projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Les persones que es troben temporalment a l'estranger entre el dia 2 d'abril i el 26 de maig i vulguin votar ho han de sol·licitar prèviament.
Per exercir el dret de vot, cal estar inscrit en el Registre de matrícula consular com a no resident.
Aquesta inscripció s'ha de fer presencialment en les oficines o en les seccions consulars de les ambaixades.
Es pot realitzar en el mateix moment en què se sol·licita el vot.
Els electors o electores que es troben inscrits al cens d'electors residents-absents que viuen a l'estranger (CERA) no poden votar a les eleccions al Consell General d'Aran.
La documentació per sol·licitar el dret de vot es pot trobar:
Aquesta documentació, degudament emplenada, s'ha de lliurar personalment, presentant el DNI o passaport espanyol, entre el 2 i el 27 d'abril a les oficines consulars o seccions consulars de les ambaixades.
Es fa una única sol·licitud per a tots els processos electorals que se celebren el 26 de maig: eleccions al Parlament Europeu, eleccions municipals i eleccions al Consell General d'Aran.
En el mateix moment de tramitar la sol·licitud de vot, també es pot tramitar la inscripció en el Registre de matrícula consular com a no resident.
El termini per demanar la sol·licitud de vot finalitza el 27 d'abril de 2019.
L'Oficina del Cens Electoral envia per correu certificat i urgent la documentació per votar a l'adreça que s'hagi indicat en la sol·licitud.
No és necessari que l'adreça sigui de la mateixa demarcació consular a on es fa la sol·licitud, pot ser d'una demarcació consular diferent.
L'Oficina del Cens Electoral ha de fer l'enviament, en tot cas, no més tard del dia 6 de maig (en cas que hi hagi recurs a la presentació de candidatures, el termini s'amplia fins el 14 de maig).
A aquest termini cal afegir el temps que tardi el correu a arribar al domicili de l'elector o electora a l'estranger.
La documentació enviada inclou:
En el cas de les eleccions al Parlament Europeu i al Consell General d'Aran, s'introdueix la papereta en el sobre de votació i es tanca.
En el cas de les eleccions municipals, s'ha d'escriure el nom de la formació política que es vulgui votar en la papereta i s'introdueix la papereta en el sobre de votació.
Si es vol votar en blanc, s'ha de tancar el sobre sense incloure cap papereta.
A continuació, s'ha d'introduir en el sobre adreçat al presidento presidenta de la mesa electoral que correspon:
El termini per enviar aquesta documentació per correu certificat a la mesa electoral finalitza el 22 de maig de 2019.
Per tal que aquests vots siguin vàlids, ha de constar clarament en el sobre un mata-segells o qualsevol altra inscripció oficial d'una Oficina de Correus de l'estat corresponent que certifiqui que l'enviament s'ha fet dins del termini previst.
Les persones amb alguna discapacitat poden ajudar-se d'una altra persona que els acompanyi quan vagin a votar o d'algun mitjà material per traslladar els sobres electorals als membres de la mesa.
En el cas que algun membre de la mesa, o algun dels interventors o interventores o apoderats o apoderades adscrits a la mesa, consideri que el vot no s'ha exercit de forma conscient, lliure i voluntària, ho pot fer constar a l'acta de sessió, però no s'impedirà el vot.
En l'acta, el votant s'haurà d'identificar només amb el DNI o document identificatiu que aporti.
En el cas que un votant no pugui desplaçar-se a una Oficina de Correus per fer la sol·licitud de vot per correu per causa de malaltia o discapacitat (que ha d'estar acreditada mitjançant un certificat mèdic oficial i gratuït), pot fer la sol·licitud una altra persona, autoritzada notarialment o consularment mitjançant un document que s'ha d'estendre individualment per a l'elector o electora.
El servei de notaria és totalment gratuït, inclòs el desplaçament a la residència del votant (contacteu amb el Col·legi de Notaris de Catalunya, telèfon 933 174 800).
Posteriorment, se seguirà el mateix procediment que per al vot per correu ordinari:
- El certificat d'inscripció en el cens.
- Una papereta de votació de cadascuna de les candidatures que es presenten a les eleccions convocades.
- El sobre o sobres de votació.
- Un sobre adreçat al president/a de la mesa en la qual us correspon votar.
- Un full explicatiu del procediment que s'ha de seguir.
