projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El mateix dia es publicarà l'accés a la sala virtual.
Durant l'any 1978 els responsables de redactar la Constitució debateren la manera d'organitzar en l'àmbit territorial l'estat.
Es parlà de tornar a un model semblant al de la Segona República, on només accediren a l'autonomia les conegudes regions amb nacionalitats històriques; o s'apostava per un model nou.
Durant aquell debat, en ple context de la transició a la democràcia, es plantejaren diverses opcions.
Finalment com és sabut s'apostà per un model descentralitzat però no federal conegut com a Estat de les autonomies.
Aquella aposta que permetia obrir el procés autonòmic a diversos territoris.
Un cop impulsat aquell projecte, en comptes de consolidar-se, sembla que ha entrat en crisis al ser considerat com a superat.
La jornada preten servir per explicar aquells fets, les problemàtiques que hi hagueren, els seus resultats i com el projecte territorial a Espanya encara es troba obert.
09.30-10.15h Josep M. Muñoz, comissari exposició i director revista Avenç, Nacionalitats i regions: la conjuntura irrepetible del 1978.
10.15-11.00h Mercè Barceló, Catedràtica de Dret Constitucional a la Universitat Autònoma de Barcelona, L'inicial dibuix asimètric de la Constitució del 1978.
11.30-12.15h Andreu Mayayo, Catedràtic d'Història Contemporània de la Universitat de Barcelona, El context polític de la Constitució del 1978.
12.15-13.00h Jordi Muñoz, professor del Departament de Ciència Política, Dret Constitucional i Filosofia del Dret.
Facultat d'Economia i Empresa de la Universitat de Barcelona, La "mutació" de la Constitució del 1978: la qüestió territorial.
Acte de reconeixement a la deportada a Ravensbrück i resistent antifeixista en el marc del Dia Internacional de les Dones
Generosa Cortina, a l'extrem dret de la imatge
Dissabte, 7 de març, tindrà lloc a Son (Lleida) un homenatge a la deportada a Ravensbrück Generosa Cortina.
A les 12 h s'inaugurarà una senyalització de la xarxa d'Espais de Memòria al lloc on va néixer, Casa Moreu.
Posteriorment tindrà lloc un acte institucional a l'edifici Les escoles.
L'homenatge es farà en el marc del Dia Internacional de les Dones.
També amb motiu d'aquesta data, l'exposició El camp de concentració per a dones de Ravensbrück, produïda per l'Amical de Ravensbrück, es podrà visitar a l'Ajuntament d'Esterri d'Àneu durant tot el març.
Generosa Cortina Roig va nàixer el 19 d'abril de 1910 a casa Moreu (Son, Alt Àneu).
L'any 1925 va anar a viure a França, on tenia una germana.
El 1931 es va casar amb Jaume Soldevila Pich i, des de llavors, van viure a Tolosa de Llenguadoc.
Durant la Segona Guerra Mundial, Generosa Cortina i el seu espòs van ser agents de la xarxa d'evasió Françoise i de la xarxa d'informació belga Jean.
Per mitjà d'aquesta xarxa, el Jaume i els seus germans, Joan i Ricardo, organitzaren la línia SOL i aconseguiren connectar Tolosa amb Barcelona.
Generosa Cortina era l'encarregada de custodiar la informació a casa i de lliurar-la a una altra agent.
El 13 d'abril de 1944 l'exèrcit alemany va detenir un agent belga i aquest fet va provocar la caiguda de la línia SOL.
El 15 de maig va ser detinguda per la Gestapo i empresonada.
El 2 de juliol pujava al tren fantasma on viatjaren més de 700 persones patint intensos bombardejos.
El comboi va arribar a Ravensbrück el 30 d'agost.
Van assignar-li el número 65.475, escrit en un braçalet que va conservar tota la vida.
Durant el seu captiveri va ser obligada a treballar, com a mà d'obra esclava, en una indústria de guerra alemanya.
Amb l'avanç dels aliats, els alemanys van evacuar els presoners dels camps a peu i van assassinar els qui no podien caminar.
Generosa Cortina defallia i va ser ajudada per les seves companyes.
