projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El nou model respon al disseny de la firma nord-americana Adrian Smith + Gordon Gill Architecture.
La ciutat, anomenada Great City, s'alça sobre una àrea d'1,3 km 2, i es caracteritza per un centre urbà que creix en alçada, envoltat d'un amortidor paisatgístic (buffer landscape), d'espais oberts i terrenys agrícoles, que, conservant la topografia original, totalitza el 60% de la superfície total de la parcel·la, de 3 km 2.
Dintre de la ciutat, que s'enllestirà en uns vuit anys, el 15% del terreny es reserva a parcs, de manera que cada unitat residencial en tingui un a menys de dos minuts; el 60%, a edificació; i el 25% restant, a infraestructures i vialitat, la meitat de la qual per a vianants.
De fet, la dimensió de Great City permetrà als residents arribar del centre als límits urbans en tot just deu minuts a peu, i farà pràcticament innecessaris els vehicles particulars.
Sí que es preveu que hi circulin, però, altres modalitats de trànsit rodat, com ara llançadores elèctriques.
Great City pretén donar resposta a la sobrecàrrega que pateixen les grans ciutats xineses sense que això suposi un elevat consum energètic ni un augment significatiu de les emissions de CO 2, com sol succeir en els desenvolupaments suburbans.
En aquest sentit, els arquitectes afirmen que Great City pot emprar un 48% menys d'energia i un 58% menys d'aigua que ciutats convencionals de la mateixa mida, alhora que pot reduir els residus en un 89% i les emissions de CO 2 en un 60%.
Entre altres actuacions en el terreny de la sostenibilitat energètica, es preveu que la ciutat utilitzi sistemes d'emmagatzemament de la calor residual de l'estiu per proporcionar calefacció a l'hivern, i que l'ecoparc del nord-oest de Great City integri el tractament d'aigües residuals i de residus sòlids amb la generació energètica.
Aquests factors adquireixen rellevància si considerem que a la Xina segueixen, sense aturador, les migracions des de la ruralia cap a les ciutats, raó per la qual es fa necessari un model d'urbanisme dens, ambientalment sostenible i amb habitatges assequibles per a la majoria de ciutadans.
També s'intenta aconseguir que els usos siguin mixtos, i que la ciutat pugui proveir els seus vuitanta mil habitants de tots els serveis necessaris (educació, comerç, cultura, sanitat) i oferir-los llocs de feina a la mateixa localitat (es confia a assolir aquesta fita ubicant a la ciutat un campus mèdic de referència nacional, entre altres possibilitats).
Tot i l'autosuficiència de Great City també es preveuen, naturalment, sistemes de transport col·lectiu per connectar-la amb Chengdu.
La producció de ciment suposa aproximadament el 5% de les emissions de gasos d'efecte hivernacle, només pel darrere de les centrals tèrmiques de carbó.
D'aquí que sigui notable l'avenç aconseguit per investigadors de la Universitat George Washington, que, en el marc d'un programa de recerca quadriennal, dotat amb 1,7 milions de dòlars, han trobat una tècnica per reduir tant el cost de la producció de la calç com per eliminar les emissions de CO 2 durant el procediment.
Atès que el consum mundial anual de ciment és de prop de 3 bilions de kg, el nou procediment té grans potencialitats.
Mitjançant l'ús d'energia solar tèrmica concentrada, es podrien evitar els 9 kg de CO 2 emès per cada 10 kg de calç de morter.
En la fabricació convencional del ciment, un terç del CO 2 resulta de l'ús de combustibles fòssils emprats als forns per fondre la pedra calcària i obtenir calç.
Els dos terços restants provenen de la reacció química subsegüent, on la calcària (CaCO 3 ) es descompon en calç viva (CaO) i CO 2.
