projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Compensar el lucre cessant i l'increment de costos associats a pràctiques respectuoses amb el medi ambient que suporten els operadors ecològics.
Es té en compte la variació en el rendiment productiu, la millora de les instal·lacions i la disminució de la densitat animal i la disminució dels transports d'animals entre granges de cria i d'engreix.
Tenir en compte la variació en els costos per l'increment de la despesa relativa a la major dedicació dels productors i la inclusió de farratges ecològics en la dieta, es substitució d'una dieta únicament basada en pinsos concentrats.
Per determinades categories, s'estableix un ajut amb qualificació ecològica i altre específic durant el període de conversió.
Estar inscrits en el Consell Català de la Producció Agrària Ecològica (CCPAE) i complir les obligacions que se'n deriven.
La sol·licitud d'inscripció al CCPAE haurà d'haver-se realitzat abans del 10 de juliol de l'any en què es sol·licita l'ajut.
Tenir com a mínim en l'explotació les següents superfícies per UBG per cada categoria, de superfícies en agricultura ecològica dedicada a herbacis extensius de secà i regadiu, pastures i/o superfície farratgera per a l'alimentació del bestiar:
Millora i foment de prats i pastures naturals en zones de muntanya 2007-2013.
Millora de pastures en zones de muntanya per a la protecció del paisatge i la biodiversitat 2007-2013.
Intensitats d'ajuts durant el període de conversió:
Als sectors que no disposen d'un ajut específic durant el període de conversió se'ls aplica directament l'ajut amb qualificació ecològica.
Intensitat d'ajuts amb qualificació ecològica:
Compensar el lucre cessant i l'increment de costos associats a pràctiques respectuoses amb el medi ambient que suporten els operadors ecològics.
Es tenen en compte els costos addicionals en la fertilització i l'ús de mitjans de sanitat vegetal utilitzables en producció ecològica, la utilització de material vegetal certificat i l'increment de mà d'obra que solen tenir la majoria d'operadors ecològics.
Contempla la variació en el rendiment productiu i en el preu de venda dels productes certificats.
A tots els sectors s'estableix un ajut per als cultius qualificats d'ecològics i un altre d'específic per al període de conversió.
La sol·licitud d'inscripció al CCPAE haurà d'haver-se realitzat abans del 10 de juliol de l'any en què es sol·licita l'ajut.
Mantenir alguna de les superfícies mínimes de conreu o arnes mínimes següents:
Gestió i recuperació de prats de dall
Millora dels hàbitats esteparis de Xarxa Natura 2000
Sistemes alternatius a la lluita química
Durant el període de conversió:
El sistema Segarra-Garrigues és el reg més emblemàtic actualment en construcció.
Es preveu el subministrarment d'aigua per regar 64.995 ha i abastar d'aigua a 72.171 persones de 73 municipis i 6 comarques (Noguera, la Segarra, l'Urgell, el Pla d'Urgell, les Garrigues i el Segrià).
A part d'això, corresponen a la Generalitat les actuacions en matèria de concentració parcel·lària (48.000 ha) i les xarxes de camins i d'electrificació.
Concentracions parcel·làries Àmbit Segarra Garrigues
Tradicionalment les concentracions parcel·làries s'inicien amb la sol·licitud de més del 50 % dels propietaris d'una zona.
És el que s'anomena procés ordinari, té una durada de diversos anys i en resulten beneficiaris tots els propietaris inclosos en el perímetre aprovat pel Govern.
Hi ha també la possibilitat que 3 o més propietaris sol·licitin la reagrupació de les seves propietats mitjançant intercanvis de parcel·les.
Aquest procés s'anomena concentració parcel·lària privada, té una durada inferior a l'any i requereix la prèvia autorització del Departament.
El procés ordinari es du a terme en diferents etapes, de les quals es fa publicitat mitjançant anuncis al DOGC:
La concentració parcel·lària privada és molt més àgil ja que només requereix la conformitat del Departament d'Agricultura i la redacció de les noves escriptures.
