projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El Consell Assessor de Ports de la Generalitat és integrat pel president o presidenta de l'ens, pel vicepresident o vicepresidenta, pel gerent o la gerent i per un nombre de vocals que ha de determinar el Govern, entre els quals hi ha d'haver necessàriament representants de l'Administració de la Generalitat, de les administracions locals en el terme municipal de les quals hi hagi un port adscrit a Ports de la Generalitat, i de les entitats l'activitat de les quals estigui relacionada amb les competències de Ports de la Generalitat.
El Consell Assessor es reuneix en sessió ordinària almenys dues vegades l'any, i en sessió extraordinària sempre que ho sol·licitin el president o presidenta o un terç dels membres.
El Consell de Govern de Ports de la Generalitat és l'òrgan en el qual hi ha representats tots els sectors interessats en l'àmbit portuari català, a fi de cooperar en la consecució dels objectius que li són propis.
El Consell de Govern de Ports de la Generalitat és integrat pel president o presidenta de l'ens, pel vicepresident o vicepresidenta, pel gerent o la gerent i per un nombre de vocals que s'han de designar per via reglamentària i que ha d'incloure necessàriament representants del Departament de Política Territorial i Obres Públiques, del Departament de Medi Ambient, del Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca, del Departament d'Indústria, Comerç i Turisme, dels ajuntaments en el terme municipal dels quals hi hagi situat un port adscrit a Ports de la Generalitat, de les cambres de Comerç, Indústria i Navegació, dels sectors marítim, comercial, pesquer i esportiu, i dels sindicats més representatius.
El secretari o secretària del Consell de Govern de ports de la Generalitat és el mateix que el del Comitè Executiu de l'ens i assisteix a les sessions amb veu i sense vot.
El Consell de Govern es reuneix en sessió ordinària almenys dues vegades l'any, i extraordinàriament sempre que ho sol·licitin el president o presidenta o un terç dels membres.
El president o presidenta i el vicepresident o vicepresidenta de l'ens són nomenats pel Govern, a proposta del conseller o consellera de Política Territorial i Obres Públiques.
El president o presidenta de Ports de la Generalitat és el conseller o consellera de Política Territorial i Obres Públiques.
El president o presidenta nomena com a vicepresident o vicepresidenta de l'ens el director o directora general competent en matèria de ports.
d) Un nombre de vocals que ha de determinar el Govern, entre els quals hi ha d'haver necessàriament representants de l'Administració de la Generalitat, de les administracions locals i de les entitats l'activitat de les quals estigui relacionada amb les competències de Ports de la Generalitat.
Els representants de les administracions locals han d'ésser com a mínim dos en representació dels municipis en el terme municipal dels quals hi ha un port adscrit a Ports de la Generalitat.
S'ha de nomenar vicepresident o vicepresidenta el director o directora general competent en matèria de ports.
a) L'organització, la gestió i l'administració dels ports, les dàrsenes, les instal·lacions marítimes i les marines interiors que gestioni directament o indirectament l'ens públic, inclosa la gestió, recaptació i revisió dels tributs portuaris, i també la planificació, la confecció de projectes, l'execució i la conservació de les seves obres i instal·lacions, d'acord amb la normativa urbanística aprovada.
a) L'organització, la gestió i l'administració dels ports, les dàrsenes, les instal·lacions marítimes i les marines interiors que gestioni directament o indirectament l'ens públic, i també la planificació, la confecció de projectes, l'execució i la conservació de les seves obres i instal·lacions, d'acord amb la normativa urbanística aprovada.
Aquesta Llei té per objecte d'establir l'organització portuària de la Generalitat i regular la planificació, la construcció, la modificació, la gestió, la utilització i el règim de policia dels ports, de les marines interiors i de la resta d'obres o construccions nàutiques i portuàries que són competència de la Generalitat, i també llur règim econòmic i financer.
Aquesta Llei té per objecte d'establir l'organització portuària de la Generalitat i regular la planificació, la construcció, la modificació, la gestió, la utilització i el règim de policia dels ports, de les marines interiors i de la resta d'obres o construccions nàutiques i portuàries que són competència de la Generalitat.
