projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El proper treball abordarà la relació entre mitjans de comunicació i les confessions
La consellera de Justícia, Ester Capella, es va reunir el 7 de febrer amb el nou Consell Assessor per a la Diversitat Religiosa.
Capella havia renovat l'òrgan el passat 24 de gener amb la ratificació de nou membres i el nomenament de sis més.
Ha estat la primera reunió de la consellera amb el Consell.
La titular de Justícia va ratificar fa uns dies els nou membres del Consell i en va nomenar sis més.
D'aquesta manera, l'òrgan ha passat a tenir quinze experts.
Està presidit des de la seva creació pel filòsof Francesc Torralba.
S'incorporen al Consell Fàtima Ahmed, Montse Castellà, Manuel Delgado, Mar Griera, Jordi Moreras i Rosa Rius.
Els membres del Consell no estan remunerats.
El Consell Assessor per a la Diversitat Religiosa va ser creat el 2011 amb la funció d'assessorar el Govern en l'àmbit religiós.
Segons els experts que el formen, la pluralitat en la qual vivim és un dels majors reptes del moment actual.
Sostenen que dependrà de les institucions governamentals, la ciutadania i les comunitats religioses que aquesta diversitat sigui l'ocasió de crear una societat capaç d'integrar els valors de cada identitat i pertinença religiosa.
El Consell abordarà durant els pròxims mesos el paper dels mitjans de comunicació en la configuració de la convivència interreligiosa.
El tractament de l'àmbit religiós per part dels mitjans té un impacte enorme sobre la concepció i la comprensió del fenomen, de manera que en conforma la seva evolució i, encara més, condiciona la convivència ciutadana.
La responsabilitat dels mitjans també s'ha d'estudiar en un context de gran complexitat a causa de l'impacte de les xarxes socials o l'expansió de les campanyes de desinformació.
Aquest nou treball es desenvoluparà prenent de base els quatre documents ja publicats pel Consell, que han aprofundit sobre les societats obertes, l'aportació de les tradicions religioses a la societat, l'hospitalitat com a deure i actitud espiritual i el lloc de les tradicions religioses i espirituals en el futur.
A més de la reflexió i la contextualització, els documents del Consell Assessor per a la Diversitat Religiosa aporten la perspectiva de les diverses confessions establertes a Catalunya i proposen pautes per als àmbits social, econòmic, educatiu, cultural, artístic, de la salut, de la immigració i del diàleg interreligiós, entre d'altres.
Els documents s'han publicat en paper i en línia, i estan disponibles en català, castellà i anglès.
L'òrgan s'ha renovat i ampliat fins a quinze membres experts
Minireportatges d'un minut de durada ideals per compartir a través de les xarxes socials
La Direcció General d'Afers Religiosos ha publicat sèrie de videos breus sobre els afers religiosos i la cultura religiosa, amb un format àgil, clar i planer.
L'objectiu d'aquests breus reportatges és mostrar aspectes diversos de la cultura religiosa a Catalunya actualment, que mostren la pluralitat de creences i les multiples manifestacions.
Alhora, també serveixen per explicar alguns serveis que ofereix el Departament de Justícia en relació a l'assistència religiosa, l'atenció a les entitats i la difusió de la realitat religiosa contemporània.
Programades sessions per al personal de les administracions locals catalanes i per a representants de les entitats religioses
La Direcció General d'Afers Religiosos vol facilitar la informació i els recursos existents al personal de les administracions locals i a les entitats religioses per tal de resoldre els dubtes i les consultes sobre l'aplicabilitat de la normativa dels centres de culte i per això ha programat sessions divulgatives per tot el territori català els mesos de febrer i març.
El Parlament de Catalunya va aprovar la Llei 16/2009, de 22 de juliol, de centres de culte amb un triple objectiu: facilitar l'exercici del dret de llibertat de culte, donar suport als ajuntaments a l'hora de garantir aquest dret i vetllar per unes condicions adequades pel que fa a la seguretat i higiene dels locals.
