projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El Programa de Foment de la Producció Agroalimentària Ecològica 2015-2020 és una estratègia transversal i descentralitzada, organitzada en àmbits de treball i en projectes específics.
Cadascun dels projectes disposa d'una unitat coordinadora i responsable del projecte, sixí com d'un seguit d'actuacions concretes i d'uns indicadors, per realitzart-ne l'avaluació.
Els àmbits de treball i els projectes específics que conformen aquest programa donen continuitat a l'anterior Programa de foment 2012-2014, i en la seva elaboració també s'han tingut en compte tots els antecedents rellevants, com ara el contingut del Pla d'Acció per a l'Alimentació i l'Agricultura Ecològiques 2008-2010, el Llibre blanc de la Producció Agroalimentària Ecològica a Catalunya i les conclusions del 1er Congrés de Producció Agroalimentària Ecològica de catalunya, celebrat a Mollerussa el 2005.
Igualment, s'ha tingut en compte l'experiència guanyada en els darrers anys, en relació al desenvolupament del sector, així com les aportacions que els agents sectorials han realitzat a la proposta de programa.
Així doncs, el Programa de Foment incorpora 19 projectes específics agrupats en 4 àmbits de treball.
Igual que en les anteriors ocasions, cal destacar la important aportació del Programa de Desenvolupament Rural de Catalunya 2014-2020 [URL] en aquest Programa de Foment, ja que és el mitjà d'incorporar tot un seguit de mesures financeres que ajudaran a aconseguir els objectius proposats.
Finalment, tenint en compte que el desenvolupament del sector de les produccions agroalimentaries ecològiques i el seu mercat de consum intern a Catalunya és molt dinàmic i canviant, es preveu que el contingut del Programa de Foment es pugui adaptar i modificar a les circumstàncies del propi sector, si escau, al llarg del període 2015-2020.
Anualment es publica un estudi sobre la situació mundial de la producció agroalimentària ecològica, editat conjuntament per l'Institut de Recerca de l'Agricultura Ecològica ( FiBL ) i la Federació Internacional de Moviments d'Agricultura Ecològica ( IFOAM ).
Aquest estudi inclou contribucions dels representants del sector ecològic de tot el món i ofereix estadístiques completes de l'agricultura ecològica que inclouen les superfícies sota maneig ecològic, el nombre d'explotacions i la informació específica sobre l'ús del sòl en els sistemes ecològics.
El llibre també conté informació sobre el mercat mundial d'aliments orgànics, els últims avenços en la certificació, normes i reglaments i idees sobre la situació actual i les noves tendències per a l'agricultura ecològica per regió geogràfica.
Aquest projecte és recolzat financerament pel Centre de Comerç Internacional (CCI), la Secretaria d'Estat Suïssa per a Assumptes Econòmics (SEC) i Nürnberg Messe, els organitzadors de la fira BioFach.
Aquest estudi i les edicions d'anys anteriors es poden descarregar des de l'apartat FiBL Publications on es redirecciona a la pàgina d' Organic eprints (arxiu internacional de dades obertes sobre la recerca en agricultura i alimantació ecològiques).
En aquest apartat es recullen estadístiques a nivell europeu sobre la producció agroalimentària ecològica (PAE) que permeten fer comparacions entre països i regions.
També es recullen informes que analitzen la situació de la PAE des de diferents punts de vista i informes amb les dades oficials de la PAE a diferents països de la Unió Europea.
En el següent enllaç pots trobar una infografia interactiva amb les darreres dades disponibles a nivell europeu referents a la superfície i nombre d'operadors dels diferents països així com dades referents al mercat de productes ecològics.
Aquesta infografia ha estat elaborada per IFOAM - EU Group, amb dades recollides pel FiBL i amb el co-finançament de la Comissió Europea.
Secció d'Eurostat, la pàgina web de l'Oficina Europea d'Estadística, amb les dades oficials de producció agrària ecològica dels diferents països europeus, tant a nivell agrícola com ramader.
