Catalunya en transició, el projecte central que el Memorial Democràtic va desenvolupar al llarg de 2013, ha tingut continuïtat durant aquest 2014.
A més de la itinerància de l'exposició que duu el mateix nom per diverses poblacions catalanes, el cicle de taules rodones continuà.
Un exemple és la taula dedicada a discutir el paper fonamental i condicionador de l'exèrcit durant aquest període, una taula composta per Enric Sopena i Andreu Farràs, periodistes; Julián Delgado, exmilitar i fundador de la Unión Militar Democrática (UMD), i Anna Balletbó, exdiputada al Congrés que va viure en primera persona el cop d'Estat del 23-F.
Un altre exemple són les jornades dedicades al professorat, realitzades conjuntament amb el Departament d'Ensenyament, en les quals es presentaren els nous materials didàctics que el Memorial Democràtic ha publicat dins la seva col·lecció dedicada a la pedagogia, Eines de Memòria.
La Transició democràtica a Catalunya.
Recursos per a una aproximació didàctica és un llibre de text complet, amb explicacions, imatges, gràfiques i exercicis, per tractar una temàtica complexa de manera dinàmica i interactiva a les aules; disposa també de propostes pedagògiques específiques per als alumnes que es poden fer individualment o en grup, així com d'un ventall de recursos pedagògics per als professors, especialment adient per treballar continguts que normalment no arriben a les aules.
Les publicacions al voltant del projecte "Catalunya en transició" s'han completat amb el catàleg de l'exposició, que reprodueix de manera detallada i ampliada tot el material que es podia —i es pot— veure a la mostra, i les actes del III Col·loqui internacional "Catalunya en transició: del passat al present", que, a més d'incloure amb una extensa crònica del seu desenvolupament amb el resum de les aportacions més significatives i de les taules rodones que se celebraren, inclou les ponències dels especialistes Álvaro Soto, Antoni Segura, Xavier Casals, Jordi Maluquer de Motes, Josefina Cuesta, Cesáreo Rodríguez-Aguilera, etc. Enguany, el passat 30 de setembre, vam poder gaudir també de la ponència d'un dels més grans especialistes a escala mundial sobre justícia transicional, David Tolbert, president de l'International Center for Transitional Justice (ICTJ).
La seva conferència, titulada "La justícia transicional i la impunitat de llarga durada", sobre el conjunt de mesures polítiques i judicials que encaren violacions massives dels drets humans a diferents països del món o les valoracions corresponents al cas espanyol, es pot visualitzar íntegrament al portal web del Memorial.
I, ja més a prop en el temps, el passat 16 de desembre, es va celebrar una jornada a la seu del Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada (CEJFE) amb el títol " Veritat i justícia per a les víctimes de la Guerra Civil ".
Juntament amb el CEJFE i l'Associació Catalana de Juristes Demòcrates, el Memorial Democràtic va organitzar una taula rodona amb la intervenció d'eminents juristes i la participació de denunciants i testimonis de la repressió franquista.
L'objectiu era oferir una exposició pública del procediment judicial presentat davant dels tribunals de l'Argentina d'acord amb el principi de justícia universal un cop va quedar barrada la possibilitat d'investigació dels crims de la Guerra Civil i el franquisme segons la sentència del Tribunal Suprem de l'any 2012 i la seva evolució.
Si bé Catalunya en transició era el projecte més important que traspassava la frontera del 2013 al 2014, no va ser l'únic.
Són diverses les exposicions que, produïdes pel Memorial Democràtic conjuntament amb altres institucions, foren inaugurades el 2013 i han gaudit de continuïtat i èxit al llarg del 2014: l'exposició " Pau Casals i el compromís amb la pau ", en col·laboració amb el Gran Teatre del Liceu; l'exposició " Pssst... passaho! ".
La lluita per la democràcia a Catalunya (1939-1975)", produïda en col·laboració amb el Centre d'Estudis Històrics Internacional (CEHI), o l'exposició "Carrasco i Formiguera, una vida per la llibertat", produïda conjuntament amb l'Ajuntament de Barcelona.
En referència a Pau Casals, el Liceu i el Memorial Democràtic han organitzat aquest any també una taula rodona sobre la seva vida a l'exili que va acabar amb un concert commemoratiu.
Així mateix, les commemoracions i homenatges que s'han consolidat any rere any, en les quals el Memorial Democràtic ha participat, s'han celebrat amb èxit rotund aquest 2014: l'homenatge als immolats per la llibertat al Fossar de la Pedrera, l'homenatge a les Brigades Internacionals a Barcelona o l'homenatge a les persones afusellades al Camp de la Bota, entre d'altres.