Aquesta llei es va desplegar pel Decret 94/2010, que estableix les condicions tècniques i materials necessàries per a l'obertura i funcionament de nous locals.
Així mateix, es va preveure l'adaptació dels centres de culte existents anteriors a la normativa, termini que finalitza el proper 11 d'agost del 2020.
Sessió sobre la Llei 16/2009, de centres de culte i la seva aplicació (2h)
- adaptació dels centres existents
- obertura i funcionament de nous locals
Personal tècnic de la Direcció General d'Afers Religiosos
Línia divulgativa per a administracions locals
Adreçada al personal de les administracions locals catalanes que planifiquen serveis públics vinculats a la diversitat religiosa i de conviccions.
I específicament al personal de les àrees d'urbanisme, de llicències i de proximitat a la ciutadania
Línia divulgativa per a entitats religioses
Adreçada a representants i membres de les entitats religioses.
Prioritàriament per al personal que s'encarrega de tramitar la regulació dels centres de culte.
Per correu electrònic indicant:
Inscripcions per a sessions formatives de dues hores durant els mesos de febrer i març
La Direcció General d'Afers Religiosos ha celebrat una reunió amb les diferents confessions religioses presents a Catalunya per abordar la fi de la moratòria per l'adequació dels centres de culte que ja existien abans del 2010
El passat 22 de gener se celebrà a la Direcció General d'Afers Religiosos una reunió amb els representants, presidents i referents de les diferents confessions religioses presents a Catalunya per abordar la fi de la moratòria per l'adequació dels centres de culte que ja existien abans de l'entrada en vigor del Decret 94/2010, de 20 de juliol, de desplegament de la Llei 16/2009, de 22 de juliol, dels centres de culte i que finalitza l'11 d'agost del 2020.
La trobada ha servit per explicar les línies formatives i informatives que es faran aquest darrer any des de la Direcció General d'Afers Religiosos, i també per explorar col·laboracions amb les federacions per poder fer arribar la informació a totes les comunitats.
La Llei 16/2009 dels centres de culte i el Decret 94/2010 de desenvolupament de la Llei dels centres de culte preveuen un seguit de condicions de compliment de salubritat, higiene i seguretat que tots els centres de culte nous han de complir a l'hora d'entrar en funcionament.
Alhora, s'estableix un període transitori per als centres creats abans de l'entrada en vigor del decret (11 d'agost de 2010) que no tenien llicència llavors, per adaptar les instal·lacions; la disposició transitòria tercera del Decret disposa unes condicions molt bàsiques que aquests centres han de complir.
En cas contrari, s'hauran de regir pel la llei estableix per als centres de culte nous.
Quines condicions han de tenir els centres de culte que s'havien obert abans de l'aprovació d'aquestes normes sense tenir llicència?
La disposició transitòria tercera del Decret preveu que aquests centres han d'efectuar una comunicació del compliment de les condicions bàsiques de seguretat –definides en la mateixa disposició transitòria– davant l'administració competent.
En la comunicació cal acreditar que el centre de culte funcionava des d'abans d'entrar en vigor la Llei; i ho faran per mitjà del contracte de compra, de lloguer o la inscripció del centre de culte al Registre d'entitats religioses, principalment.
Respecte d'aquesta qüestió, cal recordar que als centres de culte que ja existien prèviament a la llei no se'ls exigeix l'obligació d'estar situats en una zona que admeti l'ús religiós segons un planejament municipal posterior.
Les entitats religioses han de comunicar a l'administració competent el compliment de les condicions bàsiques de seguretat.
Per tal de garantir que la informació arribi tant a les entitats religioses afectades com a les administracions locals cal comptar amb la col·laboració de totes les administracions, així com amb les federacions religioses i confessions.
La Direcció General d'Afers Religiosos ha mantingut un seguit de reunions i actuacions amb les entitats municipalistes, les diputacions i els ajuntaments, per tal d'oferir informació, formació i assessorament a les administracions locals.
