projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Quan no és possible evitar o moderar el consum d'una o diverses drogues, i això provoca trastorns i problemes, potser ha arribat el moment de buscar ajuda professional.
Per tractar qualsevol tipus de problema relacionat amb el consum de drogues, podeu adreçar-vos als anomenats centres d'atenció i seguiment de les drogodependències (CAS).
Són centres d'atenció especialitzada i públics.
On hi trobareu un equip de professionals de diverses disciplines (medicina, infermeria, psicologia i treball social) especialitzats en el tractament de persones afectades per problemes de drogodependències (heroïna, cocaïna, alcohol, psicofàrmacs, cànnabis, drogues de síntesi i altres).
A les persones de més de 18 anys que tenen problemes amb l'alcohol i/o altres drogues, i als seus familiars.
Si la persona és menor d'edat es pot adreçar al Programa d'atenció a adolescents amb conductes de consum de substàncies.
Unitats hospitalàries de desintoxicació.
Es fa necessari quan les circumstàncies personals, socials o familiars dificulten el tractament de desintoxicació de forma ambulatòria (sense ingrés).
S'accedeix per derivació del CAS.
Es fa necessari quan la persona drogodependent pateix trastorn mental.
Això fa aconsellable tractar totes dues patologies en un sol centre assistencial.
S'accedeix per derivació del CAS o per un Centre de Salut Mental (CSM).
Són serveis residencials que, amb caràcter transitori, proporcionen l'acolliment, l'atenció i la vida comunitària per facilitar la integració social durant el tractament de l'addicció.
La durada del tractament pot anar de sis a divuit mesos.
Es pot accedir des de qualsevol centre de la xarxa de salut mental i addiccions (CSMA, CAS).
Servei educatiu i terapèutic, d'estada diürna i continuada on es desenvolupen programes ocupacionals, d'ensenyament prelaboral i laboral, i d'adquisició d'hàbits i responsabilitat.
Són serveis residencials en règim obert i d'estada limitada per a persones amb drogodependències.
Estan concebuts com a dispositius orientats a facilitar als usuaris un espai de convivència.
Disposen d'atenció professional externa.
Servei d'ingrés urgent i d'estada curta per atendre persones amb drogodependències en situació crítica associada al consum i que no poden ser ateses en serveis d'urgències sanitaris o socials.
Actualment, a Catalunya hi ha la unitat de crisi de la Fundació Alba de Terrassa i constitueix una experiència experimental.
Serveis o Centres de reducció de danys.
Servei adreçat a persones consumidores de drogues, sovint dependents, que pel motiu que sigui no volen o no se senten encara en condicions d'entrar en tractament i persisteixen en el consum.
L'objectiu d'aquests centres és reduir al màxim els problemes per a la salut física i psicosocial d'aquestes persones, i motivar i facilitar l'accés al tractament.
Metzineres és un espai de reducció de danys per a dones consumidores de drogues que sobreviuen a violències.
Ofereixen un programa integral i holístic a les particularitats de la situació de cada dona.
Són substàncies sintètiques d'efecte estimulant.
Van començar a utilitzar-se a finals de la primera meitat del segle XX per al tractament de diferents malalties.
A causa de la capacitat de generar dependència i dels seus efectes secundaris, actualment només s'utilitzen en el tractament de la narcolèpsia i del trastorn per dèficit d'atenció.
En contextos d'oci es coneix amb el nom de speed i es consumeix majoritàriament per via nasal.
El consum d'aquest tipus de droga estimulant del sistema nerviós central provoca inicialment estats d'eufòria i excitació, increment de l'energia i disminució de la gana i de la fatiga.
Quan passen aquests efectes s'experimenta una sensació de baixada amb fatiga, depressió, insomni, somnolència, ansietat, i altres.
