"L'avaluació econòmica com a eina per a la presa de decisions"
ISSN de la versió electrònica: 2013-8709
Aquest número de Nota d'Economia é s el resultat de les primeres jornades d'avaluació econòmica de polítiques públiques organitzades pel Departament d'Economia i Coneixement de la Generalitat el 15 de juliol del 2015.
Podeu consultar-lo en un fitxer que inclou tots els continguts o en fitxers diferenciats per a cadascuna de les parts que l'integren.
Explicació de l'estructura d'aquest número de Nota d'Economia i presentació del conjunt d'articles que l'integren.
L'article presenta l'agenda de treball de la Generalitat de Catalunya.
Descriu el marc normatiu de l'avaluació econòmica, explica com s'estructura l'avaluació en l'Administració catalana i detalla les iniciatives de la Generalitat en matèria d'avaluació econòmica, diferenciant les activitats que incideixen sobre l'oferta de les que fan referència a la demanda d'avaluació.
L'avaluació econòmica a la Generalitat de Catalunya
A partir d'experiències concretes, algunes d'àmbit internacional i d'altres d'extretes de la nostra realitat més propera, l'article proposa un decàleg d'elements que els organismes públics han de tenir en compte a l'hora de plantejar-se el disseny institucional de l'avaluació econòmica.
El disseny institucional de l'avaluació econòmica
Els autors reflexionen sobre els factors institucionals intrínsecs a l'avaluació –qui fa l'avaluació, quant costa, qui la finança, qui n'inicia el procés, quin és el grau d'externalització de l'avaluació i quin és el grau d'obertura de la informació– per veure de quina manera i en quina direcció cada factor pot influenciar la qualitat de l'avaluació i, a partir d'aquí, proposen elements de millora del disseny institucional.
Sobre el disseny institucional de l'avaluació de polítiques públiques: riscos i propostes de millora
L'autor reflexiona sobre les bases de l'anàlisi cost-benefici i la seva aplicació.
Planteja la importància del paper que tenen en la presa de decisió aspectes com la transparència i la burocratització i aspectes normatius, macroeconòmics i polítics; detalla les diferències entre la rendibilitat econòmica i la rendibilitat financera, i diferencia l'anàlisi cost-benefici de l'anàlisi multicriteri.
Unes reflexions sobre l'aplicació de l'anàlisi cost-benefici
L'article planteja un seguit d'aspectes de l'avaluació que són essencials per a la governança i els aplica al disseny de les infraestructures de transport.
En aquest sentit, posa en relleu la incidència de les incerteses, la manca de qualitat de les dades de partida i les limitacions del mètode amb relació a l'aplicació de l'anàlisi cost-benefici, i formula un seguit de recomanacions per a les administracions que vulguin aplicar aquestes eines pel que fa a la valoració de la viabilitat i la priorització de les actuacions en matèria d'infraestructures de transport.
Dissecció de l'anàlisi cost-benefici com a eina per a la governança de les infraestructures de transport
L'article destaca el paper disciplinari de l'avaluació econòmica –és a dir, com un ingredient més del protocol de decisió pública– i en recomana més presència en els processos de decisió pública.
Segons l'autor, els estudis d'impacte econòmic i les anàlisis cost-benefici són mètodes d'avaluació econòmica que responen a preguntes diferents, i això fa que també siguin diferents en l'abast i en la metodologia.
En aquest sentit, conclou que cal anar més enllà dels resultats agregats de tot projecte, que cal estudiar-ne els efectes sobre els diversos agents i col·lectius, és a dir, els efectes distributius, i que això cal fer-ho tant per criteris d'equitat com per raons d'implementació pràctica.
Estudis d'impacte econòmic i anàlisi cost-benefici social
L'article analitza la manera com s'aplica la tècnica d'avaluació d'impacte normatiu a l'Administració de la Generalitat i destaca, en primer lloc, que aquesta aplicació es troba en la línia de la pràctica europea i internacional i, en segon lloc, que aquesta pràctica s'inscriu en el marc de la política governamental de millora de la regulació.
Segons l'autora, cal canviar a fons la cultura de la regulació del país i cal fer un esforç sostingut en el temps per passar d'un procés d'adopció de decisions tradicional a un altre que es basi en el coneixement i l'evidència.
L'avaluació de l'impacte econòmic i social de les normes
En la primera es fa una revisió dels graus d'economia i de ciències polítiques i dels màsters especialitzats en anàlisi econòmica i en gestió pública de les universitats públiques catalanes, amb l'objectiu de veure quin pes tenen en el pla docent les assignatures i els continguts relacionats amb l'avaluació de polítiques públiques i, més concretament, amb l'avaluació econòmica.
En la segona part, l'article identifica experiències d'altres països en què l'Administració i les universitats i els centres que generen coneixement estableixen vincles destinats a promoure la presència de l'avaluació econòmica.
La presència de l'avaluació econòmica a les universitats públiques catalanes
Els autors fan una anàlisi cost-benefici de la construcció i el funcionament de la font de llum del sincrotró ALBA, amb la singularitat que ho fan abans i després del període d'inversió d'aquesta infraestructura científica.
Els resultats permeten comparar l'avaluació ex ante que va tenir lloc el 2003 amb l'avaluació e x post que es va dur a terme quan el sincrotró va entrar en funcionament, i mostren la idoneïtat d'aquests tipus d'anàlisi, en primer lloc, perquè permeten avaluar el grau de compliment de les expectatives del projecte i, en segon lloc, perquè se'n poden extreure lliçons rellevants per a inversions similars futures.
Anàlisi cost-benefici i d'impacte econòmic del sincrotró ALBA
Mitjançant l'anàlisi cost-benefici de la variant de Sant Miquel de Balenyà (Seva), l'autor exemplifica el que, al seu parer, succeeix en gairebé totes les inversions públiques.
Segons ell, l'anàlisi cost-benefici proporciona un marc intel·ligent per a una discussió aprofundida del projecte (objectius, característiques, costos i impacte en els sectors i grups afectats).
Avaluació del projecte de variant de Sant Miquel de Balenyà (Seva)
L'article exposa l'anàlisi cost-benefici de la Llei d'educació de Catalunya que es va dur a terme l'any 2008 i planteja propostes per millorar l'avaluació de les polítiques educatives a Catalunya i consolidar la cultura de l'avaluació en l'àmbit educatiu.
L'avaluació econòmica de la Llei d'educació de Catalunya: una avaluació de l'avaluació
L'article mostra els resultats d'una anàlisi cost-benefici del projecte de nova oficina judicial que impulsa el Departament de Justícia de la Generalitat de Catalunya.
Es tracta d'un projecte de modernització administrativa, àmbit en què l'avaluació econòmica no té gaire tradició.
Aquest exemple permet posar en relleu la rendibilitat d'una inversió que ha de permetre millorar l'eficiència judicial, tant pel que fa als comptes de l'Administració com pel que fa al conjunt de la societat.
Impacte econòmic de la millora de l'eficiència en la justícia mercantil i anàlisi cost-benefici de la nova oficina judicial
Anna García-Altés, Cristina Colls, Sònia Abilleira i Miquel Gallofré
Els autors presenten l'avaluació de la millora de l'atenció a l'ictus a Catalunya, avaluació que quantifica en termes monetaris el valor dels canvis en la mortalitat que són deguts a la millora de l'atenció a l'ictus entre el 2005 i el 2012, desagregant els canvis atribuïbles a la millora en la prevenció, dels canvis que es deriven de la millora en la qualitat de l'atenció.
L'article és un dels molts exemples que evidencia la utilitat de l'avaluació econòmica com a eina per a la presa de decisions en l'àmbit sanitari i com està incorporada en el disseny i la planificació dels programes de salut que es porten a terme des del Departament de Salut.
L'avaluació de polítiques públiques en l'àmbit sanitari: la millora de l'atenció a l'ictus a Catalunya com a exemple
L'article fa referència a dues recerques fetes en el camp educatiu a partir de dades administratives i posa de manifest que l'ús d'aquest tipus de dades pot ser de gran utilitat per a la recerca, per a l'avaluació i per a la presa de decisions.
L'accessibilitat a les dades i l'anàlisi de polítiques públiques: un 'win-win' per a investigadors, ciutadans i polítics