La moratòria per l'adequació dels centres de culte acaba l'11 d'agost del 2020
Totes les tradicions religioses es regeixen per un calendari propi de festes, que estableix tant el principal dia de la setmana com les solemnitats al llarg de l'any.
De vegades, la celebració d'aquestes festes és acompanyada per preceptes de participació en rituals, dejunis o abstinència de determinats aliments o activitats.
Per a algunes religions, aquests preceptes estan regulats legalment a través dels Acords de Cooperació amb l'Estat.
A continuació oferim el calendari per a l'any 2020 de les principals festes de les religions amb més implantació a Catalunya.
Cal tenir en compte que es tracta d'un calendari orientatiu i de caràcter informatiu:
• les festes regides pel calendari lunar poden moure's un dia amunt o avall.
• hi ha religions en què varien molt les festes que celebren en funció del corrent religiós al qual es pertany.
També hi ha diferències significatives quan les comunitats prenen per referència països diferents.
• en cap cas les dades contingudes en aquest calendari comprometen les comunitats ni els fidels.
• per obtenir informació més completa i actualitzada, dirigiu-vos directament a les entitats representatives de les respectives religions.
El 27 de novembre de 2019 ha tingut lloc la Jornada RELIG 2019 sobre religió, ecologia i espiritualitat a l'Escola d'Administració Pública de Catalunya
Aquesta Jornada respon a un doble objectiu.
Per una banda, a la necessitat de reflexionar sobre com els conceptes de desenvolupament sostenible i ecologia integral esdevenen punt de trobada i de diàleg entre les diferents confessions religioses.
Per altra banda, fer palès com les entitats religioses poden i han d'esdevenir agents clau de canvi i mobilització per a contribuir a la millora del nostre planeta davant dels reptes de l'emergència climàtica.
La jornada, que ha comptat amb l'assistència de 85 persones, ha reunit empleats de les diferents administracions públiques, particularment, aquelles persones implicades en projectes adreçats a l'àmbit social, així com personal investigador en matèria d'afers religiosos i sostenibilitat i personal vinculat al teixit associatiu religiós.
Benvinguda i presentació a càrrec de Magda Castro i Masalias, subdirectora general de Captació del Talent i Formació Contínua Professionalitzadora i Marcel·lí Joan Alsinella, director general d'Afers Religiosos. | Vídeo |
Resum de ponències i bones pràctiques.| Presentació |
L'ecologia integral, un pont de diàleg entre religions i un servei necessari a la societat a càrrec del Dr.
Antoni Matabosch i Soler, catedràtic emèrit de la Facultat de Teologia de Catalunya.
President del Grup de Treball Estable de Religions (GTER). |Presentació || Vídeo |
La recerca sobre sostenibilitat, espiritualitat i religió.
Presentació de projectes de l'àmbit universitari.
Participen les comunitats religioses presents a Catalunya en la cultura climàtica?
Universitat Internacional de Catalunya amb finançament de la Direcció General d'Afers Religiosos a la convocatòria RELIG 2018 a càrrec de la Dra.
Directora de Sostenibilitat de la UIC.| Presentació || Vídeo |
Curs de Postgrau 'Significats i Valors Espirituals de la Natura.Universitat de Girona a càrrec del Dr.
Josep Maria Mallarach, (director) i a càrrec del Dr.
Josep Gordi Serrat (coordinador) del postgrau.| Presentació || Presentació || Vídeo |
Presentació d'experiències sobre ecologia i sostenibilitat impulsades des de les confessions religioses.
Director del Grup de Treball Estable de Religions. - Xarxa de Parròquies i comunitats cristianes EcoSolidàries a càrrec de Sra.
Maria Bargalló Castellón, vice-presidenta de Justícia i Pau - Ecologia i islam".| Presentació | Dídac P. Lagarriga.
Col·laborador de la Fundación de Cultura Islàmica (FUNCI). - El budisme davant la crisi planetària".
President de la Coordinadora Catalana d'Entitats Budistes. - La Fe Bahá'í i l'ecologia.
