projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Els Panellets formen part de la gastronomia catalana tradicional com a postres típiques de la diada de Tots Sants conjuntament amb les castanyes, els moniatos i el vi dolç.
L'origen d'aquests dolços, els quals antigament tenien un caràcter sacramental, data del segle XVIII.
L'elaboració dels Panellets ETG és típica i tradicional de Catalunya, encara que també s'elabora en d'altres indrets de l'Estat.
Els panellets ETG són uns pastissos de dimensions petites i formes variades, elaborats essencialment amb massapà i ingredients que els confereixen sabors i aromes característics.
El procés d'elaboració es realitza a partir d'una base de massapà de tal manera que per cada quilo d'ametlles pelades granulades molt finament, s'afegeix un quilo de sucre i ou sencer addicionat o no d'aigua, s'amassa bé mitjançant cilindres i es deixa en repòs durant 24 hores per homogeneïtzar bé la barreja.
Després se li donen diferents formes i sabors.
A partir del massapà base s'elaboren panellets de pinyons, ametlles, coco, avellanes, taronja, llimona, rovell d'ou, cafè, maduixa i marró glacé.
També s'elaboren panellets a partir de massapà bast que es presenta en figures de castanyes, bolet, soc o bandes farcides amb fruites confitades i de codony.
A partir de massapà fi s'elaboren de castanya a la xocolata i d'os de sant.
En tots els casos queda prohibida la utilització de fècules (patates o moniatos), de poma, de conservants i de colorants artificials.
Federació Catalana de Pastisseria
de 22 d'abril de 2002, que completa l'annex del Reglament (CE) n° 2301/97 relatiu a la inscripció de determinades denominacions en el registre de certificacions de característiques específiques establert en el Reglament (CEE) n° 2082/92 del Consell relatiu a la certificació de les característiques específiques dels productes agrícoles i alimentaris (Panellets) (DOUE núm. L 106 - 23/4/2002)
de 22 d'abril de 2002, que completa l'annex del Reglament (CE) núm. 2301/97 relatiu a la inscripció de determinades denominacions en el registre de certificacions de característiques específiques establert en el Reglament (CEE) núm. 2082/92 del Consell relatiu a la certificació de les característiques específiques dels productes agrícoles i alimentaris (Panellets).
per la qual s'aprova el reconeixement transitori i el Reglament de la Indicació Geogràfica Protegida Brandy del Penedès, i es reconeix el seu Consell Regulador provisional.
La zona d'elaboració i envelliment del Brandy del Penedès està formada per tots els municipis de les comarques de l'Alt Penedès, el Baix Penedès i el municipi de Constantí del Tarragonès, en què tradicionalment se n'ha elaborat.
El Brandy del Penedès és una beguda espirituosa (graduació alcohòlica mínima de 36% vol.) de color ambre a topazi amb reflexos d'or vell.
Presenta un aroma intens i càlid, on es poden trobar tocs de fruits secs, amb un buquet molt viu, així com notes d'espècies.
Per l'obtenció del Brandy del Penedès s'utilitzen mètodes tradicionals propis que poden comportar la utilització de diferents sistemes de destil·lació o d'envelliment.
Les ampolles del Brandy del Penedès IGP van proveïdes d'etiquetes numerades.
A més, hi figuren les expressions "Brandy del Penedès" i "Indicació Geogràfica Protegida" (o el seu acrònim IGP) en el mateix camp visual.
Quan s'escau figura també una indicació facultativa corresponent al sistema d'envelliment.
El Consell Regulador garanteix que els productes emparats per la IGP compleixen els requisits establerts en el reglament.
L'entitat de certificació Premiumlab SL en realitza el control i la certificació.
Tots els elaboradors de brandi emparat per la IGP Brandy del Penedès han d'estar inscrits al registre del Consell Regulador de la IGP (CR).
