projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Abans d'iniciar la redacció d'aquesta Llei, s'ha considerat important conèixer les visions dels agents i actors socials de les comarques de muntanya sobre la conveniència d'aquesta iniciativa i sobre com convindria orientar-la.
Les sessions que es presenten eren obertes al conjunt de la ciutadania i se sumen a d'altres espais de debat precedents que es volen donar a conèixer i que es volien enriquir amb les aportacions de tots aquells que estaven interessats en aquest projecte.
El primer procés de participació s'estructurà en dues sessions de debat, totes dues amb el mateix contingut, distribuïdes territorialment: 21 de gener de 2015 al Pavelló de Suècia de Berga i 28 de gener de 2015 a l'Oficina Comarcal de Turisme de Sort.
El debat té com a punt de partida les reflexions i propostes que plantejava el document de conclusions del Grup de treball tècnic, el qual es configurà com a document de base per al debat.
A partir d'aquí, la reflexió s'enriqueix amb totes les consideracions i propostes que es generaren en el marc de les sessions de debat.
Les sessions van tenir una durada de 3 hores, i es van utilitzar mètodes de deliberació, primant la reflexió, l'intercanvi de punts de vista i la detecció d'elements de consens i dissens.
Un cop avançat el procés de concreció de l'Avantprojecte de llei de muntanya, es va plantejar de sotmetre'l a la consideració de diversos agents del territori per tal d'ajustar-lo i enriquir-lo amb les seves aportacions i observacions.
Les sessions de debat obert amb els representants de les institucions i de la societat civil dels territoris de muntanya s'organitzaren en sis reunions amb representats d'un o dos territoris i, preferiblement, amb un número baix de participants, per tal de que facilitar el debat.
A partir d'un document de base on s'exposaven el antecedents, la justificació i els trets principals de l'Avantprojecte de llei de muntanya, es suscitava el debat i la participació, ordenant-la al voltant de cinc eixos: demografia, activitat econòmica, comunicacions, equipaments i serveis i governança, amb qüestions i exemples específics per a cada un dels territoris.
Per ocupar el domini públic maritimoterrestre amb obres o instal·lacions no desmuntables o amb instal·lacions desmuntables per a un termini superior a un any, cal que l'Administració atorgui prèviament la concessió.
Així mateix, caldrà l'atorgament per a pròrrogues o modificacions substancials de les concessions existents i l'autorització per a qualsevol activitat que no estigui prevista a les condicions d'atorgament d'aquestes concessions, modificacions d'escassa entitat o obres menors de reparació o de conservació i manteniment.
Per ocupar el domini públic maritimoterrestre, cal l'autorització prèvia de la Direcció General de Polítiques de Muntanya i del Litoral per a aquelles activitats a realitzar en què es donin especials circumstàncies d'intensitat, perillositat o rendibilitat, i també per a l'ocupació del domini públic maritimoterrestre amb instal·lacions desmuntables o amb béns mobles.
Per la realització d'obres o per a l'ocupació amb instal·lacions o activitats a les zones de servitud de protecció i de trànsit del domini públic maritimoterrestre, segons les característiques de les actuacions, cal adreçar-se a l'organisme competent en funció del tipus d'obres o ocupacions a realitzar:
Declaració responsable davant de l'Ajuntament corresponent al qual s'ha de dirigir:
Les noves actuacions que es plantegin amb relació a les obres, les activitats i les instal·lacions implantades legalment a la zona de servitud de protecció i de trànsit del domini públic maritimoterrestre que no comporti cap increment de la superfície ocupada o de la volumetria existent, ni tampoc, un canvi de l'ús autoritzat, estan subjectes al règim de declaració responsable davant l'ajuntament que correspongui. (article 18 de la Llei 8/2020, de 30 de juliol, de protecció i ordenació del Litoral).
Sol·licitud d'autorització davant de la Direcció General de Polítiques de Muntanya i del Litoral:
Per a la resta de supòsits que no siguin competència municipal, s'han d'adreçar al Servei del Litoral, que sol·licitarà informes previs a la Demarcació corresponent del Ministeri per a la Transició Ecològica i el Repte Demogràfic i a l'Ajuntament corresponent per verificar que les obres sol·licitades s'ajusten a la legalitat urbanística.
