projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El passat 20 de setembre, el jurat dels Premis ADR Justícia 2019 es va reunir per valorar les candidatures rebudes en l'edició de 2019 dels Premis segons els criteris d'avaluació que estableixen les seves bases.
Els Premis guardonen les millors experiències i treballs de camp impulsats per institucions i organismes públics o privats en l'àmbit de la mediació i d'altres formes de resolució de conflictes (ADR) i es divideixen en quatre categories:
Categoria A: un premi a la millor tesi doctoral inèdita i un altre al millor treball de recerca o projecte de final de grau o de màster que versin sobre qualsevol aspecte relacionat amb la mediació i altres mitjans de resolució de conflictes.
Categoria B: un premi a la millor pràctica en mediació i altres mitjans de resolució de conflictes impulsada per l'administració local de Catalunya i un premi a la millor pràctica impulsada per altres administracions o per professionals i empreses privades.
Categoria C: un premi a la millor monografia, capítol de llibre o article doctrinal en una publicació acadèmica sobre mediació i altres mitjans de resolució de conflictes.
Categoria D: un premi a la millor acció de comunicació o difusió de la mediació i altres mitjans de resolució de conflictes.
Presidit pel director general de Dret i d'Entitats Jurídiques, el jurat dels Premis ADR Justícia l'integren la directora del Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada, la directora del Centre de Mediació de Dret Privat de Catalunya, membres del Comitè Assessor de la Mediació, professors universitaris i representants de l'Associació Catalana de Municipis i de la Federació de Municipis de Catalunya.
La proposta de concessió que ha acordat el jurat s'elevarà, properament, a la consellera de Justícia, Ester Capella, perquè dicti la resolució d'atorgament dels Premis ADR Justícia 2019 a les candidatures guanyadores.
L'acte de lliurament dels guardons se celebrarà el proper 21 de gener en el marc dels actes de commemoració del Dia Europeu de la Justícia.
Dimarts, 19 de novembre a les 13 h, coordinada per la mediadora Beatriz Auber, qui presentarà el cas «La mirada del coaching en un procés de mediació».
Analitzarem un procés de mediació des de la mirada del coaching, entre una parella divorciada fa anys, en Joan i la Cristina, amb un procediment de modificació d'efectes de sentència de divorci presentat davant el jutjat.
Veurem com determinades eines van poder ajudar, sobretot en Joan, a sortir del seu personatge, a connectar amb els seus interessos i necessitats i, en definitiva, a centrar-se en el que realment els interessava, traient-se de sobre la rivalitat i la conflictivitat acumulada amb l'altre.
També analitzarem les eines de comunicació pròpies del coaching per parlar sempre en positiu, i veurem com el llenguatge que utilitzem pot ajudar a construir un acord o, al contrari, incendiar la situació.
Farem una mirada a com reformular les preguntes i convertir-les en poderoses, amb la finalitat de prendre consciència i ajudar al consens entre ambdues parts.
Finalment, veurem quines van ser les claus perquè en Joan i la Cristina signessin l'acord, salvant les dificultats que van anar sorgint en el procés.
La sessió tindrà lloc al Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada (c.
També podeu seguir la sessió metodològica des de qualsevol de les seus dels serveis territorials del Departament de Justícia a Girona, Lleida, Tarragona i Tortosa.
Aprofitem l'avinentesa per informar-vos que el CEJFE ha canviat el web d'inscripcions, i ara s'han de fer des d'aquest enllaç seguint els passos següents:
Si teniu dificultats per tramitar la inscripció, podeu fer-la enviant un missatge a la bústia [EMAIL].
La inscripció s'ha de fer tant si assistiu a la sessió a Barcelona com si la seguiu des dels serveis territorials del Departament de Justícia a Girona, Lleida, Tarragona i Tortosa.
Es prega la màxima puntualitat.
Una vegada iniciada la sessió no es permetrà d'entrar a la sala.
Podeu seguir aquesta sessió en línia en aquest enllaç.
D'altra banda, ja podeu veure en diferit des d'aquest enllaç la sessió metodològica anterior.
Us informem, així mateix, que a través d'aquest altre enllaç podeu accedir a l'arxiu videogràfic complet de sessions metodològiques fins a l'any 2007, fer cerques i veure en diferit les sessions que desitgeu consultar.
El passat 17 d'octubre, en una cerimònia a la qual va assistir la directora del Centre de Mediació de Dret Privat de Catalunya, es van lliurar els guardons de la sisena edició del Premi Dialoga, impulsat per la Facultat de Dret d'ESADE –mitjançant el Grup de Recerca en Conflict Management– i el Col·legi de Notaris de Catalunya, i destinat als alumnes de 4t d'ESO i 1r de batxillerat dels col·legis i instituts de Catalunya, com també als centres d'ensenyament.
