projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
A través de la Delegació del Govern de Catalunya davant la Unió Europea, el document s'ha compartit amb més d'una quinzena d'institucions, organismes i xarxes regionals i sectorials d'àmbit europeu
El Departament d'Acció Exterior, Relacions Institucionals i Transparència, a través de la Delegació del Govern de Catalunya davant la Unió Europea, ha compartit amb més d'una quinzena d'institucions, organismes i xarxes regionals i sectorials d'àmbit europeu l'estratègia i les accions impulsades pels diversos departaments de la Generalitat per fer front a la COVID-19.
A l'enviament de la tramesa, el conseller d'Acció Exterior, Relacions Institucionals i Transparència, Bernat Solé, ha exposat que "volem ser una veu activa i forta a nivell internacional, i per això estem liderant aliances amb altres territoris i amb organismes i xarxes europees per treballar posicionaments conjunts i posar en comú bones pràctiques".
Per Solé, "és imprescindible aquesta tasca d'intercanvi internacional, perquè permet intercanviar mesures fetes amb una perspectiva local i regional i properes a la gent".
Ens en sortirem si som capaços de treballar conjuntament i compartir estratègies des d'un model descentralitzat i alhora en xarxa", ha recordat el conseller d'Acció Exterior.
Per la seva banda, la delegada del Govern de Catalunya davant la Unió Europea, Meritxell Serret, ha afegit que "ara més que mai, llancem una mirada global per trobar solucions locals, cooperant per trobar estratègies comunes adaptades a cada territori".
El document, que s'actualitzarà mensualment amb les noves mesures adoptades per la Generalitat, ha tingut una molt bona rebuda i ha estat el punt de partida per compartir experiències en la gestió de la pandèmia amb diversos actors internacionals.
Les mesures del Govern han estat incloses, per exemple, a la plataforma creada pel Comitè de les Regions on s'exposen pràctiques per fer front a la COVID-19 a diverses regions europees.
Al mateix temps, la gestió del Departament d'Acció Exterior s'ha vist reflectida en el posicionament conjunt dels Quatre Motors per a Europa (la xarxa que agrupa la Llombardia, Baden-Württemberg, Auvergne-Rhône-Alpes i Catalunya), on s'explica que "és crucial l'intercanvi de coneixements i experiències polítiques per ajudar-nos mútuament i compartir inspiració per al disseny de polítiques de gestió de l'emergència sanitària".
Alhora, també s'han intercanviat bones pràctiques amb altres regions europees, com la regió francesa de Nova Aquitània o les Açores, a Portugal.
A partir d'ara, la resta de delegacions del Govern l'utilitzaran per compartir experiències amb els actors dels països on Catalunya hi té presència.
Les accions de la Generalitat s'han fet arribar a la Comissió Europea, al Comitè de les Regions i a xarxes i think tanks de Brussel·les i serviran per intercanviar bones pràctiques
El Govern de Catalunya defensa la cooperació i la solidaritat entre territoris mediterranis en la declaració de la Mediterranean Cooperation Alliance (MCA), una plataforma de xarxes europees i mediterrànies que la Generalitat impulsa i recolza.
Catalunya hi participa per mitjà de la Conferència de Regions Perifèriques Marítimes (CRPM) i l'Euroregió Pirineus Mediterrània.
A més, en el marc de la MCA la Generalitat també col·labora molt estretament amb les xarxes MedCities i Arc Llatí, així com amb l'Euroregió Adriàtico-Jònica.
En una regió com la Mediterrània on la crisi generada per la COVID-19 farà encara més evident l'equilibri necessari entre desenvolupament econòmic i social i protecció de la biodiversitat, el manifest s'alinea amb el Green Deal de la Unió Europea i posa de manifest la prioritat de l'Estratègia mediterrània de Catalunya: el ferm compromís amb l'Agenda 2030, el suport a un espai mediterrani integrat i sostenible com a motor de creixement inclusiu i el foment del benestar de les persones.