S'inclouen bases de dades de diferents sectors i també gràfiques i mapes explicatius que ens ajuden a conèixer millor la situació de la producció ecològica a la Unió Europea.
En aquest document de l'agència francesa per al desenvolupament i la promoció de l'agricultura ecològica (Agence Bio) es fa un exhaustiu anàlisis sobre la producció i l'alimentació ecològica als diferents països de la Unió Europea.
A partir de dades oficials de diferents fonts, s'analitza la situació i l'evolució de la producció agrària ecològica als diferents països analitzant diferents aspectes com la superfície que es dedica a aquest tipus de producció, el nombre d'operadors, el sistemes de distribució, l'evolució del mercat o les polítiques publiques per afavorir l'alimentació ecològica
En els següents enllaços pots consultar diferents infografies elaborades per la Comissió Europea que de manera visual ajuden a conéixer més sobre diferents aspectes relacionats amb la producció ecològica.
En aquest apartat s'inclouen informes sobre la situació de la producció ecològica a la Unió Europea elaborats per la DG d'Agricultura i Desenvolupament Rural de la Comissió Europea.
Recull d'estadístiques sobre la producció ecològica a França realitzada per l'agència francesa per al desenvolupament i la promoció de l'agricultura ecològica (Agence Bio).
Recull d'estadístiques sobre la producció ecològica a Itàlia realitzada pel Sistema d'Informazione Nazionale sull'Agricultura Biologica (SINAB).
Aquesta publicació informa de les estadístiques anuals de la producció agroalimentària ecològica al Regne Unit.
El Ministerio de Agricultura, Alimentación y Medio Ambiente (MAPAMA) edita anualment les estadístiques espanyoles de producció agrària ecològica, agrupant la informació elaborada per cada Comunitat Autònoma en un sol document.
Les dades incloses en aquestes estadístiques es corresponen a la situació del sector el dia 31 de desembre de l'any en qüestió.
Les fitxes d'anàlisi estadístic que constitueixen l'observatori s'agrupen per sectors agroalimentaris (superfície i operadors ecològics en general, conreus agrícoles majoritaris, sectors ramaders i sectors agroindustrials).
Totes aquestes fitxes analitzen l'evolució de la producció agroalimentària ecològica a Catalunya i comparen aquestes dades amb la producció convencional i amb els creixements del sector ecològic a la resta de l'Estat i, si s'escau, a Europa.
A més, en aquestes fitxes també es fa un anàlisi explicatiu dels motius d'aquestes evolucions.
Estadístiques de la producció Agrària Ecològica
En aquest document es recull i analitzen les darreres dades disponibles sobre la producció agroalimentària ecològica a Catalunya i es mostra el creixement d'aquest tipus de produccions en els darrers anys.
La Setmana Bio per l'alimentació ecològica és un esdeveniment en el que es celebraran tot un conjunt d'activitats per tot el territori català, amb l'objectiu comú de promocionar i donar a conèixer la producció i alimentació e � cològiques entre la població.
El programa d'activitats serà molt variat i la seva proposta i organització anirà a càrrec de qualsevol persona o entitat interessada en aquest objectiu.
D'acord amb la lletra b) de l'apartat 2 de l'article 19 del Reglament (CE) 834/2007, en la composició dels aliments ecològics transformats únicament es podran utilitzar additius, coadjuvants tecnològics, agents aromatitzants, aigua, sal, preparats de microorganismes i enzims, minerals, oligoelements, vitamines, aminoàcids i altres micronutrients per a usos nutricionals específics, si han estat autoritzats per al seu ús en la producció ecològica.
Aquestes substàncies utilitzables en la transformació dels aliments ecològics, a excepció dels que es poden utilitzar en l'elaboració del vi, s'esmenten en l'apartat 1 de l'article 27 i en l'annex VIII del Reglament (CE) 889/2008.
