projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Les infraccions es qualifiquen com a lleus, greus i molt greus, atenent la gravetat de la matèria, l'entitat econòmica dels fets constitutius de la infracció, la reiteració i el grau de culpabilitat de la persona responsable.
3 Les infraccions tipificades a l'apartat 1 són sancionades de la manera següent:
a) Les infraccions lleus, amb multes de 50.000 fins a 100.000 ptes.
b) Les infraccions greus, amb multes de 100.001 fins a 250.000 ptes.
c) Les infraccions molt greus, amb multes de 250.001 fins a 500.000 ptes.
Són autoritats competents per imposar les multes:
a) Els directors generals de Medi Natural i de Patrimoni Natural, en el cas de les multes lleus.
b) Els consellers d'Agricultura, Ramaderia i Pesca i de Medi Ambient, en el cas de les multes greus.
c) El Govern, en el cas de les multes molt greus.
Les infraccions se sancionen amb multes, la quantia de les quals es gradua atenent la gravetat de la matèria, l'entitat econòmica dels fets constitutius de la infracció, la reiteració i el grau de culpabilitat de la persona responsable.
Les autoritats competents per a imposar les multes i les quanties màximes d'aquestes són les que segueixen:
a) Els Directors Generals de Política Territorial i de Medi Rural, des de 50.000 fins a 100.000 pessetes.
b) Els Consellers de Política Territorial i Obres Públiques i d'Agricultura, Ramaderia i Pesca, fins a 250.000 pessetes.
c) El Consell Executiu, fins 500.000 pessetes o en quantia equivalent al benefici de la infracció si aquest benefici fos superior.
Són zones de protecció especial per als ocells (ZEPA) els espais on hi ha espècies de les incloses en l'annex I de la Directiva 79/409/CEE, del Consell, del 2 d'abril de 1979, relativa a la conservació dels ocells salvatges, i espècies migratòries no incloses en el dit annex però que arriben regularment.
En aquests espais s'han d'aplicar mesures de conservació especials per a assegurar la supervivència i la reproducció de les espècies d'ocells en llur àrea de distribució.
El Govern, d'acord amb el procediment establert per l'article 34 bis.3, ha de declarar zones de protecció especial per als ocells (ZEPA) els territoris més adequats en nombre i en superfície per a la conservació de les espècies d'ocells indicades en l'apartat 1.
En el cas de les espècies migratòries s'han de tenir en compte les necessitats de protecció de llurs àrees de reproducció, muda i hivernada i llurs zones de descans, i s'ha d'atorgar una importància especial a les zones humides, molt especialment a les declarades d'importància internacional.
Són zones especials de conservació (ZEC) els espais on hi ha hàbitats naturals d'interès comunitari i hàbitats d'espècies d'interès comunitari en els quals s'ha de garantir el manteniment o el restabliment, en un estat de conservació favorable, dels hàbitats naturals i de les poblacions de les espècies per a les quals s'ha designat el lloc.
Les zones especials de conservació (ZEC) són declarades pel Govern, amb la selecció prèvia com a llocs d'importància comunitària per la Comissió Europea, d'acord amb el que estableix la Directiva 92/43/CEE del Consell, del 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i la flora salvatges.
L'elaboració i la tramitació de la proposta d'espais perquè siguin seleccionats per la Comissió Europea com a llocs d'importància comunitària correspon al departament competent en matèria de medi ambient.
En la tramitació cal sol·licitar un informe del departament competent en matèria d'agricultura, ramaderia i pesca i dels altres departaments i organismes afectats per la proposta i s'ha de donar audiència a les corporacions locals interessades i als propietaris afectats.
Una vegada instruït l'expedient, s'ha d'elevar al Govern perquè aprovi la proposta.
A més de l'Administració de la Generalitat poden promoure reserves naturals i parcs naturals:
a) Les entitats locals que tenen competències urbanístiques d'acord amb la Llei del Sòl.
