El Pla Nacional de Fotografia es crea amb la voluntat de generar una política institucional integral i estructurada per a la promoció de la fotografia i el patrimoni fotogràfic català, per tal d'aconseguir que la fotografia sigui identificada com a font d'expressió creativa, com a documentació de fets històrics i per al seu reconeixement com a disciplina en la que Catalunya ha excel·lit.
La missió del Pla Nacional de Fotografia de Catalunya és la de normalitzar, coordinar i impulsar les actuacions que s'han desenvolupat i es desenvolupen a Catalunya en l'àmbit de la fotografia, donant resposta a les diverses sensibilitats dels agents que intervenen en la gestió del patrimoni fotogràfic, tant històric com contemporani, de Catalunya.
Amb aquest objectiu es va promoure la redacció del Pla Nacional de Fotografia que la Generalitat de Catalunya va aprovar mitjançant l'acord de govern el 30 de desembre de 2014.
El Pla es desplega atenent en els següents eixos programàtics:
Amb l'objectiu de vetllar pel bon funcionament del Pla es va constituir la Comissió d'Impuls que té com a principals funcions:
El Pla de Museus de Catalunya és un pla estratègic que, en un horitzó de més de deu anys (2030), defineix i sistematitza una política global per als museus de Catalunya a partir d'una visió del museu com a institució cultural compromesa amb el patrimoni i la societat.
El document és fruit d'un any intens de diàleg, de reflexió i de preparació, amb una participació àmplia del sector.
Aquesta implicació ha estat essencial per obtenir un bon coneixement de la realitat i de les necessitats del conjunt dels museus del país, i perquè l'estratègia fos compartida i rellevant per a tothom.
Aquest pla recull els objectius i les accions que es desenvoluparan per part del Govern de la Generalitat de Catalunya en relació amb el patrimoni cultural immoble en els propers anys.
El pla prioritza les accions de protecció, conservació, recerca, difusió i avaluació sobre els béns que conformen el patrimoni cultural immoble, estableix les prioritats dels programes i projectes proposats, i n'ordena les inversions.
El punt de partida ha estat l'anàlisi de les definicions relatives al patrimoni cultural immoble, de la seva valoració i de la seva gestió, i el diagnòstic de la situació actual a Catalunya, que ha estat la base per a la formulació d'objectius globals i d'una sèrie de criteris per establir els béns immobles que requereixen una actuació prioritària o important.
Alhora, els objectius globals s'han associat a un seguit de línies estratègiques que es concreten en programes, mesures o actuacions amb la finalitat de potenciar, reorientar o prioritzar, segons els casos, les polítiques dirigides a la posada en relleu del patrimoni cultural immoble de Catalunya.
A fi de millorar la gestió del patrimoni arqueològic català, el Departament de Cultura presenta el 2009 el Pla integral per a l'arqueologia a Catalunya (PIACAT) elaborat amb la participació de 150 professionals del sector.
El Pla destaca la necessitat de coordinar els agents que intervenen en el sector de l'arqueologia catalana i defineix mecanismes per millorar-ne la gestió.
Una de les mesures que preveu és la creació del Consell Nacional d'Arqueologia i Paleontologia i de la Comissió de Recerca d'Arqueologia i Paleontologia.
El 2014 el Govern aprova el Pla de recerca de l'arqueologia i la paleontologia catalanes, a fi de potenciar la professionalització de la recerca en aquests camps, i amb equips de professionals competitius que puguin comptar amb el suport econòmic de l'Administració.
El Pla s'emmarca en el desplegament del Pla integral d'arqueologia de Catalunya (PIACAT) aprovat el 2009 i que té l'objectiu de millorar el model de gestió del patrimoni arqueològic català.
El Pla de lectura 2020 té com a objectius principals fer visible la figura del lector; prestigiar la lectura com a via principal d'accés al coneixement; incrementar els índexs de lectura i la comprensió lectora en totes les franges d'edat, amb especial atenció als infants i joves; reconèixer els autors, la llengua i la literatura catalanes arreu del territori i valorar la propietat intel·lectual; enfortir i consolidar el sector del llibre millorant l'oferta editorial en llengua catalana i occitana; potenciar les llibreries i la xarxa de biblioteques de Catalunya, com a centres culturals i prescriptors del llibre i la lectura, i augmentar la presència del llibre i la lectura als mitjans de comunicació, tant en espais informatius com en no informatius i de ficció.
