projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
La sessió didàctica impartida per personal de l'Arxiu va tenir lloc el 19 de març
Un grup d'alumnes del curs "Activitats de Gestió Administrativa", organitzat per l'Acadèmia CEP - El Vendrell, van assistir a una sessió didàctica impartida pel personal de l'Arxiu Comarcal que es va desenvolupar en tres parts.
En primer lloc, es va fer una presentació virtual del sobre què és un arxiu i quines tasques s'hi porten a terme.
Després, va tenir lloc una xerrada sobre els arxius administratius: les característiques d'un arxiu administratiu, la manera de confeccionar els expedients administratius, la implantació dels quadres de classificació i l'aplicació de les taules d'avaluació documental.
Per acabar, els alumnes van visitar les instal·lacions de l'Arxiu Comarcal i van poder veure diferents tipologies documentals que s'hi conserven: capbreus, pergamins, fotografies, plànols, etc.
El 6 i 20 de març van tenir lloc, a la sala d'actes de l'Institut Andreu Nin, dues sessions didàctiques
Els alumnes de 4t d'ESO i 1n de batxillerat de l'Institut Andreu Nin han participat en unes jornades dedicades a fomentar els estudis d'història local.
Nati Castejón, directora de l'Arxiu Comarcal del Baix Penedès, s'ha traslladat al centre d'ensenyament secundari per explicar què és un arxiu, quines són les seves funcions, les diferents tipologies i els suports documentals que s'hi conserven.
L'activitat s'ha impartit a 115 alumnes.
La finalitat d'aquestes sessions és apropar els alumnes el coneixement dels documents, font primària imprescindible per portar a terme una investigació històrica.
El 24 d'abril va tenir lloc, a l'Escola Pau Casals del Vendrell, la presentació de l'exposició dedicada a la sardana
El 24 d'abril es va presentar a l'Escola Pau Casals del Vendrell l'exposició "La sardana al Vendrell: dels orígens a la difusió internacional d'un símbol.
65è aniversari dels Dansaires del Penedès", organitzada per l'Arxiu Comarcal del Baix Penedès i els Dansaires del Penedès, amb la col·laboració del Consell Comarcal del Baix Penedès i l'Ajuntament del Vendrell.
Aquesta exposició es va exhibir en el marc de la II Primavera Cultural que el centre educatiu va organitzar per la diada de Sant Jordi.
A més, durant el curs l'Escola Pau Casals ha treballat un projecte sobre la sardana i els alumnes de 4t de primària han rebut classes per aprendre a ballar-ne per part dels Dansaires del Penedès.
La directora de l'Arxiu Comarcal del Baix Penedès, Nati Castejón, va fer quatre visites guiades als alumnes de 3r a 6è de primària, amb l'objectiu d'apropar, a gairebé 300 alumnes, la història de la sardana a la vila del Vendrell, conèixer els personatges que hi van participar i il·lustrar la trajectòria dels Dansaires del Penedès, destacant la seva tasca de projecció internacional de la sardana com a símbol de Catalunya.
Targeta postal de Benvingut Socias adreçada a la seva esposa Blanca Bonastre després de visitar el Capitoli.
Washington, 28 de març de 1910.
El 14 de novembre va tenir lloc, a la seu de l'Arxiu Comarcal del Baix Penedès, l'acte de signatura del contracte de cessió en comodat de documentació de Benvingut Socias Mercadé (1877-1952) a la Generalitat de Catalunya per ser dipositada a l'Arxiu Comarcal del Baix Penedès, per part de Ferran Romeu Castellví i Joan Sans Freixas, president del Consell Comarcal del Baix Penedès, amb la presència de Nativitat Castejón, directora de l'Arxiu Comarcal.
Els documents, objecte de la cessió, s'incorporaran al fons documental del músic vendrellenc, reconegut concertista, organista, compositor i professor, que és dipositat a l'Arxiu Comarcal del Baix Penedès.
El fons documental està integrat per 318 targetes postals escrites (1901-1945), 99 targetes postals, 76 fotografies i 6 necrològiques (1944/1977), del qual el senyor Romeu cedeix la seva reproducció digital.
