El número 34 de la revista Cauces inclou un article que analitza l'activitat de la Inspecció de Treball i Seguretat Social (ITSS) en el període comprès entre 2006 i 2015.
Les dades evidencien que l'ocupació irregular s'ha incrementat de 7.787 a 86.114 llocs de treball en el període comprès entre els anys 2011 a 2015, un 20% aproximadament.
A més, el nombre de perceptors per desocupació que van incórrer en una compatibilització indeguda es va incrementar en un 49% l'any 2012 respecte de 2011, i un 23,7% l'any 2013 en relació amb el 2012.
Els anys 2014 i 2015 va disminuir un 3,4% i un 27,6%, respectivament.
Pel que fa a les altes fictícies, l'any 2012 se'n van anul·lar 23.607 (14,8% més que l'any anterior) i el 2013, 24.607 (un 4,2% més que el 2012).
Aquesta infracció va disminuir els anys 2014 i 2015 fins a 17.880 i 7.337 altes fictícies, respectivament.
D'altra banda, en el nou marc d'ordenació de la ITSS introduït per la Llei 23/2015, de 21 de juliol, ordenadora del sistema d'Inspecció de Treball i Seguretat Social, es van incrementar el personal i els recursos dels òrgans nacionals d'inspecció de treball amb l'objectiu d'assolir un inspector per cada 10.000 treballadors.
El Fòrum Hosteltur 2017 ha estudiat alguns dels canvis en la distribució turística que tindran lloc en els propers tres anys.
Els directius de la indústria turística, assistents al fòrum, van reconèixer la immediatesa que exigeix el consumidor com un risc per a les empreses tradicionals.
El client pot buscar un viatge ja no teclejant sinó parlant pel mòbil i aquest camí apunta a que els canvis en la futura distribució de viatges vindran imposats pels gatekeepers (interfície entre els consumidors i les empreses que estan a Internet), els micro-moments (quan el consumidor necessita i busca coses concretes), els pagaments electrònics i la realitat virtual.
Aquest entorn volàtil comportarà noves aliances i fusions que donaran lloc a mega agències de viatges en línia hibridades amb metabuscadors.
Google, Facebook, Apple o Amazon es converteixen en els guardians de la porta, és a dir, controlen qui i com accedeix a Internet, per mitjà de sistemes operatius, aplicacions de xarxes socials, etc. I a mesura que augmenta la capacitat d'aquestes multinacionals per conduir i fidelitzar milions de consumidors, els operadors turístics hauran de replantejar-se com i quan col·laborar amb aquests gegants tecnològics.
L'INE ha publicat una nova edició dels Indicadors Urbans 2017, que és una selecció i adaptació del contingut del projecte europeu Urban Audit, que recull informació sobre la qualitat de vida a les ciutats.
La novetat més destacable d'aquesta edició és la recopilació de 34 indicadors i la introducció de noves unitats territorials fins a un total de 126 ciutats (17 més que l'any passat) i 9 conurbacions (7 més).
A les conurbacions ja existents (Barcelona i Bilbao) s'hi afegeixen Elda, Granada, Madrid, Pamplona, Santa Cruz de Tenerife, Sevilla i València.
Barcelona és la segona conurbació amb més població, després de Madrid.
En el costat contrari, Elda és la que en té menys.
El 2014, les dues ciutats amb la renda mitjana anual de les llars més elevada són Pozuelo de Alarcón (73.014 euros) i Majadahonda (57.623 euros), ambdues de la Comunitat de Madrid; en tercer lloc hi figura Sant Cugat del Vallès (53.767 euros), a Catalunya.
En canvi, les ciutats amb menor renda es localitzen a Andalusia i la Comunitat Valenciana.
Finalment, les tres ciutats amb major proporció d'ocupats de 20 a 64 anys sobre la població activa les localitzem a la Comunitat de Madrid, a Catalunya i al País Basc; i les tres ciutats amb la taxa d'atur més elevada, a Andalusia.