"Com a xarxa de xarxes que cooperen juntes, la MCA és un exemple de solidaritat cooperacional en un moment de crisi sanitària deguda a la pandèmia de la COVID-19 que necessita i demana més unió que mai", subratlla el comunicat.
El text recorda que "la pandèmia ha demostrat que més enllà dels mers exemples d'egoïsme i unilateralitat, pot fer sorgir el millor de la humanitat: solidaritat, esforç col·lectiu i companyerisme a tots els nivells".
"La MCA vol que aquestes demostracions positives serveixin d'inspiració a totes les administracions públiques de la nostra regió mediterrània com la Unió Europea, la Unió per al Mediterrani, la Unió Africana, els estats, les regions, les ciutats", subscriu la declaració.
"Tot plegat per avançar junts cap a un objectiu comú: salvaguardar el benestar de les poblacions, recolzar les seves economies i, aprofitant les lliçons apreses de la crisi, adaptar les nostres formes de vida, cultura i consum cap a una major sostenibilitat dels serveis públics i privats i del medi ambient", remarca.
La MCA és un exemple de com la cooperació entre territoris pot servir per afrontar els reptes comuns dels ciutadans mediterranis.
Per això, la plataforma demana que es reforcin els fons que permeten la cooperació territorial europea dirigits al sud d'Europa i a la regió de la Mediterrània i insisteix en la importància de fer extensiva aquesta solidaritat als països veïns de la Mediterrània.
En el comunicat "La política de cohesió i el Green Deal, més vàlids que mai", el Govern de Catalunya aposta per la solidaritat cooperacional en un moment de crisi sanitària, econòmica i social
El president de l'Assemblea de les Regions d'Europa, Magnus Berntsson, el vicepresident del Govern, Pere Aragonès i el conseller d'Acció Exterior, Relacions Institucionals i Transparència, Bernat Solé, després de reunir-se telemàticament avui, manifesten la necessitat de que les regions europees tinguin un paper actiu en la concreció del fons europeu per la recuperació, per poder-hi compartir les seves problemàtiques i propostes específiques.
També consideren que aquests paquets d'estímul haurien de ser distribuïts entre les regions, tenint en compte el seu major coneixement de les necessitats derivades de l'emergència.
És per aquest motiu que l'ARE i el Govern de la Generalitat han acordat preparar i compartir un pla pel repartiment de fons europeus entre regions, que alhora contempli que les més afectades per la pandèmia tinguin accés preferent als fons de recuperació comunitaris.
Constaten que el treball en xarxa i un major pes dels territoris europeus en la reconstrucció s'està demostrant molt més lògic i més útil per la ciutadania, enfront dels models centralistes.
L'excessiva uniformització estatal en la gestió d'emergències com l'actual ha comportat, en alguns casos, ineficiències en la gestió.
És per això que coincideixen en la necessitat d'atendre les particularitats territorials i reforçar-ne la seva governança, especialment en el procés de desconfinament i l'avenç cap a la nova normalitat, així com en la reconstrucció econòmica i social derivada de la Covid-19.
També han consensuat la necessitat d'impulsar la reconstrucció després de la COVID-19 tenint en compte els Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS) fixats per Nacions Unides a l'Agenda 2030.
L'ARE i el Govern manifesten que no es poden posar en quarentena els objectius de sostenibilitat i que la reconstrucció s'ha de fer en base a polítiques de sostenibilitat ambicioses, que evitin la degradació de l'entorn natural, afavoreixi una economia al servei de les persones i financiï millor els sistemes de salut públics o d'assistència social.
Així mateix, també han acordat que Catalunya aculli la seu del Plenari de l'ARE el proper mes de novembre, que celebrarà el 35è aniversari de la institució, sent el primer plenari presencial des de l'inici de la pandèmia.