Recupereu la jornada amb els videos de cada sessió
La cinquena guia de la col·lecció "Guies sobre la Diversitat Religiosa" s'ha elaborat amb la col·laboració del Departament de Salut.
L'objectiu d'aquesta publicació és oferir orientacions als municipis que s'hi vulguin acollir, bo i respectant tant la llibertat religiosa i de pensament com el manteniment de la salut pública.
A més de la presentació, el marc jurídic i els principis d'actuació, destaquen les recomanacions i els reculls de bones pràctiques.
L'últim capítol inclou en forma d'annexos informació relativa a les principals confessions amb presència a Catalunya, les peticions més habituals per part de les comunitats religioses i altres recursos per aprofundir.
Aquest document recull recomanacions per als gestors dels cementiris, la majoria de les quals estan basades en actuacions que ja es duen a terme en alguns municipis
La sisena edició del Memorial Cassià Just va guardonar el dominic Jean Jacques Pérennès, director de l'Escola Bíblica i Arqueològica Francesa de Jerusalem.
El jurat va valorar especialment els següents aspectes de la trajectòria del dominic guardonat:
Jean Jacques Pérennès (Bretanya francesa, 1949) és director de l' Escola Bíblica i Arqueològica Francesa de Jerusalem des de l'octubre de 2016.
Ha realitzat estudis en filosofia, teologia i economia del desenvolupament.
En ser destinat a Algèria, va descobrir la importància del diàleg amb l'islam, que es va convertir en un compromís de vida.
Ha viatjat arreu del món amb la missió d'impulsar noves fundacions dominiques, entre les quals cal destacar-ne les d'Istanbul i el Caire, on durant 15 anys, des del 2001, ha estat secretari general i, posteriorment, director de l' Institut Dominic d'Estudis Orientals del Caire (IDEO).
El seu coneixement de primera mà del Magrib i el Pròxim Orient l'han convertit en un referent en diàleg islamocristià.
El jurat del V Memorial Cassià Just ha acordat reconèixer l'Associació UNESCO per al Diàleg Interreligiós, entitat pionera que ha impulsat moltes i diverses iniciatives a favor del diàleg entre persones de diverses creences i conviccions.
En aquest veredicte, es van valorar especialment tres punts: la coordinació i promoció d'entitats locals a través de la Xarxa Catalana d'Entitats de Diàleg Interreligiós; la dimensió inclusiva, en associar persones de totes les creences i conviccions i en promoure el coneixement i el respecte mutus; i el paper de les dones en el diàleg interreligiós, tant en la reflexió com en la composició de la junta directiva i l'activitat del grup de dones.
L' Associació UNESCO per al Diàleg Interreligiós és una entitat catalana no confessional.
Agrupa i mobilitza persones de diverses tradicions religioses que treballen en connexió amb les principals organitzacions internacionals de diàleg interreligiós, per afavorir el coneixement, el diàleg interreligiós i la cooperació entre les diferents confessions religioses presents a Catalunya, des de la perspectiva de la cultura del diàleg i de la pau.
L' AUDIR és membre i fundador de diverses xarxes internacionals d'iniciatives interreligioses.
Va impulsar el Parlament de les Religions del Món que se celebrà a Barcelona el 2004, edita en català Dialogal, l'única revista sobre diàleg i diversitat religiosa, i va crear la Xarxa Catalana d'Entitats de Diàleg Interreligiós, que aplega divuit entitats i grups interreligiosos estables de l'àrea territorial de llengua catalana que, agrupa associacions del Principat, País Valencià, Mallorca, el Rosselló i Andorra.
La Direcció General d'Afers Religiosos del Departament de Justícia promou la innovació i la recerca sobre afers religiosos amb la finalitat d'obtenir resultats científics i propostes d'intervenció aplicables en l'àmbit de la diversitat religiosa
Per això, i mitjançant conveni de col·laboració amb l' Agència de Gestió d'Ajuts Universitaris i de Recerca, ha promogut la convocatòria d'ajuts a projectes de recerca en l'àmbit de la diversitat religiosa (RELIG 2018).