Consumir amfetamines de forma prolongada pot causar una forta addicció i originar trastorns físics (complicacions de cor i circulació de la sang, problemes de fetge, pujades sobtades de temperatura, etc.) i psiquiàtrics (canvis d'humor, paranoia, al·lucinacions).
El consum també provoca un augment del ritme cardíac i la pressió arterial, dilatació de les pupil·les, sequedat de boca, diarrea i febre.
En línies generals, depenent del fàrmac i de la dosi poden actuar com ansiolítics (disminuint el nivell d'ansietat o controlant una crisi d'angoixa, per exemple) o com a hipnòtics (quan s'administren abans d'anar a dormir).
Alguns d'aquests fàrmacs també es poden utilitzar per a altres problemes mèdics com les contractures musculars o l'epilèpsia.
El consum d'ansiolítics i/o hipnòtics a dosis més altes del que la persona necessita pot provocar somnolència, dèficits de memòria o manca de coordinació motora.
En dosis molt elevades, sobretot si es combinen amb altres depressors del sistema nerviós com per exemple l'alcohol, aquests fàrmacs poden provocar una disminució greu de la capacitat de reacció, reducció en el ritme de la respiració (depressió respiratòria) i, fins i tot, en alguns casos induir un estat de coma o la mort.
El consum sense control mèdic durant un temps prolongat pot induir l'aparició de tolerància als efectes (pèrdua d'eficàcia) i de dependència.
Per això, si s'interromp el consum o es redueix la dosi bruscament després d'una utilització prolongada, poden aparèixer símptomes d'abstinència que poden ser greus en funció, entre d'altres factors, de la dosi i del temps que s'hagi estat consumint el fàrmac.
Recordeu que aquests medicaments us poden ajudar a trobar-vos millor però és necessari fer-ne ús amb control mèdic, i no barrejar-los amb begudes alcohòliques o medicaments depressors del sistema nerviós (com ara alguns analgèsics o antial·lèrgics), ja que se'n potencien els efectes.
El terme "Spice" és el nom comercial que si li va donar a un dels primers productes venuts com a substituts del cànnabis a Europa (2004)
És un preparat amb diverses herbes assecades que es fuma.
No porta ni tabac ni cànnabis, però conté cannabinoides sintètics.
La gran majoria de la família dels JWH's.
Aquesta substància provoca efectes similars al cànnabis (s'uneixen als mateixos receptors cannabinoides del cervell), però tenen més intensitat i durada.
Hi ha altres productes tipus Spice que contenen preparats vegetals, com el Zen, l'Skunk o el K2.
Els que els diferencia és el nom, l'etiquetatge i el tipus de cannabinoides que contenen.
Els noms i les presentacions, estan en constant evolució per a evitar el control legal.
Relaxació, hilaritat, comicitat, augment de la percepció de la música i dels sentits, estimula la creativitat i també té un efecte analgèsic.
Els efectes no desitjats d'aquesta substància, són semblants als del cànnabis, tot i que al tractar-se de cannabinoides sintètics, els efectes es donen amb més intensitat i freqüència.
Disminueix la capacitat de concentració, augmenta el nerviosisme, la confusió, el pànic i la paranoia.
Després de consumir és comú tenir símptomes d'ansietat o psicòtics.
Alguns efectes secundaris són més greus que els propis del cànnabis i per tant alguns dels JWH's són molt tòxics.
Al tractar-se de substàncies noves i poc estudiades, es desconeix si poden crear altres efectes adversos.
El sistema d'informació sobre drogodependències (SID) permet monitoritzar l'activitat de diferents serveis especialitzats d'atenció a les drogodependències, amb la finalitat de proporcionar dades per a la vigilància epidemiològica dels problemes associats al consum problemàtic de drogues i per a la planificació il'avaluació de serveis sanitaris.
Complementen d'aquesta manera altres fonts d'informació epidemiològica com les enquestes poblacionals i els estudis qualitatius.