Mentrestant, l'exposició "Catalunya bombardejada", que mostra la catàstrofe que suposaren els bombardeigs feixistes durant la Guerra Civil, continua itinerant pel país com a base d'actes d'homenatge a les víctimes dels bombardeigs i els seus familiars, i la ciutat de Granollers aferma any rere any el seu solemne acte commemoratiu del 31 de maig, en què es recorda la matança succeïda aquell mateix dia de 1938 pels bombardeigs italians.
Enguany, a més de l'acte commemoratiu, s'organitzà conjuntament amb el Memorial Democràtic un diàleg sobre "Memòria, reconciliació i cultura" amb la participació de Federico Mayor Zaragoza, exdirector general de la UNESCO, Jordi Armadans, director de Fundipau, i Jordi Palou-Loverdos, director del Memorial.
Els actes del Dia internacional de commemoració a les víctimes de l'Holocaust mereixen esment especial.
L'any 2005, l'Assemblea General de les Nacions Unides designà el 27 de gener (dia de l'alliberament del camp d'extermini d'Auschwitz el 1945) per recordar les víctimes de la barbàrie nazi i instà tots els estats membres a desenvolupar programes educatius en memòria de la tragèdia i per a la prevenció de genocidis.
Enguany, el Grup de treball Exili, Deportació i Holocaust, el Departament d'Ensenyament i el Memorial Democràtic organitzaren un gran acte en el qual participaren els estudiants de diversos instituts catalans (Viladecavalls, Matadepera, Vilanova i la Geltrú, Sant Cugat del Vallès, etc.).
Celebrat a l'Auditori, i amb la col·laboració de l'Escola Superior de Música de Catalunya, els alumnes llegiren fragments d'històries de vida de perseguits pel nazisme acompanyats de músiques compostes per autors que van viure aquells temps tan terribles (Volker David Kirchner, Béla Bartók, Pau Casals, etc.).
A més, els estudiants d'aquests instituts pogueren escoltar de primera mà el testimoni colpidor de Dory Sontheimer.
La seva família, d'origen judeoalemany, va ser assassinada durant l'Holocaust i no va ser fins molts anys després que se'n va assabentar; a partir d'aquell moment, va iniciar una recerca sobre el periple que van haver de viure els seus pares per escapar de l'extermini i refugiar-se a Barcelona.
Els programes educatius del Memorial no s'han limitat als estudiants de secundària, sinó que han tingut en compte també l'oportunitat de formar els seus professors, ja fos a través de seminaris per tractar les pel·lícules com a eines didàctiques o publicant material educatiu, com El coratge de salvar durant l'Holocaust, que se suma a Ensenyar a pensar.
En memòria dels mestres de la república, dins la col·lecció de recursos pedagògics Quaderns del Memorial Democràtic.
Per tancar l'any, en relació amb l'extermini nazi, l'Amical de Ravensbrück va organitzar amb el suport del Memorial i altres institucions un acte d'homenatge a les deportades al camp de concentració alemany fent un retrat de vuit lluitadores catalanes que s'hi van enfrontar (Carme Buatell, Alfonsina Bueno, Lola Casadellà, Neus Català, Carme Bartolí "Gardell", Conxita Grangé, Secundina Barceló i Mercedes Núñez).
Una altra de les publicacions del Memorial que ha vist la llum enguany és el llibre Llums enmig de barbàrie.
Memòries sobre el salvament de vides durant la Guerra Civil.
Aquest llibre recull les intervencions dels diversos especialistes que participaren en les diferents jornades sobre el salvament de vides durant la Guerra Civil que se celebraren al llarg dels anys 2012 i 2013.
Així mateix, aquest 2014 les jornades han continuat: la VII Jornada es van centrar en el paper dels Mossos d'Esquadra durant el conflicte; la VIII, a la colònia suïssa del Château du Lac (on es refugiaren infants provinents majoritàriament de colònies ubicades a Catalunya), i la IX es va dedicar a la tasca humanitària dels quàquers.
Unes altres jornades que ha organitzat el Memorial Democràtic han estat les dedicades als papers de Salamanca.
En el 75è aniversari de la confiscació per part de les tropes franquistes dels fons documentals, biblioteques, diners i altres béns personals de molts ciutadans, el Museu d'Història de Barcelona acollí aquestes jornades, inaugurades pel conseller de Cultura, Ferran Mascarell, que van reunir diversos especialistes (com Josep Cruanyes o Josep M. Sans Travé) i representants de les institucions, entitats i particulars, els arxius dels quals foren confiscats.