Aquesta documentació personal ens permet conèixer les seves amistats com els membres de la família Serra Buixó i els artistes amb qui s'escrivia com el baríton txec Bogea Oumiroff, el violinista francès André Mangeot, els músics Joan Lamote de Grignon, Pau Casals i Guilhermina Suggia.
Aquestes targetes postals emeses i rebudes són el testimoni de les seves estades a París, Londres i Nova York.
Pel que fa a les fotografies, cal destacar retrats del músic, dels seus alumnes, imatges de la finca la Plana on el matrimoni Socias, que n'era usufructuari, hi va viure fins a la seva mort i de diversos indrets d'Anglaterra com Londres i Windsor.
En record dels 150 anys de l'arribada de l'orde terciària de carmelites descalços a la vila del Vendrell
L'edifici quan era fàbrica de gèneres de punt.
Josep Aleu Massanet, a la dreta, el seu soci, Josep Terradas Maset, i el seu cosí, Isidre Palau Badia, 1901-1902.
Alumnes del col·legi, dècada dels anys vint del segle XX.
Amb aquestes fotografies volem recordar els 150 anys de l'arribada dels germans i les germanes carmelites al Vendrell (1868-1869), pertanyents a l'orde terciària de carmelites descalços, fundada pel pare Francesc Palau Quer.
La seva tasca es va centrar en la beneficència, la sanitat i l'ensenyament.
L'activitat docent de les germanes, de bell antuvi adreçada només a nenes, la van iniciar a l'antic Hospital de la vila, ubicat al carrer de Mar.
En una sala de maternitat de l'hospital hi acollien caritativament nenes per tal d'ajudar les mares que treballaven fora de casa i no tenien a qui deixar les criatures.
Aquesta tasca la van continuar el 1880 al nou edifici de l'Hospital Asil del Santíssim Salvador.
Aleshores, el col·legi es va anomenar Nuestra Señora del Carmen.
Des d'aquí es van traslladar entre 1902 i 1907 al carrer del Carreró.
Posteriorment, el 1914 es van instal·lar, de lloguer, en un edifici que havia estat el Colegio de Vendrell, a la cruïlla de la carretera de Valls i la de Santa Oliva; el 1927 la congregació el va comprar.
Els terrenys on es trobava el Colegio de Vendrell era un espai amb molta història.
El 1874 s'hi va construir una de les tres torres de defensa de la vila durant la tercera guerra carlista; aquesta fortificació va perdurar fins al 1881, quan fou enderrocada a instàncies de Josep Maria Àlvarez Fuster que, com a president de la Sociedad Anónima Colegio de Vendrell, va adquirir la finca, propietat del vilafranquí Frederic Macià Miret, per construir-hi un col·legi privat de nens.
L'edifici, obra de l'arquitecte tarragoní Ramon Salas Ricomà, fou inaugurat el 16 d'octubre de 1882.
El col·legi va persistir fins al 1891.
Transcorreguts dos anys, Frederic Macià va recuperar la propietat de la finca.
Després de romandre uns anys en desús, el 1901 l'empresari tarragoní Josep Aleu Massanet va llogar l'edifici per instal·lar-hi una fàbrica de gèneres de punt, la qual va estar en funcionament fins al 1910.
Quatre anys després, les germanes es van traslladar a aquest edifici i el van adaptar per a l'activitat docent.
Tanmateix, entre 1937 i 1939, amb motiu de la guerra civil espanyola, fou confiscat i adaptat com a hospital militar de sang de segona línia.
Malgrat tots els trasllats, des de la seva fundació el col·legi sempre mantingué el mateix nom, Nuestra Señora del Carmen, fins al 1943.
Ara bé, entre 1943 i 1983 es va dir Sagrado Corazón de Jesús, i des de 1984, quan es va introduir l'ensenyament mixt, fins a l'actualitat, Sagrat Cor.
Al llarg d'aquests anys, la comunitat carmelita del Vendrell sempre s'ha mantingut fidel a les seves arrels i la seva història, i n'ha donat mostres en la seva implicació en els esdeveniments de la vila.
Sala Sebastià Bosom de l'Arxiu Comarcal de la Cerdanya
En ple període estiuenc, l'Arxiu Comarcal de la Cerdanya en col·laboració amb el Grup de Recerca de Cerdanya, es plauen en oferir una conferència que ens remet als orígens de l'estiueig de muntanya a Catalunya.