Segons les últimes dades aportades pel CR, les empreses elaboradores són 3, la relació de les quals consta a continuació:
La indicació Geogràfica Protegida (IGP) és el nom que identifica un producte originari d'un lloc determinat, una regió o un país, que posseix una qualitat determinada, una reputació o una altra característica que pugui essencialment ser atribuïda al seu origen geogràfic, i del qual com a mínim una de les seves fases de producció, transformació o elaboració es fa en la zona geogràfica definida.
Cal que es compleixin els requisits establerts al Reglament (UE) no 1151/2012 sobre els règims de qualitat dels productes agrícoles i alimentaris (DOUE L343 de 14/12/2012).
La Llei 12/2013, de 2 d'agost de mesures per millorar el funcionament de la cadena alimentària, tal com especifica el seu propi títol, presenta una sèrie de mesures de regulació i autoregulació voluntària per aconseguir un major equilibri, transparència, i una competència més justa en les relacions comercials dels operadors que intervenen al llarg de la cadena alimentària.
Les mesures d'obligat compliment pretenen protegir l'operador més feble (sovint el sector productiu) així com dotar de més seguretat i equitat en les relacions comercials entre operadors.
També es plantegen en últim terme en benefici dels consumidors finals.
de mesures per millorar el funcionament de la cadena alimentària.
L'àmbit d'aplicació de la Llei 12/2013 són les relacions comercials des de la producció fins a la distribució de productes alimentaris.
També inclou els operadors que fan envasat, transformació o emmagatzematge, i les compres d'animals vius o matèries primeres per alimentació animal.
S'estableix el règim de contractació i les pràctiques comercials abusives.
Els elements mínims que han de constar al contracte són:
El Departament d'Agricultura té competència per realitzar controls als operadors agroalimentaris dins l'àmbit català per tal de donar compliment a les obligacions imposades segons la Llei 12/2013.
El Ministeri d'Agricultura, a través de l'AICA, té competència per controlar les relacions comercials entre operadors agroalimentaris situats en diferents comunitats autònomes.
Si en base dels controls efectuats es detecten incidències, s'actuarà i s'informarà, si és el cas, a l'òrgan competent amb potestat sancionadora (AICA, DG de Comerç, ACCO, etc).
Quines són les sancions per l'incompliment de la llei de la cadena?
La llei estableix 3 tipus de sancions segons la infracció:
Les infraccions en matèria de contractació alimentària recauen sobre l'operador que no és productor primari, no és PIME o no és dependent econòmicament de l'altre operador, si no demostra el contrari.
Amb l'aprovació del nou Reglament de règim intern del CBPC, el 28 de novembre de 2017, s'amplia el ventall d'entitats que es poden adherir a l'Acord sobre el Codi de Bones Pràctiques Comercials al llarg de la Cadena Alimentària a Catalunya (CBPC), ja que a més de les organitzacions i associacions, ara també s'hi poden adherir aquells operadors de la cadena alimentària que ho desitgin, sempre que es comprometin a donar compliment a cadascuna de les previsions, els compromisos, els objectius i qualsevol altra premissa establerta a l'Acord.
En aquest apartat s'inclou el model de sol·licitud que han d'emplenar les entitats per a sol·licitar l'adhesió, i el correu electrònic on cal enviar la sol·licitud (una vegada signada i amb el segell de l'empresa) i la documentació complementària.
També s'hi pot trobar un document explicatiu del procediment d'adhesió i alguns aclariments d'aspectes relacionats amb aquesta adhesió.
Correu electrònic per enviar la sol·licitud i documentació complementària
Inicialment, 11 entitats van signar l'acord sobre el Codi de Bones Pràctiques Comercials al llarg de la Cadena Alimentària a Catalunya.
Actualment, el nombre total d'entitats adherides ja és de 17.
A partir de l'aprovació del nou Reglament de l'Acord del CBPC, el 26 de novembre de 2017, a més de les organitzacions i associacions, ara també es poden adherir a l'Acord els operadors que intervenen en les fases de producció, transformació i distribució de la cadena alimentària, sempre que es comprometin a donar compliment a cadascuna de les previsions, els compromisos, els objectius i qualsevol altra premissa establerta a l'Acord.
