projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El termini de presentació de sol·licituds finalitza el dia 12 setembre de 2019
Període d'admissió de treballs entre el 1 i el 30 de juny de 2019
Segon volum de la col·lecció 'Memòria dibuixada'
El dimarts 23 d'abril obre les portes al públic el Centre d'Informació i Documentació del Memorial Democràtic, un centre de recursos i de documentació de caràcter especialitzat en l'àmbit temàtic dels períodes de la Segona República, la Guerra Civil, el Franquisme i la Transició a Catalunya.
Lluitadora contra la dictadura i per la dignitat i activista de la memòria històrica i el feminisme
El Memorial Democràtic oferta una plaça de Secretari/a de Direcció.
El nou director és autor de nombroses publicacions sobre el Franquisme i l'exili
La jornada de commemoració i homenatge se celebra en el marc del Dia Internacional de l'Exili i la Deportació, que ha estat aquest 5 de febrer.
Els actes serviran també per commemorar el desè aniversari del Museu Memorial de l'Exili (MUME).
El Memorial Democràtic us proposa tres dies de visites guiades a l'exposició 'Els primers exilis de la Guerra Civil, 1936' de la mà del seu comissari, l'historiador Rubèn Doll-Petit.
Per poder assistir a visita guiada cal fer petició de subscripció mitjançant aquest formulari.
Duració de cada visita: 30' aprox. (a partir de les 16:00 fins les 18:00 hores).
Aforament limitat i ús obligat de mascareta.
El Memorial Democràtic us proposa participar en una de les visites guiades presencials a l'exposició Els primers exilis de la Guerra Civil, 1936 que us oferirem acompanyats del seu comissari l'historiador Rubèn Doll-Petit.
L'exposició està dedicada a explicar les característiques principals del primers exilis de la guerra civil, focalitzat en les persones que van haver de fugir durant els primers mesos de guerra.
També es fa incidència en l'actuació que va realitzar la Generalitat republicana a l'hora de permetre i ajudar a sortir a totes aquelles persones que estaven en perill de mort.
Les visites es realitzaran el 22 d'octubre, el 26 de novembre i el 10 de desembre, sempre entre les 16h i les 18h i es faran garantint totes les mesures de seguretat amb grups reduïts.
Al febrer de 1939, mentre prop de 450.000 persones creuaven la frontera espanyola per refugiar-se a França, començaven a arribar al Principat més de 30.000 catalans que n'havien fugit a l'estiu de 1936.
En termes generals es tractava de persones vinculades a la burgesia més benestant, a l'Església, a la dreta política catalana i al món de la indústria i de l'empresa, que havien marxat en vaixell durant els primers mesos de la guerra, però també de terratinents, pagesos, membres de classes mitjanes i baixes o joves desertors que havien travessat els Pirineus per anar a raure a França en un primer moment.
En el primer dels casos, la majoria havien pogut fugir de l'Estat gràcies a salconduits emesos per la Generalitat de Catalunya, i havien sortit del port de Barcelona en vaixells estrangers cap a un exili temporal.
En el segon dels casos molts d'ells fugiren a peu a través dels Pirineus a través de l'ajuda de guies amb l'objectiu d'arribar a França i des d'allí o bé quedar-se en aquell país o bé passar a la zona franquista.
L'exposició té com a principal objectiu explicar aquells fets a través de textos, imatges i documents.
L'Hospitalet abans i després de la Guerra Civil Espanyola
El 18 de juliol de 1936 començà una cruenta guerra que enfrontaria a la població espanyola.
Una guerra que afectà tots els àmbits de la vida quotidiana de la gent.
Una guerra que va ser punt d'inflexió en la nostra història.
Com va viure la població de L'Hospitalet aquest trencament?
Quins van ser els canvis i efectes a la nostra ciutat?
Us convidem a conèixer l'abans i el després de la Guerra Civil Espanyola a través dels seus protagonistes.
"PARÈNTESI?" planteja com era la ciutat durant la Segona República i el primer Franquisme (fins a la dècada de 1950).
Però no s'aborda des d'una perspectiva cronològica, sinó temàtica.
La Guerra Civil és el punt d'inflexió per conèixer l'abans i el després de tres temes principals: les condicions socials i econòmiques, els aspectes polítics, i l'oci i la cultura.
A més, tindreu l'oportunitat de viure-ho des dels ulls de quatre personatges ficticis que podrien haver viscut aquests temps.
Daniel Sáez i Cintia Alonso, comissaris de l'exposició.
Els dissabtes i diumenges, d'11 a 14 h.
Consulteu horari d'estiu a la pàgina web del Museu
Museu de l'Hospitalet, Centre d'Estudis de l'Hospitalet
Presentació del dossier L'exili republicà i les comarques gironines, vuitanta anys després de la Revista de Girona núm. 315 (Juliol 2019)
Coberta del Dossier de la Revista de Girona núm. 315.
El número 315 de la Revista de Girona inclou un dossier sobre l'exili republicà i diversos aspectes vinculats a les comarques gironines, amb motiu dels 80 anys del final de la guerra i l'inici de l'exili.
Sota la coordinació de Jordi Font, Director del Memorial Democràtic, diversos autors, investigadors i especialistes en temes d'exili proposen 8 articles sobre diferents perspectives per aproximar-nos a un coneixement més detallat de l'exili republicà en l'àmbit de les comarques de Girona.
A la presentació hi participaran alguns dels autors del dossier i representants de la Diputació de Girona i de la Revista de Girona (pendent de confirmació).
Dossier: L'exili republicà i les comarques gironines, vuitanta anys després
Nova exposició al Memorial Democràtic
Aforament limitat i ús obligat de mascareta.
El Memorial Democràtic inaugurarà el 21 d'octubre la mostra "L'àlbum de la Ruth.
Ruth von Wild i l'ajuda suïssa als infants de la guerra".
La mostra explica l'actuació humanitària que dugué a terme durant la Guerra Civil la voluntària suïssa Ruth von Wild.
Al llarg de l'exposició es mostren les fotografies que von Wild realitzà durant els anys de guerra i exili.
Totes elles documenten i mostren la tasca del Comitè Suís d'Ajuda als Nens d'Espanya.
Es tracta de fotografies fins ara inèdites i que la comissària de l'exposició, Maria Ojuel, ha aconseguit localitzar després d'anys de recerca.
L'agost de 1938 Ruth von Wild s'instal·là a Barcelona per participar en el Comitè Suís d'Ajuda als Nens d'Espanya, més conegut com l'Ajuda Suïssa.
Entre finals de gener i inicis de febrer de l'any 1939 els membres del comitè sortiren de Barcelona i s'uniren a la població civil que fugia a França (retirada).
Poc després, l'Ajuda Suïssa es reorganitzà al sud de França i Ruth von Wild dirigí una colònia de nens espanyols refugiats a Sigean (colònia de Château du Lac).
A través de fotografies inèdites que realitzà la mateixa Ruth, l'exposició explica l'actuació humanitària de l'Ajuda Suïssa i el recorregut que va fer aquesta organització fins arribar a França per protegir tots aquells infants que fugien d'una guerra terrible.
Fons videogràfic del servei de Mitjans Audiovisuals (Generalitat de Catalunya / Departament d'Ensenyament)
El servei de mitjans audiovisuals del Departament d'Ensenyament disposa de diversos vídeos que tenen relació amb la Guerra Civil i amb personalitats del món polític o literari que van haver d'exiliar-se.
Aquests vídeos estan a disposició de tots els centres educatius de Catalunya.
A continuació recollim el títol, l'editor i un petit resum dels vídeos, el contingut dels quals té relació directa o indirecta amb l'exili de 1939.
L'exposició s'organitza en 8 àmbits, es presenten nombrosos documents originals de la col·lecció Julio Allepuz de la Sénia i objectes del fons del COMEBE.
L'exposició, itinera al Museu del Mar de l'Ebre, ha estat comissariada per la Dra.
M. Lourdes Prades Artigas del CRAI de La Universitat de Barcelona i en ella, a més dels texts i fotografies organitzats en 8 àmbits, es presenten nombrosos documents originals de la col·lecció Julio Allepuz de la Sénia i objectes del fons del COMEBE.
La Batalla de l'Ebre es va iniciar el 25 de juliol del 1938 i fou un intens combat de 115 dies, el més llarg de la Guerra Civil, que esdevingué decisiu de cara a la pèrdua de Catalunya per part de les tropes republicanes.
Les Brigades Internacionals hi van tenir un paper protagonista.
La XIII, la XIV i la XV hi intervingueren així com la XI i la XII que també hi participaren però amb menor incidència.
Van ser entre 3.000 i 3.500 els voluntaris que van prendre part en la Batalla de l'Ebre, també molts catalans i espanyols enquadrats a les Brigades.
Per als brigadistes la batalla es va acabar el dia 23 de setembre amb la retirada decretada pel govern de Negrín.
Dimecres a diumenge de 11.00 a 13.00 h i de 17.30 a 20.30h
Dimecres a diumenge de 11.00 a 13.00 h i de 16.00 a 19.00h
Temàtica: Ciències naturals, història, etnologia.
COMEBE, Museu de les Terres de l'Ebre i Museu del Mar de l'Ebre
Jornada dedicada al paper del fotoperiodisme durant la guerra civil i l'exili del 39, punt de partida d'una nova generació de professionals que, mitjançant les seves imatges, mostraran al món les conseqüències humanes del conflicte
El Congrés se centrarà en l'exili i la deportació als camps de concentració nazis: del contingut històric a la pràctica pedagògica
Una jornada analitza el catalanisme en el context europeu i les relacions entre nacionalisme i feixisme
El Memorial Democràtic hi participa amb un cinefòrum el 19 de març
En el marc del seminari Ciutats i Persones, l'Institut de Ciències Polítiques i Socials tractarà les Polítiques de Memòria amb perspectiva de gènere.
Manifest del Memorial Democràtic
Anirà a càrrec de Francesc Ruiz i gira entorn l'exposició virtual 'Patufet en guerra'
500 nens participen en un acte institucional en record de les persones i entitats que la van organitzar l'any 36
El Memorial Democràtic inaugurarà una exposició sobre les víctimes de la Guerra Civil el 15 de març de 2018
Subvenció destinada als ens locals per a la posada en valor i difusió de la Xarxa d'Espais de Memòria.
Les dades es poden consultar al web de l'Arxiu Nacional de Catalunya
El passat 27 de gener es va fer entrega de les primeres persones identificades amb el Programa d'Identificació Genètica als seus familiars
Moment de la inhumació dels individus identificats
El Departament de Justícia ha entregat a les respectives famílies les restes de les quatre primeres víctimes identificades amb el Programa d'Identificació Genètica, així com un informe personalitzar amb el resum de tota la tasca tècnica duta a terme.
Estaven enterrades a la fossa del Soleràs (les Garrigues), situada al cementiri vell.
Tres d'ells van ser enterrades al cementiri del Soleràs i, el quart, serà inhumat pròximament al cementiri de l'Espluga de Francolí, a petició dels seus familiars.
Els quatre identificats són Leandro Preixens, Ramon Jové, Maria Teresa Mir i Josep Moles.
Els tres primers eren civils veïns del poble, que van morir entre el 25 i el 27 de desembre de 1938 a causa de les bombes franquistes.
Josep Moles era un soldat republicà originari de Vimbodí (la Conca de Barberà) que va desaparèixer el desembre de 1938, va combatre al Front del Segre i va morir d'un tret al cap. Resulta d'especial rellevància aquest darrer cas atès que, al contrari que els anteriors, la informació facilitada per la família no el situava clarament en el cementiri del Soleràs i la seva identificació ha estat possible gràcies a l'encreuament massiu amb les mostres genètiques dels familiars inscrits al Cens de persones desaparegudes.
El Programa d'identificació genètica creua l'ADN de restes òssies trobades en fosses amb el de possibles familiars vius inscrits al Cens de persones desaparegudes, per veure si hi ha coincidència.
Actualment, es continuen fent les proves genètiques i es preveuen properes noves identificacions, motiu pel qual, recomanem a tothom que es faci les proves d'ADN.
El Congrés se centrarà en l'exili i la deportació als camps de concentració nazis: del contingut històric a la pràctica pedagògica
Al Saló de Plens de la Paeria, dijous 22 a les 19 h
La Paeria de Lleida celebra enguany la 12è edició del Congrés de convivència a la ciutat - Memorial Xavier Aluja.
