projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El projecte compta amb la participació de 14 membres.
Concretament, MY WAY està dissenyant una App que integri:
El paper de Barcelona/Catalunya, com el de Berlín, en aquest projecte és de laboratori viu, tenint en compte que és un exemple de ciutat gran i densa amb variats modes de transport.
D'altra banda, Trikala serà un exemple de petita ciutat amb poques opcions de transport.
A més, en el cas de Catalunya es podrà emprar planejadors de rutes preexistents i independents del projecte com ara el 'Mou-te'.
Amb l'objectiu d'incrementar els viatgers que utilitzen serveis més sostenibles ambientalment, s'informa a les persones usuàries d'aquests aspectes en el ventall d'opcions que es poden escollir.
Actualment, hi ha més de 21 serveis del projecte, i dins dels Work Packages 4 i 5 cadascun dels Living Labs ja ha finalitzat les dues primeres fases de proves de l'App.
Voluntaris tant de l'organització com externs s'han descarregat l'aplicació, l'han provat i han opinat mitjançant qüestionaris i enquestes.
La segona fase tindrà lloc durant els mesos de setembre i octubre del 2015 i es provarà una evolució del programari.
Trobareu més informació a la web http://myway-project.eu/
Redactat per: Olga Serra i Marga Torre.
Per saber-ne més: Olga Serra i Cristina Pou
Intermodalitat i Serveis adaptats a entorns de baixa demanda
El DTES, juntament amb la regió Occitanie/Pyrénées-Méditerranée i el Conseil Départamental des Pirineus Orientals, treballarà els propers anys en implementar noves rutes transfrontereres que afavoreixin la interconnexió, així com en l'harmonització tarifària i en la millora de les plataformes tecnològiques d'informació de servei, amb un pressupost d'1,7 milions.
El DTES coordina un nou projecte europeu per millorar la mobilitat en transport públic entre Catalunya i França i eliminar l'efecte frontera.
El projecte ConnECT del Programa Interreg Poctefa ha donat el tret de sortida amb el seminari de llançament, en una primera trobada que va tenir lloc a Perpinyà el 30 de gener, amb la participació de representants del DTES, del Departament d'Acció Exterior, Relacions Institucionals i Transparència; de la Delegació Territorial del Govern de la Generalitat a Girona; de la Casa de la Generalitat a Perpinyà, i de la resta de socis.
Durant els propers anys, tots els participants treballaran conjuntament per afavorir la mobilitat dels habitants de l'espai català transfronterer.
Entre les accions previstes, el grup abordarà la manera d'implementar millores com ara:
El projecte té un pressupost d'1,7 milions, dels quals un 65% serà a càrrec de fons europeus.
Pel que fa a les accions que ha de dur a terme la Direcció General de Transports i Mobilitat, i dins de l'activitat associada a la coordinació del projecte cal esmentar:
Durant l'any 2020 tindran lloc periòdicament, les trobades de constitució i treballs dels comitès de treball propis del projecte.
Redactat de la noticia: Olga Serra i Marga Torre
Orientació a l'usuari, Intermodalitat, Serveis adaptats a entorns de baixa demanda, Demanda de mobilitat de persones i de moviment de mercaderies, Indicadors de mobilitat, Cooperació entre ens y Mecanismes de transferència del coneixement de la recerca i la innovació
El Govern està elaborant un Pla contra l'assetjament sexual al transport públic gràcies a un conveni signat entre el Departament de Territori i Sostenibilitat, l'Institut Català de les Dones i l'Autoritat del Transport Metropolità (ATM) de Barcelona.
Aquest acord estableix el marc de col·laboració per analitzar la situació del sistema de transport públic des de la perspectiva de gènere amb l'objectiu de definir un conjunt d'accions per lluitar contra la violència masclista i l'assetjament sexual als transports públics.
L'elaboració tècnica de les enquestes ja està en marxa i la licitació dels treballs s'iniciarà al més aviat possible a partir del mes de març del 2020, amb una inversió de prop de 150.000 euros, provinents d'ajudes de l'Estat.
El treball de camp inclourà unes 5.000 enquestes, telefòniques, presencials i a través de grups 'focus'.