L'ARE i el Govern han acordat preparar i compartir un pla pel repartiment de fons europeus entre regions, que contempli que les més afectades per la pandèmia tinguin accés preferent als fons de recuperació comunitaris.
El document ha estat elaborat per l'equip de la Delegació del Govern de Catalunya davant la Unió Europea amb la col·laboració de tots els departaments de la Generalitat
La Delegació del Govern de Catalunya davant la Unió Europea, gràcies a la col·laboració de tots dels departaments de la Generalitat, elabora un document que agrupa les accions més rellevants adoptades pel Govern de Catalunya per fer front a la pandèmia global del coronavirus.
Document amb les mesures adoptades pel Govern de Catalunya per fer front a la pandèmia de la COVID-19 (actualitzat el 12 de juny del 2020)
Document amb les mesures adoptades pel Govern de Catalunya per fer front a la pandèmia de la COVID-19 (actualitzat el 4 de maig del 2020)
Document amb les mesures adoptades pel Govern de Catalunya per fer front a la pandèmia de la COVID-19 (actualitzat el 2 d'abril del 2020)
Si teniu qualsevol consulta sobre el document, podeu contactar l'equip de la delegació:
Consulteu el document que agrupa les accions més destacades de cada departament de la Generalitat de Catalunya per fer front a la pandèmia
A l'origen de Mashrabiya hi ha una passió comuna dels seus membres per la música otomana, centreasiàtica i índia.
Inspirant-se en els antecedents personals de cada artista que el compon, el trio ofereix un repertori de creacions basades en un profund coneixement de les arrels de la música modal oriental.
Aquests fins coneixedors i portadors d'herència consoliden una visió moderna i una gran llibertat en les seves peces, i dona a aquest trio un caràcter únic i serenitat comunicativa.
El trio sol estar format per Meira Segal tocant el ney, però aquest cop serà reemplaçada per Christos Bargas, també tocant el ney i el kaval.
Tristan Driessens farà vibrar les cordes del seu llaüt i la multi instrumentista catalana Míriam Encinas completarà el conjunt amb el so de la seva percussió marc iranià (bendir, daf), i la seva dilruba índia.
Durant el seu primer any, el grup va oferir concerts a Letònia, Portugal, Suïssa, Turquia, Bèlgica, el Marroc i Espanya, i va estar acompanyat per alguns grans percussionistes com Bijan Chemirani, Baltazar Molina o Yoni Ben-Dor.
Venen a Brussel·les com a trio per a compartir el millor de la seva música amb nosaltres.
Viatge musical amb elements des del barroc fins al segle XX.
De la monumental Chaconne de J.S. Bach fins l'íntima passió del concert de violoncel de Robert Schuman, passant per la dolça melancolia del Rèquiem de Popper, fins a les commovedores cançons de Franz Schubert amb arranjaments romàntics impetuosos de Ferenc Liszt i la màgia gairebé surrealista de la Sonata per a violoncel de Debussy.
Còctel musical, acompanyat de begudes i aperitius especialment barrejats amb elements relacionats amb els compositors, els seus països i els seus estils.
El domini.cat va néixer de manera oficial a la 1:04 (hora catalana) del 16 de setembre de l'any 2005.
És un domini de primer nivell per a la llengua i cultura catalanes i el gestiona la Fundació.cat.
Han passat 15 anys i en l'actualitat existeixen 108.428 dominis.cat.
Perquè un lloc web pugui fer servir aquest domini, ha d'estar en català o bé tenir relació amb la cultura catalana.
En aquest acte reflexionarem sobre el paper del domini.cat amb Carles Salvadó, president de la Fundació.cat, i Francesc Giralt, director de la fundació.
La xerrada serà moderada per la delegada del Govern davant la Unió Europea, Meritxell Serret.
Podeu seguir l'acte, que serà en anglès, a través d' aquest enllaç del canal de Youtube del Departament d'Acció Exterior, Relacions Institucionals i Transparència.
Delegació del Govern de Catalunya davant la Unió Europea
La crisi del coronavirus ha afectat les regions de tot Europa.