A més, el Departament d'Agricultura presta assessorament durant tot el procediment als interessats i facilita els esborranys de les escriptures als promotors de la iniciativa.
La concentració parcel·lària privada és molt més àgil ja que només requereix de la conformitat del Departament i la redacció de les noves escriptures.
A més, el Departament presta assessorament durant tot el procediment als interessats i facilita els esborranys de les escriptures als promotors de la iniciativa.
Acte de lliurament de les escriptures de propietat de la concentració parcel·lària de Verdú.
Una altra infraestructura, molt sovint lligada al regadiu, que aporta riquesa estructural al món rural, és la concentració parcel·lària.
Es tracta d'un instrument d'ordenació territorial de primer ordre que consisteix en agrupar les diferents parcel·les que pugui tenir cada explotació disseminades en un mateix terme municipial a fi d'obtenir explotacions més viables.
És per tant molt convenient que la transformació de secà a regadiu, estigui precedida d'aquest procés.
El procediment adjudica a cada propietari, amb el mínim nombre de finques possible, un valor equivalent al que tenien les parcel·les que aportava inicialment, possibilita la ubicació contigua de les finques d'una mateixa explotació o fins i tot de diferents explotacions i, alhora, dóna accés directe a camí a totes les finques.
Així doncs, la concentració parcel·lària permet constituir explotacions d'estructura i dimensions adequades i econòmicament més rendibles, tant en zones de secà, com en zones on es projecten nous regadius, o bé en zones de regadius tradicionals consolidats.
El procediment de concentració parcel·lària finalitza amb la presa de possessió de les noves finques i amb el lliurament de les noves escriptures als propietaris.
És un procediment que no suposa cap despesa als propietaris de les finques.
Els avantatges de la concentració parcel·lària són nombrosos, entre d'altres podem destacar els següents:
Concentració Parcel·lària a Cubells.
D'acord amb l'increment constant de la sensibilitat ambiental, les noves concentracions parcel·làries es realitzen amb el màxim de consideracions mediambientals possible.
Així, s'abandonen els tradicionals traçats rectilinis de les xarxes de camins en favor d'una nova concepció en la que l'actuació està més integrada i és més respectuosa amb l'entorn natural.
Aquesta nova orientació permet, fins i tot, la concentració parcel·lària de zones de conreu incloses en xarxa Natura 2000, en les quals es poden dur a terme les anomenades " Ecoconcentracions ".
Cal concloure, per tant, que la concentració parcel·lària esdevé una eina de primer ordre en el desenvolupament sostenible del sector agrari en tant que n'ordena la propietat i en possibilita una millora de l'eficiència, tant des del punt de vista de l'estalvi energètic, com de la rendibilitat de les inversions necessàries per a la introducció de nova tecnologia, i esdevé especialment necessària en el cas de la instal·lació dels moderns sistemes de reg.
Concentració parcel·lària de Peramola-Bassella
Nou regadiu d'Alguerri-Balaguer a Torrelameu i Menàrguens.
L'entrada en vigor de la Directiva Marc en Política d'aigües de la Comunitat Europea, a finals del 2000, origina i condiciona un canvi important en el concepte de gestió, protecció i planificació de l'ús de l'aigua i dels espais associats.
Amb aquesta directiva es preveu aquest recurs com a part estructural i funcional indispensable en el medi natural i, per tant, cal integrar-lo dins d'un marc d'ús i gestió sostenible.
La planificació hidrològica queda regulada pel Decret Legislatiu 3/2003, mitjançant el qual s'aprova el text refós de la legislació en matèria d'aigües de Catalunya.
L'article 17 de la Llei 10/2011, del 29 de desembre, de simplificació i millorament de la regulació normativa (Llei òmnibus), modifica l'article 47 del text refós de la legislació en matèria d'aigües a Catalunya.
Concretament es simplifica el procés d'execució d'obres de regadiu per part dels beneficiaris (Comunitat de Regants) i s'amplien les modalitats de contribució econòmica per les Comunitats de Regants en el cost de les obres.
