projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Els certificats de règim urbanístic, en cas que es refereixin a finques que no siguin susceptibles d'obtenir llicència directament, i també els informes a què fa referència l'article 73 tenen una vigència de sis mesos, i l'alteració, dins d'aquest termini, de les determinacions i previsions que es facin constar en aquests documents, pot donar dret a les persones titulars del dret d'iniciativa a la indemnització de les despeses en què hagin incorregut per l'elaboració dels projectes que esdevinguin inútils.
Les persones particulars poden demanar informes referits a l'aprofitament urbanístic d'una finca concreta a l'ajuntament competent, que ha de notificar els certificats pertinents en el termini d'un mes des de la presentació de la sol·licitud en el registre general de l'ajuntament.
El certificat d'aprofitament urbanístic a què es refereix l'apartat 1, si la finca objecte de consulta és edificable, té una vigència de sis mesos, a comptar des de la notificació a les persones interessades.
En tot cas, constitueix revisió del planejament general l'adopció de nous criteris respecte a l'estructura general i orgànica o el model d'ordenació o de classificació del sòl preestablerts, i també l'alteració del planejament general vigent que consisteix en la modificació de la classificació del sòl no urbanitzable i que comporta, per si mateixa o conjuntament amb les modificacions aprovades en els tres anys anteriors, un increment superior al 20% de la suma de la superfície del sòl classificat pel planejament general com a sòl urbà i del classificat com a sòl urbanitzable que ja disposi de les obres d'urbanització executades.
L'adaptació del planejament general municipal a les determinacions dels plans directors urbanístics de delimitació i ordenació d'àrees residencials estratègiques a què fa referència l'apartat 1.f de l'article 56 no requereix en cap cas la revisió del planejament general municipal.
c) Definir l'estructura general que cal adoptar per a l'ordenació urbanística del territori i establir les pautes per a fer-ne el desenvolupament, sens perjudici de la definició i desenvolupament d'altres elements integrants de l'estructura general del territori que puguin dur a terme els plans especials regulats en la lletra e de l'article 67.1.
Els plans d'ordenació urbanística municipal han de reservar per a la construcció d'habitatges de protecció pública, amb caràcter general, com a mínim, el sòl corresponent al 20% del sostre que es qualifiqui per a l'ús residencial de nova implantació, tant en sòl urbà com en sòl urbanitzable.
Els plans d'ordenació urbanística municipal també poden qualificar sòl per a la construcció d'habitatges objecte d'altres mesures d'estímul de l'habitatge assequible establerts per la legislació corresponent.
En el cas de plans d'ordenació urbanística municipal de municipis de més de deu mil habitants i capitals de comarca, i de modificacions de plans d'ordenació urbanística municipal de qualsevol municipi que comportin un canvi en la classificació del sòl no urbanitzable, s'ha de reservar per a la construcció d'habitatges objecte d'altres mesures d'estímul de l'habitatge assequible, com a mínim, el sòl corresponent al 10% del sostre que es qualifiqui per a l'ús residencial de nova implantació, tant en sòl urbà com en sòl urbanitzable.
Les comissions territorials d'urbanisme, a proposta municipal, poden disminuir les reserves que estableix aquest apartat en els sectors amb densitats inferiors a vint-i-cinc habitatges per hectàrea que, per llur tipologia, no siguin aptes per a la construcció d'habitatges protegits.
El planejament urbanístic general o derivat, segons que correspongui, ha de determinar la localització concreta de les reserves per a la construcció d'habitatges de protecció pública mitjançant la qualificació de terrenys per a aquesta finalitat, la qual es pot vincular a un règim específic de protecció pública.
a) Costejar i executar les obres i els treballs necessaris per a conservar el sòl i la seva massa vegetal en l'estat legalment exigible o per a restaurar aquest estat, en els termes previstos en la normativa que sigui d'aplicació.
c) Costejar i, si s'escau, executar les obres o instal·lacions necessàries per a donar compliment a la resta de condicions que exigeixi el pla especial o l'acord d'aprovació del projecte, respecte a l'obtenció de subministraments, assoliment de nivells de sanejament adequats o altres serveis.