Com a resposta, els governs regionals han desenvolupat vàries mesures per fer front a l'epidèmia global.
La Unió Europea està treballant en un pla de recuperació ambiciós i les regions han de ser-hi al centre.
Les institucions europees han de tenir en compte el rol i la capacitat de les regions per donar resposta a la crisi ja que són les que es troben més a prop de la ciutadania i millor coneixen l'ecosistema de cada territori.
Els governs que integren els 'Quatre Motors pe Europa' (Baden-Württemberg, Llombardia, Alvèrnia-Roine-Alps i Catalunya) presentaran les seves estratègies de recuperació.
Aquest és un esdeveniment paral·lel que té lloc en el marc de la Setmana Europea de les Regions i les Ciutats.
Els governs que formen la xarxa dels 'Quatre Motors per Europa' són els encarregats de l'organització.
Cal formalitzar la inscripció aquí
Com ens definim depèn de molts factors: l'educació que hem rebut, allò en què creiem, amb qui compartim la nostra vida o com ens relacionem amb el nostre entorn físic.
La mirada dels altres també ens defineix.
Som, en part, allò que els de fora perceben de nosaltres.
Situada a la riba mediterrània, al sud de França, Catalunya és terra de pas i d'acollida, alhora que un territori divers en paisatges, amb una llengua pròpia i amb tradicions mil·lenàries i, al mateix temps, una economia diversificada i oberta a Europa i el món.
Un país que cada dia construeixen 7,5 milions de persones.
Un país amb 7,5 milions de futurs.
Palau Robert i Delegació del Govern de Catalunya davant la Unió Europea
En ocasió de la visita de la consellera d'Ensenyament, Meritxell Ruiz, la Delegació va presentar el desembre de 2016 el Centre de Documentació Català, que agrupa llibres que són rellevants per comprendre Catalunya en totes les seves vessants.
El Centre inclou el Fons Joan Misser, una donació del fill d'aquest intel·lectual i activista antifranquista, i pretén ser un lloc d'encontre de la història i la cultura catalanes per als catalans i catalanòfils a Brussel·les i Europa.
Un bon nombre d'obres es fixen en el paper de Catalunya com a actor europeu.
Fons que inclou la donació de llibres del periodista resident a Brussel·les Francesc Misser de la col·lecció sobre temàtica catalana del seu pare, Joan Misser.
L'acadèmic i activista antifranquista català va dedicar bona part de la seva vida a recopilar llibres sobre la història, la cultura, la llengua i la geografia catalanes des de l'exili a França (vegeu més avall la biografia completa).
Francesc Misser ha volgut que la Delegació tingui cura de més de dos-cents llibres perquè tothom que hi estigui interessat pugui consultar-los.
Entre les obres del Fons Joan Misser, destaquen sobretot les monografies històriques (en especial les que fan referència als comtats catalans, cròniques reials i l'expansió catalana a la Mediterrània), els tres volums de la Crònica de Jaume I i les tres obres de Bernat Desclot publicades per l'editorial Barcino entre 1926 i 1935.
El conjunt de guies i itineraris de diferents indrets del Principat editats entre els anys 20 i 30 del segle XX també té un valor únic.
Molts d'aquest llibres van ser editats pel Centre Excursionista de Catalunya.
També cal remarcar que el Fons inclou els llibres i opuscles que va escriure Joan Misser mateix.
Joan Misser i Vallès (Arenys de Mar, 1921 – Bailleul, 2015) va ser un intel·lectual i activista antifranquista català.
Durant l'inici de la dictadura va formar part del moviment Pax Christi a Catalunya i va ser un dels promotors de la branca catalana del Frente de liberación popular, col·loquialment conegut com a "FELIPE".
Exiliat a França des del 1959, va mantenir el contacte amb diversos intel·lectuals, activistes i polítics opositors al règim franquista.