Es tracta d'una proposta anual que convida a la reflexió i el debat de temes ben diversos com la qüestió dels drets humans i els deures de la ciutadania, l'economia o les polítiques socials.
Tots aquests àmbits formen part dels debats sobre el Dret a la Ciutat i són recollits a la Carta de Ciutadania de Lleida.
El congrés estarà dedicat a la memòria, i en el marc del 80è aniversari de La Retirada que es commemora l'any vinent el debat es dedicarà a l'exili i la deportació, així com a quina és la pràctica educativa que actualment s'està duent a terme en la matèria.
Joan Gómez López, regidor de Participació Ciutadana, Drets Civils i Cooperació
Rosa Toran Belver, historiadora i Vicepresidenta de l'Amical de Mauthausen i altres camps.
Joan Ramon Segura Radigale s, Grup de Recuperació de la Memòria Històrica del Centre Excursionista de Lleida
Cal inscripció prèvia: [EMAIL] / http://www.paeria.cat/tramits
Sala Jaume Magre - Regidoria d'Educació
El Memorial Democràtic presenta el llibre guanyador del darrer Premi Romà Planas i Miró
Carme Gambín va guanyar la 17a edició del Premi Romà Planas i Miró de memorials populars amb el llibre Mirar hacia atrás.
L'autora presentarà la seva obra dimarts 9 de febrer al Memorial Democràtic.
Nascuda en un poble de Múrcia el 1930, Carme Gambín, filla de barber, explica en aquest llibre com va ser la seva infància i joventut.
Fins als sis anys, els jocs infantils, la solidaritat veïnal i la por de les riuades del Segura van ser els protagonistes dels seus records.
En esclatar la Guerra Civil, va haver de créixer per força i aprendre no solament a conviure amb la por, sinó també amb la gana, el treball i la persecució política.
El 1942 va emigrar amb el seu germà Efrén a Catalunya, on ja vivien els seus oncles.
A Barcelona va conèixer la duresa del treball fabril, però també la solidaritat entre els obrers.
La presentació del llibre anirà a càrrec de l'autora i del director del Memorial Democràtic, Jordi Palou-Loverdos.
Hi intervindran també Albert Gil, alcalde de la Roca del Vallès, i Víctor Méndez, prologuista del llibre i professor de Filosofia del Dret a la Universitat de Barcelona.
Presentació de l'obra guanyadora de la 19a edició del Premi Romà Planas i Miró
Dijous 6 d'abril, a les 19.30 h, tindrà lloc la presentació del llibre Testimonio de un niño en busca de la libertad, de Jorge Rosell Grau, guanyador de la 19a edició del Premi Romà Planas i Miró de memorials populars.
La presentació serà a càrrec de Plàcid Garcia-Planas, director del Memorial Democràtic de la Generalitat de Catalunya i membre del jurat estatal del Premi Romà Planas i Miró de memorials populars.
L'acte, que ha estat organitzat per l'Ajuntament de la Roca del Vallès i per l'Arxiu de la Memòria Popular, es farà a la Sala de plens de l'Ajuntament.
Internat als nou anys en una colònia infantil de la Garriga, Jorge Rosell (Barcelona, 1931) va haver de decidir a corre-cuita si s'unia a un comboi de nens que partia cap a França per fugir de la guerra o es quedava esperant que algú vingués a recollir-lo.
Després d'un bombardeig en què va morir un dels seus millors amics, el grup de nens es va dispersar en el camí a la frontera, però ell va tenir la sort de trobar una família que el va acollir i el va cuidar.
Rosell va haver d'estar internat a diversos camps de concentració, fins que va aconseguir retrobar-se amb els seus pares
Sala de Plens de l'Ajuntament de la Roca del Vallès
Experiències a l'aula per compartir, reflexionar i debatre
El dilluns 29 de juny tindrà lloc en línia la VI Jornada d'Experiències Didàctiques de Memòria Històrica.
El Memorial Democràtic i el Departament d'Educació organitzen aquesta jornada dirigida als docents que han treballat conceptes de memòria i història durant aquest curs 2019/2020.