Els professors Joaquim M. Puigvert (Universitat de Girona) i Narcís Figueres (Universitat Oberta de Catalunya) ens oferiran una caracterització de "l'estiueig clàssic", de llarga durada, practicat per les classes acomodades abans d'iniciar-se la progressiva generalització de les vacances pagades i del model actual.
Puigvert i Figueras s'aproximaran a aquest "estiueig clàssic" des de la perspectiva de la història social i cultural, però també literària.
La conferència incidirà en el cas de la Cerdanya, en tant que un dels paradigmes més destacats del turisme estival de muntanya.
La conferència sorgeix del treball Balnearios, veraneo, literatura coordinat per Joaquim M. Puigvert i Narcís Figueras, editat l'any 2018 per Marcial Pons que a través de diferents articles ofereix una visió panoràmica del termalisme i l'estiueig a Espanya entre els segles XIX i XX.
La conferència tindrà lloc el dia 8 d'agost a les 19 h a la sala Sebastià Bosom de l'Arxiu Comarcal de la Cerdanya.
La revista 'ERA' 3 està dedicada a la memòria d'Oriol Mercadal Fernàndez, arqueòleg i director del Museu Cerdà de Puigcerdà.
El tercer número d' ERA, revista cerdana de recerca és editada conjuntament el Grup de Recerca de Cerdanya, l'Arxiu Comarcal de la Cerdanya i l'Editorial Salòria.
Recull les comunicacions i ponències presentades a les III Jornades d'Estudis Comarcals – Memorial Oriol Mercadal que van tenir lloc els dies 17 i 18 de novembre de 2018 al Museu Cerdà de Puigcerdà.
Aquest tercer número de la revista és molt singular perquè està dedicat a la memòria del nostre amic i company Oriol Mercadal i Fernández, arqueòleg i director del Museu Cerdà, traspassat el 15 de desembre del 2017.
L'homenatge que molts investigadors van voler fer a la seva figura és el motiu pel qual l'ERA 3 té més de 400 pàgines i duplica el nombre d'articles publicats en els números anteriors amb un total de 30 articles.
Com és habitual les temàtiques comprenen tots els àmbits del coneixement que són objecte de recerca a la nostra comarca.
Hi predomina l'arqueologia i la història, però també s'hi inclouen interessants aportacions sobre el nostre patrimoni documental i arquitectònic.
Tanquen el llibre els articles dedicats a l'estudi del patrimoni natural.
La revista ERA es reivindica com el punt de trobada entre els investigadors de tots els àmbits, tant professionals com amateurs, que poden aportar coneixement sobre la Cerdanya i totes aquelles persones que tenen ganes de saber més coses del territori en què viuen o que visiten habitualment.
Tant el Grup de Recerca de Cerdanya com l'Arxiu Comarcal de la Cerdanya treballem intensament i amb molta satisfacció al comprovar que efectivament existeix un gruix important d'investigadors que fan recerca sobre la Cerdanya i un públic interessat pels coneixements nous que aquests generen.
El proper divendres 15 de novembre a les 20 h. a la sala Sebastià Bosom de l'Arxiu Comarcal de la Cerdanya en farem la presentació amb la presència de l'alcalde de Puigcerdà, Sr.
De què parlem quan parlem de despoblats?
L'arqueòloga i tècnica de cultura del Consell Comarcal de la Cerdanya, Sara Aliaga, ens ho explica aquest divendres al Cicle 'Explica'm una història'.
Al llarg de la història la Cerdanya ha tingut molts més nuclis habitats dels que avui coneixem.
Alguns eren parròquies amb tots els ets i uts, d'altres petits nuclis habitats.
Al llarg dels anys l'Oriol Mercadal i la Sara Aliaga han recopilat les evidències dels pobles desapareguts localitzades a la documentació i han intentat localitzar-los sobre el terreny.
La Sara Aliaga ens presenta aquest divendres una sistematització dels pobles abandonats de la Cerdanya basada en les evidències arqueològiques que en resten, l'estat de conservació i el seu possible moment d'abandonament.
Veurem casos com els de Canals o Ferreres habitats fins al segle XX, els de Pallarols o Vima en què la població ha desaparegut però n'ha restat un mas i el topònim fossilitzat o casos com els d'Ovella, Saltèguet o Vila-Vedra on no sabem amb precisió quan van desaparèixer.
