projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Les AASQA ( associations agréées de surveillance de la qualité de l'air ) són organismes homologats pel Ministeri de Medi Ambient francès encarregats de la vigilància de la qualitat de l'aire i de la difusió de la informació relacionada.
Airparif, juntament amb altres integrants de l'AASQA de la regió de París, ha desenvolupat, en el marc del projecte Aircity, un prototip que permet calcular i representar la pol·lució de l'aire de la capital francesa.
El sistema pot cartografiar tridimensionalment els nivells de NO 2 i de partícules en cent vint zones de la ciutat, amb una precisió de 3 m, i predir-ne el comportament.
La informació de l' hipercentre de París, de 2,3 per 2,3 km, és captada per quatre estacions i gestionada per vint-i-quatre processadors.
L'àrea total d'anàlisi, de 12 per 10,5 km, disposa de vint estacions i cinc-cents processadors.
La nova eina recull les dades de contaminació de 38.000 trams de via pública i, gràcies a l'adaptació de programaris preexistents (del CEA – Commissariat à l'Énergie Atomique et aux Énergies Alternatives), emprats en defensa civil, ofereix una representació precisa de la dispersió prevista de la pol·lució en funció del vent i de les edificacions de la zona.
A parer dels seus impulsors, Aircity pot esdevenir una eina de gran utilitat: fent visible la pol·lució que no ho és, i mostrant-ne el comportament, pot contribuir a la planificació d'itineraris d'acord amb les zones que cal evitar (en aquest sentit, hom confia que podrà recollir el testimoni de Votre Air, un altra aplicació d'Airparif, però de molta menys resolució i abast geogràfic que Aircity).
També pot servir com a instrument de suport a la presa de decisions en la planificació urbanística o en la gestió del trànsit.
Avaluació ambiental, Contaminació atmosfèrica i protecció de l'ambient atmosfèric, Comunicació amb l'usuari, Indicadors ambientals
Una empresa italiana creu haver trobat la solució a tots els problemes que genera la gestió dels residus d'amiant.
Chemical Center, una empresa derivada del Departament de Química de la Universitat de Bolonya, ha desenvolupat un procediment que, fent servir sèrum de llet, és capaç no només de convertir l'amiant en un material inert sinó de transformar-lo en matèries primeres comercialitzables.
Cal assenyalar que les solucions que tradicionalment s'han aplicat per tractar l'amiant són poc satisfactòries: la simple deposició s'acontenta de traspassar el problema a generacions futures; els mètodes tèrmics per fer cristalitzar l'amiant en forsterita i neutralitzar-lo requereixen temperatures de més de 800oC i procediments costosos, i a més alliberen gasos contaminants; i els mètodes químics habituals comporten l'ús de reactius com els àcids fosfòric, sulfúric, fòrmic o oxàlic, que acaben generant residus de difícil tractament.
El mètode desenvolupat per Chemical Center es compon de dues fases: la primera té lloc a temperatura ambient en un reactor de fibra de vidre on s'introdueix 1 t d'amiant i ciment i 10 t de sèrum de llet.
La reacció química subsegüent allibera aigua i CO 2, i els ions de calci i les fibres d'amiant es dipositen al fons del receptacle.
Comença llavors la segona fase, la de tractament de les fibres, de quatre hores de durada, en què gràcies a temperatures moderadament altes, d'entre 150oC i 180oC, es produeixen ions metàl·lics recuperables per via electroquímica, mentre que els fosfats, els silicats i els bacteris morts provinents del sèrum esdevenen materials aptes per a fer-ne adob.
Val a dir que el CO 2 alliberat en la primera fase del procés no passa a l'atmosfera, sinó que es recupera per a l'enriquiment de biomassa, per tal de fer-ne biocombustible.
D'altra banda, el calci dipositat en la primera fase, convenientment carbonatat i hidratat, pot esdevenir material d'emblanquinament; el magnesi, que compon el 50% de l'amiant, es pot recuperar per via electroquímica, com ja s'ha apuntat.
Segons els responsables de Chemical Center, a més, aquest procediment pot contribuir a eliminar l'excés de sèrum de llet, que en algunes regions d'Itàlia constitueix un greu problema ambiental.
Per acabar de tancar el cercle virtuós, cal assenyalar que d'aquest procés de tractament de l'amiant no en resulta cap residu perillós.
I pel que fa al rendiment econòmic de l'operació, un cop restats els costos, és de 9.000 euros per tona d'amiant tractada -asseguren a Chemical Center.
