projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Període: gener 2016 - desembre 2016
Anàlisi de l'estat actual de les infraestructures ferroviàries i dels serveis associats al transport de viatgers des del punt de vista dels desenvolupaments que caldrien per apropar-les a una organització del transport des de la Internet de les coses (IoT).
Aquesta anàlisi serveix per fer una diagnosi de la situació a l'RMB, així com per identificar les aproximacions més exitoses que s'han dut a terme en d'altres llocs similars.
El projecte va concloure amb la redacció de l'informe final en el qual es van detallar els principals problemes actuals, així com els objectius futurs d'innovació i les possibles actuacions amb esment dels casos d'èxit relacionats.
Desenvolupar una solució per al manteniment predictiu.
Aquest objectiu pretén desenvolupar un mòdul predictiu, que consisteix en una plataforma automàtica que recol·lecta totes les dades mesurades i genera un informe amb informació predictiva per a l'equip de manteniment.
Desenvolupar noves tecnologies vinculades amb la industria 4.0 i Internet of Things, que milloren la capacitat actual de les infraestructures de transport i la mobilitat de les persones.
Augmentar la competitivitat de la industria ferroviària catalana, realitzant un projecte estratègic col·laboratiu amb empreses, persones usuàries, centres de recerca i ens públics.
La solució la podríem dividir en tres nivells:
Innovació tecnològica en la industria ferroviària
Prevenció d'averies: atès l'estat crític dels diferents elements electromecànics de les xarxes ferroviàries i la seva relació directa amb la seguretat dels trens i l'impacte que poden tenir en el servei quan es produeix una avaria, és de vital importància poder-s'hi anticipar quan es produeixen certes condicions de l'entorn.
Predicció d'errors: si som capaços de monitoritzar els paràmetres principals de cada element electromecànic de la xarxa, establir-ne els límits de funcionament i comprovar la seva evolució i les possibles degradacions, podrem preveure certs esdeveniments i, per tant, actuar abans que es produeixi l'error.
Diagnòstic d'errors: fent una anàlisi de les dades monitoritzades, hem de ser capaços d'establir-ne les causes i, per tant, resoldre el problema amb menys temps possible i amb la seguretat de no tornar a reproduir el problema o al menystenir-lo totalment identificat.
Racionalització de les tasques de manteniment preventiu i correctiu: amb l'objectiu d'ajustar les tasques de manteniment preventiu a les necessitats reals del sistema.
Gestió centralitzada de les tasques de manteniment: una plataforma única des de la qual es pugui gestionar tot el sistema d'alarmes, i la planificació del servei de manteniment, facilita l'organització dels equips, augmentant-ne l'eficiència i millorant la seva qualitat de servei.
Pel que fa a la línia aèria, s'haurien de tenir en compte els factor següents:
Alguns exemples de les moltes possibles aplicacions IoT a les estacions de tren
Direcció de projecte: Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya
Període: juliol de 2016 - desembre de 2016
La iniciativa vol promoure la creativitat sobre l'ús de les dades obertes i crear alhora aplicacions mòbils que permetin enriquir l'experiència de viatge dels clients de Ferrocarrils.
Així mateix, ha incentivat la creativitat en la recerca de solucions innovadores a través de l'ús de l'Open Data.
En aquesta ocasió, la convocatòria estava centrada en enriquir l'experiència de viatge i l'ús de les instal·lacions cercant capes de valor que englobin altres espais de relació i coneixement per als clients.
FGCHackapp és una iniciativa d'FGC i apps4citizens, plataforma per a la promoció de tecnologia amb compromís social.
La convocatòria del concurs es pot consultar aquí
L'aplicació guanyadora del concurs va ser "El meu tren", de la qual es va valorar la seva utilitat i la seva visió holística a l'hora d'integrar tots els serveis de transport ferroviari a Catalunya.
A través d'una bona usabilitat, l'aplicació permet l'accés a informació del servei de trens d'FGC i Rodalies, plànols de la xarxa, horaris, tarifes, informació d'incidències, accés als comptes de Twitter dels diferents operadors, així com un escriptori que facilita la lectura de llibres electrònics gratuïts.
