L'article 13 de la Llei 2/2009, de 12 de febrer, del Consell de Garanties Estatutàries, disposa que l'organització i el funcionament d'aquest Consell es regeixen pel seu propi Reglament, que serà aprovat pel Consell en exercici de la seva autonomia orgànica, funcional i pressupostària.
Així mateix, la disposició addicional tercera estableix que aquest Reglament s'aprovarà en el termini de sis mesos a comptar de l'endemà d'haver-se constituït.
En compliment de l'esmentat mandat legal, el ple del Consell de Garanties Estatutàries, en la sessió celebrada el dia 25 de maig de 2010, ha aprovat el present Reglament.
Fer públic el Reglament d'organització i funcionament del Consell de Garanties Estatutàries.
Reglament d'organització i funcionament del Consell de Garanties Estatutàries
El Consell de Garanties Estatutàries exerceix les seves funcions i adopta les seves decisions constituït en ple.
El ple es constitueix, delibera i decideix d'acord amb allò que preveu la Llei 2/2009, de 12 de febrer, del Consell de Garanties Estatutàries (en endavant, Llei 2/2009) i en aquest Reglament.
El ple del Consell està integrat pels consellers que, havent estat nomenats d'acord amb el que disposa l'article 3 de la Llei 2/2009, no han perdut llur condició per alguna de les causes previstes a l'article 4 de la mateixa Llei.
Els consellers, un cop exhaurit el seu mandat, continuen exercint el càrrec en funcions fins al moment en què els consellers que els han de substituir en prenguin possessió.
Els consellers que estiguin suspesos de la seva condició per alguna de les causes a què es refereix l'article 6 de la Llei 2/2009 són membres del Consell, però no poden participar en les deliberacions ni en les decisions del ple mentre es mantingui la suspensió.
a) Admetre a tràmit, elaborar, debatre i aprovar els dictàmens, així com també establir el torn de ponències per a la seva redacció.
b) Elegir les persones que han d'ocupar la presidència, la vicepresidència i la secretaria del Consell.
c) Aprovar el projecte de pressupost i remetre'l al Govern de la Generalitat perquè l'integri en el projecte de llei de pressupostos de la Generalitat.
d) Aprovar les modificacions pressupostàries i autoritzar les despeses.
e) Aprovar les declaracions de compatibilitat dels consellers i del personal al servei del Consell.
f) Apreciar la concurrència de les causes d'incompatibilitat sobrevingudes per tal que, si el conseller o consellera afectat no cessa en l'activitat o càrrec incompatible, el president o presidenta del Consell ho comuniqui al president o presidenta de la Generalitat perquè es designi un nou membre.
g) Acordar la suspensió de la condició de conseller o consellera en els supòsits previstos a l'article 6 de la Llei 2/2009.
h) Proposar al Parlament o al Govern, segons escaigui i en els termes que resulten de l'article 4.4 de la Llei 2/2009, la revocació del nomenament del conseller o consellera incurs en alguna de les causes de pèrdua de la seva condició previstes a l'apartat 2 de l'esmentat article.
i) Encarregar a un o més consellers la supervisió dels diferents àmbits funcionals dels serveis del Consell.
j) Resoldre els recursos interposats contra els actes dels òrgans del Consell que no posen fi a la via administrativa i els recursos de reposició interposats contra els actes del mateix ple.
k) Aprovar i modificar l'oferta pública d'ocupació.
l) Aprovar i modificar la plantilla i la relació de llocs de treball del personal.
m) Convocar els processos de selecció de personal, determinar els criteris per a la realització dels concursos i designar els membres de l'òrgan de selecció.
n) Aprovar els acords i els pactes sobre condicions laborals.
o) Aprovar els canvis en la situació administrativa dels funcionaris.
p) Aprovar les quanties de les indemnitzacions corresponents per raó del servei.
q) Acordar la incoació d'expedients sancionadors, nomenant instructor i secretari de l'expedient, si escau, i imposar les sancions per infraccions greus o molt greus.
r) Aprovar les modificacions del present Reglament, així com també interpretar-lo i suplir-lo en els casos de dubte o d'omissió.
A més, correspon al ple del Consell qualsevol altra facultat prevista en la Llei i en aquest Reglament no atribuïda expressament a la presidència, a la vicepresidència o a la secretaria del Consell.
El president o presidenta convoca el ple del Consell per pròpia iniciativa o a sol·licitud, almenys, de quatre consellers.
La convocatòria s'ha de realitzar amb una antelació mínima de quaranta-vuit hores i ha d'incloure l'ordre del dia i, en el seu cas, la documentació i els antecedents necessaris per a l'adopció dels acords corresponents.
La documentació es pot posar a disposició dels consellers per via telemàtica.
Per motius d'urgència el ple es pot convocar amb un mínim de vint-i-quatre hores d'antelació i amb la indicació de l'ordre del dia.
El ple queda vàlidament constituït sense convocatòria prèvia si hi són presents tots els membres del Consell i accepten per unanimitat la celebració de la sessió i l'ordre del dia.
Quan la naturalesa dels assumptes a tractar en la sessió ho permeti, el ple es pot reunir per mitjà de videoconferència o d'altres mitjans de comunicació, sempre que resti garantida la identificació dels assistents, la continuïtat de la comunicació, la possibilitat d'intervenir en les deliberacions i l'emissió del vot.
