projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Barcelona, 2012, Escola d'Administració Pública de Catalunya, 41 pàg.
Aquest estudi és fruit d'un treball de recerca fet en el marc de la 5a edició del Mestratge en alta funció directiva de l'Escola d'Administració Pública de Catalunya (2009-2010), que ha estat sotmès a avaluació externa per personal expert en la matèria, que n'ha validat el contingut i n'ha recomanat la publicació.
Els serveis d'atenció ciutadana són la porta d'entrada del ciutadà a l'Administració, són la cara que el ciutadà veu de la "cosa pública".
De manera que el nivell de satisfacció que té el ciutadà de l'Administració depèn, en bona mesura, de la qualitat de l'atenció que se li pugui oferir.
A més a més, els serveis d'atenció ciutadana són, en molts casos, la via que té l'Administració per fer arribar els serveis i les prestacions al ciutadà.
Aquestes dues constatacions posen de manifest la importància dels serveis d'atenció ciutadana i fan evident que qualsevol intent de modernització de l'Administració pública no pot oblidar l'atenció al ciutadà.
I aquesta és la intenció del treball: la necessitat de "raonar" i "enraonar" sobre l'atenció ciutadana a l'Administració de la Generalitat de Catalunya des de la responsabilitat de gestió de les Oficines d'Atenció Ciutadana (OAC).
Es tracta de trobar el model organitzatiu que més s'adequa a la missió i als objectius de les OAC i que ha de permetre superar els reptes que defineixen la situació actual de l'organització i les perspectives que li esperem en el futur.
Per fer aquesta aproximació, utilitzem la metodologia dels models d'orientació estratègica (MOE), unes potents eines d'anàlisi que permeten generar alternatives organitzatives ideals de les organitzacions.
Joan Talarn és llicenciat en Filologia Catalana per la Universitat de Barcelona i Màster en alta funció directiva per l'Escola d'Administració Pública de la Generalitat de Catalunya.
Ha estat formador del Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada, de l'Escola d'Administració Pública de Catalunya i de l'Ajuntament de Lleida, també ha estat professor i membre de l'equip docent del Títol de Graduat Sènior de la Universitat de Lleida.
Va començar la seua activitat a l'Administració de la Generalitat de Catalunya l'any 1992 com a tècnic de planificació lingüística al Departament de Justícia; posteriorment va ocupar el càrrec de subdirector General d'Equipaments Cívics i Activitats al Departament de Governació.
Actualment és administrador de la Unitat Administrativa de l'Àmbit Judicial de Lleida.
Què fan les Oficines d'Acció Ciutadana?
2.2 Serveis que ofereixen actualment les OAC
Mitjans materials i tecnològics
Diagnosi: principals reptes de les OAC
Models d'orientació estratègica a les OAC
7.1 Sistema de coordinació departamentalitzada o interdepartamental
7.2 Sistema de gestió integrada o autònoma
7.3 Models d'orientació estratègica
L'agencialització de l'atenció ciutadana de la Generalitat de Catalunya
Annex: distribució comarcal de les Oficines d'Acció Ciutadana
Barcelona, 2012, Escola d'Administració Pública de Catalunya, 61 pàg.
La finalitat d'aquest projecte és la implantació d'un pla de qualitat en el Servei de Contractació del Departament d'Economia i Coneixement, que proporcioni un servei eficaç mitjançant una visió multiposicional que inclogui tant la percepció del consumidor sobre el servei que rep, com la visió del productor del servei, l'equip, respecte a allò que vol o espera donar.
El servei assolirà la qualitat total quan reuneixi les expectatives de tots els actors del procés, mitjançant la identificació de l'origen dels problemes, segmentats per clients i, un cop identificats, la seva prevenció.
Prenent com a base l'opinió dels clients, analitzarem els factors de la qualitat respecte al servei prestat i els prioritzarem, de forma que el Servei de Contractació arribi a desenvolupar les seves activitats i processos amb eficiència i aconsegueixi, a la vegada, resultats satisfactoris per al client, tant intern com extern.