En el procediment presentat pels investigadors de la GWU, l'energia solar s'utilitza tant en la fase d'escalfament com en un procés d'electròlisi d'alta temperatura específic que produeix una descomposició atípica de la calcària; així, en lloc d'originar-se calç i CO 2 es poden obtenir diferents subproductes, segons la temperatura d'electròlisi: si és inferior a 800oC, la calcària mòlta se separa en calç, C i O 2; si és superior a 800oC, es descompon en calç, CO i 1⁄2 O 2.
D'aquesta manera s'aconsegueixen, a més, productes derivats útils a la indústria química, com el CO, utilitzat en l'elaboració de combustibles, en la purificació del níquel i en la fabricació de plàstics.
Així, el CO pot servir per compensar el cost econòmic de la fabricació del ciment solar: segons els responsables del projecte, de fet, el cost de producció de la calç i del CO amb aquest sistema és negatiu, ja que s'estima que, enfront els 173 $ necessaris per aconseguir una tona americana (907 kg) de calç, el valor de mercat de les 0,786 tones americanes (712 kg) de CO corresponents és proper als 471 $.
Ara com ara, al prototip construït per l'equip al Virginia Science and Technology Campus (VSTC), el procés ha estat reeixit.
El professor Stuart Licht, cap dels investigadors, creu que malgrat que el procediment és completament nou, les tecnologies necessàries per ampliar-ne l'escala i implantar-lo en altres menes d'indústries ja existeix: torres solars, o instal·lacions d'emmagatzematge d'energia solar amb sals mòltes.
Mitjançant l'acció solar, amb sals mòltes barrejades amb calcària es pot obtenir calç, oxigen i carboni, però sense CO2.
El portal Innovationseeds conté una biblioteca amb els resultats de més de cent projectes ambientals d'RD que ja han arribat a la fase en què podrien ser provats al mercat.
Innovationseeds assigna a cadascun dels projectes un grau de maduresa tecnològica (TRL en anglès) en la innovació, una escala que indica el nivell de desenvolupament d'una tecnologia, des de la idea (nivell 1) fins al desenvolupament complet del producte al mercat (nivell 9).
El TRL mínim per ser inclòs en el portal és de 3.
La coordinadora del portal és Greenovate!
Europe, una organització que reuneix empreses i altres entitats que participen de la innovació mediambiental.
El web es divideix en tres grans blocs:
La biblioteca virtual, que ofereix un punt de vista innovador i estructurat de suport al mercat de recollida de resultats de recerca i desenvolupament que la Comissió Europea ha finançat en l'àmbit del medi ambient.
Tots els resultats tenen uns atributs, descriptors funcionals intuïtius que permeten fer una recerca sense saber que calgui saber gaires detalls sobre el tema.
Aquests descriptors es mostren com hipervincles que faciliten la navegació dins els articles.
La guia del finançament, que ofereix un sistema de navegació intel·ligent que orienta cap a les oportunitats de finançament públic i privat per a la innovació ecològica.
A la guia hi ha la relació completa dels instruments de finançament.
Vídeos, amb la possibilitat d'accedir a la llista d'elements multimèdia dels diferents projectes informats.
Els passats 16 i 17 d'octubre va tenir lloc al Museu del Ter de Manlleu el seminari internacional "Paisatge, patrimoni i aigua.
La memòria del territori", organitzat per l'Observatori del Paisatge i patrocinat per Aigües Ter Llobregat.
En aquells dos dies es va parlar de com l'aigua, element vertebrador del paisatge, ha anat forjant al llarg del temps un patrimoni històric al seu voltant.
El seminari plantejat com a multidisciplinari i transversal estava estructurat en tres blocs: Paisatge, aigua i planificació, El paisatge fluvial en l'art i el cinema i Paisatge fluvial: patrimoni i usos.
Dins del primer bloc remarquem les ponències de Graham Fairclough, investigador de la Universitat de Newcastle, i de Rob Schröder, planificador paisatgístic de la Wageningen University Research Center (Holanda).
