Durant l'any 2013, el Memorial Democràtic ha publicat tres llibres, un quadern pedagògic i ha iniciat un nou projecte editorial: la revista digital de reflexió i difusió memorial Temps i espais de memòria.
Les publicacions han estat el número 6 de la col·lecció pedagògica "Eines de memòria", el número 3 de la col·lecció "Documents del Memorial Democràtic", el catàleg de l'exposició "Catalunya en transició" i el quadern pedagògic Ensenyar a pensar.
En memòria dels mestres de la República.
Les publicacions de la institució es troben a la venda a la llibreria en línia de la Generalitat de Catalunya [URL] i es distribueixen gràcies a l'Entitat Autònoma del Diari Oficial i de Publicacions de la
El quadern pedagògic i la revista digital són consultables al web del Memorial Democràtic.
En la docència de la història contemporània hi ha situacions delicades, perquè la seva explicació afecta una visió del present.
Investigar, compartir el coneixement i fomentar el diàleg a partir d'aquest és una de les funcions de l'educació i també la vocació d'aquest llibre, La transició democràtica a Catalunya.
Recursos per a una aproximació didàctica.
El llibre vol inspirar el debat sobre la memòria històrica a les aules, un debat que serveixi per afermar la democràcia i projectar socialment la memòria, alhora que enforteixi els valors cívics.
No hi ha dubte que el coneixement del passat immediat, que per raons polítiques i ideològiques s'ha amagat, és determinant si aspirem a una societat que no sigui simplement mercat o audiència.
En els darrers anys, han aparegut un nombre important d'estudis dedicats a la Guerra Civil i la dictadura franquista.
En la majoria de casos, aquests treballs centren les seves temàtiques en la violència o en els enfrontaments polítics i armats, ja siguin la repressió que es va produir durant els primers mesos de guerra (tant la del front de guerra com també la coneguda com a violència de la rereguarda o violència revolucionària), passant pels bombardeigs sistemàtics contra la població civil, els diferents enfrontaments bèl·lics als camps de batalla o les diverses tipologies de repressió que portà a terme la dictadura franquista.
En tots aquests casos, les morts violentes i dinàmiques de destrucció a gran escala es van posar de manifest amb tota la seva cruesa.
Des del Memorial Democràtic de la Generalitat de Catalunya, hem volgut contribuir amb una sèrie d'aportacions, que hem considerat rellevants, a l'estudi de la Guerra Civil.
Aquestes contribucions, les hem anat recollint en les diverses jornades que hem organitzat sota el títol genèric "El salvament de vides a Catalunya durant la Guerra Civil".
Totes han volgut mostrar una visió diferent del conflicte bèl·lic: la de la solidaritat entre particulars, famílies, institucions públiques i privades i dels professionals de la medicina i de la infermeria.
El Memorial Democràtic de la Generalitat de Catalunya publica el catàleg de l'exposició que, amb el mateix títol, va ser inaugurada a Barcelona el juliol de 2013 i, des de final d'any, itinera per pobles i ciutats de Catalunya.
El marc cronològic de la mostra va des del 1971, any de la constitució de l'Assemblea de Catalunya, i acaba l'any 1980, data de les primeres eleccions democràtiques al Parlament de Catalunya després de la dictadura franquista.
En el catàleg es repassa què fou i què representà la transició a Catalunya, sense perdre l'horitzó del marc estatal.
Aquesta mirada catalana del procés se centra en dues singularitats.
La primera és el procés que condueix a les primeres eleccions democràtiques de l'any 1977 basat en la unitat des de l'interior del país durant la dictadura franquista de les incipients forces polítiques a l'entorn de l'Assemblea de Catalunya, la plataforma unitària que va acollir tant partits polítics com moviments sindicals, culturals i associatius.
El segon tret diferenciador és el procés polític electoral des de les eleccions del 15 de juny de 1977 fins a les eleccions al Parlament de Catalunya de 1980, que va comportar un mapa
polític diferenciat del que es constitueix a la resta de l'Estat.
Els textos, a part d'explicar els diversos àmbits temàtics de l'exposició, incorporen una lectura crítica en clau de reflexió democràtica i ressalten algunes mancances i silencis que han conduït de manera significativa a posar en qüestió actualment la transició.
El catàleg inclou un recull de les fotografies més representatives del període, així com una selecció de documents inèdits procedents dels arxius dels governs civils de Catalunya, la major part de la qual no ha estat estudiada.
Aquest quadern neix de la mà de l'exposició "Desenterrant el silenci: Antoni Benaiges, un mestre de la República en una fossa comuna de Burgos".
Mitjançant la fotografia, Sergi Bernal documenta l'obertura d'una fossa comuna a Burgos, amb la peculiaritat que una de les persones que hi fou colgada va ser el mestre català Antoni Benaiges Nogués.
Aquest mestre, nascut a Mont-roig del Camp i seguidor del corrent de renovació pedagògica, exercia a l'escola rural de Bañuelos de Bureba (Burgos).
Pel que s'ha pogut esbrinar posteriorment, Benaiges fou afusellat el 25 de juliol de 1936 per l'exèrcit rebel i enterrat en una fossa comuna.
Aquest material convida els estudiants a conèixer la situació educativa de principis de segle XX, caracteritzada per l'analfabetisme, la deficitària formació dels mestres i la manca de centres escolars.
A continuació, es fa una aproximació a la política educativa durant la Segona República per tal d'explicar en què va consistir l'anomenada renovació pedagògica.
Es detallen les polítiques educatives que es van dur a terme i es descriuen els referents pedagògics més innovadors i importants a Europa: Montessori, Decroly i Freinet, a tall d'exemple.
Temps i espais de memòria és un nou canal de difusió i de diàleg entre la ciutadania i el Memorial Democràtic de la Generalitat de Catalunya.
La revista és un projecte en evolució i mitjançant l'ús de les noves tecnologies s'anirà transformant en funció tant de les necessitats dels lectors com de la mateixa institució pública.
Tanmateix, aquesta nova revista digital té una vocació de continuïtat i perdurabilitat que respon a un dels seus objectius: esdevenir un referent cultural sobre el treball, estudi i intercanvi d'idees sobre les memòries democràtiques del país.
Aquesta nova plataforma digital pretén ser, igualment, un instrument de divulgació i socialització del coneixement històric que apropi la reflexió acadèmica i memorial a la ciutadania de la mà dels seus protagonistes i dels millors especialistes.
La banalització dels termes, dels debats històrics i memorials que estem presenciant darrerament és un contrapunt a la pretensió de rigor, integritat i exigència que ens hem marcat amb aquesta publicació.
El repte que es planteja el Memorial Democràtic amb aquesta publicació és el de la seva contribució fèrtil a l'alétheia, això és, el descobriment d'allò que resta ocult o ha estat deliberadament ocultat, un descobriment que permeti el coneixement, la reflexió i el diàleg des de la diversitat, la precisió, l'equitat i el respecte, i que permeti també una mirada al més completa i aprofundida possible.
Tot prenent en consideració que el Memorial Democràtic ha dedicat bona part dels seus esforços de 2013 al projecte central "Catalunya en transició 1971-1980", s'ha encetat aquest primer número amb un article dedicat als moviments socials i la transició a Catalunya, escrit per Antoni Segura, que tantes claus ens aporta per entendre la situació actual; o l'article de Mercedes García Arán, dedicat a l'actualitat de la investigació judicial de conformitat amb el principi de justícia universal per part dels tribunals argentins dels crims de la Guerra Civil i el franquisme, amb la qual es vol defugir el mur fins ara infranquejable que ha esdevingut la Llei d'amnistia aprovada l'any 1977.
Un dels avantatges que ens proporcionen les noves tecnologies és justament el fàcil accés als audiovisuals i, en aquest cas, fent ús d'una de les entrevistes que es conserven al Memorial Viu-Banc Audiovisual del Memorial Democràtic, es fan públics fragments de l'entrevista a un dels principals protagonistes de la transició a Catalunya, Pere Portabella.
És també fent ús d'aquestes tecnologies que podem reproduir la conferència que va impartir a Barcelona el sociòleg peruà i expert en comissions de la veritat Eduardo González, sobre les veritats, la justícia i les memòries en els processos transicionals.
En la secció "Passat i present", hi participen, amb articles variats i breus, Emili Ferrando, José L. Martín Ramos, Juan José del Águila, Carme Molinero, Mary Nash i Francesc-Marc Álvaro.
Dediquem tot un seguit de pàgines als espais de memòria, en aquest cas al Memorial de l'Exèrcit Popular de Pujalt i al projecte del Memorial del Camp de Ribesaltes, a França, com també a ressenyes de llibres, exposicions i documentals que poden interessar el lector, així com a les actuacions de 2013 i que es troben en l'apartat "Memorial 2013".