Va escriure diverses obres i articles en diverses publicacions franceses, belgues, catalanes i argentines.
Destaquen L'Hora de Catalunya (1979), Immigrants avui, catalans demà (2003), les memòries sense editar Records i lliçons d'una revolució traïda (1998) i l'opuscle Responent a l'exigència de Pau i Justícia.
A principi d'aquest segle el Centre Ecumènic de Catalunya el va fer soci d'honor i l'any 2003 l'Institut Víctor Seix de Polemologia de Barcelona li va atorgar el Memorial Joan XXIII.
El seu fill, el periodista Francesc Misser, ha escrit una emotiva i detallada biografia del seu pare: Joan Misser i Vallès, resistent, pacifista, ecumènic, universalista...
El Centre de Documentació Català, que inclou el Fons Joan Misser, es troba situat a l' Espai Catalunya Europa de la Delegació del Govern davant la UE
Delegació del Govern de la Generalitat de Catalunya davant la Unió Europea
Enguany la celebració de la Diada Nacional de Catalunya organitzada per la Delegació del Govern de Catalunya davant la Unió Europea serà virtual degut a les restriccions del coronavirus.
L'acte, que serà moderat per la delegada Meritxell Serret, es podrà seguir en directe pel canal de Youtube a través d'un enllaç que es publicarà dies abans de la celebració i s'enviarà a totes les persones registrades.
Per seguir l'esdeveniment, és necessari registrar-se aquí.
La celebració consistirà en apropar Catalunya a través de la música amb un concert de ' Carlos Cano en clau de jazz ', la gastronomia i la inauguració de l'exposició ' Catalunya: 7,5 milions de futurs '.
Durant l'acte, també es comunicarà la persona guanyadora del concurs sobre l'enotursime i el vi de Catalunya.
El premi consistirà en una experiència enoturística al celler 'Abadal' del Bages valorada en 100 euros.
Hi podeu participar aquí fins al 9 de setembre a les 12 h.
L'acte es retransmetrà en directe pel canal de Youtube del Departament d'Acció Exterior, Relacions Institucionals i Transparència
Delegació del Govern de Catalunya davant la Unió Europea
Agnès Mateus és l'abanderada del teatre català.
Juntament amb el seu company Quim Tarrida, reflexionen sobre la violència de gènere i la passivitat social en aquesta representació.
El seu objectiu: dir les coses pel seu nom.
Com és possible que tan sovint veiem la injustícia davant nostre sense moure ni un dit ni aixecar la veu?
Mateus i Tarrida volen parlar sobre els nostres tabús i hipocresia contemporanis, la nostra negligència i la nostra desesperació, la nostra manca d'amor i la violència que moltes persones encara pateixen avui dia.
De totes les tecnologies digitals, la Intel·ligència Artificial (IA) és la que pot tenir un impacte més profund en el procés de transformació política, econòmica i social que estem vivint.
No obstant, hi ha una forta competició entre els poders globals per dominar el desenvolupament d'aquesta tecnologia i la UE hauria de ser conscient del que realment s'hi juga.
Com està definint la UE les seves polítiques d'IA?
Està la UE preparada per influir en aquesta competició global?
Quins són els escenaris futurs?
Els ponents d'aquest debat en línia respondran aquestes preguntes poc després que el grup d'alts experts en IA hagi publicat les seves recomanacions.
La revista del Centre d'Estudis de Temes Contemporanis, IDEES, dedica el número a la Intel·ligència Artificial i el Big Data, la tecnologia puntera que definirà el futur.
Amb l'ambició de debatre sobre la innovació, la revista IDEES i la Delegació del Govern davant la UE us ofereixen aquest debat per explorar l'impacte de la IA en la UE.
Gratuït amb confirmació de participació prèvia aquí
El conseller d'Acció Exterior, Relacions Institucionals i Transparència, Bernat Solé, s'ha trobat amb una quinzena de territoris europeus que coincideixen a voler reforçar el seu paper i reivindicar el seu rol estratègic per afrontar l'etapa post-COVID-19.
