L'any 2012, el Memorial Democràtic de la Generalitat de Catalunya va centrar bona part dels esforços a commemorar i difondre la memòria dels bombardejos feixistes sobre Catalunya.
Enguany, ha centrat el focus d'atenció en un projecte global que s'ha desenvolupat al llarg del 2013 i que continuarà en els propers exercicis: "Catalunya en transició 1971-1980".
Això no vol pas dir que els bombardejos hagin deixat de tractar-se.
Des de l'acte d'homenatge que tingué lloc al castell de Montjuïc el 16 d'abril de l'any passat, l'exposició "Catalunya bombardejada, 1936-1939.
75è aniversari dels bombardeigs a la població civil i a les infraestructures catalanes" ha continuat itinerant arreu del país, aprofitant les ciutats que l'acullen per celebrar els seus propis actes commemoratius.
Ciutats i viles com Lleida, Tarragona, Girona, Figueres, Cambrils, Gavà, Falset o Puigcerdà, entre d'altres, no solament han acollit l'exposició produïda pel Memorial Democràtic, sinó que s'han sumat a aquesta institució pública per homenatjar supervivents, familiars i testimonis d'aquells fets que impactaren les vides de milers de ciutadans i ciutadanes.
També en col·laboració amb el Museu d'Història de Barcelona i altres entitats, s'ha incidit en el 75è aniversari dels temibles bombardejos de Barcelona dels dies 16, 17 i 18 de març de 1938.
Aspectes de la rereguarda republicana, la quotidianitat i la resistència de la població i la capacitat de resiliència individual i col·lectiva en aquells moments dramàtics s'han abordat des d'una vessant tant pedagògica –treballant amb escolars a través de dossiers didàctics i rutes guiades– com artística –col·laborant amb el Teatre Nacional de Catalunya.
Exposicions com la dedicada a la memòria del polític català Manuel Carrasco i Formiguera (de qui es compleixen 75 anys de l'afusellament a Burgos) o la dedicada al mestre de Mont-roig del Camp Antoni Benaiges, a través del reportatge fotogràfic i l'exposició "Desenterrant els silencis", de Sergi Bernal, quan s'excavà la fossa comuna on fou enterrat, han rebut l'impuls i la dedicació del Memorial Democràtic.
De la mateixa manera, el 21 de febrer s'inaugurà a Manresa l'exposició "K.L. Reich, la veu de l'infern nazi", que obria l'Any Amat-Piniella, any en què se celebren diversos actes amb motiu del centenari del naixement del cèlebre escriptor supervivent dels camps nazis.
El Memorial Democràtic hi ha contribuït amb la seva presència i suport com a membre honorífic de la Comissió impulsada per l'Ajuntament de Manresa, amb la producció de la versió itinerant de l'exposició, així com amb la col·locació d'una placa al cementiri de Manresa, en traslladar les restes del cèlebre manresà.
El 2013 ha estat també el centenari del naixement d'Elizabeth Eidenbenz, la creadora de la Maternitat d'Elna, i s'han celebrat tot un seguit d'esdeveniments coordinats amb la petita vila del Rosselló, com l'emotiva Trobada d'Elnes que tingué lloc el 9 de juny al Palau Robert de Barcelona, amb assistència de diversos supervivents així com de representants institucionals del sud de França.
Han estat també diversos els actes commemoratius de la Batalla de l'Ebre amb motiu del seu 75è aniversari, així com els de la partença de les Brigades Internacionals, amb presència de diverses delegacions estrangeres, dels quals alguns dels més notoris han estat el que organitzà la International Brigade Memorial Trust als Jubilee Gardens de Londres, el 6 de juliol, l'acollida de la flama de germanor a cinc localitats ebrenques o l'acte final de commemoració el 16 de novembre, amb nombrosa participació ciutadana i presència de les més altes personalitats del país.
Si bé les efemèrides han tingut un pes especial a l'hora d'organitzar el calendari, altres homenatges s'han consolidat any rere any i han comptat també amb la col·laboració del Memorial, com és el cas del Dia internacional en record de les víctimes de l'holocaust fins a les commemoracions al fossar de Santa Eulàlia i al fossar de la Pedrera en homenatge al president Lluís Companys i als immolats per les llibertats de Catalunya.
Més enllà dels actes, s'han organitzat també seminaris i jornades per tal de divulgar el coneixement històric del nostre passat immediat amb l'objectiu d'aprofundir en el diàleg sobre aquestes matèries.
Al llarg del 2013, s'han continuat celebrant les Jornades de salvament de vides a Catalunya durant la Guerra Civil amb especialistes i testimonis, jornades destinades a posar en relleu el paper valent i desinteressat que realitzaren persones anònimes i personalitats públiques de diversa procedència i ideologia, així com de diferents moments històrics de la Guerra Civil.
Si l'any passat es tractà el paper de la Generalitat, polítics, sindicalistes (com van ser els casos del democratacristià Lluís Vila d'Abadal i el sindicalista Joan Peiró) i persones anònimes, enguany s'ha estudiat el paper de la diplomàcia estrangera i els consolats, les iniciatives com el xalet de Puigcerdà o la tasca dels metges i les infermeres, que innovaren en les cures i assistiren els ferits, sense distinció.
Col·laborant amb la Fundació Cipriano Garcia, s'ha organitzat el col·loqui internacional "Treball i ciutadania: a la conquesta de la democràcia.
Els moviments sindicals a l'Europa del sud (1950-1980)".
Alhora, s'han editat tres noves publicacions: el catàleg Catalunya en transició 1971-1980; la publicació pedagògica La transició a Catalunya.
Recursos per a una aproximació didàctica, número 6 de la col·lecció "Eines de memòria", i Llums enmig la barbàrie.
Memòries sobre el salvament de vides durant la Guerra Civil a Catalunya, número 3 de la col·lecció "Documents del Memorial Democràtic", així com el quadern pedagògic Ensenyar a pensar.
En memòria dels mestres de la República.
També s'ha iniciat un nou projecte editorial: l'edició de la revista digital Temps i espais de memòria.
S'ha col·laborat amb diferents entitats per donar suport a presentacions de llibres i documentals, però també per produir exposicions com la que s'ha elaborat juntament amb el Gran Teatre del Liceu i el Conservatori del Liceu sobre les qüestions següents: la cultura musical durant la Segona República, el Liceu durant la Guerra, els actes a favor de les víctimes dels bombardejos, Pau Casals i Manuel de Falla, la repressió franquista i l'exili.
L'exposició va tenir com a punt culminant un acte conjunt d'homenatge a aquest català universal amb el concert "L'Atlàntida", al Gran Teatre del Liceu.
L'exili esdevindrà un dels temes principals que el Memorial tractarà l'any vinent juntament amb l'ocupació franquista de Catalunya, qüestió que s'ha començat a treballar amb la nova senyalització prevista del Campus Mundet de la Universitat de Barcelona, on el febrer de 1939 s'instal·là el camp de concentració d'Horta.
En el marc de l'Any Espriu, el Memorial Democràtic organitzà un acte memorial a l'entorn de la figura i dels textos inèdits de Salvador Espriu relacionats amb la guerra, el franquisme i la repressió de la cultura i la llengua catalanes durant aquest període, en un acte commemoratiu projectat a la sala Tallers del Teatre Nacional de Catalunya el 16 de desembre.
Per últim, cal destacar que després de fer una recerca intensa i diferents prospeccions tècniques, el Memorial Democràtic va trobar a finals d'any un nou local on està previst que durant l'any 2014 s'inauguri la nova seu estable de la institució.