Data d'actualització: 22.09.2020
L' Acord del CBPC té com a objectiu principal millorar les relacions entre els diferents tipus d'operadors al llarg de tota la cadena de valor, mitjançant l'establiment d'un marc de referència contractual que permeti una agilitat i una seguretat més gran en les transacccions comercials i en millori l'eficiència.
A més, pretén millorar la informació que reben els consumidors, la traçabilitat i valorar els productes agroalimentaris de qualitat, d'una seguretat alimentària més gran, més sostenibles i més respectuosos amb el benestar animal.
La Comissió paritària, formada per representants de totes les organitzacions, associacions i operadors que han signat l'Acord del CBPC, és l'encarregada d'interpretar i impulsar l'Acord.
La Comissió Tècnica, que depèn orgànicament de la Comissió Paritària, està formada per 9 vocals (que representen paritàriament les branques de la producció, la indústria i la distribució), és l'òrgan encarregat d'implementar aquelles decisions i instruccions establertes per la Comissió Paritària.
És d'adhesió voluntària i hi participen tots els agents de la cadena alimentària: producció, indústria, i distribució agroalimentària
L'Acord del Codi de Bones Pràctiques Comercials al llarg de la Cadena Alimentària a Catalunya (CBPC) es va signar el 29 de juliol de 2011.
Inicialment, eren 11 les associacions representants de la producció, la indústria i la distribució agroalimentària signatàries de l'Acord.
Després de diverses adhesions, actualment són 17 les entitats que en formen part.
És d'adhesió voluntària, hi participen tots els agents de la cadena alimentària: producció, indústria, i distribució agroalimentària, i té com a objectius:
L'adhesió a l'Acord del CBPC comporta comprometre's en:
El Departament gestiona el Registre de les societats agràries de transformació de Catalunya.
És obligatòria la inscripció de les societats agràries de transformació (SAT) a aquest Registre per a poder actuar amb personalitat jurídica pròpia i capacitat d'obrar per al compliment de les seves finalitats.
La constitució d'una SAT, sempre que no s'indiqui el contrari en l'acte de constitució, tindrà una durada indefinida.
Mapa interactiu amb ubicació geogràfica de les societats agràries de transformació de Catalunya
Les societats agràries de transformació en endavant SAT són societats civils de finalitat econòmica social que, en benefici dels seus socis, tenen per objecte:
Les SAT que figuren inscrites en el Registre amb anterioritat a la data d'entrada en vigor del nou Decret 199/2013, hi mantenen tots els seus assentaments i disposen fins el 25 d'octubre de 2015 per adaptar els seus estatuts al que estableix aquest Decret.
Beneficis derivats de la inscripció al Registre Oficial de SAT:
La publicitat del Registre es materialitzarà mitjançant el lliurament dels certificats que acreditin les dades que són d'obligada constància registral: la data de la resolució favorable a la inscripció de la SAT CAT, el número registral, la denominació, l'objecte social, el capital social, la durada, el domicili, la classe de responsabilitat i la data de l'acord de constitució i d'aprovació dels estatuts socials, la composició de la Junta Rectora, els nomenaments d'altres òrgans de gestió, assessorament o control, els poders atorgats, la fusió, la dissolució, la cancel·lació i l'escissió.
Contacte, funcions, normativa, organigrama i informació addicional
S'han convocat eleccions al consell regulador de la Denominació Geogràfica Protegida Pera de Lleida per tal d'escollir els membres de la seva Comissió Rectora.
La convocatòria d'eleccions ha estat publicada al DOGC el dia 14 de gener de 2019 (DOGC núm. 7787).