El primer destaca el paper de l'aigua com a element simbòlic del paisatge, que en molts aspectes flueixen junts, com en la manera en que afecten a l'activitat humana, o que ambdòs són vulnerables tant a les accions naturals com a les provocades per l'home.
I conclueix que connectar l'aigua amb el paisatge i el patrimoni obre un ventall de qüestions de caràcter polític, ètic, medi ambientals i culturals que sovint no tenen fàcil resposta.
En Rob Schröder, en canvi, va explicar la "batalla" d'Holanda contra el mar des del segle XIII fins l'actualitat.
El país situat al delta del Rhin i el Mosella, té una gran part del seu territori per sota del nivell del mar.
Aquesta lluita contra el curs natural dels rius ha anat creant una sèrie d'activitats als anomenats polders o terres recuperades al mar, com l'extracció de la turba, els molins de vent encarregats del drenatge o la indústria formatgera.
Rob Schröder durant la seva intervenció
Al segon bloc, destaquem la ponència de Pere Sala, coordinador de l'Observatori del Paisatge, que va reflexionar, a partir d'escenes de diverses pel·lícules, sobre quines són les imatges, els significats i les idees que ens transmeten les preses, com aquestes han anat variant amb el temps, i com estan derivant avui cap a una patrimonialització (no només pel valor industrial de l'obra d'enginyeria, o de les seves peces; sinó com a element que és protagonista, dominant, d'un paisatge –un paisatge energètic- que poc a poc emergeix com a un nou paisatge de referència a casa nostra.
Pere Sala, coordinador de l'Observatori del Paisatge de Catalunya
I finalmanet al tercer bloc, Francesco Vallerani, professor de la Universitat de Venècia Ca' Foscari, considera el paper dels paisatges de l'aigua com a una oportunitat per tornar a trobar alguns dels importants llaços històrics i culturals que van existir durant el procés de construcció dels paisatges hidráulics d'Europa.
Programa del Seminari Paisatge, patrimoni i aigua.
Enllaç a les ponències del seminari, que es poden veure de manera íntegra en els següents vídeos:
Redactat per: Observatori del paisatge, Cristina Gil
El Bluetooth s'ha convertit en una tecnologia molt estesa a la nostra vida diària.
Potencialment disposa d'una enorme quantitat d'informació.
Amb la creació dels escàners Bluetooth a les principals interseccions, el gestor del trànsit pot recollir un identificador anònim i els temps d'entrada de cada persona usuària de Bluetooth.
L'Ajuntament de Brisbane ha equipat la seva xarxa amb aquests escàners, aplanant el camí per a la recollida de Big Data del trànsit.
Des del punt de vista de l'operador de xarxa, aquesta inversió barata permetria obtenir estats de trànsit o fer el seguiment d'alguns vehicles a escala de la xarxa.
No obstant això, abans de donar moltes expectatives als gestors s'han d'abordar diferents qüestions.
L'objectiu principal d'aquest treball és proposar una metodologia global per al processament de dades Bluetooth, Un processament de dades que va des del filtratge fins a la monitorització de la xarxa.
Per continuar, s'estima la taxa de penetració, per la qual cosa s'ha emprat diferents mètodes per assegurar la fiabilitat d'aquesta font de dades.
Pel que fa a l'estimació del trànsit i la supervisió de la xarxa, s'han provat dos mètodes d'aprenentatge sense supervisió (LDA – Linear Discriminant Analysis - i K- means ), ambdós extreuen les principals característiques espaciotemporals de la xarxa.
Optimització de la capacitat viària, Serveis basats en la localització
En els darrers 20 anys s'han enregistrat més de 50 víctimes mortals a la costa catalana.
Nedadors que s'ofeguen o curiosos o vianants que han estat colpejats i arrossegats per l'onatge mar endins.
Els temporals causen importants destrosses en passejos marítims, espigons, ports i infraestructures viàries.