Concretament, en la secció A d'aquest annex VIII s'inclouen els additius alimentaris, inclosos els excipients, permesos en la transformació dels aliments ecològics.
Alguns d'aquests additius només es podran utilitzar si es demostra, a satisfacció de l'autoritat competent, que no existeix cap alternativa tecnològica que ofereixi les mateixes garanties i/o permeti mantenir les característiques específiques del producte alimentari: és el cas del nitrit de sodi i del nitrat de potassi, E 250 i E252, respectivament.
Aquest apartat aclareix què s'ha de fer per poder utilitzar aquests additius restringits en la transformació dels aliments ecològics.
La persona interessada en utilitzar algun dels additius restringits inclosos a l'annex VIII del Reglament (CE) 889/2008, es limitarà a incloure'ls en la sol·licitud de comercialització de producte elaborat que ha de presentar al Consell Català de la Producció Agrària Ecològica (CCPAE).
El propi Consell, a l'hora de tramitar aquesta sol·licitud, posarà directament en coneixement del Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació (DARP) aquesta petició d'ús.
El DARP, en funció dels arguments que el sol·licitant hagi inclòs en la sol·licitud per justificar la necessitat d'aquest ús i la manca d'alternatives tecnològiques, valorarà la necessitat d'aprovar-lo o no, el que comunicarà al Consell, als efectes oportuns.
S'aplicaran les següents normes de producció aqüícola:
L'aqüicultura ecològica es basarà en la cria d'alevins a partir de reproductors ecològics procedents d'explotacions ecològiques.
Quan no existeixi possibilitat d'obtenir alevins procedents de reproductors ecològics o d'explotacions ecològiques, podran emportar-se a l'explotació animals no obtinguts ecològicament, en condicions específiques.
Pel que fa a les pràctiques d'aqüicultura:
Pel que fa als pinsos per a peixos i crustacis:
Pel que fa als mol·luscs bivalves i altres espècies no alimentades per l'home però que s'alimenten de plàncton natural:
Pel que fa a la prevenció de malalties i al tractament veterinari:
Pel que fa a la neteja i desinfecció, als estanys, les gàbies, els locals i les instal·lacions només es podran utilitzar productes de neteja i desinfecció que hagin estat autoritzats per a la seva utilització a la producció ecològica.
La preparació d'aliments ecològics transformats es mantindrà separada en el temps o en l'espai dels aliments no ecològics.
La composició d'aliments ecològics transformats estarà subjecta a les següents condicions:
No s'utilitzaran substàncies o tècniques, que reconstitueixin propietats que s'hagin perdut en la transformació i l'emmagatzemament d'aliments ecològics, que corregeixin les conseqüències d'una actuació negligent al transformar aquests productes o que fora d'això puguin induir a error sobre la verdadera naturalesa del producte.
El desenvolupament del sector de la producció i elaboració de productes agroalimentàris ecològics ha propiciat un comerç internacional d'aquesta mena de productes cada cop més important.
Molts dels productes alimentaris transformats, o dels productes destinats a l'alimentació animal, incorporen ingredients i productes procedents dels més variats orígens, sovint de països tercers.
Els productes ecològics procedents de països tercers importats per qualsevol Estat membre de la Unió Europea es podran comercialitzar o utilitzar en el mercat comunitari en aliments destinats a la seva comercialització, utilitzant en el seu etiquetat o publicitat les indicacions protegides de la producció agrària ecològica, sempre que aquests productes s'hagin produït i obtingut de conformitat amb normes de producció i disposicions de control equivalents a les establertes per la legislació comunitària.
Els productes importats han d'estar coberts per un certificat emès per l'autoritat competents o per l'autoritat o organisme de control reconegut del país tercer en qüestió.
L'avaluació de l'equivalència dels productes importats ha de tenir en compte les normes internacionals establertes en el Codex Alimentarius (CAC/GL 32.
Directrius per a la Producció, Elaboració, Etiquetat i Comercialització d'Aliments Produïts Orgànicament).