Per saber-ne més: Chemical Center [enllaç a la patent]
Contaminació atmosfèrica i protecció de l'ambient atmosfèric, Recollida i tractament de residus, Valorització de materials, Obtenció de fertilitzants orgànics de qualitat a partir de residus
A petició de la Direcció General de Qualitat Ambiental, el Servei Meteorològic de Catalunya va elaborar una anàlisi climàtica de les dades de les estacions de la Xarxa d'equipaments meteorològics de la Generalitat de Catalunya (XEMA), pel que fa a aquells paràmetres meteorològics que condicionen la propagació del soroll.
Tècnics del Servei per a la Prevenció de la Contaminació Acústica i Lluminosa i del Servei Meteorològic de Catalunya, han instal·lat un equip de monitoratge en continu de nivells de soroll, per estudiar la seva propagació en funció de les condicions meteorològiques.
L'equip estarà instal·lat durant aproximadament un any, enviant les dades telemàticament, per poder analitzar-les i treure les conclusions oportunes.
Aquesta és la primera acció d'una campanya de mesuraments acústics que es portarà a terme en indrets representatius de les diferents casuístiques orogràfiques i meteorològiques, de manera que permeti verificar la bondat del funcionament del model amb la utilització de les dades climàtiques.
Una vegada verificada la bondat del model, disposar d'aquesta informació implicarà un important pas endavant en el disseny de les mesures correctores del soroll associades a les infraestructures al nostre país.
Amb les dades extretes de les diferents estacions es possibilitarà adequar els càlculs que es facin a la realitat de cada zona, permetent millorar l'anàlisi del potencial impacte per soroll de noves infraestructures i el dimensionament acurat de les mesures correctores necessàries, amb tot el que això pot comportar des de la perspectiva d'optimització de recursos.
Per saber-ne més: Eva Rodriguez-Valdes Navarro
Contaminació atmosfèrica i protecció de l'ambient atmosfèric, Observació sistematitzada de l'impacte de plans i projectes
Per què els llacs estan carregats de CO 2?
Més del 90% dels llacs i embassaments al món estan sobresaturats de CO 2 dissolt a l'aigua.
Això fa que la majoria d'aquests ecosistemes aquàtics emetin de forma natural CO 2 a l'atmosfera, un procés que afecta el cicle global del carboni que controla el clima a la Terra.
Aquesta contribució ajuda a entendre com actuen els processos que determinen que el CO 2 en una dissolució estigui sobresaturat, per limitar-ne els efectes.
Tal com explica l'expert Rafael Marcé (ICRA), primer autor de l'article, "fins ara, es pensava que el mecanisme principal que explicava les emissions de CO 2 en llacs era l'activitat dels organismes aquàtics, és a dir, la respiració, un procés que genera CO 2 que s'allibera al medi.
L'estudi suggereix que la meteorització de les roques és un procés tant o més important en el balanç de carboni d'aquests ecosistemes, i posa en qüestió la hipòtesi tradicional per explicar l'origen de la sobresaturació de CO 2 en llacs".
Aquest estudi s'ha dut a terme amb les dades de les anàlisis químiques d'un conjunt d'embassaments espanyols que presenten una gran varietat de litologies, utilitzant models metabòlics simples; i revela que per sobre d'un llindar d'alcalinitat d'1 mequiv. l−1, la sobresaturació de CO 2 està directament relacionada amb la meteorització de carbonats a la conca.
També s'avalua la distribució global d'alcalinitat en llacs, i es comprova que un 57% de la superfície ocupada per llacs i embassaments – en particular en latituds tropicals i temperades – té una alcalinitat que depassa aquest llindar.
La meteorització és un lent procés de dissolució de les roques quan entren en contacte amb l'atmosfera.
Aquesta dissolució és un procés químic que genera CO 2, una molècula que és arrossegada per l'aigua a través dels sòls fins arribar als rius, llacs i embassaments.
"Per tant -afegeix Biel Obrador (UB)- podríem dir que gran part del CO 2 que emeten els llacs i els embassaments és quelcom similar a l'alè de les roques".
Meteorització: un fenomen a escala global
Aquest treball científic, el primer que quantifica l'impacte de la meteorització de les roques en el balanç de les emissions de CO 2 en els llacs, s'ha centrat en l'estudi del paper dels llacs en el destí del carboni procedent de la conca hidrogràfica.
Com a sistemes models, s'han estudiat dades d'un total de 101 embassaments repartits per tota la península Ibèrica i representatius d'un ampli rang de condicions geològiques i ambientals.
La potència de l'estudi rau precisament en el fet que es fa una estimació de la importància d'aquest procés en tots els llacs del món, expliquen els autors.
