projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
L'ICO encoratja tothom i totes les empreses a col·laborar amb la Institució mitjançant donacions econòmiques i/o de material.
També ofereix suport a aquelles entitats que volen organitzar una activitat solidària per recollir diners per a l'ICO.
Els diners que es recullen van destinats a:
La donació s'ha de realitzar al número de compte BBVA IBAN ES7801823061210201516818 indicant referència "Projectes solidaris".
Per poder fer efectiva la vostra aportació i rebre el certificat corresponent, en compliment de la legislació actual, és imprescindible que ens faciliteu l'import de la transferència, el vostre nom complert, el NIF o número de passaport i l'adreça fiscal.
Cal enviar-ho a través del correu electrònic [EMAIL] o per telèfon al núm. 93 260 72 17.
De conformitat amb la Llei Orgànica 15/1999, del 13 de desembre, de protecció de dades de caràcter personal, us informem que les vostres dades personals seran recollides, emmagatzemades i tractades per l'Institut Català d'Oncologia.
Es farà únicament amb la finalitat de poder tramitar la corresponent donació.
Per poder exercir els drets d'accés, rectificació, oposició i cancel·lació, podeu enviar un correu a: [EMAIL]
Particulars i empreses també poden col·laborar fent donacions de material per als pacients o familiars.
Per exemple, es recull material de papereria i jocs per als tallers, i dolços per al lot de Nadal dels malalts.
Han col·laborat amb l'ICO la Fundació DIR (donació de bicicletes estàtiques per a la recuperació dels pacients), Nestlé, Ferrero Rocher i Alpino, entre d'altres.
Diverses fundacions i empreses organitzen actes per recollir diners per a l'ICO.
S'organitzen jornades esportives, concerts, sopars, etc. L'ICO ofereix suport en l'organització de les iniciatives.
Entre d'altres, l'ICO col·labora amb:
Fundació Roses contra el Càncer
Fundació Badalona contra el Càncer
Fòrum Empresarial del Llobregat
Direcció Estratègia i Projectes
La Societat Europea d'Oncologia Mèdica (ESMO) va fer entrega el passat 1 d'octubre d'un guardó al Servei d'Oncologia Mèdica de l'ICO Badalona per la seva sostinguda contribució en l'acolliment i formació dels joves oncòlegs europeus del programa de beques de la Societat.
En la cerimònia d'entrega, celebrada a la ciutat de Viena, Teresa Morán va ser l'encarregada de recollir el guardó de mans de Josep Tabernero, actual president de l��ESMO.
Un congrés amb una forta presència de l'ICO
El 37è Congrés de l'ESMO, celebrat a Viena, va comptar amb una alta participació de professionals de l'ICO, que van presentar una vintena de treballs.
La Societat Europea d'Oncologia Mèdica (ESMO) és la principal organització europea compromesa en el desenvolupament de l'especialitat d'oncologia mèdica i té com a missió de promoure l'atenció i la cura del càncer.
Els professionals involucrats en el maneig del càncer colorectal de l'ICO i de l'ICS publiquen una nova guia pràctica clínica basada en l'evidència científica per aquest tipus de tumor.
Es presenta la tercera edició de l''ICO-ICS Praxi per al tractament mèdic i amb irradiació de càncer colorectal', com a resultat de la col·laboració interdisciplinària de diferents professionals de l'ICO, l'ICS i de l'IDI.
Cal destacar que s'ha incorporat el suport nutricional i la visió de la infermera.
Així mateix, es consolida la revisió de les proves necessàries com a eina imprescindible per a realitzar el seguiment o tractament òptim dels malats, sobretot en subpoblacions especials en funció del seu perfil genètic (B-raf, anàlisi de DPD, etc.).
Seguint la línia de treball col·laboratiu i interdisciplinari, en aquests moments hi ha diversos grups que estan treballant en altres patologies com són la LLC, el càncer d'esòfag i el tractament del dolor oncològic.
Podeu consultar aquesta nova ICO-ICS Praxi a la pàgina web de l'ICO.