També s'analitzarà la viabilitat econòmica de les mesures proposades i un hipotètic calendari d'aplicació.
L'ATM de Barcelona, de fet, ja va incloure aquest 2019 preguntes sobre l'assetjament sexual a l'Enquesta de Mobilitat en Dia Feiner (EMEF).
D'altra banda, ha incorporat una anàlisi específica de la perspectiva de gènere i el seguiment sobre l'execució de les mesures del pla contra l'assetjament en el sistema de transport públic en la nova redacció del Pla Director de Mobilitat.
Per la seva part, el DTES es compromet a dur a terme també aquestes actuacions en els plans directors de mobilitat que siguin es redactin en d'altres àmbits territorials.
La xarxa de transport públic de Catalunya representa més de mil milions de viatges a l'any.
En un dia feiner, el produeixen 19 milions de desplaçaments a l'àmbit de l'ATM de Barcelona.
D'aquestes persones, un 60,45% són dones, que es mouen més per motius personals.
Pel que fa a l'ús dels modes de transport segons sexe, la població femenina fa un major ús de modes sostenibles (mobilitat activa i transport públic).
Entre aquests destaca el caminar i l'ús de l'autobús i el metro.
Sobre la distribució horària, les dones usen més el transport públic a l'hora punta del matí (de 8 h a 9 h), a l'hora punta del migdia (d'11 h a 13 h) i inicien abans els desplaçaments a l'hora punta de la tarda, concretament a partir de les 17 h.
Redactat de la noticia: Antoni Bedoya
Per saber-ne més: Antoni Bedoya
Orientació a l'usuari, Intermodalitat, Demanda de mobilitat de persones i de moviment de mercaderies, Sistemes avançats de previsió, Sistemes de suport a la presa de decisions, Comportament social vinculat al territori i al medi ambient
Altres participants: Institut Cartogràfic de Catalunya
Objectiu: validació d'un model de distribució espacial del gruix de neu, que s'obté a partir del model digital del terreny general amb dades lidar aerotransportades.
Atesa la demanda creixent d'aigua, cada vegada més, s'imposa un control acurat dels recursos hídrics.
El coneixement dels recursos en forma de neu existents al Pirineu és de vital importància, i té múltiples aplicacions.
Una bona gestió dels embassaments en èpoques de desglaç permet actuar en la prevenció de sequeres, d'inundacions, gestió de l'aigua per abastament urbà, agrícola i hidroelèctric.
Amb la xarxa nivometeorològica ja es determina, actualment, la densitat de la neu i el gruix del mantell de forma puntual.
Amb la tecnologia làser aerotransportada es pot determinar l'extensió de la superfície amb mantell estacional i el gruix d'aquest mantell amb molta precisió.
La precisió del làser (de 5 cm de mitjana en la z) pot donar un error d'entre el 10% (situacions de mantell nival de poc gruix) i el 2% (situacions de mantell nival amb gruix important).
S'ha treballat en la validació del model obtingut amb lidar a partir de les dades obtingudes sobre el terreny, així com en la modelització i extrapolació de la distribució espacial del gruix de neu a partir del model digital del terreny generat, i s'han obtingut uns primers resultats molt positius.
Desenvolupament d'un servei per a fer estimacions dels recursos hídrics.
Marturià, J.; Oller, P.; Ruiz, A.; Martínez, P. (2008): Avaluació dels recursos hídrics emmagatzemats en forma de neu amb l'ús de tècniques Lidar.
Actes de la III Jornada Tècnica de Neu i Allaus.
Betrén, 18 a 20 de juny de 2008.
Mapa de gruix de neu a partir de les dades obtingudes del LIDAR
Coordinació de l'activitat: Institut Geològic de Catalunya (IGC)
Marc de Programes de recerca i innovació:
S'emmarca dins les activitats destinades a recolzar les iniciatives del Grup de Recerca Consolidat de l'IGC, reconegut pel Departament d'Innovació, Universitats i Empresa de la Generalitat de Catalunya.
Objectiu: potenciar la recerca i donar suport al Grup Consolidat Processos geològics actius i risc, que té com a objectiu la investigació en l'àmbit de processos geològics actius i recents que es produeixen en la superfície de la Terra, el sòl i el subsòl, per proveir tot el territori de Catalunya d'una informació geològica de base acurada.