La Direcció General de Polítiques de Muntanya i del Litoral dictarà resolució. (article 17 de la Llei 8/2020, de 30 de juliol, de protecció i ordenació del Litoral).
El conseller de Territori i Sostenibilitat, Josep Rull, ha visitat la Val d'Aran i el Pallars Jussà, on ha presentat un Pla de millora dels camins rurals i dels accessos a les estacions d'esquí de les comarques de muntanya valorat en 1.250.000 euros.
Aquest import subvencionarà les actuacions de conservació i neteja d'aquestes vies que faran aquesta temporada d'hivern 9 consells comarcals i el Conselh Generau d'Aran.
En aquest sentit, Rull ha destacat que "els camins i accessos a nuclis són bàsics per garantir l'estat del benestar, que a nivell de territori vol dir garantir l'accés de la gent a les seves llars".
Per això, ha insistit que "si els ajuntaments no tenen prou recursos, la Generalitat ha de fer tot el possible per garantir aquest element bàsic".
La Llei d'alta muntanya defineix l'Alta Ribagorça, l'Alt Urgell, el Berguedà, la Cerdanya, la Garrotxa, el Pallars Jussà, el Pallars Sobirà, el Ripollès, el Solsonès i la Val d'Aran com a comarques de muntanya.
Les xarxes viàries d'aquestes zones es veuen afectades sovint per nevades i glaçades, que incrementen el seu deteriorament i, a vegades, obstaculitzen la circulació.
Els consells comarcals i el Conselh Generau d'Aran gestionen un total de 2.635 quilòmetres de xarxa estructurant de camins rurals, que són aquells que no es poden arribar a considerar carreteres però que tenen un paper important en les comunicacions de la comarca.
Alguns també gestionen les vies d'accés de titularitat municipal a les estacions d'esquí.
Mitjançant el Pla presentat avui, el Departament transferirà als consells els recursos per dur a terme les actuacions de condicionament necessàries per garantir la viabilitat de la seva xarxa de camins i dels accessos a les estacions de muntanya, si és el cas.
Les accions que es podran dur a terme, totes durant la temporada hivernal 2016-2017, seran la conservació, arranjament o pavimentació i la neteja de neu.
Els ajuts es vehiculen mitjançant la signatura de convenis amb cada consell i la seva quantia es determina en proporció al nombre de quilòmetres de xarxa de camins que gestiona cada ens:
Guia d'ús per als Serveis de temporada 2020
La Guia recull en un sol document la informació necessària per a l'elaboració del Pla de distribució de platges per a l'exercici 2020.
Nota: l'atermenament aquí disponible té caràcter únicament informatiu, tota vegada que la competència de l'atermenament dels béns de domini públic marítimo-terrestre correspon a l'Estat d'acord amb el contingut de l'art. 110 de la Llei 22/1988 de costes.
Abans de l'inici de cada temporada, els municipis del litoral català proposen els plans de distribució d'usos i serveis de temporada i el Departament de Territori i Sostenibilitat els autoritza.
Aquests plans apleguen els serveis que es preveuen instal·lar a les platges durant els mesos d'estiu, les seves condicions de funcionament i sempre fan referència a instal·lacions desmuntables.
El visor incorpora una capa amb les activitats autoritzades dels serveis de temporada de platja dels municipis costaners.
En cada activitat es poden consultar les dades públiques com són: el municipi, la platja, el nom de l'activitat i el calendari de vigència.
Informació de les sentències del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya i del Tribunal Suprem en relació a recursos contenciosos administratius vinculats al planejament urbanístic.
Les sentències estan ordenades per municipis segons la comissió territorial d'urbanisme (CTU) a la que pertany el municipi.
En el Registre de planejament urbanístic de Catalunya (RPUC) es troben els plànols i documents a que fan referència.
Delimitació de les zones humides.