El Premi Dialoga té el suport dels departaments d'Ensenyament i de Justícia de la Generalitat de Catalunya.
En aquesta sisena edició es va centrar en el tema "La teva actitud enfront del bullying és clau: com podem esdevenir-ne protagonistes actius?"
L'acte va finalitzar amb la presentació de la 7a edició, que girarà entorn del tema "El rol de l'empatia en la gestió positiva dels conflictes.
El termini d'inscripció es tanca el 31 de desembre de 2019.
El passat 25 de setembre es va celebrar l'acte acadèmic d'inauguració del Màster en Mediació de Conflictes.
Presentat per la vicedegana acadèmica de la Facultat de Psicologia, Maribel Però, i la coordinadora del Màster, Immaculada Armadans, a l'acte hi va assistir la directora del Centre de Mediació de Dret Privat de Catalunya, Rosa Creus, i s'hi van oferir dues conferències per tractar de la mediació com a recurs estratègic i posicionament filosòfic des d'un enfocament legal (a càrrec del magistrat Pascual Ortuño) i social (a càrrec del mediador, educador social i antropòleg Xavier Jiménez Terrer).
Dues ciutats de les comarques de Tarragona demostren la importància de la simbiosi entre policies locals i mediació i els beneficis que comporta per a la ciutadania: la Unitat de Mediació i Resolució de Conflictes de la Guàrdia Urbana de Reus es consolida com un referent de ciutat per resoldre conflictes entre els ciutadans, i l'Ajuntament de Torredembarra organitza les IV Jornades de mediació policial
La Unitat de Mediació i Resolució de Conflictes de la Guàrdia Urbana (UMIRC) ha gestionat més de 200 casos el 2018, una xifra força similar a la d'anys anteriors.
D'acord amb el balanç que publica el mateix Ajuntament, es van atendre 213 casos, una vintena menys que l'any anterior.
La majoria de casos en què s'ha actuat són en relacions entre comunitats de veïns, conflictes al carrer i convivència comunitària (un total de 160 casos).
N'hi ha 25 que tenen a veure amb situacions familiars, 24 amb conflictes escolars i 4 amb grups de joves, segons informen fonts municipals.
El conjunt de casos gestionats durant l'any passat van implicar 563 persones, bàsicament d'edats entre 31 i 65 anys, seguits de joves d'entre 13 i 18 anys.
La UMIRC és la unitat específica del cos municipal de policia per analitzar i identificar els àmbits de conflicte, com l'incivisme o la intolerància, i per dissenyar accions preventives adreçades a fer disminuir la percepció d'inseguretat.
D'altra banda, l'Ajuntament de Torredembarra i la Prefectura de la Policia Local han organitzat les IV Jornades de Mediació Policial, que se celebraran els dies 29 i 30 d'octubre.
Amb el lema "Mediació policial, present i futur: sempre aprenent", aquestes jornades reuniran experts de referència en l'àmbit de la mediació policial per reflexionar entorn de les últimes línies de treball en aquest camp i presentar les experiències més recents en mediació policial.
La Comissió de Garantia del Dret d'Accés a la Informació Pública (GAIP) consolida la seva aposta per la mediació com a eina per facilitar la resolució dels conflictes entre l'Administració i el ciutadà derivats d'una sol·licitud d'accés a la informació pública.
LA GAIP és l'òrgan independent de tutela del dret d'accés a la informació de la ciutadania a Catalunya, davant del qual qualsevol persona pot reclamar, si una administració catalana li ha denegat totalment o parcialment l'accés a la informació que havia sol·licitat o si no la hi ha lliurada.
La seva principal funció és atendre les reclamacions dels ciutadans contra la desestimació de sol·licituds d'accés a la informació que prèviament hagin formulat.
El dret d'accés a la informació pública es aquell dret subjectiu que es reconeix a les persones per sol·licitar i obtenir la informació generada per les administracions públiques o que està en poder seu.
El procediment de mediació de la GAIP promou el diàleg i facilita la negociació entre l'Administració i l'altra part o les altres parts afectades per una sol·licitud d'accés a la informació pública, amb l'objecte d'assolir un acord consensuat entre totes elles sobre l'abast i la concreció del dret d'accés en el cas de què es tracti.
Per difondre aquesta eina entre la ciutadania, la Comissió de Garantia del Dret d'Accés a la Informació Pública ha editat una infografia que mostra quins són els passos que se segueixen un cop s'ha interposat una reclamació per sol·licitar el procediment de mediació: primer de tot, destaca el fet que si la persona reclamant opta per la mediació, aquesta té caràcter obligatori per a l'Administració.