Es tracta de posar en contacte docents de diferents llocs de Catalunya i de diferents àmbits d'estudi interessats en la història i el patrimoni, a fi d'afavorir l'intercanvi de metodologies i experiències, com ara viatges a espais de memòria, producció d'obres de teatre, cicles de conferències, entre d'altres.
Els grups de treball de l'Ebre, Lleida, Alt Empordà i Vallès explicaran els treballs que han dut a terme i les propostes per a l'any vinent.
També hi haurà espai per parlar de les iniciatives engegades enguany, del club de lectura i de la comissió de gènere.
El projecte tindrà caràcter obert i abastarà tot el territori català
La Direcció General de Relacions Institucionals i amb el Parlament prepara l'edició de la nova col·lecció Entitats Memorialistes a Catalunya
Els estudiants de l'Institut Baix Empordà de Palafrugell elaboren audiovisuals i aprenen història amb el BAT
L'estudiant ha realitzat una exhaustiva recerca de tres anys que aporta noves dades sobre persones del Vallès oriental deportades als camps nazis
La Generalitat ha coordinat dues intervencions arqueològiques a la serra de Riés, en què hi han trobat i excavat quatre fosses
Admissió de propostes fins al 15 de setembre
La mostra tindrà lloc a Barcelona el 30 de novembre i l'1 i el 2 de desembre de 2016, i projectarà curtmetratges al voltant del robatori de la identitat.
Pots participar-hi enviant el teu curtmetratge fins al 31 d'agost.
El passat 31 de gener de 2016 va morir Antoni Vilella Vallés, probablement el darrer aviador de la República.
La revista digital 'Temps i espais de memòria' és una publicació anual editada pel Memorial Democràtic.
La Generalitat podrà anul·lar condecoracions i suprimir els noms dels espais dedicats a militars colpistes i dirigents de la dictadura
El Departament de Justícia treballa en un projecte de llei que aglutinarà totes les normes sobre memòria democràtica i que suposarà un nou pas endavant en aquesta matèria.
Serà una nova llei integral que facultarà l'Executiu per retirar la simbologia franquista dels carrers i places de Catalunya, anul·lar condecoracions i suprimir els noms de carrers en homenatge a personatges vinculats amb les dictadures i els crims de lesa humanitat.
La nova llei de memòria serà una eina per tancar ferides i acabar amb el dol", ha explicat la consellera Ester Capella, que avui ha comparegut per primera vegada davant la Comissió de Justícia del Parlament de Catalunya.
Noves activitats al Memorial Democràtic
Comencem aquest nou curs 2018/2019 aplegant memòries.
Si us atenseu, podreu escoltar els relats de persones i descobrir el traçat que han deixat les seves petjades.
Us proposem visites comentades a exposicions i diferents activitats per treballar enguany la Guerra Civil espanyola mitjançant la cartografia, les veus de les dones de principis del segle XX, el 40è aniversari de la Constitució espanyola i el franquisme colonial.
Ens separen 80 anys de la Batalla de l'Ebre, però mantenim ben a prop el record de les seves vides.
Retrat de l'escriptora i periodista Rosa Maria Arquimbau Gabriel Casas i Galobardes / Arxiu Nacional de Catalunya
40 anys de la Constitució espanyola (10/2018 fins a 02/2019)
Els comissaris ens ofereixen visites guiades a les exposicions.
Amb la col·laboració del Departament d'Ensenyament.
oferim les eines per tal de treballar la cartografia a l'aula.
Tractarem els principis de la cartografia i les
seves eines, farem un repàs del passat al present dels mapes, coneixerem els seus usos artístics i
farem una visita a l'Institut Cartogràfic.
Voleu venir amb el vostre grup classe a l'acte per a estudiants que tindrà lloc el 25 de gener de 2019 amb motiu del dia internacional de commemoració a les víctimes de l'Holocaust?
Reflexionarem sobre què passa quan les famílies i les comunitats han de deixar les seves llars.
Coneixerem una experiència artística d'homenatge, el projecte Stolpersteine.
El 2019 es commemora el 25è aniversari del genocidi a Ruanda que va començar el 1994.