Les zones humides i les seves delimitacions incloses en aquesta cobertura corresponen a l'Inventari de zones humides de Catalunya que actualment elabora la Generalitat de Catalunya.
Les dades contingudes tenen, per tant, un caràcter provisional i indicatiu.
Mapa topogràfic a escala 1:5.000 de l'ICC.
Delimitació de la zona sobre el mapa topogràfic i digitalització en tauleta.
Zones de protecció per a l'avifauna amb la finalitat de reduir els riscos d'electrocució
Zones de protecció per a l'avifauna amb la finalitat de reduir els riscos d'electrocució i de col·lisió amb les línies elèctriques d'alta tensió
Base cartogràfica numèrica a escala 1:50.000 de l'ICC
Incorporació de les zones ZEPA de Xarxa Natura 2000 junt als àmbits d'actuació dels plans de recuperació d'aus i de les zones més sensibles per a les aus amenaçades de Catalunya.
Mapa de Cobertes del Sòl de Catalunya, 3a edició, 2a versió (MCSC-3v2)
Rasterització en cel·les de 10 x 10 metres de la delimitació digital dels principals tipus de cobertes del sòl (boscos, conreus, zones urbanitzades, etc.) amb gran nivell de detall: l'escala de treball està al voltant d'1:1.500, i la superfície mínima de digitalització és de 500 m2.
L'MCSC-3v2 correspon a la revisió de la tercera edició del Mapa de cobertes sent-ne, per tant, una segona versió.
En aquesta nova versió s'han produït, per una banda, alguns canvis a la llegenda temàtica de l'MCSC, fent-ho compatible amb la quarta edició del Mapa, i s'han corregit alguns errors de fotointerpretació trobats a la primera versió de l'MCSC-3.
Al lloc web del CREAF hi podeu trobar l'MCSC-3v2 amb una resolució de 2x2 m de costat de píxel.
Mapa de Cobertes del Sòl de Catalunya, 4a edició (MCSC4)
Rasterització en cel·les de 10 x 10 metres de la delimitació digital dels principals tipus de cobertes del sòl (boscos, conreus, zones urbanitzades, etc.) amb gran nivell de detall: l'escala de treball està al voltant d'1:1.000, i la superfície mínima de digitalització és de 500 m2.
Al lloc web del CREAF hi podeu trobar l'MCSC-4 amb una resolució de 2x2 m de costat de píxel.
Delimitació de les àrees prioritàries de reproducció, alimentació, dispersió i concentració local de les espècies d'aus amenaçades
Delimitació de les àrees prioritàries de reproducció, alimentació, dispersió i concentració local de les espècies d'aus amenaçades existents a Catalunya
Base cartogràfica numèrica a escala 1:50.000 de l'ICC
Incorporació de les zones ZEPA de Xarxa Natura 2000 i, diferenciat d'aquestes, dels àmbits d'actuació dels plans de recuperació d'aus i de les zones més sensibles per a les aus amenaçades de Catalunya
Cartografia dels hàbitats dels espais naturals protegits
Sistema de referència cartogràfic:
Cartografia dels hàbitats CORINE i dels hàbitats d'interès comunitari (CHIC) a escala 1:10.000 de la xarxa d'espais naturals protegits de Catalunya.
Els espais naturals que s'inclouen són: Parc Nacional d'Aigüestortes i Estany de Sant Maurici (Generalitat de Catalunya) - cartografia parcial, Parc Natural del Cadí-Moixeró (Generalitat de Catalunya) - cartografia completa, Parc Natural de Cap de Creus (Generalitat de Catalunya) - cartografia completa, Parc Natural del Montgrí, les Illes Medes i el Baix Ter (Generalitat de Catalunya) - cartografia completa, Parc Natural del Montseny (Diputació de Barcelona i Diputació de Girona) - cartografia parcial, Parc Natural de la Serra de Collserola (Diputació de Barcelona i Ajuntament de Barcelona) - cartografia completa, Parc Natural de la Serra de Montsant (Generalitat de Catalunya) - cartografia completa, Parc Natural dels Ports (Generalitat de Catalunya) - cartografia completa, Parc Natural del Delta de l'Ebre (Generalitat de Catalunya) - cartografia completa, Parc del Castell de Montesquiu (Diputació de Barcelona) - cartografia completa, Espai d'Interès Natural del Massís de l'Albera (Generalitat de Catalunya) - cartografia completa, Espai Natural de les Guilleries-Savassona (Diputació de Barcelona) - cartografia parcial, Parc de la Serralada Litoral (Diputació de Barcelona) - cartografia completa, Parc de la Serralada de Marina (Diputació de Barcelona) - cartografia completa, Parc d'Olèrdola (Diputació de Barcelona) - cartografia completa i Parc del Foix (Diputació de Barcelona) - cartografia completa.