La definició de les Guies de Pràctica Clínica (GPC) que comunment podem trobar a la literatura científica és la proposada per l'Institut of Medicine (1990) i les defineix com "el conjunt de recomanacions desenvolupades de manera sistemàtica per ajudar als clínics i als pacients en el procés de la presa de decisions, sobre quines són les intervencions més adequades per resoldre, a través de l'evidència científica, els problemes que sorgeixen diàriament amb els pacients".
Així doncs, les ICO-ICS Praxi són unes guies terapèutiques, que cerquen el consens entre els professionals sempre avalat amb el màxim grau d'evidència disponible, i per tal d'assolir un lideratge clínic potent mitjançant un model basat en el consens professional i la capacitat de col·laboració entre l'ICO, l'ICS i l'IDI.
El punt de partida per a les guies conjuntes ICO-ICS són les ICOPraxi, les guies terapèutiques que l'ICO ha desenvolupat durant la darrera dècada.
L'any 2007, la direcció de l'ICO va decidir començar a elaborar guies de pràctica clínica (GPC) pròpies partint de les Oncoguies catalanes.
Des que es va iniciar aquest projecte, les ICOPraxi han resultat una eina molt bona tant per a la gestió clínica com per a l'avaluació/incorporació de noves tecnologies i la gestió del coneixement.
Actualment s'estan produint canvis importants en el món del tractament oncològic amb la introducció de tecnologia sanitària innovadora (tant fàrmacs, tècniques de radioteràpia, etc.) i noves dianes terapèutiques, raó per la qual s'ha d'assegurar la millor utilització dels recursos disponibles sobre la base de la màxima evidència possible.
Així doncs, el gran repte actual és l'avaluació d'aquestes noves estratègies terapèutiques i tecnològiques amb criteris d'eficiència i amb un esforç continuat d'avaluació de resultats.
Es van testar 10 fàrmacs en 7 tractaments possibles en el model i basant-se en els resultats obtinguts en el ratolí, dos règims de tractament van ser administrats successivament al pacient, que prèviament havia desenvolupat metàstasi pulmonar.
Un equip de l'ICO i de l'IDIBELL, utilitzant un model ortotòpic de ratolí, ha fet un estudi d'oncologia personalitzada a temps real per testar la millor opció terapèutica pel tractament d'un tipus de sarcoma a la recaiguda.
Els tumors malignes de la beina dels nervis perifèrics (MPNST, de les sigles en anglès) són molt agressius i no solen tenir un bon pronòstic, especialment si no s'aconsegueixen eliminar completament per cirurgia.
Per a generar el model ortotòpic, un petit fragment en fresc del tumor del pacient es va implantar el mateix dia de la cirurgia en el mateix teixit del ratolí.
Una vegada que el tumor havia crescut en el ratolí, es van assajar diversos tractaments i se'n va analitzar la resposta.
En l'estudi, co-liderat pels investigadors de l'ICO l'Hospitalet i del programa Oncobell (IDIBELL), Conxi Lázaro i Alberto Villanueva, la creació del model ortotòpic de MPNST va permetre realitzar, mitjançant tècniques de Next Generation Sequencing, anàlisis genètiques per determinar les mutacions que presentava el pacient.
En funció de les anàlisis genètiques, la disponibilitat de fàrmacs, i els resultats publicats prèviament, en coordinació amb l'equip d'oncòlegs que tractaven el pacient pediàtric de l'Hospital Sant Joan de Déu, es van testar 10 fàrmacs en 7 tractaments possibles en el model de ratolí.
Basant-se en els resultats obtinguts en el ratolí, dos règims de tractament van ser administrats successivament al pacient, que prèviament havia desenvolupat metàstasi pulmonar.
El pacient no va mostrar una resposta completa als tractaments però juntament amb una metastasectomia del pulmó porta 46 mesos lliure de malaltia.
Juana Fernández Rodríguez, primera autora del treball, indica que tot i que aquest model de ratolí no ha recapitulat exactament el que passa en humà, es tracta d'una prova pilot per identificar aspectes clau de la teràpia personalitzada.
"L'experiència guanyada en aquest assaig pot ajudar a planificar millor aquest tipus de model murí en temps real", assegura Fernández Rodríguez, "i ajudar a omplir el buit entre les alteracions genètiques específiques de cada tumor i els tractaments dels pacients, permetent seleccionar les millors opcions terapèutiques".
