L'OCDE ha publicat l'estudi La contractació de treballadors immigrants a Europa, que forma part de la col·lecció que comprèn estudis de les polítiques de migració laboral dels països en diferents àrees del món.
Cada volum analitza si la política de migració s'està utilitzant de manera efectiva i eficient per ajudar a satisfer les necessitats de mà d'obra, sense efectes adversos en els mercats de treball, centrant-se principalment en els moviments de migració laboral regulats.
Aquest volum en particular avalua l'eficiència dels instruments de la Unió Europea per a la gestió de la migració laboral, i a la part final fa una sèrie de recomanacions per tal de millorar-los.
L'estudi considera que el sistema de migració laboral de la UE té un enfocament poc sistemàtic i ha produït un mosaic d'enfocaments ja que, tot i que els estats membres han acordat objectius i establert normes comunes, els instruments de la UE per assolir-los no s'han adoptat ni aplicat de manera uniforme a nivell nacional en el moment de transposar les directives de la UE.
A més, l'informe recomana que els esquemes polítics de la UE absorbeixin algunes mesures utilitzades pels sistemes nacionals, per tal que el sistema sigui més simple i ràpid.
The Ostelea School of Tourism & Hospitality, centre universitari internacional especialitzat en la formació de líders, directius i tècnics de turisme, juntament amb l'EAE Business School i la Universitat de Lleida, ha publicat l'informe El turisme ecològic i sostenible a Espanya, que analitza l'evolució d'aquesta modalitat de turisme, una de les que ha experimentat un major creixement en els darrers anys.
Les tendències globals mostren un augment de l'interès del viatger per aquest tipus de turisme, no només per una major consciència social sinó també perquè s'associa amb una major qualitat de l'experiència del viatger i un major grau de connexió amb la comunitat local.
Segons l'informe, Espanya és el país d'Europa amb un major nombre d'espais acreditats segons la Carta europea de turisme sostenible (CETS), amb un total de 42, seguida de França (30), Itàlia (29) i Regne Unit (13).
Andalusia és la comunitat autònoma amb un major nombre d'espais acreditats CETS (19 espais; 45,2% del total), seguida de Castella i Lleó (6; 14,3%) i Catalunya (4; 9,5%), mentre que Canàries és la regió amb més parcs nacionals (4) i Catalunya la comunitat amb un major percentatge de superfície protegida, amb el 33,2% del total.
Per sisè any consecutiu l'Aula Internacional d'Innovació Turística ESADECREAPOLIS ha presentat l'estudi Estat de la innovació turística a Espanya 2016.
L'estudi arrenca de l'anàlisi d'una enquesta realitzada a 541 empresaris turístics d'hotels, restaurants, transport, distribució i activitats culturals, recreatives i d'oci, i apunta a l'esforç innovador com a palanca principal del creixement del sector turístic.
Aquest any la majoria de les inversions en innovació es dediquen a l'expansió, això és, a la creació de nous productes, al desenvolupament de la marca o a la internacionalització.
A més, considera que la consolidació de l'empresa va associada a la inversió en innovació, i l'escenari de futur no deixa gaire marge a aquells models de negoci que no fonamentin la gestió en la innovació constant.
L'informe conclou que augmenta el nombre d'empreses que innoven a Espanya, que representen el 80,6% del conjunt de les empreses turístiques, i que la dificultat d'accés al finançament i l'absència de recolzament del govern són els obstacles més destacats.
L'Institut d'Estudis Econòmics (IEE) ha presentat el seu informe semestral de conjuntura econòmica Espanya en la cruïlla: la disciplina fiscal no és negociable, que analitza l'evolució econòmica del país.
L'informe assenyala que existeixen nombrosos factors de preocupació sobre el context exterior de l'economia espanyola: la possible sortida del Regne Unit de la UE, amb la pèrdua de confiança en el manteniment de la unitat europea; la possibilitat de fracàs de les negociacions amb els Estats Units sobre el TTIP, i els reiterats incompliments consentits de les regles de dèficit públic que poden posar en dubte el compromís amb la sostenibilitat fiscal i la futura capacitat de pagament del deute.
Internament, l'evolució de l'economia estarà condicionada per la política econòmica del proper govern i, segons l'estudi, el creixement del PIB en 2016 i 2017 podria mantenir-se al voltant del 3% combinant disciplina fiscal i reformes econòmiques, i defugint la reversió de les reformes ja dutes a terme o l'increment d'impostos.