Aquesta aplicació, també accessible per a persones amb discapacitats visuals, permet consultar el conjunt de propostes d'oci i lleure que presenta Turistren d'FGC.
El jurat en va valorar també la capacitat d'apoderament de l'ús del transport públic, l'alt nivell de continguts i la seva qualitat tècnica.
L'aplicació ha estat creada per dos joves de Cervera, Marc i Òscar Celeiro, de 15 anys.
El segon premi fou per a "FGC Alarm", una aplicació que avisa a les persones que viatgen en tren quan arriba la seva parada de destí.
La persona usuària pot programar-la i l'aplicació l'avisa abans de l'arribada la qual cosa li permet aprofitar el trajecte per llegir, descansar o conversar amb més tranquil·litat.
El jurat, en aquest cas, va valorar la capacitat per adequar-se a una necessitat molt tangible, d'una forma simple però que, al mateix temps, presenta un gran espai de possibilitats per gaudir del viatge.
Els seus creadors són Pol Valls, Jordi Armengol, Joan Sánchez i Biel Simon, de la Facultat d'Informàtica de l'UPC.
Entre l'octubre i el desembre del 2016, un total de 12 equips van estar treballant en les propostes.
A banda de les dues guanyadores, altres aplicacions finalistes van ser:
Període: gener 2018 – desembre 2018
L'Eco-Totem transmet les dades via GSM dels comptatges que s'emmagatzemen en servidors segurs, i és possible consultar-les i descarregar-les via web.
L'ampliació del viaducte de la C-31 sobre el Llobregat ha permès tenir unes condicions adequades per al pas de vianants i ciclistes.
Abans aquest tram no estava habilitat però es necessitava per a la connectivitat i es feia servir de pas.
En aquest punt es concentra l'itinerari d'unió entre l'Hospitalet de Llobregat i el Prat de Llobregat amb l'enllaç amb els camins existents a ambdós costats de la llera del Llobregat.
Abans de l'ampliació, hi havia un espai de pas al viaducte de 75 cm, no habilitat per a vianants i bicis, però que era utilitzat per la necessitat de connectivitat en aquest punt.
Per tal de disposar de dades del nombre de bicicletes que circulen a diari per aquest viaducte, s'ha instal·lat un equip automàtic de comptatge de bicicletes, mitjançant un comptador equipat amb bucles ZELT i un eco-totem de visualització de dades.
Aquest sistema fix és el primer dels que disposarà la Generalitat de Catalunya per fer aquest tipus de comptatges.
Transmet les dades via GSM, les quals es poden consultar i descarregar via web.
Per tal que l'Eco-Totem sigui vist en els dos sentits de la marxa i pels diferents usuaris que accedeixen al viaducte, l'emplaçament idoni se situa al cantó de l'Hospitalet i oposat a la C-31.
S'ha executat una via ciclista al llarg de la carretera BV-5301, que connecta el nucli de Santa Maria de Palautordera i l'estació de tren de Rodalies del municipi, punt on conflueixen altres itineraris ciclistes d'accés al Parc del Montseny.
La longitud d'aquesta via és de 1,975 km, té una secció de 3 m d'amplada i ferm bituminós.
La solució adoptada ha implicat el desplaçament d'un tram de 460 metres de la carretera BV-5301 per tal d'encabir la via ciclista en la plataforma de la carretera actual i així minimitzar l'impacte ambiental i paisatgístic.
En fer aquesta actuació, s'ha instal·lat un tancat per a 28 bicicletes a l'estació de Santa Maria de Palautordera.
La gestió de l'accés al tancat es fa mitjançant un pany intel·ligent desenvolupat per Up2city que s'activa mitjançant el mòbil (app Pverde), una targeta sense contacte o un codi individual que cal marcar en un teclat.
També es fa el registre en el sistema d'aparcament segur de bicicletes, que dona dret a estacionar gratuïtament una bicicleta per un temps màxim de 48 hores consecutives en dies laborables o de 72 hores en el cas d'estacionaments que es facin incloent els caps de setmana o festius.