Els consellers, una vegada ha quedat constituït el ple, poden proposar canvis en l'ordre del dia, els quals han de ser aprovats per unanimitat i amb la presència de tots els membres del Consell.
Els consellers tenen el dret i l'obligació d'assistir a les sessions del ple del Consell sempre que hagin estat convocats reglamentàriament.
Si concorre una causa que ho justifiqui, els consellers poden excusar la seva absència a la reunió convocada, comunicant-ho amb la màxima antelació possible a la presidència o a la secretaria.
La constitució, les deliberacions i l'adopció dels acords del ple del Consell requereixen la presència de les dues terceres parts dels membres que l'integren segons allò que preveu l'article 2 d'aquest Reglament.
Règim de les sessions i de l'adopció dels acords
El ple del Consell delibera i adopta els acords en sessions degudament convocades, sempre que s'hagi constituït vàlidament.
Una vegada constituït el ple, la sessió té la durada necessària per al tractament de les matèries incloses en l'ordre del dia, independentment de la seva suspensió temporal, de l'organització horària i de la celebració en dies diferents que, en el seu cas, decideixi el president o presidenta.
Les sessions del ple són dirigides pel president o presidenta i, en cas d'absència, malaltia, suspensió o pèrdua de la condició de conseller o consellera, pel vicepresident o vicepresidenta i, si aquest també es trobés afectat per alguna d'aquestes causes, pel membre del Consell més antic i, en el cas d'igual antiguitat, pel de més edat.
Finalitzada la deliberació d'un assumpte, el president o presidenta el sotmet a la decisió del ple.
En els casos que calgui la votació individual, aquesta comença pel membre del Consell més modern i segueix per l'ordre de la menor antiguitat.
En cas de tenir la mateixa antiguitat se segueix el criteri d'edat en ordre invers.
El president o presidenta vota en darrer lloc.
Els acords relatius a l'emissió de dictamen s'han d'adoptar per majoria absoluta.
També requereixen majoria absoluta els acords referits a la pèrdua i a la suspensió de la condició de membre del Consell, a l'apreciació de la concurrència d'una causa d'incompatibilitat sobrevinguda o d'alguna de les causes d'abstenció previstes a l'article 11 de la Llei 2/2009 i a l'aprovació i a la reforma del present Reglament.
En cas d'empat, el vot del president o presidenta és diriment.
La resta dels acords s'adopten per majoria simple dels consellers.
Els consellers no es poden abstenir en les votacions sobre l'admissió a tràmit d'una sol·licitud de dictamen ni en l'aprovació d'aquest, llevat que es vegin afectats per la concurrència d'una causa legal d'abstenció.
Els acords del ple són executius des del moment en què s'adopten, llevat que s'hagin pres en uns termes que indiquin el contrari.
El conseller secretari o consellera secretària redacta l'acta de cada sessió amb el vistiplau del president o presidenta.
L'acta ha d'incloure la data i el lloc de la reunió, l'ordre del dia, un resum dels assumptes tractats, les intervencions de les quals s'hagi demanat constància i els acords assolits, amb la indicació del resultat de les votacions i de les majories amb què s'han adoptat.
S'entén que s'adopten per unanimitat si l'acta no reflecteix el contrari.
En la relació dels assistents s'ha de citar, en primer lloc, el president o presidenta, seguit del vicepresident o vicepresidenta, a continuació els altres consellers per ordre d'antiguitat i, en darrer lloc, el conseller secretari o consellera secretària.
L'acta de cada sessió ha de ser aprovada en la sessió immediatament posterior.
El president o presidenta exerceix la màxima representació del Consell, presideix les sessions i dirigeix les deliberacions del ple.
El president o presidenta és elegit pel ple del Consell d'acord amb el procediment previst a l'article 7 de la Llei 2/2009 i el present Reglament.
L'elecció s'ha de fer en una sessió extraordinària convocada a l'efecte amb una antelació mínima de setanta-dues hores.
La sessió l'ha de convocar el president o presidenta en funcions.
Els candidats han de presentar la seva candidatura per escrit al president o presidenta en funcions, fins a vint-i-quatre hores abans de l'inici de la sessió, i aquest o aquesta l'ha de comunicar immediatament a tots els consellers.
La sessió la presideix el president o presidenta en funcions o, si aquest o aquesta presenta la seva candidatura, el vicepresident o vicepresidenta i, si aquest o aquesta es trobés en el mateix cas, el membre del Consell més antic d'entre els que no es presentin com a candidats.
La sessió s'inicia donant la paraula, en primer lloc, als candidats, per ordre invers d'antiguitat, i posteriorment als altres consellers, també pel mateix ordre.
L'elecció es fa per vot secret mitjançant urna i paperetes en les quals s'ha de fer constar el nom dels consellers que han presentat la seva candidatura i també paperetes en blanc.
És elegit president o presidenta el candidat o candidata que obté la majoria absoluta dels vots dels membres del Consell.
En el cas que no s'aconsegueixi aquesta majoria, cal repetir l'elecció entre les dues persones més votades i és elegit el candidat o candidata que obté més vots.
En cas d'empat, és elegit el membre més antic, i en cas de la mateixa antiguitat, el de més edat.
El conseller secretari o consellera secretària aixeca acta de la sessió i el membre del Consell que ha presidit la sessió comunica immediatament el resultat de l'elecció al president o presidenta de la Generalitat.
