En aquest apartat us oferim una sèrie de recursos que intenten analitzar la dimensió qualitativa i quantitativa de l'associacionisme cultural i la cultura popular al nostre país.
Estudis i treballs tècnics sobre consum i participació cultural, polítiques culturals, economia de la cultura, anàlisis sectorials i d'estadístiques i d'altres dades d'actualitat
El Departament de Cultura, amb la col·laboració de la Federació d'Ateneus de Catalunya i l'ajut de tècnics de l'empresa BCF Consultors, ha desenvolupat la primera eina dissenyada per tal que els ateneus, de forma autònoma, puguin realitzar l' avaluació de l'impacte social de la seva entitat en el seu entorn.
Aquesta eina ja està a disposició de la Federació i de tots els ateneus de Catalunya.
En qualsevol cas, està pensada perquè els ateneus puguin posar-la en marxa de manera progressiva.
La nova eina podrà avaluar, per exemple, l'impacte que un servei o activitat concreta té entre les persones usuàries o permetrà conèixer com les persones d'una població s'identifiquen amb els seus valors i serveis.
Aquesta nova metodologia pretén mesurar els efectes socials de les interaccions dels ateneus malgrat que són intangibles.
Per a realitzar-la, s'exclou explícitament de l'estudi els altres tipus d'impacte, com l'econòmic i el cultural, i es restringeix a aquelles conseqüències que es produeixen arrel de la interacció social de l'equipament amb les persones quant a membres d'una comunitat.
Així, l'eina permetrà identificar mancances, oportunitats i amenaces per tal de poder prendre decisions o generar estratègies per tal de maximitzar l'impacte social de l'entitat i de les seves activitats.
Informació sobre la metodologia
El Consell de l'Associacionisme Cultural, com a màxim òrgan consultiu del Departament de Cultura en relació amb l'associacionisme en l'àmbit de la cultura popular, té –entre d'altres funcions– la d'elaborar de forma regular un informe sobre l'estat de la cultura popular i l'associacionisme cultural.
Amb aquesta finalitat, s'ha recollit la informació i les xifres sectorials per obtenir una imatge realista de l'estat dels diversos àmbits del sector a finals de 2019.
El resultat ens dona a conèixer no només dades sobre l'estat actual de les entitats, sinó també què en pensen sobre la situació dels seus àmbits respectius.
Aquest document ha de servir per a analitzar i estudiar aquells punts coincidents i que són susceptibles de millora, amb l'objectiu últim d'orientar les polítiques públiques dels propers exercicis
Informe del Consell de l'Associacionisme Cultural
En aquest treball es posa de manifest la importància que han tingut i tenen a Catalunya les escoles de música vinculades a les bandes.
Es calcula que en l'actualitat més de 4.000 alumnes reben formació en aquestes escoles.
Aquest estudi ha estat elaborat per l'antropòloga Maite Hernàndez sota la direcció de M. Carme Jiménez de l' Institut Ramon Muntaner (IRMU) i promogut pel Consell Nacional de la Cultura de les Arts (CoNCA).
A la majoria de països europeus hi ha un consens cada cop més generalitzat entorn la necessitat i els avantatges que comporta la mesura del valor econòmic del tercer sector.
A més de proporcionar eines d'avaluació de l' impacte global de les polítiques dedicades al tercer sector, permet reduir la distància entre el coneixement que es té del valor econòmic del sector i el seu valor social.
En aquest sentit, el Gabinet Tècnic i la DGCPAC han impulsat conjuntament la realització de treballs orientats a quantificar el valor econòmic de l'activitat del tercer sector cultural a Catalunya, entenent com a tal el conjunt de fundacions, federacions i associacions que desenvolupen la seva activitat en l'àmbit cultural.
A més d'un estudi general sobre el tercer sector, s'han analitzat tres casos pràctics de manifestacions festives (les festes de Sant Martirià de Banyoles, les Falles d'Isil i l'Aquelarre de Cervera) per tal de mesurar el seu impacte real sobre el territori.
Els resultats d'aquests estudis van fer palesa la importància per l'economia local que tenen les festes populars: l'any 2012, les Falles van deixar gairebé 370.000 € a les Valls d'Àneu, mentre que l'Aquelarre va generar més de 760.000 € a la comarca de la Segarra.
Una de les qualitats que més identifica, des de temps llunyans i encara ara, la societat catalana, és la seva capacitat associativa.
La societat civil ha sabut sempre agrupar-se i organitzar-se per tal d'assolir uns determinats objectius, que segons els temps i les circumstàncies, han estat de caràcter ben divers: polítics, econòmics, culturals, religiosos, socials, laborals, esportius, etc., però que en tots els casos han influït decisivament en el desenvolupament d'un teixit social molt ric, divers i actiu, i en la creació d'una arrelada consciència popular de la catalanitat.
L'associacionisme cultural engloba el conjunt d'entitats jurídiques sense ànim de lucre que duen a terme activitats de promoció i difusió de la cultura en els seus diferents àmbits, caracteritzades pel voluntarisme i la participació dels seus associats.
Cal subratllar l'estreta relació que hi ha entre l'associacionisme cultural i el calendari festiu pel fet que una bona part d'aquest associacionisme s'articula al voltant de les festes populars i tradicionals.
El Pla de l'associacionisme cultural es proposa com un instrument de planificació i d'estructuració de les futures accions polítiques vinculades a l'associacionisme i a la cultura popular.
Partint del reconeixement de la important tasca que duu a terme el gruix d'entitats culturals, i de la seva aportació a la societat catalana, el Govern vol atorgar més protagonisme al món associatiu per treballar conjuntament en benefici de les persones i de la societat.
Les mesures d'actuació incloses en el Pla es realitzaran al llarg del període 2014 - 2016.
Algunes d'aquestes tenen dates concretes de celebració, mentre que altres tenen un treball continuat al llarg de tot el trienni.
Una de les actuacions incloses en el Pla de l'Associacionisme Cultural és la definició de plans de formació per al sector.
Per tal de conèixer quines són les necessitats formatives actuals de les principals federacions nacionals i per extensió del món associatiu cultural, es va encarregar un estudi centrat en enquestes personalitzades a les 32 federacions i confederacions existents, havent-se pogut realitzar un total de 27 aportacions de gran i cabdal importància.
Les conclusions d'aquest treball seran la base sobre la qual caldrà desenvolupar els futurs plans i actuacions en aquest àmbit.
Nombre d'entitats per àmbits culturals.
Aquesta gràfica mostra la distribució per àmbits d'activitat de les més de 4.000 entitats i associacions de cultura popular de Catalunya, reflectint la riquesa i diversitat d'un sector encapçalat per les entitats de cant coral, de dansa i de diables i bestiari.
Propostes per a l'elaboració d'un Pla de formació del sector.