Cal que tota l'àrea proposada pertanyi a llur àmbit territorial.
Si també afecta l'àmbit d'altres entitats locals cal que es concertin expressament per a aquesta finalitat.
b) Els propietaris dels terrenys afectats, d'una manera individual o col·lectiva, d'acord amb les propostes corresponents i amb les associacions o entitats privades en els objectius socials de les quals consta la protecció de la natura.
Les propostes de reserves naturals i de parcs naturals han de contenir els estudis justificatius necessaris, la delimitació exacta de l'espai en qüestió, els criteris i les normes de protecció bàsics i la descripció detallada de l'organització de la gestió i els mecanismes de finançament que s'estableixen per a assolir els objectius plantejats, amb una justificació de llur viabilitat.
El Departament de Política Territorial i Obres Públiques, quan disposarà dels informes del Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca i dels altres Departaments i organismes afectats per les competències, amb una audiència prèvia de les corporacions locals interessades en l'actuació proposada i els propietaris afectats, si s'escau, ha de fer les actuacions necessàries per a la tramitació de les propostes.
En el termini màxim d'un any des que el promotor ha tramès la proposta, amb informe previ del Consell de Protecció de la Natura, els Consellers de Política Territorial i Obres Públiques i d'Agricultura, Ramaderia i Pesca eleven conjuntament al Consell Executiu la proposta de resolució que, en el cas que sigui favorable, ha d'anar acompanyada d'una proposta de declaració que contingui:
a) La delimitació de l'àrea objecte de l'actuació i, si s'escau, de la modalitat de protecció que aquesta pot contenir.
b) La definició dels objectius de protecció.
c) Les normes bàsiques de protecció d'aplicació immediata.
d) Els criteris d'ordenació del territori.
e) La composició i les funcions dels òrgans rectors.
g) La incorporació del territori objecte de la declaració al Pla d'Espais d'Interès Natural, si no hi ha estat inclòs anteriorment.
És aplicable a les zones afectades per les propostes de reserves naturals i de parcs naturals el que estableix l'article 19.
El termini a què fa referència l'article 19.2 és de dos anys.
L'Administració de la Generalitat ha de prendre les mesures procedents per a l'elaboració i l'actualització dels estudis bàsics sobre el medi natural necessaris per a la protecció i la gestió adequades.
També pot formular i tramitar plans especials per a la protecció del medi natural i del paisatge, d'acord amb el que estableix la legislació urbanística.
Abans que siguin aprovats definitivament aquests plans cal demanar informes al Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca, al Consell de Protecció de la Natura i als Ajuntaments afectats, a més dels altres establerts per la normativa urbanística vigent.
Aquests plans especials també poden ésser formulats i tramitats per les entitats locals amb competències urbanístiques, les quals han de demanar els informes al Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca, a més dels altres que són preceptius, i al Consell de Protecció de la Natura quan es tracta de plans especials que afecten el territori de més d'un municipi.
La suspensió de l'atorgament de llicències d'edificació i ús del sòl amb motiu de la redacció i la tramitació dels plans especials a què es refereix l'apartat 1 pot comprendre, per acord adoptat pels Departaments competents, a proposta de l'Administració que redacta i promou el pla especial, a més dels actes, regulats per l'ordenament urbanístic, la modificació de l'ús o de l'aspecte exterior dels edificis, els moviments de terres, la tala d'arbres i la col·locació de cartells de propaganda visibles des de vies públiques.
L'aprovació del pla especial implica la declaració d'utilitat pública de les obres i les actuacions previstes i la necessitat d'ocupació dels béns immobles i els drets afectats.
És aplicable el que estableixen els articles 64 i 68 de la Ley sobre Régimen del Suelo y Ordenación Urbana, de 9 d'abril de 1976.
