Departament de la Vicepresidència
L'Estatut d'autonomia de Catalunya estableix en el seu article 134.1.d) que correspon a la Generalitat la competència exclusiva en matèria d'esport, que inclou en tot cas "l'establiment del règim jurídic de les federacions i els clubs esportius i de les entitats catalanes que promouen i organitzen la pràctica de l'esport i de l'activitat física en l'àmbit de Catalunya".
A més, també se li reconeix la competència exclusiva en la "regulació en matèria de disciplina esportiva, competitiva i electoral de les entitats que promouen i organitzen la pràctica esportiva", d'acord amb la lletra e) de l'article 134.1 de l'EAC.
D'altra banda, el text únic de la Llei de l'esport de Catalunya, aprovat pel Decret legislatiu 1/2000, de 31 de juliol (Llei de l'esport), inclou en el Títol Primer una sèrie de disposicions destinades a regular les entitats esportives.
Tanmateix, aquesta regulació legal requereix un desenvolupament reglamentari per resoldre nombroses qüestions.
Si bé en aquests moments les entitats esportives estan regulades reglamentàriament, també és cert que aquesta regulació de les entitats esportives de Catalunya es troba dispersa en diversos reglaments que, a més, no s'acomoden a les previsions de la Llei de l'esport.
Per tant, en primer lloc és inajornable adaptar aquesta regulació reglamentària al nou marc legal de l'esport a Catalunya a través d'un sol text que posi fi a la dispersió normativa.
A més de complir aquesta exigència, el Decret persegueix nombrosos objectius.
En primer lloc, el Decret ordena algunes de les entitats esportives reconegudes per les disposicions reglamentàries fins avui: clubs, associacions esportives, agrupacions esportives, unions esportives de clubs i associacions, federacions esportives uniesportives, federacions esportives poliesportives, grups esportius, Unió de Federacions Esportives de Catalunya, etc.
En aquesta línia desapareix, per exemple, la figura del grup esportiu, que va gaudir d'una migrada acollida i es pot incardinar en la figura de club esportiu.
Així mateix, el Decret elimina la distinció artificiosa entre club de lleure, club federat i club mixt.
En tots els casos són clubs esportius que projecten la seva activitat sobre sectors diferents, o sobre un mateix sector amb objectius diferents, però no se n'ha d'inferir un règim jurídic propi i diferenciat.
Així l'article 5 de la Llei de l'esport defineix com a club esportiu o associació esportiva qualsevol entitat privada amb personalitat jurídica i capacitat d'actuar, formada per persones físiques, els objectius bàsics de la qual són el foment, el desenvolupament i la pràctica continuada de l'activitat física i esportiva, sense cap afany de lucre.
En la mesura que els clubs i les associacions esportives que el Decret regula són associacions privades sense ànim de lucre i amb personalitat jurídica pròpia, s'ha optat per simplificar-ne el règim jurídic mitjançant la remissió a la normativa general en matèria d'associacions, llevat dels aspectes singulars que requereixin un règim especial.
Aquest és el cas dels clubs esportius de règim simplificat que, donades les seves característiques, es poden organitzar mitjançant una estructura interna simplificada.
La regulació de les seccions esportives també és objecte de simplificació.
No tenia sentit exigir-los tota una sèrie de requisits que no se sol·liciten a d'altres entitats esportives, com ara petició de documentació acreditativa de llicències urbanístiques, de titulacions, de la titularitat d'instal·lacions esportives, etc.
El Decret regula part de la tipologia d'agrupacions esportives que existeixen actualment, concretament, les unions de clubs i associacions dedicades a fomentar la pràctica esportiva de les modalitats o disciplines que no assumeixi cap federació catalana.
Requereixen una menció especial els consells esportius, que han estat exclosos de l'àmbit del Decret, així com la Unió de Consells Esportius de Catalunya.
Aquestes entitats seran objecte d'una disposició específica en consideració al seu substrat públic rellevant.
Finalment, es regulen per primera vegada les agrupacions esportives de tipus general, en concret, les agrupacions esportives territorials, definint-les com a agrupacions generals de clubs i entitats esportives en els àmbits territorials supracomarcals que defineixi la Generalitat de Catalunya.
En matèria de federacions esportives, les novetats que incorpora el Decret són nombroses.
El text articulat, en contrast amb el mínim règim previst per als clubs i les agrupacions esportives, aborda amb detall el règim jurídic de les federacions esportives catalanes per raó del seu important paper en el sistema esportiu català.
La Llei de l'esport de Catalunya vigent és una disposició oberta que permet diferents opcions reglamentàries respecte al sempre delicat problema del nivell d'intervenció pública.
És evident que, a causa del gran esforç pressupostari que l'administració esportiva catalana realitza en l'esport federat, l'especial interès públic subjacent en aquesta àrea de l'esport i el marc especial que posseeixen les federacions esportives catalanes sobre la respectiva modalitat esportiva, que impedeix el reconeixement de més federacions, queda justificada amb escreix certa intervenció pública sobre el sistema federatiu, tal com ha succeït fins avui.
El Decret, que inclou la fixació dels criteris bàsics per al reconeixement de modalitats i disciplines esportives, estableix el règim d'unicitat federativa per a cada modalitat esportiva, però contempla la possibilitat que una federació, per raons d'interès públic, pugui tenir adscrita més d'una modalitat esportiva.
La unicitat significa que sobre cada modalitat esportiva només es preveu el reconeixement d'una federació esportiva catalana que, d'aquesta manera, ostenta l'exercici de les funcions encomanades.
Tanmateix, això no evita, per descomptat, que dues modalitats esportives puguin ser gestionades per la mateixa federació.
A més, aquesta previsió reglamentària està d'acord amb la lloable tendència d'evitar l'atomització federativa.
El Decret mira de regular les competicions oficials i els calendaris federatius.
En certa manera, aquestes matèries van passar desapercebudes en el vigent Decret 70/1994 i mereixen una regulació que permeti superar les mancances manifestades fins avui.
Les qüestions relatives a l'aprovació i el contingut dels calendaris oficials de les federacions esportives, així com els seus efectes, disposen de regulació pròpia.
Així mateix, cal assenyalar que es regula una realitat molt present en el món de les competicions esportives: les competicions mixtes amb la participació de federats i no federats.
El nou text reglamentari permet expressament que les federacions esportives més modestes prescindeixin d'un òrgan col·legiat d'administració, funció que pot desenvolupar el/la president/a de la federació respectiva.
S'ofereix cobertura legal a les juntes directives universals, realitzades sense convocatòria prèvia, a l'adopció d'acords urgents emprant les noves tecnologies de la comunicació i la informació, i a la realització de notificacions per mitjà d'aquestes tecnologies.
En matèria de mandats de les juntes directives, se segueix la línia del recent Decret 215/2008, de 4 de novembre, que permet augmentar els mandats fixant-los en 6 anys i es deixa oberta la possibilitat que, a criteri de les federacions esportives catalanes, es reguli la fixació d'un límit del nombre màxim de mandats consecutius.
L'estructura territorial de les federacions esportives catalanes no experimenta grans novetats.
Cada federació esportiva catalana es pot continuar organitzant d'acord amb les necessitats pròpies del seu esport i de la pròpia federació, adaptant-se, si més no, a la divisió territorial establerta a Catalunya.
Només cal que els representants o delegats territorials estiguin a les juntes directives de les federacions esportives catalanes.
En matèria de règim econòmic i patrimonial, tampoc hi ha grans novetats.
El Decret estableix alguna limitació en matèria de contractes d'alta direcció amb l'objecte d'evitar els contractes blindats que puguin comprometre el futur econòmic d'una federació.
La Unió de Federacions Esportives de Catalunya constitueix una institució molt arrelada històricament i, per descomptat, també disposa de regulació en aquest Decret.
Aquesta entitat associativa es continua configurant en el Decret en els mateixos termes, és a dir, com a entitat privada representativa de les federacions esportives catalanes inscrites en el Registre d'Entitats Esportives de la Generalitat de Catalunya.
D'acord amb la seva naturalesa privada, se n'ha simplificat la regulació, tot i que, tal com s'ha indicat anteriorment, el seu paper s'ha anat enfortint clarament al llarg d'aquest Decret.
D'altra banda, atesa la Llei orgànica 3/2007, de 22 de març, per a la igualtat efectiva de dones i homes, i els acords internacionals que s'han anat adoptant al respecte, s'ha inclòs al Decret el Títol 6 d'igualtat de dones i homes, sobre diversos principis i obligacions per tal d'assolir una igualtat d'oportunitats real i efectiva en el si de les entitats esportives, tant en l'àmbit de la pràctica esportiva com en el de la gestió.
Aquesta disposició és molt sensible envers el paper essencial del voluntariat esportiu en el si de les entitats esportives, molt especialment, envers el paper dels directius.
El Decret defineix la relació orgànica entre els directius i les esmentades entitats, aborda els seus drets i obligacions, o bé, per exemple, n'aclareix el règim de responsabilitat prenent com a base els principis que estableix la legislació associativa general.
El Decret en compliment del mandat que conté la Llei de l'esport, fa un gran esforç per regular la llicència esportiva.
Efectivament, defineix les tres tipologies de llicència esportiva (federativa, escolar i d'activitat física) i estableix les habilitacions, els efectes i les cobertures mínimes exigibles en cada cas.
Igualment, estableix les entitats competents per a la seva acreditació.
Finalment, el Decret estableix el marc general per als programes de qualitat de les organitzacions esportives i per a l'establiment de les marques de qualitat i dels premis al reconeixement de les entitats que excel·leixin en aquests programes.
Tal com s'ha assenyalat al principi d'aquest Preàmbul, aquest Decret desenvolupa el Títol I de la Llei de l'esport, relatiu a les entitats esportives a Catalunya, i, per aquest motiu, no aborda la regulació del Títol VI, respecte a la jurisdicció esportiva, que per la seva extensió i complexitat reivindica un tractament autònom.
Per tot l'exposat, d'acord amb el dictamen de la Comissió Jurídica Assessora, a proposta del Vicepresident del Govern i d'acord amb el Govern,
La inscripció de les entitats esportives objecte de regulació pel Decret 34/2010, de 9 de març, en el Registre d'Entitats Esportives de la Generalitat de Catalunya té els efectes que es preveuen al seu article 6.3.
En tots els casos, les federacions esportives catalanes han d'exigir a les entitats esportives la seva inscripció prèvia en el Registre d'Entitats Esportives de la Generalitat de Catalunya.
Així mateix, aquestes federacions han d'exigir la prèvia adscripció a l'esmentat Registre a les seccions esportives.
Les entitats esportives registrades expressen en la seva denominació el tipus d'entitat esportiva de què es tracta.
La denegació de la inscripció en el Registre impedeix a l'associació corresponent la utilització de les denominacions reservades en aquest Decret a les entitats esportives.
Les entitats esportives que regula el Decret s'han de regir, pel que fa a totes les qüestions relatives a la constitució, organització, funcionament, extinció i qüestions anàlogues, per la Llei de l'esport, per les normes del present Decret i d'altres disposicions de desenvolupament i pels seus estatuts i reglaments de funcionament intern, degudament aprovats per l'assemblea general.
Les entitats esportives que es federen també han d'aplicar les normes reguladores de les federacions esportives en les matèries que siguin competència seva.
Atès el seu volum de socis els clubs poden classificar-se en:
b) Clubs de règim simplificat, regulats a l'article 12.
Els clubs o associacions esportius que desenvolupin de manera principal activitats esportives amb persones menors de 18 anys podran fer servir el nom d'escoles d'iniciació esportiva.
Això només té efectes pel que fa a la denominació de l'entitat i, perquè sigui efectiva, s'haurà d'inscriure en el Registre d'entitats esportives de la Generalitat de Catalunya.
L'acord de constitució dels clubs esportius, que inclou els estatuts, s'ha de formalitzar mitjançant acta, atorgada en document públic o privat, subscrita per un nombre mínim de 3 persones físiques que tinguin capacitat d'actuar.
L'acta fundacional dels clubs esportius ha d'incloure:
a) El nom i els cognoms dels promotors del club, i els seus domicilis.
b) La voluntat dels promotors de constituir un club esportiu, la finalitat d'aquest, els pactes que hagin establert, si n'hi ha, i la denominació de l'entitat.
c) Els estatuts que regeixen el funcionament del club, el contingut mínim del qual s'ha d'ajustar al que preveu l'article 10.
d) Lloc i data d'atorgament de l'acta i signatura dels promotors.
e) La designació dels integrants dels òrgans provisionals de l'administració.
L'acta fundacional ha d'anar acompanyada de l'acreditació de la identitat de les persones físiques.
Els clubs s'han de sotmetre al règim de pressupostos i patrimoni propis, d'acord amb els principis de les entitats no lucratives.
Els clubs poden, directa o indirectament, promoure la construcció i/o gestionar l'explotació d'equipaments i instal·lacions esportives de tota mena, sempre que els seus rendiments econòmics reverteixin en les finalitats definides en els seus estatuts.
Els estatuts han d'incloure, almenys, les dades següents:
c) La durada, si no es constitueix per temps indefinit, i la data d'inici de les activitats, si no coincideix amb la d'atorgament de l'acta fundacional.
d) Les finalitats i les activitats que es proposa dur a terme, indicant-ne l'àmbit territorial.
e) Els tipus de socis, si escau, i els requisits que s'han de complir per adquirir la condició de soci en cada cas, les causes de pèrdua d'aquesta condició i els procediments d'admissió i de baixa, incloent-hi, si s'ha previst, la baixa disciplinària.
f) Els drets i els deures dels socis i el règim disciplinari.
g) En les entitats en què col·laboren persones en règim de voluntariat, els mecanismes de participació d'aquestes.
h) Les regles sobre la convocatòria i la constitució de l'assemblea general ordinària i de l'extraordinària.
i) Les regles sobre l'organització i el funcionament de l'òrgan de govern que estableixin el règim de convocatòria i constitució, la composició, la manera de designar-ne, destituir-ne i renovar-ne els membres, i la durada del mandat d'aquests.
j) El règim de deliberació i adopció d'acords dels òrgans col·legiats i el procediment d'aprovació de les actes.
k) El procediment de modificació dels estatuts.
m) La previsió de la destinació dels béns sobrants, en cas de dissolució.
n) Les modalitats esportives que seran objecte de foment, desenvolupament i pràctica.