La reunió ha servit per exposar punts de vista i plantejar de construir un posicionament comú, compartir bones pràctiques entre regions i articular accions conjuntes.
El conseller d'Acció Exterior, Relacions Institucionals i Transparència, Bernat Solé, i la consellera de Salut, Alba Vergés, s'han reunit aquest migdia de forma telemàtica amb més d'una trentena de representants del cos consular acreditat a Barcelona.
Solé i Vergés han volgut donar un missatge de "confiança i responsabilitat" després de les recomanacions fetes per diversos països aconsellant no viatjar a Catalunya.
Els titulars de Salut i Acció Exterior han recalcat davant dels cònsols que "el Govern català ha actuat des del primer moment posant la salut i la seguretat de les persones al centre de la gestió de la pandèmia".
El conseller d'Acció Exterior, Relacions Institucionals i Transparència, Bernat Solé, i la delegada del Govern davant la UE, Meritxell Serret, s'han reunit aquest migdia amb el ministre-president de Flandes, Jan Jambon, en el marc del viatge oficial del conseller a Brussel·les.
Les inscripcions als esdeveniments es poden fer fins al 27 de setembre.
Es tracta de l'esdeveniment anual més gran de Brussel·les dedicat a la política regional i està organitzat pel Comitè Europeu de les Regions i la Comissió Europea.
Podeu consultar aquí tota la programació.
Aquest és un esdeveniment paral·lel a l'organització de la Setmana Europea de les Ciutats i les Regions i per això l'organització és a càrrec dels governs que integren els 4 motors per Europa.
Aquest és un esdeveniment que té lloc en el marc de la Setmana Verda Europea.
'Acting for a better local democracy' (Pilar Díaz Romero, alcaldessa d'Esplugues de Llobregat i diputada delegada de Relacions Internacionals a la Diputació de Barcelona)
'Metropolitan cities and European funds to tackle Covid-19 emergency' (Xavier Tiana, cap de Relacions Internacionals de l'Àrea Metropolitana de Barcelona)
'Small towns fighting long-term decline' (Sonia Puyol, tècnica en projectes europeus de l'Ajuntament de Manresa, i Claudina Relat Goberna, regidora de Manresa)
'International urban cooperation' (Betina Stollar, directora del programa per a Àsia-Pacífic del departament de Relacions Internacionals de l'Ajuntament de Barcelona)
'Citizens' engagement for cohesive cities - Regiostars finalists talk ' (Jordi Mazon, regidor de Transició Energètica a Viladecans)
'Regional smart specialisation: robotics' (Marta Portalés, coordinadora de Projectes de la UE de la Fundació Mobile World Capital)
'Covid-19: Milan and Barcelona food responses' (Alvaro Porro, comissionat d'Economia Social, Desenvolupament Local i Polítiques Alimentàries a l'Ajuntament de Barcelona)
(Albert Puigvert, director de la Xarxa Regional dels Grups d'Acció Local LEADER de Catalunya)
'Health mainstreaming in green policies' (Catalina Chamorro, cap del departament de Salut Pública de la Diputació de Barcelona)
'How can regions enable the Green Deal' (Anna Camp, coordinadora del programa d'Energia i Clima i del projecte Beenergi a l'Ajuntament de Girona)
'Local action for biodiversity' (Josep Lloret Romañach, membre del consell del FLAG i càtedra d'Oceans i Salut Humana de la Universitat de Girona, FLAG Costa Brava)
'An SDG benchmarking tool for regions' (Marc Tataret, investigador de la Fundació Catalunya Europa)
'Adapting European Metropolitan Areas to Climate Change' (Ana Romero Calix, cap del Servei d'Emergència Climàtica i Sensibilització Ambiental a l'Àrea Metropolitana de Barcelona)
Les inscripcions als esdeveniments es poden fer fins al 27 de setembre