projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Film èpic basat en la novel·la homònima de Naguib Mahfouz sobre la figura del líder musulmà Saladí i la represa de Jerusalem durant el període de la tercera croada en el segle XII.
La pel·lícula comença a Jerusalem, sota l'autoritat dels cristians europeus, on uns pelegrins musulmans són massacrats pels cristians de Terra Santa.
Saladí, en rebre la notícia, es proposa recuperar la ciutat i els seus voltants mitjançant una campanya militar, cosa gairebé impossible, fet que porta les potències europees a organitzar la tercera croada amb les forces combinades de França, Alemanya i Anglaterra.
Saladí rebutja l'intent de reconquesta de Jerusalem, i en les negociacions finals entre ell i el rei d'Anglaterra (admirat per Saladí com l'únic líder infidel honorable), els europeus abandonen Terra Santa a mans musulmanes.
La pel·lícula també presenta una subtrama sobre la Issa, una noia àrab cristiana, i el croat Louisa.
Al principi del film, tots dos es troben quan la Issa està prenent un bany i en Louisa hi arriba.
Ell s'allunya i espera que ella es vesteixi, però després intenta fer-la presonera.
Finalment, tots dos s'enamoren i decideixen quedar-se a Jerusalem, que ha caigut en mans dels musulmans.
La producció presenta una interpretació interessant de les croades des de la perspectiva musulmana.
Producció de caire històric basada en la llegenda de l'emperador mogul Shah Jahan, que va construir el Taj Mahal a la memòria de la seva difunta esposa, Mumtaz.
La trama se centra en la història d'amor entre el futur emperador i la jove Mumtaz, i les intrigues que tenen lloc a la cort per evitar el casament (personificades en la reina Noor Jehan).
El film presenta una complexa confrontació d'interessos amarada d'ambicions de poder que no sempre corresponen als fets històrics.
El film s'ha mantingut com un dels més populars de l'època a causa de les seves cançons.
Documental sobre el jainisme que forma part part de l'obra més extensa titulada «Ashes in the River: Four Religions of India» (Cendres al riu: les quatre religions de l'India).
El documental explora el territori de Rajastan, on va nàixer el jainisme al voltant de la figura de Mahavira al s.
El programa subratlla també la forta dimensió ascètica del jainistes, la separació del món que professa aquesta religió, així com la doctrina de la no violència que els caracteritza.
Drama mitològic realitzat a la manera de film èpic sobre la vida de Bahubali, l'heroi de la mitologia jainista, realitzat simultàniament en llengua tamil i telugu.
Ambientat a l'antic regne de Mahishmati, el film comença amb una dona que emergeix d'una cova amb un nadó als braços, perseguida per dos soldats.
La dona, ferida, mata els soldats, i s'ofega intentant salvar el nadó mentre senyala vers la muntanya.
Elnadó és salvat i adoptat per un una parella de camperols que l'anomenen Shiva.
Però a mesura que el noi creix s'aferma l'obsessió d'escalar la muntanya que està al costat del poblat, on un dia troba una màscara que pertany a Avanthika, una guerrera que lidera un grup que es revela contra el rei Pallvalathevan, el qual va destronar a la reina llegítima Devasena, a la qual tracta com una esclava.
Quan Shiva puja finalment la muntanya després de molts intents, Avanthika s'enamora del jove i l'involucra en la lluita per rescatar a la reina.
Una escena retrospectiva narra el passat de la família del jove Shiva, el qual descobrirà ser el fill d'Amarendra Bahunali, el qual va créixer junt amb el príncep Bhalala al palau Mahishmati, on es van educar en les diverses arts, però van desenvolupar formes diferents de concebre el poder reial: Bahubali és generós i just, mentre Bhalala és violent i trampós.
Mahishmati, llavors, prosperava com a regne i estava governat per la regenta Sivagami a l'espera que un dels prínceps heretés el tron.
Quan el regne es veu atacat pels Kelakeyas, la regenta Sivagami diu que donarà el regne al príncep que decapiti al rei dels Kalakeyas.
Tot i que la regenta ordena la distribució equitativa dels recursos de guerra entre els dos prínceps, el pare de Bhallala utilitza l'engany per tal que el seu fill tingui la majoria dels recursos.
L'enginy de Bahubali fa que, no només guanyi la guerra, sinó que capturi al rei dels Kalakeyas, però aprofitant l'ocasió Bhallal decapita al rei enemic.
Tot i això la regenta dona el regne a Bahubali pel seu valor i per la seva honestedat.