Amb aquesta modificació s'estableix que les Comunitats de Regants podran contribuir econòmicament en el cost de les obres executant la part proporcional de l'obre en els trams finals de la xarxa de distribució.
pel qual s'aprova el Text refós de la legislació en matèria d'aigües de Catalunya.
Les obres les poden sol·licitar i les han de realitzar les comunitats de regants o altres comunitats d'usuaris d'aigües, principalment vinculades al regadiu que siguin corporacions de dret públic segons l'indicat en l'article 81 del Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, que siguin titulars d'infraestructures de regadiu i disposin del corresponent dret d'aigua.
Mitjançant les convocatòries d'ajuts ORDRE AAR/165/2007, ORDRE AAR/334/2009 i ORDRE AAM/309/2011, emmarcades dins el PDR 2007-2013 i l'ORDRE ARP/270/2015 dins el PDR 2014-2020, s'han auxiliat diverses inversions per a la millora i la modernització de regadius.
Els serveis tècnics del DARP han certificat la correcta finalització d'aquestes obres que han suposat els següents imports:
Visor d'ajudes concedides en aplicació de l'Ordre de Regadius 2015 (ORDRE ARP/270/2015)
Quantitats certificades i pagades corresponents als anys 2016, 2017 i 2018.
Informació d'ús: Es mostren en groc els municipis on s'ubiquen les actuacions de regadius beneficiàries d'ajudes.
Atanseu-vos al municipi que vulgueu consultar i cliqueu a sobre.
S'obrirà una finestra amb els detalls de les actuacions i les quantitats econòmiques.
Pareu atenció a les fletxetes en la part superior de la finestra que s'obre, ja que poden haver-hi diverses actuacions en un mateix municipi.
Aquests ajuts formen part de les inversions en actius físics (Mesura 04) del Programa de desenvolupament rural (PDR) de Catalunya 2014-2020 i gaudeixen de cofinançament amb el fons FEADER de la Unió Europea.
Catalunya es troba situada en una zona d'agricultura mediterrània, on la pluviometria es caracteritza per la seva irregularitat, oscil·la entre els 300 i els 700 mm anuals en la major part del territori, i els estius són secs i calorosos; per això, en tot el país i especialment en les terres semiàrides de la depressió central i de la franja costanera on l'evaporació potencial en alguns punts pot atènyer gairebé 1.000 mm anuals, els pagesos han lluitat històricament per disposar d'aigua de reg per fer rendibles les seves explotacions i lluitar contra les periòdiques sequeres.
Des de sempre, des de temps immemorials, però especialment des de la segona meitat del segle XIX, s'han plantejat obres de regulació i de derivació de les aigües dels rius que recorren el país per tal de poder disposar de majors garanties de reg per a les produccions agrícoles i millorar, a través del regadiu, la renda dels agricultors i la viabilitat de les explotacions agràries.
Actualment, l'aigua per al regadiu procedeix bàsicament d' embassaments situats en els rius de les conques internes de Catalunya o en els de la conca de l'Ebre que, posteriorment, es distribueix a través de canals i sèquies.
També la reutilització d'aigües procedents de depuradora per a regadiu és present en alguns regs.
El resultat ha estat una important xarxa d'infraestructures de regulació, de transport i de distribució de l'aigua de reg que permeten regar unes 340.000 ha en les que s'ha desenvolupat una agricultura pròspera i, alhora, vinculada estretament, a una ramaderia molt important, configurant, conjuntament i amb la indústria agroalimentària que en deriva, un sector agroalimentari potent que té un pes importantíssim en l'economia catalana.
Aquesta vitalitat econòmica contribueix a evitar l'abandó dels camps i la desertització en moltes zones de Catalunya.
Catalunya té una superfície total de 3.210.820 ha, de les quals 1.162.120 ha són de superfície agrícola útil (SAU).
El regadiu ocupa aproximadament el 29% de la SAU i l'10 % de la superfície total de Catalunya.
L'objectiu del regadiu és triple:
L'Ajuntament de Lloret i la Confraria de Pescadors han inaugurat aquest any l'edifici rehabilitat d'Es Tint, un espai on antigament els pescadors de la localitat tenyien les seves xarxes, i que ara, amb la remodelació, serà un equipament visitable dins del Museu Obert de Lloret (MOLL).