L'objectiu dels projectes inclosos en aquest àmbit és potenciar la recerca, donar suport a les diferents unitats del Grup Consolidat processos geològics actius i risc per fer les seves activitats i potenciar les activitats de difusió dels resultats obtinguts.
Un altre objectiu d'aquest àmbit és unificar criteris així com potenciar tasques conjuntes en el marc de recerca de les diferents unitats de l'IGC.
El Grup de Recerca té com a objectiu la investigació en l'àmbit dels processos geològics actius i recents que tenen lloc en la superfície de la Terra, el sòl i el subsòl, amb la finalitat de proveir Catalunya d'una informació geològica de base acurada i necessària per al desenvolupament sostenible.
El pla de treball per als propers anys és potenciar el desenvolupament de projectes de recerca en els diferents àmbits de treball de l'IGC, així com fomentar nous projectes en àmbits innovadors en el camp de la geologia i de la geofísica.
Per fomentar la internacionalització del Grup, es preveu la presentació de propostes a les convocatòries de projectes europeus de recerca.
El personal de suport a la recerca vetllarà perquè es potenciïn les activitats de difusió de la recerca, així com les col·laboracions amb altres organismes.
És objectiu primordial del Grup de Recerca l'estudi dels riscos naturals relacionats amb aquests processos, com són, per exemple, els moviments del terreny, la sismologia i les allaus.
El Grup treballa en tot el cercle del risc, inclosos els estudis per a l'avaluació del perill, la vulnerabilitat i el risc, i en el desenvolupament de sistemes de prevenció i sistemes d'alerta i actuació.
Difusió de la informació geològica i geofísica de base acurada i necessària per al desenvolupament sostenible, així com millores metodològiques per a l'obtenció d'eines de treball eficients.
Integrants del grup de recerca de l'IGC fent assajos de camp
Coordinació de l'activitat: Universidad Complutense de Madrid, UPM
Objectiu: Fer un estudi de risc de zones costaneres espanyoles davant l'efecte i les conseqüències de dos fenòmens naturals relacionats: terratrèmols i tsunamis.
L'IGC elabora el subprojecte anomenat Estudi dels efectes de terratrèmols i tsunamis en zones costaneres espanyoles (COSTE).
Identificació de fonts sismogèniques i tsunamigèniques en el golf de Cadis.
Càlcul de vectors velocitat i estimació de deformacions i esforços, a partir de tècniques geodèsiques GPS, per a la regió Ibero-Magrebí.
Proposta d'escenaris de terratrèmols en el golf de Cadis i costa d'Algèria, amb una estimació del seu període de recurrència.
Modelització de tsunamis generats per terratrèmols en el golf de Cadis i el nord d'Algerià i estimació dels possibles danys en la badia de Cadis i en las costes mediterrànies espanyoles.
Caracterització sísmica de las diferents formacions geològiques presents en la badia de Cadis, amb l'obtenció de moviments sísmics adaptats als diferents tipus de sòls.
Escenaris de danys en la badia de Cadis, a partir de l'estimació de la vulnerabilitat sísmica de las edificacions i de la vulnerabilitat per tsunami.
Estudi dels efectes dels terratrèmols i els tsunamis a la zona de estudi de la badia de Cadis que restaran disponibles pels serveis de protecció civil així com per a tots els organismes que treballen en l'estudi i la prevenció dels riscos sísmics.
13, 1. pàg.46-51, Girona, España.
Universitat Politècnica de Catalunya, Barcelona.
Estudi dels efectes de terratrèmols i tsunamis en zones costaneres espanyoles
Coordinació del projecte: Institut Geològic de Catalunya (IGC)
Altres participants: Ministeri d'Educació i Ciència (cofinançador)
Precisar l'exposició a riscos sísmics del nord-est de la península Ibèrica, mitjançant la millora del coneixement d'aspectes fonamentals per a la seva avaluació, com són la caracterització de la sismicitat, l'estructura de l'escorça i el moviment sísmic del sòl a escala regional i local.