Acomplert aquest punt, s'inicia el procediment, amb sessions informatives prèvies individualitzades.
S'estableix la primera sessió de mediació en un màxim de 10 dies i, si cal, es pot fer una segona i una tercera sessió.
Les sessions de mediació poden finalitzar amb acord o sense.
Si finalitzen sense acord, la GAIP resol en el termini màxim de dos mesos des de la presentació de la reclamació.
Les resolucions de la GAIP són executives i vinculen l'Administració afectada.
Contra les resolucions de la GAIP es pot interposar un recurs contenciós administratiu davant el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya.
Amb aquest lema l'ICAB ha organitzat el III Congrés de Mediació per promoure la mediació en l'advocacia
Més de 200 persones, entre els quals hi ha jutges, fiscals, representants de l'Administració de justícia, advocats i altres professionals que treballen en l'àmbit de la mediació, han participat al III Congrés de Mediació, organitzat pel Centre ADR i la Comissió d'Advocats i Advocades Mediadors i Mediadores de l'Il·lustre Col·legi de l'Advocacia de Barcelona els dies 26 i 27 de setembre.
Inaugurat per la consellera de Justícia, Ester Capella, i la degana de l'ICAB, M. Eugènia Gay, el Congrés s'ha posat com a objectiu promoure la mediació dins l'advocacia com una eina que aquests professionals incorporin definitivament per defensar millor els drets dels seus clients.
Per aquest motiu, el lema escollit en aquesta III edició ha estat "Ens unim per impulsar i consolidar la mediació", atès que és necessari implantar entre els professionals i els ciutadans la cultura del pacte i trencar amb la idea que tots els conflictes els ha resoldre un jutge.
El Congrés ha tingut com a eix central l'Avantprojecte de la llei d'impuls de la mediació, un text normatiu amb el qual s'obre una oportunitat per a l'impuls i consolidació d'aquest mètode alternatiu de resolució de conflictes, ja que, per primera vegada des de fa 18 anys, tots els operadors jurídics intervinents estan convençuts de la utilitat de la mediació, sigui per aplicar-la tota sola o en combinació amb altres ADR.
La propera sessió metodològica, amb el títol "I a mi, qui m'escolta?
La gent gran a la mediació", tindrà lloc al Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada dimarts dia 10 de desembre, a les 13 h.
Serà coordinada i presentada per Elisabet Barnadas, advocada, administradora de finques i mediadora i directora del Centre de Mediació Immobiliària del Consell de Col·legis d'Administradors de Finques de Catalunya.
Per assistir-hi, cal inscriure-s'hi prèviament mitjançant l'aplicació en línia del CEJFE.
També es pot seguir des de qualsevol de les seus dels serveis territorials del Departament de Justícia de Girona, Lleida, Tarragona i Tortosa, per a la qual cosa també és necessària la inscripció pel mateix mitjà.
Us demanen que sigueu puntuals, ja que un cop iniciada la sessió no es permetrà entrar a la sala.
La sessió també es pot seguir en línia.
També tenim disponible l'arxiu videogràfic complet de les sessions metodològiques fetes des de l'any 2007, on podeu fer cerques i visualitzar les que us interessin.
L'objectiu 16 de l'Agenda 2030 de l'ONU diu que sense pau, estabilitat, drets humans i governabilitat efectiva basada en l'Estat de dret, no és possible assolir el desenvolupament sostenible.
Les mancances en aquestes variables comporten limitacions polítiques evidents per al desenvolupament i el mateix funcionament democràtic en alguns països de l'Amèrica Llatina.
En aquests països, i malgrat la millora de les condicions econòmiques fruit de l'auge de les matèries primeres, hi ha cada vegada més conflictes interns que requereixen que agents exteriors intervinguin com a àrbitres, atès que les seves élits i institucions no són capaces de gestionar-los.
En aquestes circumstàncies, el govern d'Espanya, motu propio o per impuls d'organitzacions polítiques o de la societat civil espanyola, o del país en crisi, sol ser proposat com un dels potencials mediadors, però no s'arriba a concrecions reeixides.
En contrast, Noruega, que no té els vincles historicoculturals ni els interessos econòmics d'Espanya, s'ha convertit en el mediador regional per excel·lència, com ho testifica el procés de pau colombià, la seva participació en la pacificació de Centre Amèrica o la recerca d'una sortida a la crisi veneçolana.
Per què Espanya no aconsegueix posicionar-se com a mediador?