L'ICEC ha elaborat, juntament amb tot el sector, el Pla estratègic de l'audiovisual, un document que defineix les eines més adequades per acompanyar el desenvolupament dels projectes, ja sigui des del punt de vista del mercat en el qual actua —local o internacional— o del model productiu que impulsa.
Aquest pla es desenvolupa a partir d'una sèrie de mesures que passen per l'establiment d'un nou sistema d'avaluació de projectes, la creació d'un sistema d'indicadors, la revisió i la renovació de les línies d'ajut i l'estructuració de les actuacions segons el que estableix la normativa
El Pla ha estat elaborat d'acord amb les principals associacions i entitats del sector de la música i la participació d'altres Departaments de la Generalitat de Catalunya i altres institucions públiques.
S'ha consensuat un marc d'actuació que permet ajustar les polítiques públiques a allò que el sector valora com a eixos prioritaris i objectius estratègics, com ara l'articulació del sector atenent la seva diversitat estilística, jurídica, econòmica, social i territorial.
En l'àmbit de les arts escèniques, en els darrers anys s'han desplegat tres plans d'actuació consensuats entre els diversos agents públics i privats implicats en el sector.
El 2014 el Departament de Cultura presenta el Pla de cultura digital per a les empreses creatives catalanes.
Amb una vigència de dos anys, el Pla segueix l'estratègia iDigital del Govern, que vol millorar la competitivitat i l'ocupació mitjançant l'impuls de les TIC i on les indústries culturals i creatives són un dels projectes tractors.
A fi d'implementar les polítiques de protecció, gestió i ordenació del teixit associatiu cultural a Catalunya, el Departament de Cultura elabora el 2013 el Pla de l'associacionisme cultural, amb mesures d'actuació previstes per al període 2014-2016.
Partint del reconeixement de la tasca que duu a terme el gruix d'entitats culturals, i de la seva aportació a la societat catalana, el Govern vol atorgar més protagonisme al món associatiu per treballar conjuntament en benefici de les persones i de la societat.
El 2010 el Govern aprova el Pla d'equipaments culturals de Catalunya 2010-2020.
El document és un instrument de planificació territorial que integra les polítiques d'ordenació cultural vigents i estableix les noves directrius per als sectors que no disposen de cap marc de regulació.
S'ha elaborat en consens amb el món local i s'ha acordat amb ajuntaments i diputacions de Catalunya.
Les arts visuals configuren un sector professional actiu i divers, amb una gran capacitat d'autogestió d'iniciatives i d'adaptació però, històricament, poc cohesionat i articulat.
A Catalunya no s'ha acabat d'estructurar un sistema d'arts visuals que ordeni i equilibri les relacions entre museus, centres i espais d'art, artistes, galeries, crítics i comissaris.
Per això, el Departament de Cultura ha volgut impulsar el Pla Integral de les Arts Visuals per generar un projecte compartit per tot el sector que pugui donar resposta a les necessitats actuals i de futur.
El document marc, fruit d'un llarg i intens debat amb experts i representants públics i privats del sector, s'estructura a partir de vuit objectius estratègics consensuats dels que es deriven 21 objectius operatius i 92 accions per assolir-los.
El conjunt dibuixa un escenari que permet actuar en la formació, recerca, creació, producció, exhibició i consum de les arts visuals; en la patrimonialització, col·leccions i conservació del pa­trimoni contemporani; en la millora de la seva difusió; així com en l'accés de tots els ciutadans a l'art contemporani.
Un escenari que, en definitiva, aconsegueix una major presència en l'esfera pública, tant a nivell nacional com internacional.
El desplegament del Pla s'estructura en base a programes de mesures i accions concretes que s'estableixen en funció de les prioritats acordades per consens i que es porten a terme segons un calendari d'implementació, amb la identificació dels responsables en cada cas i amb l'avaluació periòdica dels resultats obtinguts.
El Pla Integral de les Arts Visuals és una eina dissenyada per transcendir legislatures.
La continuïtat és possible gràcies al compromís explícit entre institucions i tots els agents privats i, en definitiva, a la suma de voluntats que contribueix, en paral·lel, a reforçar l'articulació del sector.