Servei de Planificació de l'Entorn Natural (Direcció General de Polítiques Ambientals i Medi Natural)
Ortofoto color i IRC resolució 25 cm i 50 cm (ICGC), espais naturals de protecció especial (DTES, 2018), xarxa de parcs naturals (DIBA), manual dels hàbitats de Catalunya i treball de camp.
Es tracta de la fusió en una sola capa de tota la cartografia realitzada fins novembre de 2018 corresponent al projecte de cartografia dels hàbitats dels espais naturals protegits.
Al principi, es van digitalitzar dues capes: una de polígons i una de punts per als hàbitats que ocupaven poca superfície, però al final els punts s'han integrat a la capa de polígons com a circumferències amb la superfície equivalent al recobriment de l'hàbitat que contenen.
Cartografia dels hàbitats litorals de Catalunya
Cartografia dels hàbitats del litoral català basada en les comunitats vegetals i animals que viuen des de l'estatge supralitoral fins a la part més superficial de l'estatge infralitoral (un metre de fondària aproximadament).
Els hàbitats es classifiquen segons els codis CORINE biotopes, EUNIS, Lista Patrón de Hábitats Marinos Españoles (LPRE), i la classificació dels hàbitats d'interès comunitari (HIC).
El mapa conté tres bases: la base principal (CHLL) es correspon a la línia de costa i s'implementa afegint la informació de tots els hàbitats trobats (amb els codis corresponents) a cada tram i per cada estatge.
Cada tram es caracteritza per un codi numèric que defineix la natura del substrat.
Les dues altres bases són de punts i proporcionen informació relativa als punts de fons rocós mostrejats amb detall (CHLP1), i informació sobre la mida de la sorra i la presència de detritus d'algues i fanerògames a les platges (CHLP2).
La Cartografia dels hàbitats litorals de Catalunya s'ha elaborat mitjançant un Conveni entre el Departament de Territori i Sostenibilitat i l'Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya i un concurs públic amb el Centre d'Estudis Avançats de Blanes-CSIC.
Cartografia dels hàbitats a Catalunya, versió 2 (2018)
Sistema de referència cartogràfic:
Actualització de la segona versió de la cartografia dels hàbitats (CHC) al territori català basada en la interpretació i adaptació de la classificació d'hàbitats de la Unió Europea que proposa el document "CORINE Biotopes Manual", editat per la Comissió Europea el 1991.
La geometria és de polígons, cadascun dels quals conté d'un a tres hàbitats de la llegenda.
Els elements de la llegenda poden correspondre a un sol hàbitat o a un conjunt d'hàbitats CORINE elementals.
La presència de cada hàbitat en el polígon queda expressada pel recobriment, en tant per 10.
També s'han afegit 6 nous camps a la base de dades amb els següents objectius:
- Valorar l'interès per a la conservació dels hàbitats: quatre camps que avaluen la importància de cada polígon pel que fa a la superfície d'hàbitat que conté respecte el total de Catalunya (representativitat) i un camp que valora el grau d'amenaça dels hàbitats.
- Valorar l'interès natural dels hàbitats: un camp que conté el valor global d'interès.
Servei de Planificació de l'Entorn Natural (Direcció General de Polítiques Ambientals i Medi Natural)
Ortofoto color i IRC 25 cm i 50 cm (ICGC), manual d'interpretació de la cartografia dels hàbitats a Catalunya, versió 2 (DTES, 2014) i treball de camp.