El procediment de votació per al personal dels vaixells de la marina mercant o flota pesquera d'altura, abanderats a l'Estat espanyol, que hagin de romandre embarcats durant el procés electoral i que durant l'esmentat període toqui ports en el territori estatal consisteix en un vot per correu amb les especificitats següents:
- Nom del vaixell en què estigui embarcat.
- Port/s en què tingui prevista l'arribada el vaixell, amb indicació de les dates concretes en què s'hagi de produir.
En el cas que es pugui rebre la documentació electoral per mitjà d'un altre vaixell, s'haurà d'indicar l'armador, consignatari o vaixell on s'hagi d'enviar.
El procediment de votació per al personal embarcat en vaixells de l'armada, o que, en pertànyer a unitats militars terrestres o aèries, es trobi destacat fora del territori de l'Estat espanyol i que participi o cooperi, amb les forces de països aliats i organitzacions internacionals, en missions d'assistència humanitària o manteniment de la pau internacional és el vot per correu amb les especificitats següents:
Per a cada sol·licitant es farà constar:
Les persones internes en centres penitenciaris que no estiguin privades del dret de sufragi poden votar per correu.
En tots els centres s'exposaran, davant de la població interna, les normes electorals que regulen el vot per correu i s'organitzaran sessions informatives.
El procediment que han de seguir és el següent:
L'Administració electoral vetlla per la transparència i l'objectivitat del procés electoral, així com per garantir el principi d'igualtat.
Està formada per les juntes electorals (central, provincial i de zona) i les meses electorals.
A les eleccions al Consell General d'Aran intervenen les següents juntes electorals:
La Junta Electoral Central (JEC) és l ́òrgan permanent que actua com a àrbitre i moderador de tot el procés electoral.
Entre les funcions que té assignades, destaquen les següents:
La Junta Electoral Provincial (JEP) de Lleida té les competències següents:
La Junta Electoral de Zona (JEZ) de Vielha i Mijaran té les competències següents:
La mesa electoral és el lloc on s'emet el vot, es controla el desenvolupament de la votació i es du a terme el recompte i l'escrutini provisional.
Està formada per tres ciutadans, un president o presidenta i dos vocals, majors d'edat i menors de setanta anys, i que saben llegir i escriure.
S'elegeixen per sorteig entre les persones censades en la mesa.
Les meses electorals es constitueixen el dia de les eleccions, a les 8.00 hores del matí.
El president, els dos vocals i els suplents respectius es reuneixen al col·legi electoral corresponent a cada mesa per constituir la mesa electoral.
Hi ha una mesa electoral comuna a tots els processos electorals que se celebren el 26 de maig: eleccions al Parlament Europeu, eleccions municipals i eleccions al Consell General d'Aran.
La votació s'inicia a les 09.00 hores i continua sense interrupció fins a les 20.00 hores.
Tot i això, si després que el president o presidenta anunciï el final de la votació a les 20.00 hores hi ha votants en el local electoral o en l'accés al local que no han votat encara, el president o presidenta permetrà que votin.
Els votants han d'acostar-se a la mesa un per un, després d'haver passat, si ho volen, per la cabina electoral.
Cada elector o electora ha de dir el seu nom i cognoms al presidento presidenta.
La identificació del votant davant la mesa es fa mitjançant un dels següents documents:
S'accepta la presentació d'aquests documents encara que estiguin caducats, però han de ser els originals.
Els vocals i els interventors o interventores han de comprovar que l'elector o electora figura en la llista del cens per a aquella mesa de votació.
L'elector o electora lliura de la seva pròpia mà al president o presidenta el sobre o els sobres de votació tancats.
El president o presidenta, sense ocultar el sobre o els sobres en cap moment, ha de dir el nom de l'elector o electora en veu alta, i, afegint " Vota", ha de retornar el sobre o els sobres a l'elector o electora per tal que l'introdueixi o els introdueixi a l'urna o les urnes corresponents.
Un membre de la mesa, i els interventors o interventores que ho desitgin, ha d'anotar el nom i cognoms de l'elector o electora en la llista numerada de votants
Els accessos al local han de romandre completament lliures i accessibles per a les persones que tenen dret a entrar-hi.
Només tenen dret a entrar en el col·legi electoral, a més dels electorso electores:
Qualsevol elector o electora que observi alguna irregularitat durant la votació pot manifestar-la a la mesa.
La seva protesta o reclamació s'ha de fer constar en l'acta de la sessió.
La documentació electoral es distribueix en tres sobres:
El president o presidenta a ha de lliurar els sobres número 1 i 2 en el Jutjat de Primera Instància o de Pau que correspongui a la circumscripció de la seva mesa.