L'anomenaven Gracieuse, un nom que significa amable i desinteressada, perquè sempre patia per elles i les cuidava.
El 3 de maig de 1945, finalment, van ser alliberades per les tropes russes.
Després de la guerra, els EUA li van concedir la Medal of Freedom.
Generosa Cortina va morir a Tolosa de Llenguadoc el 30 de desembre de 1987.
Memorial Democràtic, Delegació del Govern al Pirineu i l'Aran i Ajuntament d'Alt Àneu, amb la col•laboració del Consell Comarcal del Pallars Sobirà, i de l'Institut Català de les Dones, de i l'Amical de Ravensbrück i del Centre de Documentació dels Pirineus (CEDPIR)
Diàleg entre Philippe Mesnard i Marta Marín Domine
Amb motiu del centenari del naixement de Primo Levi, autor italià d'entre altres llibres Si això és un home i supervivent del camp d'extermini d'Auschwitz, volem retre homenatge a la seva persona i les seves reflexions.
Es tracta d'un diàleg on Marta Marín Domine, a partir de les seves lectures sobre Levi, fa preguntes a Philippe Mesnard encaminades a debatre sobre el tema de l'actualitat del testimoni de Levi.
Va dirigir la Fundació Auschwitz de Bruxelles des de 2010 fins a 2015, i dirigeix la revista « Mémoires en jeu » des de 2016.
És autor de diversos llibres relacionats amb l'Holocaust, el testimoniatge i la representació de la violència, i el més recent és Primo Levi.
És director de la revista bilingüe Témoigner: entre Histoire et Mémoire, que s'especialitza en el treball acadèmic sobre les experiències de violència històrica.
La seva recerca se centra en el testimoniatge i els discursos de la memòria en la literatura, el cinema i el teatre.
Les seves publicacions més recents són: 'Recent LiteratureConfronting the Past: France andBeyond', a J. Lothe, S. Rubin Suleiman i J. Phelan After testimony.
Marta Marín-Dòmine és una escriptora catalana i canadenca, realitzadora de documentals i instal·lacions artístiques, traductora i professora de literatura i cultura peninsular espanyola, així com estudis de la memòria a la Universitat Wilfrid Laurier a Ontàrio, Canadà.
És també directora del Centre for Memory and Testimony Studies de la mateixa universitat (http: www.cmtstudies.org).
Ha dirigit dues pel·lícules documentals en relació amb la recuperació de la memòria, The Vengeance of the Apple.
Robert Finley ha traduït a l'anglès la novel·la testimoni de Joaquim Amat-Piniella K.L.Reich (WLP, 2015).
És també autora de l'assaig Traduir el desig.
Es tracta d'una aproximació a la traducció des de les eines de la psiconanàlisi lacaniana, que permet entendre l'activitat de la traducció com a una modalitat de relació amb l'Altre.
Altres publicacions inclouen The Camp.
El 27 de gener de 2017 es va inaugurar a la capella de Santa Àgata de Barcelona la seva instal·lació Jes vous offre les oiseaux/Us ofereixo els ocells que pren com a font d'inspiració la literatura dels testimonis de supervivents dels camps nazis.
El 23 de gener de 2019 publica Fugir era el més bell que teníem (Club Editor, 2019).
Sessió especial amb Arnau Pons, poeta i traductor de Paul Celan
Per assistir al Club de Lectura cal fer la inscripció a través de:
Participants al club de lectura del Memorial Democràtic.
El Club de lectura impulsat pel grup de treball del Departament d'Educació i el Memorial Democràtic (Grup DEMD) es torna a trobar en una sessió novament dedicada a l'obra de Paul Celan.
Aquesta vegada compta amb la participació especial d'Arnau Pons, poeta i traductor reconegut i premiat pel seu treball realitzat entorn a l'obra de Celan.
La dinàmica de la sessió es planteja en base a un diàleg obert entre els assistents i Arnau Pons per compartir i intercanviar mirades i experiències a partir de la lectura de diversos poemes del llibre de Paul Celan.
El Club de lectura està obert a totes aquelles persones interessades (no només professorat) en aproximar-se a les temàtiques de l'Exili, la Deportació i l'Holocaust des de la lectura.