El Banc d'Espanya ha publicat la informació conjuntural més recent que, segons l'estudi, apunta a un creixement significatiu de l'activitat.
En concret, en el període abril-juny s'estima que el PIB hauria avançat a un ritme del 0,7% intertrimestral.
L'evolució favorable del mercat de treball i la millora de les condicions financeres haurien afavorit l'expansió del consum de les llars, a un ritme molt similar al dels trimestres anteriors, mentre que la inversió empresarial hauria experimentat una certa desacceleració, conservant, no obstant això, la seva pauta expansiva.
Pel que fa als intercanvis comercials i les vendes realitzades a la resta del món, la informació és encara limitada, però la contribució del saldo exterior podria acabar sent una mica més favorable que el trimestre precedent i situar-se, possiblement, en valors neutres o lleugerament positius.
L'informe també inclou requadres sobre les perspectives del mercat del petroli; l'actuació de les Administracions Públiques en matèria pressupostària; les recomanacions de la Comissió Europea per a Espanya en matèria fiscal, de mercat laboral, educació i mercat de productes; el sector automobilístic espanyol com exemple d'ajust competitiu, i l'evolució recent de l'accés de les pimes espanyoles al finançament.
L'Idescat ha publicat l' Enquesta de condicions de vida, que mesura la incidència i la composició de la pobresa i ofereix informació sobre la distribució personal de la renda a partir dels ingressos anuals nets corresponents a l'any 2014.
Segons les dades, el risc de pobresa ha disminuït 1,9 punts i s'ha situat en el 19% de la població catalana, per sota de la mitjana espanyola (22,1%) i per sobre de la UE-28 (17,2% el 2014).
El llindar d'ingressos anuals amb què una persona entra en risc de pobresa se situa l'any 2015 en 9.667,3 euros nets anuals en les llars d'una persona i en 20.301,3 euros en les llars de dos adults amb dos infants.
La renda mitjana neta anual de les llars catalanes ha augmentat lleugerament (+0,8%) en relació amb l'any anterior i l'índex de desigualtat en la distribució de la renda també ha millorat; tot i això, el 20% de llars amb més ingressos acumulen 6 vegades el que ingressen el 20% de les llars més desfavorides.
L'informe de CaixaBank Research del mes de juny dedica el dossier a les ciutats, que són analitzades des de diferents perspectives: el fenomen de la urbanització creixent del món, les claus de la ciutat del futur, els costos de viure a la ciutat i el factor urbà en el mercat laboral.
L'informe també inclou el focus L'estacionalitat del turisme, que analitza aquesta característica especialment intensa a Espanya, alguns dels factors que hi incideixen i les possibles estratègies per reduir-la, atesa la seva incidència negativa sobre el mercat laboral.
L'estacionalitat contribueix de manera directa a la temporalitat, que a Espanya assoleix una taxa del 25,7%, la segona més elevada de la Unió Europea, només superada per Polònia.
Entre els factors que intervenen en l'estacionalitat n'hi ha que fan difícil combatre-la, com els calendaris laborals i escolars, i per mitigar-la es proposa fomentar el turisme de negocis que, a més, comporta una despesa mitjana diària superior a la resta, i continuar fomentant la fidelitat dels turistes que arriben millorant l'experiència del viatger (augmentant l'eficiència de les connexions entre regions mitjançant transport hubs; amb sistemes de pagament integrats que incloguin transport públic, entrades a museus i espectacles, o amb l'aprofitament de les facilitats que ofereixen les aplicacions mòbils per oferir informació intuïtiva i multilingüe).
Eurostat ha publicat dades per a l'anàlisi econòmic a curt termini que mostren l'evolució de l'activitat econòmica a la Unió Europea, zona euro i els estats membres.
Aquesta revisió mensual dóna una imatge sintètica de la situació macroeconòmica i es basa en els principals indicadors econòmics europeus (PIEE), complementats amb alguns indicadors de cicle econòmic.
La pàgina 38 de l'informe detalla les dades d'Espanya del darrer any i també les del primer trimestre de 2016 (en aquest cas només les referides al PIB, el consum final privat, la inversió i l'ocupació).
L'informe destaca que el creixement del PIB espanyol va ser especialment fort amb una taxa del 0,8% el primer trimestre de 2016, i del 3,4% en termes anuals.
Segons els experts, les perspectives per als propers sis mesos són lleugerament menys positives en la majoria dels països que les del darrer trimestre.