Com ha aconseguit Noruega construir la seva bona imatge deixant al marge algunes contradiccions en la seva manera de procedir?
D'esquerra a dreta, Rafael Llinàs, Evelyn Segura i Xavier Pastor i Eduard Carrera
El passat 14 de novembre va tenir lloc a l'Escola Diplomàtica de Madrid el lliurament dels premis AMMI, en la seva edició 2019, atorgats per l'Associació Madrilenya de Mediadors.
A l'edició d'enguany, dos projectes de Catalunya han estat guardonats.
D'una banda, el servei de mediació nocturna i gestió de conflictes en zones d'oci nocturn creat per Xavier Pastor i Eduard Carrera, en el qual treballen actualment molts mediadors, ha rebut el Premi AMMI 2019 al millor projecte de mediació; i, de l'altra, el blog Conflictópolis, obra del psicòleg i mediador Rafael Llinàs (cap del Servei de Mediació de l'Ajuntament de Sant Adrià de Besòs) i de l'advocada i mediadora Evelyn Segura, ha rebut el Premi AMMI 2019 al millor blog de comunicació.
Creats l'any 2011, els Premis de l'Associació Madrilenya de Mediadors volen reconèixer i promoure les millors pràctiques relacionades amb la mediació i els mediadors i reconèixer la tasca que tant persones físiques com organismes públics i privats desenvolupen per promoure la mediació i la figura del mediador.
En l'acte, al qual van assistir professionals de la mediació en diferents àmbits d'actuació, es va lliurar un total de 14 guardons per premiar l'excel·lència en la resolució de conflictes i la pràctica de la mediació com a eina per afavorir la concòrdia, la justícia i la pau.
El Departament de Justícia, juntament amb un conjunt d'institucions relacionades amb la promoció de la mediació, i amb la col·laboració de més de 30 institucions, durà a terme un ampli programa d'activitats arreu de Catalunya.
La celebració es clourà a Barcelona el 21 de gener amb un acte commemoratiu que està preparant la Direcció General de Dret i d'Entitats Jurídiques per mitjà del Centre de Mediació de Dret Privat de Catalunya.
Hi ha marge per millorar la gestió dels conflictes entre les administracions públiques i els ciutadans?
Es poden abordar aquests conflictes per mitjà de la mediació o altres mètodes de resolució de conflictes més justos i eficients que els fins ara existents?
I si aquesta via comporta beneficis clars —com ho fa de forma efectiva en el camp de les relacions privades—, potenciar-la no hauria de ser un imperatiu per a tots els poders públics?
Per tractar de respondre aquests interrogants, se celebra aquesta jornada el proper 13 de desembre, organitzada pel Departament de Justícia, i que es proposa analitzar els fonaments, les previsions i les possibilitats legals que poden emparar un nou abordatge dels nombrosos conflictes entre l'Administració pública i els ciutadans que permeti gestionar-los amb el diàleg, la negociació i l'acord per trobar solucions més eficaces i més eficients que les actuals.
La primera edició d'aquesta jornada, celebrada l'any 2016, es va centrar en la mediació intrajudicial contenciosa administrativa, i va donar lloc al Pla pilot de mediació en la jurisdicció contenciosa administrativa, avui encara actiu i amb resultats positius.
Enguany, la segona edició es projecta sobre la fase prèvia, és a dir, en aquella etapa en què el conflicte no està tan escalat i encara es pot evitar el recurs als tribunals, però també servirà per compartir l'experiència i els resultats de l'esmentat Pla en aquests dos darrers anys.
Empresària, advocada, àrbitre, mediadora i formadora, Mercedes Tarrazón respon les preguntes de l'ADR Justícia i aprofita per demanar a l'Administració que incorpori els ADR gradualment, però amb decisió i fermesa en les seves relacions amb les persones administrades.
Els ADR –i incloc aquí l'arbitratge- són la possibilitat per a les persones físiques i jurídiques de triar amb quin mecanisme volen resoldre els seus conflictes.
Són, per tant, un exercici de llibertat i, en el cas dels mecanismes auto-compositius, l'oportunitat d'assumir la plena gestió de les controvèrsies que ens afecten.
Per què creus que encara no es coneixen prou els ADR?
En els ADR, en general hi ha una forta descompensació entre oferta i demanda.
L'oferta està molt fragmentada i no disposa ni dels recursos per donar-se a conèixer ni tampoc, sovint, l'experiència per generar confiança en el mercat.
Convé revertir aquestes circumstàncies.
Sense fer tampoc la carta als Reis i tocant de peus a terra, què faries tu perquè la gent conegués els ADR?
Invertir en qualitat de les persones neutrals i de les que assessoren les parts, i la qualitat de les institucions administradores i de la formació.
L'eficàcia dels ADR practicats amb excel·lència és la millor estratègia de màrqueting.
Com veuries que fos obligatori acudir als ADR abans de poder obrir cap via judicial?
Excloent en aquest cas l'arbitratge, és una via per incrementar-ne el coneixement per part de la ciutadania.
Si no va acompanyada, però, d'una pràctica de qualitat, pot ser pitjor el remei que la malaltia.
Què creus que hauria de fer l'Administració pública per impulsar els ADR?
Donar exemple i incorporar-los de forma tan gradual com calgui, però amb decisió i fermesa, en les seves relacions amb les persones administrades.
Les paraules convencen, però l'exemple arrossega.
Recomana'ns un llibre o una pel·lícula sobre ADR.
El clàssic de Fisher i Ury, Getting to Yes ( Obtenga el Sí, en edició en castellà).
És un llibre de negociació que dona les eines bàsiques per participar de manera eficient en processos ADR.
Què proposaries per a la formació de futurs professionals de la gestió de conflictes?
Formar-se en gestió de conflictes és, sobretot, entrenar-se en habilitats.
Sovint la formació que es dona en aquest àmbit se centra a dotar de coneixements teòrics o mostrar com dur-los a la pràctica, però el que de veritat prepara les persones és fer-ho elles mateixes.
Per què te l'hauria de comprar?
La mediació permet construir una solució a mida, conservant en tot moment el control de la decisió i optimitzant-se, així, la gestió del risc.
En termes de temps i costos, l'eficiència econòmica de la mediació és superior als altres mecanismes de resolució de conflictes.
En quin punt creus que es troba la mediació empresarial a Catalunya?
Queda molta tasca per fer per donar a conèixer la mediació a les empreses i generar-los la confiança suficient perquè la incorporin a la seva manera de fer.
Quines actuacions creus que serien adients per potenciar-la?
Posar-se a la pell de les empreses i preparar-se per oferir el servei en termes que generin confiança i resultats.
Els casos d'èxit generaran demanda.
En el marc del programa de visites externes que duu a terme el Centre de Mediació per difondre la mediació i els ADR, tres grups d'alumnes del cicle d'integració social de l'Institut Miquel Tarradell han visitat durant les darreres setmanes el Centre per conèixer amb detall el seu funcionament.
En la visita, el Centre els ha ofert una xerrada amanida amb anècdotes i exemples pràctics del dia a dia, de manera que els alumnes han tingut l'oportunitat de conèixer les funcions clau que es duen a terme per difondre i impulsar la mediació i els ADR i facilitar-hi l'accés a les persones.
Especialment, els alumnes s'han interessat pel perfil professional del mediador i els requisits per exercir la professió.
El Centre de Mediació ha obsequiat cada participant amb un recull de casos reals de mediació d'especial interès metodològic i un volum amb la legislació més rellevant sobre mediació en dret privat.
Si desitgeu concertar una visita al Centre de Mediació, podeu contactar amb nosaltres i buscarem les dates i els continguts que responguin millor a les vostres necessitats.
El passat 22 de novembre es va presentar el Document base per al desenvolupament de la coordinació de parentalitat, en el marc del I Seminari internacional sobre els drets de la infància celebrat a la Facultat de Dret de la Universitat de La Laguna.
La coordinació de parentalitat és una activitat professional emergent a l'Estat espanyol, que pren cada vegada més importància.
Davant, però, de la dispersió d'opinions i creences sobre les funcions professionals d'aquest perfil, els dubtes sobre la metodologia per implantar-la, així com la proliferació de cursos i formacions els continguts dels quals no es fonamenten en les competències que ha de reunir el coordinador de parentalitat, el GEMME i la CUEMYC van proposar la celebració d'un fòrum d'experts que permetés consensuar els criteris necessaris per desenvolupar correctament la professió.
El Document base per al desplegament de la coordinació de parentalitat és el resultat de la tasca feta durant el I Fòrum d'experts, que va tenir lloc a la Universitat de La Laguna el passat 17 de maig.
Els professionals participants, distribuïts en tres taules de treball, van aconseguir un text consensuat i, alhora, obert a revisió, millora i ampliació en futures edicions del Fòrum, que hom va proposar que es constitueixi com l'espai permanent de coordinació entre universitats, associacions i col·legis professionals per reflexionar científicament i impulsar iniciatives per desplegar la coordinació de parentalitat.
Així mateix, es va anunciar la celebració del II Fòrum d'experts, previst per al 12 de febrer de 2020 a la Universitat Complutense de Madrid.