El president o presidenta del Consell ha de prendre possessió del seu càrrec davant del ple dins dels deu dies següents a la publicació del seu nomenament en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, mitjançant la lectura en veu alta i la signatura de la següent fórmula: "Prometo per la meva consciència i pel meu honor complir fidelment les obligacions com a president/presidenta del Consell de Garanties Estatutàries, així com observar i fer observar la Constitució i l'Estatut d'autonomia de Catalunya".
El president o presidenta del Consell, un cop exhaurit el període de tres anys del seu nomenament, continua exercint en funcions el càrrec fins a la nova elecció de president o presidenta.
Corresponen al president o presidenta del Consell les funcions següents:
a) Convocar i dirigir les reunions del ple, tant ordinàries com extraordinàries, així com determinar la data i l'hora de la celebració i establir l'ordre del dia.
b) Detreure de l'adopció d'acords, prèvia deliberació del ple, aquells assumptes que al seu judici requereixin un estudi més aprofundit.
c) Dirigir les comunicacions a la presidència de la Generalitat, a la presidència del Parlament, al Govern de la Generalitat, als grups parlamentaris i als sol·licitants dels dictàmens.
d) Demanar, a proposta del ple, els antecedents, la informació i la documentació a què es refereixen l'article 25 de la Llei 2/2009 i l'article 35 d'aquest Reglament.
e) Donar compte al Govern de la Generalitat i a la Mesa del Parlament de les vacants que es produeixin en el si del Consell.
Igualment, ha de comunicar al Parlament o a la presidència de la Generalitat, segons escaigui, amb dos mesos d'antelació, les vacants que s'hagin de produir en el Consell per expiració del mandat dels consellers.
Si passats dos mesos des que va expirar el mandat encara no s'ha produït la renovació, el president o presidenta del Consell ha de reiterar la comunicació.
f) Comunicar a la presidència de la Generalitat la pèrdua de la condició d'algun dels membres del Consell perquè es dóna alguna de les causes previstes a l'apartat 1 de l'article 4 de la Llei 2/2009.
g) Exercir la potestat organitzativa sobre el personal al servei del Consell i dirigir els serveis del Consell.
h) Disposar els crèdits i reconèixer les obligacions econòmiques, d'acord amb el que preveu l'article 59.2 d'aquest Reglament.
i) Ordenar els pagaments d'acord amb el que preveu l'article 59.2 d'aquest Reglament.
j) Informar públicament de les activitats del Consell.
k) Imposar les sancions per infraccions lleus.
l) Vetllar per l'execució dels acords del ple i, en general, adoptar les mesures escaients per al bon funcionament del Consell.
El vicepresident o vicepresidenta substitueix el president o presidenta en totes les seves funcions en cas d'absència, malaltia, suspensió o pèrdua de la seva condició de membre del Consell, d'acord amb allò que disposa l'article 7.5 de la Llei 2/2009.
El vicepresident o vicepresidenta és elegit pel ple del Consell d'acord amb el mateix procediment que s'estableix per a l'elecció del president o presidenta.
A més de la funció de substitució del president o presidenta regulada a l'article 13.1 d'aquest Reglament, pot correspondre al vicepresident o vicepresidenta l'exercici, per delegació, de les funcions atribuïdes a la presidència en els apartats h), j) i l) de l'article 12 d'aquest Reglament.
El conseller secretari o consellera secretària
El conseller secretari o consellera secretària és el fedatari del Consell i té al seu càrrec la coordinació dels assumptes relatius al personal i als mitjans materials del Consell.
El conseller secretari o consellera secretària és elegit pel ple del Consell, d'acord amb el mateix procediment que s'estableix per a l'elecció del president o presidenta.
En cas d'absència, malaltia, suspensió o pèrdua de la seva condició de membre del Consell, el conseller secretari o consellera secretària és substituït pel membre del Consell més modern i, en igualtat d'antiguitat, pel de menys d'edat.
Quan l'esmentada pèrdua de la condició es produeixi per extinció del mandat continuarà exercint la seva comesa en funcions, fins a la nova elecció de conseller secretari o consellera secretària.
Corresponen al conseller secretari o consellera secretària les funcions següents:
a) Redactar les actes de les sessions del ple i autoritzar-les amb la seva signatura amb el vistiplau del president o presidenta.
b) Custodiar la documentació i l'arxiu del Consell.
c) Elaborar l'ordre del dia de les sessions del ple d'acord amb les instruccions del president o presidenta.
d) Cursar a tots els consellers les convocatòries per a la celebració de les sessions, acompanyant-les de l'ordre del dia.
e) Expedir certificacions de les actes, dels acords, dels dictàmens, dels vots particulars i dels altres documents confiats a la seva custòdia, amb el vistiplau del president o presidenta.
f) Preparar els expedients el contingut dels quals hagi d'ésser objecte de deliberació segons l'ordre del dia de les sessions del Consell.
g) Signar la correspondència i altres documents en els casos no expressament reservats al president o presidenta.
h) Elaborar l'avantprojecte de pressupost, proposar, si s'escau, les modificacions pressupostàries i sotmetre un i altres a l'aprovació del ple del Consell, en els termes previstos en aquest Reglament.
i) Coordinar, sota les directrius del president o presidenta, les actuacions dels diferents serveis del Consell.
j) Formular les propostes per a dotar el Consell del personal i dels mitjans materials necessaris per a la seva millor actuació.
k) Proposar l'assignació dels funcionaris als diferents àmbits funcionals dels serveis del Consell.
l) Sotmetre al ple els assumptes relatius al personal al seu servei.
m) Inspeccionar les dependències i les instal·lacions dels serveis del Consell.