Es tracta d'una activitat reconeguda pel Depertament d'Educació de la Generalitat de Catalunya (el professorat que hi participi se li reconeixerà com a tal).
Els i les participants que no pertanyin al col·lectiu docent, si ho sol·liciten, rebran un certificat d'assistència i particicpació emès pel Memorial Democràtic.
Al llarg de l'any es programaran diverses sessions centrades en gèneres literaris com la poesia, assaig o novel·la i s'alternaran les temàtiques donant resposta en l'actualitat i als interessos dels i de les participants del Club de lectura.
Després de dedicar dues sessions al poeta líric alemany Paul Celan, el Club de lectura treballarà entorn l'obra de Maria Zambrano (tercera sessió, març 2020).
Memorial Democràtic, Grup de treball DEMD i Departament d'Educació
L'any vinent, amb l'objectiu de continuar recuperant i analitzant les tradicions democràtiques del nostre país, encetarem una programació expositiva centrada en les cultures polítiques a Catalunya.
Iniciarem aquest cicle amb una exposició que tractarà els republicanismes i la seva trajectòria en el decurs del segle XX.
Així mateix, tractarem els desplaçaments forçosos de 1936 a causa de la situació revolucionària i el treball humanitari d'ajuda als refugiats al sud de França durant la Guerra Civil, entre altres.
Aquestes temàtiques també seran els eixos centrals d'activitats com col·loquis i seminaris.
El vessant commemoratiu fixarà la seva atenció, entre altres, al 80è aniversari de l'afusellament del president Companys, el 75è de l'alliberament dels camps nazis i de la fi de la Segona Guerra Mundial, el 50è del procés de Burgos i de la tancada d'intel·lectuals a Montserrat, i el 40è de les primeres eleccions al Parlament de Catalunya.
En paral·lel recuperarem reflexions i pensaments de figures com Josep Carner, Josep Benet, Francesc Boix, Josep Pallach, Robert Gerhard i Llibertat Ródenas.
Des del Memorial Democràtic, us fem arribar els millors desitjos per aquest nou any 2020.
Aquest concert organitzat pel Memorial Democràtic vol ser un homenatge als músics que van emprendre el camí de l'exili a causa de les convulsions provocades per la Guerra Civil
Imatge del programa del concert 'Música i exili'.
Il·lustració de Jordi Vila-Delclòs.
En alguns casos, les seves composicions no es van escoltar mai a Catalunya i, fins i tot, s'havien donat per perdudes.
Recuperar-les i conservar-les és l'objectiu d'aquesta proposta.
Majoritàriament, des dels inicis del conflicte armat, aquests músics van destacar pel seu compromís en defensa de la llibertat i la cultura.
Pau Casals entrava i sortia del país amb la voluntat de sensibilitzar sobre el drama i de cercar ajut per a la República tot organitzant concerts benèfics; Robert Gerhard i Frederic Mompou van participar a l'Exposició Universal de París de 1937; Jaume Pahissa, que havia compost la música de la pel·lícula Aurora de Esperanza, es va exiliar a Argentina.
D'altres compositors, com Manuel Clausells, alma mater de l' Associació de Música da Camera, van ser víctimes de la violència revolucionària, fet que va desencadenar l'exili de l'excepcional cantant Conxita Badia.
Gustavo Duran, músic admirat per André Malraux i Ernest Hemingway, va ser soldat de l'exèrcit republicà.
A darrera hora, va embarcar rumb primer a Anglaterra i, més tard, als EUA on va treballar a les Nacions Unides i no va deixar mai de compondre.
Montserrat Campany, compositora de la qual Pau Casals va estrenar obra, va deixar Barcelona el 1939 amb destinació a Argentina.
Per la seva banda, Baltasar Samper, mallorquí, es va establir a Mèxic.
Enguany també es commemora el cinquantè aniversari de la mort de Gustavo Duran i Jaume Pahissa.
L'organització del concert ha comptat amb la col·laboració de la Direcció General de Memòria Democràtica.
Introduirà l'acte el director del Memorial Democràtic, Jordi Font, i la presentació anirà a càrrec d'Ester Pinart, conductora-guionista del l'emissora Catalunya Música.