El projecte té com a objectiu precisar l'exposició a riscos geoambientals, en particular sísmics, del nord-est de la Península Ibèrica, des dels Pirineus fins a la transició al marge continental i domini Balear, mitjançant la millora del coneixement d'aspectes que són fonamentals per avaluar la perillositat sísmica, entre els quals cal remarcar la caracterització de la sismicitat, l'estructura de l'escorça i el moviment sísmic del sòl a escala regional i local (ciutat de Barcelona).
Els objectius plantejats en aquesta proposta són de dos tipus.
Per una part es troben els objectius de caràcter científic fonamental, principalment millorar el coneixement de l'estructura tridimensional de l'escorça a partir d'estudis de tomografia a diferents escales utilitzant registres de soroll sísmic en xarxes sísmiques, i posteriorment utilitzar aquest coneixement de l'estructura en la modelització del moviment del sòl per causa de terratrèmols, mitjançant l'aplicació de tècniques de simulació numèrica de propagació d'ones sísmiques.
Els altres objectius són de caràcter més aplicat, amb la proposta d'incorporació de tècniques avançades (selecció de temps d'arribada utilitzant correlació creuada de formes d'ona, localització de terratrèmols utilitzant dobles diferències, etc.) a l'operació de la xarxa sísmica de l'IGC.
Aquestes metodologies, que no formen part de l'operació habitual de les xarxes sísmiques regionals, poden millorar de forma notable l'estimació de paràmetres focals de terratrèmols i d'aquesta manera contribuir al millor funcionament dels sistemes d'observació, avaluació i alarma.
Informe interno, no GA-009/008 Institut Geològic de Catalunya, 144pp.
Comparativa entre la zonació de sòls obtinguda a partir de mesures ambientals geofísiques i el mapa geològic de Barcelona
Coordinació de l'activitat: Institut Cartogràfic de Catalunya
Objectiu: Desenvolupar, provar i mostrar aplicacions de l'altimetria i la batimetria làser aerotransportada, com per exemple, monitoritzar la línia de costa, cartografiar les línies elèctriques, analitzar la coberta vegetal per a estudis forestals, determinar la profunditat de l'aigua, detectar objectes submergits, etc.
L'altímetre làser (Lidar) és un sensor actiu que emet pulsacions làser i obté les coordenades tridimensionals dels punts a partir del temps de vol, del senyal i de la posició i els angles del sensor.
Una classificació posterior de les dades permet discriminar els retorns de terreny dels de la vegetació, dels edificis o d'altres objectes que estan sobre el terreny.
El primer equip de l'ICC, adquirit el 2001, va ser substituït per un altre el 2008, que es capaç d'emetre fins a 150.000 punts/segon i que opera entre 200 i 600 m sobre el terreny, tant de dia com de nit.
L'elevada densitat de punts, la gran precisió en alçada (més de 15 cm) i el curt termini per obtenir els productes fan que, per a molts projectes, aquesta tecnologia sigui una alternativa molt interessant davant la fotogametria.
L'ICC ha desenvolupat mètodes per millorar l'exactitud dels punts lidar i ha elaborat productes específics: proves de restitució monoscòpica amb imatges de la càmera digital i punts lidar per generar models d'elevació emprats en la rectificació geomètrica d'imatges.
El model líder es millora amb la incorporació de línies de trencament dibuixades sobre un fotograma.
Productes derivats/aportació i destinataris i/o beneficiaris:
Fins al moment s'han establert els procediments, els mètodes i, si ha estat necessari, algorismes per:
Detecció automàtica de canvis a teulades d'edificis amb lidar
Coordinació de l'activitat: Institut Cartogràfic de Catalunya (ICC)
Utilitzar imatges satèl·lit (Landsat5 i SOP) per detectar semiautomàticament canvis territorials significatius per a la planificació dels programes d'actualització ràpida de la cartografia topogràfica de l'ICC.
L'objectiu del projecte és utilitzar imatges satèl·lit (Landsat5 i SPOT) per detectar semiautomàticament canvis territorials significatius per a la planificació dels programes d'actualització ràpida de la cartografia topogràfica de l'ICC.
