projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Coordinació de l'activitat: Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya (FGC)
Marc de programes de recerca i innovació:
Resolució de 2 d'abril de 2007 del CEDEX, a l'empara de l'Ordre FOM/2339/2006 de 5 de juliol.
Avaluar l'ús d'aparells de mesura amb tecnologia làser digital per obtenir informació general, homogènia i ben definida, de l'estat geomètric dels túnels.
Aquesta informació servirà per determinar les interfícies amb el gàlib dinàmic del material mòbil.
Utilitzar aparells de mesura amb tecnologia làser digital per obtenir informació general, homogènia i ben definida, de l'estat geomètric dels túnels, per tractar posteriorment amb ordinador i determinar les interfícies amb el gàlib dinàmic del material mòbil.
Els aparells actuals permeten captar milions de punts en automàtic, en pocs minuts i a les fosques i la seva informatització genera una superfície topogràfica de punts assumible a un cost altament competitiu i que permet representacions d'alta definició.
La tecnologia Laser-Scan permet una captació completa sobre un entorn de 360° amb un angle d'obertura total de 80°.
Per dur a terme aquest tipus de treball cal un vehicle automòbil bimodal de rodadora polivalent, pneumàtica 4x4 o en via sobre diplurs, adaptat per als treballs d'escanejar en tot tipus d'ample de via i homologat per ADIF en 2007.
Estudi d'utilització del Laser-Scan en el control de gàlib i manteniment de túnels, realitzat per J.F. Marín (Responsable de l'Àrea de Via i Infraestructura d'FGC), publicat a la revista MANTENIMIENTO Núm.
Marc de programes de recerca i innovació: Resolució de 2 d'abril de 2007 del CEDEX, a l'empara de l'Ordre FOM/2339/2006, de 5 de juliol.
Anàlisi sistemàtic del consum energètic a les línies ferroviàries, amb avaluació de l'impacte energètic i del resultat econòmic, incloent-hi el desenvolupament i el contrast dels models i dels simuladors parametritzables.
El projecte, d'elevada complexitat, abasta diferents fases:
Fase 0: Comprèn tots els treballs que són comuns als diferents camps d'actuació relacionats.
Fase 1: Abasta els aspectes relacionats amb els trens i que incideixen fortament en el consum d'energia.
Fase 2: Desenvolupament de models de simulació elèctrica parametritzables, que permetin estudiar el comportament de l'electrificació en els ferrocarrils.
Fase 3: Desenvolupament de models per dissenyar horaris i modes de conducció (manual i automàtica) dels trens, que siguin eficients energèticament.
Fase 4: Aplicació dels models anteriors a una línia d'alta velocitat.
Fase 5: Aplicació dels models anteriors a una línia metropolitana.
Diferents models que ajudaran a millorar l'eficiència energètica de la xarxa d'alimentació i dels horaris i sistemes de conducció.
Coordinació de l'activitat: Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya (FGC)
Període: 4 de febrer de 2008 – 15 de gener de 2009 (proves i validació incloses)
Sistema d'informació personalitzada a través de missatges al telèfon mòbil de les persones de les àrees de producció, per comunicar dades associades a la gestió del temps laboral.
Sistema d'informació personalitzada amb missatges al telèfon mòbil de les persones de les àrees de producció amb l'objectiu de comunicar els torns de treball del dia següent, permutes, descansos no programats, pendents d'assignació de servei, relleus sindicals, formació, permisos i altres possibles necessitats del servei.
Aquest sistema està adreçat bàsicament a les persones sense torn fix assignat, però es poden subscriure també les persones amb torn fix assignat per ser informats personalment i directa de la concessió dels permisos, permutes, relleus o descansos demanats.
El servei és gratuït per a les persones que s'hi subscriguin.
Beneficiaris: Agents de les àrees de producció.
Coordinació de l'activitat: Àrea de projectes de Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya (FGC)
Estudi d'avaluació de les necessitats d'FGC en noves tecnologies de la informació i comunicacions per facilitar l'accessibilitat dels seus agents i clients a la informació necessària en qualsevol lloc i condicions de mobilitat.
Estudi d'avaluació de les necessitats d'FGC en noves tecnologies de la informació i comunicacions (TIC's) per facilitar l'accessibilitat dels seus agents i clients a la informació necessària en qualsevol lloc i condicions de mobilitat.
L'estudi ha permès establir l'estratègia de l'evolució tecnològica que ha de seguir FGC per donar la millor resposta als requeriments de negoci que té plantejats actualment, i que consistirà en:
També es redissenyarà l'arquitectura de seguretat i els procediments de gestió associats.