Els efectes econòmics d'aquestes situacions d'alta energia superen els 30 M€.
El projecte europeu iCoast, liderat pel CIIRC, té com a objectiu desenvolupar un sistema d'alerta de temporals per a la costa de Catalunya.
A més, el sistema oferirà diferents alternatives de gestió a 72 hores vista, per tal de que els responsables del territori prenguin les mesures més adequades.
iCoast s'estructura en quatre grans mòduls:
Inundació en la Platja de Lloret de Mar.
A les figures següents es mostra un exemple d'aquesta integració.
A l'esquerra es pot observar el resultat del sistema per a les platges de s'Abanell (Blanes) i el Trabucador (delta de l'Ebre) per al temporals de desembre de 2008 i novembre de 2001 (el color indica altura de la làmina d'aigua) i a la dreta els efectes reals en determinats punts de la platja.
El sistema iCoast a la platja de S'Abanell (Des.2008)
Sortida del model indicant el trencament de la barra
Les MAR es defineixen com a actuacions que poden ser executades en unes 24-48 hores i tenen com a objectiu minimitzar l'impacte dels temporals predits.
Dins el ventall de possibilitats existents, es considera l'execució de sistemes de duna (protegida o no) i l'execució de barreres submergides que poden ser activades per a determinades condicions.
Els resultats, fins ara experimentals, permeten determinar quines són les posicions i les característiques geomètriques òptimes.
En la figura inferior podem veure una simulació 3D per a un temporal determinat per a la platja de la Barceloneta amb una MAR-Duna en la seva part central.
Atesa la importància dels temporals en el desenvolupament econòmic i natural de la costa i la seva variació en escenaris futurs per causa dels efectes de canvi climàtic, iCoast treballarà de forma solidària amb el projecte europeu RISES-AM- en el desenvolupament d'alternatives per a l'adaptació al canvi climàtic.
Aquestes alternatives, combinades amb les MAR, permetran definir noves estratègies de gestió multitemporal tant per a episodis puntuals com per a llarg termini.
Pàgina web del projecte: www.icoast.eu
Redactat per: Vicente Gracia i Marga Torre.
Per saber-ne més: Vicente Gracia
Territoris sensibles, Adaptació dels ports al canvi climàtic
Els objectius d'aquest estudi del Laboratori d'Enginyeria Marítima (LIM) de l'UPC per al Grup d'Experts en Canvi Climàtic de Catalunya són:
La zona d'estudi se situa a la part nord-occidental del Mediterrani, en el tram de costa catalana i valenciana, al nord de la desembocadura del riu Xúquer.
El tram, que inclou dues comunitats autònomes i un total de 17 comarques, té una longitud de 620,7 km, dels quals 427,7 km pertanyen a Catalunya i 193 km a la Comunitat Valenciana.
Els casos d'estudi amb alta resolució corresponen a les quatre platges del barri de la Barceloneta de Barcelona: Sant Sebastià, Sant Miquel, Barceloneta i Somorrostro, que estan encaixades entre el port de Barcelona (al sud) i el port Olímpic (al nord).
Resultats de l'evolució de les platges de la Barceloneta previstes en els escenaris dels anys 2030, 2050 i 2100.
Per saber-ne més: Agustín Sánchez Arcilla
Territoris sensibles, Adaptació dels ports al canvi climàtic
Al número 9 del nostre butlletí us informàvem del projecte de georerenciació de mapes antics dirigit per la Cartoteca de Catalunya.
Ara, lligant amb aquella notícia, us presentem el projecte CARTOCAT, un portal que permet cercar mapes antics digitalitzats i georeferenciats de diverses col·leccions públiques catalanes.
CARTOCAT és una iniciativa de l' Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya (ICGC) juntament amb la Biblioteca de Catalunya i l' Àrea de Biblioteques, Informació i Documentació del Consorci de Serveis Universitaris de Catalunya (CSUC).