Existeix una llista de països tercers en els que la Comissió Europea ha reconegut l'existència de normes de producció i control equivalents a les previstes en la legislació comunitària.
Pel que fa als països tercers no inclosos en aquesta llista, la Comissió ha de crear una llista d'autoritats i organismes de control amb competència reconeguda per a garantir la realització de controls i la certificació en els països tercers de que es tracti.
Correspon a l'autoritat competent de cada Estat membre gestionar els temes relacionats amb les importacions que es produeixin en el seu territori.
En el cas de l'Estat espanyol, l'autoritat competent és el Ministeri de Medi Ambient i Medi Rural i Marí (Subdirecció General de Qualitat Agroalimentària i Agricultura Ecològica, Paseo de la Infanta Isabel, 1 - 28014 Madrid - Telèfon 9134754780), tot i que, un cop efectuats els tràmits preliminars, el sistema de control aplicable a l'importador li correspon al Consell Català de la Producció Agrària Ecològica.
L'acte també comptarà amb la participació de diferents persones que han organitzat activitats dins del programa, que explicaran les seves experiències
El DARP continua efectuant els pagaments del Programa de Desenvolupament Rural de Catalunya PDR.cat2020 complint així amb els compromisos assumits amb els agricultors
Aquest mes de març, a Sant Sadurní d'Anoia, començarà un nou curs de 60 hores d'introducció a la viticultura ecològica.
Els interessants poden inscriure-s'hi a l'EA Mercè Rossell i Domènech d'Espiells, a través d'un formulari en línia.
Des del passat 28 de juny, la finca experimental de l'empresa està inscrita en el Consell de la Producció Agrària Ecològica de Navarra (CPAEN).
A partir d'ara, tota l'experimentació que INTIA desenvolupi a la seva finca de Sartaguda es realitzarà de forma ecològica.
El passat 28 de juny es va inscriure en el Consell de la Producció Agrària Ecològica de Navarra (CPAEN).
En les seves 20 hectàrees de superfície, l'empresa pública INTIA treballa amb cultius hortícoles d'exterior i d'hivernacle, amb fruiters i amb cultius extensius.
Algunes de les seves parcel·les d'hivernacle ja seguien els principis de producció ecològica des de 2002 i una de les d'exterior des de 2015.
L'empresa navarresa pretén treballar temes clau com la fertilitat del terra, la sanitat vegetal, el maneig de cultius i el maneig d'herbes adventícies, aspectes fonamentals i totalment relacionats entre si dins de l'agroecosistema.
A més, s'encarregarà de transferir al sector tot el coneixement obtingut en l'esmentada experimentació.
L'objectiu és aconseguir un maneig agrari més sostenible i convertir la finca en un centre de referència en l'àmbit de l'agricultura ecològica.
Es busca atendre les demandes entorn de la producció ecològica, detectades en INTIA tant a través de professionals de l'agricultura que ja es dediquen o desitgen dedicar-se a la producció ecològica com a través de reunions per àmbits productius que s'han vingut realitzant en els dos últims anys, així com altres estudis com el realitzat en el marc del projecte europeu de I+D SME Organics.
L'objectiu d'aquesta nova forma de producció a totes les parcel·les és apostar per un maneig agrari més sostenible i convertir aquesta finca en un centre d'experimentació i investigació de referència en l'àmbit de l'agricultura ecològica.
Per a això, a més, està previst realitzar durant aquest any inversions en la finca destinades tant a la reforma de l'edifici principal (condicionament de sales per al seu ús com a sala de reunions, sala de cursos de formació o sala per a assistents a jornades de portes obertes) com a millores a les instal·lacions (modernització del sistema de reg).
Es tracta d'una finca experimental de regadiu que acull un magatzem agrícola i en ella s'efectuen assajos de produccions hortofructícoles a l'aire lliure i en hivernacles de 232 varietats.
