaven tenien molècules com la demetilasa 1 específica de la lisina (LSD-1, per les sigles en anglès), un enzim que es relaciona amb diverses malalties greus a través d'un complex procés epigenètic (modificació de l'expressió dels gens no provocada directament per una alteració en l'ADN).
Aprofitant que Oryzon volia passar d'empresa d'R+D genòmica a biofarmacèutica, va començar un programa de recerca de molècules que poguessin inhibir l'acció de l'LSD-1.
En el procés d'investigació, Oryzon va descobrir que a més de les implicacions neurodegeneratives, l'LSD-1 estava molt implicada en alguns tipus de càncer i, en conseqüència, van decidir seguir la recerca d'inhibidors en aquests camps.
En els darrers anys, l'spin-off ha desenvolupat més de 800 variants de possibles medicaments fins a arribar al candidat amb més possibilitats d'èxit per al tractament de l'LMA, l'ORY-1001.
Davant l'elevada demanda de material sintètic per a la regeneració òssia, especialment a causa de l'envelliment de la població i de l'augment de les malalties òssies com ara l'osteoporosi, l'osteosarcoma, l'osteomielitis o les fractures vertebrals, ha sorgit l'empresa derivada (spin-off ) Subtilis Biomaterials, centrada a transferir al mercat els resultats del grup de recerca de Biomaterials, Biomecànica i Enginyeria de Teixits (BIBITE) de la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC).
Amb aproximadament un milió d'intervencions anuals a Europa, l'os és un dels teixits trasplantats amb més freqüència, però presenta certs inconvenients.
En el cas dels autotrasplantaments, moltes vegades cal una segona intervenció quirúrgica i té una disponibilitat limitada.
En el cas d'os procedent de bancs de teixits, hi ha el risc de transmissió de malalties.
Per això, els materials sintètics representen una alternativa molt atractiva tant en el camp de la cirurgia ortopèdica com en el de l'odontologia.
Entre altres, Subtilis Biomaterials desenvolupa una escuma injectable de fosfat de calci d'última generació, amb propietats biològiques inherents, amb patent pròpia.
Aquest material és capaç de facilitar i, fins i tot, induir processos biològics que afavoreixen la regeneració de l'os perdut, i es pot utilitzar, a més a més, com a sistema d'alliberament de fàrmacs.
El procediment per injectar aquest material és poc invasiu i el material s'endureix un cop implantat dins del cos humà, una diferència important respecte a altres materials que ja existeixen al mercat i que són similars al ciment.
L'altre material que fabrica Subtilis Biomaterials són els microgrànuls sintètics que contribueixen a l'augment necessari de massa òssia, de vegades, abans de la col•locació d'un implant dental, o a la regeneració de defectes ossis produïts per fractures obertes o les reseccions tumorals.
Es preveu que aquesta tecnologia redueixi significativament els costos de producció del material i faci possible l'aplicació de procediments de regeneració òssia a un nombre molt més gran de pacients.
Oryzon Genomics va signar el mes d'abril passat un acord amb Roche segons el qual li ven els drets d'ORY-1001, una droga experimental capaç d'activar gens que bloquegen el creixement del càncer.
La col·laboració entre l'empresa Oryzon, amb seu a Cornellà de Llobregat, i la multinacional suïssa Roche, líder mundial en el tractament del càncer, implica la investigació, el desenvolupament i la comercialització d'inhibidors d'LSD1, un modulador epigenètic que regula l'expressió gènica, per a oncologia i hematologia.
Oryzon rebrà de Roche 21 milions de dòlars (uns 16 milions d'euros) en concepte de pagament inicial i d'una fita clínica a curt termini.
Més endavant, l'acord recull pagaments per l'assoliment de diverses fites de desenvolupament clínic i comercial que podrien excedir àmpliament els 500 milions de dòlars.
La molècula ORY-1001 va ser reconeguda l'agost del 2013 com a fàrmac orfe per l'Agència Europea del Medicament (European Medicines Agency, EMA) i actualment es troba en fase I/IIA per a la leucèmia mieloide aguda (LMA).
Amb aquest acord, Roche serà l'única empresa responsable del desenvolupament i la comercialització d'ORY-1001 i dels seus possibles derivats.
Aquest acord també inclou la llicència de dues famílies de patents que Oryzon té com a resultat de la investigació d'LSD1 i també opcions per incorporar en el futur altres programes amb Oryzon.
També s'afegeix un programa inicial d'investigació col•laborativa de dos anys entre Oryzon i el Centre d'Investigacions Translacionals i Clíniques (Translational and Clinical Research Center, TCRC), el centre d'investigació i desenvolupament d'activitats de Roche a Nova York, per comprendre millor el potencial dels inhibidors d'LSD1 en oncologia i hematologia.
El desenvolupament d'aquests medicaments està basat en l'epigenètica, la disciplina que tracta els mecanismes que activen i desactiven gens sense alterar l'ADN.
Oryzon, empresa derivada ( spin-off ) biotecnològica nascuda l'any 2000 amb el suport de la Universitat de Barcelona (UB) i del Consell Superior d'Investigacions Científiques (CSIC), està considerada líder europea en epigenètica.
Té un segon programa d'inhibició de l'enzim LSD1 dedicat a la malaltia de Huntington i a la de l'Alzheimer que està previst que entri en assaig clínic l'any 2015.
Oryzon també té una plataforma potent per a la identificació de biomarcadors.
Investigadors de l'Institut de Bioenginyeria de Catalunya (IBEC) i de l'empresa catalana Biokit, SA, han desenvolupat un dispositiu «en-un-xip» que és capaç de dur a terme una extracció automàtica de mostres humanes i fer proves amb material genètic bacterià o víric (ADN o ARN) amb resultats fiables, fins i tot si l'utilitza una persona no experta.
Concretament, el dispositiu en miniatura està especialitzat en infeccions del tracte respiratori inferior, com la pneumònia o la bronquitis infecciosa, i fa la preparació total de la mostra de manera més efectiva que els mètodes existents.
Els tests de diagnòstic tradicionals requereixen almenys 48 hores i els laboratoris de diagnòstic habitualment no estan destinats als centres d'atenció primària, on els malalts acuden habitualment quan tenen símptomes, sinó que són principalment d'ús hospitalari.
Els agents causants d'aquestes malalties poden ser bacteris o virus, però els metges no poden determinar quin n'és l'agent basant-se únicament en els símptomes clínics.
Així doncs, existeix la incertesa sobre quina mena de bacteri o de virus està causant la malaltia i, per tant, si cal o no cal administrar antibiòtics.
La recerca forma part del projecte TheraEDGE, finançat per la Unió Europea, i d'un acord de col·laboració entre l'IBEC i Biokit, SA (Werfen Group).