L'acte s'obrirà amb la conferència "El saber en l'era de del Facebook" a càrrec de Vicenç Partal
Com cada any, des d'en fa 13, el proper dia 21 d'abril es farà la presentació del llibre "Treballs de recerca, dels alumnes de Batxillerat del Berguedà", que inclou el resum dels treballs més ben qualificats entre els que s'han realitzat, i la notícia de tots ells.
L'acte s'obrirà amb la conferència "El saber en l'era del Facebook" a càrrec de Vicenç Partal, periodista i director de VilaWeb.
Es farà a les 17:30 de la tarda al Pavelló de Suècia.
L'Arxiu col·labora en l'edició d'aquests treballs des del seu inici i a més conserva dins la sèrie "Treballs inèdits d'autors berguedans", els originals complets dels millors treballs realitzats, segons el criteri dels professors dels instituts, una sèrie que avui dia supera ja els 400 títols.
Lamentablement de Patum se n'ha deixat de fer força vegades al llarg de la història.
Entre molts altres documents en recull força testimonis el Dietari de Pau Anfruns (1844 - 1878) conservat a l'Arxiu Comarcal; n'és un exemple la cita del 1847, temps de molta misèria.
Queda clar que Corpus i Patum no són sinònims, la Patum es celebra els dies de Corpus.
En el passat els actes religiosos tenien molta rellevància ciutadana, la Patum sols era el moment de "bullícia".
Amb el temps la Patum s'ha anat eixamplant i la part religiosa s'ha aprimat.
Històricament els administradors ho eren de Corpus, per tant es feien càrrec de funcions religioses, processons, etc. i sobretot de les festes de barris que seguien.
La Patum, en la seva major part era sufragada per l'Ajuntament.
En cas de penúria, guerra o altres calamitats públiques el primer que se suprimia era la Patum i gairebé sempre es mantenien els oficis religiosos.
Per aquest motiu la llista d'administradors és més completa que les Patums efectivament realitzades.
El 1931 l'Ajuntament republicà va suprimir les festes de barris i els administradors, la Patum ja la pagava l'Ajuntament: no calien.
Els actes religiosos eren independents.
Amb el franquisme es reinstauraren els administradors, i se'n va fer el protocol el 1957.
El nou llibre d'administradors no s'obrí fins el 1993, per proposta de l'Arxiu, es decidí incorporar els caps de colla, i el costum de fer-los signar, a més d'acollir també notables il·lustracions patumaires.
Va ser un tema de sentit històric, entenent que la memòria col·lectiva és a l'arrel de la nostra identitat.
El ple de l'Ascensió d'enguany ha decidit no fer Patum per Corpus, per tant no s'han recollit signatures d'administradors i caps de colla al seu llibre, successor dels que d'una manera contínua van de 1619 a 1931, i que són conservats a l'Arxiu.
Deixarem constància al llibre nou del període tan especial que vivim, per a que en el futur ajudi a evocar aquesta època.
Encara potser hi serem a temps si finalment es decideix fer tandes de Patum a la tardor, tampoc seria el primer cop: va ser sonada la Patum del 1876, a l'acabament de la tercera carlinada, el desembre!, i n'hi ha altres a l'octubre i el novembre!.
Patum extraordinàries, com ho seria la d'enguany si fos per celebrar el final de la pandèmia.
El dietari de Pau Anfruns, els llibres d'administradors, i els programes de Patum són consultables a:
Dia/Setmana Internacional dels Arxius - FangArt 2020
La Setmana Internacional dels Arxius, que se celebra del 8 al 14 de juny, té com a objectiu conscienciar la ciutadania sobre la importància dels arxius i la necessitat de preservar-los i fer-los acessibles a tothom.
En aquesta edició, l'Arxiu Comarcal del Baix Penedès, amb la col·laboració de l'Ajuntament del Vendrell, hi participa amb l'edició de l'audiovisual titulat Descobrint Teresa Ollé Sanromà (Barcelona, 1932-2007), Titina, ceramista de la platja de Sant Salvador del Vendrell.