La Fundació de les Caixes d'Estalvi, Funcas, ha publicat un nou número de la revista Focus on Spanish Society, que descriu breument algunes situacions socials rellevants en el país.
La publicació dedica la primera secció a la maternitat tardana, l'atur juvenil i l'equilibri entre l'atur i l'educació; la secció segona proporciona dades sobre les actituds de la població espanyola envers la unificació europea, i, finalment, la publicació dedica la secció tercera al seguiment de dades socials tals com la població, les llars i les famílies i l'educació, entre d'altres.
Les dades de l'estudi evidencien que, a Espanya, la taxa global de fecunditat va començar a caure a partir del 2009, i que el lleuger augment entre 2013 i 2014 no ha aturat la tendència a l'alça en l'edat mitjana de les dones en el part.
L'estudi també apunta que, des del començament d'aquest segle, els joves dediquen el seu temps productiu a l'estudi com a reacció a la desocupació.
Foment del Treball Nacional ha publicat l' Informe de conjuntura corresponent al mes de juny, que examina l'evolució de l'economia en els primers mesos de l'any.
Entre les conclusions destaca que aquesta evolució ha continuat la tendència favorable de 2015, però el context econòmic actual s'ha caracteritzat per una major incertesa, que s'ha reflectit en augments de la volatilitat dels mercats financers internacionals, així com en successives caigudes dels preus de les matèries primeres.
En aquest escenari internacional es mantenen certs elements de risc, com la possibilitat del Brexit, la desacceleració de la Xina i la crisi d'algunes economies emergents (Brasil, Rússia), l'evolució dels preus del petroli, el ritme d'expansió de les economies avançades, els conflictes geopolítics o la normalització de la política monetària dels EUA.
En l'àmbit espanyol encara hi ha cert risc polític, associat a la continuïtat de les reformes i la consolidació del dèficit amb un elevat endeutament públic.
En aquest context, la inversió estrangera ha crescut a bon ritme a Espanya, i amb més intensitat a Catalunya, la qual cosa reflecteix la confiança dels agents internacionals cap a l'economia catalana.
La Fundació 1r de maig ha publicat l'estudi Aproximació a les qualificacions professionals en la indústria 4.0, que analitza el futur del treball i de les qualificacions professionals i crida l'atenció sobre el canvi en el model productiu (indústria 4.0).
La primera revolució industrial (1.0) és la del Regne Unit en la segona meitat del segle XVIII amb la màquina de vapor.
La segona (2.0) a principis del segle XX, amb el motor elèctric o el d'explosió, inicià la producció en sèrie, cosa que generà un canvi radical en les competències professionals, més per l'organització del treball que per la tecnologia en sí mateixa.
La indústria 3.0 introdueix l'automatització amb la microelectrònica i la robòtica, i canvia les tasques manuals pel control d'eines i màquines mitjançant mecanismes electrònics, que requereixen altres coneixements i habilitats.
Finalment, la indústria 4.0, indústria connectada o digitalització de la indústria és el procés en què estem immersos actualment i del qual l'estudi intenta conèixer quines són les noves capacitats necessàries i determinar si es tracta només d'una revolució tecnològica o bé l'inici d'un nou paradigma productiu que signifiqui un salt qualitatiu en l'organització i gestió de la cadena de valor.
L'Associació Espanyola de Capital, Creixement i Inversió (ASCRI), entitat que representa la indústria del capital privat a Espanya (Venture Capital & Private Equity), ha publicat l'informe Inversió en start-up a Espanya al 2015.
La visió del Venture Capital, que fa una anàlisi de la inversió duta a terme en aquestes empreses emergents durant el darrer any.
L'estudi mostra xifres molt positives, i destaca que la inversió va arribar als 659,4 milions d'euros, el que suposa un creixement del 83% respecte al 2014, amb una inversió mitjana per operació de 432.000 euros.
Per comunitats autònomes, Catalunya va ser la que més inversió va rebre, amb el 56,3% del total, i la que més operacions va efectuar (32,9% del total).
Per sectors, el digital va concentrar el 80% de la inversió, especialment en l'entorn digital B2C (Business-to-Consumer, del negoci al consumidor).
La Cambra de Comerç de Barcelona acaba de presentar la Memòria econòmica de Catalunya 2015, 51a edició que fa el balanç anual de l'evolució de l'economia catalana en el context internacional i espanyol.
L'eix central és la internacionalització de l'economia catalana, i sobre aquesta qüestió tracta el monogràfic, així com els vuit articles signats per experts professionals o acadèmics que complementen la Memòria.