Aquest mapa és una actualització de la versió 2 (2012) de la cartografia dels hàbitats a Catalunya a escala 1:50.000.
S'han actualitzat alguns sectors com a conseqüència dels treballs d'aixecament del mapa de vegetació de Catalunya a escala 1:50.000.
En aquests casos hi hagut una revisió dels polígons a partir de la fotointerpretació sobre ortofotos i amb treball de camp per a resoldre dubtes puntuals.
Cartografia dels hàbitats d'interès comunitari a Catalunya, versió 2 (2008)
Actualització de la segona versió de la cartografia dels hàbitats d'interès comunitari (CHIC) al territori català.
La llegenda és la llista d'hàbitats de l'Annex I de la Directiva de la Unió Europea 97/62/CE.
La geometria és de polígons, cadascun dels quals conté d'un a deu hàbitats de la llegenda.
La presència de cada hàbitat en el polígon queda expressada pel recobriment, en tant per 10.
Servei de Planificació de l'Entorn Natural (Direcció General de Polítiques Ambientals i Medi Natural)
Ortofoto color i IRC resolució 25 cm i 50 cm (ICGC), cartografia dels hàbitats a Catalunya, versió 2 (2018), manual d'interpretació de la cartografia dels hàbitats a Catalunya, versió 2 (Departament de Territori i Sostenibilitat, 2014), informe sobre les correspondències entre els hàbitats a Catalunya i els hàbitats d'interès comunitari (2018), "interpretation manual of European Union Habitats, version EUR 28 (European Commission, 2013)" i treball de camp.
Els polígons dels hàbitats d'interès comunitari s'han generat a partir de la cartografia dels hàbitats a Catalunya 1:50.000, versió 2 (2012), i de la taula de correspondències entre les dues llegendes.
En els casos en què no existeix una relació directa entre uns i altres ha estat necessari un treball de camp específic per tal d'identificar exactament l'hàbitat d'interès comunitari present en el polígon.
En aquesta actualització s'han incorporat al mapa les modificacions de la geometria realitzades en els sectors en què s'ha treballat en l'aixecament del mapa de vegetació de Catalunya a 1:50.000, i també s'han tingut en compte els canvis en la interpretació dels HICs que es deriven de la revisió de l'Informe de correspondències entre els hàbitats de Catalunya i els hàbitats d'interès comunitari.
Cartografia dels hàbitats d'interès comunitari a Catalunya 1:50.000 versió 1 (1998-2003) (base completa de Catalunya)
Cartografia dels hàbitats d'interès comunitari en el territori català basada en la interpretació i adaptació de la classificació d'hàbitats de la Unió Europea que proposa el document "CORINE biotopes manual", editat per la Comissió europea el 1991, en la directiva 92/43/CEE, 97/62/CEE, en el Manual d'Interpretació dels Hàbitats de la UE i en l'informe sobre les correspondències entre els hàbitats de Catalunya i els hàbitats d'interès comunitari.
El punt de partida de la Cartografia d'interès comunitari 1:50.000 és la Cartografia dels hàbitats a Catalunya 1:50.000 versió 1.
A partir d'aquesta s'han generat els polígons dels hàbitats d'interès comunitari mitjançant una taula de correspondències entre la llegenda de la Cartografia dels hàbitats a Catalunya 1:50.000 i els hàbitats d'interès comunitari.
En alguns casos no existeix una relació directa entre uns i altres, per la qual cosa és necessari un treball de camp específic per tal d'identificar exactament l'hàbitat d'interès comunitari present en el polígon.
La Cartografia dels hàbitats a Catalunya es va elaborar en conveni entre el Departament de Medi Ambient i Habitatge (Generalitat de Catalunya) i la Universitat de Barcelona (UB).
Coordinadors de l'Administració: Pilar Vendrell i Pau Sainz de la Maza (DTES).
Cartografia complementària dels hàbitats a Catalunya
Sistema de referència cartogràfic:
És la cartografia d'un grup important d'hàbitats CORINE elementals, que ocupen superfícies molt petites i que no han pogut ser representats a la Cartografia dels hàbitats a Catalunya a escala 1:50.000 (CHC).