El darrer Butlletí Econòmic del Banc d'Espanya descriu el comportament de la despesa de les llars durant el període 2006-2015.
L'estudi, a partir de la informació obtinguda de l'enquesta de pressupostos familiars (EPF), analitza l'evolució del consum segons el tipus de producte i mostra les diferències en la recuperació del consum en funció de la situació laboral i econòmica de les llars.
Segons l'estudi, la despesa de les llars en béns i serveis ha tingut un comportament favorable des de mitjans de 2013.
Aquesta evolució agregada de la despesa evidencia una elevada heterogeneïtat respecte dels béns i serveis.
Així, en termes nominals, la categoria amb major pes dins del total de despesa és la de béns i serveis no duradors no essencials, que representa el 43,5% de mitjana de la despesa entre 2002 i 2015, mentre que els de primera necessitat, els no ajustables i els duradors van representar, en aquest mateix període, un 18%, un 23% i un 15%, respectivament.
Per característiques socioeconòmiques, les llars també poden mostrar pautes de consum diferenciades.
L'informe destaca, entre d'altra informació, que des de 2014 es percep un increment del consum en les llars amb el sustentador principal tant ocupat com desocupat.
La darrera edició de l'informe de l'OCDE conté diversos capítols sobre aspectes específics del mercat laboral com són l'avaluació del rendiment, el paper de les polítiques estructurals i macroeconòmiques i la negociació col·lectiva.
Segons l'estudi, hi ha una reacció escèptica a la globalització que qüestiona les polítiques públiques que ofereixen organismes internacionals com l'OCDE a favor dels beneficis de la integració mundial.
Davant d'aquest escepticisme, l'OCDE considera que cal reforçar les polítiques d'ocupació, per a l'adquisició de competències i de protecció social, i adaptar-les a un context econòmic canviant.
Per valorar el funcionament del mercat de treball, l'estudi inclou un nou quadre d'indicadors que comprèn la quantitat, la qualitat i la inclusió del mercat laboral.
Aquests indicadors mostren que en la darrera dècada la majoria de països van aconseguir integrar les dones i els grups desfavorits en el mercat de treball i millorar la qualitat de l'ambient laboral, tot i que la taxa de desocupació i la qualitat dels ingressos es mantenien estables.
Finalment, la cobertura de negociació col·lectiva indica que continua tenint un pes important i es constata una tendència cap a una negociació més descentralitzada.
La digitalització que ha irromput en els serveis farà el mateix en la indústria i la fabricació, segons la revista IESEinsight que publica el dossier Indústria 4.0: a punt per la propera revolució.
L'estudi considera que hi ha una sèrie de tendències mundials que estan impulsant els sistemes de producció al límit, com són, entre d'altres, la personalització del producte al client, la complexitat de gestió com a conseqüència de la globalització, la situació dels mercats financers, l'eficiència energètica, la reducció de residus i l'ús responsable dels recursos naturals, les tendències demogràfiques que impulsen la creixent demanda de determinats productes (cotxes a la Xina, per exemple), i la difusió ràpida de noves idees que accelera el desenvolupament de nous productes, processos i models de negoci.
Per mantenir la competitivitat, les empreses hauran d'aprendre a cooperar, utilitzant models de negoci basats en plataformes a través dels quals poden vendre serveis i coneixements tècnics, no només productes físics.
Les empreses preparades per adaptar les seves habilitats i protegir les cadenes de valor trobaran noves oportunitats de creixement, mentre que les altres es quedaran enrere.
L'Observatori de les Ocupacions del Ministeri de Treball i Seguretat Social ha publicat l'Informe del mercat de treball de Barcelona, que proporciona informació exhaustiva i actualitzada sobre el mercat laboral de la província.
El 2016, el 73,68% de la població catalana viu a la província de Barcelona (5.542.680 persones).
Per edat, els menors de 16 anys representen el 15,5%, els de 16 a 64 el 66% i els majors de 64, el 18,5%.
A 31 de desembre de 2016, es comptabilitzen 252.233 centres de cotització en alta (+3,9% respecte de 2015).
Els contractes s'incrementen un 8,4%, sent el sector serveis el que registra la major part de la contractació (83,2%).
Per modalitat contractual, l'eventual per circumstàncies de la producció (40%) i obra i servei (31%) són les que registren un major nombre.
Les tres ocupacions més contractades a Barcelona durant el 2016 són: peons de les indústries manufactureres; cambrers assalariats i personal de neteja d'oficines, hotels i altres establiments similars (11,3%, 9% i 6,7%, respectivament).
En la programació del període 2015-2020 es mantenen les tendències positives del comerç, l'hostaleria i les activitats artístiques, culturals i d'oci; a aquests subsectors s'hi afegeixen les activitats immobiliàries i els serveis professionals i científics.
La taxa d'absentisme laboral repunta per tercer any consecutiu fins a situar-se en el 4,9% el 2016, segons el darrer informe realitzat per Adecco.
El factor determinant de la taxa d'absentisme a Espanya és, principalment, el nombre d'hores no treballades per incapacitat temporal per contingències comunes (ITCC) que es va incrementar un 8,6% respecte de 2015.
Així mateix, el cost total per absentisme el 2016 va ser un 11% superior al de l'any anterior.
L'informe calcula la despesa en prestacions econòmiques per ITCC a càrrec de la Seguretat Social en prop de 5.994 milions d'euros i el cost directe per a les empreses, en 5.065 milions.
L'edat, els trastorns musculars i esquelètics, les lesions traumàtiques i les patologies mentals són factors clau.
Per això, Adecco considera que cal desenvolupar noves polítiques dirigides a optimitzar la salud, la seguretat i l'ocupabilitat per contribuir a una transició activa del treballador fins a la jubilació, i desenvolupar incentius per tal que les empreses puguin implantar programes de promoció de la salut i programes assistencials específics.
L'empresa d'anàlisi i investigació de mercats International Data Corporation (IDC) ha publicat Persones i Futur.
Es tracta d'un estudi sobre les tendències actuals i l'evolució a Europa de la flexibilitat laboral, el lideratge, la gestió del rendiment i el paper que hi exerceix el departament de recursos humans en aquesta transformació.
El treball s'ha efectuat a partir d'entrevistes a 1.352 professionals i gerents de recursos humans.
Algunes de les principals conclusions evidencien que el treball flexible té un impacte directe en la implicació dels treballadors i, per tant, ha de ser una prioritat dels directius.
L'informe destaca que les organitzacions amb pràctiques col·laboratives i mobilitat interna dels treballadors creixen molt més.
Ara bé, entre els països existeixen diferències relacionades amb la cultura, la gestió del treball i la maduresa tecnològica, que impliquen pràctiques de treball flexible diferents.
Per exemple, les pràctiques de treballar des de casa que trobem als països nòrdics poden trobar resistències als països del sud i del centre d'Europa; per això, cal treballar país a país.
En definitiva, es tracta d'una nova cultura de l'organització, per a la qual els departaments de recursos humans han de facilitar processos i eines, invertir en iniciatives de col·laboració i en digitalització de processos.
L 'Informe Global Entrepreneurship Monitor (GEM) per a Catalunya 2016 analitza l'activitat emprenedora a Catalunya durant el 2016 i la seva evolució en els darrers anys, així com els valors i les percepcions de la població que afecten la decisió de crear una empresa.
Els resultats de l'informe indiquen que el 51% de la població adulta catalana declara tenir coneixements i habilitats necessaris per ser emprenedor, però la por davant del fracàs n'és un obstacle.
El 2016, els emprenedors consolidats (amb iniciatives empresarials de més de 3,5 anys) representen el 10,6% de la població adulta; en canvi, l'1,8% va abandonar una activitat empresarial aquest mateix any.
Un objectiu clau és que les polítiques públiques despleguin un model econòmic per Catalunya on la indústria sigui el principal motor de l'economia amb capacitat per arrossegar altres sectors.