Evolució dels processos empresarials i de la xarxa derivats de:
Coordinació de l'activitat: Àrea de projectes de Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya (FGC)
Període: gener de 2008 – febrer de 2009
Estudi, disseny i instal·lació d'un prototip d'equipament d'andanes mòbils per donar una solució a l'espai obert (entre 15 i 20 cm) existent entre l'andana en corba i l'accés al tren a la via 2 de l'estació de La Floresta d'FGC.
Andana de geometria variable a l'estació d'FGC de La Floresta, per eliminar el forat d'accés per efecte de la corba (Gap Closer).
El projecte preveu l'estudi, la definició, el disseny i la realització d'una prova pilot d'andana de geometria variable, a la zona d'embarcament reservada per a persones amb mobilitat reduïda, a l'andana de via 2 de l'estació de La Floresta.
Té com a objectiu reduir l'espai entre l'andana i el tren (GAP) que es produeix a l'estació, ja que està situada en corba.
El funcionament (extensió i replegament) del Gap Closer es produeix amb el tren totalment estacionat.
Per garantir el correcte posicionament o ajustament del sistema es realitza una instal·lació de control de presència del tren a l'entorn del pas relacionat amb la maniobra del propi Gap Closer.
Per evitar incidents de moviment del tren amb el Gap Closer desplegat, el sistema es relaciona amb l'enclavament per donar codi 0 en ATP, sempre que el tren estigui aturat i el Gap Closer desplegat.
Sense presència de tren, el Gap Closer no es pot desplegar si no és per una actuació voluntària, normalment en operacions de manteniment.
Disposarà dels mecanismes necessaris de seguretat per tal de recollir-lo en cas d'emergència produïda per una avaria en el sistema.
Amb aquesta prova pilot, que ha tingut una durada de sis mesos, es pretén validar el sistema amb les correccions que calguin per a futures instal·lacions en estacions d'estructura semblant a La Floresta.
Aquest prototip cerca aproximar l'andana al tren en la zona d'embarcament de les estacions en corba per tal de millorar l'accés al tren de les persones amb problemes de mobilitat i, principalment, en cadira de rodes.
En reduir el forat existent s'augmenta la seguretat per a totes les persones usuàries del transport, i es facilita especialment l'accés al tren a persones amb mobilitat reduïda, persones amb cotxets de nens, maletes, etc.
Coordinació de l'activitat: Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya (FGC)
Valorar el sistema de refredament sensible de l'aire per evaporació d'aigua nebulitzada directament sobre les zones a condicionar.
El procés no intercanvia calor amb l'entorn i refreda per l'augment de la humitat relativa.
El sistema assoleix el refredament sensible de l'aire per evaporació d'aigua nebulitzada directament sobre les zones a condicionar.
El procés de transferència de calor és adiabàtic, mantenint constant l'entalpia de l'aire i produint un refredament ocasionat per l'augment de la humitat relativa.
L'aire subministra el calor necessari a l'aigua perquè s'evapori, de manera que la temperatura de bulb sec baixa i incrementa la humitat; el calor intercanviat des de l'aire és igual a la quantitat de calor absorbida per l'evaporació de l'aigua.
L'aire es refreda en lliurar el calor a l'aigua per evaporar-se; per facilitar l'evaporació de l'aigua, aquesta es divideix en petites gotes d'entre 20 i 15 micres, incrementant la pressió de fins a 60 kg/cm2 i projectant-la per nebulitzadors fixats a ventiladors que creen la turbulència per afavorir el procés.
Per a garantir en tot moment la salubritat de l'aigua la sotmeten un procés d'eliminació d'impureses i bacteris.
Possibilitat de refredament de menys cost i més sostenibilitat que els sistemes de climatització d'aire, d'aplicació en les estacions que tenen temperatura superiors als 26 graus amb humitats relatives baixes i una important renovació d'aire.
Coordinació de l'activitat: Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya (FGC)
Valorar els efectes i l'estalvi d'energia que es produeix en instal·lar un estalviador d'energia per a les unitats de tren tipus 112.
El dispositiu electrònic distribueix diferents sensors en la unitat de tren, permetent registrar els principals consums cada 15 minuts, a més elimina de forma automàtica els consums innecessaris (enllumenat i climatització) durant l'estacionament.
L'objectiu és l'ampliació de la mesura a d'altres tipus de tren.
El resultat final és un estudi que mostra diferents solucions emprades en d'altres països en matèria de pantalles fotovoltaiques, dóna propostes concretes adaptades a les carreteres de la Generalitat, i genera eines per valorar el cost i la idoneïtat d'aquesta tecnologia.