Aquest estudi que s'ha realitzat en coordinació amb l'Hospital de Sant Joan de Déu de Barcelona, l'IGTP de Badalona, i ha comptat amb el finançament, entre d'altres, de la Fundación Proyecto Neurofibromatosis a l'àmbit estatal i de l'activitat de RSC (Responsabilitat Social Corporativa) de l'spin-off Xenopat S.L.
El grup de quimioresistència del Programa PROCURE de l'ICO-IDIBELL, liderat per Alberto Villanueva, ha traslladat la seva experiència en la generació de models ortotòpics de ratolins en pacients adults al terreny pediàtric.
El grup de quimioresistència del Programa PROCURE de l'ICO-IDIBELL, sota la direcció de l'investigador Alberto Villanueva, ha col·laborat en un estudi liderat per l'Institut de Bioenginyeria de Catalunya (IBEC) en el que han investigat l'ús seqüencial de combinacions de dosis baixes d'agents quimioterapèutics amb mimètics BH3 per augmentar l'eficàcia dels tractaments actuals del rabdomiosarcoma, un tumor pediàtric molt agressiu.
Aquesta nova estratègia, alhora que millora la resposta antitumoral, disminueix la toxicitat induïda per la teràpia i la protecció antiapoptòtica evitant la resistència als tractaments.
En la investigació, s'han combinat tant estudis in vitro en línies cel·lulars com in vivo en orthoxenografts, o PDOX derivats de pacients.
L'equip d'Alberto Villanueva ha traslladat la seva àmplia experiència en la generació de models tumorals ortotòpics en ratolins, és a dir, fragments de tumors humans implantats en els ratolins en el mateix òrgan d'origen, de tumors d'adults al terreny pediàtric amb l'objectiu d'ajudar a millorar el seu tractament.
Així, en els últims anys i en col·laboració, majoritàriament, amb el Servei d'Oncologia Pediàtrica de l'Hospital Vall d'Hebron han generat un important banc d'aquest tipus de models tumorals pediàtrics.
Un d'ells és el que s'ha utilitzat per a poder avançar en la millora del tractament del rabdomiosarcoma presentat en aquest treball.
Així mateix, en aquest estudi a més també ha participat la unitat de Oncològica Pediàtrica de l'Hospital de Sant Joan de Deu, així com l'spin-off Xenopat S.L com a part de la seva acció social corporativa.
El rabdomiosarcoma, el sarcoma de teixits tous més freqüent en pacients pediàtrics, és un tipus de tumor altament agressiu i que no sol tenir bon pronòstic, especialment en pacients refractaris o amb recaiguda.
Actualment l'estratègia terapèutica inclou quimioteràpia, radioteràpia i cirurgia però la baixa taxa de supervivència en pacients d'alt risc, així com les elevades toxicitats derivades del tractament i la manca de biomarcadors evidencien la necessitat de noves estratègies terapèutiques.
El nou espai, amb una superfície aproximada de 1.200m2, correspon a la segona fase del projecte global i acull una vintena de despatxos per donar millor servei a l'àrea ambulatòria.
Ahir, dilluns 31 d'agost, va entrar en funcionament la segona fase del projecte de les noves consultes externes de l'ICO l'Hospitalet amb una superfície aproximada de 1.200m2.
L'espai acull una vintena de despatxos, així com sales de treball i espais d'atenció on atendre pacients amb patologies genitourinàries, melanoma, sarcomes, tumors digestius, neuroendocrins i d'origen desconegut.
Així, aquests nous espais se sumen als 12 despatxos la zona de recepció i les dues sales d'atenció que es van inaugurar el juliol de l'any passat i que corresponien a la primera fase de les obres.
En aquest sentit el projecte de noves consultes externes està plantejat en tres fases, les dues primeres ja estan realitzades i es preveu que la tercera, i última, s'entregui a principis del 2021 amb la construcció d'una vintena més de despatxos.
Les noves consultes externes de l'ICO l'Hospitalet, amb una superfície total de més de 3.000m2, dotarà d'un espai modern i actualitzat on realitzar les visites de pacients de l'àrea ambulatòria.
Avui, 15 de setembre, es commemora el Dia Mundial del Limfoma.