L'aprovació per part del Parlament de Catalunya, el juny passat, del Pacte Nacional per la Indústria és un pas en aquesta direcció, afirma l'informe.
La Comissió Europea ha publicat un informe sobre la xarxa europea de serveis públics d'ocupació (SPO), plataforma creada ara fa tres anys per la Decisió 573/2014/UE del Parlament i del Consell, amb la finalitat de millorar la cooperació dels serveis públics d'ocupació entre els Estats membres.
Aquesta col·laboració beneficia a més de 27 milions de persones inscrites com a demandants d'ocupació i també facilita la mobilitat intracomunitària per mitjà de la participació dels serveis públics d'ocupació en la xarxa EURES (Serveis Europeus d'Ocupació).
L'informe avalua l'assoliment dels objectius previstos en l'article 3 de la Decisió, com són, entre d'altres, el recolzament als grups socials més vulnerables, la millor integració dels mercats laborals o l'avaluació i valoració de les iniciatives, i conclou que la xarxa ha demostrat ser una eina eficaç per recolzar els SPO de cada país i fomentar la cooperació per abordar problemes comuns.
La xarxa continuarà funcionant fins el 31 de desembre de 2020 amb el corresponent informe d'avaluació per part dels òrgans de govern europeus abans de finalitzar el termini.
El III estudi de comparació en línia cap a l'estalvi intel·ligent, presentat per l'empresa de serveis Rastreator.com, identifica les tendències de consum i hàbits d'estalvi dels consumidors en cinc sectors: les assegurances, la telefonia i internet, l'energia, les finances i els viatges.
L'estudi constata un creixement del percentatge d'estalviadors que se situa en el 72,6% dels usuaris entrevistats; no obstant això, la capacitat d'estalvi continua sent reduïda, segons l'estudi.
S'observa l'aparició d'un nou perfil: el de l'usuari súper-connectat, és a dir el consumidor actiu i dinàmic que monitoritza els preus i comparteix les ofertes que troba.
En l'àmbit de les assegurances, internet i els comparadors de preus en línia es consoliden com un canal fonamental per confrontar ofertes.
Pel que fa a les finances, més de la meitat dels espanyols elabora una planificació mensual de les seves despeses i ingressos, tot i que els ciutadans admeten que és necessària més educació financera a Espanya.
En el sector de l'energia s'observa un augment en la sensibilitat mediambiental dels consumidors i en la cerca de l'eficiència.
Finalment, a l'hora d'organitzar les vacances, els comparadors són una eina clau que fan servir el 83,4% dels consumidors espanyols.
La Fundació Bertelsmann ha publicat Cooperar per formar, estudi que recull set experiències d'empreses espanyoles en la cooperació en la Formació Professional Dual (FP Dual).
Els directius d'aquestes empreses consideren que un gran avantatge de la FP Dual és el de permetre l'adaptació d'un cicle formatiu ja existent a les necessitats de l'empresa.
Aquest és el cas de Bankia, que ha adoptat un programa de FP Dual, especialitzat en Administració i Finances, dissenyat conjuntament per l'empresa i els centres educatius, i en el qual els alumnes seleccionats reben una beca salari de 520 euros mensuals per part de l'entitat bancària.
Una altra experiència és la d'Adecat que, en no existir un cicle de FP específic per al sector del degollatge, va optar per una adaptació curricular del cicle de grau superior de Programació de la Fabricació Mecànica per mitjà d'un conveni signat amb el Departament d'Ensenyament de la Generalitat de Catalunya.
L'estudi també inclou altres experiències explicades pels directius de les empreses Suez Spain, Comexi, Siemens, Volvo Car Espanya i AEQ i AEST, que han trobat solucions innovadores als problemes originats en la cooperació entre l'àmbit educatiu i l'empresarial.
Cetelem ha presentat l'estudi Consum a Europa 2017, elaborat a partir d'enquestes a consumidors, que aporta informació sobre com poden les marques establir i, sobretot, mantenir una relació de confiança amb els clients.