Les principals etapes del procediment i les dates establertes a la convocatòria són les següents:
Tenen dret a participar com a electors/es les persones físiques majors d'edat o jurídiques que estiguin inscrites als registres del consell regulador corresponent abans de la convocatòria de les eleccions.
Tenen dret a ser candidats/es les persones físiques majors d'edat o jurídiques que estiguin inscrites als registres del consell regulador corresponent abans de la convocatòria de les eleccions.
Les candidatures podran ser proposades per les federacions representatives del món agrari cooperatiu, les organitzacions professionals agràries i les organitzacions empresarials, o aportar com a avaladors el 5% com a mínim del total d'electors registrats.
No és necessari presentar els avals quan el nombre de persones inscrites en el cens sigui inferior o igual a 20.
L'administració electoral estarà constituïda per la Junta Electoral de Catalunya (en el cas que es segueixi el procediment electoral general) i la Junta electoral de la DOP o IGP.
Les funcions de la Junta Electoral de Catalunya són:
Les funcions de les juntes electorals de les DOP o IGP són:
En el cas que es segueixi el procediment especial la Junta Electoral de la DOP o IGP assumeix a més les funcions de la Junta Electoral de Catalunya, a excepció de la resolució de recursos que serà assumida pel director general competent en matèria de qualitat agroalimentària.
En el cas que només hi hagi una mesa electoral, les juntes electorals de la DOP o IGP assumeixen les funcions de mesa electoral que són les següents:
El 25 d'octubre de 2012 es va signar un conveni de col·laboració entre el Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural i la Federació de Cooperatives Agràries de Catalunya per a l'elaboració d'un Pla marc del cooperativisme agrari català per tal de definir els objectius estratègics i les línies d'actuació de futur per a l'aplicació de les polítiques de foment.
L' estudi elaborat per la Federació de Cooperatives Agràries de Catalunya consta de dues fases:
De les actuacions estructurals del document de reflexió estratègica de les cooperatives agràries de Catalunya, vint-i-sis concerneixen a l'acció del Govern de la Generalitat de Catalunya.
Aquest Pla marc del cooperativisme agrari català 2016-2020 encarrega al Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació dues actuacions destacades:
pel qual s'aprova el Pla marc del cooperativisme agrari català 2016-2020.
El Decret 61/2015, de 28 d'abril, sobre els productors i operadors de mitjans de defensa fitosanitària de Catalunya i les agrupacions de defensa vegetal (DOGC núm. 6862 - 30/04/2015), crea el Registre oficial de productors i operadors de mitjans fitosanitària de Catalunya (ROPCAT).
sobre els productors i operadors de mitjans de defensa fitosanitària de Catalunya i les Agrupacions de defensa vegetal.
Segons l'article 4.5 del Reial Decret 3349/1983 (BOE de 22 de gener de 1984), pel qual s'aprova la reglamentació tecnicosanitària per a la fabricació, comercialització i utilització de plaguicides, les fàbriques de plaguicides, els locals on s'emmagatzemen o comercialitzen plaguicides i les instal·lacions destinades a realitzar tractaments amb aquests, així com també les empreses de tractaments amb plaguicides, han d'estar inscrits obligatòriament al Registre oficial d'establiments i serveis plaguicides.
Aquest Registre està regulat actualment per l'Ordre del Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació de 24 de febrer de 1993, per la qual es normalitza la inscripció i el funcionament del Registre d'establiments i serveis plaguicides (BOE de 4/03/1993) i el Decret 149/1997, de la Generalitat de Catalunya, pel qual es regula el Registre oficial d'establiments i serveis plaguicides (DOGC de 23/06/1997).
Segons aquest decret la gestió d'aquest Registre a Catalunya queda repartida depenent del tipus de plaguicida, entre els departaments de Salut i d'Agricultura.
Vegeu aquest repartiment a l'apartat Informació Addicional.
S'han de registrar en el ROESP les empreses que realitzen alguna de les activitats amb plaguicides diferents als productes fitosanitaris.