Segons les conclusions, el fenomen de la meteorització de les roques de la conca és especialment important en llacs ubicats al tròpic i a latituds temperades, i no tant a les zones boreals.
Per tant, els efectes del procés de meteorització no serien només significatius en àrees del món amb una geologia dominada per les roques calcàries, sinó que la seva rellevància seria a escala global.
Contaminació atmosfèrica i protecció de l'ambient atmosfèric
Catalunya té una llarga tradició en la protecció del medi nocturn com es va deixar palès amb l'aprovació i aplicació de la Llei 6/2001, primera norma generalista de l'Estat d'aquesta temàtica.
El Decret 190/2015, aprovat pel Govern el 25 d'agost, de desplegament d'aquesta Llei, d'ordenació ambiental de l'enllumenament per a la protecció del medi nocturn (DOGC núm. 6944), és una regulació que reforça i regula aquest compromís.
Aquest Decret permet adequar la normativa a la realitat tecnològica i social del país, a la vegada que esdevé una eina útil per reduir la contaminació lumínica i per millorar l'eficiència energètica de l'enllumenat exterior a tot el territori de Catalunya.
La norma regula les característiques que han de complir les instal·lacions d'il·luminació exterior de nova implantació, per evitar el malbaratament energètic i minimitzar l'impacte sobre el medi nocturn, tanmateix garanteix la seguretat de les activitats humanes nocturnes.
D'entre els objectius principals cal destacar la reducció de la despesa energètica i la millora de la qualitat del medi nocturn, mitjançant la implementació dels millors sistemes tecnològics i de gestió de l'enllumenat actualment disponibles.
En concret s'estima que la seva implementació comportarà que l'enllumenat exterior millori el servei d'il·luminació al ciutadans a la vegada que reduirà un 40% el consum elèctric, cosa que suposa un estalvi anual d'uns 92 M€ (tres vegades més del que Catalunya estalvia amb el canvi d'horari).
Pel que fa a les emissions, es calcula que la reducció serà de l'ordre de 150.000 t CO 2, quantitat equiparable a les emissions d'uns 110.000 vehicles amb recorreguts de 10.000 km a l'any; també es reduirà l'emissió de 7.400 t d'òxids de nitrogen, equivalents a les generades per 900.000 vehicles.
La reducció de la contaminació lumínica es basa en quatre principis bàsics:
Pel que fa a innovació tecnicocientífica la norma impulsa les millors tecnologies i regula totes les fonts de llum eficients energèticament i respectuoses amb la salut de les persones i amb el medi ambient, per la qual cosa permet la utilització de LEDs i només limita la utilització de llum blanca freda, tot recomanant la llum blanca càlida o neutre, perquè els ciutadans disposin d'espais confortables sense enlluernaments.
Cal recalcar que pel que fa a l'àmbit normatiu, la llei innova en la regulació de les pistes d'esquí i la senyalització d'aerogeneradors, a més estableix un horari nocturn durant el qual es limita la utilització d'il·luminacions que deixin de fer la funció, com es el cas de les llums publicitàries i ornamentals, en períodes en què no hi ha activitat humana.
Per a més informació podeu consultar el Decret a l'enllaç següent: http://portaldogc.gencat.cat/utilsEADOP/PDF/6944/1441108.pdf
Servei per a la Prevenció de la Contaminació Acústica i Lluminosa
Per saber-ne més: Sergi Paricio
Contaminació atmosfèrica i protecció de l'ambient atmosfèric
Els dies 25 i 26 d'abril de 2018, dins el marc de la II Setmana Sense Soroll (SSS), el Museu Nacional de la Ciència i la Tècnica de Catalunya (mNACTEC) de Terrassa va acollir el II Congrés d'Acústica de Catalunya.
Aquest Museu ha estat un lloc fantàstic on es situaven els patrocinadors a l'espai Agora i es disposava de l'auditori com a sala central dels principals esdeveniments i de 3 sales més en les quals es presentaven diferents taules de discussió que van tenir l'oportunitat de treballar en paral·lel, al voltant de l'acústica, en què els temes relacionats amb la contaminació acústica i les eines de gestió i control tenen un paper predominant.
Finalment, es van organitzar 30 actes, entre reptes i dilemes, i xerrades tècniques amb 309 assistents registrats.
Davant d'aquestes xifres, l'organització té clar que tindrà continuïtat i, de fet, la propera edició del l'Acusticat, l'any 2020, ja té seu a Sant Cugat del Vallès.
El Congrés va estar adreçat als professionals i experts del sector per controlar i gestionar la contaminació acústica en l'escenari actual i de futur.