"Es Tint de ses xarxes" era originàriament un petit immoble de la Confraria, que en la planta on els pescadors tenyien les xarxes i els ornejos de pesca.
Carrer Camprodón i Arrieta, 2 17310 Lloret de Mar
Visita que explica el vincle de Lloret amb el mar.
Per als lloretencs, la mar ha estat sempre una important via de comunicació.
Durant l'edat mitjana, la navegació va constituir una alternativa als camins de terra, escassos i massa perillosos.
El desig d'apropar el món mitjançant la navegació també es fa palès en els temps moderns.
Arribat el segle XVIII, els lloretencs amplien les rutes marítimes i abasten cada vegada distàncies més llargues amb vaixells construïts a les drassanes de la platja.
És el moment dels grans somnis, de les enormes aventures que us explicarem aquí, a Can Garriga.
Carrer Camprodón i Arrieta, 2 (Can Garriga)17310 Lloret de Mar
L'Escola de mar Garraf ofereix a les escoles un seguit de propostes i serveis relacionats amb la descoberta i vivència del mar:
L'Escola de mar Garraf és, doncs, una proposta de diferents serveis relacionats amb la descoberta educativa del mar: dues cases de colònies (escoles de mar), una proposta de visites pedagògiques al port de Vilanova, així com rutes per la costa del Garraf, entre d'altres serveis més relacionats amb els esports nàutics.
L'empresa Descoberta, ubicada a Cubelles, és qui gestiona tots aquests projectes culturals, educatius i de lleure al Garraf i Penedès www.descoberta.es.
El Centre d'Interpretació del Peix és una aposta de la Confraria de Pescadors de l'Escala per a fomentar la cultura del peix, aprofondir en el món de la pesca i del pescador.
El MARAM ofereix la oportunitat de conèixer els diferents arts de pesca, els oficis relacionats amb el port pesquer de l'Escala, el funcionament de la subhasta de peix de la confraria, la gastronomia de la zona i el foment de l'educació ambiental i de la pesca sostenible.
El Consorci El Far és una entitat pública formada per l'Ajuntament de Barcelona, la Generalitat de Catalunya, la Diputació de Barcelona i l'Autoritat Portuària de Barcelona.
L'entitat té com a finalitat promoure i desenvolupar els valors associats al mar.
Des dels seus inicis, el Consorci El Far ha establert la seva actuació entorn a les següents línies de treball:
Els regadius antics es caracteritzen per tenir poca eficiència en l'aprofitament de l'aigua.
Les actuacions que realitza o impulsa el Departament s'adrecen bàsicament a la millora en les infraestructures de regulació, transport i distribució per tal de fer front als nous reptes que demana la societat actual pel que fa a la despesa d'un bé escàs i tan preuat com és l'aigua.
Cal destacar les següents actuacions:
Amb aquestes actuacions es pretén:
Les principals zones on està actuant el Departament en quant a modernització dels regadius i el seu estat actual són les següents:
L'agricultura juga un paper clau en l'aprofitament de l'aigua de pluja que utilitza per a la producció d'aliments.
El regadiu, no solament es permet millorar el futur de l'agricultura en un context en què la producció d'aliments té un caràcter estratègic irrenunciable sinó que moltes de les produccions vegetals en reg contribueixen de forma clara a la millora del medi ambient a través de l'increment de l'eliminació de CO 2 i de la fixació de nitrogen en el sòl, etc.
L'aigua és un recurs bàsic per al desenvolupament de la vida i la seva preservació i bon ús és tasca de tots.
En l'àmbit de l'agricultura, les comunitats de regants, sabedores d'això i alhora de la necessitat de la producció agrària en l'economia rural aposten, cada vegada més, per l' ús de tecnologies de reg més eficients i un canvi cultural envers l'aigua, conscients que el futur passa per la integració ambiental de l'agricultura.
En funció de la tecnologia emprada hi ha dos grans grups de sistemes de reg:
El reg per gravetat (també anomenat a tesa o superficial) és el més utilitzat arreu del món.