Quatre dels vuit articles són de caire territorial: a la província de Barcelona, s'estudia el sector del vi i el cava i la seva internacionalització; a Girona, es fa una anàlisi empresarial i exportadora del sector carni porcí; a Lleida, s'estudia la internacionalització del sector de l'oli, basat en l'experiència de l'empresa multinacional Borges, i a Tarragona, s'analitza el sector agroalimentari i la seva dimensió internacional.
Els altres quatre articles tracten sobre aspectes relacionats amb la internacionalització des d'un àmbit més genèric, com ara l'impacte del TTIP sobre l'economia catalana, les estratègies d'internacionalització empresarial cap als països d'Amèrica Llatina, el comerç exterior del tèxtil-confecció català després de l'Acord Multifibres, i les relacions empresarials amb la Mediterrània.
Entre les principals conclusions del balanç econòmic de la Memòria, destacar que Catalunya recuperarà en 2017 el nivell de PIB que tenia en 2007 mentre que en el cas de l'ocupació, només s'ha recuperat un 26% respecte del nivell precrisi.
La Comissió Europea acaba d'adoptar la Nova agenda de les capacitats per a Europa, que té per objectiu que les persones adquireixin des de la infantesa unes capacitats àmplies i que s'aprofiti al màxim el capital humà per, en darrer terme, impulsar l'ocupabilitat, la competitivitat i el creixement a Europa.
L'Agenda insta els estats membres i les parts interessades a millorar la qualitat de les capacitats i la seva adequació al mercat de treball, per resoldre els desequilibris detectats (més de 70 milions d'europeus sense suficient capacitat de lectura i escriptura, d'aritmètica i d'informàtica; molts joves molt qualificats fent feines que no corresponen al seu nivell; el 40% dels empresaris europeus no troben persones amb les capacitats adequades; molt poques persones amb esperit empresarial i competències per crear la seva pròpia empresa).
Per fer front a tots aquests reptes, en els propers 2 anys la Comissió posarà en marxa un conjunt de 10 accions.
L'Agenda també recull unes fitxes informatives per països i per temàtiques.
La Fundació Bertelsmannn ha publicat l'informe Atur de llarga durada a la UE.
Tendències i polítiques, que analitza les dades de l'Enquesta de forces del treball (EFT), que elabora Eurostat.
L'estudi revela que l'atur de llarga durada s'està convertint cada cop més en un problema estructural que llasta el conjunt de l'economia, sobretot als països del sud de la Unió Europea, i conclou que s'ha convertit en el principal llegat que ha deixat la crisi en el mercat laboral.
L'informe assenyala que dels 22 milions d'aturats registrats el 2015, gairebé la meitat (48,2%) feia més de 12 mesos que estava a l'atur, i quasi un terç ja feia, fins i tot, més de 2 anys que estava sense feina.
L'atur de llarga durada continua en uns nivells preocupants, especialment en els països meridionals com Grècia, Espanya o Croàcia, i els resultats de l'informe també mostren un clar desequilibri entre el Nord i el Sud.
Oferta i demanda d'ocupació a Espanya 2015.
Xarxes socials i mercat de treball recull una visió completa de l'ocupació en el nostre país per mitjà de l'anàlisi dels vincles entre la formació acadèmica i el món laboral, amb la finalitat de donar a conèixer les possibilitats d'inserció laboral de les actuals titulacions.
L'estudi abasta des de la distribució de l'ocupació per CCAA, sectors o àrees funcionals, els salaris, idiomes o formació més demanada per les empreses, fins a la mobilitat internacional.
En opinió dels experts, l'aposta de futur és la Formació Professional Dual, model educatiu basat en la combinació de la formació teòrica en el centre d'estudi i la pràctica en les empreses.
L'anàlisi conclou que el 31% de les empreses participants en l'enquesta planifiquen augmentar la plantilla el 2016, especialment en les àrees de comercial i vendes (38%), informàtica i Internet (21%) i enginyeria i producció (20,5%).
Altres indicadors no són tan positius, com, per exemple, la manca d'ofertes suficients per als majors de 46 anys, que només reben el 4% de les oportunitats, o la inseguretat en el lloc de treball que manifesten el 43% dels enquestats.