Un cop un espai ha estat declarat protegit, els Ajuntaments afectats han d'adequar llur planejament urbanístic, en un termini de dos anys, a les directrius del pla especial de l'espai protegit.
Les disposicions d'aquesta Llei s'apliquen a tots els espais naturals de Catalunya.
S'entenen per espais naturals els que presenten un o diversos ecosistemes, no essencialment transformats per l'explotació i l'ocupació humanes, amb espècies vegetals o animals d'interès científic o educatiu i els que presenten paisatges naturals de valor estètic.
Gaudeixen de la consideració d'espais naturals de protecció especial els espais naturals als quals s'aplica qualsevol de les modalitats de protecció definides en el capítol IV.
El 12 de novembre de 2014, la Secció Tercera de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya va dictar Sentència en el recurs contenciós administratiu número 503/2010, interposat per Alfonso Güell Martos, Maria del Pilar Güell Martos, Juan Güell Martos, Proyectos inmobiliarios del Bages 2002 SL, Verdhabitats SL, Studio Daniel SA, Promociones Inmobilarias Navarras Proinasa SL i Inmobiliaria Ruspe, SL, contra el Decret 146/2010, de 19 d'octubre, del Govern de la Generalitat de Catalunya, de declaració del Parc Natural de la Serra de Collserola i de les reserves naturals parcials de la Font Groga i de la Rierada-Can Balasc.
Sent ferma l'esmentada Sentència i en aplicació del que preveuen els articles 72.2 i 103 i següents de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa, escau donar publicitat a la seva part dispositiva, per la qual cosa,
Donar publicitat a la part dispositiva de la Sentència del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya de 12 de novembre de 2014 dictada en el recurs contenciós número 503/2010, que estableix, textualment traduïda, el següent:
Inadmetem, per manca d'acreditació del compliment dels requisits necessaris per entaular accions les persones jurídiques, el recurs contenciós administratiu interposat en nom i representació de Verdhabitats, SL i Studio Daniel, SA, rebutjant la mateixa causa d'inadmissibilitat respecte d'Inmobiliaria Ruspe, SL, Proyectos inmobiliarios del Bages 2002, SL i Promociones Inmobiliarias Navarras, SL (PROINASA).
Estimem el recurs contenciós administratiu interposat en nom i representació del Sr.
Juan Güell Martos, Inmobiliaria Ruspe, SL, Proyectos Inmobiliarios del Bages 2002, SL i Promociones Inmobiliarias Navarras, SL (PROINASA), contra el Decret del Departament de Medi Ambient i Habitatge de la Generalitat de Catalunya número 146/2010, de 19 d'octubre, de declaració del Parc Natural de la Serra de Collserola i de les reserves naturals parcials de la Font Groga i de la Rierada-Can Balasc, decret que anul·lem atès que inclou dins dels límits de l'esmentat parc natural el sector nord-oest de Pedralbes, que ha de quedar exclòs del seu àmbit.
Sent ferma aquesta Resolució (article 107.
2 de la Llei jurisdiccional), l'Administració ha de publicar la seva part dispositiva en els mateixos diaris oficials en els quals, en el seu moment, es va publicar l'aprovació definitiva de la figura de planejament d'actuacions".
Barcelona, 16 de febrer de 2017
Secretària de Medi Ambient i Sostenibilitat
El 19 de setembre de 2016, la Secció Tercera de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya va dictar Sentència, en el recurs contenciós administratiu número 517/2010, interposat per Rústica y Urbana del Vallès, SA, contra el Decret 146/2010, de 19 d'octubre, del Govern de la Generalitat de Catalunya, de declaració del Parc Natural de la Serra de Collserola i de les reserves naturals parcials de la Font Groga i de la Rierada-Can Balasc.
