projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Dins del marc del Pla de recuperació del sector oví/cabrum de Catalunya, el Departament està portant a terme sèrie d'actuacions per tal de garantir la viabilitat del sector de l'oví a Catalunya.
Entre aquestes es destaquen les que tenen com a finalitat el reconeixement social del sector i la valorització de la carn de xai, tot donant a conèixer la seves qualitats sensorials i nutricionals, i gastronòmiques.
En aquest sentit s'ha realitzat jornades tècniques adreçades als prescriptors de la carn d'oví, carnissers i cansaladers-xarcuters, per donar-los a conèixer noves maneres d'especejar les canals d'oví per tal que puguin treure'n millor rendibilitat i a al vegada puguin recomanar noves presentacions i formes de cuinar als seus clients.
També s'ha editat un tríptic informatiu per donar a conèixer les característiques de la carn d'oví al consumidor, en el qual s'han incorporat un receptari que inclou unes receptes a partir d'una sèrie de talls que es proposen en el mateix tríptic, per una fer una cuina, ràpida, fàcil i gustosa dirigides al sector més jove dels consumidors, amb el mateix disseny s'ha editat un pòster per exposar a les botigues.
Pòster "Descobreix el xai i la seva cuina"
Receptes de cuina de productes amb DOP o IGP
En Robert és la tercera generació d'una empresa familiar de fruita nascuda als anys 60.
Soc pagès en una empresa familiar de tercera generació.
L'avi va començar a produir fruita als anys 60, desprès l'explotació va passar a mans del pare i ara estic jo davant de la producció.
A casa meva vindreu a collir nectarines.
Els arbres apadrinats estan ubicats a la comarca del Baix Segrià, al cor de la producció de la fruita d'os de Catalunya.
Us animo a consumir fruita de proximitat perquè es tracta de fruita de qualitat i sostenible.
A més, estareu ajudant a mantenir la pagesia i el medi rural.
És important que la ciutadania conegui la nostra fruita i la tasca que estem fent al camp.
És important que la ciutadania conegui la nostra fruita i la tasca que estem fent al camp català.
Data d'actualització: 25.07.2019
L'Eva produeix pomes emparades sota el segell de qualitat de la Indicació Geogràfica Poma de Girona.
Vaig començar en aquesta professió amb 17-18 anys ajudant el pare els caps de setmana a l'empresa que va crear el meu avi.
La feina se'm donava bé i m'agradava molt i vaig decidir quedar-m'hi.
Els arbres que s'apadrinaran estan a la comarca del Baix Empordà i produeixen pomes emparades sota el segell de qualitat de la Indicació Geogràfica Protegida (IGP) Poma de Girona, un certificat de qualitat i d'origen.
Us agraeixo l'interès per la producció de fruita catalana.
També aprofito per animar-vos a triar i a consumir les pomes d'aquí.
Descobrireu una fruita de molta qualitat i sostenible, i contribuireu al futur de la nostra pagesia i del medi ambient.
Els caps de setmana ajudava a l'empresa familiar.
M'agradava molt i vaig decidir quedar-m'hi.
La XCAC és un instrument que permet avaluar la renda i l'estructura de les explotacions agràries de Catalunya i l'impacte que la política agrària hi produeix.
Actualment, no hi ha cap altra font estadística ni estudi que reculli aquestes dades econòmiques amb un criteri uniforme per a tots els sectors productius, des dels conreus i els serveis fins a la ramaderia.
L'exercici 2014 va ser un any de canvi de format, els criteris i el contingut de la fitxa estadística de la Unió Europea (RICA); per aquest motiu no són comparables els resultats dels anys anteriors al 2014 amb els posteriors si no s'apliquen certes correccions complexes, de manera que es produeix un trencament de la sèrie estadística.
La publicació inclou dos tipus de resultats diferents:
Els resultats d'explotacions que s'han configurat a partir del model de resultats estàndard de RICA.
S'hi han afegit alguns indicadors més per complementar allò que podia faltar.