La intenció de consumir més ha tornat a nivells anteriors a 2008 (gairebé la meitat dels consumidors enquestats preveu fer més despesa), però encara hi ha un alt percentatge (el 82%) que considera que el seu poder adquisitiu ha empitjorat o roman igual.
A l'estat espanyol, el 68% dels enquestats declara renunciar a una compra per falta de confiança en la marca (enfront del 58% de mitjana europea).
En un clima econòmic i social incert, les marques representen una font de confiança a ulls dels consumidors europeus.
Per al 78% de les persones enquestades la qualitat dels productes i dels serveis és un dels primers criteris d'elecció; el 55% esperen que una marca tingui una bona imatge i reputació i el 52% consideren l'experiència, és a dir haver provat el producte, la generadora de confiança.
A aquests criteris d'elecció n'hem d'afegir un quart, el de l'ètica i la responsabilitat, que té molt de pes a Espanya (40% enfront del 33% de mitjana europea).
Les empreses mitjanes espanyoles mostren perspectives optimistes de cara al 2017, segons el II Termòmetre de middle market, elaborat per la consultora Ernst & Young.
D'acord amb l'estudi, el 73% dels directius enquestats espera millorar la xifra de negoci i el 27% considera que les vendes es mantindran estables.
En l'àmbit de l'ocupació, el 78% preveu crear llocs de treball mentre que el 22% restant no espera ampliar la plantilla.
L'entrada de nous mercats internacionals és una opció prioritària per al 71% de les empreses, i també irromp amb força la transformació digital com a àrea clau per millorar la competitivitat empresarial.
Els reptes de cara al 2017 es troben, principalment, en les àrees de transformació digital i noves tecnologies i en els nous models de negoci.
Així mateix, les companyies estan prenent mesures per protegir-se davant possibles ciberatacs, el 67% ja disposa d'un protocol de ciberseguretat, tot i que en el 40% dels casos no compleix amb totes les necessitats.
L'estudi destaca també que les estratègies d'innovació oberta (cooperació amb altres empreses) són una alternativa a la R+D cada vegada més utilitzada per les empreses.
El Baròmetre dels Cercles 2017, publicació compartida entre el Cercle d'Empresaris, el Cercle d'Economia i el Cercle d'Empresaris Bascos, realitza un diagnòstic de la situació de l'economia espanyola destacant les fortaleses i les debilitats competitives de l'entorn empresarial.
Segons l'informe, la qualitat de les infraestructures és un dels majors avantatges competitius de l'economia del país, situant-se per sobre de la mitjana dels països de l'OCDE, sent similar per a l'electricitat i lleugerament inferior en penetració de línies telefòniques.
No obstant això, en la valoració comparada amb països de l'OCDE queda darrere dels Països Baixos respecte de la qualitat del transport aeri, dels ports i de les carreteres, i per darrere del Japó en qualitat del ferrocarril.
En canvi, Espanya presenta debilitats competitives especialment en dos àmbits: en l'educatiu (qualitat del sistema, formació a nivell d'empresa, formació professional dual i domini d'idiomes) i en la innovació, en què obté una puntuació inferior a la mitjana de l'OCDE, concretament pel que fa a cooperació i absorció tecnològica, capacitat d'innovació, capacitat per atreure investigadors i científics i inversió R+D.
La Diputació de Barcelona ha publicat el balanç turístic a l'entorn de Barcelona amb les dades de 2016.
Segons l'estudi, 4,7 milions de turistes han visitat la demarcació, amb 13,55 milions de pernoctacions i amb un impacte econòmic d'1,7 bilions d'euros.
El 43,9% dels turistes provenen de l'estat espanyol, el 43,4% de països europeus i un 12,7% són internacionals.
Per comarques, el 29,7% dels turistes es va allotjar al Maresme, un 27,4% al Baix Llobregat i un 12,5% al Vallès Oriental.
Les comarques que menys turistes van allotjar són l'Anoia i l'Alt Penedès (0,9% i 1%, respectivament).
Pel que fa al perfil del turista, un 76,7% es va allotjar en hotels, un 13,9% en càmpings i un 1,8% en turisme rural.