Els manuscrits i les edicions originals es troben a la Biblioteca de Catalunya.
Memorial Democràtic en col·laboració amb la Direcció General de Memòria Democràtica.
Il·lustre Col·legi de l'Advocacia de Barcelona
Aquestes subvencions atorgades pel Memorial Democràtic de la Generalitat de Catalunya donen suport a projectes realitzats majoritàriament a Catalunya i destinats a activitats culturals, commemoratives, pedagògiques, de recerca i de difusió de la memòria democràtica, relacionades amb la temàtica pròpia de la institució: la Segona República, la Guerra Civil, l'exili, la deportació, la repressió, la resistència i la construcció de la societat democràtica.
Podeu accedir a la tramitació electrònica en el web de tràmits
Membres del Grup de Treball durant una visita al camp de concentració de Sachsenhausen
Membres del Grup de Treball durant una visita a la maternitat d'Elna
Aquest grup de treball està format per professors i tècnics del Memorial Democràtic i del Departament d'Ensenyament.
Els seus integrants treballen per sensibilitzar professors i alumnes pel que fa al concepte de la memòria democràtica.
Dintre de les seves activitats està l'organització de l'acte per a estudiants amb motiu de la commemoració a les víctimes de l'Holocaust i prevenció de crims contra la humanitat que cada any es celebra el dia de l'alliberament del camp d 'Auschwitz, el 27 de gener.
El grup de treball posa èmfasis en la nostra realitat –actualitat- i la pròpia història.
Organitza cursos i trobades, i és obert a tots els membres de la comunitat educativa que hi vulguin participar.
Per a més informació, contacteu amb el Servei Educatiu del Memorial Democràtic a través del formulari de contacte o bé a telèfon 936 347 371.
L'any 2005 les Nacions Unides van instituir el Dia Internacional de Commemoració en Memòria de les Víctimes de l'Holocaust, en rememorança de l'alliberament del camp d'extermini d'Auschwitz el 27 de gener de 1945.
En aquest camp van morir més d'un milió de persones, la majoria jueves.
L'Holocaust va ser un episodi de genocidi i tortura en ple segle XX, en què van morir assassinades més de sis milions de persones.
Des de l'any 2008, la Generalitat de Catalunya ret un homenatge a les víctimes, i organitza, conjuntament amb l'Ajuntament de Barcelona, dos actes institucionals: una conferència al Palau de la Generalitat, complementada amb intervencions artístiques, i en acabat una encesa d'espelmes a la plaça de Sant Jaume, en record de tots els col·lectius víctimes de l'Holocaust: jueus, gitanos, homosexuals, discapacitats, opositors polítics, entre altres.
Any rere any, cada final de gener les institucions organitzen actes de record i pedagògics per combatre l'oblit i fer memòria, amb la vista posada en l'objectiu que episodis com l'Holocaust no es tornin a repetir mai més.
L'acte serà conduït per la periodista Olga Valencia.
Constarà de la conferència "Extermini: de la memòria a la història", a càrrec del professor de la Universitat Autònoma de Barcelona Javier Rodrigo Sánchez.
Doctor per l'European University Institute (2004), Juan de la Cierva (2007-10) i Investigador Ramón y Cajal (2010-15), el seu treball se centra en la història de les guerres civils europees, els feixismes i les violències col·lectives (i els seus relats) en perspectiva comparada.
Està especialitzat en la Guerra Civil espanyola, la violència, el feixisme i la historiografia.
A continuació, es farà una intervenció artística que consistirà en una lectura dramatitzada de textos, amb direcció artística a càrrec de Marta Marín-Dòmine, especialista en literatura testimonial i concentracionària.
Els actors Isabelle Bres i Ferran Lahoz interpretaran els textos.
Clouran l'acte el regidor de Ciutat Vella i de Memòria Democràtica de l'Ajuntament de Barcelona, Jordi Rabassa, i la consellera de Justícia, Ester Capella.
Pel que fa als parlaments institucionals,, i la consellera de Justícia, Ester Capella.
Tot seguit, la jornada commemorativa continuarà amb la Cerimònia del Record, una encesa d'espelmes al Saló de Cent en memòria de totes les víctimes, organitzada per l'Ajuntament de Barcelona.