El compte analític per producte, que és el resultat econòmic obtingut per cada unitat de producte seguint els criteris majorment acceptats de la comptabilitat analítica o de costos.
Aquest format de resultats no es troba en cap altra xarxa comptable, en la UE (RICA) ni a escala estatal (RECA), i per tant, és una informació escassa en les fonts estadístiques.
La mostra d'explotacions utilitzada per calcular els resultats i indicadors són les explotacions col·laboradores de la XCAC que inclou un màxim de 663 explotacions agràries catalanes amb una distribució representativa per orientacions procutives (OTE), dimensió econòmica (DE) i territori.
Les explotaicons de l'Observatori de la Vinya i el Vi estan incloses a la mostra.
L'estudi que us presentem, Anàlisi dels comptes econòmics del sector agroalimentari 2008-2011, consisteix en l'explotació, per als distints sectors del complex agroalimentari, de les informacions incloses en la base de dades SABI (Sistema d'Anàlisi de Balanços Ibèrics), en la qual hi figuren els balanços que les empreses espanyoles presenten al Registre Mercantil.
Aquest exercici ja es va efectuar l'any 2009 amb dades corresponents als exercicis del 2006 i el 2007.
Enguany, però, hem volgut ampliar-lo i millorar-lo, tot afegint-hi el repertori de xifres corresponents als anys 2008, 2009, 2010 i 2011 i introduint-hi determinades innovacions metodològiques que ens permeten centrar l'anàlisi en les empreses catalanes.
El document és útil per a constatar de quina manera les empreses del sector han enfrontat la fase més aguda de la crisi.
La recessió ha exercit un impacte directe sobre els seus comptes de resultats, però una bona part han aconseguit mantenir l'activitat i posar les bases per a la represa.
Òbviament, no existeix un comportament uniforme.
L'evolució de les empreses varia substancialment en funció de moltes circumstàncies: el segment d'activitat, la dimensió econòmica o la capacitat d'endeutament són alguns dels principals paràmetres que en determinen el desenvolupament i que s'estudien en el present treball.
La xifra de vendes de les empreses analitzades va ultrapassar, l'any 2011, els 21.655 milions d'euros, la qual cosa equivalia a gairebé un 11% del PIB català d'aquell moment.
Aquesta dada permet aproximar-se amb precisió a la importància del sector, que constitueix un dels motors de l'economia del país i que genera productes d'alt valor afegit que permeten l'expansió comercial més enllà de les nostres fronteres.
Tot partint d'aquesta premissa, l'estudi facilita, a través de les sèries històriques de magnituds i de la comparació de distintes ràtios, l'anàlisi i la detecció de febleses i fortaleses, per la qual cosa creiem que ha d'afavorir una reflexió seriosa sobre matèries com la competitivitat, l'obertura de mercats o la diversificació de l'oferta...
Una de les principals fonts d'informació sobre el consum de fertilitzants són les dades que publica l'Asociación Nacional de Fabricantes de Fertilizantes (ANFFE).
Les dades publicades per l'ANFFE permeten fer un seguiment limitat de les pràctiques de fertilització a Catalunya, ja que només comptabilitzen el consum de fertilitzants minerals, i per tant, no recullen la fertilització orgànica, molt important a Catalunya.
D'altra banda, tampoc permeten conèixer el consum de fertilitzants segons tipus de conreu, ni per zones més concretes, ni la forma d'aplicació d'aquests.
En aquests context, el Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural (DAAM) va impulsar, en relació a l'any 2009, una enquesta amb l'objectiu d'obtenir aquesta informació i poder crear una estadística que permetés estimar el consum de fertilitzants a Catalunya amb més detall.
Per a l'any 2010, es dóna continuïtat a aquesta enquesta, millorant-ne diferents aspectes per intentar reflectir millor la realitat de les pràctiques de fertilització a Catalunya.
Entre d'altres, s'ha augmentat el nombre d'agricultors enquestats, s'han considerat les pastures permanents, i s'ha estratificat la mostra també segons superfície de regadiu i de secà, a més a més de per àmbit territorial i grup de conreu tal com s'havia fet l'any passat.
L'estudi Informe de la indústria, la distribució i el consum agroalimentaris a Catalunya 2016.
Avanç 2017 i 2018, elaborat per la Direcció General d'Alimentació, Indústries i Qualitat Agroalimentàries, és el 17è volum d'una sèrie de butlletins anuals que tenen com a objectiu actualitzar les dades oficials disponibles i analitzar els principals canvis conjunturals del sector agroalimentari català.
L'informe es divideix en 2 parts.
A la Part I de l'informe es presenten estadístiques, indicadors per donar una visió general de les principals magnituds de la indústria agroalimentària catalana, extrets de fonts oficials i referits als anys 2016, 2017 i 2018 quan ha estat possible, i s'estructura en 8 capítols.
A la Part II s'elabora la informació equivalent a nivell sectorial, i del complex agroalimentari català pels anys 2015 i 2016, a partir de les dades publicades per l'Institut d'Estadística de Catalunya (IDESCAT) i el Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació (MAPA). donant així continuïtat als anteriors Informes que el Departament ve publicant cada any des del 1998.
Em els 6 capítols d'aquesta part es tracten els principals sectors industrials agroalimentaris.
El Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació, a través del Centre de Ciència i Tecnologia Forestal, ha elaborat aquesta Guia per orientar les explotacions agràries a fer inversions en biomassa, que posa a disposició del sector dades específiques i raons per fer el canvi cap a fonts d'energia més sostenibles.
Aquesta guia informa sobre tipus i característiques d'aquestes fonts d'energia renovables, les característiques d'aquests tipus d'instal·lacions, la seva demanda energètica, i l'anàlisi de la inversió en l'àmbit de diferents tipus d'explotacions agràries.
Aquest document aporta coneixements sobre tipus de biomassa agroforestal que trobem a Catalunya i sobre diferents tipus de calderes; facilita consells pràctics a l'hora d'utilitzar biomassa; i posa exemples d'instal·lacions en granges de porcí, avicultura i hivernacles en flor.
Facilita dades de consums, estalvi, imports i termini de recuperació de la inversió, comparant diferents fonts energètiques.
Amb tot, recomanacions i casos pràctics amb dades econòmiques que seran d'interès dels titulars alhora de fer inversions en les seves explotacions
Aquest Pla, liderat pel Departament d'Agricultura, permet coordinar les polítiques interdepartamentals en matèria d'R+I+T adreçades al sector agrari, agroalimentari i forestal de Catalunya, amb la finalitat de reforçar i consolidar la competitivitat i la sostenibilitat d'aquests sectors través d'una R+I+T de qualitat, integradora, eficaç i eficient en els recursos.
En la redacció del Pla han participat: el Departament d'Empresa i Coneixement, a través d' ACCIÓ i de la Direcció General de Recerca, l' Institut de Recerca i Tecnologia Agroalimentàries (IRTA), la Universitat de Lleida (UdL) i el Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació.
En l'elaboració del Pla hi han participat més de 400 persones entre centres de recerca i universitats, empreses, agrupacions de productors i administracions públiques amb vinculació amb els sectors agrari, agroalimentari o forestal de Catalunya.
El Pla estratègic defineix 42 línies d'actuació orientades a augmentar la competitivitat i la sostenibilitat del sector agrari i agroalimentari a través de l'R+I+T, estructurades en 6 objectius estratègics:
Aquesta memòria és un breu recull de les actuacions que s'han portat a terme durant el 2017 en compliment del Pla estratègic d'R+I+T agroalimentària de Catalunya 2013-2020.
De les actuacions realitzades al 2017 destaquen, entre altres:
L'actuació del Departament es materialitza en els àmbits relacionats amb les polítiques d'agricultura, de ramaderia i pesca així com les referents a les activitats cinegètiques i la pesca fluvial, el desenvolupament del món rural, la vigilància, control i col·laboració en la gestió del medi natural, i la protecció i prevenció integrals del medi ambient, mitjançant el cos d'agents rurals, els boscos. i la indústria agroalimentària i les polítiques d'alimentació.