La Generalitat té, d'acord amb l'article 203.5 de l'Estatut d'autonomia de Catalunya, competències per establir, mitjançant una llei del Parlament, els seus tributs propis, sobre els quals té capacitat normativa.
La Llei 12/2014, del 4 de desembre, de creació de l'impost sobre l'emissió d'òxids de nitrogen a l'atmosfera produïda per l'aviació comercial, de l'impost sobre l'emissió de gasos i partícules a l'atmosfera produïda per la indústria i de l'impost sobre la producció d'energia elèctrica d'origen nuclear, crea tres nous impostos ambientals amb la finalitat de preservar el medi ambient i de sufragar les externalitats negatives que aquestes activitats generen.
L'article 19 de la Llei esmentada obliga el subjecte passiu a presentar l'autoliquidació de l'impost sobre l'emissió de gasos i partícules a l'atmosfera produïda per la indústria i efectuar-ne el pagament en el termini fixat reglamentàriament.
Aquest article també estableix que cal aprovar un model d'autoliquidació de l'impost sobre l'emissió de gasos i partícules a l'atmosfera produïda per la indústria mitjançant ordre del conseller del departament competent en matèria tributària.
Aprovació del model 980, d'autoliquidació de l'impost sobre l'emissió de gasos i partícules a l'atmosfera produïda per la indústria
S'aprova el model d'autoliquidació número 980 que figura a l'annex d'aquesta Ordre, que s'utilitza per fer l'autoliquidació de l'impost sobre l'emissió de gasos i partícules a l'atmosfera produïda per la indústria.
El model consta de dos fulls, el primer amb dos exemplars (un per a l'Administració i un altre per a la persona interessada) i el segon amb un exemplar (per a l'Administració).
Barcelona, 7 de setembre de 2015
Model d'autoliquidació número 980
La Llei 12/2014, del 10 d'octubre, de l'impost sobre l'emissió d'òxids de nitrogen a l'atmosfera produïda per l'aviació comercial, de l'impost sobre l'emissió de gasos i partícules a l'atmosfera produïda per la indústria i de l'impost sobre la producció d'energia elèctrica d'origen nuclear, crea tres nous impostos ambientals amb la finalitat de preservar el medi ambient i de sufragar les externalitats negatives que aquestes generen.
L'article 10 de la Llei esmentada obliga el subjecte passiu a presentar l'autoliquidació de l'impost sobre l'emissió d'òxids de nitrogen a l'atmosfera produïda per l'aviació comercial i efectuar-ne el pagament en el termini fixat en el Decret 178/2015, de 4 d'agost, pel qual s'aprova el reglament de l'impost.
Aquest article també estableix que cal aprovar un model d'autoliquidació de l'impost sobre l'emissió d'òxids de nitrogen a l'atmosfera produïda per l'aviació comercial mitjançant ordre del conseller del departament competent en matèria tributària.
Aprovar el model 990, d'autoliquidació de l'impost sobre l'emissió d'òxids de nitrogen a l'atmosfera produïda per l'aviació comercial.
S'aprova el model d'autoliquidació número 990, que figura a l'annex d'aquesta Ordre, que s'utilitza per realitzar l'autoliquidació de l'impost sobre l'emissió d'òxids de nitrogen a l'atmosfera produïda per l'aviació comercial.
L'esmentat model d'autoliquidació està disponible exclusivament en format electrònic a l'Oficina Virtual de l'Agència Tributària de Catalunya.
Model d'autoliquidació de l'impost sobre l'emissió d'òxids de nitrogen a l'atmosfera produïda per l'aviació comercial número 990
Una part de la recaptació de l'impost sobre la producció d'energia elèctrica d'origen nuclear pot ésser destinada, per mitjà de la Llei de pressupostos de la Generalitat de Catalunya, i amb la prioritat d'atendre les necessitats de despesa pròpies de la Generalitat, a crear un fons orientat a fomentar el reequilibri territorial de les zones afectades per activitats de producció d'energia elèctrica d'origen nuclear, amb la finalitat de promoure'n i millorar-ne la competitivitat i la diversificació econòmica.
