I. D'acord amb l'article 10.1.1 de l'Estatut d'autonomia de Catalunya la Generalitat és competent per el desplegament legislatiu i l'execució en matèria de règim estatutari dels seus funcionaris amb respecte de la legislació bàsica de l'Estat.
En ús d'aquesta competència es va dictar la Llei 7/1996 de 5 de juliol d'organització dels serveis jurídics de l'Administració de la Generalitat de Catalunya.
Aquesta Llei faculta genèricament al Govern pel seu desplegament reglamentari a la disposició final segona i conté altres remissions singulars especialment a l'article 3.3 que disposa "L'organització i el funcionament del Gabinet Jurídic han d'ésser exercits en la forma que es determini per reglament".
El Projecte de decret que es sotmet a aquesta Comissió pretén el desplegament reglamentari de la Llei 7/1996.
S'ha de concloure que existeix la competència i l'habilitació legal per aprovar-lo.
Pel que fa als aspectes procedimentals s'han seguit els tràmits previstos als articles 61 a 66 de la Llei 13/1989 de 14 de desembre d'organització procediment i règim jurídic de l'Administració de la Generalitat de Catalunya.
Efectivament l'expedient consta d'una memòria per bé que sense signatura i datada només amb el mes i l'any.
Hi ha també la llista de les disposicions afectades i la taula de vigències.
La Direcció General de Pressupostos ha elaborat un informe sobre el cost i finançament del nou servei.
Aquest informe s'ha de considerar que compleix al mateix temps formalment amb l'obligació de realitzar l'estudi econòmic en termes cost-benefici.
El caràcter intern de la disposició no exigia el seu sotmetiment a informació pública.
S'ha produït en canvi un intens treball de consultes internes amb propostes dels Departament consultats que indica el gran interès de tota l'Administració de la Generalitat per qüestió tan cabdal com és la regulació dels seus serveis jurídics.
Finalment a l'expedient es troba l'informe del Gabinet Jurídic Central.
El Projecte en permetre la plena eficàcia de la Llei 7/1996 de 5 de juliol d'organització dels serveis jurídics de l'Administració de la Generalitat de Catalunya té una gran importància per contribuir al millor assessorament jurídic de la Generalitat que necessàriament reforçarà el més exacte sotmetiment a la Llei i al Dret que la Constitució estableix per a totes les Administracions Públiques.
La preocupació pels aspectes jurídics de l'activitat administrativa ha estat una constant de la Generalitat.
Des d'una perspectiva diferent la creació d'aquesta Comissió Jurídica Assessora en un moment tan inicial com és l'any 1978 ens ho indica clarament.
Els serveis jurídics han tingut una llarga evolució de perfeccionament de la que la Llei 7/1996 n'és la culminació.
L'opció de la Llei per la creació d'un cos específic permet singularitzar aquests funcionaris donant-los una missió de defensors de la legalitat.
Així es dedueix del que disposa l'article 19.3 del Projecte que informem: "En l'exercici de la funció assessora els advocats de la Generalitat vetllaran especialment pel compliment de la normativa vigent i el respecte dels valors constitucionals" en relació amb l'article 2.4 del mateix Projecte: "Els advocats de la Generalitat tenen garantida llur autonomia de criteri".
Aquest salt qualitatiu és extraordinàriament positiu a parer d'aquesta Comissió.
Respecte al contingut del Projecte s'han de fer les següents observacions a l'articulat:
Article 2.3: L'article 2.4 de la Llei 7/1996 no estableix cap excepció a la dependència pel que fa al règim de prestació dels serveis del secretari general de cada Departament.
Les peculiaritats del Departament de la Presidència i el fet que en el propi Projecte s'estableixi el rang de secretari general pel director del Gabinet Jurídic expliquen que la relació amb el secretari general tingui característiques diferents que en els altres Departaments.
De tota manera és aconsellable una altra redacció que eviti completament la possibilitat d'una interpretació contrària a la Llei.
Articles 11 i 12: Per analogia a allò establert per l'article 10.3 segon paràgraf del mateix Avantprojecte caldria incorporar com a primera funció tant la de la Subdirecció General de Serveis Consultius i Coordinació Jurídica com la de la Subdirecció General de Qüestions Constitucionals la següent: "La direcció operativa del personal que li és adscrit".
Article 19.3: Donada l'obligació constitucional del sotmetiment de l'Administració a la llei i al dret fóra millor substituir "de la normativa vigent" per "de l'ordenament vigent".
Article 19.4: Seria aconsellable precisar com succeeix en l'anterior esborrany del Projecte qui està legitimat per consultar els advocats de la Generalitat altrament qualsevol autoritat o funcionari podria fer-ho.
Article 20.3: Cal tenir en compte que en el cas d'informes preceptius la forma ha de ser necessàriament per escrit.
Articles 25.3 i 4: Aquests preceptes regulen excepcions a la representació i defensa pels advocats de la Generalitat que no estan previstes a la Llei.
L'article 6 d'aquesta disposa: "L'assessorament en dret i la representació i la defensa jurídiques dels organismes autònoms de les entitats de dret públic i de les empreses públiques de la Generalitat són exercits pels advocats de la Generalitat llevat que aquests organismes estiguin dotats de serveis jurídics propis per disposició legal expressa o per decret del Govern".