Fins l'any 2018, el programari de gestió de ponts i estructures (GSPE) del Servei de Seguretat Viària i Sistemes de Gestió (SSVSG) de la Direcció General d'Infraestructures i Mobilitat Terrestre, havia estat centrat en l'inventariat i inspecció d'estructures de tipus pont de la xarxa de carreteres de la Generalitat de Catalunya.
Durant el 2018 es va treballar per ampliar aquestes tasques d'inventariat i inspecció a les estructures tipus pòrtic o banderola presents a la nostra xarxa de carreteres.
Aquesta incorporació ha permès:
A finals del 2018 es va iniciar la campanya d'inventari i inspecció bàsica de pòrtics i banderoles de la xarxa de carreteres de gestió directa.
Estimem que s'hauran d'inventariar i inspeccionar un total de 1.360 pòrtics i banderoles.
Actualment, aquesta tasca s'està duent a terme amb 5 equips d'inspectors i inspectores a tot el territori.
Els tres subprojectes que componen AKTIV aspiren a facilitar la comunicació entre vehicles i infraestructura per augmentar la fluïdesa del trànsit i la seguretat viària.
El Projecte AKTIV (Adaptative und kooperative Technologien für den intelligenten Verkehr) és una iniciativa d'investigació del Ministeri Federal d'Economia i Tecnologia d'Alemanya que, conjuntament amb fabricants de vehicles, companyies de tecnologies de la informació i universitats vol millorar la seguretat i els fluxos del trànsit, i facilitar la conducció, mitjançant dispositius vehicle-vehicle i vehicle-infraestructura.
Té una durada de quatre anys: de setembre de 2006 a agost de 2010.
AKTIV es compon de tres subprojectes: gestió del trànsit (AKTIV-VM), seguretat activa (AKTIV-AS) i cotxes cooperatius (CoCar).
AKTIV-VM consta d'un optimitzador de xarxa que introdueix la bidireccionalitat de les comunicacions d'incidències; d'un sistema virtual de guia del trànsit, amb comunicació directa d'incidències a l'interior dels vehicles; de sistemes semafòrics adaptatius; de navegació adaptativa amb bidireccionalitat vehicle-infraestructura; i d'una aplicació de conducció en situacions excepcionals —com ara obres a la via— que ha de permetre la comunicació d'incidències del flux entre vehicle i vehicle.
AKTIV-AS consta d'un sistema de frenada d'emergència actiu, en funció de les condicions de l'entorn, amb tres fases: d'avís, de frenada i de frenada total; d'un sistema d'assistència lateral integrada semiautònoma, mitjançant detecció de les línies de la carretera per mantenir el vehicle en els límits; d'un sistema d'assistència en cruïlles, amb avisos i informacions en funció de les condicions de l'entorn; d'un sistema de protecció de vianants i ciclistes, amb detectors que s'anticipin a la col·lisió i posin en marxa els sistemes necessaris per evitar-la (frens i sistemes de protecció reversibles o irreversibles); i d'un sistema de control de l'atenció del conductor —que, val a dir, té implicacions legals difícilment superables: a ningú li agradaria tenir una càmera dins el cotxe gravant-lo.
CoCar és un sistema de cooperació entre vehicles i infraestructura amb tecnologia cel·lular independent de la plataforma que s'empri.
El peu diu: "Accident al davant, vehicle d'emergència al darrere!
En una situació d'accident, CoCar no només avisa a temps i amb precisió del lloc de la incidència, sinó que avisa per xarxa mòbil a qui es troba en l'embús sobre els vehicles d'emergència que s'aproximen pel darrere".
Per saber-ne més: Projecte AKTIV
Dimensió social de la mobilitat.
Accidents, Orientació a l'usuari.
Nous vehicles i modes, Optimització de la capacitat viària, Serveis basats en la localització.
Ajut a la conducció de vehicles
La plataforma d'accés a autobusos desenvolupada per l'empresa barcelonina Zicla està fabricada amb plàstic reciclat provinent de recobriment de cables elèctrics.
Davant les plataformes convencionals, la de Zicla ofereix un seguit d'avantatges:
El pes: mentre que una plataforma de formigó prefabricat de 3 m de llarg per 2 m d'ample pesa prop de 2.000 kg, una Zicla de mides similars es queda en 387 kg.
La modularitat permet diferents configuracions segons les necessitats concretes, mitjançant un sistema de puzle.
La lleugeresa de les peces autoencaixables (uns 11 kg cada panot de la superfície principal) fa que no calgui emprar maquinària especial per al muntatge.
Cada mòdul cap en un palet, és fàcil de transportar i el pot manipular i muntar una sola persona.
L'alta resistència a pesos, impactes i intempèrie.
Arribat el cas, és possible la substitució únicament de mòduls malmesos.
Ajustament a la vorera mitjançant reixetes abatibles.
Vorades reflectants d'alta visibilitat.
Municipis com Ciutat de Mallorca, Badalona o l'Hospitalet de Llobregat han anat adoptant darrerament la plataforma Zicla d'accés als autobusos, que també es pot trobar a la terminal T1 de l'aeroport del Prat.
Les instal·lacions més recents han estat a Castelldefels, el novembre de 2010.
S'està desenvolupant una plataforma oberta capaç de recopilar dades en temps real de totes les fonts possibles de mobilitat, informar-ne el viatger i aconsellar-li el mode i l'itinerari més convenients.
Aquesta plataforma combina en temps real totes les ofertes de mobilitat que satisfacin les necessitats de l'usuari i li mostra les diverses opcions de desplaçament.
Així es pretén fomentar canvis de comportament.
Per provar l'aplicació es busquen 200 viatgers urbans de Barcelona ciutat i regió metropolitana que disposin d'un smartphone Android.
Entre el 9 i el 29 de setembre es realitzarà una prova pilot d'una aplicació multimodal per ajudar a millorar la mobilitat urbana.
L'aplicació SuperHub és en fase experimental, però ja se'n poden provar les principals funcionalitats: planificar viatges, cercar les millors opcions de rutes i mitjans de transport (trens de rodalia, metro, ferrocarrils, bici, vehicles d'ús privat, etc.), calcular el CO 2 produït per l'opció de viatge escollida, etc.
Redactat per: Marga Torre i Xavier Roselló
Per saber-ne més: Xavier Roselló
Pequín intenta encoratjar, alhora, l'ús del transport públic i el reciclatge, mitjançant una màquina expenedora de funcionament invers.
Des de desembre de l'any 2012 funcionen en algunes estacions de la línia 10 del metro de Pequín unes màquines expenedores que són part d'una iniciativa win-win: alhora que fomenten el reciclatge de residus, permeten petits estalvis en l'ús del transport públic.
A més, poden contribuir a retirar de circuits paral·lels de l'economia submergida unes quantes tones de materials.
Aquestes màquines de vending invers recullen les ampolles de plàstic PET i, un cop les han compactat, carreguen al mòbil o a la targeta de transport de l'usuari, segons si l'ampolla era petita o gran, 5 o 10 cèntims de iuan: aquestes quantitats equivalen, respectivament, a la quarantena i a la vintena part del preu del bitllet de metro (2 iuan, 25 cèntims d'euro, aproximadament).
Les màquines són un producte de l'empresa de reciclatge Incom, que es planteja com a objectiu distribuir-ne més de tres mil per tota la capital xinesa.
Val a dir que la idea no només s'adreça als usuaris del transport públic: amb el mateix principi, Incom ha instal•lat màquines semblants en centres docents, que retornen monedes o material escolar a canvi d'ampolles de plàstic o llibres vells.
Les expenedores pesen les ampolles introduïdes (per rebutjar-ne les que encara contenen líquid) i n'escanegen els codis de barres (per determinar-ne la mida i la compensació econòmica corresponent).
Cada màquina pot contenir unes quatre-centes ampolles compactades.
Els aparells disposen de comunicació remota amb el centre de control per avisar quan estan a punt de quedar plenes.
La pantalla tàctil d'interfície amb l'usuari pot acollir publicitat que ajudi a sufragar el sistema.
La màquina de vending invers gaudeix en general d'opinions favorables.
Un d'ells és el temps que triga a compactar les ampolles, a causa de l'escaneig i el pesatge previ: vint segons poden semblar excessius en una ciutat de ritme frenètic com Pequín, i en una xarxa de metro que veu passar prop de sis milions d'usuaris cada dia.
Un altre inconvenient és la competència per part de persones que viuen de la recol•lecció de materials de rebuig (i que fins no fa gaire, val a dir, eren els principals proveïdors de la mateixa Incom, que estima que amb aquestes màquines de vending invers pot reduir els seus costos d'aplec de materials en un 10%, pel cap baix).
Per saber-ne més: china.org.cn, Incom
Prevenció, minimització i tractament de residus.valotització de materials, Mobilitat de passatgers.orientació a l'usuari
Les persones usuàries podran cercar al web el títol de transport integrat que més s'ajusti a les seves necessitats i consultar el nombre de zones necessàries per realitzar cada desplaçament.
L'Autoritat Territorial de la Mobilitat (ATM) del Camp de Tarragona va posar en servei, el passat febrer, una nova eina web perquè les persones usuàries del sistema tarifari integrat del Camp de Tarragona puguin cercar i comparar quin és el títol de transport que millor s'adapta a les seves necessitats.
Els paràmetres que tindrà en compte la cerca són el nombre de viatges que l'usuari o usuària fa mensualment, les zones que ha de travessar i si són beneficiaris d'alguna condició especial, com poden ser els nens i nenes d'entre 4 a 12 anys (ambdós inclosos), els membres de famílies monoparentals i de famílies nombroses, o les persones en situació d'atur.
El cercador també permet enllaçar ràpidament amb el planificador de rutes "Mou-te" de la Generalitat, on es pot consultar la millor combinació intermodal per desplaçar-se per Catalunya.
L'eina, disponible al web www.atmcamptarragona.cat disposa de moment de dues opcions:
Cercador de títols: per trobar el títol de transport integrat de l'ATM del Camp de Tarragona que més s'ajusta a les necessitats de mobilitat de cada persona usuària.
En aquesta opció, només cal introduir el nombre de viatges que es fa cada mes, les zones que cal travessar i si es té alguna condició especial.
L'eina presenta en pantalla una llista dels títols existents en què s'indica el nom del viatge, el nombre de zones tarifàries, el cost mitjà per viatge, el cost mitjà mensual i el cost total de compra.
També inclou una breu descripció de les principals característiques com, per exemple, si és un títol unipersonal o multipersonal, si té limitació horària, si té validesa mensual i si ha de ser carregat en una targeta sense contacte personalitzada.
Comptador de zones: introduint el municipi d'origen i el de destí, l'eina informa del nombre mínim de zones tarifàries que cal travessar per a aquell desplaçament.
Aquesta informació està basada en la zonificació del sistema tarifari integrat del Camp de Tarragona i té en compte els principals corredors de transport del territori.
Aquest servei s'ha creat utilitzant la tècnica Responsive Design, que permet adaptar la visualització del contingut segons el terminal des d'on s'estigui fent la consulta, ja sigui un ordinador, una tauleta o un telèfon mòbil.
Un exemple de l'aplicació es pot observar en aquesta imatge, en què també apareixen els diferents paràmetres que es poden seleccionar així com la possibilitat d'endreçar els resultats segons els tipus de costos escollits.
La Subdirecció de Planificació de la DGIMT, en col·laboració amb Via Analytics, Berkeley, CA, ha endegat el projecte pilot de monitoritzar el servei de rodalies amb un dispositiu de baix cost com pot ser un mòbil o una tauleta.
La prova pilot ha consistit en posar quatre tauletes en trens Civia per fer un seguiment del tren i de la seva puntualitat.
Mitjançant el GPS de la tauleta s'obté la posició del tren cada 5 segons, així com la seva velocitat instantània i emprant el GPRS s'envien les dades a un sistema central de seguiment durant més de quatre mesos.
La detecció d'arribada a l'estació es du a terme amb un algorisme de velocitat instantània.
Els ebeacons faciliten la localització en els túnels, són balises Bluetooth Low energy a les estacions soterrades.
S'han provat dos tipus de balises que es poden veure a la figura.
La comparativa dels horaris programats amb els que proporcionen les mesures es fa tenint en compte com a horaris de referència:
Pel que fa a la detecció mitjançant GPS els resultats en estacions en superfície no terminals han estat pràcticament totals, ja que a la meitat de les estacions s'han recollit el 100% de les dades i a l'altre meitat s'ha arribat a un recull entre el 97 i el 99%.
Els primers resultats en el cas d'estacions terminals van ser decebedors fins que es va detectar el problema: l'algorisme ignorava expressament arribades a la primera estació d'un trajecte en un sentit concret.
Quant a la detecció per ebeacons:
La comparativa de puntualitat amb informació de l'ADIF proporciona uns resultats molt equivalents i les diferències es poden atribuir al diferent sistema de comptatge – ja que ADIF compta el temps d'entrada en el cantó de l'estació i la prova pilot ho fa en aturada, la qual cosa millora la continuïtat de la informació -.
VIA té una API oberta per a tota persona interessada en fer servir aquestes dades.
La documentació es pot trobar a http://docs.vtfs.apiary.io.
Per saber-ne més: Xavier Delgado i Santi Ribas.
La iniciativa vol promoure la creativitat sobre l'ús de l'Open Data, creant aplicacions mòbils que permetin enriquir l'experiència de viatge dels clients de Ferrocarrils.
Així mateix, ha incentivat la creativitat en la recerca de solucions innovadores a través de l'ús de l'Open Data.
En aquesta ocasió la convocatòria estava centrada en enriquir l'experiència de viatge i l'ús de les instal·lacions cercant capes de valor que englobin altres espais de relació i coneixement per als clients.
FGCHackapp és una iniciativa d'FGC i apps4citizens, plataforma per a la promoció de tecnologia amb compromís social.
El jurat del premi, format per la directora general de Transparència, Dades Obertes i Qualitat Democràtica de la Generalitat, Núria Espuny; l'expert en l'apertura de dades i director de desideDatum Data Company, Marc Garriga; el segon vicepresident al Badalona Mobility Council, Roger Melcior; i representants d'FGC i apps4citizens, va destacar l'alt nivell de totes les propostes presentades, així com la seva gran utilitat i el seu grau de desenvolupament.
La convocatòria del concurs es pot consultar a:
L'aplicació guanyadora del concurs ha estat "El meu tren", en la qual es va valorar la seva utilitat i la seva visió holística alhora d'integrar tots els serveis de transport ferroviari a Catalunya.
A través d'una bona usabilitat, l'aplicació permet l'accés a informació del servei de trens d'FGC i Rodalies, plànols de la xarxa, horaris, tarifes, informació d'incidències, accés als comptes de Twitter dels diferents operadors, així com un escriptori que facilita la lectura de llibres electrònics gratuïts.
Aquesta aplicació, també accessible per a persones amb discapacitats visuals, permet consultar el conjunt de propostes d'oci i lleure que ofereix Tursitren d'FGC.
El jurat n'ha valorat també la capacitat d'apoderament de l'ús del transport públic, l'alt nivell de continguts i la seva qualitat tècnica.
L'aplicació ha estat creada per dos joves de Cervera, Marc i Òscar Celeiro, de 15 anys.
El segon premi ha estat per a "FGC Alarm", una aplicació que avisa a les persones que viatgen en tren quan arriba la seva parada de destí.
La persona usuària pot programar-la i l'aplicació l'avisa abans de l'arribada el qual li permet aprofitar el trajecte per llegir, descansar o conversar amb més tranquil·litat.
El jurat ha valorat la capacitat per adequar-se a una necessitat molt tangible, d'una forma simple però que, al mateix temps, presenta un gran espai de possibilitats per gaudir del viatge.
Els seus creadors són Pol Valls, Jordi Armengol, Joan Sánchez i Biel Simon, de la Facultat d'Informàtica de l'UPC.
Entre l'octubre i el desembre del passat any, un total de 12 equips van estar treballant en les propostes.
A banda de les dues guanyadores, altres aplicacions finalistes han estat:
Per saber-ne més: F. Xavier Borrás
Orientació a l'usuari, Comunicació amb l'usuari, Aplicacions de les xarxes socials