Aquest geoportal permet fer cerques gràfiques i/o per línia de temps i, un cop escollit el mapa, es redirigeix l'usuari cap a la pàgina del catàleg propi on el podrà visualitzar i descarregar segons els permisos de cada institució.
Per als mapes que es trobin georeferen­ciats, l'usuari pot passar a visualitzar-los directament damunt un mapa actual.
El geoportal es basa en un estàndard IDE (Infraestructura de Dades Espacials) i és muntat damunt del catàleg IDEC:
a partir del qual també podeu accedir a les cerques.
Des d'abril de 2014 CARTOCAT agrupa 3 387 mapes antics, dels quals 295 estan georeferenciats.
Aquestes són les col·leccions que s'hi poden trobar:
El passat 13 de novembre va tenir lloc a la sala d'actes de l'ICGC la presentació del projecte.
Si hi voleu participar o teniu alguna qüestió, contacteu amb la Cartoteca de l'ICGC: [EMAIL]
Redactat per: Cartoteca de Catalunya i Cristina Gil Riba.
Per saber-ne més: Carme Montaner.
Observació territorial, ambiental i climatològica (informació de referència sobre evolucions recents, sobre l'estat actual i sobre dades passades).Generació de geoinformació de referència
Per poder consultar els resultats, l'ACA ha habilitat una aplicació en què s'han incorporat les dades interpretades i obtingudes segons el mostreig de més de 1.000 punts de control en aigües subterrànies, 375 estacions de seguiment en rius, 23 en embassaments, 4 en estanys, 56 en zones humides i 547 en aigües costaneres.
Aquestes dades han fet possible conèixer en quines masses d'aigua s'assoleixen els nivells de qualitat ambiental requerits, i en quines no, i identificar els possibles problemes o causes responsables de l'alteració del medi.
L'aplicació, que té l'aspecte que mostra la figura següent, permet que qualsevol persona pugui fer un seguiment i control de qualsevol massa d'aigua, així com dels principals problemes per a cada un dels elements.
L'eina està disponible en la web de l'ACA.
Cal tenir en compte que, com a resultat de l'execució i interpretació del Programa de seguiment i control 2007-2012, l'Agència Catalana de l'Aigua ha elaborat la documentació de valoració i diagnosi de l'estat de les masses d'aigua que ha servit per a la redacció de la resta dels instruments de la planificació hidrològica, particularment, el Programa de mesures i el Pla de gestió del districte de conca fluvial de Catalunya.
I que, a part d'aquesta eina d'interpretació dinàmica, es fan unes anàlisis i valoracions que es poden consultar com a document a la mateixa pàgina web.
Un exemple és aquest mapa, resultat d'una consulta, en la qual s'interpreta que entre el 2007 i el 2012, s'han assolit els objectius de bon estat en un 25% de les masses d'aigua.
Un 56% dels rius obtenen un bon estat o proper al bo, mentre que un 27% mostren signes evidents de mal estat.
D'altra banda, el Govern de la Generalitat de Catalunya va aprovar, a mitjan octubre, el Programa de seguiment i control del districte de conca fluvial de Catalunya per al període 2013-2018.
La Directiva marc de l'aigua europea determina que cada sis anys, s'han de revisar i actualitzar els programes de seguiment i control, que permeten el seguiment de la qualitat de les masses d'aigua amb l'objectiu d'avaluar si el seu estat s'adequa als objectius previstos i com evoluciona al llarg del temps.
Un exemple de resultat més local d'una consulta:
Gestió i planificació de l'aigua per a un ús sostenible.
El territori de la Cerdanya queda dividit per diferents límits administratius provincials i estatals, de manera que dos estats i diversos municipis hi tenen competències.
Però malgrat aquests límits, el paisatge i altres aspectes socioculturals són comuns a ambdues bandes de la frontera.
És un cas on els límits paisatgístics no coincideixen amb els administratius.