Sent ferma l'esmentada Sentència i en aplicació del que preveuen els articles 72.2 i 103 i següents de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa, escau donar publicitat a la seva part dispositiva, per la qual cosa,
Donar publicitat a la part dispositiva de la Sentència del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya de 19 de setembre de 2016 dictada en el recurs contenciós número 517/2010, que estableix, textualment traduïda, el següent:
"Desestimem la inadmissibilitat d'aquest recurs contenciós administratiu en els termes argumentats en el Fonament de Dret Segon, estimem aquest recurs contenciós administratiu interposat a nom de l'entitat Rústica y Urbana del Vallés SA, contra el Decret 146/2010, de 19 d'octubre, del Departament de Medi Ambient i Habitatge de la Generalitat de Catalunya de declaració del Parc Natural de la Serra de Collserola i de les reserves naturals parcials de la Font Groga i de la Rierada-Can Balasc, publicat en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya de 29 d'octubre de 2010, en virtut del que s'ha explicitat amb anterioritat, i considerant la demanda articulada estimem la nul·litat de l'ordenació d'espais naturals establerta pel que fa als terrenys de referència -àmbit del Sector de Torre Negra- i queden exclosos d'aquest Decret.
S'imposen les costes d'aquest procés ocasionades a la part actora i a les parts condemnades, per meitat, extensiu a la prova pericial practicada".
Barcelona, 16 de febrer de 2017
Secretària de Medi Ambient i Sostenibilitat
El 28 de gener de 2014, la Secció Tercera de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya va dictar Sentència, en el recurs contenciós administratiu número 478/2010, interposat per JOSEL, SL, contra el Decret 146/2010, de 19 d'octubre, del Govern de la Generalitat de Catalunya, de declaració del Parc Natural de la Serra de Collserola i de les reserves naturals parcials de la Font Groga i de la Rierada-Can Balasc.
Sent ferma l'esmentada sentència i en aplicació del que preveuen els articles 72.2 i 103 i següents de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa, escau donar publicitat a la seva part dispositiva, per la qual cosa,
Donar publicitat a la part dispositiva de la Sentència del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya de 28 de gener de 2014 dictada en el recurs contenciós número 478/2010, que estableix, textualment traduïda, el següent:
"Que estimem aquest recurs contenciós administratiu interposat a nom de l'entitat Josel, SL, contra el Decret 146/2010, de 19 d'octubre, del Departament de Medi Ambient i Habitatge de la Generalitat de Catalunya de declaració del Parc Natural de la Serra de Collserola i de les reserves naturals parcials de la Font Groga i de la Rierada-Can Balasc, publicat en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya de 29 d'octubre de 2010, en virtut del que s'ha explicitat amb anterioritat, i considerant la demanda articulada, estimem la nul·litat de l'ordenació d'espais naturals establerta pel que fa als terrenys objecte del procés -àmbit del Sector de Torre Negra- i queden exclosos d'aquest Decret.
S'imposen les costes d'aquest procés ocasionades a la part actora i a les parts condemnades, per meitat, extensiu a les proves pericials practicades".
Barcelona, 16 de febrer de 2017
Secretària de Medi Ambient i Sostenibilitat
Denominació del fitxer: Activitats de pesca-turisme, turisme pesquer i aqüícola i demostracions de pesca.
a) Finalitat i usos previstos: registre de les persones físiques i representants de les persones jurídiques i dels centres que realitzen activitats de pesca-turisme, turisme pesquer i aqüícola i demostracions de pesca en aigües marítimes i continentals de Catalunya, per tal de permetre'n la identificació per part de l'Administració.
L'ús previst és el control, per part de les autoritats competents, del compliment de la normativa vigent.
b) Persones i col·lectius interessats o afectats pel subministrament de dades: persones físiques i representants de les persones jurídiques i dels centres que realitzen activitats de pesca-turisme, turisme pesquer i aqüícola i demostracions de pesca en aigües marítimes i continentals de Catalunya.