Els membres del Consell de Garanties Estatutàries tenen la condició d'alts càrrecs de relleu institucional especial, actuen amb imparcialitat i són inamovibles per raó de l'exercici del seu càrrec.
Els consellers tenen l'obligació de guardar secret sobre el procediment i el contingut de les deliberacions del Consell.
Declaracions i manifestacions públiques
Les declaracions i les manifestacions públiques, orals o escrites, que puguin fer els consellers, han de respectar l'objectivitat i la imparcialitat necessàries per a l'exercici de la seva funció institucional.
Si una persona que ha estat designada membre del Consell de Garanties Estatutàries incorre en alguna de les causes d'incompatibilitat previstes a l'article 12 de la Llei 2/2009, ha de cessar en el càrrec o activitat incompatible abans de prendre possessió.
Si no ho fa en el termini dels deu dies següents a la publicació del nomenament en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, s'entén que no accepta el càrrec i el president o presidenta del Consell ho ha de comunicar al president o presidenta de la Generalitat, perquè es designi un nou conseller o consellera.
Sol·licitud de declaració de compatibilitat
El ple del Consell, en la primera sessió que segueix a la presa de possessió, o més endavant si canvien les circumstàncies, ha d'examinar i, si escau, aprovar, les sol·licituds de declaració d'activitats compatibles presentades.
Si ho creu convenient, el ple pot demanar a l'interessat l'aclariment d'algun extrem, per a la qual cosa li concedeix un termini de cinc dies.
Si un conseller o consellera incorre en causa d'incompatibilitat sobrevinguda, ha de cessar immediatament en el càrrec o activitat incompatible.
Si el ple considera que algun membre del Consell pot estar incurs sobrevingudament en causa d'incompatibilitat, ha de prendre l'acord corresponent seguint el procediment que es preveu a l'article 23 d'aquest Reglament.
Si s'aprecia la incompatibilitat i el conseller o consellera no cessa en el càrrec o activitat incompatible en el termini dels deu dies següents a l'adopció del corresponent acord, el president o presidenta del Consell ho ha de comunicar al president o presidenta de la Generalitat perquè es designi un nou conseller o consellera.
Pèrdua o suspensió de la condició de conseller o consellera
En els supòsits de pèrdua o suspensió de la condició de membre del Consell previstos a l'article 4.4 i a l'article 6 de la Llei 2/2009, el ple ha de designar una ponència especial per tal que, havent escoltat prèviament el conseller o consellera afectat, formuli el corresponent escrit en el qual es fixin els fets que hauran de determinar, si escau, la pèrdua o la suspensió de la condició de membre del Consell.
El conseller o consellera afectat disposa d'un termini de vuit dies, a comptar de la notificació de l'esmentat escrit, per presentar les al·legacions que consideri convenients.
Si procedeix, també pot demanar, o la ponència acordar d'ofici, l'obertura d'un termini de quinze dies per a la pràctica de la prova pertinent.
Presentades les al·legacions o finit, si escau, el termini de prova, la ponència ha de presentar al ple, en el termini de tres dies, una proposta de resolució que contingui el resum dels fets, de les al·legacions de l'interessat i, en el seu cas, de la prova practicada.
Dins dels vuit dies següents, el ple del Consell decideix, per majoria absoluta, si escau o no proposar al Parlament o al Govern la revocació del nomenament o acordar la suspensió.
D'acord amb la legislació vigent en matèria de funció pública, als membres de la carrera judicial i fiscal i, en general, als funcionaris públics que siguin nomenats membres del Consell de Garanties Estatutàries els correspon la situació administrativa de serveis especials.
Honors, tractaments i precedències
Els honors i les precedències del president o presidenta i dels consellers en els actes públics són els que s'estableixen en la normativa aplicable en aquesta matèria.
En tot cas, d'acord amb la seva condició d'alts càrrecs de relleu institucional especial, el president rep el tractament d'honorable i els consellers el d'il·lustre.
Aquests tractaments són vitalicis.
L'ordre intern de precedències en el Consell de Garanties Estatutàries és el del president o presidenta, vicepresident o vicepresidenta i consellers per ordre d'antiguitat i, en cas de la mateixa antiguitat, per ordre de més edat.
Els consellers vestiran toga en aquells actes en què la presidència així ho indiqui per raons de rellevància o de solemnitat.
En aquests actes els consellers lluiran una placa amb l'emblema del Consell i el president o presidenta, a més, un distintiu de la seva condició.
Els consellers han de disposar d'una targeta d'identitat acreditativa de la seva condició.
Els antics consellers del Consell de Garanties Estatutàries i del Consell Consultiu de la Generalitat tenen les prerrogatives que acordi el ple i, en tot cas, la d'ocupar un lloc preferent en els actes institucionals que organitzi el Consell de Garanties Estatutàries.
Els antics membres del Consell Consultiu de la Generalitat reben, amb caràcter vitalici, el mateix tractament protocol·lari que els membres del Consell de Garanties Estatutàries.
Un cop rebuda una sol·licitud de dictamen, el president convoca el ple amb expressa indicació del seu objecte, disposa que els lletrats preparin una primera documentació i facilita la sol·licitud a tots els consellers, amb indicació expressa al conseller o consellera a qui correspon la ponència d'acord amb el torn prèviament establert, perquè introdueixi el debat sobre l'admissió o la inadmissió.