Notificació d'inici de tractament ambulatori per a drogodependències
Activitat mensual dels Centres d'Atenció i Seguiment
Notificació d'alta d'Unitats Hospitalàries de Desintoxicació
Sol·licitud d'Ingrés a Comunitat Terapèutica (CT) o Unitat Hospitalàries de Desintoxicació (UHD)
Notificació d'inclusió en tractament amb agonistes opiacis
Llista mensual d'usuaris en tractament amb agonistes opiacis
Notificació d'inclusió en tractament amb agonistes opiacis a oficines de farmàcia.
Full mensual de control del tractament amb agonistes opiacis a oficines de farmàcia.
Guia per als centres i els col·lectius de professionals que declaren activitats al Sistema d'Informació sobre Drogodependències.
Inclou informació detallada sobre les diferents activitats assistencials que són objecte de notificació i les definicions de les variables que s'hi recullen.
Informe PIX- Resultats 2018 (publicat desembre 2019)
El Sistema de Suport de Qualitat en Prevenció (SSQP) [actualment, en elaboració] és un recurs de la Subdirecció General de Drogodependències que estableix uns estàndards per assegurar la qualitat dels programes i els materials de prevenció del consum de drogues, i ofereix una eina de consulta de tots els programes de prevenció existents a Catalunya.
El sistema permet la consulta en línia de:
La disponibilitat d'uns estàndards de qualitat en prevenció és una ajuda tant per als responsables de la presa de decisions en prevenció com per als professionals que treballen en la selecció, la promoció i el desenvolupament de bones pràctiques en els diferents àmbits de la prevenció (comunitari, educatiu, familiar, laboral, de l'oci, dels mitjans de comunicació i dels serveis de salut), així com en els diferents nivells preventius que es poden desenvolupar en cadascun d'aquests àmbits (universal, selectiu i indicat).
Els objectius, en les fases de disseny, posada en marxa, aplicació pràctica, gestió i avaluació, són:
L'SSQP respon a les necessitats específiques dels diversos col·lectius que intervenen en la presa de decisions, el disseny i l'aplicació d'actuacions i programes de prevenció, en especial:
Fumar disminueix la resistència a l'exercici físic, altera els sentits del gust i l'olfacte, provoca l'envelliment prematur de la pell, i taca les dents i la pell de les mans i la cara.
El consum continuat de tabac fa augmentar el risc de patir càncer de pulmó i altres malalties com la bronquitis crònica, l'infart de miocardi, l'úlcera gàstrica o altres formes de càncer (laringe, ronyó, bufeta, etc.).
Els productes tòxics del tabac, en especial els quitrans i els gasos irritants, afecten tant les persones fumadores com les no fumadores que es veuen exposades al fum d'aquesta substància (això s'anomena tabaquisme passiu).
Deixar de fumar és sempre una decisió encertada.
Al canal salut hi trobaràs més informació per fer-ho
Informació i conceptes bàsics per conèixer millor aquest tipus de substàncies.
Les drogues són substàncies que, quan s'introdueixen en l'organisme, actuen sobre el sistema nerviós central.
Això provoca canvis que poden afectar la conducta, l'estat d'ànim o la percepció.
A més, el consum pot comportar:
El consumidor habitual de qualsevol tipus de droga pot experimentar algun d'aquests tres efectes o tots alhora.
Disminució de la sensació de fatiga
Al·lucinogen (alguns tipus de marihuana)
Intensificació de les sensacions
Generen eufòria i desinhibició.
Alenteixen el funcionament del sistema nerviós central.
En dosis baixes, sensació de borratxera i desequilibri.
En dosis altes, desrealització (forta al·lucinació per efectes dissociatius, separació cos-ment).
Depenent de la dosi i el tipus de fàrmac, poden actuar com a ansiolítics (reducció de l'ansietat) o hipnòtics (inducció de la son).
Connexió amb un mateix, la música i la gent que hi ha al voltant.
És un principi actiu que s'obté a partir de les fulles de la coca ( Erythroxylum coca), una planta originària d'algunes regions de l'Amèrica del Sud.
En funció del procés d'elaboració, es pot presentar en dues formes:
Trastorns cardiovasculars (com ara infart de miocardi o hemorràgies cerebrals), alteracions respiratòries, dolor abdominal o nàusees són alguns dels riscos vinculats al consum de cocaïna.
En algunes persones, el consum elevat i continuat d'aquesta substància pot provocar ideació paranoide (tenir la sensació que els altres volen fer-vos mal o perjudicar-vos), agressivitat, al·lucinacions, ansietat o depressió.
Té gran capacitat de generar dependència.
Entre nosaltres Exposició de 10 plafons que aborda aspectes relacionats amb les drogues i el seu consum (principalment l'alcohol, el cànnabis, la cocaïna i els psicofàrmacs) des de diferents contextos del món dels adults.
Exposició d'10 plafons que tracta temes relacionats amb la cocaïna que va acompanyada d'una proposta educativa per a agents socials.
De cada aspecte que tracta fa una analogia amb un altre tema (consumisme, ecologia i altres).
Els fantasmes de la coca Planteja situacions problemàtiques, contradiccions i actituds indesitjables associades a l'ús de cocaïna per a la reflexió de les persones consumidores i en contacte amb elles.
Cocaïna, als dos costats de la ratlla Informació per a persones usuàries de cocaïna sobre com reduir riscos físics, psíquics i evitar relacions de dependència.
Cartell pensat per ser exposat en els centres de drogues que té l'objectiu d'informar les persones consumidores de drogues sobre els quatre passos bàsics per identificar i atendre una sobredosi de cocaïna.
Fullet que té com a objectiu informar els consumidors de drogues sobre estratègies per prevenir i identificar una sobredosi per cocaïna i les actuacions que s'han de dur a terme en cas que es produeixi.
Relació de cursos, jornades, tallers i congressos organitzats per la Sub-direcció General de Drogodependències.
Observació de l'evolució de les drogodependències a Catalunya
Actuacions estratègiques, programes, recursos i activitats.
En aquest apartat trobareu: El Programa de Prescripció Social i de la Salut (PrSiS), Escala de benestar emocional i la salut i el benestar dels professionals sanitaris en l'entorn laboral.
Conjunt de polítiques i programes que tenen com a objectiu disminuir les conseqüències negatives del consum de drogues.
El tractament de persones amb trastorns per ús de substàncies a Catalunya.
Relació dels programes i actuacions que permeten apropar-nos a la complexitat del gènere des d'una perspectiva transversal.
Materials traduïts, activitats formatives, articles i altres actuacions orientades als professionals que treballen amb persones d'orígens etno-culturals diversos.
La Subdirecció General de Drogodependències del Departament de Salut promou i col·labora en diferents projectes internacionals, els instruments principals dels quals són la investigació i la formació, en un context global, amb l'objectiu de cercar el coneixement internacional, la col·laboració, la investigació comparada, la mobilitat i la cooperació.
Descripció i requisits dels tràmits administratius en drogues: autoritzacions de centres, autoritzacions de programes de manteniment amb agonistes opiacis, ordre de subvencions.
Accés a les Memòries, Material divulgatiu, Enllaços d'interès, Recursos audiovisuals, Butlletins.
Recull de normativa actualitzada en l?àmbit de les drogodependències publicada al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
Priorització a nivell transversal en tots els programes i polítiques de drogues.
Si voleu estalviar-vos problemes legals i judicials relacionats amb el consum de drogues, és important conèixer una mica tot el que diuen les lleis sobre aquesta matèria.
La justícia espanyola considera substàncies prohibides o controlades les que figuren en unes llistes en convenis internacionals, com la convenció única de 1961 sobre estupefaents, que inclouen la major part de les drogues il·legals: cocaïna, LSD, heroïna, cànnabis, èxtasi, etc.
El Codi penal considera delicte elaborar, produir, cultivar o traficar amb qualsevol de les substàncies incloses en aquestes llistes, així com qualsevol activitat destinada a afavorir-ne el consum.
En el cas del tràfic, el Codi penal fa una distinció entre les substàncies que causen danys greus a la salut i altres substàncies que el legislador considera que no són tan perjudicials per a la salut.
Consumir o tenir petites quantitats de drogues destinades al consum propi no es delicte.
Però, com es determina aquesta quantitat?
En cas de judici, els tribunals acostumen a tenir en compte aspectes com la quantitat de la droga i si la persona és consumidora habitual o no, així com l'existència d'antecedents per tràfic de drogues.
Sigui com sigui, la llei prohibeix consumir drogues en llocs, vies o establiments públics.
Aquesta infracció se sanciona amb multes que oscil·len entre els 601 i els 30.000 euros, segons la gravetat del cas.
El cultiu de plantes de cànnabis per ús propi es considera infracció greu amb sancions de 601 a 30.000 euros.
Com es pot fer front a un problema amb el consum de drogues: tipus, centres de tractament, serveis d'informació i orientació en drogodependències, recursos sanitaris disponibles.
Si teniu alguna pregunta relacionada amb l'alcohol o altres drogues podeu contactar amb aquest servei d'informació i orientació adreçat a les persones que tenen problemes amb l'alcohol o altres drogues, als seus familiars i a qualsevol persona que en vulgui informació.
Quan no és possible evitar o moderar el consum d'una o diverses drogues, i això provoca trastorns i problemes, potser ha arribat el moment de buscar ajuda professional.
En aquest apartat trobareu una llista exhaustiva dels serveis de drogues d'accés directe i públics.
Els centres i serveis de reducció de danys s'adrecen a persones consumidores de drogues.
L'objectiu és reduir al màxim els problemes per a la salut física i psicosocial d'aquestes persones, i motivar i facilitar l'accés al tractament.
El consum de drogues, a més de poder generar una addicció, pot comportar problemes de salut, familiars, socials, educatius,...tant en les persones amb dependència a les drogues com en aquelles que en consumeixen sense tenir una addicció.
Cal tenir present que moltes persones no volen deixar de consumir algun tipus de drogues o que durant un temps de la seva vida en consumiran, per això cal desplegar també serveis i intervencions adreçades a disminuir els riscos/danys per la salut que representa el consum de drogues malgrat la persistència d'aquest consum.
Aquestes estratègies es denominen reducció de danys o reducció de riscos.
Tot i que estem lluny de saber exactament per què algunes persones prenen drogues i altres no, actualment disposem d'informació sobre alguns dels factors que faciliten que una persona pugui desenvolupar problemes relacionats amb el consum de drogues.
És a dir, no hi ha una causa concreta que ho expliqui.
Però poden tenir lloc diverses circumstàncies que afavoreixin o evitin aquest procés:
Els elements que augmenten la probabilitat que una persona abusi de les drogues es coneixen com a factors de risc.
Alhora, es coneixen alguns factors de protecció que actuen de manera inversa als anteriors: reduint la probabilitat que una persona prengui drogues o presenti problemes per aquesta causa.
Alguns factors de protecció són:
Prevenir el consum de drogues (i les drogodependències) comporta reduir els factors de risc i potenciar els factors de protecció.
Això no garanteix del tot que una persona no arribi mai a prendre drogues, però ho farà menys probable.
La prevenció es pot dur a terme a
A més, des de les administracions públiques i organitzacions no governamentals ofereixen diversos programes de prevenció:
Tot i que no totes les persones que tenen algun contacte amb drogues tenen necessàriament problemes, hi ha determinades situacions que us poden fer pensar que el consum se us està escapant de les mans:
Prendre begudes alcohòliques pot ser agradable si es fa amb moderació, però beure massa pot comportar problemes greus.