El mètode es basa en l'ús d'un conjunt multitemporal d'imatges (radiomètricament compensades en la mesura del possible) per a la detecció de canvis territorials i de dades làser per a la detecció de canvis en els terrats de Barcelona.
La metodologia semiautomàtica de detecció de canvis territorials permet el seguiment de noves infraestructures així com l'evolució de zones residencials.
El mètode definit comporta una reducció del temps necessari per realitzar una actualització cartogràfica, assenyalant com a àrees de delineació aquelles que mostrin canvis rellevants a l'escala de les disponibles.
Eines per facilitar la detecció i la identificació de canvis en sèries d'imatges de la regió metropolitana de Barcelona i que elimina les zones de canvi associades a la resposta que dóna la vegetació als canvis estacionals i als núvols.
Detecció de canvi de coberta vegetal per moviment de terres amb imatges SPOT
Coordinació de l'activitat: Institut Geològic de Catalunya (IGC)
Obtenir una datació acurada dels diversos tipus de roques ígnies i metamòrfiques que configuren el territori, i que es troben en les estructures més antigues.
Aquestes datacions donaran lloc a datacions indirectes, per comparació d'estrats, d'altres roques relacionades.
En el marc de l'estudi del sòl i del subsòl del nostre territori, així com de les dinàmiques que hi influeixen, s'ha identificat la necessitat d'obtenir les edats d'algunes formacions rocoses presents en les estructures més antigues.
Una datació més acurada d'aquests materials permetrà un millor coneixement de les formacions geològiques analitzades i es podran establir datacions indirectes d'altres roques relacionades per comparació d'estrats.
El projecte neix de la necessitat d'obtenir dades sobre les edats de formació de les roques del basament paleozoic de Catalunya.
L'objectiu és la realització de datacions radiomètriques pel mètode "U-Pb ShrimpRG Zircon Ages" (Sensitive High-Resolution Ion MicroProbe-Reverse Geometry) de diversos tipus de roques ígnies i metamòrfiques que configuren el territori.
Persones usuàries de cartografia geològica i geotemàtica, comunitat científica.
Intervals de referència d'edats per a la realització del GeoTreball I (Mapa geològic de Catalunya 1:25.000).
Zircons muntats en una proveta per ser datats pel mètode U-Pb SrrimpRG
Coordinació de l'activitat: Institut Cartogràfic de Catalunya (ICC)
Estudi continuat d'algorismes i mètodes de processament de dades dels radars d'obertura sintètica interferomètrics (InSAR) per determinar elevacions del terreny.
Aplicació de la interferometria diferencial al seguiment de fenòmens de subsidència a partir de les dades dels satèl·lits ERS 1 i 2.
Anàlisi d'aplicacions de polarimetria SAR.
Els radars d'obertura sintètica (SAR) proporcionen dos tipus d'informació: la intensitat del retorn del senyal i una fase relacionada amb la distància entre el sensor i l'objecte observat.
Aquesta fase és la informació que s'utilitza per determinar elevacions del terreny a partir de l'interferograma de dues imatges que es capten des de posicions lleugerament diferents.
Mapa de qualitat de fase (coherència) del àrea del Bages per ENVISAT (banda C) i PALSAR (banda L).
Mapa de velocitat lineal de subsidència a Cardona
Coordinació de l'activitat: Institut Cartogràfic de Catalunya (ICC)
El coneixement de la humitat del sòl o del contingut en aigua de la vegetació representa un descriptor mediambiental de primer ordre per al coneixement del cicle hidrològic.
La dificultat rau en captar-lo i mesurar-lo.
HUMIT combina dades de satèl·lit i sensors aerotransportats (radiòmetres, radar polarimètric, índexs de vegetació amb VNIR i SWIR) per tal de validar missions per satèl·lit com SMOS o AQUARIS, i obtenir dades per determinar la humitat del sòl (SM), així com el contingut d'aigua de la vegetació (VWC) a escales regional i local.
L'objectiu del projecte és generar informació de qualitat i d'alt valor afegit en el context del cicle de l'aigua, per donar suport a la comunitat científica, tecnològica i empresarial en les polítiques ambientals i la gestió del territori.
Els radiòmetres són receptors altament sensitius, en el nostre cas en el rang de les microones.