Elena M. Tejedor Giménez és llicenciada en Dret per la Universitat de Barcelona, màster en "Gestió econòmica, pressupostària i de contractació en el sector públic autonòmic" impartit per la Facultat d'empresa i comunicació de la Universitat de Vic i màster en "Alta Funció Directiva " per l'Escola d'Administració Pública de Catalunya.
Des de fa trenta anys exerceix la seva activitat professional a l'Administració pública.
Durant set anys en l'Administració estatal, concretament en el Tribunal Econòmic Regional de Catalunya i durant vint-i-tres anys en la Generalitat de Catalunya desenvolupant diferents càrrecs dins de la Conselleria del Departament d'Economia i Coneixement.
Actualment ocupa el càrrec de Cap del Servei de Contractació del Departament d'Economia i Coneixement.
2 Context organitzatiu i punt de partida del projecte
3.2 Caracterització de les parts
3.4 Establiment de les relacions entre clients
3.5 Avaluar la influència i importància dels actors
4 Construcció del Servei des del punt de vista del client final
5 Identificació de les necessitats i expectatives del client
6 Procés d'anàlisi dels resultats
7 Avaluació comuna dels resultats: la figura del líder, participació de l'equip i de la direcció en els resultats
7.2 Participació dels membres de l'equip
7.3 Participació de la Direcció
11.1 Annex 1: Quadres de tramitació dels expedients
Barcelona, 2012, Escola d'Administració Pública de Catalunya, 40 pàg.
Aquest estudi és fruit d'un treball de recerca fet en el marc de la 6a edició del Mestratge en alta funció directiva de l'Escola d'Administració Pública de Catalunya (2010-2011), que ha estat sotmès a avaluació externa per personal expert en la matèria, que n'ha validat el contingut i n'ha recomanat la publicació.
Aquest treball presenta el Projecte per a la Millora de la Qualitat dels Centres Educatius (PMQCE) com a concreció de la política educativa del Departament d'Educació en relació amb la promoció de l'autonomia dels centres (Plans d'Autonomia de Centres).
La iniciativa s'ha implementat en 74 centres educatius públics des de l'any 2005 per aconseguir la millora dels resultats educatius i de la cohesió social en cadascun dels centres participants i, per extrapolació, en el sistema educatiu català.
Actualment són uns 635 centres públics els destinataris d'aquest programa, amb significatives variacions, especialment pel que fa als recursos assignats.
El projecte pilot dota els centres i els seus equips directius d'eines de gestió (contracte - programa, planificació estratègica, quadre de comandament) i d'avaluació perquè puguin prendre decisions orientades a la millora dels resultats educatius a partir de l'anàlisi i la reflexió sobre la seva realitat i les seves necessitats.
El present estudi, a més, planteja una avaluació d'aquesta política pública educativa en el seu conjunt, analitzant la configuració de l'agenda política, els actors rellevants que han participat en la seva configuració i la seva implementació des de la perspectiva de la teoria del canvi.
Els resultats de l'aplicació del programa, a partir de la documentació existent al Departament – plans estratègics dels centres, actes de les comissions de seguiment, qüestionaris, formularis, protocols, QCI, actes de la comissió gestora, etc.– han permès detectar el grau d'èxit en la implementació i els factors clau que han determinat, fins al 2010, l'èxit o el fracàs de la iniciativa.
Jesus Moral Castrillo és llicenciat en Biologia per la Universitat de Barcelona, màster en Alta Funció Directiva per l'Escola d'Administració Pública de Catalunya i professor de matemàtiques.
Ha estat assessor del Departament d'Ensenyament de la Generalitat de Catalunya amb expertesa en organització i gestió, planificació estratègica, lideratge organitzacional, transversalitat i gestió de projectes, processos participatius, avaluació de polítiques públiques, direcció de centres educatius, formació inicial del professorat, èxit escolar, fracàs escolar, i col·laboració pública i privada en l'àmbit educatiu
Objectius i plantejament del treball
2.3 La formació del professorat i l'accés a la funció docent
La política educativa pública: l'autonomia dels centres educatius a Catalunya
3.2 Incorporació a l'agenda dels poders públics
3.5 Objectius a assolir de la política pública educativa
4.4.1 Aplicació dels plans (QCI-Activitats)
4.4.2 Valoració comissions de seguiment dels Serveis Territorials
4.4.4 Dades comparatives amb la resta de centres
4.5 Factors clau d'èxit o de fracàs del programa
Prefaci de Montserrat de Vehí, directora de l'EAPC (extrets)
Aquesta obra analitza els canvis que les xarxes socials han provocat a les administracions públiques.
Com han canviat els tràmits administratius, els hàbits, les comunicacions i, en definitiva, la nostra forma de treballar.
No podem obviar que les xarxes socials canvien constantment i, per tant, la seva relació amb l'Administració també es transforma ràpidament la qual cosa obliga als treballadors públics a estar en reciclatge permanent.
El llibre disposa d'uns fonaments teòrics i un marc d'aplicació pràctica que esperem condueixi a nous escenaris de millora, innovació i excel·lència en el servei públic.
El llibre s'adreça tant al personal de les diferents administracions públiques, com a la ciutadania que vulgui conèixer els esforços i els avanços en l'ús de les xarxes socials per part de les administracions públiques, entre les quals l'Escola ha volgut formar part de forma activa fent ús de les xarxes socials per millorar com a institució.
Prefaci/Prefacio, de Montserrat de Vehí i Torra, directora de la Escola d'Administració Pública de Catalunya.
Pròleg/Prólogo, de Ignasi Genovès i Avellana, director d'Atenció Ciudadana i Difusió de la Generalitat de Catalunya.
Aquest estudi és fruit d'un treball de recerca fet en el marc de la 7a edició del Mestratge en alta funció directiva de l'Escola d'Administració Pública de Catalunya, que ha estat sotmès a avaluació per personal expert en la matèria, que n'ha validat el contingut i n'ha recomanat la publicació.
Aquest estudi presenta una anàlisi del marc competencial en matèria de ports, així com del model portuari europeu, espanyol i català.
S'analitzen les dades del sector i l'estudi de cas de la reversió de dàrsenes esportives, amb el model de gestió, l'anàlisi de rendibilitat, de cost benefici, i de l'impacte en la comptabilitat fiscal i en la gestió dels serveis.
A l'estudi s'hi annexen les instal·lacions nàutiques per titularitat, el recull del règim jurídic i la normativa fiscal aplicables.
Carme Teixidó Baldomà és llicenciada en ciències econòmiques i empresarials per la Universitat de Barcelona i màster en alta funció directiva per l'Escola d'Administració Pública de Catalunya.
Postgraduada en economia i gestió de la hisenda autonòmica i local per la Universitat de Barcelona, va cursar estudis de Direcció de Marketing DAF a ESADE.
Professionalment és responsable de l'Àrea Economicoadministrativa de Ports de la Generalitat, empresa a la qual està vinculada des de l'any 1993.
1.A Marc competencial en matèria de ports
1.C Model portuari espanyol i català
3.A Estadístiques de l'Estat espanyol
3.B Sector nàutic gestionat per Ports
4 Presentació del cas objecte de l'estudi: reversió de dàrsenes esportives
4.A Model de gestió de les dàrsenes després de la reversió
4.A.1 Anàlisi de rendibilitat i anàlisi cost benefici
4.A.2 Proposta de noves bonificacions per potenciar la col·laboració públicoprivada i captar finançament
4.B Anàlisi de l'impacte de les reversions en la comptabilitat de Ports i la seva fiscalitat, establint un criteri de valoració i comptabilització
4.C Comptabilització dels contractes de gestió de serveis
5.A Instal·lacions nàutiques per titularitat
5.B Règim jurídic i normativa fiscal aplicable
Aquest estudi és fruit d'un treball de recerca fet en el marc de la 7a edició del Mestratge en alta funció directiva de l'Escola d'Administració Pública de Catalunya, que ha estat sotmès a avaluació per personal expert en la matèria, que n'ha validat el contingut i n'ha recomanat la publicació.
En aquest treball es pretén exposar el seguiment i control de l'estabilitat pressupostària que l'Administració central fa sobre les comunitats autònomes.
En primer lloc s'exposen els antecedents que expliquen els inicis de la introducció del concepte d'estabilitat pressupostària, a continuació es fa una referència al marc actual de governança de la UE per passar a tractar més detalladament el tractament dels nous conceptes d'estabilitat i sostenibilitat en la normativa espanyola.
A partir de l'apartat cinquè del treball ja s'entra amb més detall a l'àmbit de les comunitats autònomes, on s'exposa el marc de relacions amb l'Administració central i es detalla la informació que es tramet mensualment al Ministeri d'Hisenda.
Per últim s'exposa el seguiment que es fa a l'administració de la Generalitat.
Montserrat Bassols i Santamaria és llicenciada en economia per la Universitat de Barcelona, postgraduada en Economia i Gestió de la Hisenda Autonòmica i Local i màster en Alta Funció Directiva per l'Escola d'Administració Pública de Catalunya.
Professionalment, ha treballat en el Departament d'Economia de la Generalitat des de l'any 1983 desenvolupant tasques i funcions vinculades amb el finançament de la Generalitat i, en general, en l'anàlisi de les finances públiques.
Actualment és subdirectora general de Finançament Autonòmic del Departament d'Economia i Coneixement.
3 El nou marc de governança de la UEM: especial referència al control de l'estabilitat pressupostària
4 La transcripció de la normativa europea: la reforma de la Constitució i la Llei orgànica d'estabilitat pressupostària i sostenibilitat financera
5 La Llei d'estabilitat pressupostària de Catalunya
6 Aplicació a les comunitats autònomes dels objectius d'estabilitat: el Consell de Política Fiscal i Financera i l'obligació de subministrament d'informació
6.1 Establiment dels objectius de dèficit i deute de les CA
6.2 Els plans economicofinancers i els plans de reequilibri
6.3 Informació a trametre al CPFF
6.4 Informació a subministrar al Ministeri d'Hisenda
7 Procés de seguiment i control dels objectius de dèficit i deute de la Generalitat
7.2 Informació sobre la situació pressupostària i financera
7.3 Coordinació entre les diferents unitats del departament
La recerca al servei de les polítiques d'innovació de les administracions públiques catalanes és un dels àmbits d'actuació de l'Escola d'Administració Pública de Catalunya definits en el seu Pla d'actuacions 2007-2010 (juntament amb la formació, la selecció i les relacions externes).
En aquest sentit, l'Escola ha de projectar-se com a think tank en matèria de modernització de les administracions i tècniques de gestió pública, i promoure el coneixement de totes les investigacions que fomenti, ja sigui directament o per tercers.
Per aquest motiu l'Escola incorpora avui al seu fons editorial la col·lecció "Obres Digitals", divulgada únicament en format electrònic i que coexisteix amb la resta de les seves col·leccions en suport paper ("Estudis", "Materials", "Papers de Recerca", "Manuals i Formularis", etc.), que darrerament també s'ofereixen en xarxa.
Col·lecció basada en criteris de qualitat, universalitat i sostenibilitat
La col·lecció "Obres Digitals" és una col·lecció pensada d'acord amb els nous temps que vivim, caracteritzats per l'augment de recerca; la gestió cada vegada més universal i àgil del coneixement gràcies a les TIC, i la necessitat de contribuir a un estalvi de recursos i a una major sostenibilitat ambiental.
Pel que fa a l'augment de la recerca, una col·lecció electrònica com "Obres Digitals" donarà cabuda a treballs diversos i especialment els que, per la seva reduïda extensió, no podrien constituir-se mai en el tradicional llibre de paper, malgrat la seva valuosa aportació, rigor i qualitat.
La col·lecció "Obres Digitals" es presenta, doncs, com una oportunitat de publicació per a aquelles investigacions en gestió pública de qualitat; qualitat que l'Escola assegurarà mitjançant l'avaluació prèvia de cada treball, que encarregarà a personal expert en la matèria i extern a la institució.
D'altra banda, per assegurar-ne una difusió al més àmplia possible, sense traves de cap tipus, tots els seus exemplars es publicaran sota llicència Creative Commons.
"Obres digitals" s'enceta amb el llibre Cultura i estratègia de ciutat.
L'autor, especialista en economia de la cultura i polítiques culturals, prenent com a punt de partida una sèrie de visions i revisions recents sobre el concepte de cultura —el valor estratègic de les polítiques culturals, la transversalitat dels processos culturals, la contribució de la cultura al desenvolupament econòmic i social—, analitza de quina manera la cultura s'ha introduït en els diversos àmbits d'intervenció a escala local fins a fer-se imprescindible i inevitable.
Els propers números previstos són:
- Els ens subestatals i la UNESCO.
Els casos de Catalunya i el Quebec
- Els instruments de la política exterior de la Generalitat de Catalunya
- La política regional comunitària a Catalunya (1986-2006)
Esperem, doncs, que la nova col·lecció fomenti el coneixement i la recerca sobre l'Administració i la gestió pública.
Director de l'Escola d'Administració Pública de Catalunya
Barcelona, 2012 (2a. ed), Secretaria d'Administració i Funció Pública, Escola d'Administració Pública de Catalunya, 74 pàg.
Disponible únicament en versió digital.
L'entrevista està considerada com un dels instruments més útils per a la selecció de personal.
La seva utilitat s'estén però a molts altres processos de gestió de recursos humans, en els quals avaluar les persones és necessari.
La detecció de necessitats formatives, l'avaluació de l'acompliment d'aquestes, la detecció de potencials per a la promoció, l'avaluació de riscos laborals, etc., en són diversos exemples.
En el context organitzatiu de l'Administració de la Generalitat de Catalunya també hi trobem diversos supòsits, alguns més formals i d'altres menys normativitzats, en què l'entrevista adopta un paper important.
Malgrat l'ús que se'n fa en el nostre context, tant per persones expertes com per aquelles que no en són tant, l'entrevista acostuma a ser un dels instruments menys coneguts i, per tant, emprats pitjor.
Sovint, moltes de les persones que es veuen amb la necessitat de posarla en pràctica no disposen dels coneixements i destreses necessaris per a obtenir-ne resultats suficientment fiables i que permetin adoptar judicis vàlids, per exemple, respecte a les persones candidates a ocupar un lloc de treball.
Aquesta guia es presenta amb l'objectiu de millorar l'aplicació de l'entrevista quan es duu a terme amb la finalitat d'un procés selectiu.
La guia pretén constituir-se en una eina de referència i consulta per a aquelles persones que han de dur a terme aquest tipus d'entrevistes, ja sigui com una activitat ocasional o com una activitat ordinària del seu lloc de treball.
Característiques de l'entrevista
Requisits bàsics de l'entrevista: fiabilitat i validesa
Avantatges i limitacions de l'entrevista
L'entrevista de selecció per competències
Tècniques per afavorir l'obtenció d'informació
Esquema executiu de les fases de l'entrevista de selecció
Exemple de registre d'avaluació
Guió de preguntes de l'entrevista de selecció
Barcelona, 2010, Escola d'Administració Pública de Catalunya, 60 pàg., ISBN 978-84-393-8538-7.
La guia està disponible en català, castellà i anglès.
Aquest treball pretén facilitar a les unitats de formació de les administracions públiques reflexions i instruments que els facilitin planificar la formació a les seves organitzacions amb el millor punt de partida possible: un bon diagnòstic de necessitats.