El Congrés té caràcter bianual i enguany, com a esdeveniment adherit a la, la setmana en la qual s'exploren formes en què la UE ajuda les ciutats a ser millors llocs per viure i treballar, disposarà també amb la presència en les taules de debat de ponents de nivell internacional.
L'evolució de les polítiques sobre la qualitat de l'aire, el soroll, la naturalesa i la biodiversitat, la gestió dels residus i l'aigua promourà enfocaments participatius per al desenvolupament urbà, sistemes de xarxes i eines per compartir bones pràctiques, implicar les autoritats locals i la ciutadania i animar-los a compartir la seva visió d'un futur sostenible.
Acusticat es va estructurar al voltant de 18 reptes (problemes o situacions en l'àmbit de la qualitat acústica, sobretot pel que fa a la seva interpretació tècnica) i 4 dilemes (també problemes o situacions en el mateix àmbit però que requereixen una valoració ètica del tècnic o la tècnica/gestor/a implicats sobre la instal·lació, situació, etc., en què la normativa no determina de forma objectiva com actuar).
Algunes de les aportacions més destacades van ser abordades en l'obertura a càrrec de Henk Wolfert, expert en acústica i que presideix el Working Group Noise d'Eurocities, i la intervenció de diferents investigadors com Maria Forester, del ISGlobal, o Irene Van Kamp, del RIVM d'Holanda, que van exposar estudis sobre els efectes del soroll sobre la salut.
Reptes i dilemes vertebrats al voltant de xerrades centrades en l'afectació sobre la salut que produeix el soroll.
El personal del Servei de Prevenció i Control de la Contaminació Acústica i Lumínica, que va participar en el Congrés
Contaminació atmosfèrica i protecció de l'ambient atmosfèric i Exposició i riscos
El Servei de Prevenció i Control de la Contaminació Acústica i Lumínica ha elaborat una nova eina de gestió per calcular l'estimació de l'impacte acústic del trànsit viari per a l'elaboració dels plans de mobilitat.
L'objectiu és avaluar l'impacte acústic que genera els transit viari i poder fer la comparativa entre els diversos escenaris que preveu un pla de mobilitat.
Per utilitzar el programa de càlcul cal contestar les preguntes que es plantegen i que estan relacionades amb les característiques del carrer així com del trànsit objecte d'anàlisi.
El programa permet comparar els nivells sonors de dos escenaris diferents: en cas de considerar dues vies diferents o si vol determinar la influència de la variació d'algun dels paràmetres que defineixen la via en estudi.
Pel que fa a l'apartat destinat als resultats, en aquest bloc és on figura el nivell d'immissió sonora exterior calculat segons els valors dels paràmetres definits a l'apartat de les dades d'entrada.
A més, en aquest apartat de resultats és on es pot activar l'opció de calcular el nivell d'immissió sonora d'un segon cas, definit com a Escenari 2.
Per activar aquesta opció, cal respondre afirmativament a la pregunta "Vols comparar l'escenari 1 amb un altre escenari?", i és en aquest moment quan es poden entrar els valors dels paràmetres que definiran aquest nou escenari per comparar.
Els càlculs que realitza l'aplicació, estan basats en el model francès NMPB-routes-2008 i algunes de les variables que intervenen en el soroll d'emissió que genera una via són el nombre de vehicles, el tipus d'asfalt, la velocitat de pas, el tipus de trànsit o el percentatge de vehicles pesants.
Segons el nivell d'emissió, que caracteritza la via, es pot calcular el nivell d'immissió en els edificis en diferents escenaris, i valorar la distància a la qual està l'edifici o el tipus d'entorn, amb el grau de construccions al voltant de la via, el nombre de plantes o la distància a la qual estan.
Aquest tipus de resultats han de servir als professionals que es dediquen a la planificació urbanística a l'hora de prendre decisions quant al disseny de noves zones urbanístiques tenint en compte la variable del soroll.
També ha de servir per poder valorar diferents tipus de canvis, per exemple de mobilitat, comparant les situacions, per exemple la disminució del trànsit (IMD) d'una determinada via, o canvis en les velocitats de pas dels vehicles d'una via.
Per exemple, es fa un càlcul comparatiu en un escenari hipotètic en què es volen fer millores en la mobilitat, disminuint en nombre de vehicles que passaran per la via, en passar de 4.000 v/dia a 3.000 v/dia i la desaparició dels vehicles pesants.
En aquest cas, la disminució en dB a la façana de l'edifici en una segona planta seria de 3 dB.