Aquesta primera sessió s'ha de celebrar dins del termini de tres dies a comptar de l'endemà de la recepció de la sol·licitud de dictamen.
En cas de concurrència d'alguna de les causes d'abstenció que fixa l'article 11 de la Llei 2/2009, els membres del Consell que en tinguin coneixement ho han de manifestar a la presidència per escrit abans o en iniciar-se la sessió sobre l'admissió a tràmit de la sol·licitud de dictamen.
El president o presidenta ha de sotmetre la qüestió a debat del ple i aquest ha de resoldre allò que escaigui prèviament a l'adopció de la decisió sobre l'admissió.
En cas que en tinguin coneixement amb posterioritat ho poden manifestar verbalment al ple i aquest ha de resoldre allò que escaigui abans de prosseguir amb el debat del dictamen.
Si el ple aprecia que efectivament hi ha causa d'abstenció, el conseller o consellera afectat s'ha d'abstenir de participar en l'elaboració del dictamen i d'assistir a les sessions, o a les parts d'aquestes, dedicades a les deliberacions i votacions del ple relatives a l'assumpte que motiva l'abstenció.
El ple del Consell, després d'haver examinat la legitimació i els requisits que, segons l'article 24 de la Llei 2/2009, ha de reunir la sol·licitud, decideix sobre la seva admissió, per majoria simple.
L'admissió només es pot denegar per manca de legitimació o per incompliment de requisits procedimentals que no resultin esmenables.
Si els defectes són esmenables, el Consell ha de requerir els sol·licitants del dictamen perquè els esmenin en el termini de tres dies.
La decisió definitiva sobre l'admissió o no de la sol·licitud s'ha de prendre dins els dos dies següents a la finalització de l'anterior termini.
En cas d'inadmissió, la resolució ha de ser motivada.
Un cop ha estat admesa a tràmit la sol·licitud d'un dictamen vinculant, s'ha de requerir el Govern i tots els grups parlamentaris, si no en són els sol·licitants, perquè en el termini de deu dies formulin al Consell les al·legacions relatives al caràcter vinculant.
En el cas que el ple del Consell consideri per iniciativa pròpia que el dictamen, tot i no haver estat sol·licitat com a vinculant, pot arribar a tenir aquell caràcter, perquè es refereix a un projecte de llei o a una proposició de llei del Parlament que desenvolupa o afecta drets reconeguts a l'Estatut, ha d'obrir el mateix tràmit d'al·legacions, que es fa extensiu també als sol·licitants.
En qualsevol moment del procediment, el Consell pot acordar, d'ofici o a instància de part, l'acumulació dels procediments en què hi hagi una identitat substancial o que tinguin objectes connexos, sempre que la connexió justifiqui la unitat de tramitació i decisió.
Prèviament a l'acumulació, cal donar audiència als sol·licitants, per tal que en el termini de tres dies des de la petició d'acumulació o, si aquesta s'acorda d'ofici, des de l'admissió a tràmit del darrer dictamen que es pretén acumular, formulin les al·legacions que considerin més convenients.
L'acumulació, si escau, ha de ser sempre de la sol·licitud més recent a la més antiga.
Després de l'admissió a tràmit de la sol·licitud de dictamen, i en la mateixa sessió, el ple designa el ponent seguint el torn establert, llevat que el mateix ple apreciï la conveniència d'alterar-lo o de designar més d'un ponent.
El ple fixa també un calendari orientatiu per a l'elaboració, el debat i la votació del dictamen.
El ponent ha d'elaborar la proposta de dictamen en el sentit que es derivi de les deliberacions del ple del Consell.
Si en el curs dels debats la proposta de dictamen resulta minoritària, el ple, a proposta del president o presidenta o a sol·licitud del mateix ponent, pot designar un nou ponent.
Preparació de la documentació de treball
Els lletrats del Consell, sota la direcció del ponent, han de posar a disposició de tots els consellers la documentació i els informes necessaris per a l'elaboració del dictamen.
Petició addicional de documentació
En qualsevol moment del procediment, el Consell pot demanar als sol·licitants del dictamen la informació i la documentació complementàries que consideri convenients per a la seva decisió.
El Consell també pot sol·licitar al Govern, al Parlament, als grups parlamentaris, als ens locals i a les altres institucions de la Generalitat la documentació i la informació que consideri necessàries per a l'elaboració del dictamen.
Totes les peticions d'informació i documentació s'han de cursar a través de la presidència del Consell.
D'acord amb el calendari orientatiu que s'hagi fixat prèviament, es procedeix a l'elaboració, al debat i a la votació del dictamen.
En primer lloc, es realitza un debat general sobre les línies bàsiques de la fonamentació del dictamen que es pretén elaborar.
A continuació, segueixen una o més sessions de discussió, fins que quedin establerts definitivament els termes del dictamen.
La ponència que és objecte de la darrera discussió del ple del Consell ha d'estar completament redactada i s'ha de posar a disposició dels consellers, almenys amb vint-i-quatre hores d'antelació.
El text definitiu se sotmet a votació.
En la redacció dels dictàmens s'exposen separadament els antecedents, els fonaments jurídics i la conclusió o les conclusions.
Els vots particulars s'incorporen a continuació d'aquestes i acompanyen els dictàmens.
Els fonaments jurídics van numerats i cada fonament s'inicia amb una rúbrica que en reflecteix el contingut.