L'autorització d'obres i usos en sòl no urbanitzable ha de garantir en tots els casos la preservació d'aquest sòl respecte al procés de desenvolupament urbà i la màxima integració ambiental de les construccions i les activitats autoritzades.
L'administració actuant no participa en les càrregues d'urbanització dels terrenys amb aprofitament urbanístic que rep en compliment del deure de cessió de sòl amb aprofitament que preveuen els articles 43 i 45.1.a, els quals s'han de cedir urbanitzats.
L'administració actuant participa en les càrregues d'urbanització dels terrenys amb aprofitament urbanístic que rep en compliment dels deures de cessió de les persones propietàries, llevat que el sòl estigui reservat expressament, i consti degudament en el Registre de la Propietat, per a atendre necessitats d'habitatge, mitjançant promoció pública d'habitatges en règim de lloguer o de cessió temporal d'ús, i que, en aquest cas, l'administració mantingui la titularitat dominical del sòl al llarg d'un termini mínim de trenta anys.
A aquests efectes, s'admeten també les fórmules jurídiques que comporten la dissociació del domini.
En el supòsit que la reserva a què es refereix l'apartat 1 sigui parcial, la participació de l'administració actuant en les càrregues d'urbanització ha d'ésser proporcional al percentatge de sòl no reservat.
a) Cedir a l'administració actuant, gratuïtament, dins el sector de sòl urbanitzable en què siguin compresos els terrenys, el sòl necessari per a edificar el sostre corresponent al 10% de l'aprofitament urbanístic del sector, excepte en els supòsits següents:
En el cas de les àrees residencials estratègiques, les persones propietàries han de cedir el sòl necessari per a edificar el sostre corresponent al percentatge que el pla director urbanístic estableixi, que pot ésser de fins a un 15% de l'aprofitament urbanístic del sector.
En el cas que mitjançant una modificació del planejament urbanístic general s'estableixi un nou sector de sòl urbanitzable o una reordenació general d'un sector ja existent que comporti la transformació global dels usos establerts pel planejament, les persones propietàries han de cedir el sòl corresponent al 15% de l'aprofitament urbanístic del sector, o el percentatge superior que la modificació del planejament urbanístic general estableixi d'acord amb l'article 94.6, i que pot ésser de fins el 20%.
En el cas que mitjançant una modificació del planejament urbanístic general s'incrementi el sostre edificable, la densitat de l'ús residencial o la intensitat de l'ús industrial, o es transformin els usos de determinades parcel·les del sector, les persones propietàries, a part de la cessió ordinària que correspongui al sector, han de cedir el sòl corresponent al 15% de l'increment de l'aprofitament urbanístic o el percentatge superior que la modificació del planejament urbanístic general estableixi d'acord amb l'article 94.6, i que pot ésser de fins el 20%.
a) Cedir a l'administració actuant, gratuïtament, dins el sector de sòl urbanitzable en què siguin compresos els terrenys, el sòl necessari per a edificar el sostre corresponent al 10% de l'aprofitament urbanístic del sector, o al percentatge que el pla director urbanístic estableixi per a les àrees residencials estratègiques, que pot ser de fins a un 15% de l'aprofitament urbanístic del sector.
a) Cedir a l'administració actuant, gratuïtament, dins el sector de sòl urbanitzable en què siguin compresos els terrenys, el sòl necessari per a edificar el sostre corresponent al 10% de l'aprofitament urbanístic del sector.
b) En els supòsits de modificació del planejament urbanístic general que estableix l'article 43.1, en els quals el percentatge es pot reduir fins al 80%, d'acord amb l'article 94.6.