El detall de dades de consum i regeneració, així com l'evolució d'aquests paràmetres cada 15 minuts de forma detallada per cotxe, permet l'anàlisi de procediments així com l'estudi de la detecció precoç d'avaries i disfuncions.
Valorar els efectes i l'estalvi d'energia que es produeix en instal·lar al vestíbul de l'estació de Muntaner els equips LED que generen llum blanca de bona qualitat a la vegada que tenen eficiència similar a la fluorescència.
La tecnologia d'emissió de llum per efecte LED (diode d'efecte lumínic), utilitzada històricament per a la senyalització en equips elèctrics i electrònics, en els darrers temps ha aconseguit generar llum blanca a una bona qualitat de reproducció cromàtica, una eficiència energètica similar a la fluorescència i una potència suficient per permetre la utilització d'aquesta tecnologia en aplicació d'enllumenat general de sales i espais, com ara el vestíbul de l'estació de Muntaner, lloc on s'ha realitzat la instal·lació.
El resultat ha permès un estalvi d'energia de fins a un 40%, mantenint les prestacions d'il·luminació del vestíbul i mantenint també les mateixes pantalles, la seva distribució i la instal·lació elèctrica.
L'aprofitament de les pantalles limita la tecnologia envers la facilitat de l'aplicació i la rapidesa de la instal·lació, amb pantalles específiques per a la tecnologia LED, es podrien millorar sensiblement l'eficiència i l'estètica.
Coordinació de l'activitat: Àrea de projectes de Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya (FGC)
Període: 22 de juny de 2007 – 30 de juny 2009
Marc de programes de recerca innovació:
En tractar-se d'un sistema innovador en l'àmbit ferroviari, no s'han trobat referències al mercat.
Va ser necessari fer una prova pilot a finals de 2005 per poder valorar i validar una tecnologia que pogués complir amb els requeriments d'FGC.
Instal·lació d'una xarxa de banda ampla de radiocomunicacions tren-terra-tren per transmetre imatges des de l'interior dels trens als centres de control, a uns trams seleccionats per fer proves pilot amb l'objectiu d'incrementar la seguretat de les persones usuàries del ferrocarril.
Subministrament i instal·lació d'una xarxa de banda ampla de radiocomunicacions tren-terra-tren per a la transmissió d'imatges des de l'interior dels trens als centres de control, als trams de: Plaça Catalunya a Reina Elisenda i sortida túnel 1 i la zona de dipòsit del taller de Rubí de la línia Barcelona-Vallès; i Plaça Espanya i sortida túnel estació Cornellà i zona dipòsit del taller de Martorell de la línia Llobregat-Anoia i en les 22 UT 112 i les 42 UT 213.
La cobertura d'aquest sistema abasta els trams urbans de les dues línies: Barcelona-Vallès i Llobregat-Anoia.
L'objectiu d'aquesta instal·lació és incrementar la seguretat de les persones usuàries del ferrocarril portant les imatges de les càmeres existents dintre del tren al Centre de Comandament Integrat de Rubí, en temps real, per atendre eficaçment situacions conflictives, i poder recuperar gravacions fetes dins el tren des d'aquest lloc de comandament.
Portar a terme el projecte ha implicat: fer la instal·lació de la infraestructura de radiocomunicacions del tram urbà de la línia, realitzar les proves de funcionament en túnel, preparar els trens equipats amb CTTV de les dues línies (UT 112+213) tot i fent el disseny de l'equipament embarcat, realitzar les instal·lacions dels equips corresponents a les sales tècniques de les estacions de les dues línies, preparar la xarxa de fibra òptica troncal de tot el sistema, crear la xarxa Gigabit de comunicació entre els diferents punts del sistema i desenvolupar una part del programari d'integració amb el centre de control.
Els requisits dels sistema són:
Millora de la seguretat dels clients, ja que permet controlar i visualitzar des d'un lloc central les càmeres instal·lades dins dels trens (televigilància).
El sistema restarà dimensionat, pel que fa a l'ample de banda, per suportar altres serveis de valor afegit com per exemple: Internet, continguts informatius i d'entreteniment, telefonia IP, etc.
Imatges des de l'interior d'un tren
Esquema de funcionament de la transmissió d'imatges
Període: març de 2008 – desembre de 2008
Anàlisi de l'eficiència energètica de dues estacions representatives –una soterrada i l'altra a cel obert- per determinar els components que permetin estalviar energia, tant en construcció com en manteniment.