El film acaba amb el retorn al moment en que va començar la història, on el fill de Bahubali, reconeixent la seva estirp, s'assabenta que el seu pare va ser assassinat.
La segona part de la pel·lícula sobre la vida de l'heroi jainista està prevista per l'any 2017.
Documental en blanc i negre que presenta la ciutat de Rajagriha (districte de Bihar, India), la qual va ser capital de l'Imperi Magadha, i que va tenir molta importància en la vida de Mahavira, el fundador del jainisme, així com en la vida de Buda.
La ciutat, segons indica el documental, a més de ser una de les més important de la tradició jainista, és famosa per les seves fonts termals a les quals els jainistes atribueixen poders curatius.
Documental sobre el santuari jainista de Shravan Begola, a Karmataka (India), un dels santuaris més freqüentats pels fidels jainistes i que té l'estàtua de Gomateshwara (més conegut com Bahubali) fill de Rishabhanatha, un dels primers savis del jainisme.
El documental segueix la peregrinació que va tenir lloc al santuari al febrer del 1981, amb milions de devots jains que s'apropen al temple, coincidint amb els 1000 anys d'instauració de l'estàtua gegant de l'heroi Bahulabi.
El pelegrinatge també mostra la veneració de molts dels erudits jains de l'India.
Adaptació cinematogràfica de l'obra homònima de l'escriptor judeoamericà Philip Roth (publicada l'any 1997) i ambientada a l'Amèrica dels anys 60.
La història comença l'any 1996 amb la trobada d'antics alumnes d'una escola de New Jersey de la promoció del 1951.
L'escriptor Zuckerman hi troba al seu antic amic Jerry Levov, i parlen sobre el germà d'aquest, Seymour, que acaba de morir després d'una llarga malaltia i que constituïa per en Zuckerman un model que era l'èxit del somni americà: encarnava l'èxit en els esports, la vida matrimonial (s'havia casat amb Swede, una noia molt atractiva d'orígens humils) i havia tingut molt d'èxit amb el negoci de fabricar guants que havia heretat del seu pare.
Jerry li explica com Seymour va patir a causa de la seva filla Meredith, la qual, amb les crisis socials i polítiques d'inicis dels 60, es va convertint en una militant en contra del govern americà i contra la guerra de Vietnam, arribant a cometre un atemptat contra l'Oficina Postal del poble de Newark on vivia.
Aquest fet fa que Meredith s'hagi d'amagar i marxi de casa amb l'FBI perseguint-la.
Després d'una recerca infructuosa de la filla, Seymour coneix una noia que li diu que ve de part de Meredith i que vol diners.
La desaparició de Meredith ha anat minant la relació de Seymour amb la seva dona, i la fàbrica de guants ha d'afrontar els conflictes socials dels anys 60.
Però Seymour no perd l'esperança de trobar la filla, a la qual troba, anys després, vivint una vida de pobresa extrema al mateix Newark.
Meredith li explica que, després de formar part d'un grup terrorista antisistema i d'haver posat diverses bombes, va viure marginada de la societat i va patir violacions i abusos.
Com a penitència pels seus crims violents ara porta una vida de penitència sota el guiatge dels principis de no-violència i d'ascetisme del Jainisme, els principis del qual donen ara sentit a la seva vida solitària i penitent.
Curtmetratge israelià centrat en Efrat, una jueva ortodoxa que es va educar al món secular i que està casada amb un rabí amb el qual ha tingut tres filles que es dedica a criar.
La curiositat la porta a interessar-se pel jardí del monestir de Santa Clara de Jerusalem que pertany a unes monges catòliques.
Efrat resta encuriosida i estableix amistat amb les monges.
Degut a diverses circumstàncies Efrat deixa de freqüentar el monestir durant un any, però finalment hi torna buscant la pau espiritual i l'amistat que hi havia trobat inicialment.
Es tracta d'una història sobre les relacions interreligioses i humanes entre dones de cultures i religions diferents.
Film israelià contextualitzat en el fet que, a l'Estat d'Israel, no existeix el matrimoni ni la separació civils: només els rabins poden legitimar el matrimoni i la seva dissolució, la qual cosa només és possible amb el consentiment del marit, que acaba tenint més poder que els mateixos rabins.
La trama del film presenta a Viviane Amsalem, una dona jueva que ha estat demanant la separació del seu marit durant tres anys.
Però, tot i que han estat vivint separats durant tot aquest temps, el seu marit no accedeix al divorci.