HUMIT se situa en aquest escenari tecnològic i estratègic, d'alt valor afegit en aplicacions i utilitats relacionades amb el cicle de l'aigua, com poden ser humitat, salinitat, recursos hídrics, etc. Paràmetres com la salinitat superficial de l'aigua, la humitat del sòl o el contingut en aigua de la vegetació, crítics en el coneixement del cicle de l'aigua, els poden mesurar els radiòmetres en microones a partir de les variacions de la temperatura de brillantor.
Com, al nostre país, els problemes relacionats amb el cicle de l'aigua són una preocupació de primer ordre, des del 1968 s'han emprat diferents tècniques per analitzar la humitat.
Així, per exemple, des del 1968 s'han emprat radiòmetres en el rang de les microones, però no va ser fins mitjan 1980 que es van fer operatius gràcies a la família SSM/I. Actualment, molts radiòmetres orbiten la Terra i aporten dades atmosfèriques i geofísiques.
Als anys 1990, l'interès es va adreçar cap a l'ús de les freqüències en banda L, on la sensibilitat a la humitat en terra i la salinitat superficial en el mar són manifestes i de gran importància, en el context temàtic del cicle de l'aigua.
Actualment la missió SMOS (ESA) i AQUARIS (NASA) embarquen radiòmetres en banda L.
En aquest projecte es desenvolupa un sensor operacional aerotransportat per obtenir valors d'humitat del terreny amb una resolució espacial mínima (GSD) de 150 m.
Resultats del simuladors de recuperació d'humitat.
En la figura de l'esquerra, valors d'humitat del radiòmetre
aerotransportat i, en la imatge de la dreta millora en la resolució de la humitat sota l'aproximació HUMIT, de
fusió amb dades dels sensors tèrmics i VNIR de l'ICC
Coordinació de l'activitat: Institut Geològic de Catalunya (ICC)
Obtenir informacions preventives i operacionals sobre el risc sísmic, sense distorsions lligades a la frontera franco espanyola, amb una transmissió eficaç als serveis de socors i de gestió de crisi local, a la vegada que es fa una gestió en temps real d'aquestes dades.
Aquest projecte també servirà per desenvolupar un model cortical 3d dels Pirineus, i amb aquestes dades registrades es calcula, automàticament, el tensor moment per als terratrèmols de la zona d'estudi –els Pirineus-.
L'any 2009 es va iniciar el Projecte SISPyr, cofinançat amb fons europeus del Programa de cooperació territorial Espanya-França-Andorra 2007-2013.
El Projecte té una durada prevista de tres anys i l'Institut Geològic de Catalunya (IGC) el lidera.
Posar en marxa un sistema comú d'adquisició de dades sísmiques en temps real, i adequar els mitjans científics per preparar la gestió de crisis sísmiques a la serralada pirinenca.
Catalunya hi aportarà dades de sis estacions de l'IGC; França, de set estacions de l'OMP i de sis del BRGM; i Espanya, de sis de l'IGN.
Es pretén, així, ampliar la zona actual d'abast de les observacions.
Identificar i conèixer zones d'origen de sismes, cercar-ne de noves, i formular models d'atenuació dels moviments, mitjançant mecanismes de valoració i modelització de les dades, com ara:
Gestionar el risc mitjançant el desenvolupament de programari i la generació de shakemaps en els minuts posteriors al sisme, a fi que el gestor de la crisi obtingui una visió clara del succés.
Els mapes es confeccionaran directament segons la xarxa comuna d'observació sísmica, i s'hi representaran escenaris de danys a les zones potencialment sinistrades, que tinguin en compte la vulnerabilitat dels edificis i de les principals infraestructures de transport.
Desenvolupar i gestionar la consciència ciutadana del risc sísmic, amb una pàgina web en català, francès i espanyol: http://www.sispyr.eu/.
S'ha desenvolupat un sistema de detecció automàtica de terratrèmols capaç d'estimar els possibles danys i enviar-ne un informe per correu electrònic, SMS i fax pocs minuts desprès de la detecció del terratrèmol.
Mapa de situació de les estacions sísmiques dins del projecte SISPYR
Exemple de "Shakemap" en una zona pilot del projecte