Es tracta d'una capa digital que cobreix tot Catalunya i que recull la localització dels hàbitats mitjançant punts.
En la base de dades relacionada s'especifica, per a cada punt, l'hàbitat CORINE, si és HIC (prioritari o no), quina superfície real ocupa en aquell indret i la precisió cartogràfica del punt.
Aquest mapa no té escala i només indica els hàbitats presents en cada punt, on no n'hi ha no es pot concloure que no hi hagi un hàbitat determinat.
L'origen de la informació que es recull és diversa i prové de diverses fonts: la cartografia de detall dels parcs naturals de Catalunya a 1:10.000, inventaris de vegetació que recullen la bibliografia i que poden ser ben georeferenciats i en altres casos prové de dades originals i inèdites.
Servei de Planificació de l'Entorn Natural (Direcció General de Polítiques Ambientals i Medi Natural).
Ortofoto color i IRC resolució 25 cm i 50 cm (ICGC), cartografia dels espais naturals protegits a Catalunya 1:10.000 ( Departament de Territori i Sostenibilitat), banc de dades de biodiversitat de Catalunya (mòdul vegetació) i manual d'interpretació de la cartografia dels hàbitats a Catalunya, versió 2 (Departament de Territori i Sostenibilitat, 2014).
Els punts s'han georeferenciat sobre ortofotomapa a partir de dades de camp, dades bibliogràfiques o bé s'han obtingut a partir de dispositius GPS.
L'estimació de la superfície que ocupa en la localitat es dona en metres quadrats.
Àrees d'interès faunístic i florístic
El Mapa d'Àrees d'Interès Faunístic i Florístic és un mapa elaborat amb la suma de les àrees més crítiques de totes les espècies de fauna i flora amenaçades de les quals tenim una informació especialment detallada i més precisa que la publicada en els diferents llibres i atles de distribució de les espècies a tot el territori català.
L'objectiu d'aquest mapa és facilitar la consulta i els procediments, ja que en un sol mapa es poden visionar (en color verd) totes les zones crítiques, de risc o d'interès per la fauna i flora amenaçada, i així tenir-les en compte per qualsevol actuació o gestió que s'hagi de fer al territori.
Així mateix, cal dir que aquest mapa s'anirà actualitzant periòdicament a mida que es vagin tenint noves dades sobre la distribució de les espècies amenaçades.
Nota important: abans de qualsevol actuació, obra, pla o projecte sobre el territori, facilitarà molts els tràmits si abans es consulta el Mapa d'Àrees d'Interès Faunístic i Florístic per tal de comprovar si pot afectar a alguna espècie amenaçada, i poder modificar en consonància el projecte.
Cal recordar, en aquest sentit, que per qualsevol actuació o projecte que s'hagi de realitzar a qualsevol part del territori de Catalunya, cal informar-se prèviament de la possible afectació a la fauna i flora autòctona, i en això ja hi ha molta bibliografia publicada en la que s'esmenta la distribució de les especies protegides, sent moltes més espècies que les que s'esmenten en aquest mapa.
En cas que l'esmentada actuació toqui tota o part d'una àrea marcada de color verd en aquest mapa, però, caldrà a més demanar informació als Serveis Territorials del Departament per tal de detallar sobre quines espècies afecta i quines consideracions al respecte cal tenir en compte per tal de preservar l'estat de conservació de les espècies amenaçades.
Servei de Fauna i Flora (Direcció General de Polítiques Ambientals i Medi Natural)
La Comunitat Europea mitjançant el programa INSPIRE promou l'harmonització de la geoinformació arreu d'Europa.
Amb aquest objectiu s'estableix la transició al nou sistema de referència ETRS89 (European Terrestrial Reference System 1989) per tots els estats membres per tal de facilitar la interoperabilitat entre els territoris.
Actualment, no totes les bases cartogràfiques de Medi Ambient i Sostenibilitat estan disponibles en el nou sistema de referència ETRS89.