Acte per a estudiants d'homenatge a les persones víctimes de l'Holocaust i de prevenció de crims contra la humanitat
El Memorial Democràtic impulsa la col·locació de 68 llambordes commemoratives a Girona, Sabadell, Granollers, els Guiamets, Sabadell i Cervera
L'artista alemany Gunter Demnig ha estat convidat pel Memorial Democràtic i pels ajuntaments de Girona, Sabadell, Granollers, els Guiamets, Sabadell, Manresa i Cervera per col·locar plaques stolpersteine ("pedres de topada") en record de deportats catalans als camps nazis nascuts a aquests municipis.
Se'n col·locaran 1 a Els Guiamets, 10 a Olesa de Montserrat, 11 a La Segarra, 23 a Sabadell, 7 a Granollers i 16 a Girona.
Els stolpersteine són llambordes quadrades de 10cm x 10cm fetes de formigó i cobertes d'una fulla de llautó on es graven les dades de persones empresonades i deportades.
Es col·loquen al paviment de davant dels edificis o llocs on les víctimes van viure o treballar en llibertat abans de l'empresonament o la deportació.
Cada llamborda és única i precisament es realitza de manera especial a mà, com a gest de respecte i humanitat que vol contrastar amb l'exterminació industrialitzada dels nazis.
No només es ret homenatge a les persones assassinades, sinó també als supervivents, incloent-hi persones que van poder exiliar-se i refugiar-se en altres països.
També recuperen la memòria d'aquelles persones que, davant el destí que els esperava, decidiren suïcidar-se.
D'aquesta manera i d'una forma simbòlica, els stolpersteine reuneixen a les famílies o grups de persones separades per la deportació.
Va néixer a Berlin el 1947 i és escultor.
El 1985 va obrir el seu estudi a Colònia.
L'any 1992 va participar en un projecte en record del decret del 1942 de la deportació gitana cap als camps d'extermini.
La reacció d'un ciutadà de Colònia que assegurava que no hi havia cap gitano al seu barri el va impulsar a voler retornar de manera simbòlica la memòria de cadascuna de les víctimes.
Actualment existeixen més de 50.000 stolpersteine a més de 21 països a tot Europa.
A l'estat espanyol, Catalunya és pionera en la col·locació d'aquestes plaques per iniciativa del Memorial Democràtic.
Actualment se'n poden trobar a Navàs, Manresa, Igualada i Castellar del Vallès.
Col·locació de plaques stolpersteine
Olesa de Montserrat, 26 de gener
La nova exposició del Memorial Democràtic qüestiona el mite de la neutralitat franquista
Una exposició per conèixer la postguerra a Catalunya
L'exposició del Memorial Democràtic itinerarà per Itàlia fins a desembre de 2016
Un documental sobre les vides de Leo, Orazio i Giordano Bruno, tres antifeixistes que participaren a la Guerra Civil
Una exposició recorda la història del Servei Civil Internacional
Instal·lació pictòrica, objectual i documental
L'artista Rafael Segovia Winglet continua amb la seva investigació centrada en la memòria de l'exili republicà a partir del seu propi àlbum familiar.
L'articulació de pintura, documents d'arxiu, objectes i fotografia d'època genera un relat enriquidor.
La transposició del temps històric i del temps de la memòria familiar en un temps plàstic permet que l'espectador s'aproximi de manera poètica a la Guerra Civil i a l'exili republicà.
Rafael Segovia-Winglet és artista plàstic hispano-francès.
Actualment és investigador resident a diferents universitats franceses.
A l'espai Hall del MUME es podran visitar dues instal·lacions: 'El tiempo se acaba' i 'Atlas de l'exili'.
D'octubre a maig: de dimarts a dissabte, de 10 a 18 h, i diumenges i festius, de 10 a 14 h.
De juny a setembre: de dimarts a dissabte, de 10 a 19 h, i diumenges i festius, de 10 a 14 h.
Els dilluns està tancat tot l'any.
Menors de 17 anys, aturats, escolars, grups d'estudiants i docents: entrada gratuïta.
Majors de 65 anys: tarifa reduïda, 2 €.
Pensionistes, carnet d'estudiant i grups d'adults: tarifa reduïda, 3 €.
Espai Hall del Museu Memorial de l'Exili (MUME)