Es tracta de donar a conèixer la figura i l'obra de Teresa Ollé, fotògrafa i ceramista, coneguda com a Titina, filla de l'artista Antoni Ollé Pinell, que va establir el seu taller de cerámica a la casa que tenia a la platja de Sant Salvador.
Teresa Ollé va ser un referent al barri marítim del Vendrell i ara la recordem gràcies al seu fons documental que es troba dipositat a l'Arxiu Comarcal des del 2010, arran de la donació que Natàlia Elies Tremoleda, fillola de Titina, va fer a l'Ajuntament del Vendrell.
Aquest audiovisual també es presenta en el marc del FangArt 2020, Festival de Ceràmica del Vendrell que s'havia celebrat del 12 al 14 de juny a la platja de Sant Salvador.
L'audiovisual va acompanyat de l'obra Romança sense paraules per a piano [1895-1897], del compositor vendrellenc Benvigunt Socias Mercadé (1877-1952) i és interpretada per Jordi Joan Pascual Navarro.
Per veure l'audiovisual cliqueu aquí.
L'Arxiu Comarcal del Baix Penedès ha realitzat, el 25 de febrer, tres sessions didàctiques a alumnes de 6è de primària
L'Arxiu Comarcal del Baix Penedès, institució que vetlla per la conservació i la difusió del patrimoni documental de la comarca, ha realitzat una activitat pedagògica adreçada als alumnes de 6è de primària que ha consistit a explicar l'epidèmia de còlera de 1911 al Vendrell.
Aquestes sessions didàctiques s'han portat a terme, el 25 de febrer a l'Escola Pau Casals del Vendrell.
L'objectiu de l'activitat és donar a conèixer un esdeveniment històric local a partir de la recerca que ha fet l'Arxiu Comarcal de diverses fonts documentals.
Els alumnes han tingut l'oportunitat de conèixer com era el Vendrell de fa cent anys i què va succeir aquell estiu de 1911 a través de nombroses fotografies i documents de l'època.
Des d'ara podeu recuperar la xerrada de la Sara Aliaga a través del Canal YouTube de l'Arxiu Comarcal de la Cerdanya.
Sara Aliaga en un moment de la seva intervenció davant de la sala plena de gent.
El passat 7 de febrer de 2020, en el marc del V Cicle de xerrades 'Explica'm una història' que organitem anualment el Grup de Recerca de Cerdanya, el Consell Comarcal de la Cerdanya i l'Arxiu Comarcal, va tenir lloc la xerrada 'Els pobles abandonats de la Cerdanya' a càrrec de l'arqueòloga i tècnica de cultura del Consell Comarcal de la Cerdanya, Sara Aliaga.
Aliaga ens va presentar una sistematització dels pobles abandonats de la Cerdanya basada en les evidències arqueològiques que en resten, l'estat de conservació i el seu possible moment d'abandonament.
La xerrada va ser gravada i des d'ara es pot recuperar a través del Canal Youtube de l'Arxiu Comarcal de la Cerdanya.
Crida a la presentació de comunicacions
Les IV Jornades d'Estudis Comarcals de Cerdanya es celebraran el proper 14 de novembre de 2020 al Centre Cívic Escoles Velles de Bellver de Cerdanya.
El Grup de Recerca de Cerdanya i l'Arxiu Comarcal de la Cerdanya, organitzadors de l'acte, fem una crida a la presentació de comunicacions de qualsevol àmbit científic vinculat amb la Cerdanya.
Les propostes han de ser inèdites i han d'aportar nou coneixement referent a la comarca.
A l'enllaç de la dreta trobareu tota la informació referent a la participació a les IV JECC.
La xerrada va ser gravada en vídeo i des d'ara es pot recuperar al canal Youtube de l'ACCE.
Oriol Olesti en un moment de la seva intervenció.
El passat 14 de febrer de 2020, en el marc del V Cicle de xerrades 'Explica'm una història' que organitem anualment el Grup de Recerca de Cerdanya, el Consell Comarcal de la Cerdanya i l'Arxiu Comarcal, va tenir lloc la xerrada 'Hanníbal per les terres cerdanes, a la recerca del general cartaginès' a càrrec del professor Oriol Olesti de la Universitat de Barcelona.
Olesti va repassar el viatge que l'estiu de l'any 218 a.C. el general cartaginès Hanníbal va emprendre en la seva llegendària lluita contra Roma.