Inscripció, modificació, baixa i renovació al Registre oficial d'establiments i serveis plaguicides (ROESP):
Les seccions d'Agricultura dels serveis territorials del Departament d'Agricultura fan la inscripció de la maquinària agrícola, d'acord amb el que disposa el Reial 1013/2009, de 19 de juny (BOE 15/07/2009) sobre inscripció de màquines agrícoles en els registres oficials.
D'acord amb aquest registre el Centre de Mecanització Agrària proporciona els impresos i la informació sobre el Registre oficial de maquinària agrícola i confecciona resums mensuals i anuals de les inscripcions.
Les finalitats del Registre són:
Inscripció, modificació de dades i baixa (Tràmits gencat)
La legislació actual que regula la fabricació, comercialització i l'ús dels plaguicides a l'Estat espanyol, bàsicament és el Reial decret 3349/1983 i les seves modificacions i disposicions complementàries, on s'estableix que els plaguicides que hagin d'utilitzar-se a l'Estat Espanyol només podran fabricar-se i/o comercialitzar-se si estan inscrits en el Registre Oficial corresponent.
En el cas dels productes fitosanitaris hauran d'estar inscrits en el Registre oficial de productes i material fitosanitari, creat l'any 1942, i actualment depenent de la Direcció General de Recursos Agrícoles i Ramaders del Ministeri d'Agricultura
Cadascun dels productes fitosanitaris inscrits en aquest registre té una autorització d'ús per a uns cultius concrets, per a lluitar contra determinades plagues, a una dosi fixada, una classificació toxicològica i un termini de seguretat.
També es regulen els moments d'aplicació i les precaucions especials que cal prendre per a la seva utilització.
Aquestes i altres informacions arriben als usuaris a través de l'etiqueta dels productes fitosanitaris.
Queda per tant prohibida la utilització com a plaguicides de productes o substàncies no inscrites en el Registre oficial corresponent, així com la utilització dels plaguicides en aplicacions, condicions o tècniques d'aplicació diferents a les autoritzades.
Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient
Executar les actuacions en matèria de prevenció i lluita fitopatològica i proposar-ne l'ordenació.
Coordinar i executar les actuacions en matèria de foment de la lluita biològica, de la lluita dirigida i de la gestió integrada de plagues.
Coordinar les actuacions de les agrupacions d'agricultors per a la lluita contra els agents perjudicials per a la producció agrícola.
Gestionar els ajuts en matèria de sanitat vegetal.
Gestionar els Registres de proveïdors de material vegetal, d'agrupacions de defensa vegetal i de productors i operadors de mitjans de defensa fitosanitària.
Executar les actuacions en matèria de campanyes fitosanitàries així com les mesures obligatòries per als proveïdors de material vegetal per autoritzar l'emissió de passaports fitosanitaris.
Coordinar i executar els programes de vigilància i control de la comercialització, utilització i experimentació de productes fitosanitaris.
Gestionar els laboratoris d'agricultura i sanitat vegetal.
Les eleccions poden seguir dos procediments electorals diferents: el procediment general o el procediment especial (o "abreujat") d'acord amb el reglament específic de cada DOP/IGP i del nombre de persones inscrites en els registres corresponents.
El procediment electoral especial es realitza en el cas dels consells reguladors on el nombre d'inscrits és reduït (inferior a 300).
Principals etapes del procediment:
Els Consells Reguladors es constitueixen com a corporacions de dret públic a les quals s'atribueix la gestió de les denominacions d'origen protegides (DOP) i les indicacions geogràfiques protegides (IGP) amb les funcions que determinen la Llei 14/2003 i el Decret 285/2006.
Les funcions dels Consells Reguladors són:
És un servei web que permet accedir a la informació geogràfica ubicada en els servidors dels propis organismes productors.
D'aquesta manera es garanteix que la informació sempre està actualitzada.
Per accedir als continguts geogràfics, cal copiar la URL del servei WMS o WFS en un programa d'informació geogràfica (SIG).