Els estatuts poden preveure el vot per correu llevat de l'elecció de la junta directiva i el seu president que haurà de ser presencial.
Els estatuts de cada club esportiu també poden incloure qualssevol altres disposicions i condicions lícites que els promotors considerin convenients, sempre que no s'oposin a l'ordenament jurídic ni contradiguin els principis que configuren el club.
Els estatuts dels clubs esportius han de ser aprovats inicialment pels mateixos socis, constituïts en assemblea general, per tal de poder inscriure's en el Registre d'Entitats Esportives de la Generalitat de Catalunya.
L'òrgan suprem de govern dels clubs esportius és l'assemblea general, integrada per tots els socis de ple dret.
En el cas de clubs esportius amb més de 3.000 socis, els seus estatuts poden preveure el funcionament de l'assemblea general per mitjà de compromissaris.
El procediment de designació i nomenament dels compromissaris, així com el seu nombre i el mandat, han de respectar els principis de proporcionalitat en relació amb el nombre total de socis i sòcies de ple dret i no discriminació per raó de sexe.
L'ús de la fórmula de compromissaris es prohibeix expressament en els processos electorals i en el vot de censura.
L'assemblea general ha d'escollir la junta directiva i tots els seus càrrecs s'han de proveir per mitjà de sufragi lliure, presencial, directe, igual i secret, entre tots els seus membres.
Aquelles entitats que tinguin una massa social fora del municipi on tenen la seva seu social han de preveure mecanismes presencials de participació territorial.
Els presidents dels clubs esportius són els seus representants legals i en presideixen els òrgans, llevat dels supòsits que es determinin de forma legal o estatutària.
La durada del mandat dels membres de la junta directiva no pot ser inferior a 4 anys ni superior a 8 d'acord amb el que determinin els estatuts del club esportiu.
Els estatuts dels clubs han d'establir si els càrrecs són reelegibles o no, i si ho són, si la reelegibilitat es troba subjecta o no a la limitació temporal.
També han de regular la renovació dels càrrecs de la junta, indicant si són totals o parcials, i el seu abast.
En qualsevol cas, si el club ha regulat la limitació de la reelegibilitat, el/la president/a sortint que tingui limitada la presentació a un nou mandat no pot tornar a assumir la presidència en cap moment del nou mandat estatutari.
Els estatuts dels clubs esportius hauran de regular les condicions per a la realització del vot de censura.
En qualsevol cas, s'haurà d'aprovar en assemblea general i només podrà acordar-se per votació directa i presencial favorable dels 2/3 dels membres que hagin exercit el dret a vot.
Els estatuts han d'establir el nombre de socis que el poden sol·licitar i que, com a mínim, representarà el 15% dels membres de l'assemblea, així com també el nombre de membres necessari per constituir l'assemblea general a aquest efecte.
Els estatuts establiran el règim electoral preveient el següent:
La junta directiva ha de ser l'òrgan competent per convocar les eleccions.
Els membres de la junta electoral s'han de designar per sorteig en acte públic entre tots els socis i sòcies de ple dret, i davant de notari en els clubs que tinguin prevista l'assemblea per mitjà de compromissaris.
El cens electoral ha de ser d'accés públic per als associats un cop constituïda la junta electoral, i ha de permetre la presentació de reclamacions als efectes d'esmena durant el termini que s'estableixi durant la convocatòria.
Els estatuts preveuran el sistema d'acreditació dels socis per a la seva participació en les votacions dels respectius òrgans de l'entitat o participació en processos electorals, i que com a mínim serà la presentació del document públic d'acreditació de la personalitat.
Els clubs esportius amb un nombre igual o inferior a 100 socis es poden organitzar mitjançant una estructura interna simplificada.
A aquest efecte, només és exigible que en la constitució d'aquests clubs o associacions s'identifiquin els fundadors, el nom, el domicili i la finalitat del club o associació, i, també, la submissió a la normativa esportiva que hi sigui aplicable.
A aquests clubs, també els hi són d'aplicació els articles 8.1, 9 i 11.1.
Aquest tipus de clubs esportius no requereixen junta directiva, i, si no n'hi ha, el/la president/a n'assumeix l'administració i representació, així com l'assemblea general n'ha d'assumir el govern.
L'assemblea general ha de designar un/a secretari/secretària com a responsable de la custòdia i el manteniment dels llibres d'actes, socis i comptabilitat.
El president/a i el secretari/secretària hauran de ser persones diferents.
Les associacions esportives escolars de centres educatius són un tipus d'associacions esportives on concorren les circumstàncies singulars següents:
a) La consideració de soci de ple dret s'adquireix a partir dels 14 anys.
b) Els seus objectius bàsics són el foment, l'organització, la coordinació i la pràctica de l'activitat física i esportiva, per mitjà d'un centre educatiu on es potenciï la dimensió educativa de l'esport, fora de l'horari lectiu.
c) Les activitats de les associacions esportives escolars tenen en compte els projectes educatius dels centres educatius corresponents.
Les associacions esportives escolars de centres educatius no tenen, en cap cas, la consideració d'associacions d'alumnes.
La constitució de les associacions esportives escolars requereix un acord de creació que es formalitzi en document públic o privat subscrit per un mínim de 5 persones majors de catorze anys que han de ser, 3 d'elles, alumnes o exalumnes del centre educatiu corresponent, i la resta, un membre d'una associació de mares i pares d'alumnes del centre, si està formalment constituïda, i un altre membre de l'equip docent del mateix centre mitjançant l'acord del consell escolar.
En el cas que no estigui formalment constituïda l'associació de mares i pares d'alumnes del centre, l'acta l'haurà de subscriure un pare o mare que representi el col·lectiu de pares i mares en el consell escolar.
Només es podrà constituir una associació esportiva escolar per centre.
Són socis les persones físiques que, tenint o havent tingut vinculació amb el centre educatiu definit als estatuts, han sol·licitat la seva admissió per mitjà del procediment reglamentari i aquesta sol·licitud ha estat acceptada per l'òrgan directiu competent.
Els estatuts de les associacions esportives escolars han de preveure la participació dels alumnes o exalumnes del centre majors de catorze anys en la junta directiva, sempre amb una proporció mínima del 50%.
Els estatuts de les associacions esportives escolars poden establir l'admissió d'altres categories de socis diferents als socis de ple dret.
Aquests socis poden ser persones jurídiques.
Els estatuts de les associacions esportives escolars han de garantir que els alumnes matriculats en el centre o exalumnes els correspon la part majoritària de la representació en les assemblees si aquests tenen l'edat mínima que estableix l'article 14.
Les societats anònimes esportives amb domicili a Catalunya, pel que es refereix a la seva constitució, funcionament societari i extinció, estan sotmeses a les disposicions estatals específiques.
Per a tota la resta de qüestions, s'hi aplica la legislació esportiva de Catalunya.
Les esmentades societats anònimes esportives s'han d'inscriure en el Registre d'Entitats Esportives de la Generalitat de Catalunya als efectes esportius que el Decret preveu.
Les societats anònimes esportives amb domicili social a Catalunya es consideren clubs esportius als efectes de la inscripció i participació en les federacions esportives catalanes.
Per tal de constituir una secció esportiva, l'òrgan competent de l'entitat corresponent ha d'adoptar un acord amb el contingut següent:
a) Voluntat de creació de la secció i la finalitat d'aquesta.
c) Designació de les persones que han d'administrar la secció.
d) Normes segons les quals s'ha de regir la secció.
Les seccions esportives escolars són un tipus de secció esportiva on concorren les circumstàncies següents:
a) L'entitat no esportiva que la crea és una associació de mares i pares d'alumnes d'un centre educatiu i/o titular del centre educatiu.
b) La denominació de les seccions esportives escolars ha de ser necessàriament "secció esportiva escolar" seguida del nom oficial de l'associació de mares i pares d'alumnes del centre educatiu i/o del titular del centre educatiu.
c) La designació de les persones que han d'administrar la secció ha d'incloure, com a mínim, una persona representant de l'associació de mares i pares del centre educatiu, un representant, si escau, del consell escolar del centre educatiu al qual pertany l'associació o el titular del centre educatiu si no n'hi ha, i un alumne o ex alumne del centre educatiu.
S'entén com a agrupació esportiva, als efectes d'aquest Decret, l'associació amb personalitat jurídica, capacitat d'actuar, sense cap afany de lucre i amb domicili a Catalunya, integrada per persones físiques i/o jurídiques, amb la finalitat de desenvolupar, fomentar i practicar l'activitat física o poliesportiva.
Aquestes associacions no poden exercir cap funció pròpia de les federacions esportives en relació amb l'activitat competicional, tret que existeixi mutu acord formalitzat a través del corresponent conveni.
Les agrupacions esportives es divideixen en agrupacions esportives generals i agrupacions esportives especials.
Les agrupacions esportives generals s'organitzen a l'entorn de criteris temàtics, sectorials o territorials, entre d'altres.
El règim jurídic i el procediment de constitució o dissolució de les agrupacions esportives generals és anàleg al previst per als clubs esportius.
Les agrupacions esportives especials es divideixen en:
b) Unió de Consells Esportius de Catalunya.
Les agrupacions esportives territorials són agrupacions esportives generals representatives de tots els clubs, associacions esportives, associacions esportives escolars, societats anònimes esportives i seccions esportives d'entitats no esportives sense afany de lucre d'un àmbit territorial concret, legalment constituïts i inscrits o adscrites en el Registre d'Entitats Esportives de la Generalitat de Catalunya.
Els àmbits de les agrupacions esportives territorials seran els corresponents a les divisions territorials d'àmbit supracomarcal que estableixi la Generalitat de Catalunya per a l'ordenació territorial de Catalunya.
La ciutat de Barcelona serà també l'àmbit específic d'una agrupació esportiva territorial, l'agrupació esportiva de Barcelona.
Les agrupacions esportives territorials gaudeixen de plena capacitat jurídica per al desenvolupament dels seus objectius generals, encaminats a buscar i proposar accions comunes per a la millora i el desenvolupament de l'esport, per al foment i millora del teixit associatiu esportiu en el seu àmbit territorial i per a l'assessorament i col·laboració amb les administracions públiques amb competències en matèria d'esports en el seu àmbit territorial.
L'administració esportiva reconeixerà només una sola agrupació esportiva territorial per a cadascun dels àmbits territorials definits en l'article anterior.
Les agrupacions esportives territorials s'hauran d'inscriure en el Registre d'Entitats Esportives per gaudir del seu reconeixement oficial.
Els estatuts d'aquestes entitats requeriran de la ratificació prèvia per part de l'administració esportiva, per tal de poder fer efectiva la seva inscripció registral.
Són òrgans de govern, administració i representació de les agrupacions esportives territorials l'Assemblea General, el Consell Directiu i el/la president/a.
L'Assemblea General és l'òrgan superior de govern de les agrupacions esportives territorials, constituïda pels presidents de totes les seves entitats afiliades.
El Consell Directiu és l'òrgan executiu d'administració i gestió de les activitats pròpies de les agrupacions esportives territorials, en compliment dels objectius estatutaris i els acords adoptats per l'Assemblea General.
La seva composició vindrà regulada pels seus estatuts, però en qualsevol cas haurà de garantir una presència equilibrada de representants dels clubs de l'àmbit federatiu, de l'àmbit escolar i de l'àmbit de salut i lleure.
El/La president/a i els altres membres del Consell Directiu els tria l'Assemblea General d'entre els seus membres.
El/La president/a de l'agrupació esportiva territorial n'exerceix la representació legal i en presideix els òrgans.
S'estableix com a contingut mínim dels estatuts de les agrupacions esportives territorials el que preveu l'article 10.1.
En la mesura que sigui possible, les agrupacions esportives territorials adequaran el seu règim al que aquest Decret estableix per a les federacions esportives catalanes.
Les agrupacions esportives territorials podran aprovar reglaments.
Aquests reglaments han de respectar els estatuts que desenvolupen
Les unions esportives de clubs i associacions són agrupacions esportives dedicades a fomentar i coordinar la pràctica de les modalitats o disciplines esportives que no assumeixi cap federació esportiva catalana.
Només es pot reconèixer dins l'àmbit territorial de Catalunya una Unió Esportiva de Clubs i Associacions per a cada modalitat o disciplina esportiva que no s'inclogui en cap federació esportiva catalana.
Les unions esportives de clubs i associacions que tingui per objecte una disciplina esportiva connexa o derivada d'una modalitat que estigui assumida per una federació esportiva catalana només es poden constituir amb caràcter provisional i règim temporal, i amb la finalitat de ser assumides per la federació esportiva corresponent quan se n'hagi consolidat la pràctica.
La durada d'aquest tipus d'agrupació esportiva no pot excedir els 5 anys.
Els requisits per a la seva constitució, funcionament i, si s'escau, pròrroga de la vigència, ha d'establir-los l'Administració esportiva de la Generalitat mitjançant una resolució específica motivada, amb la sol·licitud prèvia pertinent.
La constitució d'unions esportives de clubs i associacions per al foment i la coordinació de la pràctica de modalitats o disciplines esportives exigeix el compliment de les condicions següents:
a) Acord de fundació amb estatuts subscrits per un mínim de 5 entitats esportives que practiquin la modalitat o disciplina i estiguin degudament inscrites en el Registre d'Entitats Esportives de la Generalitat de Catalunya.
b) Documentació acreditativa de la situació legal i de la implantació real de la modalitat o disciplina esportiva en l'àmbit internacionals, estatal i autonòmic.
c) Justificació de la viabilitat econòmica de l'agrupació esportiva sense comptar amb l'ajut de l'administració esportiva.
L'administració esportiva de la Generalitat, a l'hora de prendre l'acord de reconèixer aquest tipus d'agrupacions esportives, té en compte els criteris següents:
a) Interès esportiu de la modalitat o disciplina i implantació territorial en les comarques catalanes.
b) Existència d'una federació internacional de la modalitat en qüestió, reconeguda o no pel Comitè Olímpic Internacional o pel Comitè Paralímpic Internacional.
c) Existència de federacions d'àmbit territorial o estatal en els països de la Unió Europea que incloguin la modalitat o disciplina.
d) Existència d'associacions de naturalesa similar d'àmbit autonòmic o estatal que incloguin la modalitat o disciplina.
e) Viabilitat econòmica de l'agrupació esportiva.
A efectes esportius només es considera constituïda una unió esportiva de clubs i associacions quan sigui reconeguda per l'Administració esportiva.