L'objecte de la convocatòria és atorgar ajuts a les universitats que formen part del sistema universitari català, els centres de recerca amb seu social a Catalunya dependents o participats majoritàriament per una administració pública i les entitats privades amb seu social a Catalunya sense finalitat de lucre que tinguin la recerca com una de les seves activitats principals, per a la realització de projectes de recerca originals i inèdits en matèria de diversitat religiosa, que permetin obtenir resultats científics i propostes d'intervenció aplicables en aquest àmbit, i en concret sobre algun dels temes detallats en l'objecte.
Les subvencions previstes en aquesta convocatòria es regeixen per l' Ordre GAH/1386/2017, de 14 de juny, per la qual s'aproven les bases reguladores per a la concessió d'ajuts a projectes de recerca en l'àmbit de la diversitat religiosa.
La resolució de concessió d'ajuts es va publicar el 7 d'octubre de 2019.
ORDRE GAH/1386/2017, de 14 de juny, per la qual s'aproven les bases reguladores per a la concessió d'ajuts a projectes de recerca en l'àmbit de la diversitat religiosa
El IV Memorial Cassià Just reconeix la Comunitat de Taizé (França) pel seu treball amb els joves, a favor de la reconciliació i amb perspectiva ecumènica.
El guardó fou recollit pels germans de Taizé Pere i Cristian en nom de tota la comunitat.
El jurat va valorar especialment tres punts: una espiritualitat que apropa els joves a l'experiència de reflexió i de compromís, a través de la pregària amb cants harmoniosos; la seva tasca a favor de la reconciliació entre països, l'ecumenisme entre les confessions cristianes i el respecte de totes les llengües, i la influència a Catalunya, a través dels milers de joves que cada any viatgen al poble de Taizé o que pelegrinen a la multitudinària trobada anual en una ciutat europea, que Barcelona ha acollit en tres ocasions.
La Comunitat de Taizé és una comunitat monàstica que agrupa un centenar de germans, entre catòlics i protestants, que esdevé un símbol de reconciliació entre cristians i entre pobles separats.
Creada pel germà Roger Schutz durant la Segona Guerra Mundial, i establerta al poble de Taizé, a la Borgonya (França), acull cada setmana milers de joves que s'hi troben per reflexionar, pregar i conviure en un ambient d'austeritat.
Barcelona ha estat en tres ocasions la seu de la trobada anual que cada any convoquen en un ciutat europea, i que arribà a congregar 80.000 joves.
L'acte precedí la commemoració durant l'any 2015 dels aniversaris de tres efemèrides en relació amb la comunitat: el centenari del naixement del fundador, Roger Schutz; el desè aniversari de la seva mort i els 75 anys de la fundació de la Comunitat de Taizé.
El III Memorial Cassià Just va reconèixer les germanes de la Comunitat Filipense de l'Escola Nostra Senyora de Lurdes, de Barcelona, pel seu servei destacat al país, a la pedagogia i a l'espiritualitat.
El jurat també va valorar el guardó a la comunitat Filipense com un reconeixement de la gran tasca que es duu a terme per part de moltes institucions educatives en la formació integral dels alumnes com a persones lliures, responsables i conscients de la dimensió espiritual.
El jurat va valorar especialment:
En l'acte de lliurament, la pedagoga Sara Blasi va posar en relleu els sis fonaments de l'èxit del model educatiu de l'Escola: l'acolliment i l'obertura a la societat; el foment de la creativitat artística i les arts escèniques; l'estimació pel país; l'educació en valors; la formació i l'intercanvi de les innovacions pedagògiques, i la vocació d'ensenyar i aprendre alhora.
En recollir el guardó en nom de tota la comunitat, la germana Teresa San Miguel, va afirmar que "el Memorial Cassià Just ens parla de sàvia i profunda simplicitat" i va afegir que "tenim en el nostre interior el poder diví que resol les coses, però no en som prou conscients".