Han d'incloure, quan escaigui, la fonamentació relativa al caràcter vinculant del dictamen, en virtut del que estableix l'article 76.4 de l'Estatut.
Les conclusions han d'expressar la decisió del Consell respecte de si els preceptes objecte del dictamen són contraris a la Constitució o a l'Estatut i s'hi ha de fer constar si s'adopten per majoria o per unanimitat.
En el cas dels dictàmens vinculants les conclusions han d'indicar amb precisió els preceptes o les parts del precepte o preceptes que el Consell declara expressament i amb caràcter vinculant contraris a l'Estatut.
Els dictàmens han de ser signats al final de les conclusions per tots els consellers que han intervingut en la votació i els vots particulars, si n'hi ha, pels consellers que els hagin emès.
Un cop el debat hagi estat conclòs, el president o presidenta sotmet a votació el dictamen.
Cada conclusió s'ha de votar separadament.
El consellers poden formular vots particulars per tal d'expressar la posició que han sostingut durant la deliberació.
El termini per a la formulació del vot particular és de vint-i-quatre hores en el cas dels dictàmens a què es refereixen els articles 27 i 31 de la Llei 2/2009 i de quaranta-vuit hores en la resta de dictàmens, a comptar sempre des de la votació.
Publicitat i registre dels dictàmens
La còpia certificada del dictamen, signada pel president o presidenta i pel conseller secretari o consellera secretària, es tramet als sol·licitants i una altra còpia es tramet a la presidència del Govern de la Generalitat i a la del Parlament.
Els dictàmens es redacten en llengua catalana i se'n fa una versió en llengua castellana, revisada pel Consell.
Es publiquen en el Butlletí Oficial del Parlament de Catalunya o en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, d'acord amb el que disposa l'article 22 de la Llei 2/2009.
Els dictàmens es publiquen a la pàgina web del Consell dins del termini de vint-i-quatre hores a comptar des del seu lliurament als sol·licitants.
El conjunt dels documents relatius al procediment de sol·licitud, admissió, informació, elaboració i emissió del dictamen forma un expedient numerat, que s'arxiva juntament amb el dictamen original.
El personal al servei del Consell
Classes de personal i règim aplicable
El personal al servei del Consell està integrat, amb caràcter general, per funcionaris.
La relació de llocs de treball també pot preveure la inclusió de llocs de treball de tipus laboral i eventual.
Excepcionalment, per raons d'urgent necessitat, i sempre de manera provisional, els llocs de treball poden ser proveïts amb caràcter interí, per acord del ple.
L'estatut del personal al servei del Consell és el que estableix amb caràcter general la normativa que regula l'estatut del personal al servei de l'Administració de la Generalitat, amb les especificitats que s'estableixen en la Llei 2/2009 i en aquest Reglament.
Plantilla i relació de llocs de treball
La plantilla de personal del Consell està formada pels llocs de treball que figuren dotats en el seu pressupost, classificats en grups, cossos i escales, si s'escau.
La relació de llocs de treball recull i classifica el conjunt de llocs de treball del Consell.
En cada cas especifica, almenys, la denominació dels llocs, la classe, segons es tracti de personal funcionari, laboral o eventual, el grup de titulació exigit, el nivell, el procediment de provisió, la titulació acadèmica requerida, la jornada de treball, les funcions que desenvolupa i el règim retributiu, amb el detall del complement específic i el de destinació en el cas dels funcionaris, i la possibilitat de provisió per part de personal al servei d'altres Administracions.
Òrgans competents en matèria de personal
El ple del Consell és el màxim òrgan en matèria de personal.
És competent per a l'aprovació i la modificació de la relació de llocs de treball, l'aprovació de les compatibilitats, de les situacions administratives del personal i de la convocatòria i les bases dels processos d'accés, promoció i provisió.
També li correspon l'establiment i la concreció de les condicions i la jornada de treball, l'aplicació del règim disciplinari i qualsevol altra funció en matèria de personal no atribuïda a altres òrgans.
Correspon a la presidència la potestat organitzativa sobre el personal al servei del Consell i a la secretaria la seva coordinació.
Els lletrats són funcionaris de carrera al servei del Consell i desenvolupen les funcions d'estudi, informe i assessorament, en especial pel que fa a la preparació dels dictàmens que són competència del Consell.
Així mateix, també poden desenvolupar les funcions administratives de nivell superior que els siguin atribuïdes.
En l'exercici de les tasques que els són encomanades, els lletrats donen suport als consellers, amb especial dedicació als que són designats ponents en cada dictamen.
El ple pot acordar la incorporació al Consell de lletrats d'adscripció temporal.
Aquests lletrats tenen la condició de personal eventual i han de ser funcionaris de carrera d'altres administracions i institucions públiques que hagin accedit a la funció pública mitjançant un procés d'oposició o concurs oposició que requerís preceptivament la titulació de llicenciat en dret.
La permanència d'aquests lletrats té una durada màxima de tres períodes de dos anys.
En tot cas, actuen sota la coordinació del responsable del servei jurídic del Consell.
Correspon al ple del Consell la declaració de la situació administrativa del personal al servei del Consell, d'acord amb els requisits i condicions aplicables en cada cas, segons la normativa general en matèria de funció pública i les especificitats establertes a la Llei 2/2009 i a aquest Reglament.
El personal funcionari del Consell, d'acord amb el grup de titulació al qual pertanyi, consolida el grau corresponent segons la normativa aplicable a la funció publica de l'Administració de la Generalitat.