En una primera lectura podria pensar-se que si no hi ha serveis propis és imprescindible la representació i defensa pels advocats de la Generalitat.
Tanmateix a l'article 7.2 de la Llei s'estableix el procediment excepcional pel que fa a la defensa del Govern Administració i organismes autònoms de la Generalitat.
No es diu res respecte a ens en forma privada o a ens públics sotmesos en la seva actuació al dret privat.
No és raonable interpretar que la Llei ha volgut prohibir a ens amb un menor caràcter de publicitat el que ha permès al nucli dur del poder públic.
Es tracta per tant no d'una prohibició sinó d'una llacuna de la Llei que pot ésser perfectament integrable pel reglament.
Article 28: Si l'article es refereix a membres dels Departaments i organismes altres que els advocats de la Generalitat hauria de precisar el rang dels que es poden convocar per tal de dotar d'autèntiques potestats a la Direcció General d'Assumptes Contenciosos.
Article 33.3: Seria més adient la redacció: "... cal una autorització expressa del President... lliurada a través del Director del Gabinet Jurídic."
Article 36: La regulació que es fa de les proves selectives deixa un ampli marge de determinació a l'acte de la convocatòria.
Aquesta és una opció politicoorganitzativa sobre la que en principi aquesta Comissió no s'hauria de pronunciar.
De fet és la tècnica seguida amb caràcter general pel que fa a les proves selectives del personal funcionari de la Generalitat.
Tanmateix el fet que el legislador hagi optat en aquest cas excepcionalment per la creació d'un cos singular i el caràcter de defensa de la legalitat que el Projecte que informem li atorga aconsellen per congruència una regulació més intensa de les proves.
En un cos de les característiques del que es regula la flexibilitat i oportunitat tan importants pel conjunt dels funcionaris cedeix clarament davant dels aspectes garantistes.
Qualitat i imparcialitat passen a ocupar la quasi totalitat dels aspectes a tenir en compte.
Des d'aquesta perspectiva és molt oportú mantenir la unitat del cos. I això requereix la homogeneïtat de les proves d'accés.
Altrament aquesta unitat podria desvirtuar-se d'una convocatòria a una altra.
No ens pertoca ara establir quines són les característiques més oportunes de la regulació de les proves selectives.
Això depèn d'una opció política que ha d'ésser del Govern.
Aquesta Comissió vol simplement formular al Govern la consideració de que qüestions com a tall d'exemple el nombre de temes dins de cada bloc l'especificació de les diferents disciplines jurídiques (Dret Constitucional Dret Civil Dret Administratiu Dret Financer etc.) la durada dels exercicis o l'interval entre exercicis d'ésser regulades en cada convocatòria d'una manera diferent podrien portar a la ruptura de la unitat del cos d'Advocats de la Generalitat i en resultaria afectada la singularitat volguda pel legislador.
Article 36.1: El mandat que tots els exercicis siguin públics obliga a la lectura pública en tots els casos.
S'ha de considerar si això és així que seria obligatòria també la lectura pública de la prova escrita de català.
Article 39.2: El nombre de membres amb dret de vot del tribunal d'oposicions és parell el que no és habitual en aquest òrgans perquè afavoreix la possibilitat d'empat i la necessitat d'utilitzar el vot de qualitat del President.
Article 47.3: El que és rellevant no és la petició del funcionari.
El que es pretén és no causar disfuncionalitats renunciant a l'especialització adquirida però això s'aconsegueix igualment "atenent especialment els requisits exigibles segons les característiques de cada lloc de treball" segons que diu l'article 47 de la Llei de la funció pública redactat per la Llei 9/1994.
Tractant-se d'un concurs específic i atenent els criteris legals el desplegament del treball realitzat en aquell lloc concret esdevé decisiu amb independència de la voluntat del funcionari.
Seria aconsellable suprimir la referència a la "petició" i reforçar en el sentit de la legislació vigent l'adaptació al lloc de treball concret.
Article 49: La integració d'aquests funcionaris passa d'ésser una possibilitat com diu la Llei 7/1996 a constituir un dret dels interessats.
La remissió legal al Govern perquè els pugui integrar però permet que el Govern decideixi integrar-los tots.
Sens perjudici tanmateix de la legalitat de la fórmula emprada sembla més correcte tècnicament que hi hagi una prèvia convocatòria perquè es determini el número de places ofertes.
Encara que previsiblement es tracti de poques persones la menció d'un "cos de rang equivalent" impedeix la certesa absoluta de quants seran els afectats.
L'últim incís de l'article pot portar a confusió.
L'assignació de plaça es farà dintre les previsions pressupostàries però el lloc de treball corresponent es determinarà mitjançant concurs o excepcionalment lliure designació d'acord amb la relació de llocs de treball.
Pot elevar-se al Govern per a la seva aprovació el Projecte de reglament dels serveis jurídics de l'Administració de la Generalitat de Catalunya un cop considerades les observacions fetes en el cos del dictamen cap de les quals té caràcter essencial.