projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
-1 El municipi pot exercir competències delegades per l'Administració de la Generalitat en els termes establerts per les lleis.
-2 D'acord amb el que estableix l'apartat 1, els municipis de més de cinquanta mil habitants, els municipis turístics que assoleixen aquesta població en sumar la mitjana ponderada anual de població turística i els altres municipis amb una població inferior que ho sol·licitin i que justifiquin una capacitat suficient de gestió tècnica poden exercir per delegació del Govern les competències sancionadores i les establertes pels apartats 2 i 3 de l'article 5 de la Llei 10/1990, del 15 de juny, sobre policia de l'espectacle, les activitats recreatives i els establiments públics.
-3 El Govern pot delegar les competències sancionadores establertes per la Llei 10/1999, sobre la tinença de gossos considerats potencialment perillosos, als ajuntaments que ho sol·licitin.
El municipi pot exercir competències delegades per l'Administració de la Generalitat en els termes establerts per les lleis.
-3 L'aplicació del que estableix l'apartat 2 requereix l'aprovació del Govern de la Generalitat a proposta de la comarca corresponent i que el municipi interessat no s'hi oposi en el tràmit de consulta prèvia que se li atorgui pel termini d'un mes.
Si el Govern de la Generalitat no resol en el termini dels tres mesos següents a la tramesa de la sol·licitud per la comarca, la proposta s'entendrà aprovada.
-3 L'aplicació del que estableix l'apartat 2 requereix l'aprovació del Govern de la Generalitat a proposta de la comarca corresponent i que el municipi interessat no s'hi oposi en el tràmit de consulta prèvia que se li atorgui.
a) En tots els municipis: enllumenat públic, cementiri, recollida de residus, neteja viària, abastament domiciliari d'aigua potable, clavegueres, accés als nuclis de població, pavimentació i conservació de les vies públiques i control d'aliments i begudes.
b) En els municipis amb una població superior als cinc mil habitants, a més: parc públic, biblioteca pública, mercat i tractament de residus.
c) Als municipis amb una població superior als vint mil habitants, a més: protecció civil, prestació de serveis socials, prevenció i extinció d'incendis i instal·lacions esportives d'ús públic.
En matèria de protecció civil, han d'elaborar els plans bàsics d'emergència municipal i els plans d'actuació i plans específics, en el cas que estiguin afectats per riscs especials o específics.
En matèria de serveis socials, el finançament ha d'incloure els serveis socials de la població establerts legalment com a obligatoris.
d) Als municipis amb una població superior als trenta mil habitants, a més: el servei de lectura pública de forma descentralitzada, d'acord amb el Mapa de lectura pública.
e) Als municipis amb una població superior als cinquanta mil habitants, a més: transport col·lectiu urbà de viatgers i protecció del medi, servei de transport adaptat que cobreixi les necessitats de desplaçament de persones amb mobilitat reduïda.
També han de prestar aquest servei tots els municipis que siguin capital de comarca.
enllumenat públic, cementiri, recollida de residus, neteja viària, abastament domiciliari d'aigua potable, clavegueres, accés als nuclis de població, pavimentació i conservació de les vies públiques i control d'aliments i begudes.
b) En els municipis amb una població superior als cinc mil habitants, a més:
parc públic, biblioteca pública, mercat i tractament de residus.
c) En els municipis de població superior a vint mil habitants, a més:
protecció civil, prestació de serveis socials, prevenció i extinció d'incendis, instal·lacions esportives d'ús públic i escorxador.
d) En els municipis de població superior a cinquanta mil habitants, a més:
transport col·lectiu urbà de viatgers i protecció del medi.
Els ens locals tenen competències en els àmbits de la participació ciutadana, de l'autoorganització, de la identitat i la representació locals, de la sostenibilitat ambiental i la gestió territorial, de la cohesió social, de les infraestructures de mobilitat, de la connectivitat, de la tecnologia de la informació i de la comunicació, dels abastaments energètics i de la gestió de recursos econòmics, amb l'abast que fixen aquesta Llei i la legislació sectorial respectiva.
b) La capacitat de gestió dels municipis, amb una consideració especial a llur demografia i als sotmesos a règim municipal especial.
b) La capacitat de gestió del municipi.
-1 En tots els municipis de més de cinc mil habitants s'han de constituir comissions d'estudi, d'informe o de consulta.
Als altres municipis poden haver-hi aquestes comissions, sempre que les hagi previst el reglament orgànic o ho acordi el ple de l'ajuntament.
En qualsevol cas, als municipis que són capital de comarca s'han de constituir les esmentades comissions, amb independència del nombre d'habitants del municipi.