Contaminació atmosfèrica i protecció de l'ambient atmosfèric i Exposició i riscos
El Servei de Vigilància i Control de l'Aire del DTES ha editat un vídeo sobre el recorregut de les dades de la XVPCA (Xarxa de Vigilància i Previsió de la Contaminació Atmosfèrica) que té com a objectiu sensibilitzar encara més la població de la problemàtica de la contaminació atmosfèrica i explicar com es mesura la qualitat de l'aire.
A cada zona la localització i densitat dels punts depèn en funció de les fonts de contaminació i la població exposada, sobre la base de la normativa europea.
També hi ha unitats mòbils per anar a llocs de problemàtiques concretes o amb singularitats i on ho hi arriben les unitats fixes.
Aquestes estacions mesuren les concentracions dels principals elements contaminants atmosfèrics: les immissions.
Els instruments de mesura a cada punt de mesurament de la XVPCA.
A l'interior de cada estació fixa hi ha dos tipus d'equips de mesura:
Per identificar la possible procedència dels nivells de qualitat de l'aire es fan diferents tipus d'analítiques i estudis estadístics sobre aquests filtres.
Mecanismes de control, conscienciació i divulgació.
Al vídeo també s'expliquen els mecanismes d'actuació en cas d'episodis ambientals de contaminació així com les diferents activitats, campanyes de sensibilització i educació a les escoles i visites a aquestes xarxes.
Us animem a veure i divulgar el vídeo http://mediambient.gencat.cat/ca/detalls/Noticies/20180718_video_xvpca
Manifold: capçal de presa de mostra dels equips automàtics
A la figura es mostra un exemple del tipus de filtre que s'utilitza per a la captació de partícules PM10.
Al laboratori, amb les dades combinades del cabal d'aire, poden obtenir la concentració de partícules en micrograms/m3.
Contaminació atmosfèrica i protecció de l'ambient atmosfèric, Exposició i riscos, Observació i mesura territorial, Comunicació amb l'usuari, Sistemes d'informació ambiental i Aplicacions de les xarxes socials
Europa és una de les regions més urbanitzades del món, on el 73% de la població viu en ciutats i pobles.
SMURBS, un projecte emmarcat en la iniciativa aglutinadora ERA-PLANET, que treballarà per augmentar la resiliència urbana i la qualitat de vida a les regions metropolitanes centrant-se en 5 reptes claus:
Aquestes problemàtiques s'estudiaran en 24 ciutats majoritàriament europees de forma especialitzada, és a dir, en una ciutat es faran estudis de qualitat de l'aire i salut, en altres de migració, en altres de creixement urbà, etc.
El primer pas del projecte serà establir vincles entre autoritats locals, urbanistes i persones interessades a escala metropolitana per registrar allò que ja està disponible i el que necessiten les persones usuàries.
Amb aquesta informació, es dissenyaran, implementaran i crearan sinergies entre plataformes d'observació de la Terra perquè compleixin amb els requisits predeterminats i es puguin comunicar entre si.
Els socis generaran així una carpeta de tecnologies urbanes intel·ligents amb productes, eines i serveis interdisciplinaris comprovats per urbanistes i legisladors.
En aquest sentit, el CREAF col·laborarà proveint contactes amb experts locals i regionals dins les temàtiques d'estudi per poder aportar la seva visió sobre les problemàtiques i les solucions que detecti i presenti el projecte.
Un dels principals problemes a l'hora d'adoptar mesures eficaces recau en l'accés i la gestió de les grans quantitats de dades mediambientals i d'observació de la Terra que es generen.
Aquestes dades s'emmagatzemen en sistemes, formats i instruments molt diferents.
Això fa molt difícil que les dades arribin a les parts interessades i als responsables polítics.
El paper del CREAF en aquest projecte és en aquest àmbit, en conseqüència, essencialment metodològic.
Només així el projecte estarà en línia amb els Data Sharing Principles del GEOSS, la entitat mundial que promou que totes les dades d'observació de la Terra es puguin intercanviar i reutilitzar arreu del món provinguin d'on provinguin i tinguin el format que tinguin.
El consorci d'SMURBS té dinou socis d' ERA-PLANET de dotze països europeus, entre els quals figuren instituts d'investigació, agències espacials, universitats i experts en observació de la Terra.
L'àmplia experiència dels socis en aquesta matèria es posa en aquest projecte al servei del paradigma de ciutat intel·ligent.
Valorització territorial, Reurbanització, Contaminació atmosfèrica i protecció de l'ambient atmosfèric, Generació de geoinformació de referència, Observació i mesura territorial i Aplicacions de les xarxes socials