Com a mínim un o una dels vocals ha de quedar-se en el local electoral fins que un empleat o empleada de Correus reculli el sobre número 3.
Acabada la votació, s'ha de procedir de manera immediata i sense interrupcions, a escrutar els vots.
L'escrutini només es pot suspendre per causa de força major.
El president o presidenta de la mesa obre l'urna i extreu un a un els sobres de l'urna, els obre i llegeix en veu alta la denominació de la candidatura votada.
El president o presidenta ha de mostrar cada papereta, un cop llegida, als vocals, interventors o interventores i apoderats o apoderades.
Els notaris o notàries, en l'exercici de les seves funcions, els candidats o candidates i els representants de les candidatures, si tenen dubtes sobre el contingut d'alguna papereta llegida pel president o presidenta de la mesa en l'escrutini, poden demanar que s'examini davant els membres de la mesa.
Primer s'ha de fer el recompte de les eleccions al Parlament Europeu, després de les eleccions municipals i finalment l'escrutini corresponent a les eleccions al Consell General d'Aran.
Acabat el recompte, el president o presidenta anuncia en veu alta el resultat, i especifica el nombre d'electors o electores censats, els de certificacions censals aportades, el nombres de paperetes nul·les, el de vots en blanc i el dels vots obtinguts per cada candidatura.
La mesa fa públics els resultats mitjançant l'acta d'escrutini i en donarà un còpia al representant de l'Administració i als representants de cada candidatura, als interventors o interventores, apoderats o apoderades i candidats o candidats que ho sol·licitin.
L'escrutini és públic, qualsevol persona pot presenciar l'escrutini dels vots de qualsevol mesa, sense veu ni vot.
Tot i això, si s'observa alguna irregularitat en l'escrutini, es pot manifestar a la mesa en concloure'l.
La protesta o reclamació s'ha de fer constar en l'acta de la sessió.
L'escrutini definitiu es fa el 29 de maig, i en el cas de les eleccions al Consell General d'Aran el realitza la Junta Provincial de Lleida.
És un acte únic, no es pot interrompre i ha de finalitzar no més tard de l'1 de juny.
La junta es reuneix amb els representants i apoderats o apoderades de les candidatures que es presentin.
El president o presidenta estén l'acta de constitució.
La sessió d'escrutini comença amb la lectura del secretari o secretària de les disposicions legals.
A continuació, comença l'obertura dels sobres (el sobre número 1 amb la documentació electoral corresponent a cada mesa) que els presidents o presidentes de cadascuna de les meses electorals van lliurar el dia de les eleccions en el jutjat.
El secretari o secretària de la junta ha de donar compte dels resums de votació de cada mesa.
Durant l'escrutini, la junta no pot anul·lar cap acta ni vot, s'ha de limitar a verificar el recompte i la suma dels vots de les meses segons les actes.
Només si hi ha un error material o de fet, la junta ha de procedir a la seva resolució.
Es representants generaus son es persones designades pes partits politics, federacions e coalicions que concurrissen as eleccions entà que les representen deuant dera Administracion Electorau.
Entre eth 3 d'abriu e eth 10 d'abriu de 2019, es formacions politiques hèn era designacion per escrit deuant dera Junta Electorau Centrau e era Junta Electorau Provinciau de Lhèida.
Entre eth 3 d'abriu e eth 12 d'abriu de 2019, es representants generaus nomenen eth representant des candidatures ena circonscripcion electorau deuant dera Junta Electorau Provinciau de Lhèida.
I a d'auer un rRepresentant de canidatura en cada ua des circonscripcions electoraus a on era formacion politica presente candidatures.
Es representants des candidatures s'an de personar deuant dera Junta Electorau de Zòna entà acceptar eth cargue abans dera presentacion dera candidatura.
En cas des agropacions d'electors, es promotors designen es representants des candidatures en madeish moment que presenten era candidatura deuant dera Junta Electorau de Zòna.
Es formacions politiques que presenten candidatura en mès d'un terçon an de designar, a mès, un administrador generau.
Entre eth 3 d'abriu e eth 8 d'abriu de 2019, es representants generaus des partits politics, federacions e coalicions designen per escrit, deuant dera Junta Electorau Centrau, un administrador generau.
Entre eth 17 d'abriu e eth 22 d'abriu de 2019, es representants designen per escrit deuant dera Junta Electorau Provinciau de Lhèida es administradors de candidatures.