La IAB Spain (Interactive Advertising Bureau), associació que representa el sector de la publicitat en els mitjans audiovisuals a Espanya, ha publicat l'informe Estudi anual d'eCommerce 2016, que en aquesta tercera edició examina l'evolució del dimensionament del comerç electrònic a Espanya, analitza l'evolució de les pautes d'ús del comerç electrònic, avalua el procés de compra i dimensiona el comerç electrònic col·laboratiu.
L'estudi revela que 16 milions d'internautes de 16 a 60 anys compren online, amb una freqüència de 2,4 vegades al mes i una mitjana de 75€ per tiquet de compra.
Els principals motius de compra són l'accessibilitat a ofertes, la comoditat i el preu, i no hi ha diferències significatives respecte l'any passat.
El principal dispositiu per fer les compres online és l'ordinador (94%), seguit del mòbil (29%) i la tauleta (19%).
En relació amb el procés de compra, predomina la compra de productes nous i d'articles nacionals, i preval la de productes físics sobre els serveis.
Viatges, oci i tecnologia tornen a liderar les categories més comprades online, mentre que moda, alimentació i llar ocupen el segon lloc.
D'altra banda, les principals barreres a la compra online radiquen en no poder veure ni emprovar-se l'article, preferir l'atenció personal i la desconfiança en proporcionar dades de pagament a Internet.
El Grup Banc Mundial (WBG) acaba de publicar l'informe Canvi climàtic.
Pla d'acció 2016-2020, centrat en els desafiaments i les oportunitats per al desenvolupament que planteja el canvi climàtic.
El WBG considera que és necessari que el clima i el desenvolupament s'abordin d'una manera integrada, ja que els extrems del clima actual ja afecten milions de persones, posant la seguretat alimentària i de l'aigua en risc, amenaçant la cadena de subministrament agrícola i fent perillar moltes ciutats costaneres.
Sense mesures addicionals per reduir l'extrema pobresa, proporcionar accés als serveis bàsics, i enfortir la capacitat de resiliència, els impactes del clima podrien empènyer a altres 100 milions de persones a la pobresa el 2030.
El Pla d'acció del canvi climàtic es basa en 5 punts estratègics: la implementació, la convergència, la maximització de l'impacte, la resiliència i la transformació.
I les activitats del GBM en el marc d'aquest Pla s'organitzen al voltant de 4 prioritats de nivell superior: donar suport a les institucions i les polítiques de transformació, aprofitar els recursos, ampliar l'acció climàtica i alinear els processos interns i treballar amb els altres.
La Fundació Foessa (Foment d'estudis socials i de sociologia aplicada) de Càritas ha presentat el seu informe anual Anàlisi i perspectives 2016.
Expulsió social i recuperació econòmica, dedicat a analitzar les conseqüències de la crisi econòmica a Espanya i la situació d'incipient recuperació econòmica actual.
D'acord amb l'estudi, les xifres de creixement semblen apuntar a la recuperació, però aquests brots verds no s'acaben de traslladar a les llars.
La precarització de les condicions laborals ha augmentat, atès que el percentatge de treballadors pobres ha crescut del 14,2% al 14,8%, i la taxa de pobresa entre les persones en atur se situa en el 44,8%.
A més a més, l'estudi constata un augment del 9% del risc de pobresa des de l'inici de la crisi, el que fa preveure, segons els autors, que en els propers anys i, malgrat el creixement econòmic, la borsa d'exclusió social creixerà.
També s'evidencia que la crisi ha aprofundit la bretxa entre comunitats autònomes i el risc de pobresa s'ha incrementat en totes les regions.
En el marc del bizbarcelona 2016 s'ha presentat la tretzena edició de l'Informe Global Entrepreneurship Monitor (GEM) per a Catalunya 2015.
L'informe GEM proporciona dades sobre l'activitat emprenedora arreu del món, a partir d'una xarxa internacional que engloba més de 62 països.
El projecte GEM Catalunya s'ha dut a terme en el marc d'una col·laboració entre la Generalitat de Catalunya, la Diputació de Barcelona i l'Institut d'Estudis Regionals i Metropolitans de Barcelona, i amb la participació de la Universitat Autònoma de Barcelona.
L'informe analitza l'activitat emprenedora a Catalunya durant el 2015 i la seva evolució en els darrers anys.
També examina els valors i les percepcions de la població que afecten la decisió de crear una empresa i, alhora, presenta el perfil de les persones involucrades en el procés emprenedor i el de les empreses constituïdes recentment.
Destaca que tot i la recuperació de quatre punts en la percepció de l'existència de bones oportunitats per emprendre, Catalunya continua més de deu punts per sota del conjunt de països avançats.