Del 9 al 12 de juliol tingué lloc a Barcelona el prestigiós XVIII Congrés Internacional d'Història Oral.
A l'empara de l'Associació Internacional d'Història Oral (IOHA) i amb el títol "Poder i democràcia: les múltiples veus de la història oral", es recolliren més de 400 comunicacions d'especialistes de 45 països diferents.
El congrés fou coorganitzat per la Universitat de Barcelona, el Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya, l'Institut Ramon Muntaner, l'Ajuntament de Barcelona, la revista Historia, Antropología y Fuentes Orales i el Memorial Democràtic, i comptà amb la presència de reconeguts especialistes de fama mundial, com Alexander Von Platto (director de l'Institut for History and Biography de la Fern Universität de Hagen, Alemanya) o Indira Chowdhury (del Center for Public History de la Srishti School of Art, Design and Technology de Bangalore, Índia).
Es debateren temàtiques diverses, com el paper dels arxius en el tractament i la difusió de les fonts orals, les noves maneres d'apropar les entrevistes a públics amplis o els punts de confluència entre les fonts orals i el patrimoni cultural.
En el marc d'aquest congrés, el Memorial Democràtic presentà el Banc Audiovisual de Testimonis.
Aquest gran arxiu de testimonis audiovisuals ha esdevingut un dels pilars d'aquesta institució i és un projecte únic a tot l'Estat, referent indiscutible per a qui vulgui estudiar la història contemporània de Catalunya a partir de les fonts orals.
Disposa de centenars d'entrevistes degudament transcrites i indexades de les quals, actualment, 377 són accessibles al web del Memorial Democràtic —entrevistes a testimonis que abracen temàtiques com la Segona República, la Guerra Civil, l'exili, la repressió franquista, la lluita per les llibertats democràtiques, etc.
L'altre congrés internacional en què el Memorial Democràtic col·laborà en la seva organització, en aquest cas juntament amb el Vicerectorat de Relacions Institucionals i Cultura de la Universitat de Barcelona, i el lideratge del Centre d'Investigacions Film-Història, fou el IV Congrés Internacional d'Història i Cinema.
Aquest congrés, celebrat entre els dies 3 i 5 de setembre, va oferir la preestrena del documental En temps de guerra, sobre la producció cinematogràfica de la Generalitat republicana.
Aquest 2014 la participació del Memorial Democràtic en congressos i seminaris ha traspassat fronteres i ha intervingut en seminaris com el celebrat a Monte Sole (Itàlia) amb el títol "El lloc, les víctimes i els perpetradors a 70 anys de la matança de Monte Sole", o el celebrat a Bogotà (Colòmbia) "Congrés Edificar la pau al segle XX Memòria històrica, reconciliació i postconflicte a debat", entre d'altres.
Amb motiu de la commemoració del 75è aniversari del final de la Guerra Civil i de l'inici de l'exili republicà, el Memorial Democràtic ha organitzat diferents activitats durant tot l'any 2014.
Conferències com les del professor Martí Marín, dedicades a desxifrar els diversos significats de la derrota republicana i la victòria franquista de 1939 —conferència que es pot visualitzar en línia—, o la instal·lació de la nova senyalització del Campus Mundet en el marc de la Xarxa d'Espais de Memòria de la Generalitat de Catalunya, ens ajuden a entendre el tràgic final de la guerra per als qui es van haver de quedar i els qui van patir en pròpia pell la cruesa dels camps de concentració.
El 21 de novembre, en un acte d'homenatge, s'inauguraren una sèrie de senyals explicatius sobre l'ocupació de Barcelona, el camp de concentració franquista d'Horta i el refugi antiaeri i la residència del president Companys al Palau de les Heures.
El projecte de senyalització, dut a terme conjuntament amb la Universitat de Barcelona i la Diputació de Barcelona, conforma un recorregut a través del Campus Mundet, espai de tràgica memòria on les tropes franquistes aixecaren un camp de concentració que funcionà entre 1939 i 1940.
A més de revalorar aquest patrimoni memorial fent-ne un lloc de rememoració, els senyals esdevindran un instrument pedagògic, un exemple de l'ús del patrimoni per explicar la història als milers d'estudiants, futurs professors i mestres que es formen en aquest recinte universitari.
Un altre lloc de rememoració on s'ha celebrat un acte d'homenatge que cal destacar és el Camp de la Bota.