Les federacions esportives catalanes són entitats privades d'interès públic i social dedicades a la promoció, la gestió i la coordinació de la pràctica dels esports específics reconeguts dins l'àmbit de Catalunya, constituïdes bàsicament per associacions o clubs esportius, agrupacions esportives i altres entitats privades sense afany de lucre que entre llurs finalitats socials inclouen el foment i la pràctica de l'activitat física i esportiva i constituïdes també, si escau, per esportistes, tècnics, jutges o àrbitres o altres representants de persones físiques.
Les federacions esportives catalanes gaudeixen de personalitat jurídica i capacitat d'actuar plenes per al compliment de les seves finalitats.
Amb l'única excepció que preveu l'apartat 2, en l'àmbit territorial de Catalunya només es pot reconèixer una federació esportiva catalana per a cada modalitat esportiva o conjunt de modalitats esportives, disciplines o especialitats que es deriven d'un concepte o un objecte principal, o bé hi estan connectades.
Una federació esportiva catalana pot abraçar, si s'escau, diverses modalitats esportives.
S'exceptuen, d'aquest principi d'unicitat, les federacions poliesportives dedicades al foment, organització i pràctica de diferents modalitats on s'integren únicament esportistes amb discapacitats físiques, psíquiques, sensorials o de qualsevol altra naturalesa.
Malgrat el que disposa l'apartat anterior, les federacions uniesportives mitjançant acords de col·laboració, oferiran en el marc dels propis recursos humans i materials, suport i assistència tècnica a les federacions esportives a què es refereix l'apartat anterior.
Si a nivell internacional una modalitat d'esport adaptat s'integra en una federació olímpica uniesportiva, la federació catalana per a discapacitats i la federació catalana uniesportiva corresponents podran dur a terme la integració d'aquella modalitat en la darrera federació esmentada.
Aquest procés d'integració no pot comportar en cap cas que una modalitat esportiva per a un determinat tipus de discapacitats estigui governada simultàniament per dues federacions catalanes.
La Federació Catalana d'Esport per a Tothom és una associació privada de promoció de l'esport amb caràcter recreatiu, lúdic, formatiu o social.
Aquesta entitat sense afany de lucre, amb personalitat jurídica i capacitat d'actuar, té com a finalitat l'establiment d'un marc adient per a la coordinació de les entitats esportives que desenvolupen, fomenten i practiquen l'activitat física o poliesportiva sense afany de lucre, de forma no reglada i adaptada a les necessitats i condicions de cada col·lectiu o persona.
Aquesta entitat no pot realitzar les activitats competicionals pròpies de les federacions esportives catalanes.
La Federació Catalana d'Esport per a Tothom només podrà estar formada per les agrupacions esportives territorials reconegudes per l'administració esportiva.
Les federacions esportives catalanes constituïdes d'acord amb el que disposa aquest Decret són objecte d'especial protecció i suport per part de les administracions públiques de Catalunya, mentre ajustin la seva actuació a l'ordenament jurídic.
L'Administració esportiva de la Generalitat proporciona, dins de les dotacions que a aquest efecte estableixin els seus pressupostos i en el marc dels seus recursos humans i materials, el suport econòmic i l'assistència tècnica que calgui per al desenvolupament de les activitats pròpies de les federacions esportives.
L'Administració esportiva de la Generalitat ha de posar especial atenció i donar suport a les federacions esportives catalanes per promocionar les modalitats tradicionals i pròpies de Catalunya.
Amb aquesta finalitat l'Administració esportiva dóna a conèixer quines són les federacions que promocionen les dites modalitats, segons allò establert a la disposició addicional sisena.
L'Administració esportiva de la Generalitat ha de donar suport a les federacions esportives catalanes en l'activitat internacional dels clubs i de les seleccions esportives catalanes.
Els diferents esports o modalitats esportives es poden estructurar, si s'escau, en disciplines esportives, que normalment es desglossen en les diferents especialitats i proves pròpies de la reglamentació específica de l'esport en qüestió.
Les disciplines derivades d'un esport o modalitat són totes les que es puguin crear a partir del concepte i objecte principal i que hi estiguin relacionades.
Es consideren esports, modalitats i disciplines esportives reconegudes les actualment assumides per les federacions esportives catalanes d'un esport o modalitat, legalment inscrites en el Registre d'Entitats Esportives de la Generalitat de Catalunya.
Per al reconeixement d'una nova modalitat o d'una nova disciplina esportiva cal que existeixi prèviament una pràctica habitual de l'activitat dins l'àmbit territorial català.
En el supòsit d'una nova disciplina, cal una modificació estatutària aprovada per la federació esportiva catalana i ratificada per l'Administració esportiva de la Generalitat.
Per tal de constituir una nova federació esportiva catalana, es requereix el següent:
a) L'existència i la pràctica habitual i competitiva prèvies d'un esport específic o modalitat esportiva que no hagi assumit cap federació catalana reconeguda, o que no constitueixin una disciplina derivada d'una altra modalitat esportiva.
b) Acord de voluntat de constitució, formalitzat per mitjà de l'atorgament d'una acta fundacional subscrita pels representants legals o membres autoritzats d'un mínim de 10 entitats esportives, legalment inscrites en el Registre d'Entitats Esportives de la Generalitat, amb un mínim de 2 anys d'antiguitat, que tinguin reconeguda la modalitat esportiva en els seus estatuts.
També es pot constituir una nova federació esportiva catalana a través dels procediments següents:
a) Transformació d'una unió esportiva de clubs.
b) Fusió de diverses federacions esportives catalanes, a proposta de totes elles.
c) Segregació d'una modalitat o disciplina esportiva d'una federació esportiva catalana, a proposta seva.
Per al reconeixement d'una nova federació esportiva catalana han de tenir-se en compte, entre d'altres, els criteris següents:
a) Implantació real de la modalitat esportiva en les comarques de Catalunya.
b) Interès esportiu i socioeducatiu de la modalitat.
c) Existència de la corresponent federació internacional, reconeguda pel Comitè Olímpic Internacional, pel Comitè Paralímpic Internacional o per l'Associació General de Federacions Esportives Internacionals.
d) Existència de les corresponents federacions internacionals, estatals o autonòmiques.
e) Justificació de la viabilitat econòmica de la federació esportiva sense comptar amb l'ajut de l'administració esportiva.
f) Informe de la Unió de Federacions Esportives de Catalunya.
g) La constitució prèvia com a unió esportiva de clubs durant un període mínim de tres anys.
A efectes esportius només es considera constituïda una federació quan sigui reconeguda per l'Administració esportiva i caldrà una sol·licitud de reconeixement adreçada a l'Administració en qüestió, presentada en el termini de 3 mesos comptats des de la data de la reunió fundacional.
La revocació del reconeixement oficial d'una federació esportiva catalana es pot produir per qualsevol de les causes següents:
a) La desaparició dels motius o la modificació de les condicions, requeriments i criteris que van donar lloc al reconeixement oficial de la federació.
b) L'incompliment dels objectius de la federació, les determinacions o les obligacions bàsiques que van motivar-ne la creació, segons els estatuts.
c) La manca d'activitat durant un període de 2 anys.
La resolució de revocació que adopti el/la president/a del Consell Català de l'Esport ha de ser motivada, prèvia instrucció d'un procediment en què la federació afectada pot realitzar les al·legacions oportunes, i havent de sol·licitar el citat organisme un informe a la Unió de Federacions Esportives de Catalunya.
L'inici de l'expedient de revocació suposa la suspensió del pagament de les subvencions o els ajuts que li hagin estat concedits, i la no concessió de noves subvencions.
Correspon a les federacions esportives catalanes la realització de les funcions següents, entre d'altres:
a) La planificació, promoció, gestió, direcció, regulació, coordinació, organització i tutela de les activitats pròpies de les seves modalitats, disciplines i especialitats esportives a Catalunya.
b) L'ordenació, organització, qualificació i autorització de les competicions esportives oficials de Catalunya.
c) La prevenció, control i repressió del dopatge en l'esport.
d) La prevenció, control i repressió de la violència en l'esport.
e) La prevenció, control i repressió de la discriminació per raó de sexe en l'esport.
f) L'exercici de la potestat disciplinària sobre totes aquelles persones físiques i/o jurídiques que configuren l'ens federatiu.
g) La proposició d'incorporació d'una disciplina o especialitat esportiva dins de la federació corresponent.
h) La promoció, el foment i l'organització de competicions i altres activitats esportives amb altres federacions esportives, tant dins del marc territorial de l'estat espanyol com internacionalment.
i) L'elecció dels esportistes i els tècnics que han de formar part de les seleccions catalanes de la modalitat o disciplina corresponent, així com la preparació necessària.
j) L'impuls, la planificació i el control, en coordinació amb la Secretaria General de l'Esport, l'esport d'èlit i d'alt nivell, i vetllar per la formació integral i la millora esportiva continuada dels esportistes.
k) La col·laboració en les activitats que es desenvolupen dins l'àmbit de l'esport escolar i universitari.
l) Crear, patrocinar o fomentar escoles per a la formació dels tècnics, entrenadors, àrbitres, jutges i altres, i/o els comitès tècnics que els agrupen, així com òrgans específics per als clubs que participen en competicions federades amb esportistes professionals.
m) Expedir les llicències esportives per poder participar en activitats o competicions oficials en l'àmbit de Catalunya, les quals també habiliten per a les activitats o competicions d'àmbit estatal i internacional, quan compleixin els requisits establerts legalment.
n) El control, en primera instància, dels processos electorals de les mateixes federacions esportives.
o) L'execució de les resolucions del Tribunal Català de l'Esport.
p) Vetllar pel compliment de les normes vigents que afecten les competicions federades.
q) Promoure la construcció i/o gestionar l'explotació d'equipaments i instal·lacions esportives de tota mena per al foment i desenvolupament de l'activitat física i la pràctica esportiva.
r) En general, disposar allò que convingui per a la millora de la pràctica de les modalitats o disciplines esportives previstes.
Les federacions esportives catalanes poden realitzar aquestes funcions en col·laboració amb l'administració esportiva de la Generalitat de Catalunya i de la Unió de Federacions Esportives de Catalunya.
Les federacions esportives catalanes desenvolupen les seves funcions en coordinació amb l'Administració esportiva de la Generalitat.
A aquest efecte, poden subscriure convenis de col·laboració amb l'objectiu de determinar els objectius, programes esportius, pressupostos i altres.
Les federacions esportives catalanes també poden subscriure contractes-programa amb l'Administració esportiva que han d'incloure, com a mínim, les seves previsions de finançament, els objectius concrets o quantificables que s'han d'assolir, i els mecanismes d'avaluació i auditoria d'aquests objectius.
Les federacions esportives catalanes poden concertar convenis de col·laboració o cooperació amb les entitats esportives públiques o privades radicades dins o fora de Catalunya per al desenvolupament d'activitats i competicions esportives comuns.
D'una manera especial, les federacions esportives catalanes poden promoure fórmules de col·laboració amb les entitats d'altres territoris o comunitats catalanes que fomenten la pràctica i el desenvolupament dels esports propis i tradicionals de Catalunya.
La condició d'entitat d'utilitat pública de les federacions esportives catalanes comporta:
a) L'ús de la qualificació d'utilitat pública a continuació del nom de la federació corresponent.
b) La prioritat a l'hora d'obtenir recursos als plans i programes de promoció esportiva de les administracions local i catalana.
c) L'accés preferent al crèdit oficial, en els termes que estableixi la legislació.
d) I tots els altres beneficis que els pugui correspondre en virtut de l'aplicació d'altres disposicions legals de caràcter fiscal i econòmic vigents.
Els òrgans de govern de les federacions esportives catalanes són l'assemblea general i la junta directiva.
En cada federació esportiva catalana es poden constituir tots els comitès i altres òrgans complementaris que es considerin oportuns, tant els que responen al desenvolupament d'un sector de l'activitat esportiva com els que atenen el funcionament de col·lectius o estaments integrants de la corresponent federació.
L'existència d'aquests òrgans complementaris s'ha de reflectir als estatuts.
La federació catalana estableix en els seus estatuts la composició de l'assemblea general, i que en tot cas serà la següent:
a) El/la president/a de la federació esportiva catalana.
b) Les entitats establertes a l'article 38 d'aquest Decret i les que consten als articles 19 i 20 en els termes que s'hi regulen, sempre que constin inscrites al Registre d'entitats esportives i tinguin una antiguitat d'afiliació mínima d'un any.
Les entitats privades no esportives han de tenir adscrita en el Registre d'entitats esportives la seva secció esportiva i tenir una antiguitat d'afiliació mínima d'un any.
La representació de les entitats esportives recau en el president o presidenta, o en el cas d'impossibilitat manifesta per exercir la representació, en la persona que ocupi la vicepresidència, sempre que consti inscrita en el Registre d'entitats esportives com a membre de la junta directiva amb el mandat en vigor, i que els estatuts vigents i inscrits li permetin actuar en representació de l'entitat.
La representació de les entitats privades no esportives recau en el seu representant legal sempre que consti inscrit amb el mandat en vigor en el registre públic corresponent, o en el responsable de la secció esportiva, sempre que aquest consti degudament inscrit en el Registre d'entitats esportives de la Generalitat de Catalunya.
En cas que manqui la inscripció registral o hagi expirat el mandat, podrà actuar en representació de l'entitat la persona que acrediti notarialment la representació de l'entitat membre.
Si els estatuts de la federació ho estableixen, també podran formar part de les federacions els estaments en els quals s'agrupen persones físiques (esportistes, jutges i àrbitres, i tècnics), un per disciplina.
El nombre de representants d'aquests estaments ha de ser inferior al 50% dels membres de l'assemblea de la Federació, i la durada del mandat i el sistema d'elecció s'ha de regular en els estatuts federatius.
En tot cas, la junta directiva és l'òrgan competent per convocar les eleccions per estaments, i el procediment electoral s'ha de regir pel que disposa aquest Decret en relació amb l'elecció dels membres de la junta directiva.
Únicament tindran la consideració d'esportistes, jutges, àrbitres, i tècnics, als efectes de poder integrar l'estament corresponent, aquelles persones majors d'edat que, en possessió de la llicència federativa en vigor preceptiva, hagin participat, com a mínim, en una competició o prova del calendari oficial de la federació en la temporada en curs o en la immediatament anterior al moment de convocatòria d'eleccions.