Es conreen diferents tipus d'enciam d'hivern, escarola, ceba per a grapats, recopilació de varietats de tomàquet local; control de plagues en borratja, bleda i card; ametller, cirerer, pomera, presseguer, codony i perera.
Cítrics i prunes lideren els enviaments al mercat nord-americà.
En la primera meitat de 2018 ja gairebé s'iguala tot el volum de 2017
Si l'any passat van ser la Xina i el Brasil, aquesta edició els països importadors convidats de Fruit Attraction són Canadà i la península Aràbiga.
La iniciativa busca augmentar les exportacions a aquests mercats que, després del Brasil, són les principals destinacions no europees de les fruites i verdures espanyoles, amb 68,6 i 55,2 milions d'euros (només a l'Aràbia Saudita), respectivament, el 2017.
Amb aquesta finalitat, la fira els dedicarà les taules rodones del seu World Fresh Forum que se celebrarà el dimecres 24 i dijous 25 d'octubre (de 9.30 a 11.00 a la sala de premsa d'Ifema, en la primera planta de l'edifici Sud), així com trobades B2B.
El tractat de lliure comerç subscrit entre la UE i el Canadà, que el mes passat va complir un any en vigor, eliminarà de manera progressiva els aranzels als productes frescos europeus, procés que depenent de la partida, prendrà entre cinc i deu anys, estima María Naranjo, directora d'aliments, vins i gastronomia de l'Icex.
L'experta aclareix que el sector més afavorit pel CETA, com es coneix a l'acord per les seves sigles en anglès, serà l'hortofructícola, ja que el Canadà és rival directe d'Espanya en flors tallades.
En aquest sentit, afirma que el pacte accentuarà la tendència ascendent dels enviaments de fruites i verdures espanyols, que de 2000 a 2017 han passat de 21 a 69 milions d'euros i que només en la primera meitat d'aquest any ja assoleixen els 67 milions.
El gruix de les exportacions són cítrics i fruites d'os, com les prunes i el caqui, aquest últim de gran acceptació entre els consumidors canadencs.
Però potser l'oportunitat més gran en aquest mercat s'obre per a les fruites amb certificat ecològic, un segment en el qual Espanya ha despuntat notablement en els últims tres anys (de 700 milions el 2015 se'n va saltar a 891 el 2017, i aquest any es preveu arribar a 920, total global).
Per ajudar el sector a guanyar visibilitat al Canadà, l'ICEX va portar més de 40 empreses a participar en la versió nord-americana de Sial París (el Saló Internacional de l'Alimentació), que es va celebrar el maig a Montreal, on Espanya va comptar amb pavelló propi, i organitza missions inverses de prescriptors (bloguers, youtubers i periodistes) i compradors.
En el cas dels països àrabs, "l'atractiu és doble –subratlla– perquè ells sí que importen flors".
De fet, en els últims 17 anys, les vendes de flors espanyoles a aquesta regió han passat de tot just 200.000 euros a cinc milions d'euros, que se sumen als 142 milions en enviaments de fruites i verdures.
Amb els països d'aquesta zona no hi ha acords de lliure comerç i es negocia "protocol per protocol", aclareix.
Si bé Emirats, l'Aràbia Saudita i Qatar són les principals destinacions, adverteix que Jordània és clau com a plataforma de reexportació per la força de les seves xarxes de distribució.
Ho ha demanat el president francès, Emmanuel Macron, al Saló de l'Agricultura de París.
Considera que així també s'aconseguiria garantir la sobirania alimentària del continent.
El president francès, Emmanuel Macron, va demanar aquest dissabte una refundació de la Política Agrícola Comuna (PAC) per garantir la sobirania alimentària del continent i per fer-la més ecològica.
En un discurs pronunciat per inaugurar el Saló de l'Agricultura de París, Macron va assegurar ser conscient de les dificultats que travessa el sector a Europa i va demanar de "reinventar" la PAC com a mesura per afrontar-les.