Les dades que es tractaran són les dades d'aquestes persones que per sí mateixes o organitzades com a centres reconeguts realitzen activitats regulades en aquest Decret.
c) Procedència de les dades: a través de la persona interessada o del seu representant legal, o de les bases de dades procedents de la direcció general competent en matèria de pesca i afers marítims.
d) Procediment de recollida de dades: a través de la comunicació prèvia d'inici d'activitat adreçada a la direcció general competent en matèria de pesca i acció marítima.
e) Estructura bàsica del fitxer i descripció del tipus de dades de caràcter personal incloses:
Dades de caràcter identificatiu de les persones físiques i representants de les persones jurídiques i dels centres que realitzen activitats de pesca-turisme, turisme pesquer i aqüícola i demostracions de pesca en aigües marítimes i continentals de Catalunya:
Nom i cognoms, i sexe de les persones físiques titulars, de les persones representants de la persona jurídica i dels centres, adreça postal i electrònica, NIF/NIE o número de passaport.
Número d'identificació del/dels vaixell/s (NIB), llista de registre a la que pertany/en i dades relatives a les assegurances.
f) Cessions de dades de caràcter personal: no se'n preveuen.
g) Transferència internacional de dades: no se'n preveuen.
h) Òrgan responsable: subdirecció general competent en matèria de pesca i afers marítims.
i) Òrgan davant el qual es pot exercir el dret d'accés, oposició, rectificació i cancel·lació: direcció general competent en matèria de pesca i afers marítims (Diagonal, 523, telf.
j) Mesures de seguretat amb indicació del nivell exigible: nivell bàsic.
k) Sistema de tractament: parcialment automatitzat.
La disposició final 1 del Decret 81/1988 esmentat faculta el conseller o la consellera d'Agricultura, Ramaderia i Pesca perquè dicti les normes que calguin per al desplegament d'aquest Decret.
En aquest marc normatiu, l'objecte d'aquesta Ordre és l'aturada biològica de la modalitat d'arrossegament a les aigües interiors de la costa de Tarragona.
Les aturades biològiques han estat un dels eixos d'actuació de la política pesquera comuna de la Unió Europea en relació amb la reducció de l'esforç pesquer, i han facilitat la reproducció i la supervivència durant els estadis de repoblament d'alevins d'algunes de les espècies objectiu de l'arrossegament i altres modalitats pesqueres.
Per a l'any 2013 s'ha previst un calendari de vedes progressiu que s'inicia al mes de gener a les costes gironines, amb l'objectiu de protegir els alevins de gamba, i es desplaça en temps i en latitud cap a les comarques de Tarragona en defensa de l'etapa reproductiva de les principals espècies de peixos que són objecte de la modalitat de pesca d'arrossegament.
L'establiment dels períodes de pesca continguts en aquesta disposició han estat consultats a la federació territorial de confraries de pescadors de Tarragona.
El Decret 336/2011, de 10 de maig, de reestructuració del Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural, estableix a l'article 22.d), entre les funcions que corresponen a la Direcció General de Pesca i Afers Marítims, la de proposar la regulació normativa en matèria d'ordenació pesquera i de gestió de recursos marins.
Dins les aigües interiors de Catalunya i per a la modalitat de pesca d'arrossegament, s'estableixen per a les comarques de Tarragona les zones i els períodes de veda següents:
Àrea marítima compresa entre la demora de 176o, traçada des de la central tèrmica del terme municipal de Cubelles, en situació 41o 12'2 de latitud nord i 1o 39'4 de longitud est i la demora de 123o traçada des de la gola sud del riu Ebre, en situació 40o 40'9 de latitud nord i 0o 51'30 de longitud est, des de l'1 de maig de 2013 fins al 30 de juny de 2013, ambdós inclosos.
Àrea marítima compresa entre la demora de 123o traçada des de la gola sud del riu Ebre, en situació 40o 40'9 de latitud nord i 0o 51'30 de longitud est i la demora de 133o traçada des de la desembocadura del riu Sénia, en situació 40o 31'5 de latitud nord i 0o 31' de longitud est, des de l'1 de juliol de 2013 fins a l'1 de setembre de 2013, ambdós inclosos.