Aquest fet portarà el procés amb el tribunal rabínic a nivells absurds, però Viviane no abdicarà del seu desig de llibertat.
Drama basat en una història de Savion Liebrecht.
La Yael és una ballarina i mestra de moviment en una escola ultraortodoxa a Bnei Brak, i la Shlomit és una pintora i artista gràfica.
Les dues joves, amigues des de la infància, comparteixen un ampli apartament situat al centre de Tel Aviv.
Els seus pocs ingressos les obliga a buscar una tercera companya de pis, la Malka, una misteriosa dona ultraortodoxa que es converteix en part de la seva vida.
La seva estranya insistència a viure amb dues dones seculars toca el cor de la Yael i desperta les sospites de la Shlomit.
La Yael, que va créixer sense mare, s'acosta a la Malka, que sembla estar en calma.
La Shlomit està gelosa de la relació que es forma entre les dues i comença a investigar la Malka.
A poc a poc, amb molts moments de suspens, es descobreix el secret de la Malka.
El miserable destí de la dona ortodoxa mou les altres dones a ajudar-la.
Aquest apartat recull la normativa aplicable en matèria de facturació electrònica dins de l'àmbit europeu, estatal i autonòmic.
Aquesta recopilació contribueix a la transparència i promou el coneixement del marc legal específic d'aquesta matèria, ja que hi facilita l'accés.
Hi trobareu normes amb rang de llei, decrets, ordres i altres disposicions de rellevància jurídica, com les instruccions de la Intervenció General de la Generalitat de Catalunya.
per la qual es deroga la lletra a de l'apartat 4 de l'article 4 de l'Ordre ECO/306/2015, de 23 de setembre, per la qual es regula el procediment de tramitació i anotació de les factures en el Registre comptable de factures en l'àmbit de l'Administració de la Generalitat de Catalunya i el sector públic que en depèn.
per la qual es regula el procediment de tramitació i anotació de les factures en el Registre comptable de factures en l'àmbit de l'Administració de la Generalitat de Catalunya i el sector públic que en depèn.
sobre el punt general d'entrada de factures electròniques de Catalunya.
de l'ús dels mitjans electrònics al sector públic de Catalunya.
l'Ordre HAP/492/2014, de 27 de març, per la qual es regulen els requisits funcionals i tècnics del registre comptable de factures de les entitats de l'àmbit d'aplicació de la Llei 25/2013, de 27 de desembre, d'impuls de la factura electrònica i creació del Registre comptable de factures en el sector públic;
l'Ordre HAP/1074/2014, de 24 de juny, per la qual es regulen les condicions tècniques i funcionals que han de reunir el punt general d'entrada de factures electròniques.
per la qual es regulen les condicions tècniques i funcionals que ha de reunir el punt general d'entrada de factures electròniques.
per la qual es regulen els requisits funcionals i tècnics del registre comptable de factures de les entitats de l'àmbit d'aplicació de la Llei 25/2013.
d'impuls de la factura electrònica i la creació del registre comptable de factures en el sector públic.
relativa a la facturació electrònica en la contractació pública.
La normativa comunitària que regula els ajuts d'Estat és molt extensa i complexa.
Així, a banda del que preveuen els articles del Tractat de funcionament de la Unió Europea que hi fan referència (del 107 al 109) i del gran nombre de comunicacions i reglaments que s'han aprovat amb posterioritat, també s'han de tenir en compte tots els preceptes recollits al llarg de la jurisprudència sobre aquesta matèria.
D'altra banda, la Comissió Europea va aprovar el 2014 el Projecte de modernització del règim d'ajuts d'Estat, que comporta una reforma integral de la normativa vigent fins aleshores.
Des d'aquest apartat es difonen una sèrie de materials adreçats a les unitats que impulsen o gestionen subvencions o altres ajuts públics de la Generalitat de Catalunya i de les entitats que en depenen o hi estan vinculades, amb la finalitat de facilitar-los la feina d'interpretació d'un marc legal extens, dispers i complex.
El Centre de Competència de Suport a la Facturació Electrònica (CCSeF) integra els serveis d'atenció a consultes i peticions d'entitats i proveïdors sobre la facturació adreçada a la Generalitat de Catalunya i a les entitats del sector públic que en depenen.
dona suport a la gestió d'incidències,
dona suport a la gestió administrativa en matèria d'altes, baixes i modificacions d'entitats i usuaris en els diferents components del circuit de la facturació electrònica (DIR3, FACE, e.FACT, SARCAT, GEFACT).