-1 S'han de constituir comissions d'estudi, d'informe o de consulta en tots els municipis de més de vint mil habitants.
En els altres municipis es poden constituir potestativament, per acord del ple.
-1 Per a poder ésser elegit síndic o síndica municipal de greuges, s'han de complir les condicions següents:
a) Ésser major d'edat i gaudir de la plenitud de drets civils i polítics.
b) Tenir la condició política de català, d'acord amb el que estableix l'article 6 de l'Estatut d'autonomia de Catalunya.
-2 El síndic o síndica municipal de greuges és escollit pel ple de l'ajuntament per una majoria de les tres cinquenes parts dels seus membres, en primera votació; si no s'assoleix aquesta majoria, en la segona votació és suficient la majoria absoluta.
Correspon a l'alcalde o alcaldessa de nomenar el síndic o síndica municipal de greuges.
-3 El càrrec de síndic o síndica municipal de greuges té una durada de cinc anys; només pot cessar per renúncia expressa, per mort o per incapacitat sobrevinguda o per condemna ferma per delicte dolós.
-4 La funció de síndic o síndica municipal de greuges és defensar els drets fonamentals i les llibertats públiques dels veïns del municipi, per la qual cosa pot supervisar les activitats de l'Administració municipal.
El síndic o síndica municipal de greuges exerceix la seva funció amb independència i objectivitat.
-1 L'alcalde o alcaldessa és el president de la corporació i té, en tot cas, les atribucions següents:
j bis) La iniciativa per a proposar al ple la declaració de lesivitat dels actes administratius en matèries que són de competència de l'alcaldia.
Així mateix, l'alcalde o alcaldessa pot declarar la lesivitat respecte a competències del ple, per raó d'urgència que en faci inviable la convocatòria, i en la primera reunió que tingui n'hi ha de donar compte.
n bis) Les aprovacions dels instruments de desenvolupament del planejament general del municipi no expressament atribuïdes al ple, i també l'aprovació dels instruments de gestió urbanística i dels projectes d'urbanització complementaris.
o) Imposar sancions amb relació a les competències municipals, d'acord amb les lleis i els reglaments de desenvolupament.
p) Les altres atribucions que expressament li atribueixen les lleis i les que la legislació assigna al municipi i no atribueix a altres òrgans municipals.
-1 L'alcalde és el president de la corporació i té, en tot cas, les atribucions següents:
o) Les altres atribucions que expressament li atribueixen les lleis i les que la legislació assigna al municipi i no atribueix a altres òrgans municipals.
c) L'aprovació inicial del planejament general del municipi i l'aprovació que posi fi a la tramitació municipal dels plans i altres instruments d'ordenació urbanístics.
l) Exercir les accions administratives i judicials, i també declarar la lesivitat dels actes administratius emanats dels òrgans de l'ajuntament, en matèries de la competència respectiva.
c) Aprovar els plans i altres instruments d'ordenació i gestió establerts en la legislació urbanística.
l) Exercir les accions administratives i judicials.
Aquesta Llei de quarta modificació de la Llei 8/1987, municipal i de règim local de Catalunya, pretén adequar-la als compromisos signats per tots els grups amb representació parlamentària en l'Acord sobre un codi de conducta política en relació amb el transfuguisme en les corporacions locals, signat a Madrid en data 7 de juliol de 1998.
En l'acord esmentat s'estableixen una sèrie de mesures per a fixar procediments regulats que dificultin el transfuguisme en les corporacions locals.
Els partits signants de l'Acord haurien de propiciar les reformes reglamentàries en les corporacions locals on tenen representació a fi d'evitar els casos de regidors trànsfugues.
Una d'aquestes reformes hauria d'establir que els regidors que abandonen els partits o les agrupacions per les candidatures dels quals van ésser elegits, no passen a integrar el grup mixt sinó que s'organitzen a partir de la creació de la figura del "regidor no adscrit" o del "regidor independent".
Tot això s'ha d'entendre sens perjudici que els regidors no adscrits tenen dret als mitjans econòmics necessaris per a facilitar el compliment de les funcions inherents al càrrec.
A Catalunya, per a fer possible l'adequació dels reglaments orgànics municipals a l'esperit dels damunt dits compromisos, cal addicionar dos nous apartats a l'article 48 de la Llei 8/1987, municipal i de règim local de Catalunya.
Primera modificació de l'article 48
S'afegeixen dos nous apartats, 5 bis i ter, a l'article 48 de la Llei 8/1987, municipal i de règim local de Catalunya, amb el text següent:
Els regidors que abandonen el grup format per la candidatura per la qual es van presentar a les eleccions locals no es poden integrar al grup mixt, sinó que queden com a regidors no adscrits.
Aquest precepte no és aplicable en el cas de candidatures presentades amb la fórmula de coalició electoral, quan algun dels partits polítics que la integren decideix abandonar-la.
Els regidors que, de conformitat amb el que estableix l'apartat 5 bis, queden en la condició de no adscrits, tenen els deures i els drets individuals, inclosos els de caràcter material i econòmic, que segons les lleis formen part de l'estatut dels membres de les corporacions locals i participen en les activitats pròpies de l'ajuntament de manera anàloga a la de la resta de regidors."
En el termini de sis mesos a comptar de la data d'entrada en vigor d'aquesta Llei, els reglaments orgànics municipals s'han d'adaptar a les prescripcions d'aquesta.
Palau de la Generalitat, 22 de març de 2002
b) Hi ha una comissió de govern als municipis amb una població de dret superior a cinc mil habitants i en els de menys quan ho acorda el ple de l'ajuntament o ho estableix el reglament orgànic d'aquest.
En qualsevol cas, la comissió de govern és a tots els municipis que siguin capital de comarca, amb independència del nombre d'habitants.
b') El síndic o síndica municipal de greuges, si ho acorda el ple per majoria absoluta, a proposta d'un grup municipal.
b) Existeix una comissió de govern en els municipis amb una població de dret superior a cinc mil habitants, i en els de menys quan ho acorda el ple de l'ajuntament o ho estableix el reglament orgànic d'aquest.
-1 La inscripció en el padró municipal ha de contenir, amb caràcter obligatori, les dades següents:
e) El lloc i la data de naixement.
f) El número del document nacional d'identitat o, si es tracta de ciutadans estrangers, del document oficial equivalent.
g) El certificat o el títol escolar o acadèmic.
h) Les dades necessàries als efectes de l'elaboració del cens electoral, sempre que es garanteixi el respecte als drets fonamentals reconeguts per la Constitució.
-2 La formació, el manteniment, la revisió i la custòdia del padró municipal corresponen a l'ajuntament.
La gestió del padró s'ha de fer per mitjans informàtics.
Els consells comarcals poden assumir la gestió informatitzada del padró dels ajuntaments que ho sol·licitin per manca de capacitat econòmica.
-3 Els ajuntaments han d'efectuar les actuacions i les operacions necessàries per tal de mantenir actualitzats els padrons municipals, amb la finalitat que les dades que hi consten s'ajustin a la realitat.
-4 En l'acte de confecció del cens, els ajuntaments poden sol·licitar altres dades personals d'interès municipal a efectes estadístics.
En aquests casos, és aplicable el que disposa l'article 39 de la Llei 8/1987.
-1 El padró municipal constitueix la relació de residents i de transeünts en el terme municipal.
Té caràcter de document públic i fefaent a tots els efectes administratius.
-2 En el padró han de constar, en relació amb tots els residents i, si s'escau, els transeünts, les dades personals necessàries per a les relacions jurídico-públiques que determinin l'Estat i la Generalitat i, en qualsevol cas, hi han de constar el nom, els cognoms, l'edat, el sexe, el domicili, la professió o l'ocupació i l'estat civil.
-3 Per tal de garantir el respecte als drets fonamentals reconeguts per la Constitució, no es pot donar informació particularitzada sobre les dades personals compreses en el padró, llevat de les que sol·licitin els mateixos interessats o per conducte judicial.
No obstant això, es poden facilitar dades estadístiques sempre que no recullin les circumstàncies personals dels inscrits.
-4 El que disposa l'apartat 3 s'entén sens perjudici de la utilització de les dades del padró per a la formació o la revisió d'altres documents o registres públics, d'acord amb el que estableixen les lleis.
-5 En l'acte de renovació del padró els ajuntaments poden sol·licitar altres dades personals d'interès municipal a efectes estadístics.
En aquest cas és aplicable el que estableixen els apartats 3 i 4.
-1 El padró municipal és el registre administratiu on consten els veïns d'un municipi.
Les dades que consten en el padró constitueixen una prova pel que fa a la residència al municipi i al domicili habitual.
Les certificacions expedides pels ajuntaments sobre aquestes dades tenen caràcter de document públic i, en conseqüència, gaudeixen de la presumpció de veracitat i fan prova de les dades que s'hi consignen, a tots els efectes administratius.
-2 Les dades que consten en el padró municipal són confidencials.
L'accés a aquestes dades es regeix per les normes que regulen l'accés administratiu dels ciutadans als arxius i als registres públics i per la Llei 5 /2002, del 19 d'abril, de l'Agència Catalana de Protecció de Dades.
-3 Sens perjudici del que disposa l'apartat 2 i sense que calgui el consentiment de la persona interessada, les dades del padró poden ésser comunicades a altres administracions públiques que ho sol·licitin, quan siguin necessàries per a exercir les competències respectives, i exclusivament per als assumptes en què sigui rellevant conèixer la residència o el domicili.
-1 La inscripció en el padró municipal és obligatòria per a totes les persones que resideixen habitualment en un municipi.
Les persones que viuen en diversos municipis s'han d'inscriure en el padró del municipi en el qual habiten durant més temps a l'any.
Per a obtenir l'alta en el padró municipal cal presentar la baixa en el padró del municipi en el qual hom residia anteriorment.
-2 Els ciutadans espanyols que circumstancialment viuen en un municipi que no és el de la seva residència habitual poden inscriure-s'hi com a transeünts.
En aquest cas, no cal complir el que disposa el darrer incís de l'apartat 1.
-1 Tota persona que visqui a Catalunya resta obligada a inscriure's en el padró del municipi en el qual resideix habitualment.
Els ciutadans que resideixen en diversos municipis s'han d'inscriure exclusivament en el padró del municipi on passin més temps durant l'any.
El conjunt de persones inscrites en el padró municipal constitueix la població del municipi.
-2 Les persones inscrites en el padró municipal són els veïns del municipi.
La condició de veí o veïna s'adquireix en el mateix moment de la inscripció en el padró corresponent.
-1 Els residents d'un municipi constitueixen la seva població.
La condició de resident s'adquireix en el moment de practicar-se la inscripció en el padró municipal.
-2 Els residents es classifiquen en veïns i en domiciliats.
Són veïns els ciutadans espanyols amb majoria d'edat que resideixen habitualment en el terme municipal i figuren així inscrits en el padró municipal.
Són domiciliats els ciutadans espanyols menors d'edat i els estrangers que resideixen habitualment en el terme municipal i figuren així inscrits en el padró municipal.
-1 El Govern de la Generalitat ha d'impulsar l'elaboració del mapa municipal i del mapa comarcal, sota la responsabilitat de la Comissió de Delimitació Territorial.
Els pressupostos de la Generalitat han d'incloure anualment la dotació corresponent.
En els dos mapes s'han de determinar els límits territorials dels termes municipals i de les demarcacions comarcals vigents.
Per a l'elaboració del mapa municipal, la Comissió s'ha d'ajustar al que resulti dels expedients de delimitació i d'atermenament i, si escau, de les resolucions definitives en cas de conflicte.
-1 Sota la responsabilitat de la Comissió s'han d'elaborar el Mapa Municipal i el Mapa Comarcal, en els quals s'han de determinar els límits territorials dels termes municipals i de les demarcacions comarcals en el moment de l'entrada en vigor d'aquesta Llei i un cop establerta la divisió comarcal de Catalunya.
Per a l'elaboració del Mapa Municipal, la Comissió s'ha d'ajustar al que resulti dels expedients de delimitació i d'atermenament i, si s'escau, de les resolucions definitives en cas de conflicte.
-1 Si les mesures de foment a què es refereixen els articles 20 i 20 bis de la Llei 8/1987, o la intervenció dels ens supramunicipals no són suficients per a garantir un nivell homogeni en la prestació dels serveis de competència municipal, el Govern pot iniciar un procés de reforma de l'organització municipal en els àmbits territorials de Catalunya que ho requereixin.
-1 Quan les mesures de foment a què es refereix l'article 20 o la intervenció dels ens supramunicipals no són suficients per a garantir un nivell homogeni en la prestació dels serveis de competència municipal, el Govern de la Generalitat pot iniciar un procés de reforma de l'organització municipal en els àmbits territorials de Catalunya que ho requereixin.
-1 El Govern també ha d'impulsar mesures per a fomentar la constitució de mancomunitats de municipis, regulades pels articles 113 i següents de la Llei 8/1987, quan la millor garantia en la prestació de serveis públics de competència municipal i l'eficàcia necessària en la seva prestació ho facin convenient.
-2 Les mesures de foment poden consistir en:
a) Ajuts econòmics i tècnics per a les iniciatives de constitució de mancomunitats que es duguin a terme.
b) Previsions especials en els criteris de distribució del Fons de cooperació local de Catalunya i en l'assignació de subvencions finalistes.
c) Qualsevol altra que condueixi a la finalitat especificada per l'apartat 1.
-3 Per a poder gaudir de les mesures de foment a què es refereix l'apartat 2, és una condició necessària que l'objectiu de la mancomunitat municipal que es pugui constituir sigui compatible amb les determinacions del Programa d'actuació de la comarca o les comarques corresponents.
-1 El Govern de la Generalitat ha d'impulsar mesures de foment per a la fusió o l'agregació voluntària de municipis, quan consideracions d'ordre geogràfic, demogràfic, econòmic o administratiu ho aconsellin.
-1 El Govern de la Generalitat pot establir mesures de foment per a la fusió o l'agregació voluntària de municipis, quan consideracions d'ordre geogràfic, demogràfic, econòmic o administratiu ho aconsellin.
En cap cas no es pot procedir a l'alteració de termes si no es garanteix que, després de l'alteració, el municipi o els municipis afectats disposaran de recursos ordinaris suficients per a prestar els serveis mínims obligatoris establerts per la legislació de règim local.
En cap cas no es pot procedir a l'alteració de termes si no es garanteix que, després de l'alteració, el municipi o els municipis afectats disposaran de recursos suficients per a prestar els serveis mínims obligatoris establerts per la legislació de règim local.
Proposició de llei de modificació de la Llei 8/1987, del 15 d'abril, municipal i de règim local de Catalunya.
Dictamen sol·licitat pel Parlament de Catalunya, en relació amb el Dictamen de la Comissió d'Organització i Administració de la Generalitat i Govern Local sobre la Proposició de llei de modificació de la Llei 8/1987, de 15 d'abril, municipal i de règim local de Catalunya, i l'esmena reservada per a defensar en el Ple.
-3 Els límits territorials dels termes municipals han d'ésser continguts en el Mapa Municipal, d'acord amb el que estableix l'article 27.
Aquests límits territorials dels termes municipals es poden rectificar per a adequar-los a les iniciatives de correcció de disfuncionalitats territorials elaborades per la Comissió de Delimitació Territorial.
-3 Els límits territorials dels termes municipals es poden rectificar, per tal d'adequar-los a les iniciatives de correcció de disfuncionalitats territorials elaborades per la Comissió de Delimitació Territorial.
-5 En tot cas, l'atribució de competències als ens locals s'ha de fer d'acord amb la naturalesa i les característiques d'aquests ens i les necessitats d'eficàcia o d'economia a satisfer, d'acord amb el principi de subsidiarietat, i procurant, de manera general, que l'exercici de les competències correspongui, de manera preferent, a les autoritats més pròximes als ciutadans.
-1 El català és la llengua pròpia de l'Administració local de Catalunya i, per tant, ha d'ésser la llengua d'ús normal i general en les seves activitats.
-2 Tots els ciutadans i ciutadanes tenen dret a escollir la llengua oficial amb què es relacionen amb els ens locals, i aquests tenen el deure correlatiu d'atendre'ls en la llengua escollida, en els termes establerts per la Llei 1/1998, de 7 de gener, de política lingüística.
-1 El català, com a llengua pròpia de Catalunya, ho és també de la seva Administració local.
Tota la documentació derivada de les actuacions administratives dels ens locals redactada en català té validesa oficial.
-2 Les convocatòries de les sessions dels òrgans de govern dels ens locals, els ordres del dia, les actes i la resta d'escrits i documentació derivats de llur funcionament, es poden redactar en català, sense necessitat de cap mena de traducció.
-3 El que estableix l'apartat anterior és també aplicable als actes orals o escrits que realitzin els membres de les corporacions locals en l'exercici de llurs drets.
-4 Tots els ciutadans tenen dret a escollir la llengua amb què es relacionen amb els ens locals, i aquests tenen el deure correlatiu de lliurar les resolucions i qualsevol altra documentació en la llengua escollida pels ciutadans, si així ho manifesten expressament en cada cas.
-5 Els comunicats i qualsevol altra documentació que hagi de tenir efectes fora del territori en què la llengua catalana és oficial han d'ésser redactats en llengua castellana, sens perjudici que ho siguin també en català.
Proposició de llei municipal i de règim local de Catalunya.
Dictamen sol·licitat pel Parlament de Catalunya, en relació amb l'adequació a la Constitució i a l'Estatut d'Autonomia, del Dictamen de la Comissió d'Organització i Administració de la Generalitat i Govern Local, sobre la Proposició de Llei Municipal i de Règim Local de Catalunya (BOPC de 13 de febrer de 1987).