Tots els membres de l'assemblea tenen veu i vot.
Els membres de l'assemblea general, llevat del president, a l'efecte d'exercir el seu dret a vot a l'assemblea, han d'haver participat, com a mínim, en una competició o prova del calendari oficial de la federació en la temporada en curs o en la immediatament anterior al moment de convocatòria de l'assemblea.
Els estatuts federatius poden establir una ponderació de vot més àmplia per a les entitats esportives, atenent el nivell esportiu adquirit per l'entitat esportiva i el volum d'esportistes federats d'aquesta entitat.
Aquesta ponderació de vot no serà aplicable en el supòsit de l'elecció de membres de la junta directiva i en el supòsit del vot de censura.
El vot dels membres de l'assemblea general és indelegable.
L'assemblea general té les següents competències amb caràcter general:
a) Aprovar l'informe o memòria de les activitats de l'exercici vençut.
b) Aprovar els comptes anuals del corresponent exercici econòmic.
c) Aprovar el pressupost de l'exercici següent.
d) Aprovar el pla general d'actuació anual i el calendari esportiu oficial.
Les modificacions puntuals del calendari esportiu no necessiten la convocatòria d'una nova assemblea general.
e) Aprovar la convocatòria d'eleccions dels càrrecs de representació, el reglament i calendari electoral i escollir els membres de la junta electoral.
f) Elegir els membres, respectant el principi de paritat, que han de formar part de la junta directiva o, si no en tenen, el president o presidenta i ratificar els nomenaments provisionals a què fa referència aquest decret.
g) Resoldre les propostes que la junta directiva acordi sotmetre a l'assemblea.
h) Resoldre les propostes que les entitats esportives afiliades vulguin presentar a l'assemblea, sempre que tinguin el recolzament del 10% del total d'assembleistes i es presentin per escrit dins del termini fixat pels estatuts.
i) Aprovar qualsevol modificació o reforma dels estatuts i reglaments.
k) Fixar el preu de les llicències.
l) Establir les quotes de les targetes recreatives o de serveis.
m) Establir quotes extraordinàries o derrames.
n) Aprovar l'adquisició, venda o gravamen dels béns o prendre diners en préstec, el valor dels quals superi el 25% del pressupost anual de l'exercici.
Caldrà també informe preceptiu favorable de l'Administració esportiva de la Generalitat.
o) Proposar la incorporació o segregació d'alguna disciplina esportiva o la fusió amb una altra federació.
q) Totes les que necessitin, per la seva gran transcendència, l'aprovació de l'assemblea general.
L'assemblea general es pot convocar amb caràcter ordinari o extraordinari segons les normes que s'estableixen a continuació:
a) Són ordinàries les assemblees generals que han de convocar anualment les federacions esportives catalanes preceptivament per conèixer i decidir sobre les matèries que se citen als apartats a), b), c),d) i k) de l'article anterior.
b) Són extraordinàries la resta d'assemblees generals que es convoquen.
c) Les assemblees ordinàries s'han de dur a terme necessàriament en els 6 mesos naturals posteriors a la finalització de l'exercici.
La convocatòria de les assemblees ha de respectar les normes següents:
a) La convocatòria de les assemblees generals s'ha de dur a terme per acord de la junta directiva, per iniciativa del president o presidenta, o a petició dels assembleistes que representin un nombre no inferior al 15% del total dels membres de l'assemblea general.
En aquest darrer cas, s'ha de convocar en el termini de 15 dies naturals des del dia en què la junta directiva rep la sol·licitud.
b) Si no es convoca l'assemblea general, l'Administració esportiva de la Generalitat, prèvia petició de la part interessada, o bé d'ofici, ha de requerir a l'òrgan competent de la federació que la dugui a terme.
El fet que l'òrgan competent no procedeixi a la convocatòria en el termini de 15 dies naturals, després que li ho requereixin, faculta l'Administració esportiva de la Generalitat per convocar directament els membres de l'assemblea i a adoptar tots els acords que esdevinguin necessaris.
La previsió anterior s'entén amb independència de les responsabilitats disciplinàries que es puguin derivar de l'omissió esmentada.
c) Entre la convocatòria de l'assemblea general i la seva realització han de transcórrer com a mínim 30 dies naturals i un màxim de 40.
d) Les convocatòries s'han de realitzar mitjançant un escrit adreçat a cadascun dels membres i s'hi ha d'indicar la data, l'hora i el lloc on es durà a terme l'assemblea general.
També ha d'incloure l'ordre del dia i cal anunciar-ho com a mínim en una publicació diària d'àmbit català i al web de la federació.
e) La informació quant a les matèries que són objecte de l'assemblea general s'ha de posar a disposició dels membres a la seu de la federació i de les representacions o delegacions territorials, si n'hi ha, des de la convocatòria de l'assemblea general.
Els estatuts de les federacions esportives catalanes poden preveure la possibilitat que, a més dels temes inclosos en l'ordre del dia de la convocatòria, els membres de l'assemblea general puguin proposar la inclusió de temes nous i adoptar-hi acords, sempre que es compleixin les garanties següents:
a) S'aprovi el debat i votació per majoria de tots els membres de l'assemblea general.
b) Es tracti d'assumptes amb caràcter urgent.
c) S'adoptin els acords per una majoria qualificada de 2/3 dels membres presents.
Els acords de les assemblees generals s'han d'adoptar per majoria dels vots presents en el moment de la votació, a excepció d'aquells acords en què els estatuts hagin previst una majoria qualificada, que en cap cas pot ser superior als 2/3 dels vots dels membres presents a l'assemblea general i que en cas de dissolució de la federació ha de representar més del 50% dels membres de ple dret.
En qualsevol cas els estatuts poden preveure el vot per correu i el seu procediment d'exercici, llevat dels supòsits d'eleccions a junta directiva i de vot de censura, tal i com disposen els articles 85.2 i 89.5 d'aquest Decret.
La junta directiva és l'òrgan de govern, de gestió i d'administració de les federacions esportives catalanes que té la funció de promoure, dirigir i executar les activitats esportives de la federació i gestionar el seu funcionament d'acord amb l'objectiu social i els acords de l'assemblea general.
L'admissió d'entitats afiliades, la convocatòria de les assemblees generals i la presentació a l'assemblea general ordinària de la documentació que s'ha de sotmetre a aprovació és competència de la junta directiva.
La junta directiva ha d'estar integrada pel nombre de membres que fixin els estatuts federatius, dins els quals poden incorporar-se els delegats o representants territorials, si així ho disposen els estatuts, sempre que no superin el 25% del total de membres de junta directiva.
La junta directiva s'ha de compondre, com a mínim, d'un/a president/a, que serà el/la president/a de la federació esportiva catalana, d'un o més vicepresidents, d'un/a secretari/ària, un/a tresorer/a i d'un o més vocals, sens perjudici que en les federacions esportives catalanes amb un nombre d'entitats esportives afiliades inferior a 12 la junta directiva pugui estar integrada només per un president o presidenta, un/a tresorer/a i un/a secretari/ària, si així s'estableix estatutàriament.
Tots els càrrecs són honorífics, però es pot establir una compensació econòmica a favor d'algun dels membres de la junta directiva, sempre que s'acordi i es quantifiqui expressament a l'assemblea general.
La compensació econòmica, que sempre serà limitada, no es pot satisfer en cap cas amb càrrec a les subvencions públiques que rebi la federació.
A aquest efecte, la federació informarà d'aquests acords de l'assemblea general a l'Administració esportiva de la Generalitat.
La convocatòria de les juntes ha de respectar les normes següents:
La convocatòria de les reunions de la junta directiva és una atribució del president o presidenta.
S'ha de celebrar una reunió per trimestre com a mínim.
Els membres de la junta directiva, en nombre d'un terç, també tenen la facultat de poder exigir la convocatòria, que en aquest cas s'ha de convocar en els 5 dies següents a la petició i celebrar en un termini no superior als 15 dies des de la petició.
En cas que no es convoqui dins del termini marcat, pot convocar la reunió el membre de la junta directiva de més edat dels sol·licitants.
Per constituir la junta directiva és necessari que hi assisteixin, almenys, la meitat dels membres que la componen i els acords s'han de prendre per majoria simple dels assistents.
El vot del president o presidenta és diriment en cas d'empat.
Els membres de la junta directiva poden exigir que en l'acta quedi reflectit el vot en contra que puguin emetre contra un acord i la seva explicació succintament.
Sempre que ho acceptin expressament tots els membres i que quedi garantida en tot cas l'autenticitat dels que intervenen en l'adopció de les decisions, la junta directiva pot adoptar els seus acords per correu electrònic, fax, videoconferència i mitjans tècnics anàlegs.
En aquests supòsits, la corresponent acta es redacta junt amb els justificants de fax, correus electrònics o suports corresponents.
Aquesta possibilitat és extensible a la resta d'òrgans complementaris de què disposi la junta directiva.
La junta directiva pot delegar algunes de les seves funcions en una comissió executiva designada en el seu si.
Els estatuts o reglaments han de preveure les funcions que poden ser objecte de delegació i el règim de funcionament i d'adopció d'acords per a l'esmentada comissió.
La junta és elegida per l'assemblea general i tots els seus càrrecs es proveeixen mitjançant sufragi lliure, directe, presencial, igual i secret entre tots els membres de l'assemblea, per majoria de vots.
Per poder ser membre de la junta directiva o candidat cal complir, com a mínim, les condicions següents:
a) Tenir el veïnatge administratiu a Catalunya.
c) Estar en ple ús dels drets civils.
d) No estar en situació d'inhabilitació per sanció ferma.
Els estatuts de les federacions esportives catalanes també poden condicionar la possibilitat de ser membre de la junta directiva a l'existència d'una vinculació directa amb la Federació
La convocatòria per a l'elecció dels membres de la junta directiva de les federacions esportives catalanes s'ha de dur a terme mitjançant acord de l'assemblea general convocada a l'efecte.
L'ordre del dia ha de recollir les propostes del procediment que cal seguir per a l'elecció, la del reglament i calendari electoral i de nomenament de la junta electoral, que ha d'estar integrada per 3 membres titulars i una llista àmplia de suplents.
El nomenament dels membres de la junta electoral es realitza per sorteig entre els membres presents de l'Assemblea general.
Entre el dia en què es pren l'acord de convocatòria d'eleccions i el dia de la celebració ha de transcórrer un mínim de 30 dies naturals i un màxim de 45.
Els components de la junta electoral han de prendre possessió del càrrec en el termini que fixi l'assemblea.
A l'acte de constitució han d'escollir el president o presidenta.
Ha d'actuar com a secretari/ària de la junta electoral, amb veu però sense vot, el que ho sigui de la federació, i ha d'estendre acta de totes les reunions i acords que prengui la junta electoral, amb el vistiplau del president o presidenta.
La junta electoral que es constitueix d'aquesta manera ha de mantenir el seu mandat i les funcions fins a la finalització del procés electoral.
El càrrec de membre de la junta electoral és incompatible amb la condició de candidat o de familiar de candidat, tant per afinitat com per consanguinitat fins al tercer grau, amb l'existència de relacions laborals o contractuals amb un candidat i amb la del membre de la junta directiva o comissió gestora.
Si es produeix una incompatibilitat o concorre en l'electe alguna circumstància plenament justificativa de la impossibilitat d'exercir el càrrec, s'ha de substituir pels suplents escollits.
Si els escollits com a titulars o suplents per compondre la junta electoral es neguen a prendre possessió o exercir el càrrec, de manera que no es pugui constituir aquest òrgan electoral, s'han de substituir pels membres que designi la junta directiva o, si s'escau, la comissió gestora.
La Secretaria General de l'Esport i la Unió de Federacions Esportives de Catalunya, a petició de la Junta Electoral o dels membres de la Junta Directiva que restin en els seus càrrecs o de la Comissió Gestora, a manca d'això, poden enviar els seus respectius representants per tal de vetllar pel correcte funcionament del procés electoral.
Aquests representants poden estar presents en les deliberacions de la junta electoral.
El cens per a l'elecció dels càrrecs de la junta directiva l'ha de proclamar la junta electoral.
El Registre d'Entitats Esportives de la Generalitat de Catalunya ha de remetre a la junta electoral, si aquesta última ho requereix, una certificació amb totes les entitats que s'hi troben inscrites.
El requeriment de la junta electoral ha d'anar acompanyat de la relació d'entitats afiliades a la federació.
Així mateix, el Registre d'Entitats Esportives de la Generalitat de Catalunya ha de comprovar l'estat d'actualització de la junta directiva de cada entitat del cens electoral i, si s'escau, afegir-hi el nom de la persona que exerceix la representació legal de l'entitat.
La junta electoral té les funcions següents:
b) Conèixer i resoldre les reclamacions que es presentin.
c) L'admissió o la denegació de les candidatures i la seva proclamació.
d) Decidir sobre qualsevol incident que sorgeixi en el decurs del procés electoral que pugui constituir una infracció o desviació de la normativa electoral o que pugui afectar els principis de publicitat, igualtat d'oportunitats, llibertat, no discriminació i secret de vot, que han d'estar presents durant tot el procés electoral.
e) Publicar els resultats de les eleccions i dur a terme les comunicacions que s'estableixin legalment.
f) I, en general, resoldre qualsevol qüestió que afecti directament la celebració d'eleccions i els seus resultats.
Els estatuts de les federacions catalanes han de recollir el deure de la junta electoral de facilitar una còpia del cens electoral a totes les candidatures formalment proclamades que així ho sol·licitin.
Totes les reclamacions davant la junta electoral s'han de presentar en un termini màxim de 3 dies hàbils després que s'hagi adoptat l'acord objecte d'impugnació.
La resolució de la junta electoral, que és executiva, s'ha de dictar en els 3 dies hàbils posteriors.
Contra els acords de les juntes electorals de les federacions es poden interposar els recursos que preveu la normativa reguladora de la jurisdicció esportiva.
Les eleccions es duen a terme a través del sistema de candidatures tancades i es consideraran candidatures vàlides aquelles que comptin amb l'aval signat per un nombre de membres de l'assemblea general que representin, com a mínim, el 10% del total de vots de l'assemblea general, tenint en compte que tot assembleista pot donar el seu suport, mitjançant un aval, a una o més candidatures.
Si només es presenta una única candidatura vàlida o només es declara vàlida una de les presentades no es realitzarà l'acte de votacions i la junta electoral proclamarà els membres de la candidatura membres de la junta directiva.
Es considera guanyadora la candidatura que obtingui la majoria de vots vàlids.
Si hi ha empat entre les candidatures que obtinguin més vots, cal realitzar una nova votació entre les candidatures empatades el setè dia següent, al mateix lloc i hora i en iguals condicions.
Si no es presenta cap candidatura o no és vàlida cap de les presentades, la junta electoral i, si s'escau, els membres de la junta directiva que no hagin cessat, han de constituir una comissió gestora, amb l'únic objectiu d'administrar la federació i convocar i celebrar noves eleccions en un termini màxim de 3 mesos.
En el cas que la federació reconegui una estructura territorial, les candidatures han d'incorporar persones en representació dels territoris, en nombre i condicions regulats pels estatuts.
L'acta de proclamació de la candidatura guanyadora que emet la junta electoral s'ha de comunicar mitjançant certificació, en els tres dies naturals següents a les candidatures presentades, al Registre d'Entitats Esportives de la Generalitat de Catalunya i a la Unió de Federacions Esportives de Catalunya.
S'entén que el cessament de la junta directiva de les federacions esportives catalanes es produeix per les causes següents:
a) Dimissió, incapacitació, inhabilitació, separació o defunció de més del 50% dels membres, i també si s'arriba a aquest percentatge per cessament o dimissió de forma individualitzada.
b) Aprovació del vot de censura que preveu aquest Decret.
c) Per finalització del mandat.
Els membres de la junta directiva han de cessar individualment per causes idèntiques a les assenyalades a l'apartat anterior.
Si un membre de la junta directiva o, si s'escau, de la comissió gestora, es vol presentar com a candidat a les eleccions, ha de presentar la dimissió i cessar en el càrrec abans que s'iniciï el termini de presentació de candidatures.
En el supòsit que tots o la majoria dels membres de la junta directiva dimiteixin per presentar-se com a candidats a les eleccions caldrà atenir-se al que disposa l'article 81.3.
No poden incorporar-se a la nova junta directiva posteriorment a la seva elecció i durant la primera meitat del seu mandat, aquells membres de la junta directiva que no dimiteixin abans del procés electoral, els membres de la junta electoral o els de la comissió gestora.
La durada del mandat dels membres de les juntes directives és de 4 anys.
Les federacions esportives catalanes podran regular a través dels seus estatuts la limitació del nombre màxim de mandats consecutius en què una persona pot ocupar la presidència o un càrrec de la junta directiva de la federació.
La persona que s'esculli com a president o presidenta de la federació esportiva catalana ha de cessar en tot tipus d'activitats competitives oficials de caràcter federat en l'àmbit territorial de la federació catalana corresponent, llevat que, excepcionalment, es reguli a través dels seus estatuts en quines condicions es pot permetre la participació del president o presidenta en activitats competitives oficials de caràcter federat en l'àmbit territorial de la federació catalana corresponent.
La junta electoral controla l'acte de les votacions i, si s'escau, també ho supervisen els interventors designats pels candidats o pels representants enviats per la Secretaria General de l'Esport o per la Unió de Federacions Esportives de Catalunya.
La junta electoral aixeca acta un cop finalitzen la votació i el recompte.
No s'admeten els vots per correu ni per delegació.
Només es pot representar una entitat en els termes expressats a l'article 57 d'aquest Decret.
En cap cas s'admet que una persona exerceixi la representació de més d'una entitat a l'assemblea general.
Les federacions esportives catalanes que en els seus estatuts tinguin prevista una estructura territorial han de garantir que les eleccions a la presidència i membres de la junta directiva de la federació, així com els vots de censura, es duguin a terme mitjançant tantes meses electorals en el territori com divisions territorials previstes als estatuts.
El sistema d'interventors i representants que preveu l'apartat 1 d'aquest article s'ha d'aplicar a tots els col·legis electorals.
A tal efecte, s'entendrà que l'assemblea general convocada en aquests casos, pel que fa al punt de l'ordre del dia corresponent a les votacions, es desenvolupa simultàniament en tots i cadascuns dels col·legis electorals previstos a la convocatòria.
La suspensió temporal de les funcions dels membres de la junta directiva es produeix per les causes que s'estableixen en els estatuts i, en tot cas, per les següents:
a) Per sol·licitud de l'interessat, quan concorrin circumstàncies que ho justifiquin i així ho aprovi la junta directiva.
b) Per acord de la junta directiva, quan s'instrueixi un expedient disciplinari a un membre de la junta.
Aquesta suspensió ha de ser durant el temps de la instrucció de l'expedient.
c) Per inhabilitació temporal, acordada per decisió disciplinària executiva.
d) Per inassistència sense causa justificada, de manera reiterada, a les reunions de la junta directiva.
Els estatuts de les federacions esportives catalanes han de preveure el sistema de cobertura de vacants a la junta directiva.
Si els estatuts no ho disposen d'una altra manera, s'han de tenir en compte els criteris següents:
a) Si les vacants afecten menys del 50% dels membres de la junta directiva, però no el president o presidenta, aquest/a darrer/a ha d'acordar la designació, per cooptació, dels càrrecs corresponents, decisió que s'ha de ratificar durant la primera assemblea general que celebri la federació.
b) Si les vacants afecten menys del 50% dels membres de la junta directiva, incloent el president o presidenta, correspon als membres no afectats la designació per cooptació, decisió que també s'ha de ratificar durant la següent assemblea general que celebri la federació.
c) Si les vacants afecten més del 50% dels components de la junta directiva, l'assemblea general ha d'escollir una comissió gestora amb la finalitat d'administrar transitòriament la federació i convocar i celebrar noves eleccions en un termini màxim de 3 mesos.
Les vacants que es proveeixen transitòriament i també els designats per ocupar-los, ho són només durant el temps que resti de mandat en el càrrec i sense que la designació alteri el temps natural del mandat.
En el supòsit que la provisió transitòria es faci com a conseqüència de la substitució d'un membre amb el mandat temporalment suspès, el mandat del designat per substituir-lo s'ha de limitar exclusivament al temps de la suspensió, sense que pugui excedir el mandat natural del substituït.
En el cas que s'hagi de constituir la comissió gestora, la seva composició ha de ser d'un nombre de membres no inferior a 5 elegits entre els membres de l'assemblea, respectant el principi de paritat.
La comissió gestora ha d'exercir totes les facultats d'administració que corresponen a la junta directiva, d'acord amb els estatuts, si bé ha de limitar les seves funcions i decisions al manteniment de les activitats normals de la federació esportiva i a la protecció dels seus interessos durant el període transitori màxim de 3 mesos, en el qual ha de convocar i realitzar noves eleccions.
Per tal de poder sol·licitar un vot de censura contra el/la president/a d'una federació esportiva catalana, o contra la totalitat de la junta directiva o contra qualsevol dels membres, és necessari sol·licitar-ho a través d'un escrit motivat, amb la signatura i els requisits necessaris per a la identificació dels sol·licitants, per la majoria dels membres de la mateixa junta directiva o bé, com a mínim, pel 15% dels membres de l'assemblea general.
Un cop presentada la sol·licitud del vot de censura davant la secretaria de la federació esportiva, cal constituir, dins del termini dels 10 dies següents, una mesa de 5 persones formada per 2 membres de la junta directiva que en surtin designats, els 2 primers signants de la sol·licitud i 1 delegat que designi la Unió de Federacions Esportives de Catalunya, que serà el/la president/a.
Després que la mesa comprovi l'adequació de la sol·licitud als requisits assenyalats en el punt primer i dins del termini màxim de 5 dies naturals, la junta directiva ha de convocar l'assemblea general, de manera que tingui lloc en un termini no inferior a 10 dies naturals ni superior a 20, a comptar des del dia següent de la convocatòria, amb la finalitat de dur a terme l'acte de votació, prèviament al qual han de tenir veu els representants dels sol·licitants del vot de censura i els censurats.
L'assemblea general i l'acte de votació s'han de controlar des de la mesa esmentada a l'apartat 2, que ha de resoldre tots els incidents i les reclamacions que es puguin produir, tot tenint en compte que els seus acords són immediatament executius i sense que la votació s'interrompi ni es pugui suspendre per aquesta raó.
Un cop finalitzada la votació, la mesa ha de disposar de l'escrutini i del recompte de vots.
Contra la resolució final de la mesa es poden interposar els recursos procedents.
El vot de censura només es pot acordar per votació favorable dels 2/3 dels membres de l'assemblea general presents que han exercit el dret a vot.
Un cop acordat el vot de censura, el/la president/a, la junta directiva o els membres a qui afecti han de cessar automàticament i cal aplicar el règim de transició previst estatutàriament i, si no n'hi ha, els criteris que preveu aquest Decret.
En cas que la junta directiva no nomeni els membres de la mesa o no convoqui l'assemblea general, la Secretaria General de l'Esport, a petició dels 2 primers signants de la sol·licitud, pot requerir a la junta directiva que ho dugui a terme.
Si es fa cas omís d'aquest requeriment, la Secretaria General de l'Esport ha de nomenar discrecionalment els membres de la mesa que faltin o, si s'escau, convocar directament l'assemblea general amb la finalitat de dur a terme l'acte de votació, sens perjudici de les responsabilitats disciplinàries que calgui aplicar.
En el supòsit que un vot de censura no prosperi, no es pot plantejar un nou vot fins que transcorri un termini de 2 anys des de la realització de l'assemblea general en què s'hagi rebutjat.
En el cas que el vot de censura vagi contra el president o la junta directiva, els estatuts de les federacions esportives catalanes han de preveure l'obligatorietat que els vots de censura contra la junta directiva han d'incloure la proposta de designació d'una nova junta directiva.
No es pot promoure cap vot de censura fins que transcorrin 6 mesos des de l'elecció d'una nova junta directiva.
Per al desenvolupament i execució de les funcions tècniques de les federacions esportives catalanes, aquestes poden disposar, entre d'altres, dels òrgans següents:
b) Comitè d'àrbitres i/o jutges.
Els òrgans col·laboradors, d'acord amb el que disposin els estatuts de la federació esportiva catalana corresponent, els poden presidir un membre de la junta directiva, que aquesta nomeni, o bé un membre dels propis comitès que esculli la junta directiva entre una llista que proposi cada col·lectiu, segons el que estableixin els estatuts.
L'estructura organitzativa de cadascun d'aquests òrgans, com també les funcions que se'ls atorguen i les competències que, si s'escau, els poden delegar, les ha d'aprovar i ratificar la junta directiva d'acord amb l'assemblea general.
Com a mínim, hauran de tenir les funcions que figuren en els articles 93 a 96.
Els òrgans col·laboradors seran compostos respectant el principi de paritat.
L'escola de formació és un òrgan col·laborador que depèn de la junta directiva de la federació catalana i que té la responsabilitat de formar continuadament i reciclar l'estament tècnic, els jutges, els àrbitres i els directius de la federació.
L'escola de formació desenvolupa la seva activitat d'acord amb l'òrgan competent de l'Administració de la Generalitat de Catalunya en cada cas, i/o amb els òrgans que aquesta designi.
El comitè d'àrbitres i/o jutges és un òrgan col·laborador que depèn de la junta directiva de la federació catalana, que agrupa tots els membres de l'organització arbitral i que té les funcions següents:
a) Proposar a la junta directiva de la federació catalana els criteris i la normativa de qualificació, classificació i designació dels àrbitres o dels jutges per a les competicions federades.
b) Arbitrar i controlar específicament el desenvolupament de les competicions federades incloses en el calendari oficial de la federació catalana corresponent, d'acord amb les normes establertes reglamentàriament de cada federació.
c) Vetllar, sota la coordinació de l'escola de formació, per la formació i l'actualització permanent de tots els seus membres, col·laborant en els cursos de reciclatge i duent a terme les proves adients per al manteniment físic i tècnic dels membres amb la finalitat d'aconseguir un nivell òptim de coneixements i preparació.
d) Establir les diferents categories o nivells que calguin, d'acord amb la normativa aprovada per la federació corresponent i la legislació d'aplicació.
e) Proposar l'homologació de les marques, registres o rècords de Catalunya de les especialitats i proves que corresponen.
f) I totes funcions que la junta directiva de la federació cregui oportú atorgar-li.
El comitè de tècnics és un òrgan col·laborador que depèn de la junta directiva de la federació catalana, que agrupa els tècnics de l'esport, professors i altres tècnics o assimilats de la modalitat esportiva o les disciplines pròpies de la federació corresponent, amb les funcions següents:
a) Vetllar, sota les directrius i la coordinació de l'escola de formació, per la formació i l'actualització permanent de tots els seus membres.
b) Contribuir al foment i la millora tècnica de la modalitat o les disciplines esportives de la federació, per mitjà de la celebració de conferències, seminaris i jornades tècniques, com també la publicació d'estudis i treballs divulgatius.
c) Proposar a la junta directiva de la federació qualsevol iniciativa que es consideri adient per a la millora del nivell tècnic per a la pràctica de la modalitat, la disciplina o les especialitats esportives o el seu foment.
d) Les que la junta directiva de la federació cregui oportú atorgar-li.
El comitè esportiu és un òrgan col·laborador que depèn de la junta directiva de la federació catalana corresponent, format per tècnics i experts en la modalitat o en disciplines esportives pròpies de la federació de la qual formen part, designats per la junta directiva i amb les funcions bàsiques següents:
a) Proposar el programa d'activitats i competicions de les seleccions catalanes de la modalitat o les disciplines de la federació corresponent en les diferents categories i designar els seleccionats que hagin de fer-se càrrec del pla de preparació de les seleccions.
b) Estudiar els reglaments per a l'organització de les competicions i proposar-ne la modificació, quan calgui, tenint en compte les directrius de les federacions internacionals sobre les diferents disciplines o especialitats esportives.
c) Fer informes quant a les propostes de programació de competicions i activitats de la federació.
d) Assessorar la federació catalana i els seus òrgans en aquells aspectes que cregui oportú o li requereixin.
e) I aquelles qüestions que la junta directiva cregui oportú encarregar-li.
Cada federació esportiva catalana pot organitzar-se territorialment d'acord amb les necessitats pròpies del seu esport i de la mateixa federació, adaptant-se quan sigui necessari a la divisió territorial establerta a Catalunya.
La regulació del règim orgànic territorial i de les funcions que s'han d'exercir en aquest àmbit s'ha de dur a terme d'acord amb els principis de descentralització, desconcentració i de cooperació amb els òrgans federatius.
Si els estatuts preveuen l'existència d'òrgans de representació territorial, la regulació de l'elecció d'aquests representants s'ha de fer per sufragi universal, lliure i directe en l'àmbit territorial corresponent.
A fi d'organitzar les federacions esportives catalanes territorialment i gestionar-les millor, es poden crear representacions o delegacions territorials que agrupin àmbits geogràfics comarcals o supracomarcals.
Aquestes representacions o delegacions territorials no poden tenir personalitat jurídica pròpia.
L'estructura de representacions o delegacions territorials que adopti qualsevol federació esportiva catalana s'ha d'aprovar per acord de l'assembla general i incorporar-se als estatuts federatius a través del corresponent procés de reforma estatutària.
Els òrgans federatius corresponents a l'estructura territorial no tenen personalitat jurídica pròpia i estan sotmesos al règim pressupostari de la federació.
Correspon a les federacions esportives catalanes, en l'àmbit dels seus objectius legítims, l'establiment de tot tipus de relacions jurídiques de caràcter privat i el ple exercici del dret fonamental d'associació, sense més limitacions que les que es deriven dels tractats i convenis internacionals en vigor, com també de la legislació aplicable que els desenvolupi.
A conseqüència del que s'indica en l'apartat anterior, les federacions esportives catalanes poden sol·licitar la integració com a membres a les corresponents federacions d'àmbit estatal i internacional i en altres entitats a l'efecte de participar, organitzar i desenvolupar les activitats esportives en aquests àmbits en els termes que s'estableixin en les respectives normes estatutàries i de desenvolupament.
Es consideren seleccions esportives catalanes, als efectes d'aquest Decret, les relacions d'esportistes i tècnics designats per la corresponent federació esportiva catalana per participar en activitats o competicions esportives d'àmbit supracomunitari, estatal o internacional en representació de l'esmentada federació.
La creació, el foment i l'impuls de les seleccions catalanes de les respectives modalitats o disciplines esportives amb la finalitat de participar en esdeveniments de qualsevol àmbit de caràcter oficial o amistós és funció pròpia de les federacions esportives catalanes.
L'elecció dels esportistes que han d'integrar les respectives seleccions és competència de cada federació esportiva catalana.
Els clubs esportius i la resta d'entitats esportives afiliades als quals pertanyin tenen l'obligació de facilitar l'assistència a les convocatòries que tinguin lloc per a la preparació i participació de les seleccions catalanes en les competicions programades.
La federació esportiva catalana garanteix la primacia del dret de l'esportista a participar en la selecció catalana per sobre de qualsevol altra consideració.
L'Administració esportiva de la Generalitat i la Unió de Federacions Esportives de Catalunya han de cooperar amb les federacions esportives catalanes, facilitant assessorament i suport tècnic per a la preparació i la millora esportiva dels esportistes seleccionats.
A aquest efecte, les federacions esportives catalanes han de comunicar a l'Administració esportiva, amb suficient antelació, el lloc, dia i hora de les competicions esportives en què participin les seleccions esportives catalanes.
Les federacions esportives catalanes poden utilitzar l'himne i la bandera de Catalunya a les competicions en què participen les seves seleccions.
Les federacions esportives catalanes que vulguin utilitzar altres símbols oficials de la Generalitat s'han de sotmetre a la normativa que calgui aplicar.
Les federacions esportives poden organitzar activitats de caràcter competitiu i de caràcter lúdic o recreatiu.
Les competicions que les federacions esportives catalanes poden organitzar es divideixen en:
Als efectes d'aquest Decret tenen la consideració de competicions federades oficials les que la corresponent federació esportiva catalana qualifiqui com a tals mitjançant la seva inclusió en el calendari oficial.
En aquestes competicions només poden participar amb plenitud de drets els esportistes amb llicència de la federació catalana corresponent.
També hi poden participar, sense la totalitat dels drets, esportistes amb llicència d'una altra federació, sempre que ho autoritzi la federació catalana corresponent.
Les federacions esportives catalanes legalment constituïdes segons la normativa són les úniques entitats facultades per ordenar, qualificar i autoritzar competicions federades i atorgar els corresponents títols oficials, sempre que no ultrapassin el seu àmbit territorial.
No es poden concedir títols oficials si no és com a resultat d'una competició oficial.
L'organització material de les competicions oficials la pot realitzar qualsevol persona física o jurídica, pública o privada, prèvia autorització de la federació esportiva catalana corresponent.
Les federacions esportives catalanes poden autoritzar, si s'escau, en el termini improrrogable de 10 dies, la celebració de competicions o proves oficials subjectes a autorització.
Aquest termini es computa a partir del dia següent a la recepció de la sol·licitud.
Si en el termini indicat la federació no notifica la resolució, s'entén que l'autorització sol·licitada s'ha atorgat.
Per a les activitats o competicions no oficials l'autorització de les federacions esportives no és necessària, tot i que hi participin esportistes amb llicència federativa.
Les federacions esportives catalanes poden organitzar i autoritzar competicions mixtes amb esportistes de la seva federació i amb esportistes que en són aliens/es.
Aquestes competicions poden revestir el caràcter de competicions oficials pròpies pel que fa a la participació dels seus esportistes federats i federades, que són els qui tenen dret a l'obtenció de títols oficials.
Respecte a la resta de participants, la federació esportiva catalana exerceix, mitjançant els jutges i àrbitres, la facultat de direcció i control de les competicions, però no té tota la potestat disciplinària que va més enllà de la mateixa competició.
La denominació de les competicions no oficials que es desenvolupen a Catalunya no pot ser idèntica a les utilitzades en les competicions oficials organitzades per les federacions esportives catalanes, ni tan similar que pugui induir a error o confusió amb aquestes.
Els cartells que anuncien les competicions no oficials que es desenvolupin a Catalunya i a la resta de documents de divulgació d'aquestes competicions han de fer constar clarament el seu caràcter no oficial.
Les competicions han d'estar obertes a totes les persones físiques i jurídiques amb la llicència federativa corresponent, i no s'admeten discriminacions de cap mena.
Només es poden establir diferències derivades de les condicions físiques o tècniques i esportives dels i de les participants.
Les limitacions estatutàries o reglamentàries de les federacions esportives catalanes per a la participació d'estrangers i estrangeres en competicions esportives ha de ser respectuosa amb l'ordenament jurídic en matèria d'estrangeria.
Així mateix, les federacions esportives han de vetllar per l'especial protecció dels estrangers menors d'edat mitjançant les normes i fent possible en tot moment la seva integració social a través de les competicions esportives.
Tenen la consideració d'esportistes catalans, a efectes de la competició oficial de la federació catalana, els nascuts a Catalunya i els que hagin adquirit el veïnatge administratiu en aquest territori, i que l'acreditin en els dos últims anys d'acord amb les normes generals aplicables.
Integren el règim documental de les federacions esportives catalanes:
a) Els llibres d'actes, on és necessari consignar el contingut de les reunions de l'assemblea general i de la junta directiva, amb indicació de la data, els assistents, els assumptes tractats i els acords presos.
Les actes les han de subscriure les persones que estableixin els estatuts, d'acord amb el que preveu aquest Decret i, en tot cas, el president i secretari de la junta directiva.
b) El registre de persones i entitats federades, on, mitjançant el fitxer adient o l'instrument idoni, s'han de fer constar de forma diferenciada els membres dels quals es consignen, com a mínim, la identificació de les persones físiques federades, la denominació de l'entitat o secció federada, els seus domicilis, el president de l'entitat o responsable de la secció adherida, les disciplines esportives que practiquen i, si s'escau, el número d'inscripció o adscripció en el Registre d'Entitats Esportives de la Generalitat de Catalunya.
c) Els llibres de comptabilitat, els comptes anuals i les memòries econòmiques.
d) Tots els documents, instruments o llibres auxiliars que es consideren oportuns per a un millor compliment dels objectius de la federació, atenent el que disposa aquest Decret en matèria de règim econòmic.
El fet de portar els llibres esmentats s'entén sens perjudici de les obligacions documentals que es derivin d'altres disposicions.
És vàlid portar els llibres esmentats mitjançant de procediments informàtics i qualssevol altres d'anàlegs que esdevinguin adients, sempre que posteriorment es procedeixi a enquadernar-los i legalitzar-los.
Les juntes directives de les federacions esportives catalanes han de formular, en els 3 primers mesos de l'exercici, els seus comptes anuals i han de presentar a l'assemblea general, en el termini que estableixen els estatuts, els comptes anuals, que han de comprendre el balanç, el compte d'ingressos i despeses i la memòria, d'acord amb aquestes disposicions.
Els comptes anuals han d'estar al domicili social, un mínim de 15 dies abans de la celebració de l'assemblea general, a disposició de les persones o entitats amb dret a vot que poden demanar-ne una còpia, que s'ha de lliurar abans de la celebració de l'assemblea general.
Els auditors de comptes han de revisar els comptes anuals de les federacions esportives catalanes.
Les federacions esportives catalanes estan obligades a donar una còpia dels comptes anuals i de l'informe d'auditoria a la l'Administració esportiva el termini dels 6 primers mesos següents a cada exercici i sempre 15 dies abans de la celebració de la següent assemblea general.
Les federacions esportives catalanes que tinguin un pressupost anual que no superi l'import de 300.000,00 euros no han de sotmetre la seva comptabilitat i estat econòmic a informe d'auditoria, sens perjudici de les auditories d'ofici o revisions que pugui encarregar l'Administració esportiva.
La junta directiva de cada federació esportiva catalana té les facultats de disposició econòmica, dins dels límits previstos en el seu pressupost i en les seves disposicions estatutàries o reglamentàries.
Així mateix, la junta directiva pot acordar el traspàs de partides mitjançant acord que consti en acta.
La junta directiva pot transmetre o vendre béns immobles o prendre diners en préstec quan dins de l'exercici la quantitat no ultrapassi l'import del 25% del pressupost anual o el 25% del patrimoni que consti en balanç.
Si s'ultrapassa aquest import, l'Assemblea General haurà d'aprovar les operacions corresponents, d'acord amb les funcions definides a l'article 60.
Mentre no s'aprovi el pressupost de l'exercici, i amb caràcter provisional, cal aplicar la part proporcional de les xifres que hagi aprovat l'assemblea general com a despeses en el pressupost per a l'any anterior, actualitzades segons la variació de l'índex del cost de la vida d'aquell exercici.
El producte obtingut de l'alienació d'instal·lacions esportives o dels terrenys on es trobin s'ha d'invertir íntegrament en l'adquisició, la construcció o la millora de béns amb la mateixa aplicació, llevat que es disposi d'un informe favorable de l'Administració esportiva que determini una destinació diferent.
Les federacions esportives poden subscriure contractes laborals d'alta direcció sempre que els membres presents a la junta directiva aprovin per majoria absoluta l'acord, la quantitat de la remuneració i la resta de condicions del contracte.
Les federacions informaran a l'Administració esportiva de la Generalitat de tots els contractes d'alta direcció que la federació hagi formalitzat.
En el cas que les federacions esportives contractin persones per a les tasques i funcions pròpies de la secretaria general, la direcció general, la direcció esportiva o tècnica o la gerència, hauran de fer servir la fórmula del contracte d'alta direcció.
Les federacions esportives catalanes s'han de dissoldre per les causes següents:
a) Per la revocació del reconeixement oficial de la federació, tret del supòsit que aquesta es transformi en una associació de règim general.
b) Per la paralització dels òrgans federatius de manera que el seu funcionament esdevingui impossible.
c) Per la seva fusió amb una altra federació esportiva catalana.
d) Per la seva integració en una altra federació esportiva catalana.
e) Per l'acord de l'assemblea general, convocada a aquest efecte, adoptat per una majoria de 2/3 dels membres assistents, sempre que representin la majoria dels membres amb dret a vot de l'assemblea.
g) Per qualsevol altra causa prevista en els estatuts o en l'ordenament jurídic vigent.
El president ha de convocar l'assemblea general perquè aquesta adopti el corresponent acord de dissolució en el termini de 2 mesos des que tingui coneixement de l'existència de la causa determinant de la dissolució.
Les persones federades i la mateixa Administració esportiva també poden requerir al president o presidenta perquè convoqui l'assemblea general si, al seu parer, concorre qualsevol de les causes que recull l'article anterior.
En el cas que l'assemblea general no es convoqui o no s'arribi a l'acord, o l'acord sigui contrari a la dissolució, qualsevol federat o la mateixa Administració esportiva poden sol·licitar la dissolució judicial de la federació.
El mateix òrgan d'administració de la federació està obligat a sol·licitar la dissolució judicial quan l'acord federatiu sigui contrari a la dissolució o no es pugui aconseguir.
Han de respondre solidàriament els membres de l'òrgan d'administració que incompleixin l'obligació de convocar, en el termini de 2 mesos, l'assemblea general per acordar la dissolució o que no sol·licitin la dissolució judicial en el termini de 2 mesos a comptar des de la data prevista per a la celebració de l'assemblea general, si no s'ha constituït, o des del dia de celebració de l'assemblea general, quan l'acord sigui contrari a la dissolució.
Si els estatuts de les federacions esportives catalanes no han establert normes quant al nomenament de liquidadors, cal designar-los a l'assemblea general.
El nomenament i cessament dels liquidadors s'ha d'inscriure en el Registre d'Entitats Esportives de la Generalitat de Catalunya.
En cas d'inexistència d'òrgan d'administració de la federació o d'abandonament de les seves funcions, l'Administració esportiva de la Generalitat, pot procedir al nomenament de liquidadors.
Incumbeix als liquidadors de la federació:
a) Subscriure, en unió de l'òrgan d'administració, el balanç inicial de la federació en començar les seves funcions.
b) Dur i custodiar els llibres i correspondència de la federació i vetllar per la integritat del seu patrimoni.
c) Dur a terme les operacions pendents i les noves que siguin necessàries per a la liquidació de la federació.
d) Alienar els béns i drets federatius.
Els béns immobles s'han de vendre necessàriament en subhasta pública.
Només procedeix la venda directa si ho autoritza la l'Administració esportiva de la Generalitat.
e) Concertar transaccions i arbitratges quan convingui als interessos federatius.
g) Exercir la representació de la federació.
Els liquidadors són responsables davant la federació, els seus membres i terceres persones o entitats per qualsevol dany que causin per culpa o negligència greu en el desenvolupament dels seus càrrecs.
La funció dels liquidadors finalitza per:
a) La realització de la liquidació.
b) La revocació dels poders que atorga l'assemblea general.
c) La revocació dels poders o inhabilitació per part de l'Administració esportiva de la Generalitat..
La Unió de Federacions Esportives de Catalunya és l'entitat esportiva privada d'interès públic i social, sense ànim de lucre, representativa de la totalitat de les federacions esportives catalanes legalment constituïdes i inscrites en el Registre d'Entitats Esportives de la Generalitat de Catalunya, sempre que sol·licitin formar-ne part.
La Unió de Federacions Esportives de Catalunya gaudeix de plena capacitat jurídica per al desenvolupament dels seus objectius generals, encaminats a buscar i proposar accions comunes per a la millora i el desenvolupament de l'esport català i per al seu foment exterior i la promoció de l'activitat de les seleccions esportives catalanes.
Els objectius bàsics de la Unió de Federacions Esportives de Catalunya són l'estudi i la proposta d'accions comunes per a la millora i el desenvolupament de l'esport català, l'assessorament i la col·laboració amb l'administració esportiva de la Generalitat, l'estímul i la coordinació de la projecció exterior de l'esport català, així com vetllar pel respecte i la pràctica dels principis olímpics.
La Unió de Federacions Esportives de Catalunya és també l'òrgan de debat i per solucionar els problemes o qüestions entre federacions que es plantegin o correspongui resoldre a aquesta entitat.
La Unió de Federacions Esportives de Catalunya, per tal de garantir el compliment dels seus objectius, assumeix les funcions següents, entre d'altres:
a) Promocionar, defensar i representar tot l'esport federat de Catalunya.
b) Assessorar i oferir assistència tècnica a les federacions esportives catalanes en totes les matèries que els faci falta.
c) Col·laborar amb totes les entitats i organismes públics i privats en el desenvolupament i la millora de l'esport a Catalunya.
d) Assessorar la Secretaria General de l'Esport de la Generalitat en les qüestions i la forma escaients.
e) Proposar les iniciatives que consideri adients per a la millora de la política esportiva catalana.
f) Divulgar la pràctica de l'esport com un mitjà per mantenir o millorar la salut i per al desenvolupament cívic i cultural del poble de Catalunya.
g) Promocionar la solidaritat i l'harmonia entre les federacions esportives catalanes i arbitrar solucions per resoldre les qüestions de litigi entre les federacions.
Aquesta funció s'entén sense perjudici de la competència que correspongui a altres òrgans dins l'àmbit de la jurisdicció esportiva.
h) Fomentar l'esport català a l'exterior mitjançant la promoció de les seleccions catalanes de cada modalitat o disciplina esportiva i de les seves organitzacions corresponents.
i) Promocionar institucions i esdeveniments esportius de caràcter estatal o internacional que permetin projectar la imatge esportiva de Catalunya a l'exterior.
j) Estimular el respecte als principis olímpics, vetllant o bé orientant-ne la pràctica.
k) Promocionar la participació catalana en el moviment olímpic i el reconeixement de Catalunya com a país esportiu.
l) Organitzar esdeveniments esportius.
m) Establir relacions amb organismes esportius de configuració similar a la Unió de Federacions Esportives de Catalunya d'altres comunitats o països, que agrupin les federacions del seu territori.
n) Promoure, de forma coordinada amb l'administració esportiva de la Generalitat de Catalunya, el desenvolupament de programes de formació, per garantir l'adequació del personal tècnic esportiu a les necessitats pròpies de l'esport català.
o) Promoure, directa o indirectament, obres i gestionar serveis d'instal·lacions i equipaments esportius i de lleure i d'altres tipologies vinculades amb el món de l'esport, ja siguin de la seva propietat o bé que els tinguin en qualsevol règim de cessió d'altres entitats públiques o privades.
p) Executar o gestionar, mitjançant convenis de col·laboració, els programes esportius que els encomanin les administracions locals d'àmbit supracomarcal o l'administració esportiva de la Generalitat de Catalunya.
q) Qualsevol altra funció que li encomani aquest Decret altres disposicions legals aplicables o els estatuts de la Unió de Federacions Esportives de Catalunya.
Són òrgans de govern, administració i representació de la Unió de Federacions Esportives de Catalunya, l'Assemblea General, el Consell Directiu i el/la president/a, respectivament.
L'Assemblea General és l'òrgan superior de govern de la Unió de Federacions Esportives de Catalunya, constituïda pels presidents de totes les federacions esportives catalanes, degudament reconegudes i inscrites en el Registre d'Entitats Esportives de la Generalitat de Catalunya i afiliades a la Unió de Federacions Esportives de Catalunya, cadascun d'ells amb un vot.
Poden formar part d'aquesta Assemblea General amb dret de veu, però sense vot, com a membres honorífics, les persones que hagin destacat en la seva tasca de foment de l'esport català i que hagin estat convidades per l'Assemblea General.
El Consell Directiu, amb la composició que es determini als estatuts i una durada del mandat dels membres de 6 anys, és l'òrgan executiu d'administració i gestió de les activitats pròpies de la Unió de Federacions Esportives de Catalunya, en compliment dels objectius estatutaris i els acords adoptats per l'Assemblea General.
El/La president/a i els altres membres del Consell Directiu els tria l'Assemblea General d'entre els seus membres o d'entre persones relacionades directament amb l'àmbit esportiu federat.
El/La president/a de la Unió de Federacions Esportives de Catalunya n'exerceix la representació legal i en presideix els òrgans.
Un cop triat/da, ha de cessar en qualsevol activitat directiva d'àmbit federat a Catalunya.
S'estableix com a contingut mínim dels estatuts de la Unió de Federacions Esportives de Catalunya el que preveu l'article 10.1.
La Unió de Federacions Esportives de Catalunya podrà aprovar els reglaments que consideri oportú per a la consecució dels seus.
Aquests reglaments han de respectar els estatuts que desenvolupen.
Els Estatuts de la Unió de Federacions Esportives de Catalunya preveuran el procediment d'integració amb plenitud de drets de les noves federacions esportives catalanes.
En qualsevol cas, aquest procediment no tindrà una durada superior a dos anys a comptar a partir del moment de la sol·licitud.
Un cop superat aquest termini, la federació esportiva catalana sol·licitant es considerarà plenament integrada i gaudirà de plenitud de drets.
La Unió de Federacions Esportives de Catalunya s'organitzarà territorialment a través de delegacions territorials.
L'àmbit territorial d'aquestes delegacions serà el mateix que el que preveu l'article 27 del present Decret per a les agrupacions esportives territorials.
Les delegacions territorials no poden tenir personalitat jurídica pròpia.
Les delegacions territorials de la Unió de Federacions Esportives de Catalunya estaran presidides per un/a delegat/da territorial nomenat pel Consell Directiu.
La Unió de Federacions Esportives de Catalunya desenvolupa les seves funcions en coordinació amb l'Administració esportiva de la Generalitat.
A aquest efecte, podrà subscriure convenis de col·laboració amb l'objecte de determinar els objectius, programes esportius, pressupostos i altres.
La Unió de Federacions Esportives de Catalunya també pot subscriure contractes-programa amb l'Administració esportiva, o amb qualsevol altra administració pública d'àmbit supracomarcal, que han d'incloure, com a mínim, les seves previsions de finançament, els objectius concrets o quantificables que s'han d'assolir i els mecanismes d'avaluació i auditoria d'aquests objectius.
L'Administració esportiva podrà establir programes de finançament de l'activitat de les agrupacions esportives territorials.
Aquest finançament es vehicularà a través de la Unió de Federacions Esportives de Catalunya.
Les candidatures que es presenten als òrgans d'administració de totes les entitats esportives esmentades han de procurar reflectir una presència equilibrada de dones i homes.
Per a l'accés a qualsevol mesura de foment consistent en ajuts, subvencions, premis o similars o qualsevol forma de finançament públic en relació amb crèdits, avals o similars de l'Administració de la Generalitat, serà un criteri prioritari o valoratiu, d'acord amb la convocatòria específica, el fet que les entitats esportives catalanes regulades en aquest Decret acreditin que en la seva organització i funcionament actuen respectant plenament el principi d'igualtat, mitjançant la integració de la perspectiva de gènere i l'articulació de mesures o plans d'igualtat orientats a aquest objectiu.
El departament del Govern competent en matèria esportiva ha de crear un distintiu per a reconèixer aquelles entitats esportives que destaquen per l'aplicació de polítiques d'igualtat de tracte i d'oportunitats.
Amb la finalitat d'obtenir aquest distintiu, qualsevol entitat esportiva pot presentar a la Secretaria General de l'Esport una memòria sobre els paràmetres d'igualtat implantats respecte a les relacions de treball, l'oferta esportiva, l'assumpció de càrrecs directius i altres qüestions susceptibles d'avaluació entre dones i homes.
Als efectes d'aquest Decret, s'entén com a directiu o directiva la persona que formi part de la junta directiva de les entitats esportives que regula aquest Decret i inscrites en el Registre d'entitats esportives de la Generalitat de Catalunya.
La mateixa consideració tindran les persones que formin part de la junta directiva d'una representació territorial d'una federació esportiva catalana, com també les persones que siguin nomenades delegats/ades territorials, amb independència que formin part o no de la junta directiva de la federació corresponent.
Queden exclosos d'aquesta qualificació els gerents, secretaris generals, directors generals, directors esportius o tècnics i totes les persones amb responsabilitats de gestió o direcció vinculades a l'entitat esportiva per una relació laboral, comuna o especial, o d'un altre tipus de naturalesa contractual.
Els directius de les entitats esportives catalanes tenen els drets següents:
a) Rebre el reemborsament, a través de les seves entitats esportives, de les despeses realitzades en el compliment de les seves activitats dins dels límits prèviament establerts per aquestes entitats.
b) Disposar d'una acreditació identificativa de la seva condició de directiu.
c) Disposar d'informació i documentació precisa per a la seva participació en els òrgans directius de la seva entitat esportiva.
d) Rebre amb caràcter permanent els mitjans materials necessaris per exercir correctament les funcions que els assignin.
e) Ser assegurats a través de les seves entitats esportives contra els riscos d'accident i de responsabilitat civil que es derivin directament de l'exercici de la seva activitat.
f) Qualssevol altres previstos per les normes estatutàries o reglamentàries de l'entitat esportiva catalana corresponent.
Els directius estan obligats a:
a) Guardar confidencialitat de la informació rebuda i coneguda en el desenvolupament de les seves funcions, quan escaigui.
L'obligació de confidencialitat subsisteix malgrat haver cessat en el càrrec.
b) Actuar amb la diligència deguda en l'exercici de les seves funcions, atenint-se en tot moment a les finalitats estatutàries de l'entitat.
c) Respectar i tenir cura dels recursos materials que posin a la seva disposició les entitats esportives corresponents.
d) Complir els compromisos adquirits amb les entitats esportives on s'exerceixen funcions directives.
e) Participar en les activitats formatives que s'organitzen per complir amb diligència les seves funcions.
f) Rebutjar tot tipus de contraprestació econòmica o d'altra tipus no prevista en aquest Decret.
g) Promocionar la igualtat entre dones i homes, així com dur a terme actuacions per tal d'eradicar la discriminació per raó de sexe en l'esport.
h) Continuar en l'exercici de les seves funcions fins a la presa de possessió dels successors, llevat cas de força major.
i) Acatar els acords i resolucions adoptats pels òrgans competents.
j) Proporcionar tota la documentació i informació necessària als nous directius que hagin de substituir els directius sortints.
k) Abstenir-se d'assistir i intervenir en les deliberacions que afectin a assumptes en què tinguin un interès personal.
Es considera que també existeix interès personal del directiu quan l'assumpte afecta a un membre de la seva família, fins al tercer grau de consanguinitat o d'afinitat, o a una societat, entitat u organisme on exerceix un càrrec directiu o hi té una participació significativa.
l) Assistir a les reunions dels òrgans dels quals forma part i participar activament en les seves deliberacions per tal que el seu criteri contribueixi a prendre les decisions adients.
m) Utilitzar degudament l'acreditació.
n) Complir, el codi ètic o de conducta que aprovi la seva entitat esportiva.
o) Posar en coneixement dels organismes pertinents qualsevol sospita d'actuació corrupta o fraudulenta.
p) Qualssevol altres previstos per les normes estatutàries o reglamentàries de l'entitat esportiva catalana corresponent.
Els principis bàsics d'actuació dels directius són:
a) La gratuïtat en el servei prestat en favor de l'entitat esportiva, llevat dels supòsits en què el nivell de dedicació requereixi una compensació econòmica aprovada, de forma específica nominal i limitada, pel que fa a la seva quantia anual, per l'assemblea general.
b) L'assumpció lliure i voluntària de les responsabilitats inherents al càrrec directiu exercit.
Els directius de les entitats esportives poden rebre una compensació econòmica per l'exercici de les seves funcions.
Les compensacions econòmiques no es poden satisfer amb càrrec a subvencions públiques i només són possibles quan l'entitat esportiva compta amb finançament propi.
La política de remuneració a directius de cada entitat esportiva catalana s'ha d'ajustar a criteris de moderació i transparència.
Els termes d'aquesta compensació dels càrrecs electes federatius els ha d'aprovar, de forma específica nominal i limitada, pel que fa a la seva quantia anual, l'assemblea general i la remuneració ha de concloure, com a màxim, en finalitzar el mandat.
El directiu no té dret a cap indemnització econòmica un cop cessat.
Els directius de les entitats esportives poden rebre una compensació econòmica com a reemborsament de les despeses que s'hagin produït efectivament en l'exercici de les seves funcions.
El càrrec de directiu d'una entitat esportiva catalana és incompatible amb la prestació de serveis professionals sota relació laboral, civil o mercantil a la mateixa entitat esportiva o a qualsevol de les seves entitats instrumentals.
Als directius de les entitats esportives catalanes també els afecten les incompatibilitats que preveuen les normes estatutàries o reglamentàries pròpies.
Els directius de les entitats esportives catalanes no poden:
a) Percebre indemnitzacions després de cessar en el càrrec o dimitir-ne.
b) Percebre comissions, pagaments de viatges o beneficis anàlegs de terceres persones o entitats per la contractació de béns i serveis per part de l'entitat esportiva catalana.
c) Percebre incentius per assolir objectius esportius o econòmics.
d) Contractar, per mitjà de les seves empreses o en nom de tercers, amb la pròpia entitat esportiva on s'exerceixen funcions directives.
Aquesta prohibició d'autocontractació afecta les empreses dels seus cònjuges, persones vinculades amb una relació de convivència anàloga i dels seus descendents o ascendents.
e) Fer ús del patrimoni de la seva entitat esportiva o valdre's de la seva posició en l'esmentada entitat per obtenir un avantatge patrimonial.
f) Qualssevol altres previstos per les normes estatutàries o reglamentàries de les entitats esportives corresponents.
Els membres o titulars dels òrgans de govern, administració i representació de les entitats esportives catalanes i la resta de persones que actuen en nom i representació seva responen davant d'aquestes, davant de la resta d'associats o de federats i de tercers pels danys ocasionats i els deutes contrets només per actes dolosos i en casos de negligència.
Les persones a què es refereix l'apartat anterior responen de forma civil i administrativa davant de l'entitat esportiva, dels associats o els federats i de tercers, pels actes i omissions realitzades en l'exercici de les seves funcions i pels acords que hagin votat.
Si la responsabilitat no es pot imputar a cap membre o titular dels òrgans de govern, administració i representació, tots els integrants responen solidàriament per les accions i omissions descrites anteriorment, llevat que acreditin no haver participat en la seva aprovació o execució, o bé que s'hi van oposar expressament.
La llicència esportiva té per objecte acreditar la pràctica de l'activitat física o la competició i comporta l'autorització i la vinculació amb l'organitzador d'aquestes.
Atesos els beneficis que comporta la pràctica de l'activitat física i l'esport i la necessitat de desenvolupar aquesta pràctica en condicions que beneficiïn la salut del practicant i que garanteixin la seguretat de la pràctica, les administracions públiques vetllaran perquè el règim sobre llicències regulat en aquest Decret sigui aplicable a totes les persones que practiquen l'esport i l'activitat física.
Les entitats públiques o privades que organitzin activitats físiques o esportives, amb independència de la seva durada i de la tipologia de l'espai en què es realitzin, hauran d'exigir a totes les persones que hi participin la llicència esportiva corresponent a l'activitat.
Les llicències esportives poden ser de tres classes:
c) Llicència d'activitat física.
Només podran ser competents per acreditar llicències esportives les entitats autoritzades per aquest decret d'acord amb el que s'estableix en els apartats següents d'aquest article.
Les federacions esportives catalanes són competents en relació amb les llicències federatives, dins les modalitats i disciplines de la seva competència.
La Unió de Federacions Esportives de Catalunya i les Federacions Esportives Catalanes són competents en relació amb la llicència d'activitat física així com totes aquelles activitats que organitzin i/o gestionin de manera directa o indirectament.
Els consells esportius són competents en relació amb les llicències escolars.
Les entitats, els centres, els establiments públics o privats a què fa referència l'article 62 de la Llei de l'Esport no previstes en els punts anteriors que organitzen activitats físiques o esportives, ja sigui a l'aire lliure o en establiments esportius, són competents també en relació amb la llicència d'activitat física a favor dels practicants que participin en les activitats que organitzin.
Aquestes entitats podran subscriure una pòlissa col·lectiva o individual, amb la cobertura que estableix l'article 152 a favor dels practicants que estiguin sota la seva organització.
Resten exclosos d'acreditar la llicència esportiva els practicants per compte propi d'activitat física de forma no organitzada.
Cada llicència esportiva ha de comportar una assegurança que garanteixi, com a mínim, la cobertura dels riscos següents:
b) Indemnització per supòsits de pèrdues anatòmiques, funcionals o de defunció.
c) Assistència sanitària per a aquells supòsits derivats de la pràctica esportiva i amb una quantitat suficient per cobrir les possibles contingències.
d) Les prestacions mínimes a cobrir, seran les que determini la normativa reguladora de l'assegurança esportiva obligatòria.
En el cas que les prestacions contractades en l'assegurança obligatòria no siguin suficients per fer front a les cobertures necessàries, l'entitat organitzadora en serà la responsable subsidiària.
En el cas que una entitat organitzadora d'activitats físiques o esportives no hagi complert l'obligació que té d'exigir a totes les persones que hi participin, que siguin titulars de la llicència esportiva corresponent a l'activitat, serà la responsable subsidiària de les cobertures que hagi estat necessari utilitzar per causa dels participants no coberts per la llicència esportiva, sens perjudici d'incórrer en les altres responsabilitats previstes legalment.
L'esportista que acrediti individualment tenir protegides les contingències que preveu l'apartat 1 d'aquest article, per mitjà d'una assegurança, no caldrà que subscrigui altra i restarà habilitat per la pràctica de l'activitat física i esportiva, pel mateix període assegurat.
La durada de la llicència esportiva serà anual o de temporada tot i que es podran acreditar llicències temporals de durada inferior.
Les llicències esportives de durada inferior a un any hauran d'ajustar les seves quotes al temps de durada i al risc de l'activitat esportiva per a la qual se sol·licita.
Per acreditar la llicència esportiva, l'entitat emissora haurà d'exigir de manera preceptiva a la persona practicant de l'activitat física la signatura d'una declaració responsable sobre el seu estat de salut i de condició física.
Aquesta declaració responsable tindrà forma de qüestionari.
En el cas que així ho determini el protocol d'actuació, la persona practicant haurà d'acreditar l'obtenció, segons escaigui, d'un informe mèdic o d'un certificat mèdic d'aptitud per al desenvolupament de l'activitat física o esportiva per a la qual s'expedeix la llicència.
A banda de la prescripció establerta en els dos apartats anteriors, les entitats organitzadores podran exigir com a requisit previ i imprescindible a l'acreditació de la llicència l'obtenció d'un informe mèdic d'aptitud per al desenvolupament de l'activitat física o esportiva per a la qual s'acredita la llicència.
Els titulars dels departaments competents en matèria d'esports i salut, en el termini màxim de dos anys des de l'entrada en vigor del present decret, havent escoltat les federacions esportives catalanes fixaran les característiques i contingut de la declaració responsable sobre l'estat de salut i de condició física, els indicadors i el protocol d'actuació que es deriva de la valoració de la declaració responsable, la tipologia i vigència dels informes mèdics o dels certificats mèdics d'aptitud, segons les classes de llicència, les modalitats esportives i les característiques dels esportistes, així com els reconeixements i proves mínimes que s'hauran d'efectuar en cada cas.
Les llicències esportives tindran, de forma general, el següent contingut mínim:
Identificació de la persona física que obté la llicència esportiva (nom i cognoms, codi de l'assistència sanitària obligatòria i data de naixement).
Identificació de la persona jurídica que expedeix la llicència esportiva.
Modalitats i disciplines esportives corresponents a la llicència, si escau.
Entitat esportiva o centre educatiu al qual pertany el titular, categoria i estament, si escau.
Les entitats federatives hauran d'aprovar el format de les llicències esportives.
Les llicències s'expedeixen almenys en llengua catalana.
La informació que contingui la llicència federativa s'ha d'incorporar en entorns i/o suports tecnològics compatibles amb els que utilitza l'Administració esportiva, de manera que resti garantida la transferència d'informació.
Les llicències federatives que comptin amb la subvenció total o parcial d'algun dels seus conceptes econòmics per part de l'Administració esportiva hauran de fer constar aquesta circumstància en la llicència.
Les llicències federatives que incorporin quota per a participar en competicions d'altres àmbits territorials, hauran de fer constar aquesta habilitació en el document de la llicència.
La informació continguda en les llicències federatives amb suport electrònic resta exempta de l'obligació d'oferir totes les dades previstes a l'article 155.
La llicència federativa atorga a una persona la condició de federat/da i l'habilita per participar en les competicions oficials d'aquella federació, sempre d'acord amb les regles que les regeixin en cada cas.
Les federacions esportives catalanes poden exigir aquesta llicència federativa per a altres competicions, activitats físiques no competitives i qualsevol altra activitat que organitzin elles mateixes.
Les llicències federatives emeses per les federacions esportives catalanes habiliten els seus titulars a participar en competicions oficials d'altres àmbits territorials en els casos i condicions que estableixi la normativa corresponent.
Les persones amb llicència federativa que integren una federació esportiva catalana tenen com a mínim, i amb independència del que estableixin els respectius estatuts i normes reglamentàries, els drets següents:
a) Poder formar part dels òrgans federatius amb la manera, condicions i proporció que els reconegui la normativa aplicable.
b) Participar en totes les activitats que organitzi la federació, d'acord amb les regles que aquesta dicti al respecte.
c) Recórrer als òrgans federatius competents per instar el compliment de les normes federatives.
d) Elevar les consultes i reclamacions que considerin pertinents d'acord amb les normes de la federació.
Les persones amb llicència esportiva integrants d'una federació tenen, com a mínim i amb independència del que es pugui afegir al respecte als estatuts i altres normes reglamentàries, els deures següents:
b) Sotmetre's als controls antidopatge que organitzin les institucions competents i complir la resta d'obligacions establertes en aquesta matèria, en l'àmbit de les competicions esportives.
La llicència escolar habilita per participar en els Jocs Esportius Escolars de Catalunya i se li aplica la regulació continguda en la secció primera d'aquest capítol en relació amb la llicència federativa.
La llicència escolar no inclou la quota d'inscripció als Jocs Esportius Escolars de Catalunya.
Aquesta quota serà fixada i cobrada per l'entitat o entitats que rebin l'encàrrec d'organitzar-los.
La llicència escolar no atorga la condició d'afiliat a cap entitat esportiva.
No es podrà expedir la llicència escolar a cap persona major de 16 anys, tret que acrediti la seva matriculació en algun curs de l'ensenyament secundari obligatori o postobligatori.
Les llicències escolars i les llicències federatives acreditades a menors de 16 anys, s'habiliten recíprocament pel que fa a les contingències assegurades, d'acord amb el que estableix l'article 152 d'aquest Decret.
La llicència d'activitat física autoritza el seu titular per a la pràctica d'activitats físiques o esportives organitzades fora de l'àmbit de la competició federada i escolar, també autoritza a utilitzar espais esportius de l'entitat organitzadora de la respectiva activitat i a participar en qualsevol activitat física i esportiva que sigui organitzada per altres.
L'organitzador de l'activitat física o esportiva determina el sistema d'acreditació de l'esmentada llicència.
El govern crea el programa de qualitat de la gestió de les entitats esportives de Catalunya amb l'objectiu de promoure la qualitat en aquestes organitzacions, per tal de potenciar la gestió i la prestació de serveis esportius amb un nivell de qualitat superior als estàndards ordinaris.
El Consell Català de l'Esport pot establir un model de certificació de qualitat de la gestió de les entitats esportives de Catalunya.
El Consell Català de l'Esport publicarà el llistat d'entitats avaluadores del programa de qualitat.
Els documents d'aplicació i els requeriments i paràmetres de qualitat que s'hauran de complimentar als efectes que les entitats esportives puguin obtenir l'acreditació del programa de qualitat de la gestió esportiva seran aprovats i publicats per part del Consell Català de l'Esport.
Les entitats esportives catalanes que desitgin obtenir l'acreditació de qualitat de la gestió esportiva hauran de presentar davant el Consell Català de l'Esport una sol·licitud a aquest efecte, juntament amb un document expedit per una entitat avaluadora que acrediti el compliment dels requeriments i paràmetres de qualitat establerts a la documentació d'aplicació.
El Consell Català de l'Esport crearà una comissió avaluadora formada per personal propi, per personal representant de les entitats avaluadores i, si escau, assistida per altre personal expert.
Aquesta comissió validarà les sol·licituds d'acreditació presentades i elevarà una proposta de resolució a la Presidència del Consell Català de l'Esport, per tal que emeti l'acreditació de qualitat pel període de vigència que s'hagi determinat.
El Consell Català de l'Esport crearà les marques de qualitat associades al programa de qualitat de gestió de les entitats esportives i autoritzarà el seu ús a les entitats que acreditin la seva obtenció.
El Consell Català de l'Esport farà pública i mantindrà la relació actualitzada de les entitats esportives que hagin estat acreditades.
El Consell Català de l'Esport podrà crear un sistema públic d'indicadors de qualitat de les entitats esportives catalanes.
El Consell Català de l'Esport podrà crear uns premis a la qualitat esportiva de Catalunya amb l'objectiu de reconèixer la qualitat de les entitats esportives catalanes.
Per a atorgar aquests premis, el Consell Català de l'Esport nomenarà un jurat format per persones de l'administració i per persones representatives del sector esportiu.
Aquest jurat atorgarà els premis en base als resultats del sistema públic d'indicadors de qualitat de les entitats esportives catalanes.
Les entitats esportives actualment inscrites en el Registre d'entitats esportives de la Generalitat de Catalunya han d'adaptar, si s'escau, els seus estatuts a les prescripcions d'aquest Decret, mitjançant acord adoptat en la corresponent assemblea general celebrada en el termini de 3 anys des de la seva entrada en vigor.
Un cop acordada l'esmentada adequació estatutària, cal que es presenti davant del Consell Català de l'Esport en el mes següent a la celebració de l'assemblea general, a l'efecte de la seva inscripció en el Registre.
Mentre no s'inscrigui l'adaptació esmentada, les entitats esportives catalanes es regulen segons el que estableix la Llei de l'Esport, per aquest Decret, per la resta de l'ordenament jurídic i pels seus estatuts, sempre que no contradiguin la normativa vigent, amb excepció de l'obligació establerta a l'article 152.3 en relació amb la llicència d'activitat física, que s'aplicarà transcorregut el termini de 2 anys des de l'entrada en vigor del present decret.
Es deroguen totes les normes de rang igual o inferior que s'oposin a aquest Decret i, de forma expressa, les disposicions següents:
a) El Decret 196/1985, de 15 de juliol, de regulació de la Unió de Federacions Esportives de Catalunya.
b) El Decret 145/1991, de 17 de juny, de regulació de la constitució, les classes i el registre de clubs i associacions esportives i d'aprovació del Reglament del seu règim i funcionament intern.
c) El Decret 70/1994, de 22 de març, pel qual es regulen les federacions esportives catalanes.
d) El Decret 230/2005, de 25 d'octubre, de regulació de les associacions esportives escolars.