Després de recordar que el 70 % de la ramaderia europea s'alimenta amb soja importada, el president va apostar per incentius que persegueixin garantir "la sobirania alimentària, mediambiental i industrial" del continent.
"L'alimentació no ha estat mai una mercaderia com les altres el que ens obliga a protegir els consumidors", va agregar el president, que va demanar que els agricultors estiguin "en l'avantguarda" de la transició ecològica.
Macron va indicar que el camp europeu s'enfronta a amenaces exteriors procedents d'altres mercats, com Rússia, la Xina i els Estats Units, però també interiors i, en ambdós casos, va assenyalar que la PAC ha de servir per protegir-lo.
"Els agricultors francesos esperen molt de la PAC, però també tenen peticions immediates, com vendre els seus productes a preus que els permetin viure o invertir per tenir explotacions més ecològiques," va afirmar.
Una llei necessària que destaca la importància de la producció ecològica i reconeix la funció del COPAE, que passarà a ser una corporació de dret públic i continuarà sent l'única autoritat de control ecològic a Astúries.
La Junta General ha aprovat avui, per unanimitat de tots els grups parlamentaris, la Llei del Principat d'Astúries de qualitat alimentària, qualitat diferenciada i venda directa de productes alimentaris.
La llei destaca la importància de la producció ecològica i el seu paper social, aportant d'una banda productes ecològics a un mercat que respon a la demanda dels consumidors i, per una altra, béns públics que contribueixen a la protecció del medi ambient i al desenvolupament rural.
Aquesta Llei també reconeix la funció del Consell de la Producció Agrària Ecològica del Principat d'Astúries (COPAE) i actualitza la seva forma jurídica, ja que el COPAE passa a ser una corporació de dret públic amb personalitat jurídica pròpia, la base de la qual la constitueixen els operadors ecològics i que exerceix una funció pública conferida per l'administració, com a autoritat de control de la producció ecològica.
D'aquesta manera, el control oficial de la producció ecològica a Astúries es durà a terme per una única entitat, sense ànim de lucre, amb caràcter públic, i en la qual es mantindrà la representació dels productors i els consumidors, a més de la mateixa administració.
Per a això, el COPAE elaborarà una proposta d'estatuts, que haurà d'aprovar la conselleria competent.
Mitjançant aquesta Llei, també es regularan qüestions com l'artesania alimentària o la venda directa de productes alimentaris, a fi de fomentar les petites produccions i els canals curts de comercialització, objectius que coincideixen amb els de la normativa europea de producció ecològica.
Un dels punts més importants que recull la llei és el règim d'infraccions i sancions que s'estableix, i que servirà per reforçar la defensa de les figures de qualitat diferenciada, entre les quals es troba la producció ecològica.
Amb l'aprovació d'aquesta llei, el Parlament asturià posa punt final a un llarg procés de tramitació iniciat per la Conselleria de Desenvolupament Rural i Recursos Naturals, i que ha comptat amb la participació de les entitats del sector agroalimentari, entre les quals s'ha destacat les al·legacions realitzades pel COPAE, així com el treball realitzat pels lletrats de la Junta General per adaptar la tècnica jurídica a l'objectiu perseguit pels grups parlamentaris que havia estat traslladat des del sector ecològic.
Font: Consell de la Producció Agrària Ecològica del Principat d'Astúries (COPAE)
El pagament es fa efectiu a 2.053 beneficiaris de 40 comarques, i té un impacte sobre 38.668 hectàrees de conreu
El projecte Hort-galliner escolar, de l'Institut de Miami Platja guanya el VII Premi Escola, Agricultura i Alimentació Ecològica.
La consellera d'Agricultura ha presentat avui una nova edició de la Setmana Bio per l'alimentació ecològica, que oferirà més 250 activitats entre xerrades divulgatives i tècniques, tastos de productes, activitats infantils, visites guiades a explotacions i menús especials en restaurants arreu de tot el territori.