A les dues bandes de la frontera estatal que divideix la Vall Cerdana, s'han aplicat diferents instruments de planificació paisatgística, però mai no s'ha vist el seu territori com un tot.
L'Observatori del Paisatge és dels impulsors del projecte "El paisatge transfronterer de la Cerdanya", en col·laboració amb el Consell Comarcal de la Cerdanya, la Comunitat de Comuns Pirineus-Cerdanya, l'Agrupació Europea de Cooperació Territorial Pirineus-Cerdanya (AECT) i el Parc Natural Regional dels Pirineus Catalans, per tal d'establir unes bases de futur que posin en valor aquest paisatge, entès com un element cabdal per al seu desenvolupament.
Imaginar un futur en comú, a l'escala de la Cerdanya, és l'element innovador d'aquest projecte.
La metodologia de treball, desenvolupada conjuntament pel Parc Natural Regional dels Pirineus Catalans i l'Observatori del Paisatge de Catalunya, es fonamenta en un treball comú i de permanent intercanvi de la informació existent a banda i banda de la frontera, que amplia el coneixement del lloc i genera nova documentació, així com en la concertació amb els principals actors del territori.
Com a punt de partida del projecte es faran servir els documents de planificació existents a les dues bandes de la frontera:
El projecte comença a fer les seves primeres passes i aquestes són les primeres accions que s'estan desenvolupant:
Redactat per: Cristina Gil i Pere Sala
L'aplicació BD-RDI és una eina d'ús intern per al personal de Territori i Sostenibilitat, per consultar la informació de recerca i innovació del Departament, recollida des de l'any 2008.
Permet establir relacions entre els projectes amb component R+D+I duts a terme pel Departament, notícies publicades al Butlletí d'Innovació i Recerca, jornades, congressos, etc., amb el Pla d'Eixos d'Innovació i Recerca 2010-2013 del Departament.
El formulari de l'aplicació consta de 5 pestanyes que permeten accedir a la informació per punts diferents.
Mostra les activitats R+D+I dutes a terme pel Departament i els seus ens adscrits, que coincideixen amb les fitxes de les Memòries R+D+I, publicades anualment al web de DTES.
L'aplicació permet fer un filtre per any, per consultar només les activitats d'un any concret.
A més, si es vol tenir una informació més complerta, el botó "Fitxa RDI" ens porta a la pàgina web on està publicada la fitxa de la memòria de l'activitat en qüestió.
Aquesta pestanya mostra tots els esdeveniments amb component R+D+I recollits als butlletins d'innovació i recerca, i que poden ser notícies generades pel Departament o els ens adscrits, notícies generades fora del Departament, jornades, cursos i congressos.
Es poden establir filtres per any, per número de butlletí i per tipus d'esdeveniment.
Aquests filtres es poden combinar, de manera que es puguin consultar un tipus d'esdeveniment concret produït en un any concret, o produïts a un número de butlletí concret.
El botó "Llegir notícia..." obre l'explorador d'Internet, i mostra l'esdeveniment publicat al butlletí, on es concreten més els detalls.
Mostra la llista dels centres productors d'activitat R+D+I, de manera que en seleccionar-ne un permet accedir a les activitats i esdeveniments relacionats.
A través d'aquesta pestanya s'accedeix a la informació R+D+I, relacionada amb l'eix del Pla d'eixos d'innovació i recerca del Departament que l'usuari hagi seleccionat.
Per seleccionar un eix, cal seleccionar el tipus i la família al què pertany.
Tenim classificats els tipus d'eixos següents:
Un cop s'ha seleccionat l'eix, l'aplicació permet consultar les activitats, els events i els centres relacionats, és a dir, les activitats recollides en les memòries R+D+I del Departament, les notícies, jornades, etc., publicades als butlletins d'R+D+I, i els centres d'activitat.
A través d'aquesta pestanya ens pots demanar: