Disposicions comunes als centres, serveis i establiments sanitaris integrats en el SISCAT
Obligacions derivades de la integració en el SISCAT
Provisió de serveis a través del SISCAT
Xarxa de centres d'internament d'utilització pública de Catalunya
Definició i objectiu de la xarxa de centres d'internament
Tipus d'assistència dels centres d'internament
Obligacions específiques dels centres que integren la xarxa de centres d'internament
Composició de la xarxa de centres d'internament
Xarxa de centres i serveis sanitaris d'àmbit comunitari d'utilització pública de Catalunya
Definició de la xarxa de centres i serveis sanitaris d'àmbit comunitari
Obligacions específiques dels centres que integren la xarxa de centres i serveis sanitaris d'àmbit comunitari
Procediment d'integració a la xarxa de centres i serveis sanitaris d'àmbit comunitari
Xarxa de serveis de transport sanitari d'utilització pública de Catalunya
Definició de la xarxa de serveis de transport sanitari
Obligacions dels centres que integren la xarxa de serveis de transport sanitari
Procediment d'integració a la xarxa de serveis de transport sanitari
Catàleg de potencials proveïdors de determinats serveis sanitaris
Definició del Catàleg de potencials proveïdors
Requisits d'inclusió en el Catàleg de potencials proveïdors
Procediment inclusió proveïdors de serveis sanitaris
Procediment de verificació del compliment dels estàndards de qualitat
Efectes de la inclusió en el Catàleg de potencials proveïdors
A Catalunya, un cop es va fer efectiu el traspàs dels serveis d'assistència sanitària de la seguretat social, mitjançant el Reial decret 1517/1981, de 8 de juliol, sobre traspassos de serveis de la Seguretat Social a la Generalitat de Catalunya en matèria de Seguretat Social (INSALUD, IMSERSO), es va palesar la necessitat de comptar amb els hospitals concertats d'una manera continuada i estable per tal de garantir l'assistència sanitària, atès que els centres traspassats resultaven insuficients per atendre el nombre de persones beneficiàries susceptibles d'utilitzar aquests serveis a Catalunya.
Això va motivar que el Decret 202/1985, de 15 de juliol, de creació de la Xarxa Hospitalària d'Utilització Pública (DOGC núm. 568, de 29.7.1985), configurés una xarxa de centres adreçada a la prestació de l'assistència sanitària pública a les persones pacients que requereixin atenció hospitalària.
La Llei 14/1986, de 25 d'abril, general de sanitat, amb caràcter de dret supletori de les normes que en aquesta matèria puguin dictar les comunitats autònomes, també va preveure que els hospitals generals del sector privat que ho sol·licitin siguin vinculats al Sistema Nacional de Salut, d'acord amb un protocol definit, sempre que per les seves característiques tècniques siguin homologables, les necessitats assistencials ho justifiquin i les disponibilitats del sector públic ho permetin.
La Llei 15/1990, de 9 de juliol, d'ordenació sanitària de Catalunya, va recollir l'existència d'aquesta xarxa als efectes d'assolir una òptima ordenació hospitalària que permeti l'homogeneïtzació adequada de les prestacions, regulant en l'article 43 i següents la Xarxa Hospitalària d'Utilització Pública els criteris d'acreditació, els requisits, les condicions i el procediment d'inclusió i exclusió de la qual s'ha de fixar per reglament, és a dir per decret del Govern de la Generalitat; afegint-se que el Govern, a banda d'aquesta Xarxa, pot crear una xarxa d'hospitals per a crònics.
Posteriorment, atesa la contribució que la xarxa hospitalària d'utilització pública ha tingut en assolir una bona planificació sanitària i en l'optimització de tots els recursos existents, es va avançar en l'establiment de les xarxes d'utilització pública de centres, serveis i establiments sociosanitaris i de centres, serveis i establiments de salut mental, per mitjà, respectivament, dels decrets 242/1999, de 31 d'agost, pel qual es crea la xarxa de centres, serveis i establiments sociosanitaris d'utilització pública de Catalunya (DOGC núm. 2973, de 13.9.1999), i 213/1999, de 27 de juliol, pel qual es crea la xarxa de centres, serveis i establiments de salut mental d'utilització pública de Catalunya (DOGC núm. 2944, de 3.8.1999).
Totes aquestes xarxes han d'actuar de manera coordinada per tal d'oferir una atenció integral a la salut de la ciutadania, constituint un sistema que actualment aglutina els centres i serveis de les diferents xarxes i els centres i serveis d'atenció primària i que està regulat pel Decret 378/2000, de 21 de novembre, pel qual es configura el sistema sanitari integral d'utilització pública de Catalunya (SISCAT).
L'experiència assolida durant aquests anys pel SISCAT, integrant les diferents xarxes existents, ha resultat mot positiva, ja que ha permès un marc estable d'entitats proveïdores de serveis assistencials, amb independència de la naturalesa, que ha permès l'aprofitament i l'optimització de les infraestructures i recursos existents.
D'altra banda, l'estabilitat derivada de l'existència del SISCAT també ha permès la consolidació d'aliances estratègiques entre les entitats proveïdores de serveis assistencials, la qual cosa ha repercutit en la satisfacció de la ciutadania amb el sistema, ja que han resultat afavorits el continu assistencial i la potenciació de la relació entre el personal facultatiu i les persones pacients.
Així mateix, l'objectiu d'avançar en la concepció integral i integrada del sistema sanitari a Catalunya, que és un dels principis informadors establerts en la Llei d'ordenació sanitària de Catalunya, pel que fa a la provisió dels serveis, aconsella la transformació de l'actual SISCAT, de manera que inclogui totes les xarxes, però no tant pel seu caràcter monogràfic, sinó pel tipus de serveis que presten; de manera que el sistema sanitari integral d'utilització pública de Catalunya resti configurat per la xarxa de serveis d'internament, amb el benentès que aquesta xarxa inclou la Xarxa Hospitalària d'Utilització Pública, regulada per la Llei d'ordenació sanitària de Catalunya; la xarxa de serveis comunitaris i la xarxa de transport sanitari.
Aquest sistema es completa amb la previsió d'un Catàleg de potencials proveïdors que integra altres proveïdors de serveis sanitaris no integrats en les xarxes anteriors i que suposa una novetat sobre l'anterior sistema.
Per últim, s'ha d'indicar que l'article 162.1 de l'Estatut d'autonomia de Catalunya estableix que correspon a la Generalitat en matèria de sanitat i salut pública la competència exclusiva sobre l'organització, el funcionament intern, l'avaluació, la inspecció i el control de centres, serveis i establiments sanitaris; mentre que els apartats a) i b) de l'article 162.3 afegeixen que correspon a la Generalitat la competència compartida, d'una banda, en l'àmbit de l'ordenació, la planificació, la determinació, la regulació i l'execució de les prestacions i els serveis sanitaris, sociosanitaris i de salut mental de caràcter públic en tots els nivells i per a tota la ciutadania i, d'altra banda, en l'ordenació, la planificació, la determinació, la regulació i l'execució de les mesures i les actuacions destinades a preservar, protegir i promoure la salut pública en tots els àmbits.
Vistes les al·legacions formulades per les persones i entitats interessades, així com l'informe del Consell de Treball, Econòmic i Social de Catalunya;
Per tot això, a proposta de la consellera de Salut, d'acord amb el dictamen de la Comissió Jurídica Assessora, i amb la deliberació prèvia del Govern,
1.1 El sistema sanitari integral d'utilització pública de Catalunya (SISCAT) està constituït per:
1.2 El Catàleg de potencials proveïdors integra altres proveïdors de serveis sanitaris no integrats en les xarxes anteriors.
2.1 Configuren el SISCAT els centres, serveis i establiments sanitaris següents:
c) Els gestionats per entitats de naturalesa o titularitat pública diferents de les incloses en la lletra b).
d) Els de titularitat privada els serveis dels quals siguin necessaris per implementar les previsions del Pla de salut de Catalunya i així ho sol·licitin.
2.2 Els centres, serveis i establiments a què fan referència la lletra a) i b) de l'apartat anterior resten integrats automàticament en la corresponent xarxa, en funció del tipus de serveis que prestin.
2.3 Els centres, serveis i establiments inclosos en les lletres c) i d) de l'apartat anterior s'integraran en les respectives xarxes mitjançant els procediments establerts en la regulació específica de cadascuna en el present Decret.
2.4 El Servei Català de la Salut ha de fer pública, mitjançant el seu web, la relació de centres, serveis i establiments que configuren el sistema sanitari integral d'utilització pública de Catalunya, amb la finalitat de possibilitar el seu coneixement a tota la ciutadania.
3.1 La integració en la xarxa de centres d'internament d'utilització pública de Catalunya o en la xarxa de centres i serveis sanitaris d'àmbit comunitari d'utilització pública de Catalunya només és procedent en els supòsits en què els centres, serveis o establiments sanitaris tinguin la corresponent autorització administrativa atorgada pel Departament de Salut i estiguin inscrits en el Registre de centres, serveis i establiments sanitaris.
3.2 En el cas de la xarxa de serveis de transport sanitari d'utilització pública de Catalunya, han d'acreditar que tots els vehicles destinats al transport sanitari tenen la corresponent autorització administrativa.
3.3 En tot cas, els integrants de qualsevol de les xarxes han de tenir la corresponent acreditació o els estàndards de qualitat establerts per la normativa vigent en aquesta matèria, sense perjudici de la integració automàtica dels centres, serveis i establiment inclosos en les lletres a) i b) de l'article 2.1.
Les entitats titulars dels centres, serveis i establiments pertanyents a qualsevol de les xarxes que integren el SISCAT han de complir les obligacions següents:
a) Exercir les funcions assistencials que els correspongui en funció de la seva integració en la corresponent xarxa i les funcions de promoció de la salut i educació sanitària de la població, medicina preventiva, recerca clínica i epidemiològica i docència, d'acord amb els programes del Servei Català de la Salut i de la regió sanitària específica, i també la participació en les comeses d'informació sanitària i estadística.
b) Subjectar-se a les previsions que en matèria de gestió i comptabilitat preveuen els articles 54 i 55 de la Llei d'ordenació sanitària de Catalunya.
c) Subjectar-se als controls i les inspeccions periòdics i esporàdics que s'escaiguin per tal de verificar el compliment de les normes de caràcter sanitari, administratiu, econòmic i d'estructura que siguin aplicables.
d) Adequar la gestió dels serveis a les directrius generals i els criteris d'actuació que estableixi el Servei Català de la Salut.
e) Subjectar-se a les normes d'acreditació o, si escau, als estàndards de qualitat que s'estableixin reglamentàriament.
f) Subministrar al Servei Català de la Salut tota la informació assistencial que se'ls demani sobre els serveis de cobertura pública.
g) Facilitar al Departament de Salut o al Servei Català de la Salut qualsevol altra informació de caràcter assistencial o econòmic que pugui afectar la viabilitat i continuïtat de la prestació dels serveis de cobertura pública.
5.1 Els centres, serveis i establiments pertanyents a qualsevol de les xarxes que sol·licitin ser inclosos en una altra han d'acreditar només el compliment dels estàndards de qualitat no compresos entre els exigibles per pertànyer a la xarxa en la qual ja estiguin inclosos.
5.2 Les entitats titulars dels centres, serveis i establiments integrats en alguna de les xarxes que configuren el sistema sanitari integral d'utilització pública de Catalunya, si s'escau, poden formalitzar convenis o contractes amb el Servei Català de la Salut per a la prestació de serveis corresponents a qualsevol de les xarxes restants, d'acord amb el que estableix la normativa sobre contractes del sector públic i els criteris de planificació sanitària de la Generalitat.
7.1 La xarxa de centres d'internament d'utilització pública de Catalunya inclou els centres que presten assistència sanitària a les persones que pateixen una malaltia aguda o crònica, i la finalitat principal d'aquests centres és el diagnòstic o el tractament i la rehabilitació de les persones malaltes que hagin de ser prestats amb recursos propis d'un centre hospitalari.
Aquesta assistència sanitària es presta en règim d'internament, i també es pot prestar de manera ambulatòria, per tal de garantir l'atenció integral de les persones malaltes.
7.2 La Xarxa Hospitalària d'Utilització Pública de Catalunya, així com la Xarxa d'hospitals per a crònics, als efectes del que estableix l'article 43 i 48 de la Llei d'ordenació sanitària de Catalunya, resten incloses en la xarxa de centres d'internament d'utilització pública de Catalunya.
7.3 L'objectiu fonamental de la xarxa de centres d'internament d'utilització pública de Catalunya és l'assoliment d'una ordenació d'aquests centres que permeti l'equitat en l'accés a les prestacions assistencials, així com la utilització òptima dels recursos humans i materials; afavorint el treball en xarxa i l'establiment d'aliances estratègiques entre les diferents entitats proveïdores, amb l'objectiu de garantir la continuïtat dels serveis.
9.1 Els centres que integren la xarxa de centres d'internament d'utilització pública de Catalunya, a banda de les obligacions comunes que estableix l'article 4, tenen les obligacions específiques següents:
b) Adaptar el seu sistema d'informació d'activitats assistencials i dades clíniques al que s'estableixi per a tot el SISCAT, el qual ha de permetre facilitar els corresponents resums d'altes de les persones pacients ingressades.
9.2 El compliment d'aquestes obligacions, sense perjudici de l'aplicació de la normativa vigent de caràcter general, s'ha d'ajustar al que estableixin les normes que despleguin aquest Decret.
10.1 La xarxa de centres d'internament d'utilització pública de Catalunya és integrada pels centres següents:
c) Els centres amb els titulars dels quals, d'acord amb el que estableix l'article 67 de la Llei general de sanitat, el Servei Català de la Salut subscrigui els corresponents convenis, sense perjudici del que estableixi la normativa que reguli l'establiment dels convenis i contractes de gestió de serveis assistencials en l'àmbit del Servei Català de la Salut.
10.2 L'annex d'aquest Decret recull els centres que, d'acord amb els criteris de planificació del mapa sanitari, sociosanitari i de salut pública, aprovat pel Govern de la Generalitat, integren aquesta xarxa.
10.3 Els centres a què fan referència les lletres a) i b) de l'apartat 1 d'aquest article resten integrats automàticament en aquesta xarxa.
La integració en aquesta xarxa dels centres a què fa referència l'apartat 1.c) d'aquest article s'ha de fer efectiva mitjançant la subscripció dels corresponents convenis singulars de vinculació amb llurs titulars.
12.1 Els centres que integren la xarxa de centres i serveis sanitaris d'àmbit comunitari d'utilització pública de Catalunya, a banda de les obligacions comunes establertes en l'article 4, tenen les obligacions específiques següents:
b) Adaptar el seu sistema d'informació d'activitats assistencials i dades clíniques al que s'estableixi per a tot el SISCAT, el qual ha de permetre facilitar els corresponents resums d'altes de les persones ateses.
12.2 El compliment d'aquestes obligacions, sense perjudici de l'aplicació de la normativa vigent de caràcter general, s'ha d'ajustar al que estableixin les normes que despleguin aquest Decret.
13.1 Els centres i serveis sanitaris d'àmbit comunitari d'utilització pública de Catalunya gestionats per l'Institut Català de la Salut i els gestionats per les entitats de naturalesa o titularitat pública que, de conformitat amb els requisits que estableix l'article 24.6 de la Llei 30/2007, de 30 d'octubre, de contractes del sector públic, tinguin la consideració de mitjans propis de l'Administració de la Generalitat de Catalunya i ens que en depenen resten integrats automàticament en aquesta xarxa.
13.2 La integració d'altres centres i serveis sanitaris d'àmbit comunitari requereix que, prèviament, mitjançant una resolució motivada del conseller o consellera de Salut, a proposta del Consell de Direcció del Servei Català de la Salut, s'hagin determinat els serveis de cobertura pública que no es puguin prestar directament mitjançant l'Institut Català de la Salut o la resta d'entitats que tinguin la consideració de mitjans propis del Servei Català de la Salut.
Aquesta resolució s'ha d'actualitzar periòdicament, abans de la convocatòria de procediment obert previst en l'apartat 4.
13.3 La integració en aquesta xarxa dels centres i serveis sanitaris d'àmbit comunitari que no tinguin la consideració de mitjans propis del Servei Català de la Salut es portarà a terme mitjançant l'establiment d'un acord marc amb els titulars d'aquests centres i serveis.
13.4 El Servei Català de la Salut convocarà periòdicament un procediment obert, amb subjecció a les normes que regulen la contractació del sector públic, per a l'establiment dels acords marc a què fa referència l'apartat anterior.
13.5 La convocatòria pública a què fa referència l'apartat anterior pot portar-se a terme per al conjunt dels centres i serveis d'àmbit comunitari o de manera individual per a cada tipologia, que reglamentàriament s'estableixi, de centres i serveis d'àmbit comunitari.
Aquesta convocatòria ha d'incloure entre els criteris de selecció la promoció del treball en xarxa i de l'establiment d'aliances estratègiques entre les diferents entitats proveïdores, amb l'objectiu de garantir la continuïtat dels serveis, sense perjudici de la inclusió d'altres criteris enumerats en l'article 134.1 de la Llei de contractes del sector públic, si s'escau.
13.6 Els acords marc tenen la durada màxima que estableix la normativa de contractes del sector públic.
15.1 Les entitats proveïdores de serveis incloses en la xarxa de serveis de transport sanitari d'utilització pública de Catalunya, a banda de les obligacions comunes establertes en l'article 4, tenen les obligacions específiques següents:
a) Adaptar el seu pla de comptes i el seu sistema de comptabilitat analítica al pla estàndard per a centres sanitaris que ha d'establir el Departament de Salut, d'acord amb el Departament d'Economia i Finances.
b) Adaptar el seu sistema d'informació d'activitats assistencials i dades clíniques al que s'estableixi per a tot el SISCAT.
15.2 El compliment d'aquestes obligacions, sense perjudici de l'aplicació de la normativa vigent de caràcter general, s'ha d'ajustar al que estableixin les normes que despleguin aquest Decret.
16.1 Els serveis de transport sanitari d'utilització pública de Catalunya gestionats l'Institut Català de la Salut i els gestionat per les entitats de naturalesa o titularitat pública que, de conformitat amb els requisits que estableix l'article 24.6 de la Llei 30/2007, de 30 d'octubre, de contractes del sector públic, tinguin la consideració de mitjans propis de l'Administració de la Generalitat de Catalunya i ens que en depenen resten integrats automàticament en aquesta xarxa.
16.2 La integració d'altres serveis de transport sanitari requereix que, prèviament, mitjançant una resolució motivada del conseller o consellera de Salut, a proposta del Consell de Direcció del Servei Català de la Salut, s'hagin determinat els serveis de cobertura pública que no es puguin prestar directament mitjançant l'Institut Català de la Salut o la resta d'entitats que tinguin la consideració de mitjans propis del Serveis Català de la Salut.
Aquesta resolució s'ha d'actualitzar anualment.
16.3 La integració en aquesta xarxa dels serveis de transport sanitari que no tinguin la consideració de mitjans propis del Servei Català de la Salut es portarà a terme mitjançant l'establiment d'un acord marc amb els titulars d'aquests centres i serveis.
16.4 El Servei Català de la Salut convocarà periòdicament un procediment obert, amb subjecció a les normes que regulen la contractació del sector públic, per a l'establiment dels acords marc a què fa referència l'apartat anterior.
16.5 La convocatòria pública a què fa referència l'apartat anterior es portarà a terme per al conjunt dels serveis de transport sanitari i ha d'incloure entre els criteris de selecció la promoció del treball en xarxa i l'establiment d'aliances estratègiques entre les diferents entitats proveïdores, amb l'objectiu de garantir la continuïtat dels serveis, sense perjudici de la inclusió d'altres criteris enumerats en l'article 134.1 de la Llei de contractes del sector públic, si s'escau.
16.6 Els acords marc tenen la durada màxima que estableix la normativa de contractes del sector públic.
17.1 El Servei Català de la Salut pot acreditar els proveïdors de determinats serveis sanitaris, ja siguin persones físiques o jurídiques, a l'efecte de la prestació de serveis sanitaris que no estiguin inclosos dins dels serveis que han de prestar la xarxa de centres d'internament, la xarxa de centres i serveis sanitaris d'àmbit comunitari, o la xarxa de serveis de transport sanitari d'utilització pública.
17.2 El Servei Català de la Salut ha de donar publicitat a l'existència d'aquest Catàleg de potencials proveïdors de determinats serveis sanitaris de cobertura pública a càrrec del Servei Català de la Salut, per tal que els proveïdors de serveis sanitaris interessats pugui demanar la seva acreditació i consegüent inclusió en el Catàleg.
17.3 Els proveïdors de serveis sanitaris que hagin obtingut la corresponent acreditació integren el Catàleg de potencials proveïdors de determinats serveis sanitaris.
17.4 El Catàleg ha d'incloure, com a mínim, els proveïdors dels serveis per als quals s'estableixin estàndards de qualitat específics.
18.1 Els proveïdors de serveis sanitaris, ja siguin persones físiques o jurídiques, que vulguin ser incloses en el Catàleg de potencials proveïdors de determinats serveis sanitaris de cobertura pública han de complir els requisits següents:
a) En el cas de persones físiques, tenir plena capacitat d'obrar.
En el cas de persones jurídiques, tenir personalitat jurídica i estar inscrites en els registres corresponents a la seva naturalesa jurídica i objecte estatutari.
b) No estar incursos en cap prohibició de contractar amb les entitats del sector públic, d'acord amb la normativa sobre contractes del sector públic.
c) Garantir a totes les persones usuàries que se'ls respectaran els drets que estableix l'article 10 de la Llei general de sanitat.
d) Comprometre's a participar en els eventuals processos de contractació de serveis assistencials que siguin convocats pel Servei Català de la Salut.
e) Acreditar el compliment dels estàndards de qualitat específics que s'estableixin per a cada tipus de servei, mitjançant una ordre de la persona titular del Departament de Salut.
18.2 L'incompliment d'aquests requisits suposa la no-inclusió en el Catàleg de potencials proveïdors de determinats serveis sanitaris o, si s'escau, la exclusió.
El Servei Català de la Salut ha de publicar periòdicament la convocatòria d'inclusió en el Catàleg de potencials proveïdors de determinats serveis sanitaris de tots els proveïdors de serveis sanitaris que compleixin els requisits establerts en l'article 18.
El director del Servei Català de la Salut, en el termini de 3 mesos comptadors des de la finalització del termini establert per sol·licitar la inclusió en el Catàleg, ha de resoldre sobre l'admissió o denegació de la sol·licitud.
En cas que en aquest termini no es resolgui expressament, s'ha de considerar estimada la sol·licitud.
La inclusió en el Catàleg té una vigència de 4 anys, condicionada al manteniment del compliment dels requisits que estableix l'article 18.
Els estàndards de qualitat a què es refereix l'article 17 d'aquest Decret s'han de fixar per a cada tipologia de serveis, mitjançant una ordre del conseller o consellera de Salut, a proposta del Consell de Direcció del Servei Català de la Salut.
Els aspectes sobre els quals versaran aquests estàndards són els següents:
a) Aspectes organitzatius i de personal.
b) Aspectes de qualitat de l'assistència sanitària i atenció global a l'usuari.
c) Aspectes relatius a l'estructura, les instal·lacions i els equipaments.
El Servei Català de la Salut ha de portar a terme un seguiment i control de l'aplicació d'aquests estàndards de qualitat.
D'acord amb això, el Consell de Direcció del Servei Català de la Salut pot proposar al conseller o consellera de Salut, de manera motivada, la modificació dels estàndards fixats.
21.1 A fi i efecte de verificar el compliment dels estàndards de qualitat, les entitats han de formalitzar la sol·licitud oportuna, emplenant el qüestionari que a aquest efecte els ha de lliurar el Servei Català de la Salut, i aportar la documentació acreditativa corresponent.
21.2 Prèvies les verificacions pertinents, els serveis tècnics del Servei Català de la Salut han d'elevar la corresponent proposta de resolució al director o directora d'aquest ens, que ha d'emetre resolució en el termini màxim de tres mesos.
Si la proposta de resolució és negativa, s'ha de donar audiència a les persones interessades.
En cas que en el termini de tres mesos no s'hagi emès resolució expressament, s'ha de considerar estimada la sol·licitud.
21.3 Quan es produeixin variacions respecte al compliment dels estàndards de qualitat, els entitats ho han de comunicar al Servei Català de la Salut a fi que aquest revisi, si s'escau, l'expedient de verificació del seu compliment i emeti la resolució corresponent.
22.1 La inclusió en el Catàleg de potencials proveïdors de determinats serveis sanitaris acreditats pel Servei Català de la Salut s'entén com a fase primera del procediment restringit de la contractació, de manera que les invitacions a presentar proposicions es puguin fer entre els proveïdors, ja siguin persones físiques o jurídiques, que prèviament hagin estat inclosos en el Catàleg.
22.2 L'exclusió del Catàleg s'ha de fer constar com una causa de resolució en els contractes que se subscriguin d'acord amb l'apartat anterior.
Relació de la xarxa de centres d'internament d'utilització pública de Catalunya
(Parc Hospitalari Martí i Julià)
Hospital Clínic i Provincial de Barcelona, Seu Sabino de Arana
Pg. de la Vall d'Hebron, 107.117
Hospital General de l'Hospitalet de Llobregat
Fundació Hospital Av. de Mossèn de l'Esperit Sant
Regió Sanitària Alt Pirineu i Aran
Centre Sociosanitari Ciutat de Reus
Centre Sociosanitari i Residència Assistida Salou
Policlínica Comarcal del Vendrell
Residència Geriàtrica Maria Gay
Hospital Sociosanitari de Lloret de Mar
Casal d'Assistència Benèfica de Puig-reig
Centre Blauclínic Sant Josep Oriol
Centre Sociosanitari Blauclínic Dolors Aleu
Centre Sociosanitari del Centre Integral de Salut Cotxeres
Clínica Nostra Senyora de Guadalupe
Fundació Sociosanitària de Barcelona (Hospital Duran i Reynals)
Antic Hospital de Sant Jaume i Santa Magdalena
Fundació Hospital de l'Esperit Sant
Mossèn Josep Pons i Robadà, s/n