L'aigua flueix per la superfície del terreny amb cert pendent per efecte de la gravetat i es distribueix a través de solcs o per compartiments tancats (taules de reg).
El reg a pressió es fa mitjançant canonades que distribueixen l'aigua a pressió, i normalment calen equips de bombament per impulsar l'aigua.
Hi ha dues tipologies de reg a pressió: reg per aspersió o reg localitzat.
En el reg per aspersió l'aigua es distribueix per tota la superfície de parcel·la en forma de pluja.
En el reg localitzat l'aigua només s'aplica a punts concrets de la parcel·la.
Gravetat, aspersió i localitzat.
Pel que fa a l'eficiència dels diferents sistemes de reg, el reg per gravetat és el menys eficient atès que necessita més quantitat d'aigua per al mateix aprofitament per part de la planta.
D'altra banda el reg localitzat és el més eficient.
En el sector agrari hi ha una preocupació permanent per reduir el consum d'aigua, i no solament en termes de productivitat, sinó de sostenibilitat.
Per tant s'han de prendre mesures o fer actuacions que puguin aportar una millora de l'eficiència per aquest recurs.
Amb aquesta finalitat, les actuacions que es duen a terme des del DARP són tant de caire estructural com no estructural.
Els agricultors gestionen el 89% del territori de Catalunya, entre sòl agrícola, pastures i boscos.
La seva funció, però, no se centra solament en la producció d'aliments per a la resta de població sinó que a més, realitzen una tasca cabdal com és el manteniment del territori i del paisatge contribuint a la prevenció de l'erosió, la lluita contra els incendis, la fixació de CO 2 de l'atmosfera i l'alliberament d'O 2, la regulació del cicle hidrològic, etc.
El sector agrari ha estat des de sempre molt vulnerable a factors externs (riscos climàtics, polítiques intervencionistes, acords comercials, efectes de la globalització, preus en la cadena de distribució...) que incideixen en la viabilitat de l'empresa agrària i el risc d'abandonament.
El manteniment de l'activitat agrària avui dia no es pot concebre sense poder assegurar la collita i això, en una gran part de la nostra geografia, no és possible sense el regadiu.
A més, la posada en reg d'una zona de secà no només suposa un impuls per a l'economia dels pagesos sinó que provoca fortes interrelacions amb la resta de sectors econòmics generant " efectes d'arrossegament " i dinamització en el conjunt de l'economia local.
Tradicionalment, el regadiu ha estat el principal motor per al desenvolupament del medi rural.
En definitiva, el que permet el regadiu és l'increment de la rendibilitat de l'empresa agrària, fet que permet fixar població en àrees que, d'altra manera, estarien en risc de despoblament i d'envelliment.
En resum, l'elevada productivitat de l'agricultura de regadiu permet millorar el grau d'autosubministrament de productes alimentaris, aspecte estratègic per qualsevol país desenvolupat, i permet la generació de llocs de treball arreu del territori.
Contrast de conreu de cereal en secà i cereal en reg.
L'aigua és consumida de múltiples maneres, en forma d 'aigua de boca, d' higiene, de lleure, però també en forma d' aliments i de productes industrials, els quals necessiten aigua per ser produïts.
En el tractament d'aquest tema freqüentment s'infravalora el paper de l'aigua en l'agricultura i el propi valor del sector agrari com a proveïdor d'aliments.
Quan se censura la gran quantitat d'aigua que consumeix aquest sector, no s'està tenint en compte que l'aigua és la seva principal matèria primera i factor limitant, que l'agricultura produeix aliments per tothom, i que sense aigua no hi ha aliments.
A dia d'avui, Catalunya produeix, solament, el 45% dels productes agraris no transformats que consumeix.
La petjada hídrica es defineix com el volum total d'aigua dolça utilitzada per produir els béns i serveis consumits per un individu o un col·lectiu.
Això inclou totes les fases de l'elaboració i la posterior distribució.