Les entitats que depenen de l'Administració de la Generalitat de Catalunya han d'estar preparades per rebre facturació electrònica (vegeu l' Ordre ECO/306/2015, de 23 de setembre de 2015, per la qual es regula el procediment de tramitació i anotació de les factures al registre comptable de factures en l'àmbit de l'Administració de la Generalitat de Catalunya i el sector públic que en depèn ).
Per poder rebre en format electrònic les factures dels vostres proveïdors, heu d'activar la plataforma corporativa GeFACT, que gestiona aquest Departament.
Poseu-vos en contacte per correu electrònic amb el Centre de Competència de Suport a la Factura Electrònica ( [EMAIL] ) i sol·liciteu l'activació a la plataforma de recepció de factures electròniques.
Us respondran mitjançant un correu en què us facilitaran tota la informació necessària perquè pugueu començar a rebre les factures electrònicament.
En contractació pública, el número d'expedient és l'indicador de servei o aprovisionament que ha de constar a totes les factures adreçades a les entitats que ho requereixen.
Cal tenir en compte els aspectes següents:
Consulteu-la si necessiteu més informació.
El procés de verificació i tractament de factures no és un procés immediat i pot veure's afectat per la recepció d'un volum de factures superior a l'habitual.
Si en un parell de dies no teniu cap novetat, poseu-vos en contacte amb el Centre de Competència de Suport a la Factura Electrònica, a l'adreça [EMAIL]
També és útil disposar del fitxer XML o XSIG de la factura.
Si això no és possible, un recomanem que tingueu a mà les dades bàsiques següents:
Per obtenir més informació sobre la facturació electrònica, podeu consultar el web del Consorci Administració Oberta de Catalunya (AOC).
Perquè pugueu obtenir la resposta sol·licitada al més aviat possible, us recomanem que al correu feu constar les dades bàsiques següents:
També podeu fer la vostra consulta mitjançant la bústia de contacte corporativa, i hi haureu d'indicar:
L' Acord de Govern GOV/151/2014, d'11 de novembre, la Generalitat de Catalunya declara el servei e.FACT com a punt general d'entrada de factures per a les administracions públiques catalanes.
L'ús d'aquesta plataforma permet:
La Generalitat de Catalunya habilita els dos procediments que s'expliquen a continuació perquè els departaments i les entitats públiques puguin rebre les factures electròniques que els proveïdors han lliurat e.FACT.
Qui rep la factura s'ha de connectar manualment al Portal del receptor.
Un cop dins, s'hi poden fer les accions següents:
Finalment, l'entitat receptora ha de registrar la factura en el seu registre comptable (RCF), de la mateixa manera com ho faria si es tractés d'una factura en paper.
Sector públic de la Generalitat de Catalunya
La integració del sistema economicofinancer de l'entitat receptora es fa mitjançant els serveis web publicats per Gefact.
El Centre de Competència de Suport a la Facturació Electrònica (CCSeF) integra els serveis d'atenció a consultes i peticions d'entitats i proveïdors sobre la facturació adreçada a la Generalitat de Catalunya i a les entitats del sector públic que en depenen.
dona suport a la gestió d'incidències,
dona suport a la gestió administrativa en matèria d'altes, baixes i modificacions d'entitats i usuaris en els diferents components del circuit de la facturació electrònica (DIR3, FACE, e.FACT, SARCAT, GEFACT).
La Llei 25/2013, de 27 de desembre, d'impuls de la factura electrònica i creació del registre comptable de factures en el sector públic, estableix el marc que s'ha d'aplicar a les factures que s'emeten en el context de les relacions jurídiques entre proveïdors de béns i serveis i les administracions públiques.
Concretament, a la disposició addicional segona fixa el format de les factures electròniques que les administracions públiques han d'admetre en el registre de factures:
"Les factures electròniques que es remetin a les administracions públiques s'han d'ajustar al format estructurat de la factura electrònica Facturae, versió 3.2".
Un cop generat el fitxer XML, amb la informació i els requisits establerts, aquest fitxer s'ha de signar electrònicament:
La legislació defineix la signatura electrònica reconeguda com una signatura electrònica avançada, que es basa en un certificat reconegut i es genera mitjançant un dispositiu segur de creació de signatures.
La Generalitat de Catalunya ha declarat el servei e.FACT com a punt general d'entrada de factures per a les administracions públiques catalanes, mitjançant l' Acord 151/2014, d'11 de novembre, sobre el punt general d'entrada de factures electròniques de Catalunya.
També es poden lliurar factures a través del punt general d'entrada de factures electròniques ( FACe ), de l'Administració General de l'Estat.
Punt general d'entrada de factures electròniques de l'Administració general de l'Estat.
Podeu consultar l'estat de les factures lliurades a e.FACT i a FACe a la pestanya "consulteu-ne l'estat".
Per fer la cerca, cal emplenar els camps amb les dades de la factura que es vol consultar.
Apartat 'Podeu consultar l'estat de tramitació de les factures'.
En contractació pública, el número d'expedient és l'indicador de servei o aprovisionament que ha de constar a totes les factures adreçades a les entitats que ho requereixen.
Cal tenir en compte els aspectes següents:
Consulteu-la si necessiteu més informació.
El DIR3 és el directori comú d'unitats orgàniques i oficines.
Consta d'una sèrie de quatre codis que identifiquen cada entitat.
On podeu consultar aquests codis actualitzats?
Accediu a les llistes actives de codis DIR3 de les entitats de la Generalitat de Catalunya que es publiquen actualitzades al punt general d'entrada de factures electròniques de l'Administració general de l'Estat FACe)
Perquè pugueu obtenir la resposta sol·licitada al més aviat possible, us recomanem que al correu feu constar les dades bàsiques següents:
També podeu fer la vostra consulta mitjançant la bústia de contacte corporativa, i hi haureu d'indicar:
La Generalitat de Catalunya fixa quines entitats, les empreses públiques i els centres (en règim d'autonomia econòmica i educatius) del sector públic que en depèn han d'estar preparats per rebre factures electrònicament dels seus proveïdors.
En aquest apartat, podeu trobar la llista actualitzada d'aquestes entitats i centres.
El codi DIR3 fa referència al directori d'unitats orgàniques i oficines de registre de totes les administracions públiques de l'Estat.
Es tracta d'una numeració que identifica unívocament l'entitat receptora de la factura.
Totes les factures electròniques adreçades a l'Administració pública han de contenir, obligatòriament, aquest codi.
Es compon de tres valors alfanumèrics que identifiquen:
Al web FACe, punt general de factures electròniques de l'Administració general de l'Estat, podeu consultar la llista d'entitats de la Generalitat de Catalunya i els codis DIR3 corresponents.
Mitjançant l' Acord de Govern GOV/151/2014, d'11 de novembre, la Generalitat de Catalunya declara el servei e.FACT com a punt general d'entrada de factures per a les administracions públiques catalanes.
e.FACT és el punt on els proveïdors poden lliurar les factures electròniques i la resta de documentació annexa que escaigui: albarans, representació impresa, etc. Es tracta d'una plataforma que permet:
Les factures electròniques també es poden lliurar a través de FACe, punt general d'entrada de factures electròniques de l'Administració general de l'Estat.
Punt general d'entrada de factures electròniques de l'Administració general de l'Estat.
Els estats d'ingressos dels pressupostos s'estructuren, dins de cada entitat, segons la naturalesa econòmica, d'acord amb la classificació per capítols, articles, conceptes i aplicacions.
Els estats de despeses dels pressupostos de la Generalitat per al 2015 es classifiquen d'acord amb una triple estructura: orgànica, per programes i econòmica.
La classificació orgànica permet conèixer quin és l'òrgan responsable d'executar una determinada funció o activitat i al qual s'han assignat unes dotacions econòmiques concretes.
La classificació per programes mostra les finalitats a què es destinen els recursos.
Els estats de despeses dels pressupostos s'estructuren, dins de cada entitat (secció i servei pressupostari) i programa, segons la naturalesa econòmica, d'acord amb la classificació per capítols, articles, conceptes i aplicacions.
En aquest espai podeu trobar la informació de la Llei de pressupostos de la Generalitat de Catalunya per al 2017.
El menú de l'esquerra permet consultar el detall dels ingressos i despeses i un conjunt d'informació complementària de les entitats que formen part del sector públic de la Generalitat.
La consulta es pot iniciar des del subsector d'origen, l'agrupació d'origen, directament per entitats o per programes pressupostaris.
Per accedir a la informació de la Generalitat cal consultar el subsector de la Generalitat.
També podeu visualitzar la informació en forma de destacats, gràfics i quadres resum d'una forma més accessible, ràpida i interactiva.
(*) Aquests documents no s'actualitzen a la versió llei.