Salut Pública s'adhereix al Dia Mundial de l'obesitat, aquest 4 de març, i alerta de la importància d'abordar les causes profundes de l'excés de pes
Més de la meitat de la població de Catalunya té excés de pes, segons dades de l'ESCA 2018, un factor que augmenta amb l'edat i s'agreuja entre els grups socials menys afavorits i en les persones sense estudis o només amb estudis primaris.
Entre la població de 18 a 74 anys, el 36,3% té sobrepès (43,6% d'homes i 29,1% de dones), i el 14,9% obesitat (15,7% homes i 14% dones).
La prevalença d'obesitat és més elevada en les classes més desfavorides (14,1% la classe III i 3,9% la classe I), sobretot en els nens (18,8% dels de classe III i 4,0% dels de classe I).
La diferència entre la proporció de població de 6 a 12 anys amb excés de pes és de 12,6 punts percentuals segons la classe social (entre la classe més benestant i la menys afavorida).
Respecte a la població de 6 a 12 anys, el 35,6% té excés de pes, el 25,0% té sobrepès i el 10,6% té obesitat.
L'excés i el sobrepès afecta igual nens i nenes, però l'obesitat és més freqüent en els nens (13,6%) que en les nenes (7,2%).
Dia Internacional de l'Obesitat
La Federació Internacional d'Obesitat proposa el dia 4 de març per celebrar el Dia Mundial de l'Obesitat, per conscienciar la societat sobre la creixent epidèmia d'obesitat, les seves repercussions per a la salut i la importància de mantenir un pes saludable.
L'obesitat és un problema de salut crònic, complex i multifactorial, d'inici habitual a la infància i a l'adolescència, que te com a origen una interacció genètica i ambiental, on els factors socioeconòmics, l'entorn i els estils de vida hi juguen un paper molt rellevant.
Requereix un abordatge de salut pública, tant pel nombre de població afectada com perquè les causes es troben moltes vegades fora del sistema sanitari i tenen que veure amb els determinant socials de la salut.
També per la seva relació amb l'aparició o agreujament d'altres problemes de salut crònics: incrementa el risc de malalties cardiovasculars, diabetis tipus 2, determinats tipus de càncer, hipertensió arterial, artrosis, gota... i ocasiona una disminució tant de la qualitat com de l'esperança vida de les persones afectades.
En la població infantil i juvenil aquest fet és més preocupant, si es tenen en compte els seus efectes en la salut actual de l' infant i jove i la constatació que l'obesitat infantil és un predictor important de l'obesitat en la vida adulta.
El lema escollit aquest any "Les arrels de l'obesitat són profundes" vol anar més enllà de la visió l'exclusivament biomèdica ja que l'obesitat es tracta d'una problema multifactorial que requereix un abordatge pluridisciplinari que integri la multicausalitat del fenomen.
L'obesitat està estabilitzada tant en adults com en infants
En adults, des del 2010 fins al 2014, la tendència de l'obesitat va ser creixent i a partir d'aquest any es manté estable fins al moment actual.
En població infantil, entre el 2006 i el període 2013-2014 la prevalença de sobrepès va disminuir, a partir de llavors i fins al període 2016-2017 la tendència va ser creixent i en el darrer període estudiat (2017-2018) es manté estable.
La prevalença d'obesitat continua decreixent, tant en nens com en nenes.
En quant als estils de vida que condicionen l'obesitat
Pel que fa a l'oci actiu, els infants entre 3 i 14 anys mostren prevalences lleugerament inferiors entre les classes més desfavorides i quan la mare té estudis primaris o no té estudis, tot i que no s'han detectat diferències estadísticament significatives
La diferència entre la proporció de població de 3 a 14 anys que fa un consum freqüent de productes hipercalòrics és d'11,2 punts percentuals segons la classe social (entre la classe més benestant i la menys afavorida).
Per nivell d'estudis, la diferència absoluta en la prevalença de consum freqüent de productes hipercalòrics és de 21,3 punts segons el nivell d'estudis de la mare o del primer progenitor (entre progenitores amb estudis universitaris i amb estudis primaris o sense estudis), i de 19,0 punts segons el nivell d'estudis del pare o del segon progenitor.
Les dades de les mesures realitzades en els centres de salut mostren també grans diferències segons l'entorn socioeconòmic amb prevalences que son més de 9 vegades superiors en àrees de nivell socioeconòmic baix en relació a les que tenen un nivell socioeconòmic alt.
El PAAS i el model de prevenció i control de l'obesitat
Per fer front al problema, i d'acord amb l'estratègia mundial de l'OMS i de la NAOS (Estratègia per a la Nutrició, Activitat Física i Prevenció de l'Obesitat), del Ministeri de Sanitat, el Departament de Salut va dissenyar el Pla Integral per a la Promoció de l'Activitat Física i l'Alimentació Saludable (PAAS).
El Pla integra accions a l'àmbit educatiu, comunitari, de salut i laboral.
Aquest pla es basa en l'evidència que diu que els abordatges intersectorials, multifactorials i integrals són els més efectius per promoure la salut.
El PAAS vol arribar a tota la població d'acord amb les seves necessitats, promoure l'equitat i l'aprofitament dels recursos ja existents i treballa per capacitar els professionals i les persones, per generar entorns promotors de salut i per actuar sobre els determinants de la salut.
S'emmarca en el Pla Interdepartamental i intersectorial de Salut Pública (PINSAP), coordinat per l'Agència de Salut Pública de Catalunya (ASPCAT).
En el marc del PAAS s'han dut a terme un seguit d'accions per prevenir l'obesitat actuant sobre l'entorn per fer fàcils les opcions saludables i sobre la població en general i sobre els professionals, per promoure estils de vida saludables.
Es destaquen: la guia "Petits canvis per menjar millor", les guies sobre alimentació saludable en l'etapa escolar i en la primera infància, les revisions de les programacions de menús escolars i els programes comunitaris de prevenció de l'obesitat infantil.
També és va elaborar un decàleg de consells per prevenir l'obesitat infantil.
L'any 2019 també s'ha iniciat la implantació del model de prevenció i atenció a l'obesitat infantil a Catalunya, a partir de les experiències territorials existents i de la revisió de la millor evidència científica disponible i en col·laboració amb societats científiques i entitats relacionades.
A grans trets, els seus objectius són promoure un entorn saludable –escola, espais de lleure, comunitat, etc.- i millorar la capacitat dels equips d'atenció primària en l'abordatge, especialment de la infermera, acompanyada d'altres professionals de suport, com dietistes-nutricionistes.
També es pretén homogeneïtzar la intervenció d'altres dispositius de suport i garantir la continuïtat assistencial entre nivells i professionals.
El model s'està pilotant a La Mina, i començarà en Breu en Osona i diverses zones de Tarragona.