Anàlisi d'eficiència energètica de dues estacions representatives d'FGC (Muntaner com a soterrada i Sant Quirze a cel obert), per determinar els materials, les tecnologies i instal·lacions que permetin reduir el consum energètic, l'impacte ecològic i les despeses de manteniment.
Els resultats obtinguts serviran per definir el model de l'estació tipus energèticament eficient, apuntant millores en diferents tecnologies, per a considerar en els criteris de renovació d'equipaments i disseny d'estacions.
Coordinació de l'activitat: Direcció General del Transport Terrestre (Departament de Política Territorial i Obres Públiques)
Període: 15 de novembre de 2008 a 31 de desembre de 2008
Fer el seguiment de la qualitat del servei que ofereix el transport regular de viatgers a Catalunya.
És un projecte d'innovació en gestió.
L'objectiu és conèixer i fer el seguiment de la qualitat del servei que ofereix el transport regular de viatgers a Catalunya, la valoració de les persones usuàries de les diferents línies d'autobusos amb contracte programa l'any 2008 d'aspectes com l'accessibilitat, la informació, la freqüència, la puntualitat, l'atenció a la persona usuària, el confort, la netedat, el preu, etc. Les valoracions globals del servei han de servir per a poder calcular l'índex global de satisfacció (ISC) del conjunt de viatgers de les diferents línies amb contracte programa.
En les línies de baixa demanda, la metodologia s'haurà d'adequar a les seves característiques específiques.
A Catalunya hi ha 533 línies, de molt diversa tipologia, gestionades per 4 serveis territorials de Ports i Transports, i explotades mitjançant 164 concessions administratives per 72 empreses, que operen en un àmbit territorial constituït per comarques de característiques força diferenciades.
D'aquestes línies, 211 disposen de contracte programa, repartides per demarcacions de la manera següent: 79 a Barcelona, 40 a Girona, 18 a Lleida i 74 a Tarragona.
La metodologia garanteix la representativitat estadística per a aquelles línies amb una demanda anual superior a 75.000 viatgers/eres.
Productes derivats/aportació i beneficiaris:
El càlcul de l'indicador ISC pretén aconseguir la millora de l'administració del transport públic regular de viatgers per carretera a Catalunya, introduint la qualitat percebuda com a part fonamental de l'avaluació dels contractes programa en forma d'incentius o de penalització econòmica a la gestió dels concessionaris.
Coordinació de l'activitat: Direcció General de Transport Terrestre (Departament de Política Territorial i Obres Públiques)
Participants: Empreses concessionàries del transport regular de viatgers per carretera a Catalunya.
Període: gener de 2008 - desembre de 2008
Obtenir dades i determinar els indicadors del transport regular de viatgers per carretera a Catalunya.
L'Observatori del transport regular de viatgers per carretera a Catalunya és un butlletí de periodicitat anual que recull i publica les dades i els principals indicadors del sector elaborats segons les dades subministrades per les empreses de transport públic interurbà regular de viatgers per carretera, concessionàries de la Generalitat de Catalunya.
La metodologia de recollida d'informació ha estat remetre a les empreses concessionàries de transport regular a Catalunya una enquesta formalitzada amb les dades disponibles a la Direcció General del Transport Terrestre demanant la seva validació.
Per a l'adequada explotació i anàlisi de les respostes rebudes, després de la pertinent depuració, es du a terme l'agrupació de les línies regulars de viatgers d'acord amb un conjunt de variables, com ara el recorregut anual del servei, que identifiquen les línies amb una estructura similar des del punt de vista de costos de transport.
Així, segons el grup al qual pertanyen, el cost del combustible, personal, pneumàtics, etc., tindrà un pes diferent sobre el conjunt de costos de la línia.
Una limitació d'aquesta metodologia és que no es disposen de tots els indicadors de forma diferenciada per grups de línies.
Les empreses utilitzen els vehicles i destinen els/les conductors/ores a diferents línies, concessions i tipus de servei (regular discrecional, escolar, etc.) i, per tant, les ràtios que inclouen alguna de les variables només presenten un valor global que no és possible discriminar per línies.
Productes derivats/aportació i beneficiaris:
Instrument orientat a mantenir i millorar els serveis del sector del transport regular de viatgers per carretera, insubstituïbles des del punt de vista social i d'equilibri territorial, amb una actualització permanent de dades i indicadors.
Coordinació de l'activitat: Direcció General del Transport Terrestre (Departament de Política Territorial i Obres Públiques).
Període: de l'1 de juliol de 2008 al 30 de novembre de 2008
Millorar l'accés ferroviari al municipi de Ripollet.
A l'estudi es realitzen dues anàlisis cost-benefici:
Per al Tramvallès, entre la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB) i Montcada i Reixac, passant per les poblacions de Ripollet i Cerdanyola del Vallès.
Per a cinc actuacions possibles que permetrien donar accés ferroviari a Ripollet.
Les cinc alternatives considerades són: perllongament de l'L11 del Metro de Barcelona; variant de la línia el Papiol–Mollet del Vallès amb una nova estació a Ripollet; nova estació al polígon Can Salvatella amb un autobús d'aportació per comunicar-la amb Ripollet; construcció del tram del Tramvallès entre Montcada i Reixac i Ripollet, suposant que està en servei el tram UAB –Montcada i Reixac; i, per últim, nova branca del túnel d'Horta de Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya (FGC) que es bifurca a l'altura de Cerdanyola del Vallès i es dota de quatre estacions noves.
La selecció de les diferents propostes ferroviàries s'ha fet considerant les possibles alternatives des d'una triple perspectiva:
a) Viabilitat: valoració dels traçats des d'un punt de vista geomètric, tenint en compte els condicionants orogràfics, conjunt d'elements d'urbanització i infraestructures presents en el territori.
b) Funcionalitat: integració de la compatibilitat de l'alternativa amb la xarxa ferroviària existent i de les possibilitats de connexió amb altres serveis de transport públic.
c) Mobilitat: demanda per a cadascuna de les opcions.
L'anàlisi cost–benefici permet determinar la millor alternativa des del punt de vista del seu impacte socioeconòmic lligat a la mobilitat i s'haurà de completar amb d'altres estudis que valorin factors com l'impacte territorial, paisatgístic, ambiental, la viabilitat geotècnica, el mètode constructiu, etc., per acabar d'escollir l'alternativa més adient.
En aquesta anàlisi cost–benefici se suposa que la construcció de totes les infraestructures necessàries triguen tres anys i que entren en servei l'any de càlcul que és el 2016.
Es calcula la taxa interna de retorn (TIR) i el valor actual net (VAN) amb un període de retorn a 30 anys, amb una taxa de descompte del 5% i suposant que el benefici degut a cada alternativa creix un 2% anualment des de 2016.
Productes derivats/aportació i beneficiaris:
Metodologia d'avaluació d'alternatives infraestructurals per a la millora del servei de transport públic.
Coordinació de l'activitat: Direcció General del Transport Terrestre (Departament de Política Territorial i Obres Públiques)
Analitzar els resultats de l'Enquesta permanent del transport de mercaderies per carretera.
L'objectiu és analitzar els valors a l'Enquesta permanent de mercaderies per carretera (EPTMC) dels principals conceptes del sector de transport de mercaderies per carretera a Catalunya:
Per a cada un d'aquests conceptes s'analitza l'abast de l'enquesta EPTMC en relació amb la proposta de l'Enquesta de mobilitat de mercaderies (EMM) 2009 i també les principals dades que es poden obtenir de l'explotació de l'enquesta, el seu significat estadístic i algunes propostes de millora.
L'EPTMC és una investigació mostral de caràcter continu sobre les operacions de transport dels vehicles pesants amb matrícula espanyola com a mesura del grau d'activitat del sector.
L'enquesta està inclosa en el Pla estadístic nacional i segueix la metodologia establerta per a les enquestes de transport de mercaderies per carretera que, amb caràcter obligatori, estableix el Reglament comunitari 1172/98 de la Unió Europea.
La població objecte d'estudi és el conjunt d'unitats tractores i vehicles rígids o camions amb capacitat de carga útil superior a 3,5 tones i un pes màxim autoritzat superior a 6 tones.
L'enquesta s'adreça a les persones titulars dels vehicles i es recullen les operacions de transport iniciades durant una setmana pels vehicle seleccionats, 1.000 vehicles setmanals, durant les 52 o 53 setmanes de l'any.
El mostreig és aleatori estratificat segons els criteris de tipus de servei (públic o per compte d'altri i privat o per compte propi), àmbit de l'autorització i capacitat de càrrega.
Els resultats es refereixen als desplaçaments de mercaderies, que no necessàriament coincideixen amb els desplaçaments dels vehicles perquè quan es transporten dues classes diferents de mercaderies es considera que es realitzen dues operacions de transport, i també s'inclouen els desplaçaments sense mercaderies, entre punts de càrrega i descàrrega.
Anàlisi comparativa entre enquestes, evolució dels principals conceptes del sector per al període d'estudi i representació gràfica de les magnituds principals de l'EPTMC.
Evolució mercaderies generades i atretes de l'estranger
Principals fluxos interns a Catalunya (% tones transportades internament a Catalunya)