El 14 de desembre, al peu del monument Fraternitat, l'Associació Pro-Memòria als Immolats per la Llibertat a Catalunya amb el Memorial Democràtic i l'Ajuntament de Barcelona i desenes d'entitats memorialistes adherides –amb presència de dos consellers del Govern, Neus Munté i Boi Ruiz, a més de familiars de persones afusellades com Pere Fortuny o Rosa Soler– commemoraren les 1.717 persones executades per la dictadura franquista a Barcelona entre 1939 i 1952, la majoria d'elles afusellades en aquest lloc.
D'altra banda, el Museu Memorial de l'Exili (MUME) de la Jonquera ha organitzat i ha celebrat tota una sèrie d'homenatges, activitats, seminaris i congressos per commemorar i divulgar l'èxode republicà de 1939.
El Memorial Democràtic ha donat suport a aquestes iniciatives i ha organitzat, juntament amb aquesta institució, diferents sortides culturals i actes memorials com el que tingué lloc el 26 d'abril.
Diversos autobusos sortiren de Barcelona cap a la Jonquera, passant per Girona, per assistir a una sèrie de conferències celebrades al MUME per especialistes com Enric Pujol o Mercè Morales, entre d'altres, i continuar la jornada fent una visita al camp de concentració de Ribesaltes.
La jornada combinà els testimonis de persones que visqueren aquell trist episodi, com Jordi Rosell, la divulgació de les diferents recerques que s'estan duent a terme al voltant d'aquesta temàtica, la commemoració dels fets i l'emoció i les impressions de ser en els mateixos espais on setanta-cinc anys enrere la població republicana malvivia per sobreviure a la desfeta de la guerra.
El mes següent, al poble fronterer de Portbou, s'organitzà un homenatge als exiliats.
Aquest cop fou un acte adreçat especialment a estudiants de secundària i batxillerat.
Uns 200 alumnes provinents d'instituts de Badalona, Santa Coloma de Gramenet, Sabadell, Sentmenat, Barcelona, Figueres i Vilafant feren acte de presència al memorial del coll dels Belitres per sentir el testimoni d'exiliats i exiliades de 1939, com la Lluïsa Miralles (resident encara al sud de França), i escoltar la situació que viuen els exiliats i refugiats dels conflictes bèl·lics actuals, en aquest cas amb un testimoni actual d'una persona exiliada de Colòmbia.
Malauradament, cada vegada hi ha menys testimonis d'aquests fets, i una de les persones que va dedicar bona part de la seva vida a divulgar i explicar la seva experiència per escoles i fent conferències va morir el passat 11 d'agost de 2013.
Nascuda el 1934, com molts altres, va haver de creuar la frontera francesa el 1939 i romandre a l'exili durant més de deu anys.
Després d'un llarg temps de silenci, a partir de 1997 es va dedicar en cos i ànima a recuperar la memòria dels qui, com ella, van haver de fugir i exiliar-se, va formar part d'associacions com les Dones del 36 i va col·laborar amb docents i instituts per explicar el seu testimoni a la joventut.
El 8 d'octubre, el Memorial Democràtic va organitzar un emotiu acte d'homenatge a Josefina Piquet i en reconeixement de totes les persones que van patir l'exili i que han mostrat i mostren un comprimís amb la memòria.
Amb el títol "El viatge de l'oreneta.
El compromís per la memòria", l'acte memorial i musical es va celebrar a l'Auditori de Barcelona amb lectures de diverses associacions, acadèmics, testimonis i familiars.
El passat 18 d'octubre, tingué lloc la darrera jornada d'homenatge als exiliats.
Organitzada pel Memorial Democràtic i el MUME, més de 300 persones assistiren a una diada que s'inicià a Portbou amb la intervenció de Valentín Muxí, el cònsol honorari de Xile; Juan Ignacio de Cueto, nét del ministre republicà Mariano Ruiz-Funes, i Josep M. Murià, historiador i fill d'exiliats catalans a Mèxic.
Més tard, els participants van fer una visita guiada pels diferents espais de memòria de la localitat, com el memorial dedicat al filòsof Walter Benjamin.
Al coll dels Belitres, rendiren homenatge, pronunciaren unes paraules solemnes en record als exiliats i van fer un minut de silenci en la seva memòria.
Més endavant, es dirigiren a la platja d'Argelers i al memorial del Camp d'Argelers (Espai Jules PamsValmy).
En ambdós espais, es barrejaren explicacions històriques dels llocs visitats amb els testimonis de l'exili, de les associacions i les paraules dels representants institucionals, entre els quals l'alcalde d'Argelers, Pierre Aylagas, que arribà a l'alcaldia sent fill d'exiliats catalans —el seu pare va ser reclòs en el camp de concentració del municipi que ell ara presideix.