En cas des agropacions d'electors, es promotors designen es administradors de candidatures enes dies que seguissen ar acte de presentacion dera candidatura.
Non pòden pas èster designadi administradors electoraus es condemnats per senténcia, encara que non sigue fèrma, per delictes de rebelion, de terrorisme, contra era Administracion publica o contra es institucions der Estat espa'nhòl quan era senténcia age establit era pena d'inabilitacion entar exercici deth dret de sufragi passiu o era d'inabilitacion absoluta o especiau o de suspension entà ocupacion o cargue public enes terminis que prevé era legislacion penau.
DOGC: Diari Oficial de la Generalitat de Catalonha
Orde INT/3817/2007, de 21 de deseme, a on se desvolòpe eth procediment de vòte accessible que facilite as persones damb andicapat visuau er exercici deth dret de sufragi, regulat en Reiau Decrèt 1612/2007, de 7 de deseme
Un cop feta l'assignació de llocs, la junta electoral provincial (JEP) convoca separadament els representants dels partits polítics, de les coalicions, de les federacions o de les agrupacions que han obtingut llocs en el consell comarcal, perquè designin les persones que han de ser proclamades membres entre els regidors i regidores dels municipis de la comarca i els seus suplents que han d'ocupar les vacants eventuals.
La convocatòria de la JEP es produirà del 17 al 21 de juny de 2019, en el cas que no s'hagi interposat recursos contra la proclamació de regidors o regidores electes o del 7 al 11 de juliol de 2019, en el cas que s'hagin interposat recursos.
Un cop designats els membres per part dels partits la JEP corresponent realitza la proclamació d'electes i lliura les corresponents credencials entre el 17 i el 22 de juny si no hi ha hagut recursos o entre el 7 i el 12 de juliol en cas de recursos.
Els consells comarcals es constitueixen en sessió pública el primer dia hàbil després que hagin transcorregut 15 dies naturals des de l'acte de proclamació dels membres electes.
Els presidents i els vocals de les meses, així com els suplents que siguin finalment designats com a membres titulars de la mesa, tenen dret a:
Aquests permisos, de caràcter no recuperable, els seran retribuïts per l'empresa un cop justificada l'actuació com a membre de mesa.
El justificant s'ha de sol·licitar a la junta electoral de zona (JEZ) que els correspongui.
També es pot obtenir a través de l'ajuntament corresponent.
Els càrrecs de president o de vocal de mesa són obligatoris i el seu incompliment està castigat per la llei amb pena de presó de 3 mesos a 1 any o multa de 6 a 24 mesos.
Aquelles persones designades com a membres d'una mesa electoral, ja sigui en qualitat de titulars o suplents, i que tinguin una causa justificada poden presentar al·legacions a la seva designació.
Des de la data de la notificació, els membres de mesa disposen d'un termini de 7 dies naturals per a presentar aquestes al·legacions davant la junta electoral de zona (JEZ) corresponent al seu municipi de residencia
Les causes legals que impedeixen l'acceptació del càrrec de vocal o president d'una mesa electoral (titular o suplent) són les següents:
A més, les persones designades poden al·legar altres causes, justificades documentalment, que la JEZ valorarà abans de resoldre les al·legacions.
La JEZ ha de resoldre les al·legacions en el termini de cinc dies i comunicar-ho a la persona interessada.
Un cop resoltes les al·legacions per la JEZ o bé desestimarà el motiu al·legat i notificarà definitivament el nomenament a la persona designada o bé admetrà l'al·legació, s'excusarà la persona del càrrec, se li notificarà i es designarà un altre membre de mesa, a qui s'emetrà la notificació corresponent.
Contra la decisió de la JEZ no es pot recórrer en via administrativa electoral.
Si la persona designada no pot presentar-se a les 08.00 hores del dia 26 de maig, per causa justificada, ha d'avisar al més aviat possible a la JEZ corresponent.
Si no hi ha causa justificada, el fet de no acudir a la mesa és un delicte sancionat amb pena de presó de 3 mesos a 1 any o multa de 6 a 24 mesos.
A les eleccions al Consell General d'Aran intervenen les següents juntes electorals:
La Junta Electoral Central (JEC): òrgan permanent que actua com a àrbitre i moderador de tot el procés electoral.
Entre les funcions que té assignades, destaquen les següents:
La Junta Electoral Provincial (JEP) de Lleida, amb les competències següents:
La Junta Electoral de Zona (JEZ) de Vielha i Mijaran, amb les competències següents:
L'organització territorial bàsica de Catalunya s'estructura en municipis i vegueries.