El llibre fa un recorregut ambiciós: des dels pilars teòrics del model de l'Escola d'Administració Pública de Catalunya fins als instruments més concrets amb què es recull la informació.
Així, aporta reflexions sobre la importància d'involucrar tota l'organització i de treballar amb un projecte escrit que serveixi per obtenir la implicació i la validació de la línia de comandament; recomana una perspectiva que aporti la visió creuada de les persones que fan la tasca i la d'aquelles que la supervisen, i aposta per una orientació apreciativa, que posi per davant el que les persones ja fan bé, allò que consideren els seus punts forts, per establir un punt de partida sòlid cap a la millora.
Des del punt de vista de les fonts d'informació, destaca la rellevància de les fonts personals —la informació que prové de les persones— i, igualment, de fer una bona selecció de les abundants fonts documentals.
D'acord amb la importància amb què s'utilitzi cada font, hi correspondrà l'ús de diferents tècniques i instruments derivats.
El llibre descriu la valoració de l'Escola respecte a l'ús del qüestionari i les recomanacions més importants per fer un bon ús de l'entrevista, així com l'operativitat que proporcionen les dinàmiques grupals per a la recollida de necessitats formatives comunes dels col·lectius concrets.
Part I. Les bases del model de diagnosi de necessitats formatives a l'Administració pública
Obtenint els inputs (1): la perspectiva prescriptiva
Obtenint els inputs (2): la perspectiva participativa
Barcelona, 2010, Secretaria de Funció Pública i Modernització de l'Administració, Escola d'Administració Pública de Catalunya, 72 pàg., ISBN 978-84-393-8516-5.
La Guia té com a objectiu donar suport metodològic a les diferents fases d'elaboració del Pla d'Igualtat d'oportunitats entre dones i homes de l'Administració de la Generalitat de Catalunya i orientar de manera transversal i coherent els diferents departaments que componen l'Administració de la Generalitat de Catalunya en aquest procés.
La Guia s'adreça preferentment a les persones responsables d'impulsar i implementar el Pla d'igualtat d'oportunitats entre dones i homes de l'Administració de la Generalitat de Catalunya i a totes les unitats de l'estructura organitzativa dels departaments i agents socials que es veuran implicats en el procés.
El contingut de la Guia pretén ser un instrument d'acompanyament durant les diferents fases de l'elaboració del Pla d'Igualtat, com són la diagnosi, el disseny, la implementació i el seguiment i l'avaluació, i s'ha vetllat per introduir-hi elements clarificadors i didàctics com ara les nombroses definicions i exemples pràctics adaptats a les administracions públiques, que són un dels valors afegits de la Guia.
L'edició d'aquesta guia és una mostra més del compromís de la Secretaria de Funció Pública i Modernització de l'Administració, del Departament de Governació i Administracions Públiques, en la promoció de polítiques d'igualtat d'oportunitats entre dones i homes en la seva estructura interna.
Les polítiques d'igualtat d'oportunitats entre
Per què cal treballar la igualtat d'oportunitats entre
dones i homes en la nostra organització?
L'aplicació del Pla d'igualtat d'oportunitats entre dones
i homes de l'Administració de la Generalitat de Gatalunya
Marc normatiu per a les administracions públiques
Què és un pla d'igualtat d'oportunitats
El Pla d'igualtat d'oportunitats entre dones i homes
de l'Administració de la Generalitat de Catalunya
Agents implicats en l'elaboració i l'aprovació del Pla
d'igualtat d'oportunitats entre dones i homes de
l'Administració de la Generalitat de Catalunya,
Contingut del Pla d'igualtat d'oportunitats entre dones
El procés d'elaboració del Pla d'igualtat d'oportunitats
El disseny del Pla d'igualtat d'oportunitats entre
Fases i agents implicats en el desplegament
del Pla d'igualtat d'oportunitats entre dones
i homes de l'Administració de la Generalitat
Bateria d'indicadors de la diagnosi de gènere
Exemples de preguntes d'entrevista
Fitxes de planificació i seguiment d'actuacions