El pas dels Pirineus fou sens dubte un moment transcendental en aquesta gesta, poc valorat pels historiadors i mal conegut encara avui en dia.
Segons Olesti, les darreres recerques arqueològiques desenvolupades al Pirineu Oriental, i en especial a la Cerdanya, han començat a donar informació de primera mà sobre aquest passatge.
La xerrada va ser gravada i des d'ara es pot recuperar a través del Canal Youtube de l'Arxiu Comarcal de la Cerdanya.
'Hanníbal per les terres cerdanes, a la recerca del general cartaginès'
Lali Albareda (tècnica de l'Arxiu Comarcal) i Sra.
La sala dels Arcs del castell de Santa Coloma de Queralt es va omplir en l'acte d'inauguració de l'exposició 'El Marcel a La Segarra'.
La mostra, realitzada per l'Arxiu Comarcal i coorganitzada conjuntament amb la revista La Segarra i el Campus Extens de la Universitat Rovira i Virgil a la vila comtal, recull reproduccions dels treballs de col·laboració que l'artista i intel·lectual colomí va fer a la revista en les seccions de l'Acudit, Quitxalla, així com diverses portades i còmics.
En els parlaments, l'alcalde de Santa Coloma senyor Ramon Mullerat i les senyores Anna Albareda com a directora de la revista la Segarra i Lali Albareda com a tècnica de l'Arxiu Comarcal van lloar la figura de Marcel Panadès i van destacar que amb aquesta exposició se li volia retre homenatge en motiu del seu recent traspàs.
L'Arxiu Comarcal ha realitzat aquesta exposició-homenatge en agraïment a la donació que el Marcel féu de la seva col·lecció de pel·lícules enregistrades durant la segona meitat del s XX per ell mateix, el seu pare i altres colomins.
La digitalització l'ha portat a terme l'Arxiu Comarcal gràcies al conveni que va signar l'any 2019 amb La Segarra per a la digitalització i difusió de la revista a través del portal XAC Premsa.
L'exposició es podrà visitar durant tot el mes d'agost
L'acte de cessió s'ha dut a terme aquest dimarts, dia 29 de setembre
Aquesta setmana ha tingut lloc l'acte de signatura del conveni de cessió de la documentació familiar de cal General a l'Ajuntament de Montblanc perquè sigui dipositada a l'Arxiu Comarcal de la Conca de Barberà.
La signatura ha tingut lloc a la casa pairal de la família Griñó, cal General, entre el propietari del fons, Josep Solanes Griñó; l'alcalde de Montblanc, Josep Andreu; i el director de l'Arxiu Comarcal, Josep M. Porta.
La documentació que s'ingressarà a l'Arxiu Comarcal conforma un fons documental de gairebé un metre lineal de documentació que esdevé rellevant per a conèixer amb més profunditat la història de Montblanc i de l'antic terme de Prenafeta i Miramar, especialment l'econòmica i social dels segles XVII a XIX.
Atenent l'alt valor d'interès públic i col·lectiu d'aquest patrimoni documental, l'Arxiu Comarcal vetllarà per garantir la seva conservació, així com també la seva divulgació entre els investigadors i la societat en general.
En aquest sentit doncs, l'Arxiu Comarcal procedirà a l'organització i classificació del fons i elaborarà instruments de descripció per facilitar-ne la consulta i la difusió.
En un primer inventari, realitzat per l'historiador montblanquí i col·laborador de l'Arxiu, Gabriel Serra Cendrós, s'ha identificat documentació familiar (1723/1911), correspondència (1869/1899), de gestió econòmica (1644/1935), de fiscalitat (17571912), de cultura i lleure (1835/1896), religiosa (1815/1899) i sanitària (1742/1894), entre d'altres.
El director de l'Arxiu Comarcal, Josep M. Porta i Balanyà, valora molt positivament aquest tipus de cessions efectuades per part de particulars, ja que, sovint, contenen documentació d'un alt valor històric per a la nostra comarca i donen a conèixer aspectes de la nostra història molt poc coneguts pel fet que no es tracta de documentació produïda per emissors institucionals o oficials sinó per ciutadans normals i corrents, que, al cap i a la fi, són els qui construeixen el dia a dia de la història dels pobles i les ciutats.