L'Atles geotèrmic de Catalunya és fruït de la col·laboració entre l'Institut Geològic de Catalunya (IGC), l'Institut Català d'Energia (ICAEN) i l'Institut de les Ciències de la Terra Jaume Almera (ICTJA) que pertany al Consell Superior d'Investigacions Científiques (CSIC).
Aquesta cartografia és la primera d'aquesta temàtica – aprofitament de la calor de l'interior de la Terra per generar energia – que s'enllesteix a tot l'Estat espanyol i està inspirat en l'Atles de recursos geotèrmics d'Europa.
L'Atles de Geotèrmia de Catalunya és un projecte obert i en evolució, que mostra l'estat del coneixement del recurs.
Els seus continguts s'actualitzaran de manera periòdica amb noves dades i nova informació complementària.
L'acte de presentació oficial del projecte es va dur a terme el passat 12 de juliol, a la sala d'actes de l'IGC, i va comptar amb les intervencions del secretari de Territori i Mobilitat del Departament de Territori i Sostenibilitat, Damià Calvet, el subdirector general d'Energia i Mines, Francisco Sabio, el cap d'Àrea d'Energies Renovables de l'ICAEN, Francesc Vidal i el director de l'IGC, Antoni Roca.
La presentació tècnica va anar a càrrec de Carme Puig de la Subdirecció Tècnica de l'IGC.
L'energia geotèrmica és el nom que rep l'energia que s'obté de l'aprofitament de la calor terrestre, es considera una font energètica renovable i el seu aprofitament ha acompanyat a la humanitat des dels seus inicis.
Actualment té una àmplia implantació en climatització d'edificis a tot Europa.
Mundialment i a mitjà termini, el seu potencial per generar electricitat és molt elevat.
En aquest context, l'any 2007 l'IGC i l'ICAEN signen un conveni de col·laboració per avaluar el potencial de l'energia geotèrmica a Catalunya.
El mateix any, l'IGC signa un altre conveni amb l'Institut de Ciències de la Terra "Jaume Almera" (ICTJA-CSIC) per a l'assessorament científic.
La col·laboració amb l'ICAEN s'allarga a l'any 2008 per fer aquest Atles.
Durant aquest període es treballa conjuntament amb l'Instituto Geológico y Minero deEspañaa (IGME), així com amb l'Instituto para la Diversificació y el Ahorro de Energía (IDAE) i l'IGC s'incorpora a la Plataforma Tecnológica Española de Geotérmia (GEOPLAT).
Vint-i-dos mapes temàtics a escala 1:500.000 formen l'Atles, que al seu torn agrupa la informació en quatre apartats:
Context geològic: amb dades de l'estructura i el gruix de la litosfera que són essencials per conèixer el règim tèrmic de Catalunya.
Context geotèrmic: on es representen les temperatures calculades entre 3 i 15 km de fondària, així com les temperatures a 100 m de profunditat.
Aquestes últimes s'obtenen de mesura directa.
Aquesta informació permet analitzar com es transporta la calor cap a la superfície.
Temperatures superficials: dades comparatives entre la temperatura mitjana de l'aire al llarg de les diferents estacions de l'any i la temperatura mesurada a 100 m de profunditat.
La temperatura a 100 m de fondària es manté constant al llarg de tot l'any.
Les pertorbacions tèrmiques que es produeixen per causa de la variació estacional de la temperatura atmosfèrica s'esmorteixen en profunditat i també en funció de l'amplitud tèrmica, i acaben per desaparèixer entre 15 i 20 m.
Potencial geotèrmic: representació de la situació actual de l'energia geotèrmica a Catalunya, així com el seu potencial de desenvolupament.
Aquests mapes són resultat del coneixement geològic, hidrològic i de la presència de manifestacions termals i de les instal·lacions geotèrmiques que es coneixen.
L'Atles de geotèrmia de Catalunya és una publicació digital sobre la Plataforma de Recursos de Geoinformació (PRG) desenvolupada pel Centre de Suport de la Infraestructura de Dades Espacials de Catalunya i el Consorci Administració Oberta de Catalunya, i és accessible a la ciutadania des de la pàgina web de l' ICGC.
S'ha escollit la PRG atès que és una plataforma òptima per garantir:
Amb aquest propòsit, l'IGC ha publicat l'Atles com a servei de mapes en xarxa (WMS) consultables des del Geoíndex de l'IGC i des de la Infraestructura Espacial de Dades de Catalunya.
Tanmateix, s'han desenvolupat algunes adaptacions de les eines de la PRG i algunes aplicacions que s'han realitzat mitjançant un conveni entre l'IGC i l'Institut Cartogràfic de Catalunya (ICC).