El còmput dels triennis també s'efectua seguint la mateixa normativa, amb els imports que amb caràcter periòdic aprovi el ple del Consell.
La selecció del personal del Consell es realitza amb criteris d'objectivitat i d'acord amb els principis d'igualtat, de mèrit i de capacitat dels aspirants, mitjançant les corresponents convocatòries públiques.
La condició de funcionari del Consell s'adquireix mitjançant el sistema d'oposició o concurs oposició i, de manera excepcional, concurs de mèrits.
Correspon al ple del Consell aprovar les bases que han de regular la selecció en cada cas i designar el tribunal qualificador, podent convocar més d'un lloc de treball en cada convocatòria si el contingut de les places és de la mateixa naturalesa o equivalent.
Règim de permisos i llicències, jornada i horari
El règim de permisos i llicències aplicable al personal del Consell és el propi de l'Administració de la Generalitat.
El ple del Consell aprova la jornada de treball, tant l'ordinària com l'especial de determinats llocs o unitats, el seu repartiment setmanal i l'horari de treball, a proposta del conseller secretari o consellera secretària.
La jornada ordinària de treball del personal del Consell, en còmput setmanal i anual, és la que s'estableix per al personal funcionari al servei de l'Administració de la Generalitat.
El ple pot acordar per raons del servei, amb ocasió de períodes d'especial activitat d'emissió de dictàmens, un règim especial de dedicació horària per als lletrats i el personal que sigui necessari.
En tot cas, aquesta dedicació ha de ser compensada mitjançant els corresponents mecanismes retributius o de descans.
El personal al servei del Consell té dret a gaudir d'unes vacances anuals retribuïdes de vint-i-tres dies hàbils o dels dies que en proporció corresponguin, si el temps efectivament treballat és menor.
Les vacances es gaudeixen en el període d'estiu, sempre que les necessitats del servei ho permetin, tenint en compte l'activitat d'emissió de dictàmens.
A sol·licitud de l'interessat, i tenint en compte aquelles mateixes necessitats, també es poden gaudir en altres períodes de l'any.
Correspon al conseller secretari o consellera secretària proposar al ple per a la seva aprovació el calendari de les vacances.
El règim d'incompatibilitats que s'aplica al personal al servei del Consell és el propi del personal al servei de l'Administració de la Generalitat.
El ple del Consell aprova les compatibilitats del personal.
El ple pot autoritzar supòsits no previstos en el cas que la compatibilitat sol·licitada sigui d'interès per a la institució i no comprometi la independència, la imparcialitat i l'objectivitat de les tasques encomanades per raó del servei.
El règim disciplinari del personal al servei del Consell és el que estableix amb caràcter general la normativa que regula l'estatut del personal al servei de l'Administració de la Generalitat i l'específica sobre règim disciplinari de la funció pública.
Tot el personal al servei del Consell té dret a la formació continuada en els termes que s'estableixin periòdicament en els acords de condicions de treball.
La formació ha de permetre l'adquisició i el perfeccionament de competències i coneixements relacionats amb el lloc de treball i amb les funcions pròpies de la institució.
Les retribucions del personal funcionari del Consell són les bàsiques i les complementàries.
El seu càlcul es realitza d'acord amb les previsions del pressupost de la Generalitat i amb les especificitats que acordi el Consell en l'exercici de la seva autonomia orgànica i pressupostària.
a) El sou aprovat per al grup o subgrup de titulació del lloc ocupat.
b) Els triennis, en la quantitat fixada per a cada grup i subgrup i cada tres anys de serveis prestats en la funció pública.
c) Les pagues extraordinàries, dues a l'any, que es percebran els mesos de juny i desembre.
Són retribucions complementàries:
a) El complement de destinació corresponent al nivell del lloc que ocupa i al grau consolidat.
b) El complement específic adreçat a retribuir les condicions dels llocs de treball, d'acord amb la seva complexitat tècnica, el grau de dedicació, la responsabilitat, la incompatibilitat o les condicions en què es desenvolupa la feina.
c) Els altres complements que s'estableixin amb la finalitat de retribuir la productivitat o el rendiment, l'activitat extraordinària i el grau d'interès, la iniciativa o esforç amb què el funcionari desenvolupa la feina i els resultats obtinguts, els serveis extraordinaris prestats fora de la jornada de treball i la permanència en la institució.
Fons d'acció social i altres prestacions socials
El Consell disposa d'un fons en el qual s'integren tots els ajuts que atorga al seu personal, amb la finalitat de donar suport a situacions de contingut social i familiar que es considerin susceptibles de ser objecte prioritari de les polítiques públiques de la institució en matèria de personal.
Els criteris de repartiment han de respondre als principis d'equitat i racionalitat.
El Consell pot establir d'altres prestacions de suport al seu personal, de caràcter social i econòmic, sempre que ho consideri oportú.
Representació del personal i seguretat, salut i prevenció de riscos laborals
D'acord amb la legislació que regula la representació col·lectiva i l'exercici dels drets sindicals, el personal al servei del Consell ha de comptar amb un òrgan de representació elegit per sufragi personal, lliure, directe i secret.
És elector i elegible tot el personal que hi treballa, llevat del que tingui la condició de personal eventual.
L'òrgan de representació del personal té com a funció principal rebre informació sobre la política de recursos humans de la institució i negociar col·lectivament les condicions de treball, en els termes en què s'estableix en la legislació vigent i en aquest Reglament.