S'estableixen els dos tipus impositius següents per a l'impost sobre l'emissió d'òxids de nitrogen a l'atmosfera produïda per l'aviació comercial, que s'han d'aplicar d'acord amb el que estableix l'apartat 2:
a) El tipus impositiu general, que és de 3 euros per quilogram d'òxids de nitrogen.
b) El tipus impositiu reduït, que és d'1,5 euros per quilogram d'òxids de nitrogen.
La quota íntegra d'aquest impost, aplicable durant el període impositiu en un mateix aeròdrom, s'obté de sumar les quotes parcials 1 i 2, d'acord amb les fórmules següents:
– TG és el tipus impositiu general.
– NTP és el nombre total de passatgers.
– TR és el tipus impositiu reduït.
A l'efecte del que estableix l'apartat 2, s'entén per ruta de llarg recorregut la que comunica els aeròdroms a què fa referència l'article 3 amb aeròdroms no pertanyents a l'Espai Aeri Comú Europeu.
A l'efecte del que estableix l'apartat 2, si un passatger en ruta de llarg recorregut és, alhora, passatger de vol en connexió només computa com a passatger en ruta de llarg recorregut.
A l'efecte del que estableix l'apartat 2, computen els passatgers de sortida de l'aeròdrom corresponent.
La base imposable d'aquest impost es calcula sumant les bases imposables parcials que resulten de multiplicar, per cada model d'aeronau del contribuent, el nombre de vols anuals pel factor d'emissió d'òxids de nitrogen corresponent a aquell model d'aeronau.
– FE mitjà és el factor d'emissió mitjà, expressat en quilograms.
– BI teòrica és el resultat de sumar les bases imposables parcials que resulten de multiplicar, per cada model d'aeronau del contribuent, el nombre de vols anuals pel factor d'emissions d'òxids de nitrogen corresponent a aquell tipus d'aeronau.
La base imposable d'aquest impost es calcula d'acord amb la fórmula següent:
– Nre. de vols és el nombre de vols (enlairaments) efectuats durant el període impositiu, computant un màxim de 20.000 vols anuals.
– FE mitjà és el factor d'emissió mitjà (expressat en quilograms).
El factor d'emissió mitjà es calcula d'acord amb la fórmula següent:
FE mitjà = BI teòrica / Nre. de vols
– BI teòrica és el resultat de sumar les bases imposables parcials que resulten de multiplicar per cada model d'aeronau del contribuent el nombre de vols anuals pel factor d'emissions d'òxids de nitrogen corresponent a aquell tipus d'aeronau.
– Nre. de vols és el nombre total de vols (enlairaments) efectuats durant el període impositiu, sense cap topall aplicable.
Constitueix el fet imposable de l'impost sobre l'emissió d'òxids de nitrogen a l'atmosfera produïda per l'aviació comercial l'emissió d'òxids de nitrogen de les aeronaus en vols comercials de passatgers durant el cicle LTO en aeròdroms pertanyents a municipis declarats zones de protecció especial de l'ambient atmosfèric per la normativa vigent.
L'objecte de l'impost sobre l'emissió d'òxids de nitrogen a l'atmosfera produïda per l'aviació comercial és gravar l'emissió d'òxids de nitrogen de les aeronaus en vols comercials de passatgers en els aeròdroms durant el cicle LTO ( landing and take-off ) –que comprèn les fases de rodada d'entrada a l'aeroport, de rodada de sortida de l'aeroport, d'enlairament i d'aterratge–, pel risc que provoca en el medi ambient.
LLEI 12/2014, del 10 d'octubre, de l'impost sobre l'emissió d'òxids de nitrogen a l'atmosfera produïda per l'aviació comercial, de l'impost sobre l'emissió de gasos i partícules a l'atmosfera produïda per la indústria i de l'impost sobre la producció d'energia elèctrica d'origen nuclear.
ORDRE JUS/292/2012, d'1 d'octubre, sobre l'enviament telemàtic dels recursos contra les qualificacions negatives dels registradors de la propietat, mercantils i de béns mobles de Catalunya.
ORDRE de 7 de desembre de 1987, per la qual es disposa el compliment de la sentència de l'Audiència Territorial de Barcelona en el recurs contenciós administratiu núm. 934/82-A, interposat per l'Administració de l'Estat contra la desestimació pel Departament d'Economia i Finances del recurs de reposició previ interposat contra el Decret 297/1982, de 26 d'agost, pel qual s'autoritzava una transferència de crèdits en el Pressupost del Departament de Política Territorial i Obres Públiques.
ORDRE de 22 de setembre de 1986, per la qual es disposa el compliment de la Sentència de l'Audiència Territorial de Barcelona en el recurs contenciós administratiu núm. 929-S/85 (Sala 1), interposat per la Compañía Telefónica Nacional de España contra les resolucions dictades per la Conselleria d'Indústria i Energia de la Generalitat de Catalunya, amb data 17 i 26 de juny i 2 i 22 de juliol de 1985, per les quals es desestimaren els recursos de reposició que sol·licitaven l'exempció de lestaxes d'Inspecció Técnica de Vehicles girades pels Serveis Territorials d'Indústria.
ORDRE de 18 de setembre de 1986, per la qual es disposa el compliment de la Sentència de l'Audiència Territorial de Barcelona en el recurs contenciós administratiu núm. 941-S/85 (Sala 1), interposat per la Compañía Telefónica Nacional de España contra la Resolució dictada per la Conselleria d'Indústria i Energia de la Generalitat de Catalunya, amb data 29 de juliol de 1985, per la qual es desestimà el recurs de reposició que sol·licitava l'exempció de les taxes d'Inspecció Técnica de Vehiclesgirades pels Serveis Territorials d'Indústria.
ORDRE de 2 d'agost de 1985, de publicació de l'annex de la de 2 de juliol de 1985, per la qual es resol l'adscripció dels Professors Titulars de l'Escala "A" i "B" dels centres de Formació Professional procedents de l'INEM i s'obre un nou termini per a la interposició del recurs de reposició.
ORDRE de 16 de juny de 1985, per la qual es resolen els recursos presentats contra les resolucions de la Direcció General d'Ensenyament Primari de 29 d'octubre i de 21 de desembre de 1984.
ORDRE TES/29/2018, de 14 de març, per la qual es deleguen competències relatives a la resolució dels recursos administratius en matèria d'autoritzacions ambientals (Ordre de 14 de març, publicada al BOE núm. 70, de 21 de març).
ORDRE SLT/328/2004, de 6 de setembre, per la qual es crea, en l'àmbit del Servei Català de la Salut, el Registre de seguiment i gestió de les reclamacions.
Projecte de llei de l'impost sobre l'emissió d'òxids de nitrogen a l'atmosfera produïda per l'aviació comercial, de l'impost sobre l'emissió de gasos i partícules a l'atmosfera produïda per la indústria i de l'impost sobre la producció termonuclear d'energia elèctrica.
DICTAMEN 18/2014, de 19 d'agost, sobre el Projecte de llei de l'impost sobre l'emissió d'òxids de nitrogen a l'atmosfera produïda per l'aviació comercial, de l'impost sobre l'emissió de gasos i partícules a l'atmosfera produïda per la indústria i de l'impost sobre la producció termonuclear d'energia elèctrica.
Amb caràcter excepcional, l'ajornament que concedeixin els òrgans de gestió de l'Administració tributària en virtut de l'article 73.1 pot ésser de fins a dos anys en el cas de les quotes de l'impost sobre successions i donacions corresponents a fets imposables meritats en el període que va de l'1 d'agost de 2009 al 31 de desembre de 2015.
Amb caràcter excepcional, l'ajornament que concedeixin els òrgans de gestió de l'Administració tributària en virtut de l'article 73.1 pot ésser de fins a dos anys en el cas de les quotes de l'impost sobre successions i donacions corresponents a fets imposables meritats en el període que va de l'1 d'agost de 2009 al 31 de desembre de 2013.
Amb caràcter excepcional, l'ajornament que concedeixin els òrgans de gestió de l'Administració tributària en virtut de l'article 73.1 pot ésser de fins a dos anys en el cas les quotes de l'impost sobre successions i donacions corresponents a fets imposables meritats en el període que va de l'1 d'agost de 2009 al 31 de desembre de 2011.
Amb efectes a partir de l'1 de gener de 2010, i en el marc decompetències normatives a què es refereix l'apartat 1, es modifiquen els percentatges de deducció per inversió en habitatge habitual queestableix l'article 1.2 de la Llei 31/2002, del 30 de desembre, demesures fiscals i administratives, que passen a ésser els següents:
a) Amb caràcter general, el 6%, llevat dels supòsits a què fa referència el paràgraf 2 de l'esmentat article 1.2 de la Llei 31/2002, en què el percentatge és del 9%.
b) Si es tracta de les obres d'adequació de l'habitatge habitual de persones amb discapacitat a què fa referència el número 4 de l'article 68.1 de la Llei 35/2006, del 28 de novembre, de l'impost sobre la renda de les persones físiques i de modificació parcial de les lleis dels impostos sobre societats, sobrela renda de no-residents i sobre el patrimoni, el 12%.
El Govern ha d'aprovar, en el termini d'un any, a comptar de la publicació d'aquesta Llei, la modificació del Decret 33/1993, del 9 de febrer, regulador del Registre General de Cooperatives de Catalunya, i també el Reglament regulador del Registre de Cooperatives de Crèdit de Catalunya.
El Govern ha d'aprovar, en el termini màxim de sis mesos, a comptar de la publicació d'aquesta Llei, la modificació del Decret 33/1993, del 9 de febrer, regulador del Registre General de Cooperatives de Catalunya.
Les cooperatives constituïdes abans de l'entrada en vigor d'aquesta Llei han d'adaptar llurs estatuts socials abans de l'1 de gener de 2006.
Un cop ultrapassat el termini establert per l'apartat 1, si la cooperativa no compleix la seva obligació de presentar els nous estatuts, queda desqualificada per resolució del conseller o consellera competent en matèria de cooperatives, a proposta del director o directora general competent en aquesta matèria, i se li ha d'aplicar el que estableix l'article 138.5 i 6.
Les cooperatives constituïdes abans de la promulgació d'aquesta Llei han d'adaptar-hi els estatuts socials respectius en el termini màxim de dos anys d'ençà que hagi estat promulgada.
Un cop passat el termini de dos anys sense que la cooperativa compleixi la seva obligació de presentar els nous estatuts, queda desqualificada per resolució del conseller o consellera competent en matèria de cooperatives i se li ha d'aplicar el que estableix l'article 138.5 i 6.
La Generalitat ha d'impulsar la implementació progressiva de sistemes electrònics en el Registre General de Cooperatives de Catalunya que facin possible la publicitat telemàtica del seu contingut, l'accés i la comunicació de les persones interessades en el Registre per qualsevol mitjà, sia físic o telemàtic, i la resposta a les demandes de certificació o comprovació de dades d'altres òrgans i organismes de la mateixa Generalitat i d'altres administracions públiques o institucions, mitjançant l'establiment dels acords i convenis corresponents per a l'intercanvi d'informació.
Les qüestions que es plantegin –que siguin objecte d'aquesta Llei i de les normes que la despleguen– entre cooperatives, entre algun soci o sòcia i la cooperativa a la qual pertany, entre socis d'alguna cooperativa o entre una cooperativa i la federació en què s'agrupa poden ésser plantejades a conciliació al Consell Superior de la Cooperació, o bé directament a la jurisdicció ordinària, d'acord amb el que estableix l'article 158.
El procediment de conciliació s'estableix per reglament.
El procediment de conciliació s'estableix per reglament, que pot determinar els supòsits en què sigui obligatori l'intent de conciliació com a requisit previ al procediment judicial.
Un cop transcorregut aquest termini, s'ha d'actuar d'acord amb el que estableix l'article 190.
La liquidació de la cooperativa desqualificada s'ha de fer en el termini màxim de tres anys d'ençà de la notificació de la cancel·lació preventiva.
Un cop transcorregut aquest termini, s'ha de procedir d'acord amb el que estableixen els articles 87, 88, 89 i 90.