Els propietaris o propietàries de sòl urbanitzable delimitat tenen dret al 90% de l'aprofitament urbanístic del sector, referit a llurs finques, excepte en els supòsits següents:
b) En els supòsits de modificació del planejament urbanístic general que estableix l'article 45.1.a, en els quals el percentatge es pot reduir fins al 80%, d'acord amb l'article 94.6.1.
Els propietaris o propietàries de sòl urbà no consolidat, en els supòsits regulats per l'article 43, tenen dret al 90% de l'aprofitament urbanístic del sector o del polígon d'actuació urbanística, referit a llurs finques, excepte en el cas de les àrees residencials estratègiques, en les quals aquest percentatge es pot reduir fins al 85%.
Els propietaris o propietàries de sòl urbanitzable delimitat tenen dret al 90% de l'aprofitament urbanístic del sector, referit a llurs finques, excepte en el cas de les àrees residencials estratègiques, en les quals aquest percentatge es pot reduir fins al 85%.
Els propietaris o propietàries de sòl urbà no consolidat, en els supòsits regulats per l'article 43, tenen dret al 90% de l'aprofitament urbanístic del sector o del polígon d'actuació urbanística, referit a llurs finques.
Els propietaris o propietàries de sòl urbanitzable delimitat tenen dret al 90% de l'aprofitament urbanístic del sector, referit a llurs finques.
Constitueixen el sòl urbanitzable els terrenys que, d'acord amb el que estableix l'article 3, el pla d'ordenació urbanística municipal corresponent consideri necessaris i adequats per a garantir el creixement de la població i de l'activitat econòmica, i els terrenys que els plans directors urbanístics delimitin com a àrees residencials estratègiques.
Per a la transformació urbanística d'un sector de sòl urbanitzable delimitat, cal la formulació, la tramitació i l'aprovació definitiva d'un pla parcial urbanístic, excepte en el cas de les àrees residencials estratègiques, l'ordenació detallada de les quals s'estableix pel corresponent pla director urbanístic.
Constitueixen el sòl urbanitzable els terrenys que el pla d'ordenació urbanística municipal corresponent consideri necessaris i adequats per a garantir el creixement de la població i de l'activitat econòmica, d'acord amb el que estableix l'article 3.
Per a la transformació urbanística d'un sector de sòl urbanitzable delimitat, cal la formulació, la tramitació i l'aprovació definitiva d'un pla parcial urbanístic.
Per a la transformació urbanística d'un sector de sòl urbà no consolidat subjecte a un pla de millora urbana, cal la formulació, la tramitació i l'aprovació definitiva d'un pla de millora urbana, excepte en el cas de les àrees residencials estratègiques, l'ordenació detallada de les quals s'estableix pel corresponent Pla director urbanístic.
Consulta sobre la legalitat i la constitucionalitat d'orientar la política fiscal corporativa del Govern a l'objecte d'homogeneïtzar els processos i mecanismes interns de tramitació dels tributs que recauen sobre el sector públic de la Generalitat de Catalunya, i alhora refermar el paper de l'Agència Tributària de Catalunya com una Administració fiscal prestadora de serveis a les altres administracions
Dictamen 93/2018, de 24 de maig.
Consulta que formula el president de la Generalitat de Catalunya en relació amb la publicació del Decret 2/2018, de 19 de maig, pel qual es nomenen el vicepresident del Govern i els consellers i conselleres dels departaments de la Generalitat de Catalunya
Consulta sobre una proposició de llei de regulació de la segona activitat d'aplicació als cossos de Bombers de la Generalitat de Catalunya, de Mossos d'Esquadra i de les policies locals
DICTAMEN 329/2015, de 8 d'octubre.