La comunitat religiosa de l'Escola Nostra Senyora de Lurdes la integren deu germanes filipenses.
A més de tutelar l'escola fundada per Gertrudis Castanyer el 1880, la comunitat també gestiona la Casa d'Espiritualitat Sant Felip Neri, també a Barcelona.
El guardó representa un reconeixement a la tasca social d'aquesta religiosa en favor de les persones immigrades.
L'obra de la germana Teresa és l'expressió d'uns valors que ens fan més forts com a societat i com a país.
En aquesta segona edició, el jurat ha valorat especialment la tasca que la germana Teresa Losada ha dut a terme al capdavant de l'associació Bayt Al-Thaqafa (Casa de Cultura), una entitat amb seu a Barcelona i a Sant Vicenç dels Horts, que té com a objectiu ajudar les persones d'origen àrab residents a Catalunya a aconseguir la inserció social, sense que perdin les seves arrels.
L'associació organitza activitats per a l'alfabetització en català i en castellà, cursos de promoció de la dona i de formació professional, activitats de suport a la llengua i a la cultura àrab dels infants, etc.
Durant la seva intervenció, la vicepresidenta del Govern va lloar el compromís de la germana Teresa amb les persones més necessitades.
"Teresa Losada ha treballat de manera incansable en l'acolliment de les persones immigrades i dels més humils.
I ho ha fet sempre des de la humilitat, allunyada de la notorietat i dels focus, posant alegria allà on només hi podia haver tristesa".
Joana Ortega també destacà que la seva tasca és un exemple dels valors que ens han de regir com a societat.
Per la seva banda, la guardonada augurà un futur en què "recuperarem el coratge de ser dones i homes en harmonia amb nosaltres mateixos i tot començarà indefugiblement a ser diferent, perquè només la comunicació i l'intercanvi poden transformar el nostre etnocentrisme i abraçar-nos en una relació construïda amb el diàleg i l'encontre, un camí que duu a la certesa que tots plegats compartim la mateixa naturalesa i formem part de la mateixa humanitat".
És doctora en filologia semítica i religiosa de la Congregació de les Franciscanes Missioneres de Maria.
Fundadora de Bayt Al-Thaqafa, fou també consultora del Consell Pontifici per al Diàleg Interreligiós per a les relacions amb els musulmans.
Va ser guardonada amb la Creu de Sant Jordi l'any 2002.
El jesuïta Carlo Maria Martini va ser reconegut per la seva contribució al diàleg entre persones de diverses creences i per la defensa dels drets humans i dels valors del món contemporani.
P. Lluís Magriñà, provincial dels jesuïtes de Catalunya, recollí el guardó en representació del cardenal.
El cardenal Carlo Maria Martini va ser guardonat amb el I Memorial Cassià Just.
En la primera edició es va reconèixer el treball constant i el compromís personal del guardonat, que l'havia portat a promoure l'intercanvi i l'enriquiment mutu de persones i sectors de la societat de diverses sensibilitats.
El jurat va considerar que la trajectòria del guardonat estava en plena sintonia amb la de Cassià Just.
Tots dos es van distingir per assumir una postura oberta, dialogant, respectuosa i compromesa en un món plural.
En aquest sentit, entre les obres de Martini destaca En què creuen els que no creuen? escrit amb Umberto Eco.
Així mateix, també es van valorar les seves propostes d'entesa i la promoció d'una societat integrada, integradora i afavoridora d'una bona convivència.
Carlo Maria Martini va néixer a Torí el 15 de febrer de 1927 i va ser ordenat capellà el 1952.
Es va dedicar fonamentalment a l'estudi de la Sagrada Escriptura, i va esdevenir un dels millors experts mundials en crítica textual del Nou Testament.
El 1983 va ser creat cardenal, i des del novembre del 2000 és Acadèmic d'Honor de l'Acadèmia Pontifícia de les Ciències.
El mateix any va rebre el Premi Príncep d'Astúries de les Ciències Socials.