En el cas que els socis o les sòcies que causin baixa forçosa justificada siguin titulars de les aportacions previstes a l'article 55.bis.1.b i el Consell Rector no acordi el seu reemborsament immediat, els socis o les sòcies que romanguin a la cooperativa han d'adquirir aquestes aportacions en el termini màxim de sis mesos a comptar des de la data de baixa, en els termes que ho acordi l'assemblea general.
Els liquidadors han de sol·licitar en l'escriptura pública de liquidació o, si s'escau, en l'escriptura de dissolució i liquidació de la cooperativa la cancel·lació dels assentaments referents a la societat liquidada en el Registre de Cooperatives i dipositar-hi els llibres i els documents relatius al tràfic de la cooperativa.
Un cop aprovat el balanç final, els liquidadors han de fer efectiva l'adjudicació de l'haver social, d'acord amb el que disposa l'article 89, i han de sol·licitar, en el termini de quinze dies, la cancel·lació dels assentaments referents a la societat liquidada en el Registre de Cooperatives i dipositar-hi els llibres i els documents relatius al tràfic de la cooperativa.
Mentre no es reemborsin les aportacions previstes a l'article 55.bis.1.b els titulars que hagin causat baixa i sol·licitat el reemborsament han de participar en l'adjudicació de l'haver social un cop satisfet l'import del fons d'educació i promoció i abans del reintegrament de les restants aportacions als socis i sòcies.
L'acord de fusió, un cop adoptat, s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya i en un diari de gran difusió en el territori on tingui el domicili social cada una de les cooperatives participants en la fusió.
L'acord de fusió, un cop adoptat, s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya i en dos diaris de gran difusió en el territori on tingui el domicili social cada una de les cooperatives participants en la fusió.
En el cas que es portin en suport informàtic, els llibres de les cooperatives s'han de fer legalitzar després d'haver estat utilitzats.
Les cooperatives han de presentar els llibres al Registre de Cooperatives per mitjans electrònics, en els termes que s'estableixin per reglament.
Els llibres i els altres registres comptables que han de portar les cooperatives han d'ésser relligats i foliats i, abans que aquestes en facin ús, han d'ésser habilitats pel Registre de Cooperatives.
Si l'assemblea general acorda la meritació d'interessos per a les aportacions al capital social o si acorda el repartiment de retorns, les aportacions previstes a l'article 55.bis.1.b del socis o sòcies que hagin causat baixa a la cooperativa i el reemborsament de les quals hagi estat refusat pel Consell Rector, tenen preferència per percebre la remuneració que s'estableixi en els estatuts socials.
S'ha d'aplicar a les aportacions no dineràries, pel que fa al lliurament, el sanejament per evicció i la transmissió de riscos, el que disposa l'article 64 del text refós de la Llei de societats de capital, aprovat pel Reial decret legislatiu 1/2010, de 2 de juliol.
S'ha d'aplicar a les aportacions no dineràries, quant al lliurament, el sanejament per evicció i la transmissió de riscos, el que disposa el Reial decret legislatiu 1564/1989, del 22 de desembre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de societats anònimes.
d) La transformació obligatòria de les aportacions amb dret de reemborsament en cas de baixa en aportacions el reemborsament de les quals pugui ser refusat incondicionalment pel Consell Rector, o la transformació inversa, l'aprovació de noves aportacions obligatòries; l'admissió d'aportacions dels socis col·laboradors, si n'hi ha; l'actualització del valor de les aportacions al capital social; la fixació de les aportacions dels nous socis; l'establiment de quotes d'ingrés o periòdiques, i també el tipus o la base de determinació de l'interès que s'ha d'abonar per les aportacions al capital social.
d) L'aprovació de noves aportacions obligatòries; l'admissió d'aportacions voluntàries i d'aportacions dels socis col·laboradors, si n'hi ha; l'actualització del valor de les aportacions al capital social; la fixació de les aportacions dels nous socis; l'establiment de quotes d'ingrés o periòdiques, i també el tipus o la base de determinació de l'interès que s'ha d'abonar per les aportacions al capital social.