De fet, el limfoma apareix els limfòcits T o B, en diversos estats de maduració i fora de la medul·la òssia (normalment en els ganglis limfàtics o en un òrgan), manifesten algun tipus de defecte que, d'una banda, perllonga la seva vida de manera anormal i, de l'altra, fa que es reprodueixin de forma descontrolada.
El teixit limfoide es troba fonamentalment en els ganglis limfàtics, i així els limfomes es caracteritzen generalment per la presència de ganglis limfàtics de mida augmentada.
Malgrat això, també hi han cèl•lules limfoides en molts altres òrgans, per tant els limfomes poden afectar al tub digestiu, a la melsa, al fetge, al pulmó, a la medul•la òssia, etc.
Tradicionalment els limfomes es classifiquen en dos grans grups: el Limfoma de Hodgkin (LH), i els Limfomes no Hodgkin (LNH) i, en general, són més freqüents en els homes que en les dones i la majoria d'ells es diagnostiquen més freqüentment en l'edat adulta que en la infantil.
El sistema limfàtic és una part del sistema immunològic (les defenses) del nostre cos, que té la funció de protegir l'organisme davant les infeccions o altres malalties.
Aquest sistema es composa d'una sèrie de vasos, similars a les venes, per on circula un líquid de color clar, anomenat limfa.
Al llarg d'aquests recorreguts s'hi troben uns ganglis o nòduls limfàtics, els quals estan agrupats al coll, les aixelles, el tòrax, l'abdomen i la zona engonal.
En aquests nòduls s'hi troben un gran nombre de limfòcits (glòbuls blancs de la sang), que tenen per funció atrapar als bacteris o altres substàncies que circulen pels vasos limfàtics i que poden ser perjudicials per al cos.
Altres parts del sistema limfàtic són les amígdales, el timus i la melsa.
També es pot trobar teixit limfàtic a l'estómac, la pell i el budell prim.
L'any 2019 la OMS, reconeixent la seguretat dels pacients com a acció prioritària en la salut mundial, va establir el 17 de setembre com Dia Mundial de la Seguretat del Pacient.
Enguany la campanya està regida sota el lema "Personal sanitario seguro, pacientes seguros", posant l'accent en el fet que si els professionals treballen sota condicions estressants aquests són propensos a cometre errades que poden perjudicar els pacients.
La millora de la seguretat del pacient requereix un enfocament sistèmic on la notificació dels incidents, l'anàlisi dels factors contribuents i el suport als professionals permeten desenvolupar accions de millora, incrementant així la seguretat del sistema d'atenció a la salut.
A partir de dilluns, els i les pacients de l'ICO Badalona han d'accedir a l'hospital per l'entrada de maternal.
L'Hospital Germans Trias i Pujol posa en marxa, a partir de dilluns, un nou pla de mesures d'accés a l'Hospital, tant per a professionals com per a usuaris amb l'objectiu de reduir l'excés de trànsit de persones a les instal·lacions del centre.
A partir d'aquest dilluns 21 de setembre, hi haurà 2 punts d'accés oberts, tant per a professionals com per a usuaris, que seran l'entrada principal de l'Hospital i l'entrada de l'edifici matern-infantil.
Per tal d'agilitzar el control d'accés de seguretat, només podran accedir a l'Hospital els usuaris que tinguin una visita programada a consultes externes, un tractament o un ingrés programat.
Així, els usuaris que vulguin accedir a l'Hospital han de de tenir en compte que s'establiran unes mesures de control per a poder complir aquests requeriments:
- Si tenen una visita programada, hauran de passar la Targeta Sanitària Individual (TSI) pel lector de les pantalles que trobaran als vestíbuls.
-En el cas que no disposin de la Targeta Sanitària Individual (TSI), hauran d'ensenyar el seu document identificatiu (document d'identitat o passaport) i el full de citació.
En cas de no disposar-ne o de qualsevol altra incidència per accedir, els professionals del control els adreçaran al taulell on seran atesos.
Control de visitants de pacients hospitalitzats
Els pacients hospitalitzats només poden estar acompanyats per una persona, preferiblement sempre la mateixa i a poder ser que no formi part dels pacients de risc de COVID.
Tots els pacients rebran una targeta de visitant, en el moment de l'acollida a planta, que permetrà superar els controls de seguretat de l'entrada.
Aquestes targetes, que es renovaran mensualment, s'hauran de retornar en el moment de l'alta hospitalària.
L'anàlisi s'ha realitzat amb les dades de dos milions de dones que formen part d'una cohort internacional de 22 països i formada per 57 registres de càncer, entre els quals es troba el Registre de Tumors Hospitalaris de l'Hospitalet de Llobregat, gestionat per l'ICO.
El Registre de Tumors Hospitalaris de l'ICO-ICS de l'Hospitalet de Llobregat, gestionat per l'ICO, ha participat en un estudi que analitza la mortalitat per patologia cardíaca en 1.934.248 dones diagnosticades de càncer de mama, invasiu o carcinoma ductal in situ, en el període 1987-2002.
Amb l'objectiu d'establir la relació entre els tractaments de quimioteràpia, radioteràpia i teràpia hormonal, i la mortalitat per patologia cardíaca, s'han analitzat les dades aportades per 57 registres de 22 països, 17 europeus més Japó, Israel, Austràlia, EUA i Canadà.
Concretament el Registre gestionat per l'ICO va contribuir amb les dades de 850 pacients diagnosticades amb càncer de mama invasiu reclutades en el període 1991-1997 i amb un seguiment de la mortalitat fins l'any 2005.
D'aquestes, 646 van ser irradiades i 15 pacients varen morir per patologia cardíaca.
Segons els resultats, publicats recentment a la revista International Journal of Cancer, en el cas de les pacients irradiades abans del 1990 la mortalitat per patologia cardíaca va ser superior en les dones amb càncer de mama localitzat a l'esquerra respecte la de les dones amb tumors localitzats a la dreta.
Aquest fet proporciona evidències d'un efecte causal entre dosis més altes de radiació i la mortalitat per patologia cardíaca.
De fet, aquest efecte va durar fins la tercera dècada un cop finalitzada la radiació, i va ser més elevat en dones més joves i aquelles que també havien rebut quimioteràpia.
Des de l'any 2016 se celebra aquest dia per iniciativa de l'Associació Espanyola contra el Càncer (AECC) coincidint amb el naixement del Premi Nobel en Medicina, Severo Ochoa, i que pretén reforçar i impulsar la recerca en càncer.
Avui, 24 de setembre, se celebra el Dia Mundial de la Recerca en Càncer.
Una efemèride que, des del 2016, se celebra per iniciativa de l'Associació Espanyola contra el Càncer (AECC) coincidint amb el naixement del Premi Nobel en Medicina, Severo Ochoa, i que pretén reforçar i impulsar la recerca en càncer.
La recerca és un dels pilars fonamentals de l'ICO i així ho demostren les xifres, que cada any confirmen el compromís de la institució amb els nous avenços.
Així doncs, el passat 2019, l'ICO h atingut 990 assajos en actiu amb 1.143 pacients.
Per altra banda s'han publicat 538 articles amb factor d'impacte.
L'ICO articula la seva activitat investigadora a través de quatre instituts de recerca que reforcen el model en xarxa que els caracteritza, potenciant així, sinergies entre professionals i institucions.
Els centres de recerca són: l'IDIBELL (ICO l'Hospitalet); IGTP (ICO Badalona); IDIBGI (ICO Girona) i IISPV (ICO Tarragona i ICO Tortosa).
La recerca a l'ICO es focalitza en tres branques principals: recerca clínica, epidemiològica i translacional, cada una de les quals aporta coneixement per seguir avançant i millorant, no només en el tractament i cura del càncer, sinó en la prevenció i la qualitat de vida dels pacients.
Concretament es treballa en les següents línies:
Virus del papil·loma Humà (VPH)
Programa d'Anàlisi de Dades Oncològiques (PADO)
Programa contra la resistència terapèutica del càncer (ProCURE)
A la junta directiva també hi ha la responsable del Programa de Decisions Anticipades (PDA), Cristina Lasmarías; la cap del Servei de Cures Pal·liatives de l'ICO l'Hospitalet, Gala Serrano, i la treballadora social de l'ICO Girona, Gemma Riera.
La Societat Catalano-Balear de Cures Pal·liatives va oficialitzar ahir el nom del nou president de la entitat per als propers quatre anys.
Així doncs, el director tranversal de Cures Pal·liatives de l'ICO, Jordi Trelis, serà el nou president de l'entitat.
Trelis estarà acompanyat en aquest nou mandat per altres companys/es en la que destaca la presència de professionals dels diversos centres ICO.
Així doncs, a la junta directiva també hi haurà la responsable del Programa de Decisions Anticipades (PDA) de l'ICO, Cristina Lasmarías; la cap del Servei de Cures Pal·liatives de l'ICO l'Hospitalet, Gala Serrano, i la treballadora social de l'ICO Girona, Gemma Riera.
Què és la Societat Catalano-Balear de Cures Pal·liatives?
Fundada a Barcelona al juny del 1993 aquesta societat té com a missió poder desenvolupar i difondre les cures pal·liatives a Catalunya vetllant per la qualitat en l'atenció al pacient i la família, promocionant la recerca i la formació dels professionals amb la visió d'esdevenir referents de diàleg en l'àmbit de les cures pal·liatives.
Amb l'objectiu de poder fer difusió dels Objectius de les Nacions Unides, aquesta campanya commemora el cinquè aniversari de l'aprovació de l'Agenda 2030 i els seus 17 Objectius de Desenvolupament Sostenible.
Avui, 25 de setembre, se celebra el cinquè aniversari de la aprovació de l'Agenda 2030 amb els seus 17 Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS).
L'Institut Català d'Oncologia s'ha sumat a la campanya per tal de poder treballar la difusió dels Objectius de les Nacions Unides amb la col·laboració amb la 'Red Española del Pacto Mundial' con són els artífex d'aquesta acció.
Duran el mes de juliol de l'any 2011, l'Institut Català d'Oncologia es va adherir a la iniciativa UN Global Compact, la més gran a nivell mundial en sostenibilitat.
Per altra banda, des de que l'any 2015 es va aprovar l'Agenda 2030, a més d'impulsar els 10 principis, ha treballat per tal d'alinear la seva gestió corporativa amb els ODS per tal de trobar noves oportunitats de negoci i poder millorar la seva relació amb els grups d'interès amb l'objectiu de promoure la innovació.
En aquest sentit, l'ICO ha establert un seguit de compromisos i bones pràctiques alineades amb la seva estratègia.
Entre aquests, destaquen 19 compromisos i bones pràctiques relacionades amb els ODS.
Tal i com destaca la directora general de l'ICO, Candela Calle, "l'Agenda 2030 pot i ha de ser un full de ruta que ens permetran abordar uns desafiaments que són més globals que mai i amb uns objectius comuns que tenen com a finalitat que tots i totes visquem millor.
És el moment de reconstruir la societat utilitzant com a brúixola tot allò que està marcat a l'Agenda 2030 i els seus 17 Objectius de Desenvolupament sostenible".
Un nou impuls a les empreses per tal de contribuir al desenvolupament sostenible
Ja fa cinc anys que l'Assemblea General de les Nacions Unides va aprovar l'Agenda 2030 amb els seus 17 Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS), per unanimitat dels seus 193 Estats participants, entre ells l'Estat espanyol.
Sota l'eix d'acord de "no deixar a ningú enrere", l'objectiu dels ODS és el d'acabar amb la pobresa i la fam, reduint les desigualtats i abordar reptes importants com el canvi climàtic.
Per tal d'aconseguir-ho, es va acordar la participació de tots els actors implicats: els governs, les empreses, la societat civil i la ciutadania de tot el món.
La seva força prové del caràcter universal de l'acord i de l'ambició de les seves 169 metes i aconseguir-les és un esforç sense precedents per part de tots els sector de la societat.
Tot just en l'equador per a complir deu anys de l'Agenda, el secretari general de les Nacions Unides, Antonio Guterres, ha fet una crida a tots els sectors de la societat perquè es mobilitzin en aquesta "dècada d'acció".
Aquesta dècada exigeix accelerar les solucions sostenibles dirigides als principals desafiaments del món: des de la pobresa a la igualtat de gènere, el canvi climàtic, les desigualtats i el trencament de la bretxa financera i, en tot això, les empreses hi tenen un paper molt important a l'hora d'exercir aquest propòsit.