Es considera beure massa qualsevol consum d'alcohol que incrementi el risc de patir conseqüències negatives (físiques, psicològiques o socials), a curt o llarg termini.
També quan es compleix alguna de les condicions següents:
Quan una persona perd el control sobre la substància i se sent incapaç d'evitar o moderar-ne el consum, i això afecta de manera important les seves relacions i activitats habituals, potser és el moment de plantejar-se buscar ajuda d'un professional.
El consum habitual de drogues pot comportar que es pateixi:
Cursos de formació gratuïts adreçats a professionals de la Subdirecció General de Drogodependències de l'Agència de Salut Pública de Catalunya
Preinscripció fins el 19 d'octubre del 2020.
Les classes iniciaran a finals d'octubre del 2020 fins a finals de juny del 2021
El congrés se celebrarà els dies 6 i 7 d'octubre a Barcelona
Trobada virtual centrada en l'Entrevista Motivacional, el dia 2 d'octubre de 2020.
Oberta la preinscripció de la 19a edició del Màster en Drogodependències de la UB, que concentrarà les classes en horari de divendres matí i tarda
A Barcelona, el Dissabte 26 de setembre, de 9:30 a 20:00 h
La Subdirecció General de Drogodependències del Departament de Salut promou i col·labora en diferents projectes internacionals, els instruments principals dels quals són la investigació i la formació, en un context global, amb l'objectiu de cercar el coneixement internacional, la col·laboració, la investigació comparada, la mobilitat i la cooperació.
Accés a la reducció de danys i la continuïtat de l'atenció als usuaris de drogues en presons
Addiccions i estils de vida a l'Europa contemporània - Replantejar els projecte addiccions
Aliança d'Investigació en Salut Pública sobre polítiques d'alcohol
Xarxa de Polítiques d'Alcohol a Europa
Projecte europeu per promoure les polítiques sobre alcohol
Projecte europeu que té com a objectiu principal l'anàlisi de les necessitats dels usuaris de drogues que mantenen el seu consum en edat avançada i que s'han fet grans des d'una perspectiva social i sanitària.
Bones pràctiques en les intervencions breus d'alcohol en l'atenció primària de salut, els serveis de prevenció laboral, urgències i els serveis socials
Xarxa Europea d'Inclusió Social i Salut
Desenvolupament de programes i directrius amb evidència per a la promoció de la salut mental i prevenció dels trastorns mentals.
Projecte adreçat als joves que utilitzen les tecnologies de la informació per prevenir problemes associats al consum de drogues.
Investigació en polítiques d'alcohol en l'àmbit laboral.
Xarxa Europea per a la Promoció de Salut Mental i la Prevenció de Trastorns Mentals.
Suport del Pacte Europeu per a la Salut Mental i el Benestar.
Xarxa Internacional de les intervencions breus per problemes d'alcohol
Projecte europeu sobre els costos econòmics de les drogues il·lícites.
Xarxa europea d'organitzacions, professionals, autoritats i agències que actuen en els camps de la promoció de la salut i l'oci nocturn
Optimització de la prestació d'intervencions de saluT.
Investigació en polítiques d'alcohol
Projecte de Col·laboració amb l'OMS per a la identificació precoç i el tractament en intervenció breu dels problemes relacionats amb l'alcohol en l'Atenció Primària de Salut (fase IV)
Difusió de intervencions breus pel consum d'alcohol
Programa de Reducció de Riscos i HIV entre els consumidors de drogues injectades del Govern Marroquí.
Reducció danys relacionat amb el consum d'alcohol
Estandardització de mesures dels trastorns relacionats pel consum d'alcohol
Sensibilització del consum d'alcohol en persones grans
Identificació i optimització de la prevenció de l'hepatitis C basada en l'evidència a Europa per a joves consumidors de drogues de risc