Es calcula amb el sumatori de tres components:
És el volum d'aigua procedent d'un riu, llac o aqüífer consumit en la producció.
És el volum d'aigua de pluja consumida abans que arribi a rius i aqüífers, ja sigui perquè és utilitzada en la producció o bé perquè s'evapora.
Aquesta és la component més important en l'agricultura.
És el volum total d'aigua dolça contaminada per efecte de la producció.
L' aigua virtual es defineix com l'aigua necessària per produir un producte o servei.
Pel que fa als productes alimentaris, aquests són els valors d'aigua virtual aproximats necessaris per a la seva obtenció:
L' agricultura mediterrània, base de la reconeguda dieta mediterrània, gestiona una gran quantitat d'aigua de pluja per produir aliments ja que, a diferència dels països del nord d'Europa, el règim pluviomètric és irregular amb uns estius secs i calorosos que fan que les produccions en secà siguin molt limitades, tant en quantitat com en la varietat de cultius possibles.
Es per això que, tradicionalment, els agricultors han realitzat actuacions de transformació en regadiu a les zones on ha estat possible, amb l'objectiu de compensar aquest dèficit hídric.
Estudis de la FAO confirmen que amb una pluviometria inferior a 300 mm l'agricultura es fa difícil; és per això que, a tot Catalunya i especialment en les terres semiàrides de la depressió central i de la franja costanera, els pagesos han lluitat històricament per disposar d'aigua de reg per fer rendibles les seves explotacions i lluitar contra les periòdiques sequeres.
La mangitud del dèficit hídric a la major part de Catalunya fa que l'aigua, sigui el principal factor limitant de la producció agrícola.
Si observem el mapa de pluviometria i el de les àrees de regadiu previstes al Pla de Regadius 2008-2020, es pot constatar com el reg compensa aquest dèficit en les zones que més ho necessiten.
Mapes de pluviometria i de les principals àrees d'actuacions en regadius.
Fonts: Departament d'Agricultura i METEOCAT
Aquest espai pretén promoure el consum de peix en la població infantil i adulta.
Afavorir uns hàbits més saludables relacionats amb el consum de peix en el conjunt familiar.
Presentació de campanyes de promoció i comunicació sobre productes pesquers.
Promoció de les estructures comercials associades: llotges, mercat central del peix, mercats municipals, peixateries, supermercats i botigues.
Inclusió i potenciació del peix a la gastronomia i a la cuina experimental.
R+D+i relacionat amb el peix: nous productes, nous mètodes de manipulació, conservació i presentació, etc.
Els objectius de l'Escola del Mar són donar a conèixer la biologia i l'ecologia del mar Mediterrani i activar, a través del coneixement, actituds de respecte envers el mar, a més de recuperar, mantenir i divulgar la memòria històrica de Badalona com a ciutat amb tradició marinera: la pesca, la corderia, la navegació i el lleure a la platja en són alguns exemples.
Centre d'interpretació de la pesca situat a l'antiga llotja de pescadors, també conegut com "El pes" pels caleros i caleres.
Actualment, a l'espera de que es pugui dur a terme la musealització de l'espai funciona com a sala polivalent, en ell està exposat una petita selecció d'objectes de pesca, peces de barca, sistemes de pesca...
Port pesquer, s/n43860, l'Ametlla de Mar
El Centre SARTI està format per un equip multidisciplinari que inclou membres de diferents departaments de la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC).
És Unitat Associada a l'Institut de Ciències de la Terra Jaume Almera, l'Institut de Ciències del Mar i a la Unitat de Tecnologia Marina del Consell Superior d'Investigacions Científiques (CSIC).
L'àmbit temàtic d'actuacions del Centre SARTI se situa en el desenvolupament d'instrumentació i de sensors ambientals per aplicacions industrials i científiques.
Es treballa en el tractament digital de senyals, el disseny electrònic de sistemes d'adquisició de dades i l'automatització de sistemes complexos de mesura.
Està situat en les instal·lacions del Centre Tecnològic de Vilanova i la Geltrú al Campus de Vilanova de la UPC.
Centre Tecnològic de Vilanova i la Geltrú