Es modifica l'article 23 de la Llei 1/1986, del 25 de febrer, de pesca marítima de Catalunya, que queda redactat de la manera següent:
"a) Els directors dels Serveis Territorials del Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca, en els casos d'infraccions lleus i greus.
"b) El director o directora general de Pesca i Afers Marítims, en el cas d'infraccions molt greus."
8.1 Es crea la Comissió d'Artesania Alimentària, que serà integrada per:
El Director General de Producció i Indústries Agro-alimentàries del Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca.
El Director General de Comerç i Consum del Departament de Comerç, Consum i Turisme.
El Director General de Promoció de la Salut del Departament de Sanitat i Seguretat Social.
El Subdirector General d'Artesania del Departament d'Indústria i Energia.
Un representant del Departament de Sanitat i Seguretat Social.
Un representant del Departament de Comerç, Consum i Turisme.
Un representant del Departament d'Indústria i Energia.
Fins a tres representants de les organitzacions professionals relacionades amb l'activitat artesanal alimentària.
Un representant de les Cambres Oficials de Comerç i Indústria.
Un representant de les organitzacions de consumidors.
8.2 Els vocals representants d'entitats i organitzacions seran nomenats pel Conseller d'Agricultura, Ramaderia i Pesca, a proposta de les entitats representades.
De la denominació, l'objecte i l'àmbit de la Llei
De la tipificació de les infraccions
Infraccions en matèria de transaccions comercials i condicions tècniques de venda i en matèria de preus
De la qualificació de les infraccions
De la responsabilitat per infraccions
Tancament de l'empresa infractora
Tancament d'empreses que no reuneixen els requisits legals
De la publicitat de les sancions
De les obligacions dels administrats
De la prescripció i la caducitat de les infraccions
Prescripció i caducitat de les infraccions
Dels òrgans competents per a imposar sancions
De la coordinació i la cooperació institucionals
Coordinació i cooperacions institucionals
Cooperació de les organitzacions socials
El Consell de Ministres, en la seva reunió del dia 3 d'octubre de 1980, va aprovar mitjançant el Reial Decret 2687/1980 l'acord de la Comissió Mixta Administració de l'Estat - Generalitat de Catalunya, relatiu al traspàs de Serveis de l'Estat a la Generalitat de Catalunya en matèria de Fires Interiors, reforma d'estructures comercials i disciplina de mercat.
D'acord amb el que disposa la Disposició transitòria sisena, apartat 2, de l'Estatut d'Autonomia de Catalunya,
Article únic.- Que es doni publicitat en el Diari Oficial de la Generalitat al Reial Decret 2687/1980, sobre traspàs de serveis de l'Estat a la Generalitat de Catalunya en matèria de fires interiors, reforma d'estructures comercials i disciplina de mercat.
Barcelona, 16 de desembre de 1980.
De l'atenció farmacèutica en el nivell d'assistència primària
Dels serveis farmacèutics del sector sanitari
Els serveis farmacèutics del sector sanitari
De l'atenció farmacèutica en els centres d'assistència hospitalària, socio-sanitària i psiquiàtrica
L'atenció farmacèutica en els centres hospitalaris sòcio-sanitaris i psiquiàtrics
De la distribució de medicaments
Centres distribuïdors de productes farmacèutics
De la dispensació i la distribució de medicaments veterinaris
De les condicions i els requisits dels establiments i els serveis d'atenció farmacèutica
Condicions dels establiments i els serveis farmacèutics
Requisits d'instal·lacions i funcionament
De la formació continuada dels farmacèutics
De la promoció i la publicitat dels medicaments
Informació, promoció i publicitat dels medicaments
Clausura i tancament dels establiments, els centres i els serveis farmacèutics