La memòria 2018 del Departament d'agricultura, ramaderia, pesca i alimentació (DARP) pretén ser un resum sintètic de l'acció de govern endegada per la Conselleria durant aquest període.
Quant als àmbits d'actuació, cal destacar l'aprovació, mitjançant Acord de Govern de 12 de juny de 2018, de l'Estratègia marítima de Catalunya 2030 i del primer Pla estratègic (2018-2021); l'actualització del Programa de desenvolupament rural 2014-2020 (aprovada el 19 de novembre de 2018) per adequar l'esmentat Programa a les necessitats de les persones beneficiàries i per garantir el compliment preceptiu de les directives europees; el nou Acord del Codi de Bones Pràctiques comercials (CBPC) signat el dia 10 de desembre de 2018, i la posada en marxa per part del DARP de noves actuacions en la lluita contra el malbaratament alimentari.
També cal destacar el compromís del Departament en matèria de transparència de manera que, juntament amb l'explicació de l'activitat anual que es realitza, la ciutadania pugui accedir a les dades obertes que periòdicament es posen a disposició seva per poder-les utilitzar lliurement de manera senzilla i còmoda.
Els operadors agroalimentaris han d'assegurar que els productes que comercilaitzen s'ajusten a la normativa de qualitat, per la qual cosa han d'establir procediments per garantir que els processos d'elaboració compeixen els requisits de qualitat i perquè es pugui comprovar al veracitat de la informació de l'etiquetatge, en particular allò relatiu a les categories de qualitat establertes, als ingredients utilitzats, a l'ús de distintius de qualitat, a les menscions indicades pels operadors i al compliment dels requisitis d'etiquetatge.
La Xarxa Comptable Agrària és un instrument que permet avaluar la renda de les explotacions agràries de Catalunya i l'impacte que la política agrària produeix en elles.
Ofereix una visió de totes les quantificacions disponibles sobre l'activitat agrària a partir de les dades comptables.
Aquesta estadística s'elabora en el marc del conveni de col·laboració amb el Ministerio de Agricultura, Alimentación y Medio Ambiente.
La metodologia es basa en el programa de la Red Contable Agraria Nacional (RECAN) iniciada els anys setanta a Espanya i integrada des de l'any 1986 en la Xarxa d'Informació Comptable Agrícola (RICA) comunitària -que es regeix pel Reglament CE 1217/2009- amb l'adaptació de la metodologia a la nova situació normativa.
Alguns altres conceptes específics d'aquest tipus d'anàlisi són:
Unitat de Dimensió Econòmica de l'explotació agrària(UDE): és la unitat de mesura comunitària per determinar la mida d'una explotació, la dimensió econòmica d'una explotació es determinarà en funció de la seva producció estàndard total i s'expressarà en euros.
Coeficients de Producció Estàndard (PE): corresponen al valor monetari de la producció bruta al preu de sortida de l'explotació, i es calculen per Comunitat Autònoma, utilitzant dades bàsiques mitjans al llarg d'un període de referència de cinc anys, centrat en l'any de referència dels mateixos.
La Producció Estàndard Total (PET) d'una explotació es calcula multiplicant, per cada activitat, el seu coeficient de PE, pel número d'unitats d'aquesta activitat (hectàrees o caps de ramat); posteriorment, s'agreguen els valors obtinguts per cada activitat de l'explotació.
El valor de la PE es correspon amb la dimensió econòmica (DE) de l'explotació.
Unitat de Treball Any (UTA): Les dades de treball en l'explotació s'expressen en unitats de treball any.
Una UTA equival al treball que fa una persona a temps complet durant un any.
Superfície Agrícola Utilitzada (SAU): És el conjunt de la superfície de les terres llaurades i de les terres per a pastures permanents.
Les terres llaurades inclouen els conreus herbacis, els guarets, les hortes familiars i les terres dedicades a conreus llenyosos.
Unitat Ramadera (UR): És la unitat de mesura de la càrrega ramadera d'una explotació.
S'obté aplicant un coeficient a cadascuna de les espècies i tipus per poder presentar, en una mateixa unitat d'equivalència, les diferents espècies: vaques lleteres, oví i cabrum, porcí, aviram.
Marge Brut Estàndard (MBS): El marge brut d'una explotació és la diferència entre el valor monetari de la producció bruta total i el valor de certs costos directes inherents a aquesta producció.
El Marge brut estàndard és una mesura indirecta de marge brut, que s'obté mitjançant el càlcul d'un coeficient normalitzat en l'àmbit de comunitat autònoma, expressat en unitats monetàries / hectàrea o cap de bestiar.
Sempre s'utilitza un període base de tres anys consecutius per a calcular el valor mitjà.
Estudi dels exercicis comptables de 2014 a 2016 [PDF]
El Departament va presentar el 22 de juliol de 2014 a la Comissió Europea el Programa de Desenvolupament Rural (PDR) de Catalunya per al període 2014 - 2020, en el termini previst dins la negociació de la nova Política Agrària Comuna (PAC).
El procés de programació del PDR ha comptat amb una àmplia participació pública, articulada a través del portal d'Agricultura accessible des de e-Catalunya.
Aquest es va iniciar el mes de novembre passat, amb una primera fase per valorar els documents de diagnosi i la priorització de les necessitats identificades, i es van recollir també aportacions en l'anàlisi DAFO i en les necessitats, i una segona fase al mes de maig on es va posar a consulta l'estratègia, les mesures, assignació pressupostària, així com la delimitació de les zones rurals.
Durant el procés de construcció del PDR 2014-2020, el departament ha estat acompanyat dels membres del Comitè de Seguiment del PDR, que, mitjançant grups de treball, han col·laborat en la seva elaboració.
El PDR preveu una despesa pública total de 810,4 milions d'euros, dels quals el Govern de Catalunya n'aporta el 50%, amb una inversió global que representa de més de 403 milions d'euros.
El nou PDR per al període 2014-2020, s'estructura a partir de 4 grans eixos d'acció:
Els documents estan redactats en castellà, atès que així s'han lliurat a la Comissió per a la seva aprovació.
El document PDR ha estat objecte de diverses revisions i modificacions.
La versió vigent i consultable és la 8.1.
Es tracta de la modificació anual de 2019, aprovada per Decisió D'execució de la Comissió C (2020) 807 final de 7 de febrer del 2020, que introdueix millores en diversos aspectes del programa, com ara:
Versió vigent i consultable: 8.1 (aprovada el 7 de febrer de 2020)
Estratègia d'informació i publicitat
Els criteris de selecció són les condicions que estableix l'Autoritat de gestió per classificar els projectes i assegurar així la priorització de l'ajuda a aquells projectes que millor atenguin les necessitats identificades en l'anàlisi DAFO i els objectius i estratègia que estableix el Programa de desenvolupament rural de Catalunya 2014-2020 (PDR).
per la qual es crea el Comitè de Seguiment del Programa de desenvolupament rural de Catalunya 2014-2020.
Full informatiu del Programa de Desenvolupament Rural de Catalunya 2014-2020 publicat per la Comissió Europea
La Política Marítima de Catalunya té especial cura de la dimensió mediambiental i, per tant, de la sostenibilitat associada a la nova estratègia, especialment en la preservació dels ecosistemes marins que són els garants de la provisió de serveis a la societat.
Eina de país consensuada entre tots els departaments que interpel·la el conjunt de la societat i posa les bases per a una política marítima pròpia.
Amb aquest instrument Catalunya reivindica la seva condició de país marítim i la rellevància de l'economia blava sostenible com a motor econòmic.
El Consell Català de Cogestió Marítima és l'organisme que durà a terme la governança de l'Estratègia, basant-se en els principis de democràcia horitzontal i de participació de tots els agents amb interessos en els diferents àmbits marítims.
L'Estratègia te com a horitzó l'any 2030 i gira al voltant dels quatre àmbits d'actuació següents:
El Pla estratègic consta de 89 línies d'actuació
Primera Estratègia Marítima per a Catalunya
en relació amb l'Estratègia marítima de Catalunya.
Els operadors agroalimentaris han d'assegurar que els productes que comercilaitzen s'ajusten a la normativa de qualitat, per la qual cosa han d'establir procediments per garantir que els processos d'elaboració compeixen els requisits d'autenticitat i de qualitat i per comprovar la veracitat de la informació de l'etiquetatge, en particular, de les característiques dels olis.
Aquest fulletó pretén donar una eina a l'agricultor que li permeti avaluar, en cada cas, la quantitat de nitrogen que cal aportar al cultiu de blat ou i de l'ordi.
El model que es presenta, consisteix principalment en l'aplicació de l'anomenat mètode de la balança de nitrogen, que per les seves característiques permet abordar en una primera fase i de manera general aquesta problemàtica.
Aquesta metodologia del balanç del nitrògen, desenvolupada al sud de França, adaptada a les nostres condicions agroclimatològiques, ens permet de presentar aquests càlculs.
De sempre, les dejeccions ramaderes han estat considerades un recurs valuós per a la terra, per aportar nutrients als conreus, per mantenir un sòl esponjós i ric, amb capacitat de retenir aigua i evitar la seva pèrdua en erosió, i, en definitiva, per tenir collites més bones.
Aquest coneixemtn ancestral es va anar enriquint de generació en generació, amb aportacions sobre què s'ha de fer amb els fems per millorar-ne la qualitat, sobre el temps d'espera fins a l'aplicació, sobre com barrejar-los, sobre les qualitats específiques de cada un, sobre com apilar-los i voltejar-los i, fins i tot, sobre com es pot tenir en compte l'efecte de la lluna.
D'alguna manera, el concepte de tractament estava implícit en la cultura tecnològica del sector...
Aquest document és una guia simple sobre els tractaments que el mercat pot oferir actualment, i té per objectiu un apropament al coneixement d'aquestes tecnologies per tal de posar a l'abast del lector la terminologia bàsica sobre el tema, els avantatges i els inconvenients de cada solució i les dades bàsiques per decidir cap on s'ha d'enfocar aquesta solució.
L' Estratègia de Creixement Blau (Comissió Europea, 2012) considera el turisme costaner i marítim un dels cinc àmbits prioritaris que poden contribuir al desenvolupament sostenible i la creació d'ocupació en economia blava.
A Catalunya, el turisme és un dels sectors econòmics més importants i depèn directament de la integritat ecològica de les zones litorals i marines, un dels seus recursos més importants.
Garantir l'equilibri entre la quantitat i la qualitat de les activitats marítimes recreatives en relació a la capacitat de càrrega dels espais marins, permet vetllar per l'ús racional i sostenible dels recursos naturals dels què depèn l'economia blava.
La pesca és una altre àmbit de l'economia blava que depèn directament del bon estat dels ecosistemes i recursos marins.
L'aplicació de la Política Pesquera Comú (PPC), garanteix que l'activitat pesquera professional i recreativa, així com l'activitat aqüícola, siguin mediambientalment sostenible a llarg termini, i que la seva gestió sigui coherent per assolir uns beneficis econòmics, socials i del treball equilibrats.
Cal tenir present que l'èxit en l'assoliment dels objectius de desenvolupament sostenible de l'economia blava depèn en gran mesura de l'aplicació d'un sistema eficaç de control que en garanteixi el compliment dels seus principis i obligacions.
La Direcció General de Pesca i Afers Marítims del Departament d'Agricultura, d'acord amb el marc normatiu i competencial vigent, elabora i aprova el Pla general de control i d'inspecció de la pesca i els afers marítims de la Generalitat de Catalunya.
Aquest document planifica la pressió de control i inspecció en matèria de pesca i afers marítims competència de la Generalitat de Catalunya al territori català, amb l'objectiu d'optimitzar els recursos disponibles per a vetllar pel compliment del marc normatiu aplicable, garantir l'ús racional i sostenible dels recursos naturals i assolir els objectius de la PPC a Catalunya.
Pla general de control i d'inspecció de la pesca i afers marítims de la Generalitat de Catalunya