projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
L'articulació de la prestació per cessament d'activitat s'ha de fer de tal forma que, en els supòsits en què s'hagi d'aplicar en edats pròximes a la legal de jubilació, la seva aplicació garanteixi, en combinació amb les mesures d'anticipació de l'edat de jubilació en circumstàncies concretes que preveu la Llei general de la Seguretat Social, que el nivell de protecció dispensat sigui el mateix, en supòsits equivalents de carrera de cotització, esforç contributiu i causalitat, que el dels treballadors per compte d'altri, sense que això pugui implicar costos addicionals en el nivell no contributiu.
D'acord amb els principis de racionalització i seguretat jurídica, totes les mesures de foment de l'autoocupació consistents en reduccions i bonificacions en la cotització a la Seguretat Social a favor dels treballadors autònoms es regulen a través d'aquesta Llei.
La Llei estableix reduccions i bonificacions en la cotització a la Seguretat Social a favor dels següents col·lectius de treballadors autònoms:
a ) Els qui en funció d'una altra activitat realitzada cotitzin, sumant les bases de cotització, per damunt de la base màxima del règim general de la Seguretat Social.
b ) Les persones amb discapacitat que facin un treball autònom.
c ) Els treballadors autònoms que es dediquin a l'activitat de venda ambulant o a la venda a domicili.
d ) Els col·lectius que es determinin legalment o per reglament.
En el supòsit de persones incorporades a l'activitat agrària que quedin incloses en el règim especial dels treballadors per compte propi o autònoms a través del sistema especial de la Seguretat Social per a treballadors per compte propi agraris, que tinguin cinquanta anys d'edat o menys en el moment de la incorporació i siguin cònjuges o descendents del titular de l'explotació agrària, sempre que aquest estigui donat d'alta en els esmentats règim i sistema especial, s'aplica, sobre la cotització per contingències comunes de cobertura obligatòria, una reducció equivalent al 30 per cent de la quota que resulti d'aplicar a la base mínima de cotització que correspongui el tipus del 18,75 per cent.
La reducció de quotes que estableix el paràgraf anterior té una durada de cinc anys computats des de la data d'efectes de l'obligació de cotitzar i és incompatible amb la reducció i bonificació per als nous treballadors inclosos en el règim especial de la Seguretat social dels treballadors per compte propi o autònoms que preveuen els articles 31 i 32 de la present Llei.
La reducció a què es refereix aquest article, sempre que es compleixin les condicions que s'hi estableixen, també és aplicable al cònjuge del titular d'una explotació agrària que es constitueixi en titular d'aquesta en règim de titularitat compartida, llevat que ja estigui gaudint de la reducció que preveu l'apartat 1, cas en què se segueix percebent aquesta fins a la seva extinció.
b ) Les prestacions econòmiques en les situacions d'incapacitat temporal, risc durant l'embaràs, naixement i cura d'un menor, exercici corresponsable de la cura del lactant, risc durant la lactància, cura de menors afectats per càncer o una altra malaltia greu, incapacitat permanent, jubilació, mort i supervivència i familiars per fill o filla a càrrec.
b ) Les prestacions econòmiques en les situacions d'incapacitat temporal, risc durant l'embaràs, maternitat, paternitat, risc durant la lactància, prestació de cura de nens amb càncer o altres malalties greus, incapacitat permanent, jubilació, mort i supervivència i familiars per fill a càrrec.
b ) Les prestacions econòmiques en les situacions d'incapacitat temporal, risc durant l'embaràs, maternitat, paternitat, risc durant la lactància, incapacitat permanent, jubilació, mort i supervivència i familiars per fill a càrrec.
Els treballadors autònoms econòmicament dependents han d'incorporar obligatòriament, dins de l'àmbit de l'acció protectora de la Seguretat Social, la cobertura de la incapacitat temporal i dels accidents de treball i malalties professionals de la Seguretat Social.
Als efectes d'aquesta cobertura, s'entén per accident de treball tota lesió corporal del treballador autònom econòmicament dependent que pateixi amb ocasió o per conseqüència de l'activitat professional, i es considera també accident de treball el que pateixi el treballador en anar o tornar del lloc de la prestació de l'activitat, o per causa o conseqüència d'aquesta.
Atesos els principis de contributivitat, solidaritat i sostenibilitat financera, la Llei pot establir un sistema de cotització a temps parcial per als treballadors autònoms, per a determinades activitats o col·lectius i durant determinats períodes de la seva vida laboral.
Si no, s'ha d'aplicar la disposició addicional setena del Text refós de la Llei general de la Seguretat Social sobre normes aplicables als treballadors contractats a temps parcial.
També hi estan representats els consells del treball autònom d'àmbit autonòmic.
A l'efecte d'estar representats en el Consell del Treball Autònom estatal, cada consell del treball autònom d'àmbit autonòmic ha de sol·licitar la seva participació en aquest i designar un representant, que en qualsevol cas ha de correspondre a l'associació d'autònoms amb més representació en aquest àmbit.
Si es constitueixen consells del treball autònom d'àmbit autonòmic, ha de formar part del Consell del Treball Autònom un representant designat per cadascun dels consells autonòmics existents.
La Presidència del Consell correspon al secretari general d'Ocupació i, per delegació, al director general de l'Economia Social, del Treball Autònom i del Fons Social Europeu.
Els crèdits necessaris per al seu funcionament s'han de consignar en els pressupostos del Ministeri de Treball i Afers Socials.
Les associacions, confederacions, unions i federacions de treballadors autònoms de caràcter intersectorial que hagin acreditat ser representatives i amb més implantació, tant en l'àmbit estatal com en l'autonòmic, en els termes que estableix l'article 21 d'aquesta Llei, són declarades d'utilitat pública de conformitat amb el que preveuen els articles 32 a 36 de la Llei orgànica 1/2002, de 22 de març, reguladora del dret d'associació..
Amb independència del que preveu l'article 10 de la Llei orgànica 1/2002, de 22 de març, reguladora del dret d'associació, les associacions professionals de treballadors autònoms s'han d'inscriure i dipositar els seus estatuts en el registre especial de l'oficina pública establerta a l'efecte al Ministeri de Treball i Afers Socials o de la corresponent Comunitat Autònoma, on l'associació exerceixi principalment la seva activitat.
Els òrgans jurisdiccionals de l'ordre social són els competents per conèixer les pretensions derivades del contracte subscrit entre un treballador autònom econòmicament dependent i el seu client, així com per a les sol·licituds de reconeixement de la condició de treballador autònom econòmicament dependent.
Els òrgans jurisdiccionals de l'ordre social són els competents per conèixer les pretensions derivades del contracte subscrit entre un treballador autònom econòmicament dependent i el seu client.
d ) Incapacitat temporal, naixement, adopció, guarda amb finalitat d'adopció o acolliment familiar.
Les causes d'interrupció de l'activitat que preveuen els apartats anteriors no poden fonamentar l'extinció contractual per voluntat del client que preveu la lletra f ) de l'apartat 1 de l'article anterior, tot això sense perjudici d'altres efectes que per als supòsits esmentats puguin acordar les parts.
Si el client dona per extingit el contracte, aquesta circumstància es considera com una falta de justificació als efectes del que disposa l'apartat 3 de l'article anterior.
No obstant això, quan en els supòsits que preveuen les lletres d, e i g de l'apartat 1 la interrupció ocasioni un perjudici important al client que paralitzi o pertorbi el normal acompliment de la seva activitat, es pot considerar justificada l'extinció del contracte, als efectes del que disposa la lletra f de l'apartat 1 de l'article anterior.
Els supòsits de naixement, adopció, guarda amb finalitat d'adopció, acolliment familiar, i risc durant l'embaràs i la lactància natural d'un menor de 9 mesos, que preveuen les lletres d) i e) de l'apartat 1 d'aquest article, s'exceptuen del que disposa el paràgraf anterior, quan el treballador autònom econòmicament dependent mantingui l'activitat de conformitat amb el que disposa la lletra a) de l'apartat 2 de l'article 11.
d ) Incapacitat temporal, maternitat, paternitat, adopció o acolliment.
No obstant això, quan en els supòsits que preveuen les lletres d, e i g de l'apartat 1 la interrupció ocasioni un perjudici important al client que paralitzi o pertorbi el normal desenvolupament de la seva activitat, es pot considerar justificada l'extinció del contracte, als efectes del que disposa la lletra f de l'apartat 1 de l'article anterior.
Els supòsits de maternitat, paternitat, adopció o acolliment, i risc durant l'embaràs i la lactància natural d'un menor de 9 mesos, que preveuen les lletres d i e de l'apartat 1 del present article, s'exceptuen del que disposa el paràgraf anterior, quan el treballador autònom econòmicament dependent mantingui l'activitat de conformitat amb el que disposa la lletra a de l'apartat 2 de l'article 11.
e ) La situació de violència de gènere, perquè la treballadora autònoma econòmicament dependent faci efectiva la seva protecció o el seu dret a l'assistència social integral.
No obstant això, quan en els supòsits que preveuen les lletres d i f de l'apartat 1 la interrupció ocasioni un perjudici important al client que paralitzi o pertorbi el normal desenvolupament de la seva activitat, es pot considerar justificada l'extinció del contracte, als efectes del que disposa la lletra f de l'apartat 1 de l'article anterior.
El contracte per a la realització de l'activitat professional del treballador autònom econòmicament dependent subscrit entre aquest i el seu client s'ha de formalitzar sempre per escrit i s'ha de registrar a l'oficina pública corresponent.
Aquest registre no té caràcter públic.
Quan el contracte no es formalitzi per escrit o no s'hagi fixat una durada o un servei determinat, es presumeix, llevat de prova en contra, que el contracte ha estat pactat per temps indefinit.
El contracte per a la realització de l'activitat professional del treballador autònom econòmicament dependent subscrit entre ell i el seu client s'ha de formalitzar sempre per escrit i s'ha de registrar a l'oficina pública corresponent.
L'esmentat registre no té caràcter públic.
Per reglament s'han de regular les característiques dels esmentats contractes i del registre en què s'han d'inscriure, així com les condicions perquè els representants legals dels treballadors tinguin accés a la informació dels contractes que la seva empresa subscrigui amb treballadors autònoms econòmicament dependents.
D'aquesta informació s'exclou, en tot cas, el número del document nacional d'identitat, el domicili, l'estat civil i qualsevol altra dada que, d'acord amb la Llei orgànica 1/1982, de 5 de maig, pugui afectar la intimitat personal.
Quan en el contracte no s'hagi fixat una durada o un servei determinat, es presumeix, llevat d'una prova en contra, que el contracte ha estat pactat per temps indefinit.
Períodes de descans per naixement, adopció, guarda amb finalitat d'adopció i acolliment familiar.
No obstant això, en els supòsits de suspensió del contracte de treball per incapacitat temporal, naixement, adopció, guarda amb finalitat d'adopció o acolliment familiar, risc durant l'embaràs o lactància natural o protecció d'una dona víctima de violència de gènere, així com en els supòsits d'extinció del contracte per causes procedents, la persona treballadora autònoma pot contractar un treballador o una treballadora per substituir la persona contractada inicialment, sense que, en cap moment, totes dues persones treballadores per compte d'altri puguin prestar els seus serveis de manera simultània i sense que, en cap cas, se superi el període màxim de durada de la contractació que preveu aquest apartat.
Períodes de descans per maternitat, paternitat, adopció o acolliment, preadoptiu o permanent.
No obstant això, en els supòsits de suspensió del contracte de treball per incapacitat temporal, maternitat, paternitat, adopció o acolliment, risc durant l'embaràs o lactància natural o protecció de dona víctima de violència de gènere, així com en els supòsits d'extinció del contracte per causes procedents, el treballador autònom pot contractar un treballador per substituir el contractat inicialment, sense que, en cap moment, tots dos treballadors per compte d'altri puguin prestar els seus serveis de manera simultània i sense que, en cap cas, se superi el període màxim de durada de la contractació que preveu el present apartat.
El treballador autònom ha de respondre de les seves obligacions amb tots els seus béns presents i futurs, sense perjudici de la inembargabilitat dels béns que estableixen els articles 605, 606 i 607 de la Llei 1/2000, de 7 de gener, d'enjudiciament civil, o de les limitacions i exoneracions de responsabilitat previstes legalment que li siguin aplicables.
Als efectes de la satisfacció i cobrament dels deutes de naturalesa tributària i qualsevol tipus de deute que sigui objecte de la gestió recaptadora en l'àmbit del Sistema de la Seguretat Social, embargat administrativament un bé immoble, si el treballador autònom acredita fefaentment que es tracta d'un habitatge que constitueix la seva residència habitual, l'execució de l'embargament queda condicionada, en primer lloc, al fet que no resultin coneguts altres béns del deutor suficients susceptibles de realització immediata en el procediment executiu i, en segon lloc, al fet que entre la notificació de la primera diligència d'embargament i la realització material de la subhasta, el concurs o qualsevol altre mitjà administratiu d'alienació passi el termini mínim d'un any.
Aquest termini no s'ha d'interrompre ni s'ha de suspendre, en cap cas, en els supòsits d'ampliacions de l'embargament originari o en els casos de pròrroga de les anotacions registrals.
L'inventari-balanç haurà de reflectir, si més no, les partides i els epígrafs següents, sempre que presentin saldo deutor o creditor:
a) L'immobilitzat material: Hi ha de constar separadament el valor dels béns immobilitzats destinats directament al compliment de les finalitats fundacionals i el d'aquells destinats a la producció de rendes.
En cadascun d'aquests dos grups s'ha de detallar el valor dels terrenys, dels edificis, de les instal·lacions, dels elements de transport, del mobiliari i dels altres materials immobilitzats.
c) Les immobilitzacions en tràmit.
d) Les inversions financeres permanents, amb separació del valor de les accions cotitzades oficialment, de les no cotitzades, dels valors de renda fixa i dels préstecs o dipòsits bancaris a termini llarg i mitjà.
f) Les existències, amb el detall del valor dels béns destinats a la venda i el dels materials de consum propi.
g) Els crèdits i drets, mostrant separadament els procedents de prestacions de serveis i els altres crèdits enfront de tercers.
Cal detallar l'import metàl·lic que hi ha a la caixa, la moneda estrangera i els comptes corrents d'estalvi en bancs i altres institucions de crèdit.
i) Els resultats negatius (dèficits) pendents de sanejament.
- Els fons fundacionals (dotació inicial i ampliacions posteriors).
- Els comptes d'actualització de l'actiu que autoritzin les lleis fiscals.
- Els préstecs rebuts i els altres deutes a termini llarg i mitjà.
- Els creditors a curt termini.
c) El superàvit de l'exercici, abans de decidir-ne la destinació.
Caldrà també que hi figurin per separat les amortitzacions acumulades i les provisions de caràcter compensador dels elementes, partides i epígrafs de l'actiu.
Cadascuna de les partides haurà d'ésser valorada seguint els criteris comptables generalment admesos, en particular els que estableix la legislació fiscal o el Pla General de Comptabilitat.
Tractant-se d'entitats sense finalitat lucrativa, convé ésser caut en les revaloracions de l'actiu, sens perjudici d'aprofitar les possibilitats legals de posar els valors al nivell del mercat per tal d'evitar la incidència fiscal de les plusvàlues d'una possible alienació futura.
Ordenació i planificació de l'estadística d'interès de la Generalitat
Objectius generals i específics del Pla
Cohesió social, medi ambient i sostenibilitat
Comptes i macromagnituds econòmiques
Activitats estadístiques instrumentals
Tipus d'activitats estadístiques
Activitats estadístiques a càrrec d'òrgans, organismes, entitats i empreses de la Generalitat
Inclusió de noves activitats en el Pla
Els programes anuals d'actuació estadística
Requisits d'inclusió d'actuacions en els programes anuals d'actuació estadística
Inclusió de noves actuacions en els programes anuals d'actuació estadística
Marc de col·laboració institucional en l'execució del Pla
Formes de col·laboració entre les institucions i els òrgans del sistema estadístic de Catalunya
Sol·licitud de col·laboració tècnica a l'Institut d'Estadística de Catalunya
Cessió de dades estadístiques entre les institucions i els òrgans del sistema estadístic de Catalunya
Col·laboració de l'Institut d'Estadística de Catalunya amb entitats autonòmiques, estatals, europees i internacionals
Difusió de resultats estadístics
Publicació dels resultats estadístics bàsics i sintètics
Difusió dels resultats estadístics per l'Institut d'Estadística de Catalunya
Creació del Registre de Fitxers Estadístics
Actualització del Conveni amb l'Institut Nacional d'Estadística
Regles d'identificació normalitzada de les activitats estadístiques
Relació d'activitats estadístiques identificades de forma normalitzada i segons els objectius que despleguen
El Departament de Polítiques Digitals i Administració Pública, a través de la Direcció General d'Administració Digital, ha procedit a una anàlisi dels negociats integrats en els diferents departaments de l'Administració de la Generalitat.
D'aquesta anàlisi es dedueix que, amb caràcter general, bona part de la regulació dels òrgans actius amb rang de negociat s'ha anat quedant deslligada dels diferents processos de reestructuració departamental.
Per aquest motiu, el Departament de Salut ha revisat l'actual estructura orgànica de negociats, a fi d'ajustar-la a l'actual estructura i organització departamental.
En aquest sentit, s'ha conclòs que, en el marc de l'actual estructura i organització del Departament de Salut, és procedent suprimir el Negociat de Registre i el Negociat de Documentació i Biblioteca.
Atès el que disposa l'article 25.2 de la Llei 13/1989, de 14 de desembre, d'organització, procediment i règim jurídic de l'Administració de la Generalitat de Catalunya, i en ús de les facultats que m'atribueix la normativa vigent,
Suprimir el Negociat de Documentació i Biblioteca del Departament de Salut.
Es deroguen l'Ordre de 12 de novembre de 1979, per la qual es crea el Negociat de Documentació i Biblioteca integrat en la Secció d'Assessoria Tècnica i Documentació del Departament de Sanitat i Seguretat Social (DOGC núm. 35, d'1 de desembre de 1979); l'Ordre de 16 de febrer de 1981, per la qual es creen diversos negociats dins la Secretaria General Tècnica del Departament de Sanitat i Seguretat Social (DOGC núm. 113, de 25 de febrer de 1981); l'Ordre de 26 de febrer de 1987, per la qual es disposa la creació de diversos negociats dins l'estructura orgànica del Departament de Sanitat i Seguretat Social (DOGC núm. 815, de 13 de març de 1987); els articles 2 i 3 de l'Ordre de 14 de desembre de 2000, per la qual se suprimeixen i es modifiquen determinats negociats del Departament de Sanitat i Seguretat Social (DOGC núm. 3290, de 21 de desembre de 2000), i els articles 1 i 6 de l'Ordre SLT/5/2007, de 5 de gener, per la qual es modifiquen determinats negociats del Departament de Salut (DOGC núm. 4802, de 18 de gener de 2007).
La confecció del pressupost i la seva posterior liquidació ha d'incloure els següents capítols:
Es detallaran, segons la font, les rendes brutes que es cregui que han de produir les inversions durant l'any.
A més, es consignaran els altres ingressos, com donatius i subvencions, si s'han rebut per aplicar llur import directament a la realització de les finalitats fundacionals.
El romanent d'exercicis anteriors haurà de fer-se constar també com a ingrés en el pressupost, excepte quan s'hagi acordat capitalitzar-lo.
b) A fi d'obtenir la quantitat total disponible per gastar, del total dels ingressos bruts han de deduir-se les despeses necessàries per obtenir-los, entre elles l'Impost sobre les Societats que correspongui.
En aquest capítol s'inclouran totes aquelles despeses que no poden ser imputades directament a una activitat determinada.
En cada una de les activitats pròpies s'han d'incloure els ingressos que produeixen, si fos el cas, i les despeses específiques.
La diferència serà el dèficit o superàvit previst de cadascuna.
A l'apartat de subvencions i ajuts ha de constar el nom de la persona o entitat beneficiària de cadascun.
e) El pressupost ha d'ésser equilibrat, és a dir, les sortides han de ser iguals a les entrades.
El percentatge dels ingressos que permet l'apartat 2 de l'article 5 de la Llei podrà destinar-se a incrementar el fons fundacional.
f) Les fundacions hauran de confeccionar un pressupost extraordinari quan aprovin projectes que impliquin despeses extraordinàries.
Aquests pressupostos també han d'ésser equilibrats mitjançant una suma d'ingressos equivalents.
g) En la liquidació del pressupost, ha de fer-se constar el superàvit o el dèficit de l'exercici i precisar-ne la destinació.
Per donar compliment a la disposició transitòria 1a, apartat I, de la Llei es podrà presentar al Protectorat per tot el dia 3 d'abril de 1983 la proposta d'Estatuts adaptats a la Llei, juntament amb el text dels Estatuts vigents, degudament autoritzat, o la manifestació, certificada, que no existeixen Estatuts aprovats.
Quan una resolució autoritzi o aprovi actes que hagin d'ésser executats posteriorment per la fundació interessada, els seus representants justificaran llur compliment en les memòries anuals de què tracta l'article 13 de la Llei.
El compliment dels actes de liquidació i destinació dels béns sobrants d'una fundació extingida l'hauran de comunicar al Protectorat directament els patrons, la responsabilitat dels quals no cessarà fins llavors.
Les resolucions no hauran d'ésser fonamentades quan siguin acceptades totalment les peticions dels interessats i no corresponguin a la competència del Conseller.
En aquell cas bastarà que la resolució es faci constar en el document que s'ha d'arxivar i en la còpia que s'ha de tornar als interessats, àdhuc per mitjans mecànics i formularis uniformes.
En tots dos llocs constarà la firma manuscrita de l'autoritat competent per resoldre.
Si l'extinció d'una fundació obeeix a la iniciativa del Protectorat i no és acceptada expressament la seva procedència pel Patronat, una vegada tramitat l'expedient l'autoritat competent formularà proposta de resolució, que s'elevarà a l'òrgan corresponent de la jurisdicció ordinària en compliment de la disposició de l'article 34 en relació amb el 22 de la Constitució, i es comunicarà als interessats perquè puguin comparèixer-hi.
Quan un expedient sigui iniciat pel Protectorat, en els casos en què ho autoritza la Llei, se'n donarà coneixement immediat al patronat de la fundació per tal que aporti les dades que calguin per a la resolució i al·legui tot allò que cregui convenient.
Aquesta comunicació serà independent del tràmit d'audiència immediatament anterior a la resolució que estableix el procediment administratiu comú.
Quan l'administració no pugui resoldre una petició per manca de dades o perquè els documents o acords no s'ajusten a la Llei, suspendrà el tràmit i comunicarà als interessats què cal fer.
Si no fossin corregides les falles en el termini legal, el Protectorat resoldrà denegant la petició, llevat que fos procedent que supleixi la negligència dels interessats.