El 65,1% van viatjar per oci, el 25,8% per motius professionals i el 9,1% per altres motius.
Destaca l'alt percentatge de turistes (51,3%) que ha visitat la destinació amb anterioritat.
Els llocs d'interès més visitats van ser La Roca Village, amb 4,3 milions de visites; el Monestir de Montserrat, amb 2,5 milions, i el Circuit de Barcelona Catalunya, amb 0,6 milions.
Aconseguir ocupar més persones en llocs de treball de més qualitat és crucial per elevar el nivell de vida i reduir la pobresa, aquest és l'eix vertebral del darrer estudi de l'OCDE, Reformes per crear més llocs de treball i de més qualitat a Espanya.
Tot i que l'economia espanyola està creixent, l'atur, especialment entre els joves i les persones poc qualificades, continua sent molt elevat: al voltant de la meitat de les persones aturades han estat sense feina durant més d'un any i un terç, durant més de dos.
A més, una quarta part de les persones ocupades tenen contractes temporals.
Per això, l'OCDE considera una prioritat immediata la de garantir ingressos adequats als més necessitats.
En termes de polítiques estructurals, l'estudi apunta a continuar millorant les polítiques d'activació, com ara la formació i la inserció laboral, el reciclatge de treballadors i l'actualització de les capacitats dels joves desocupats, i la prevenció de l'abandonament escolar.
L'informe també destaca que es pot fomentar la creació de llocs de treball de millor qualitat reduint la cunya impositiva, convergint els costos patronals entre la contractació temporal i la indefinida i ajustant de manera més flexible els salaris.
La Comissió Europea ha publicat recentment una guia amb els diferents programes d'ocupació, afers socials i inclusió que són d'interès per als nous empresaris, per als joves i per a la ciutadania en general.
Un dels programes de treball és Innovació, que promou la modernització d'ocupació a tota la UE, d'una banda, donant suport a la mobilitat laboral a través del portal EURES, que permet reclutar personal qualificat de tota Europa; i, de l'altra, per mitjà de finançament o microcrèdits per als petits empresaris.
El programa Garantia Juvenil assegura que els joves de la UE rebin una oferta de treball, d'educació contínua, d'aprenentatge o un període de pràctiques dins dels quatre mesos des de l'entrada en la situació d'atur o des de la finalització de l'etapa educativa.
El Cos de Solidaritat convida els joves entre 18 i 30 anys per a ser voluntaris, treballar o realitzar un període de pràctiques en el seu propi país o a l'estranger en benefici de la comunitat.
I, finalment, el Fons Social Europeu ( FSE) ajuda les persones a la reconversió laboral o a trobar una primera ocupació; l' FSE inverteix també en la millora de l'educació i dóna suport als serveis públics.
L'Observatori sobre el Turisme Rural ha presentat el darrer informe sobre el sector, amb les dades més destacades obtingudes d'una mostra de 16.382 viatgers.
A nivell espanyol, el turisme rural és gairebé en la seva totalitat nacional i habitualment de proximitat autonòmica i provincial, per la qual cosa, el turisme internacional esdevé un objectiu important.
D'acord amb els resultats de les enquestes, el propietari és conscient que per donar un bon servei al turista estranger és necessari expressar-se de manera correcta en el seu propi idioma, i aquest és un punt a millorar.
L'informe destaca que una de les estratègies empresarials és l'especialització, que ja es comença a notar, amb nínxols concrets com el de LGBTI (6% de l'allotjament) i, especialment, el de clients amb mascotes (40%).
A més del turisme familiar, públic principal dels allotjaments rurals (72,4%), ja s'identifiquen altres segments com el dels esdeveniments (23,3%) i el d'ecoturistes (19,3%).
L'Observatori afirma que un element a tenir en compte per poder gestionar una possible propera crisi en el sector és augmentar les hores de dedicació al negoci i fer una política de preus variables, com ja succeeix en el sector del transport aeri i de l'hoteleria.