Fonament jurídic: article 8.1 k) de la Llei catalana de transparència
Data d'actualització: 11.12.2019
L' Open Geospatial Consortium (OGC) és l'organització internacional que s'encarrega de definir els llenguatges i protocols estàndards per a la generació i utilització dels diversos serveis web geogràfics.
S'usa per publicar mapes en format ràster georeferenciat.
Actualment és el servei web geogràfic més implementat.
Es fa servir per publicar capes d'informació vectorials.
S'usa per publicar informació geogràfica (vectorial, ortofotos, imatges satèl·lit o models digitals del terreny) en format cobertura o grid.
A diferència del Web Map Service (WMS), que publica mapes estàtics (imatges), les dades que retorna el Web Coverage Service (WCS) permeten l' anàlisi espacial dels pixels retornats.
S'empra per publicar meta-informació dels serveis web disponibles en un servidor web.
Catàleg de Serveis Web Geogràfics
En el catàleg de serveis de l'IDEC (Infraestructura de Dades Espacials de Catalalunya) es pot trobar una llista de serveis web geogràfics molt més extensa de diferents organismes (diputacions, consells comarcals, municipis, etc).
Serveis Web Map Service (WMS) i Web Feature Service (WFS) del Departament d'Agricultura.
Aquestes URL cal obrir-les des d'un programa d'informació geogràfica (SIG).
En la normativa de regulació i ordenació de les explotacions ramaderes es recullen una sèrie de condicions mínimes a complir per a totes les explotacions amb l'objectiu de millorar la producció ramadera i la qualitat dels processos productius, mitjançant l'aplicació de normes zootècniques, d'higiene i de benestar dels animals, així com la protecció i millora del medi ambient.
La inscripció al Registre és obligatòria per a totes les explotacions.
El fet de no estar inscrit/a comportarà la no expedició dels documents relacionats amb l'explotació i la impossibilitat de ser beneficiari/ària de qualsevol ajut, inclosos els ajuts comunitaris (primes ramaderes).
Aquest registre es divideix en diferents seccions: apícoles, avícoles, porcines, cunícoles, bovines, ovines i de cabrum, equines, d'altres espècies productives i de centres de recollida de material genètic.
Dintre de cadascuna de les seccions, les explotacions es classifiquen en diferents subseccions en funció de la finalitat productiva.
Les explotacions ramaderes que allotgen animals de producció ubicades en l' àmbit territorial de Catalunya que es criïn o es mantinguin amb finalitat productiva, així com:
La regulació de les explotacions ramaderes estableix un registre que pretén els següents objectius:
El Registre d'explotacions ramaderes és un registre de caràcter administratiu en el qual s'han d'inscriure, totes les explotacions ramaderes ubicades a Catalunya, i conté les dades relacionades amb l'activitat o activitats que es desenvolupen a l'explotació així com les dades de capacitat màxima desglossada per espècies.
Les explotacions han de tenir un únic número de registre (és el conegut com a codi REGA) que garanteixi la seva identificació de forma única, el qual té l'estructura següent:
ES + dos dígits de la comarca + tres dígits que identifiquen el municipi + set dígits que identifiquen l' explotació dins del municipi
Totes elles consten al SIR (Sistema d'Informació Ramadera), desenvolupat per a donar suport a tota la gestió i l'explotació de les dades de l'àmbit de la ramaderia.
La Llei 19/2014, del 29 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern reconeix a totes les persones, a títol individual o en nom i representació de qualsevol persona jurídica, el dret d'accés a la informació pública.
Com a conseqüència, es pot realitzar una publicitat activa de les dades dels Registre d'Explotacions Ramaderes, amb els límits establerts per la normativa vigent en matèria de les dades que tenen un caràcter personal.
La relació d'explotacions ramaderes que s'ha publicat per a la seva consulta s'han extret del SIR en una data específica (es va renovant amb caràcter bimensual), amb les següents característiques: