projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
La voràgine informativa dels nostres temps, de vegades, s'empassa notícies que poden resultar d'interès, perquè repercuteixen directament en la nostra vida diària i ens la fan millor.
Notícies que no sempre ocupen llocs destacats en els mitjans de comunicació i que desapareixen de pressa a les xarxes socials.
Són, però, aquelles informacions que responen a la vocació de servei públic d'aquest Govern i que, hem cregut que valia la pena recopilar en aquest butlletí.
Perquè aquest és un Govern que fa coses.
I que fa coses al Camp de Tarragona.
Treballa obrint la variant de Valls, que facilita la integració de la xarxa viària, treu trànsit de la ciutat, i millora la qualitat de vida dels veïns.
Treballa millorant els serveis de l'Hospital Universitari Joan XXIII de Tarragona –ja ara, més enllà del futur nou hospital- en urgències o en la UCI pediàtrica.
Treballa fent possible el centre de dia de la gent gran a Blancafort, perquè la gent gran se senti atesa i a al seu poble.
Treballa en el Palau d'Esports per als Jocs Mediterranis de Tarragona, al servei de l'esport i de la ciutat, sense entrar en més qüestions.
Tot això són realitats que s'han anat fent aquests darrers mesos, que continuaran, i que se sumen a més feines fetes i que es faran.
Potser sense soroll, però hi ha gent que sí que ho sap.
Les persones que circularan millor, les persones que seran més ben ateses a l'hospital, les persones que es trobaran al centre de dia, les persones que faran ús de les instal·lacions esportives.
Quan algú diu que el Govern no treballa per les persones, que tingui en compte tot això, també.
I no és cap mèrit, és una obligació.
I calen més coses, es clar. però, també és veritat que anem fent.
La normativa vigent, que regula els òrgans territorials de la Generalitat, preveu també les funcions dels delegats i delegades territorials del Govern de la Generalitat en els respectius territoris.
Aquestes funcions en concentren en els àmbits d'actuació següents:
Els delegats o les delegades territorials són també autoritat en matèria de seguretat (art. 4 de la Llei 4/2003, de 7 d'abril, d'ordenació del sistema de seguretat pública a Catalunya).
I els corresponen totes les funcions que la normativa vigent els atribueix: joc i espectacles (règim sancionador), protecció civil, trànsit i seguretat pública (participació en les Juntes Locals de Seguretat).
Us donem la benvinguda a la Delegació Territorial del Govern a l'Alt Pirineu i Aran, la Delegació de la Generalitat més occidental de Catalunya.
Després d'uns mesos d'inactivitat, fruit de l'aplicació de l'article 155, hem tornat amb més il·lusió i determinació que mai a reprendre els projectes que van quedar aturats i ajudar a fer avançar el nostre àmbit territorial.
D'aquesta manera ens posem a la vostra disposició; us podeu posar en contacte amb nosaltres a través del correu electrònic, per telèfon o bé presencialment a la nostra oficina ubicada a Tremp (Pallars Jussà).
El nostre territori abraça les comarques de l'Alt Urgell, l'Alta Ribagorça, la Cerdanya, el Pallars Jussà i el Pallars Sobirà, i el territori de l'Aran.
Representa prop del 18% del total de la superfície nacional amb 5.775 km 2, repartits entre 77 municipis.
Tenim un país divers i és a partir del desplegament de la Llei 30/2010, de vegueries, que podrem plasmar aquestes realitats diferenciades en l'acció de govern.
En aquest sentit el nostre compromís és màxim i la realitat de la vegueria forma part del nostre ideari del dia a dia.
I per als visitants, a casa nostra, trobareu uns espais naturals increïbles, un patrimoni que preservem amb molta cura i unes tradicions ancestrals que segur que faran gaudir a tota la família.
Restem a la vostra disposició per tot allò que considereu adient i sigui del vostre interès fer-nos arribar
Rebeu una salutació ben cordial,
Delegada territorial del Govern a l'Alt Pirineu i Aran
cap del Servei Territorial del Joc i d'Espectacles a la Catalunya Central
Atorgar permisos d'explotació i autoritzacions d'instal·lació de màquines recreatives i d'atzar, i també autoritzar salons recreatius i esportius.
Proposar la concessió d'autoritzacions d'espectacles públics i activitats recreatives.
Tramitar els expedients iniciats en la seva demarcació en matèria de joc i espectacles, i elevar la proposta de resolució corresponent a l'òrgan competent.
Atendre les consultes formulades per persones i empreses en matèria de joc i espectacles.
Les altres funcions de naturalesa anàloga que els siguin encomanades.
Els serveis territorials del Joc i Espectacles depenen orgànicament de les delegacions territorials del Govern de la Generalitat i tenen dependència funcional de la Direcció General de Tributs i Joc del Departament d'Economia i Coneixement en matèria de joc i apostes, i de la Direcció General d'Administració de Seguretat del Departament d'Interior en matèria d'espectacles públics i activitats recreatives.
L'Agència de Residus de Catalunya (ARC) ha resolt atorgar cinc milions d'euros (4.999.178 €) en ajuts a ens locals per millorar o ampliar deixalleries ja existents o per implantar-ne de noves.
Els ajuts s'inscriuen en la convocatòria de subvencions destinades a la implantació de deixalleries per al tractament dels residus municipals, corresponent a l'any 2019.
En total, l'ARC ha realitzat 152 atorgaments d'ajuts, 130 de les quals són per fer millores en aquestes instal·lacions de gestió dels residus municipals i, 22, per crear-ne de noves.
Per demarcacions, els imports atorgats es distribueixen de la següent manera: 295.866 euros a l'Alt Pirineu i Aran, amb 8 atorgaments; 910.558 euros a la demarcació de Barcelona, amb 34 atorgaments; 562.441 euros al Camp de Tarragona, amb 18 atorgaments; 980.915 euros a les comarques centrals, amb 24 atorgaments; 1.774.568 euros a la demarcació de Girona, amb 48 atorgaments; 437.623 euros a les comarques de Lleida, amb 19 atorgaments i, finalment, 37.207 euros a les Terres de l'Ebre, amb un atorgament.
Els ajuts s'adrecen principalment a reforçar deixalleries existents –130 dels 152 atorgaments són per aquesta finalitat– amb finançament per a millores.
Els projectes inclouen actuacions per garantir l'accessibilitat, la bona gestió dels residus, la seguretat i l'adaptació a la normativa vigent.
També se subvenciona la creació de noves deixalleries.
8 de les 22 que es crearan seran de tipus mòbil, la majoria de les quals, d'àmbit comarcal, fet que permetrà cobrir una part important del territori.
Les noves instal·lacions donaran servei principalment a habitants que actualment no disposen d'aquest servei.
Com a exemple, la Conca de Barberà gaudirà de millores en dues deixalleries, la de l'Espluga de Francolí i la de Montblanc.
A l'Urgell es preveu la creació d'una nova deixalleria mòbil, d'àmbit comarcal, i millores en tres deixalleries: Agramunt, Tàrrega i Bellpuig.
En aquesta darrera s'ha fet una inversió important per poder-hi fer recollida d'amiant.
Finalment, al Segrià els ajuts permetran aplicar millores a cinc deixalleries als municipis d'Alcoletge, Alguaire, Almacelles, Corbins i Torrefarrera.
Les deixalleries són els centres de recepció selectiva de productes per a la reutilització i de residus municipals per a tractaments posteriors: la preparació per a la reutilització, la valorització i la disposició final.
Aquestes instal·lacions estan orientades a residus especials en petites quantitats –com pintures, dissolvents, o bateries–, residus voluminosos –com mobles o electrodomèstics–, vegetals i runes, per assolir nivells més alts de recollida selectiva.
A Catalunya hi ha unes 480 deixalleries.
Per consultar els beneficiaris dels ajuts i els imports atorgats, vegeu l'annex.
Aquesta tarda ha tingut lloc a Les (Val d'Aran) la presentació del projecte arquitectònic de la Casa deth Haro, l'edifici patrimonial que serà la seu del futur centre d'interpretació de les Festes deth Haro, incloses en les Festes del Foc del Solstici d'Estiu als Pirineus, reconegudes i inscrites en la Llista Representativa del Patrimoni Cultural Immaterial de la UNESCO el mes de desembre de 2015.
El projecte està impulsat pel Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya, el Conselh Generau d'Aran, l'Ajuntament de Les i l'INCASÒL, i compta amb un finançament de 295.976 euros a càrrec del Departament de Cultura
Les obres tindran una durada aproximada de vuit mesos i seran dirigides per l'empresa Ola-Architects SLP, autors del projecte.
Es preveu la rehabilitació de l'edifici existent, de principis del segle XX i que fins al 2010 va ser la seu de la biblioteca municipal, i la seva ampliació amb nous volums arquitectònics que correspondran al vestíbul d'entrada i als serveis del futur equipament.
La presentació ha anat càrrec de la directora general de Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya, Elsa Ibar; de l'alcalde de Les, Andreu Corts, i del director de projectes de l'INCASÒL, Ferran Casanovas, i ha comptat amb l'assistència de la conselhèra de Cultura e Lengua del Conselh Generau d'Aran, Maria Vergés, i del director dels Serveis Territorials a Lleida del Departament de Cultura, Miquel Àngel Cullerés.
Amb la creació del centre d'interpretació de les Festes deth Haro, les institucions implicades contribueixen a la posada en valor d'aquest patrimoni cultural, de valor excepcional i únic al món.
També s'hi inclou en aquesta modalitat de celebració les festes de foc que se celebren a Bagà i Sant Julià de Cerdanyola, a l'Alt Berguedà, durant el solstici d'hivern.
El gener de 2020 es va fer una troballa molt important que ens aproxima a l'origen històric d'aquesta celebració, ara per ara desconegut.
En un pergamí que recull una sentència de delimitació dels termes de la Seu d'Urgell, Alàs, Cerc i Torres d'Alàs, es fa referència a l'espai de la serra on cada poble podia fer "fars i falles".
El document en qüestió està datat el 5 de febrer de 1543, i constitueix la notícia més antiga de què disposem fins ara de la celebració d'aquesta festa.
Les falles dels Pirineus són en l'actualitat un dels màxims exponents del patrimoni cultural de la serralada pirinenca i constitueix, per tant, un element cultural que aplega pobles i valls d'aquesta extensa àrea en una gran celebració de caràcter transfronterer.
Seixanta-tres pobles fallaires d'Andorra, Aragó, Catalunya i França que celebren anualment aquesta important tradició van elaborar una candidatura única, encapçalada per Andorra, la qual va ser reconeguda pel seu gran valor patrimonial i inscrita en la Llista Representativa del Patrimoni Cultural Immaterial de la UNESCO.
La Comissió territorial d'urbanisme de l'Alt Pirineu, presidida pel secretari de l'Agenda Urbana i Territori, Agustí Serra, ha aprovat definitivament el projecte de construcció d'un nou aparcament i la formació d'una nova pista d'esquí a l'estació de Port Ainé, impulsat per Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya (FGC).
Així, el nou aparcament, de 326 places, se situarà a la cota 2.000 de l'estació i tindrà dues plataformes, una superior i una altra inferior, que ocuparan una superfície total de 8.726 m 2.
L'accés a l'aparcament es durà a terme a través d'un nou vial, que començarà a la carretera, resseguirà la pista que va a la Torreta d'Orri i finalitzarà a l'extrem oest de la plataforma projectada.
El vial tindrà una longitud de 300 metres i una amplada de 5 metres.
Els vianants accediran a l'aparcament mitjançant unes escales existents, també a l'oest de la plataforma.
Alhora, es contempla la formació d'una nova pista d'esquí de 150 metres de longitud i 10 metres d'amplada, que descongestionarà les existents que porten fins el remuntador.
Actualment, l'estació d'esquí disposa de tres aparcaments: un a la zona de Sant Miquel i dos a la zona de Port Ainé.
Tots se situen en esplanades vora la carretera i amb accés a peu als principals remuntadors.
No obstant, la seva capacitat es veu superada els dies de màxima afluència.
Tot i que s'ha ampliat el voral del tram final de la carretera per permetre estacionar més vehicles, l'espai continua sent insuficient i els usuaris es veuen obligats a aparcar desordenadament al llarg de la carretera.
La construcció del nou aparcament permetrà alleujar aquesta situació.
Ampliació del Museu diocesà d'Urgell
D'altra banda, la Comissió també ha aprovat una modificació del planejament de la Seu d'Urgell per permetre la reforma i ampliació del Museu diocesà d'Urgell, situat al nucli antic del municipi i al conjunt catedralici, declarat Bé Cultural d'Interès Nacional (BCIN).
Així, es qualifiquen d'equipaments l'edifici Cal Roger, adquirit pel Bisbat d'Urgell per ampliar les instal·lacions, i el jardí situat a l'accés a l'espai de reserva actual del Museu, on se situarà l'accés principal al nou recinte.
Amb la proposta aprovada es podrà reformar el museu actual corregint desnivells, millorant els espais i ampliant la connexió entre el Deganat i l'església de la Pietat, reubicant els usos i generant nous espais expositius.
A més, el nou equipament museístic estarà format per l'edifici del carrer dels Canonges i una nova construcció, ubicada a l'espai de l'actual reserva del museu i al jardí de la seva zona d'accés.
Finalment, s'habilitarà una aula didàctica a l'espai que es va enderrocar entre l'església de Sant Miquel i la sala capitular, amb accés independent a l'exterior.
El projecte s'ha aprovat definitivament però es condiciona la seva entrada en vigor a la presentació d'un text refós amb algunes prescripcions tècniques.
D'altra banda, la Comissió d'urbanisme també ha emès un primer informe sobre el Pla d'ordenació urbanística municipal (POUM) de Bellver de Cerdanya, que ara podrà continuar la seva tramitació.
El secretari d'Empresa i Competitivitat, Joaquim Ferrer, s'ha compromès a analitzar en profunditat els problemes en el subministrament elèctric que denuncien els responsables municipals de part de la demarcació de Lleida per tal de buscar-hi solució.
En una reunió celebrada avui a Lleida amb els presidents de vuit consells comarcals i representants d'Endesa, Ferrer ha demanat a ambdues parts que facilitin més informació, de manera que des del departament d'Empresa i Coneixement es puguin dissenyar les mesures necessàries per fer un diagnòstic de la situació i actuar en conseqüència.
La trobada ha servit perquè els representants municipals concretessin les seves queixes sobre la qualitat del subministrament elèctric, tant pel que fa a la seva forma com a l'abast territorial.
Per la seva banda, Endesa ha refermat el seu compromís amb la demarcació de Lleida i s'ha mostrat oberta a escoltar les reivindicacions i atendre les problemàtiques específiques que s'hagin pogut detectar.
Ferrer ha demanat a totes les parts que aportin tota la documentació possible, i ha assegurat que s'informarà puntualment de tots els passos que es facin a partir d'ara.
La Generalitat ja ha posat en marxa anteriorment programes específics per millorar el subministrament elèctric en àrees concretes de la demarcació de Lleida, com ara la col·locació d'enregistradors en diferents punts de la xarxa per mesurar la qualitat del corrent o l'obligació d'augmentar un 50% la inversió prevista per la distribuïdora a la demarcació.
En aquest sentit, Ferrer s'ha mostrat disposat a tornar engegar, quan sigui necessari i a petició dels alcaldes, noves mesures per garantir que la qualitat del subministrament elèctric de les comarques de Lleida s'adequa a les demandes del seu teixit econòmic i social.
En la reunió hi han pres part Carles Isus, president del consell comarcal del Pallars Sobirà; Miquel Sala, president del consell comarcal de l'Alt Urgell; Francesc Lluch, president del consell comarcal de la Segarra; Miquel Plensa, president del consell comarcal de la Noguera; Gerard Balcells, president del consell comarcal de l'Urgell; Jaume Setó, president del consell comarcal de les Garrigues; i David Masot, president del consell comarcal del Segrià, així com el primer tinent d'alcalde de l'Ajuntament de Lleida, Toni Postius.
També hi han participat el director general d'Energia, Seguretat Industrial i Seguretat Minera, Pere Palacín; el director dels Serveis Territorials d'Empresa i Coneixement a Lleida, Ramon Alturo, i la directora general d'Endesa a Catalunya, Isabel Buesa.
El Departament de Territori i Sostenibilitat està treballant en la reparació del tram de la C-13 a Llavorsí afectat per una esllavissada, amb un pressupost d'1,3 MEUR.
Aquestes tasques inclouen el sanejament i el reforç de l'estabilitat i de la protecció del talús on es va produir la incidència.
En aquest àmbit, la circulació està restringida a un carril de circulació i es dona pas alternatiu als vehicles per l'altre carril.
A partir de dilluns vinent, 24 de febrer i fins al 6 de març, els treballs comportaran noves afectacions; concretament, requeriran tallar intermitentment la carretera en els dos sentits de la circulació, els dies laborables.
Els treballs es desenvoluparan entre les 8,30h i les 14,30h i les 15,30h i les 18,30h.
En aquests intervals, cada hora es donarà pas als vehicles durant 15 minuts (a les 9,30h, 10,30h, 11,30h, successivament).
Un cop conclosa aquesta fase dels treballs, les obres prosseguiran i es preveu que finalitzin el maig vinent.
Fins al final de l'obra, les afectacions seran més puntuals i de menor entitat.
El Govern ha ratificat la Resolució de 17 de febrer de 2020 per la qual es declara d'emergència les actuacions de restauració dels danys causats per la tempesta 'Gloria' sobre els boscos i les infraestructures forestals a Catalunya, per un import màxim estimat de 500.000 euros.
Aquest import es destinarà a realitzar les obertures de camins principals i de prevenció d'incendis que han quedat tallats per la caiguda d'arbres, així com les obres urgents en les infraestructures viàries danyades per tal de restablir el trànsit, i els treballs necessaris per reparar els danys que hagin patit altres infraestructures de prevenció d'incendis com ara punts d'aigua, franges, i zones de baixa càrrega.
Val a dir que aquesta partida forma part dels fons de contingència habilitats pel Govern per fer front als danys ocasionats pel temporal 'Gloria'.
El Govern ha aprovat la creació de la Comissió Interdepartamental del Programa per a la preparació de la candidatura als Jocs Olímpics i Paralímpics d'Hivern Pirineus-Barcelona, que tindrà la finalitat de fer el seguiment i l'avaluació dels resultats del Programa -creat el març de l'any passat- en coordinació amb el director d'aquest, figura que recau en el secretari general de l'Esport i de l'Activitat Física, Gerard Figueras.
La Comissió també coordinarà les diferents actuacions del programa que executin els departaments i delegacions territorials intervinents en cada cas, i proposarà la composició de l'equip de treball de l'Oficina Tècnica.
Aquesta Comissió s'integra en la Secretaria General de l'Esport i de l'Activitat Física del Departament de la Presidència.
Així mateix, proposarà al Govern de la Generalitat, mitjançant la persona titular del Departament de la Presidència, l'aprovació de la presentació de la candidatura als Jocs Olímpics i Paralímpics d'Hivern Pirineus-Barcelona.
Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya, i el Consell Català de l'Esport donen el suport tècnic i administratiu necessari a la Comissió Interdepartamental per al desenvolupament de les seves funcions.
D'altra banda, la Comissió Interdepartamental del Programa tindrà com a president el secretari general de l'Esport i de l'Activitat Física, Gerard Figueras, la vicepresidència recaurà en la persona titular de la Secretaria General del Departament de la Presidència, les vocalies seran exercides pels titulars de les secretaries generals dels departaments del Govern implicats, i la secretaria correspondrà a una persona designada per la presidència de Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya.
Finalment, Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya podrà contractar els professionals externs al sector públic de la Generalitat de Catalunya que siguin necessaris per tal de desenvolupar aquelles tasques relacionades amb el Programa, en els termes establerts pel punt 10 de l'Acord GOV/34/2019, de 5 de març.
A l'Oficina Tècnica del Programa, que actua sota la coordinació de Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya li correspondrà la justificació de la contractació d'aquests professionals.
El Govern lidera des del 2017 la Taula de treball permanent dels Jocs d'Hivern del 2030, formada per representants d'institucions públiques i privades.
La Taula compta amb la presència de les principals institucions públiques, esportives i empresarials d'àmbit català, sota el lideratge de la Generalitat de Catalunya, amb l'objectiu de preparar una candidatura de país.
Aquest matí el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya ha publicat la resolució SLT/2397/2020 per la qual s'adopten mesures especials en matèria de salut pública per a la contenció del brot epidèmic de la pandèmia de Covid-19 als municipis de Vic i de Manlleu.
Aquesta resolució emana de l'acord del Procicat en una reunió d'ahir dimecres, 30 de setembre, a la qual va participar la delegada del Govern a la Catalunya Central, Alba Camps.
La resolució estableix la recomanació que la població romangui en el seu domicili i que es limiti la circulació per les vies d'ús públic, respectant les mesures de protecció individual i col·lectiva establertes per les autoritats competents.
Alhora, recorda a les persones titulars de centres de treball, públics i privats que són responsables d'adoptar diverses mesures d'higiene i desinfecció o de posar a disposició de les persones treballadores elements i material desinfectant i protector, entre altres aspectes.
En el marc d'una roda de premsa celebrada avui amb la delegada Camps, l'alcaldessa de Vic, Anna Erra, l'alcalde de Manlleu, Àlex Garrido, i la gerent en funcions de la Regió Sanitària Catalunya Central, Teresa Sabater, s'ha informat de les mesures adoptades pel Procicat i s'ha demanat a la població vigatana i manlleuenca que les respecti.
Alba Camps, a la seva intervenció, ha destacat la importància de seguir les recomanacions del Procicat per tal d'aconseguir abaixar la corba d'incidència de la pandèmia.
En aquest sentit, Camps ha volgut posar de relleu " la gran tasca que, tant des dels departaments implicats de la Generalitat com des de les administracions locals, s'està duent a terme amb vocació de donar resposta a l'emergència sanitària ".
La delegada ha traslladat el contingut de les mesures adoptades i publicades avui, alhora que ha emplaçat el conjunt de la ciutadania a " ser conscients de la responsabilitat que tenim totes en frenar la corba i, finalment, erradicar la pandèmia ".
Anna Erra ha destacat que " tenim una oportunitat per doblegar el virus i frenar la pandèmia.
Ens cal la màxima corresponsabilitat i suport de la ciutadania per aturar aquest semàfor vermell ".
Àlex Garrido ha declarat que " de manera corresponsable i coordinada hem d'encarar la necessitat de garantir el compliment de les mesures preventives i el compliment dels confinaments ".
Finalment, Teresa Sabater ha exposat les dades epidemiològiques actuals a la Catalunya Central i, més concretament, de Manlleu, on les darrers setmanes han augmentat les taxes d'incidència, i Vic, on s'han mantingut en nivell alt tot i que estabilitzades.
La gerent en funcions ha informat que " la taxa de reproducció de l'epidèmia és de 1,32 a Manlleu i de 1,46 a Vic, mentre que a la totalitat de la Catalunya Central és lleugerament per sota d'1 ".
Cal recordar que a finals d'agost es va fer un cribratge massiu al sector de Vic-Sud, barri del Remei de Vic i, la passada setmana, a Manlleu, tant per a la ciutadania en general com per a la comunitat educativa de l'escola Puig-Agut.
Les mesures del Procicat tindran vigència durant 15 dies.