Les persones interessades a assistir a l'acte del Palau de la Generalitat us hi podeu inscriure per mitjà del formulari que figura en aquest mateix web.
Per entrar al Palau caldrà presentar la invitació personal i un document d'identitat vàlid.
Activitat gratuïta amb inscripció prèvia.
Auditori del Palau de la Generalitat.
Entrada pel carrer de Sant Sever
El Cens de simbologia franquista és un inventari de símbols franquistes publicat pel Memorial Democràtic l'any 2010.
Localitza i descriu un total de 3.647 símbols franquistes ubicats a l'espai públic de 185 municipis catalans, seleccionats segons criteris geogràfics, demogràfics i d'interès històric.
El cens és fruit d'una intensa recerca, que es va iniciar l'any 2008 i es va dur a terme amb la participació de diferents universitats catalanes i el suport d'Adigsa (Departament de Medi Ambient i Habitatge).
Aquesta base de dades és una eina de gestió i divulgació interactiva del Cens de simbologia franquista.
A través de les diverses possibilitats de cerca que ofereix, l'usuari pot accedir a diferents nivells d'informació de cada símbol (localització exacta, descripció, context històric, etc.).
Ben aviat, la base de dades s'ampliarà amb els resultats de la segona fase d'elaboració del Cens de simbologia franquista, que incorporarà els símbols franquistes ubicats als municipis d'entre 3.000 i 10.000 habitants.
Resultats del Cens de simbologia franquista de Catalunya (juny de 2010): bases de la recerca (municipis estudiats, criteris metodològics, etc.) i conclusions del Cens de simbologia franquista de Catalunya (estadístiques, mapes, consideracions finals, etc.).
Revisió i actualització de l'estudi sobre iconografia i simbologia franquista a la ciutat de Barcelona (gener de 2008): Actualització de l'estudi que l'Institut del Paisatge Urbà i la Qualitat de Vida de l'Ajuntament de Barcelona encarregà l'any 2007 en correspondència a l'estudi elaborat l'any 2005.
Estudi sobre iconografia i simbologia franquista a la ciutat de Barcelona.
Segona fase: treball de camp (març de 2005): Estudi encarregat per l'Institut del Paisatge Urbà i la Qualitat de Vida de l'Ajuntament de Barcelona l'any 2005, en el qual s'identificaven i catalogaven els símbols franquistes existents a l'espai públic de la ciutat de Barcelona.
Les promocions d'habitatges d'Adigsa i la seva nomenclatura d'origen franquista.
Estudi històric i sociològic (abril de 2006): Impulsat per ADIGSA i elaborat per la Universitat de Lleida, es tracta d'un estudi de caire sociològic i historiogràfic que investiga les promocions públiques heretades del franquisme amb simbologia i nomenclàtor franquista a la ciutat de Lleida i província.
Si teniu coneixement de simbologia franquista i sospiteu que no està documentada, envieu-nos-en el nombre més gran de dades possible (localització, coordenades, testimonis, imatges, etc.) a través de la bústia de contacte i us contestarem al més aviat possible.
Crèdits del Cens de simbologia franquista.
Llibres de la biblioteca del Centre de Documentació
La biblioteca del Centre d'Informació i Documentació del Memorial Democràtic és una biblioteca especialitzada en l'àmbit temàtic dels períodes de la Segona República, la Guerra Civil, el Franquisme i la Transició a Catalunya.
Conserva i dóna a conèixer el patrimoni memorial de Catalunya, aplegant una pluralitat de memòries, de guerra, exili, repressió, lluita social durant el franquisme i recuperació de la memòria.
Disposa també d'un fons amb publicacions de caràcter memorialístic, estudis de memòria, no només a Catalunya sinó també de recuperació de la memòria i de processos de transició a diversos països del món, víctimes de conflictes armats.
Forma part de la Xarxa de Biblioteques Especialitzades de la Generalitat de Catalunya i del Catàleg Col·lectiu de les Universitats de Catalunya.
És accessible a estudiants/es, investigadores o investigadors, professionals, entitats, associacions i a qualsevol persona interessada en el tema.
El Tesaurus del Memorial Democràtic és un vocabulari controlat sobre història contemporània de Catalunya
Per a la seva creació, es va prendre com a punt de partida el Tesaurus d'Història de Catalunya del Servei d'Informació Bibliogràfica i de Documentació d'Història, Llengua, Literatura i Art de Catalunya de la Universitat Autònoma de Barcelona (SIBHIL·LA-UAB).
La decisió de crear un tesaurus específic parteix de la constatació de la inexistència de llenguatges documentals adients per al marc històric del qual s'ocupa el Memorial Democràtic.
El tesaurus s'estructura en 4 grans àrees o micro-disciplines, que donen resposta a 4 preguntes: quan (descriptors cronològics), què (descriptors temàtics), qui (descriptors onomàstics) i on (descriptors toponímics).
Els descriptors cronològics tenen un límit establert per la pròpia llei del Memorial Democràtic (14/04/1931-20/03/1980).
Aquest límit cronològic, queda sobrepassat en algunes ocasions donat que el relat dels testimonis el supera.
Aquest tesaurus no s'ha publicat en paper, però es posa a disposició dels usuaris que se'l poden descarregar, íntegre o en les versions alfabètica i jeràrquica per separat.
Existeix però una altra forma de visualització del tesaurus, lligada amb els continguts, i que és aquella que ens permet fer cerques semàntiques dins de la web.
Es tracta d'una presentació jeràrquica, on només són visibles els 1.762 termes assignats del tesaurus, junt als termes genèrics als quals està adscrit el descriptor.
En aquest apartat trobareu entitats que ofereixen recursos educatius que us poden ser d'interès.
El Centre de Recursos Pedagògics Específics de Suport a la Innovació i la Recerca Educativa té per finalitat conèixer la recerca en didàctica i educació, per promoure i difondre els seus resultats i adequar-los a les necessitats del professorat que els haurà de transferir a la pràctica docent.
També té la funció de dissenyar i difondre activitats i recursos que ajudin el professorat en la seva tasca innovadora, per tal de millorar els resultats escolars de l'alumnat.
El CERES s'encarrega de l'Àmbit Social i Cultural del CESIRE i col·labora estretament amb l'Arxiu Nacional de Catalunya en el manteniment del Servei Didàctic d'aquesta institució.
El quadern aporta contextualització històrica, i destaca models i pautes de comportaments responsables, ètics i de compromís, de respecte i coratge.
Ho fa amb lectures i exemples concrets de persones justes, sovint desconegudes, que ofereixen un testimoni de la seva experiència com a salvadors d'altres persones.
També dona veu a víctimes que van ser salvades de la mort durant l'Holocaust.
El quadern ha estat editat pel Memorial Democràtic amb la col·laboració del Departament d'Ensenyament i la Universitat de Barcelona, i elaborat pel Grup de treball Exili, Deportació i Holocaust.
Els professors el poden descarregar aquí o demanar-lo en paper ( [EMAIL] ).
El llibre s'adreça a les persones que treballen la Història i la Memòria des dels centres d'ensenyament de secundària i batxillerat, la universitat, els centres d'estudis comarcals i locals o la gestió cultural.
El volum és el primer llibre d'Alessandro Portelli traduït al català i aplega els seus articles apareguts a Amèrica al llarg del darrer quart de segle.
Alguns d'aquests articles han contribuït a transformar el mètode i, fins i tot, l'objectiu mateix de la memòria oral, que en mans de Portelli s'encreua amb la literatura, la lingüística, l'antropologia, les religions, la música, la cultura de masses i la política.
El llibre està format per articles apareguts a la revista "Historia, antropología y fuentes orales", seleccionats per Mercè Vilanova i Lluís Ubeda.
Aquest recull d'articles traduïts al català fa accessibles als professors d'història referències teòriques i pràctiques en el camp de la història i la memòria oral.
Amb aquest objectiu, el llibre es fa ressò de qüestions que van sorgir fa unes dècades, quan un reduït grup d'historiadors va donar el tret de sortida a noves maneres d'historiar, en gran part gràcies a la fàcil reproducció de la paraula parlada.