L'àmbit supramunicipal és constituït, en tot cas, per les comarques que es regulen en el Decret legislatiu 4/2003, de 4 de novembre, pel qual s'aprova el Text refós de la Llei de l'organització comarcal de Catalunya.
Els consells comarcals són els òrgans de govern i d'administració de les comarques.
Són òrgans d'elecció indirecta, és a dir, la seva composició es concretarà a partir dels resultats de les eleccions municipals que tindran lloc el proper dia 26 de maig.
El diumenge 10 de novembre se celebraran eleccions a les Corts Generals: Congrés de Diputats i Senat.
La convocatòria d'aquestes eleccions respon al supòsit previst a l'article 99.5 de la Constitució espanyola: " Si després d'haver transcorregut el termini de dos mesos a partir de la primera votació d'investidura, cap candidat hagués obtingut la confiança del Congrés, el rei dissoldrà totes dues Cambres i convocarà noves eleccions amb el referendament del president del Congrés."
El Congrés que va sorgir de les eleccions generals del passat 28 de abril va celebrar la primera sessió d'investidura el 23 de juliol.
Passats dos mesos des d'aquella data sense que el Congrés hagi atorgat confiança a cap candidat a la Presidència del Govern, el 24 de setembre es publica el decret de convocatòria de noves eleccions, que s'han de celebrar 47 dies després, el 10 de novembre.
La reducció de la durada del procés electoral a quaranta-set dies (en els altres supòsits són cinquanta-quatre dies) és fruit de la reforma de 2016 de la Llei orgànica 5/1985, de 19 de juny, del règim electoral general (LOREG), i es fa d'acord amb l'article 68.6 de la Constitució que permet que les eleccions a Corts Generals tinguin lloc en un interval d'entre 30 i 60 dies.
La finalitat de la reforma de la LOREG és simplificar procediments i reduir terminis, però deixa oberta la possibilitat a la Junta Electoral Central (JEC) de modificar-ne alguns aspectes per tal d'afavorir el dret al sufragi amb plenes garanties.
D'acord amb aquesta facultat i amb la voluntat d'aclarir i concretar les especificitats d'aquesta convocatòria electoral, la JEC aprova la Instrucció 9/2019, de 25 de setembre, d'aplicació a les eleccions al Congrés dels Diputats i al Senat de 10 de novembre de 2019, de la disposició addicional setena de la Llei orgànica 5/1985, de 19 de juny, del règim electoral general, en la seva redacció donada per la Llei orgànica 2/2016.
Destaquen les següents modificacions en relació amb el procediment electoral convencional:
El Congrés de Diputats té 350 escons i el Senat, 266 (dels quals 208 s'escullen per sufragi directe en aquestes eleccions i 58 els designen els parlaments autonòmics).
A Catalunya hi ha quatre circumscripcions electorals, i correspon escollir 48 diputats/diputades i 16 senadors /senadores:
A les eleccions al Congrés, es vota una formació política, i s'escull la papereta de la candidatura corresponent (o sense papereta si es vol votar en blanc).
A les eleccions al Senat, es vota la persona i es trien 3, 2 o 1 candidats o candidates (o cap candidat, si es vol votar en blanc) d'entre tots els candidats i candidates de les diferents formacions polítiques que figuren en una papereta única.
L'Institut Català d'Oncologia (ICO) és un centre públic i monogràfic sobre el càncer.
S'ocupa de la malaltia de manera integral ja que aplega, dins de la mateixa organització, la prevenció, l'assistència, la formació especialitzada i la recerca.
L'ICO és una empresa pública creada el 1995 pel Departament de Salut de la Generalitat de Catalunya, que comença a funcionar un any més tard a les instal·lacions de l'Hospital Duran i Reynals de l'Hospitalet de Llobregat.
Set anys després, el 2002, s'inaugura l'ICO Girona, a l'Hospital Doctor Josep Trueta, i l'any següent l'ICO Badalona, a l'Hospital Universitari Germans Trias i Pujol.
Actualment l'ICO és el centre oncològic de referència per a més del 40% de la població adulta de Catalunya.
La Direcció de Recerca aglutina tota la investigació que es fa a l?
ICO i és la responsable, entre d? altres, d? orientar adequadament totes les línies de recerca per obtenir resultats comuns i amb un enfocament translacional.Actualment l'ICO disposa de quatre programes de recerca: