projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Entre d'altres qüestions s'avalua l'eficàcia dels tractaments, les estratègies de suport al confinament, la protecció de la gent gran a les residències i els nous models d'atenció sanitària i d'atenció no presencial
Professionals de l'ICS a la Catalunya Central participen en una quinzena de projectes de recerca sobre el SARS-CoV-2 en l'actualitat.
Els estudis giren al voltant de diferents línies que fan referència a l'eficàcia dels tractaments ja comercialitzats en la reducció de la infecció per coronavirus, a l'avaluació de les estratègies de suport al confinament (a través de l'aplicació RedIAPP) i a l'anàlisi de les mesures de protecció de la gent gran a les residències.
Aquest darrer aspecte es treballa a partir de l'avaluació de l'estratègia de cribratge i perfil de comorbiditats (dues o més malalties cròniques al mateix temps) en els pacients de COVID-19 a les residències amb Metges Sense Fronteres i l'Hospital Universitari Germans Trias i Pujol.
Pel que fa a l'eficàcia dels tractaments, s'ha revisat l'evidència científica d'aquells sobre els quals s'ha suggerit que poden reduir el contagi o la mortalitat per coronavirus com, per exemple, la quimioprofilaxi (tractament abans del contagi) en la infecció de contactes estrets, els tractaments antihipertensius (IECA, ARA II) ―amb col·laboració amb el Consorci Sanitari de Terrassa―, les vacunes (com la de la grip), els tractaments hipolipemiants (per reduir el colesterol) o els antidiabètics orals, en què s'estudia la seva eficàcia real.
També s'estudien els nous models d'atenció sanitària i de l'atenció no presencial que donen resposta a l'epidèmia.
És el cas del projecte COVID19 Catalunya Central Telehealth que fa seguiment de persones amb COVID-19 i professionals d'atenció primària ―amb la UManresa, Vodafone i la Universitat Newcastle d'Austràlia― i de l'aplicació CuraCovid per donar suport a pacients que es queden a casa ―conjuntament amb l'Hospital de la Fe de València i Salumedia.
Pel que fa als estudis de seroprevalença en poblacions específiques, es participa en l'estudi estatal.
Finalment, s'avaluen les noves formes de presentació més atípiques de la malaltia per coronavirus amb la voluntat d'aconseguir un diagnòstic més precoç i de recomanar les mesures de protecció i aïllament adequades.
Es participa en l'estudi sobre la sensibilitat i especificitat en l'alteració del gust i de l'olfacte com a factor predictiu d'infecció per COVID-19, conjuntament amb Salut Pública i l'SVERC, amb qui es comparteix també el treball 'Formes de presentació atípiques de la infecció per COVID-19'.
Els estudis es porten a terme amb la col·laboració d'universitats, empreses, institucions i altres professionals de medicina que, des dels seus punts de vista, aporten el coneixement necessari per entendre el comportament i la incidència d'una malaltia encara molt desconeguda.
En paral·lel, es mantenen noves línies
d'investigació obertes amb Salut Pública, SVERC, la Societat Catalana de Medicina Familiar i Comunitària.
BioCAT i les universitats Carlos III i UVICC.
Les fan en l'àmbit de les residències, amb un ecògraf portàtil, i als centres d'atenció primària
Professionals dels equips d'atenció primària d'Osona de l'Institut Català de la Salut realitzen ecografies pulmonars que els permeten una major resolució dels casos de COVID-19 al territori.
Una trentena de professionals s'han format en línia per poder realitzar aquesta tècnica en l'àmbit de les residències, amb un ecògraf portàtil, i als propis centres d'atenció primària.
L'actuació els permet, des de l'atenció primària, fer aquesta prova a persones que presenten símptomes de coronavirus i també dur-ne a terme el seguiment des del mateix centre d'atenció primària.
L'ecografia pulmonar és una prova amb una gran sensibilitat que permet fer un diagnòstic precoç, fins i tot abans que es vegin lesions en la radiografia.
Es tracta d'una eina que obre la porta a una major resolució des de l'atenció primària dels casos de pacients amb símptomes i que permet disposar de més recursos per millorar el cribratge, fer els diagnòstics més ajustats, facilitar a cada usuari el tractament més adequat a la seva situació i fer-ne el seguiment.
E l D epartament de Salut ha efectuat trasllats d'usuaris sense complexitat sanitària de centres sociosanitaris de Lleida i Balaguer a altres centres amb noves places.
L'objectiu és dotar l'àmbit sociosanitari de més capacitat per a l'atenció de persones amb necessitats clíniques complexes, ja siguin residents amb COVID-19 o altres patologies.
A quest matí, 12 usuaris de l Hospital Sociosanitari Hestia Balaguer (la Noguera) s'han instal·lat al C entre de Serveis i Residència d'Anglesola (l'Urgell), gestionat per la Fundació Residom.
Així mateix, també ha tingut lloc el trasllat de 10 usuaris del Centre S ociosanitari Jaume Nadal Meroles de Lleida a l'Associació Plançó de la ciutat.
El Departament de Salut agraeix a les famílies dels usuaris la seva comprensió pels canvis i les mesures adoptades arran de la situació actual amb l' objectiu de continuar donant la millor assistència a les persones.
Així mateix, valora la col·laboració i els esforços de la ciutadania per contenir els contagis i demana no abaixar la guàrdia en les mesures de prevenció.
El Departament de Salut ha efectuat trasllats d'usuaris sense complexitat sanitària de centres sociosanitaris de Lleida i Balaguer a altres centres amb noves places.
L'objectiu és dotar l'àmbit sociosanitari de més capacitat per a l'atenció de persones amb necessitats clíniques complexes, ja siguin residents amb COVID-19 o altres patologies.
Aquest matí, 12 usuaris del Hospital Sociosanitari Hestia Balaguer (la Noguera) s'han instal·lat al Centre de Serveis i Residència d'Anglesola ( l'Urgell ), gestionat per la Fundació Residom.
Així mateix, també ha tingut lloc el trasllat de 10 usuaris del Centre Sociosanitari Jaume Nadal Meroles de Lleida a l'Associació Plançó de la ciutat.
El Departament de Salut agraeix a les famílies dels usuaris la seva comprensió pels canvis i les mesures adoptades arran de la situació actual amb l'objectiu de continuar donant la millor assistència a les persones.
Així mateix, valora la col·laboració i els esforços de la ciutadania per contenir els contagis i demana no abaixar la guàrdia en les mesures de prevenció.
Sota la coordinació d'Atenció Primària de Lleida
El personal del Bus de la Salut, integrat per set sanitaris i un xofer, s'ha incorporat aquesta setmana, a la realització de tests de diagnòstic ràpid de la Covid-19 a les residències lleidatanes.
L'Atenció Primària de Lleida coordina aquesta actuació que es realitzarà a tots els residents i personal de treball de les residències on s'han registrat contagis.
L'actuació tindrà una durada mínima de dues setmanes i la quantitat diària de proves dependrà del volum que el laboratori pugui assumir.
Seguint les recomanacions i el conjunt de mesures organitzatives adreçades als centres del sistema sanitari de Catalunya arran de l'epidèmia del coronavirus SARS-CoV-2, e l Bus de la Salut va paralitzar la seva activitat el 16 març de 20 20.
S'informarà oportunament quan la seva activitat sigui possible i la reprogramació de les persones.
El Bus de la Salut és un projecte de recerca finançat per l a Diputació de Lleida i liderat per la Fundació Renal Jaume Arnó, conjuntament amb el Departament de Salut de la Generalitat de Catalunya i el Servei Científico -Tècnic Unitat de Diagnòstic i Tractament de Malalties Aterotrombòtiques (UDETMA) de l'Institut de Recerca Biomèdica de Lleida (IRBLleida), que van posar en marxa el gener de 2015 pel diagnòstic precoç de malalties cardiovasculars i renals.
Amb la incorporació d'aquests professionals es podrà reforçar el circuit d'atenció sanitària, sobretot a les àrees on la població de temporers s'ha vist incrementada per la campanya de la fruita.
Els professionals mediadors són el nexe d'unió entre els professionals sanitaris de l'atenció primària i els temporers, i faciliten la traducció idiomàtica i la comprensió cultural amb l'objectiu de proporcionar una millor qualitat en l'assistència sanitària al col·lectiu de temporers.
Funcions dels mediadors interculturals en l'àmbit de la salut
La principal tasca dels mediadors interculturals és facilitar la comunicació intercultural entre usuaris i professionals de diferents cultures.
Entre les tasques més específiques que duen a terme destaquen les següents:
- Facilitar a usuaris i professionals la informació necessària per millorar la qualitat assistencial: informar els pacients sobre les normes i el funcionament del sistema sanitari, els drets i deures que tenen i difondre les recomanacions incloses en els programes sanitaris.
- Traduir el contingut lingüístic, assegurant una traducció correcta i adaptada a la situació, i la interpretació cultural que permeti una comunicació fluida i eficaç.
- Realitzar el seguiment dels casos i de l'activitat de mediació.
- Detectar situacions susceptibles de provocar conflictes i intercedir en la seva resolució.
- Fomentar l'educació comunitària en l'àmbit de la salut.
- Desenvolupar en equip projectes comunitaris relacionats amb les necessitats de cada zona i població.
Amb l'actual situació de la COVID-19, la seva incorporació ha de:
Per tot això es fomentarà el treball conjunt amb els treballadors socials de salut, municipals i dels consells comarcals per tal de detectar necessitats d'aïllament en cas de no poder realitzar-lo correctament en el seu domicili o allotjament.
El Departament de Salut recorda que les proves de detecció de la COVID-19 són eines de suport que complementen la valoració del professional sanitari, que és el principal criteri per diagnosticar la malaltia.
El professional sanitari és, per tant, qui indica si cal fer o no alguna d'aquestes proves i quina és la més adient en cada cas, basant-se en els símptomes que presenta l'individu en qüestió.
LES PROVES DE DETECCIÓ DE LA COVID-19:
ELS CIRCUITS DE FUNCIONAMENT SÓN ELS SEGÜENTS:
Estan situats al servei d'Urgències i a les plantes d'hospitalització
L'Hospital Universitari Arnau de Vilanova i l'Hospital Universitari de Santa Maria de Lleida han incorporat al seu equip de professionals un grup de cinc gestors COVID per a la detecció precoç de les persones que hagin pogut contreure la infecció, el seu correcte aïllament i la ràpida identificació i aïllament dels seus contactes estrets.
Els dos hospitals públics lleidatans són els primers de Catalunya que es doten d'aquests professionals encarregats de fer l'estudi de contactes (que comença en el mateix moment de la sospita diagnòstica), així com del sistema informàtic per registrar tota aquesta tasca.
El gestor COVID és qui es posa en contacte amb una persona sospitosa d'estar infectada per COVID-19 a qui un professional sanitari ha prescrit o ha fet una prova PCR.
La seva tasca consisteix a informar la persona sobre el procediment que ha de seguir i iniciar el procés d'identificació de contactes.
Així mateix, notifica els casos positius a Salut Pública.
L'Hospital Universitari Arnau de Vilanova té un total de tres gestors COVID des de la setmana passada al servei d'Urgències i a les plantes d'hospitalització, mentre que l'Hospital Universitari de Santa Maria en té dos a les plantes d'hospitalització i treballen en estreta col·laboració amb els professionals d'infermeria.
Tots dos hospitals tenen previstes més contractacions en cas que siguin necessàries.
Cal recordar que la figura dels gestors COVID ja està estesa als centres d'atenció primària de Catalunya des del passat mes de juliol.
De fet, arreu del país, hi ha més de 1.300 d'aquests professionals repartits per realitzar aquesta tasca clau en la identificació i contenció dels possibles brots de la infecció.
Més informació sobre la figura dels gestors COVID.
Aquesta reducció sobretot és a costa de les urgències mes banals, aquelles que es podrien resoldre des d'atenció primària o amb una trucada al 061, la baixada ha estat de més del 70%.
També s'ha notat una reducció important pel que fa a les urgències de poli traumatismes.
La disminució de mobilitat de la població ha reduït la possibilitat de patir accidents, fet que s'ha traduït una baixada del 50% d'aquests casos.
El director del Pla Nacional d'Urgències de Catalunya, Xavi Jiménez, justifica aquestes baixades d'una banda per la responsabilitat de la ciutadania alhora de voler fer un us racional del sistema sanitari, d'un altra per la resposta reactiva de tot el sistema sanitari, amb un paper molt important de la primària i el 061.
I finalment a causa del neguit de la ciutadania de poder-se infectar si s'anava a urgències.
Un neguit difícil de quantificar però existent.
En aquest sentit, Jiménez aclareix que hi ha dos circuits clars a les urgències dels centres hospitalaris.
D'una banda aquell que està estructurat pels malalts amb infecció o sospita d'ella i un altre diferenciat per aquelles persones que no estan infectades.
Per tant, la ciutadania ha de saber que es pot anar a urgències amb tota seguretat i tranquil·litat.
Pel director del PLANUC, Pla Nacional d'urgències de Catalunya és molt important que es mantingui la responsabilitat que ha demostrat la població de no anar a urgències en casos banals però, per altra banda, aquells malalts que tinguin una emergència han de poder trucar al 061 o desplaçar-se a Urgències per què els puguem atendre amb rapidesa.
El doctor també ha volgut posar en valor la gran tasca de gestió feta durant la punta de la crisi, en la que la capacitat dels sistema sanitari es va arribar a triplicar, tant pel que fa als llit d'UCI com a la capacitat hospitalària.
Xavi Jiménez fa un agraïment especial a tots els professionals d'urgències que han estat al capdavant de la resposta a la pandèmia.
Les regions sanitàries i els centres estan treballant en un plantejament de desescalada gradual i adaptat a cada territori.
"Hem de fer créixer el sistema en diferents dimensions, i per aquest motiu estem definint els recursos necessaris per atendre tota la demanda, aquella que ha quedat endarrerida per donar resposta al Covid19 i aquella que es generi a partir d'ara, tenint en compte que a la tardor pot generar-se un possible rebrot, com sol ser habitual en la resta de virus respiratoris".
Segons apunta Xènia Acebes, Directora Assistencial del Servei Català de la Salut.
Sota aquest preàmbul, els centres han de mantenir els seus plans de contingència activats, actualitzats, en fase de prealerta, i amb capacitat per créixer i fer front a aquests possibles rebrots.
En aquest sentit, els centres han de mantenir llits de crítics addicionals preparats i dotats adequadament i circuits diferenciats per casos amb sospita de Covid19 i la resta de casos.
D'ara endavant, a mesura que s'alliberi capacitat i es puguin reorganitzar equips, l'actuació se centrarà a atendre la patologia preferent que fins ara s'havia considerat clínicament com a ajornable, com per exemple la cirurgia vascular, cardíaca, toràcica o abdominal.
Amb anterioritat a l'aparició del Covid19 ja s'havia iniciat un procés de revisió de circuits a tots els centres i nivells assistencials per posar la persona en el centre de l'atenció i potenciar les pràctiques de valor.
En el context actual és necessari mantenir mesures de distanciament social i sectorització de circuits.
En aquest sentit, i aprofitant les noves competències digitals, s'estan emprant noves maneres de relació amb la ciutadania com l'eConsulta i la videoconsulta.
Aquesta darrera, utilitzada a l'Atenció Primària, a partir d'ara es desplegarà a la resta de nivells assistencials, com per exemple a salut mental i també als hospitals, sempre que les visites no requereixin exploració física i que es pugui mantenir la qualitat de l'atenció.
Així mateix, la vídeoconsulta ha d'ajudar a simplificar el procés d'atenció farmacèutica als hospitals.
El 061 ha estat i continua sent una eina clau en el sistema, i en una etapa en què cal mantenir i potenciar les eines d'atenció no presencial s'han desplegat nous canals i aplicacions a través del mòbil com l'aplicació GestióEmocional.Cat i StopCovid19.cat
Per altra banda, la capacitat diagnòstica s'incrementarà aplicant sempre criteris d'urgència, de criticitat i també de valor afegit per minimitzar els desplaçaments dels ciutadans als centres i poder concentrar les exploracions en un dia sempre que sigui possible.
El paper de l'Atenció Primària durant la pandèmia ha estat fonamental en la detecció, seguiment i avaluació de pacients amb Covid19.
De cara a la nova etapa continuarà tenint un paper rellevant en la detecció de nous casos comunitaris i en la gestió dels contactes, i per tant es posarà èmfasi en dotar-la de la capacitat diagnòstica necessària.
Així mateix, l'atenció a la cronicitat haurà d'estar molt més centrada en el domicili, i també haurà de contemplar la resolució i atenció a problemes derivats de l'impacte social de l'epidèmia.
Tota aquesta tasca haurà de conviure amb l'atenció habitual, que des de l'1 de març ha significat 5,4 milions de visites a persones sense Covid.
Cal destacar que des del 13 de març s'han fet un total de 195.000 visites a les residències i durant les setmanes vinents caldrà mantenir aquesta intensitat.
L'atenció als problemes de salut mental derivats de la pandèmia i de la situació de confinament que la ciutadania ha seguit de manera tan responsable, centrarà molts dels esforços tant a l'atenció primària, com a tota la xarxa de salut mental i també al 061.
El Servei Català de la Salut ha realitzat un total de 121.033 altes a l'eina La Meva Salut (LMS) entre el 16 març i el 22 d'abril; 98.795 de manera no presencial.
Es tracta d'una xifra que triplica el nombre habitual, efectuant 64.697 altes només durant el març.
Salut va iniciar el passat 23 de març el procés semiautomàtic del tràmit i el 5 d'abril va consolidar el procés automàtic que permet dur-lo a través amb un formulari.
Des de la gerència de gestió ciutadana del Servei Català de la Salut s'han habilitat un continu d'accions per a facilitar l'atenció al ciutadà i l'assistència sanitària de manera no presencial davant la situació d'emergència en la qual ens trobem.
En total s'han rebut 209.861 formularis i 352.955 persones han pogut accedir a aquesta eina des del 22 d'abril.
D'altra banda, 9.873 professional han atès a través de l'eConsulta els 215.128 ciutadans que han sol·licitat una comunicació no presencial amb el seu metge o la seva metgessa.
A més, s'han arribat a atendre 15.000 trucades diàries durant aquest període excepcional; un nombre que baixa a 5.000 a partir del 23 de març.
L'aparició del coronavirus SARS-CoV-2 va produir que es realitzessin de manera accelerada una sèrie d'actuacions com l'acreditació no presencial i de forma excepcional de donar-se d'alta al servei de LMS a través d'un telèfon i/o un formulari web.
També es va impulsar la tramitació de baixes laborals (IT) a través de l'eConsulta per a poder facilitar així la màxima accessibilitat al sistema sanitari.
Possibilitar la continuïtat de l'assistència sanitària de manera no presencial ha estat un dels objectius més treballats pel Servei Català de la Salut.
La Meva Salut ha esdevingut una eina clau per tal que la ciutadania pogués consultar la seva informació sanitària, interactuar amb els serveis sanitaris professionals a través d'eines com l'eConsulta o la videoconsulta, i/o, entre d'altres serveis, disposés d'informació de prescripció farmacèutica com el Pla de medicació.
Salut ha gestionat 5.566 formularis de sol·licitud de la targeta sanitària individual (TSI) a través d'Internet entre el 7 i el 28 d'abril; el nombre total de formularis ha estat de 8.397.
Es tracta d'un tràmit que fins l'aparició de la pandèmia només es realitzava de manera presencial als CAP.
Com a mesura excepcional durant la situació d'alerta sanitària, des de la Gerència de Gestió ciutadana del Servei Català de la Salut s'han habilitat un continu d' accions per a facilitar l'atenció al ciutadà i l'assistència sanitària de manera no presencial.
Entre elles es troba la tramitació de la primera TSI, una gestió dirigida a ciutadans residents a Catalunya, ciutadans vulnerables no empadronats i nadons.
Aquest tràmit permet que els ciutadans rebin per correu un resguard provisional amb el codi d'identificació personal (CIP) assignat que els permet l' accés als centres i serveis del sistema sanitari públic.
La situació provocada per la pandèmia de la COVID-19 i la declaració de l'estat d'alarma conseqüent ha provocat la necessitat de crear una estructura jurídica que donés emparament a totes les actuacions fetes des del Servei Català de la Salut.
Entre altres qüestions s'han realitzat totes les resolucions que han donat emparament legal a aquesta situació com, per exemple, la integració funcional dels centres de caràcter privat, els laboratoris i dispositius com hotels i altres espais habilitats.
També s'han fet altres resolucions com donar emparament al trasllat de les competències en residències de gent gran al Servei Català de la Salut, convenis i altres instruments jurídics.
La gestió de tot l'assegurament que va implícit en totes aquestes noves estructures com el nou personal i voluntaris ha estat una més de les tasques realitzades.
Tot i que els terminis judicials estan suspesos, una part important de la feina feta ha estat la judicial ja que aquesta situació excepcional ha provocat moltes actuacions de caràcter urgent com mesures cautelars o cautelaríssimes.
Actualment s'està treballant per a donar cobertura jurídica a tota la desescalada, tota la tornada a la normalitat que provocarà la situació en què ens trobem.
Salut iniciarà els pròxims dies una avaluació de l'estat immunitari del personal sanitari a Catalunya davant el SARS-CoV-2.
Es duran a terme 170.000 tests serològics entre els professionals per a determinar el percentatge que ha superat la infecció.
El projecte permetrà analitzar l'evolució de l'estat immunitari d'aquest col·lectiu per saber si tenen anticossos a la sang.
Es farà un seguiment al llarg del temps en 3, 6 i 12 mesos per veure l'evolució d'aquests anticossos.
Les proves es faran al personal sanitari dels diferents hospitals, de l'atenció primària, d'atenció intermèdia, de residències, i del SEM.
El cribratge massiu és una de les eines més eficients a l'hora d'entendre i conèixer la situació real poblacional de la pandèmia de la COVID-19.
Fins ara, els treballadors sanitaris que han estat afectats per la COVID-19 suposen entre un 4% i un 19% de tots els casos a la Xina (4%), Alemanya (5%), Itàlia (9%) i Espanya (19%).
La identificació i monitoratge del mapa immunitari del personal sanitari permetrà orientar les decisions clínico-laborals per al retorn al treball dels professionals.
També ajudarà a determinar el grau de vulnerabilitat de diferents institucions o subgrups concrets davant del SARS-CoV-2 per a poder adoptar decisions organitzatives anticipades o que preservin els recursos sanitaris i protegeixin la salut dels professionals.
A més, es podrà valorar, entre d'altres, la necessitat de mantenir les mesures de protecció individual en el temps.
El Servei Català de la Salut impulsa la iniciativa sorgida de l'Hospital Clínic i l'Institut Català de la Salut (ICS).
Jordi Vila, cap de serveis de Microbiologia i d'Immunologia de l'Hospital Clínic de Barcelona i el Dr.
Tomàs Pumarola, cap del Servei de Microbiologia de l'Hospital Universitari Vall d'Hebron de Barcelona.
També participaran en aquest projecte els Serveis de Microbiologia de l'Hospital de Bellvitge, Hospital Germans Tries i Pujol de Badalona, Hospital de Sant Pau, Laboratori de Referència de Catalunya, Hospital Dr.
Josep Trueta de Girona, Hospital Joan XXIII de Tarragona, l'Hospital Arnau de Vilanova, Hospital Taulí, CLI, CatLab i Althaia.
Actualment es desconeix quin percentatge de persones asimptomàtiques o amb simptomatologia benigna han passat la malaltia sense haver estat diagnosticades.
Per aquest motiu, el nombre real de casos i, per tant, el percentatge de població que ha passat la infecció es desconeix; una dada que és important per prendre decisions.