El ple del Consell aprova la convocatòria i el procediment per a l'elecció de la representació col·lectiva del personal.
El Consell ha de comptar amb un servei de prevenció de riscos laborals d'acord amb el que estableix la normativa aplicable en la matèria.
A aquests efectes, ha de designar un o més empleats que s'hauran d'ocupar d'aquesta activitat i constituir un servei de prevenció o concertar-lo amb una entitat especialitzada.
Les condicions de treball del personal al servei del Consell es determinen mitjançant la negociació col·lectiva.
Són matèries objecte de negociació, entre d'altres, el calendari laboral, el règim de jornada i horaris, les vacances, els permisos i les llicències, la formació continuada, les prestacions socials i econòmiques de suport al personal i, si s'escau, els criteris de determinats complements retributius i d'accés al fons d'acció social.
A més dels àmbits previstos a la legislació aplicable, les parts, de mutu acord, poden ampliar la negociació col·lectiva a d'altres diferents dels que estableix la llei.
Els acords de condicions de treball són l'instrument resultant de la negociació col·lectiva entre l'òrgan de representació de personal i un nombre equivalent de consellers designats pel ple, entre els quals hi ha de ser necessàriament el conseller secretari o consellera secretària.
Els esmentats acords han de ser ratificats pel ple del Consell i, llevat que en ells s'estableixi una altra cosa, tenen una durada de tres anys prorrogable d'any en any si no es produeix una denúncia expressa per qualsevulla de les parts.
El conseller secretari o consellera secretària ha d'elaborar l'avantprojecte de pressupost del Consell de Garanties Estatutàries i, amb l'antelació suficient, l'ha de sotmetre al ple, amb l'informe previ de l'interventor del Consell i adjuntant la documentació que estableix la legislació sobre finances públiques de Catalunya.
El ple aprova el projecte de pressupost en una sessió especialment convocada a aquest efecte.
El projecte de pressupost, una vegada aprovat pel ple del Consell, s'ha de trametre, amb la documentació annexa, al departament competent de la Generalitat amb l'antelació suficient perquè sigui integrat com a secció pròpia en el Projecte de llei de pressupostos de la Generalitat.
El ple pot aprovar les modificacions pressupostàries que esdevinguin necessàries, i ho ha de comunicar al departament competent del Govern de la Generalitat.
Correspon al ple autoritzar les despeses.
Aquesta facultat es pot delegar, per a les despeses inferiors a sis mil euros, en qualsevol membre del Consell o en l'habilitat o habilitada dels fons, segons els termes i les quanties que acordi el ple.
Correspon al president o presidenta disposar els crèdits, reconèixer les obligacions econòmiques i ordenar els pagaments.
En el cas de despeses inferiors a sis mil euros, el president o presidenta pot delegar en el vicepresident o vicepresidenta, en qualsevol altre membre del Consell o en l'habilitat o habilitada dels fons la disposició dels crèdits i el reconeixement de les obligacions econòmiques.
Així mateix, pot delegar en el conseller secretari o consellera secretària l'ordenació dels pagaments.
L'habilitat o habilitada dels fons pot lliurar al personal del Consell quantitats a justificar per a petites despeses, d'acord amb allò que determini la intervenció del Consell.
Mensualment, l'habilitat farà una liquidació dels pagaments efectuats, de la qual trimestralment en retrà comptes al conseller secretari o consellera secretària.
El Consell de Garanties Estatutàries aplica la legislació que regeix per a la Generalitat en matèria de comptabilitat pública, d'acord amb les directrius que doni la intervenció del Consell.
Els actes, els documents i els expedients del Consell dels quals poden derivar drets o obligacions de contingut econòmic o moviment de fons o valors han d'ésser intervinguts de conformitat amb el que estableix la legislació sobre finances públiques de Catalunya.
El ple designa l'interventor o interventora al servei del Consell, entre els membres del cos d'intervenció de la Generalitat, i n'acorda lliurement el cessament.
El ple aprova la liquidació del pressupost del Consell de Garanties Estatutàries, a proposta del conseller secretari o consellera secretària.
Elaboració i aprovació del compte
L'elaboració del compte del Consell correspon a l'interventor o interventora.
Una vegada elaborat, el compte ha d'ésser sotmès al ple per a la seva aprovació i tramès al departament competent del Govern de la Generalitat.
El Consell de Garanties Estatutàries té la seva seu a la ciutat de Barcelona, al Palau Centelles.
Pèrdua de vigència del Reglament del Consell Consultiu
En aplicació del que estableix la disposició transitòria quarta de la Llei 2/2009, de 12 de febrer, perd la seva vigència el Reglament provisional d'organització i funcionament del Consell Consultiu de la Generalitat de Catalunya, aprovat pel Decret 429/1981, de 2 de novembre.
Les propostes de modificació d'aquest Reglament, que han de ser presentades per escrit, poden ser promogudes a iniciativa del president o presidenta o, almenys, de tres consellers.
Per a la reforma del present Reglament cal l'acord de la majoria absoluta dels membres del Consell en una sessió posterior a la de la seva presentació.
En allò no previst a la Llei 2/2009 ni en aquest Reglament s'aplica supletòriament la legislació sobre organització, procediment i règim jurídic vigent per a l'Administració de la Generalitat de Catalunya, sempre que sigui compatible amb la naturalesa i les funcions del Consell de Garanties Estatutàries.