Consulta en relació amb la interpretació de diversos aspectes de la Llei 19/2014, de 29 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern
Consulta formulada per la Diputació A sobre la validesa dels pactes i els acords negociats col·lectivament per les corporacions locals per a regular les condicions de treball del personal funcionari
Consulta en relació amb la viabilitat jurídica d'un acord de Govern a l'efecte d'implementar la Llei estatal 15/2014, de 16 de setembre, de racionalització del sector públic i altres mesures de reforma administrativa
Sobre la proposta de conveni entre l'Administració de la Generalitat i A, concessionària de la Generalitat de Catalunya, per a l'ampliació de l'autopista Montgat-Palafolls fins a la GI-600 (C-31/C-32) en el ramal accessori de Blanes a Lloret de Mar
Consulta sobre el reequilibri econòmic del contracte de concessió per a la redacció del Projecte constructiu, la construcció i l'explotació del tram de la via preferent C-17 (entre Centelles i Ripoll)
Consulta del Govern de la Generalitat sobre la signatura pel president de la Generalitat del Decret de nomenament de la Comissió de Control prevista en l'article 14.5 de la Llei 10/2014, de 26 de setembre, de consultes populars no referendàries i d'altres formes de participació ciutadana
DICTAMEN 11/2012 Consulta formulada per l'Ajuntament d'Arenys de Munt sobre l'aplicabilitat dels acords de personal funcionari dels ens locals que preveuen l'abonament de la totalitat del sou en els casos de baixes per incapacitat temporal
DICTAMEN 39/2011 Consulta de l'Autoritat Catalana de Protecció de Dades sobre el contingut del Projecte de Recomanació sobre la creació, modificació i supressió de fitxers de dades de caràcter personal de titularitat pública
DICTAMEN 179/2010 Consulta del Govern de la Generalitat sobre la situació jurídica del Tribunal Constitucional per la manca de renovació de quatre dels seus membres i per la manca de cobertura d'una vacant, i sobre els efectes d'aquesta situació en relació amb el coneixement dels recursos interposats contra l'Estatut d'autonomia de Catalunya
DICTAMEN 196/2009 Consulta de l'Ajuntament de Barcelona sobre l'abast de l'article 16.e) de la Llei 22/1998, de 30 de desembre, de la Carta municipal de Barcelona
DICTAMEN 233/2007 Consulta del conseller d'Innovació, Universitats i Empresa relativa als mecanismes i instruments previstos en l'ordenament jurídic per a l'avaluació i la consideració dels efectes en els sectors econòmics, socials i de les administracions públiques dels projectes de disposicions normatives
Consulta del Conselh Generau d'Aran sobre els procediments i òrgans competents per resoldre les sol·licituds d'autorització d'ocupació temporal de les forests de titularitat pública, així com per declarar la caducitat de les que foren atorgades
Consulta sobre els usos dels certificats digitals que emet l'Agència Catalana de Certificació
Consulta sobre l'abast de la potestat de les instruccions generals adreçades als operadors que pugui adoptar el Consell de l'Audiovisual de Catalunya per tal de garantir el compliment de la legislació vigent en l'àmbit de les competències de l'òrgan
Consulta sobre la incidència de la Sentència del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya de 16 de maig de 2003 envers el Projecte de decret de modificació del Decret 148/2001, de 29 de maig, d'ordenació ambiental de la instal·lació de telefonia mòbil i altres instal·lacions de radiocomunicació, que fou objecte del Dictamen 215/2003
Consulta sobre els enclavaments de municipis situats en comarques i províncies diferents a les quals pertany el propi municipi
Consulta sobre l'oficialització de la traducció de textos legals
Aplicabilitat a l'àmbit de les relacions de cooperació de la Generalitat amb les entitats locals de l'article 154.2 de la Llei 39/1988, reguladora de les hisendes locals, en relació amb l'article 84.2 del Reglament general de contractació quan els ens locals assumeixin obligacions econòmiques
DICTAMEN 35/1988, de 7 de setembre.
Consulta sobre la petició d'inscripció de l'Acadèmia de Doctors de Catalunya i Balears al Registre d'acadèmies de la Generalitat de Catalunya
Articulació de competències consultives entre el Consell d'Estat i la Comissió Jurídica Assessora
La Secció Tercera de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya, en data 24 de juliol de 2015 i 6 de novembre de 2015 ha dictat Sentència i interlocutòria d'aclariment de la mateixa en el recurs contenciós administratiu núm. 303/2011, interposat per la Junta de compensació del sector industrial carretera de Berga I-subsector 2 (Sant Fruitós de Bages), contra l'Acord de la Comissió d'Urbanisme de la Catalunya Central de 19 de juliol de 2010 d'aprovació definitiva de la modificació del Pla general d'ordenació de Sant Fruitós de Bages a fi de delimitar àmbits d'actuació per a la implantació d'infraestructures urbanístiques comunes de proveïment d'aigua potable
La part dispositiva de la Sentència esmentada, textualment traduïda, estableix:
"1: Rebutjar l'excepció d'inadmissibilitat oposada per les demandades.
"2: Estimar el present recurs contenciós administratiu ordinari núm. 303/2011, promogut per la Junta de compensació del sector industrial carretera de Berga I-subsector 2 (Sant Fruitós de Bages), contra el Departament de Territori i Sostenibilitat de la Generalitat de Catalunya, havent comparegut com a codemandat l'Il·lm.
Ajuntament de Sant Fruitós de Bages; i, en la seva conseqüència:
"2.1: Declarar nul·la de ple dret la modificació del Pla general d'ordenació del municipi de Sant Fruitós de Bages promoguda a fi de delimitar àmbits d'actuació per a la implantació d'infraestructures urbanístiques comunes de proveïment d'aigua potable, fent-se extensiva tal declaració de nul·litat a l'acord d'aprovació de la mateixa, adoptat el dia 19 de juliol de 2010 per la Comissió d'Urbanisme de la Catalunya Central (DOGC 5713-13.9.2010).
"2.2: Instar del Departament de Territori i Sostenibilitat de la Generalitat de Catalunya la publicació, a la seva costa, en el DOGC, de la present part dispositiva, una vegada aquesta hagi adquirit fermesa.
La part dispositiva de la Interlocutòria esmentada, textualment traduïda, estableix:
"1:- Que no escau aclarir la nostra sentència núm. 603, de 24 de juliol de 2015, recaiguda en la present interlocutòria del recurs ordinari núm. 303/2011, promogut per la Junta de compensació del sector industrial carretera de Berga I-subsector 2 (Sant Fruitós de Bages), contra el Departament de Territori i Sostenibilitat de la Generalitat de Catalunya, havent comparegut com a codemandat l'Il·lm.
Ajuntament de Sant Fruitós de Bages.
"2: Que escau completar la part dispositiva de la susdita sentència afegint al seu punt 2.1, després d'un punt i seguit, el següent pronunciament: 'i així mateix, declarar nul del ple dret l'article 122 del Decret 305/2006, de 18 de juliol, pel qual va ser aprovat el Reglament de la Llei d'urbanisme (DOGC 4682-24.7.2006).
Atès el que disposen els articles 104.1 i 107.2 de la Llei reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa, decideixo donar publicitat a la part dispositiva de la Sentència esmentada per a coneixement general.
Cap del Servei de Recursos i Reclamacions
En el desenvolupament de les seves funcions té la consideració de mitjà propi instrumental i de servei tècnic, de l'Administració de la Generalitat de Catalunya, dels ens, els organismes i les entitats que en depenen o que hi resten vinculades, i que tenen la consideració de poders adjudicadors, i dels ajuntaments, en els termes que es preveuen a l'article 152.3 de la Llei 2/2014, del 27 de gener, de mesures fiscals, administratives, financeres i del sector públic.
L'ens no pot participar en les licitacions públiques convocades pels poders adjudicadors respecte als quals té la consideració de mitjà propi instrumental i de servei tècnic.
L'estructura espacial correspon a un habitatge, que ha de formar una unitat de convivència de quinze places com a màxim, amb les habitacions i els banys corresponents, un menjador - sala d'estar, junts en un mateix ambient o bé separats en dos ambients diferents, amb una superfície mínima total de 2,5 m 2 per usuari, i una cuina o un espai per a preparar el servei de taula.
L'estructura espacial correspon a un habitatge, que formarà una unitat de convivència de 12 places com a màxim, amb les habitacions i els seus espais corresponents, banys, menjador-sala d'estar, o bé dos ambients diferents, amb una superfície mínima total de 2,5 m2 per resident, i una cuina o espai on es prepara el servei de taula.
En el cas de màquines o aparells automàtics, el subjecte passiu pot sol·licitar a la persona titular de la Delegació Territorial a Barcelona de l'Agència Tributària de Catalunya l'autorització per presentar l'autoliquidació i l'ingrés del tribut de màquines recreatives i d'atzar mitjançant suport magnètic.
En aquest cas, un cop concedida l'autorització, el subjecte passiu ha d'efectuar la presentació i ingrés esmentats segons el model que li subministri l'Agència Tributària de Catalunya.
91.1 La llicència de primera utilització l'ha de sol·licitar l'interessat dins el mes següent a la data d'acabament de les obres.
A aquest efecte, es considera acabada l'obra quan el facultatiu director lliuri un certificat en el qual s'acrediti, a més de la data de l'acabament, el fet que les obres s'han realitzat d'acord amb el projecte aprovat o les modificacions posteriors i les condicions imposades, i que l'edificació està en condicions de ser utilitzada.
91.2 Quan es tracti de primera utilització d'habitatges, a la sol·licitud de llicència s'ha d'acompanyar la documentació tècnica a què es refereix la Llei 24/1991, de 29 de novembre, de l'habitatge, aprovada pel Parlament de Catalunya.
91.3 El servei tècnic municipal ha d'efectuar la inspecció, i si comprova que l'edificació s'ajusta al projecte aprovat i a les condicions fixades per la llicència, informarà sobre la procedència de l'atorgament de la llicència de primera utilització.
En cas contrari, ha d'emetre l'informe procedent i s'ha d'acordar iniciar el corresponent expedient d'esmena i legalització, si s'escau, de les obres realitzades i no emparades per la llicència, i el procediment sancionador d'acord amb la legislació urbanística, quan sigui procedent.
Les variacions de detall es regeixen pel que disposa l'article 85.4 d'aquest Reglament.
91.4 El termini per concedir la llicència és d'un mes a comptar de la presentació de la sol·licitud.
Transcorregut aquest sense resolució expressa, es considera atorgada, d'acord amb el que estableix l'article 82 d'aquest Reglament.
91.5 La utilització i el gaudi dels serveis municipals relacionats amb l'ús de l'edificació poden restar condicionats a l'atorgament de la llicència de primera utilització, si així ho estableix amb caràcter general l'ens local, en l'exercici de la potestat reglamentària.
90.1 Estan subjectes a la llicència de primera ocupació o utilització les edificacions de nova construcció o que hagin estat objecte de modificació substancial o d'ampliació, quan per a l'autorització de les obres s'hagi exigit un projecte, d'acord amb l'article 75 d'aquest Reglament.
90.2 La llicència de primera utilització acredita el compliment de les condicions imposades en la llicència d'obres.
El Decret que reguli l'estructura orgànica del Consell Català de l'Esport precisarà la composició del Comitè Executiu, d'acord amb el que estableix l'article 4.1.
Mentre no es dugui a terme aquesta regulació, el Comitè estarà integrat, a més del/la president/a i el/la director/a, per les persones titulars dels òrgans següents:
a) La Subdirecció General de l'Esport.
b) El Servei de Planificació i Règim Interior.
c) El Servei d'Activitats Esportives.
d) El Servei de Docència i Investigació.
e) El Servei d'Equipaments Esportius.
f) El Servei d'administració Econòmica.
g) La Subdirecció General de Secretaria Tècnica, que exerceix la secretaria del Comitè.