Disposicions específiques de seguretat i salut durant les fases de projecte i execució de les obres
Designació dels coordinadors en matèria de seguretat i salut
Obligatorietat de l'estudi de seguretat i salut o de l'estudi bàsic de seguretat i salut en les obres
Estudi bàsic de seguretat i salut
Pla de seguretat i salut en el treball
Principis generals aplicables al projecte d'obra
Obligacions del coordinador en matèria de seguretat i de salut durant l'execució de l'obra
Principis generals aplicables durant l'execució de l'obra
Obligacions dels contractistes i subcontractistes
Obligacions dels treballadors autònoms
Consulta i participació dels treballadors
Informació a l'autoritat laboral
Presència de recursos preventius en obres de construcció
Règim aplicable a les obres amb projecte visat
Relació no exhaustiva de les obres de construcció o d'enginyeria civil
Relació no exhaustiva de les feines que impliquen riscos especials per a la seguretat i la salut dels treballadors
Disposicions mínimes de seguretat i de salut que s'han d'aplicar a les obres
La Llei 31/1995, de 8 de novembre, de prevenció de riscos laborals, és la norma legal per la qual es determina el cos bàsic de garanties i responsabilitats necessari per establir un nivell de protecció adequat de la salut dels treballadors davant els riscos derivats de les condicions de treball, en el marc d'una política coherent, coordinada i eficaç.
D'acord amb l'article 6 de la Llei esmentada, són les normes reglamentàries les que fixen i concreten els aspectes més tècnics de les mesures preventives, a través de normes mínimes que garanteixin la protecció adequada dels treballadors.
Entre aquestes es troben necessàriament les destinades a garantir la salut i la seguretat a les obres de construcció.
De la mateixa manera, en l'àmbit de la Unió Europea s'han anat fixant, mitjançant les directives corresponents, criteris de caràcter general sobre les accions en matèria de seguretat i salut en determinats llocs de treball, així com criteris específics referits a mesures de protecció contra accidents i situacions de risc.
Concretament, la Directiva 92/57/CEE, de 24 de juny, estableix les disposicions mínimes de seguretat i de salut que s'han d'aplicar a les obres de construcció temporals o mòbils.
Mitjançant aquest Reial decret es transposa al dret espanyol la Directiva esmentada.
Igualment, Espanya ha ratificat diversos convenis de l'Organització Internacional del Treball (OIT) que tenen relació amb aquesta matèria i que formen part del nostre ordenament jurídic intern.
En concret, amb caràcter general, el Conveni número 155 de l'OIT, relatiu a la seguretat i salut dels treballadors, de 22 de juny de 1981, ratificat pel nostre país el 26 de juliol de 1985, i, en particular, el Conveni número 62 de l'OIT, de 23 de juny de 1937, relatiu a les prescripcions de seguretat a la indústria de l'edificació, ratificat per Espanya el 12 de juny de 1958.
El text del Reial decret pretén, com és habitual en qualsevol transposició d'una directiva comunitària, la consecució dels objectius pretesos amb la seva aprovació, i alhora la seva integració correcta amb les institucions i normes pròpies del dret espanyol.
Així, aquest Reial decret presenta algunes particularitats en relació amb altres normes reglamentàries aprovades recentment en matèria de prevenció de riscos laborals.
En primer lloc, el Reial decret té present que a les obres de construcció intervenen subjectes no habituals en altres àmbits que han estat regulats amb anterioritat.
Així, la norma s'ocupa de les obligacions del promotor, del projectista, del contractista i del subcontractista (subjectes aquests dos últims que són els empresaris en les obres de construcció) i dels treballadors autònoms, molt habituals a les obres.
A més, i com a conseqüència del que disposa la Directiva que es transposa, s'hi introdueixen les figures del coordinador en matèria de seguretat i salut durant l'elaboració del projecte d'obra i del coordinador en matèria de seguretat i salut durant l'execució de l'obra.
En segon lloc, el Reial decret té en compte els aspectes que s'han revelat d'utilitat per a la seguretat a les obres i que són presents al Reial decret 555/1986, de 21 de febrer, pel qual es va establir l'obligatorietat d'inclusió d'un estudi de seguretat i higiene en els projectes d'edificació i obres públiques, modificat pel Reial decret 84/1990, de 19 de gener, norma aquella que en certa manera va inspirar el contingut de la Directiva 92/57/CEE.
A diferència de la normativa anterior, aquest Reial decret inclou en el seu àmbit d'aplicació qualsevol obra, pública o privada, en què es duguin a terme treballs de construcció o enginyeria civil.
Finalment, el Reial decret estableix mecanismes específics per a l'aplicació de la Llei de prevenció de riscos laborals i del Reial decret 39/1997, de 17 de gener, pel qual s'aprova el Reglament dels serveis de prevenció, en un sector d'activitat tan peculiar com és el relatiu a les obres de construcció.
En virtut d'això, de conformitat amb l'article 6 de la Llei 31/1995, de 8 de novembre, de prevenció de riscos laborals, a proposta conjunta dels ministres de Treball i Afers Socials, de Foment, de Medi Ambient, i d'Indústria i Energia, consultades les organitzacions empresarials i sindicals més representatives, escoltada la Comissió Nacional de Seguretat i Salut en el Treball, d'acord amb el Consell d'Estat i amb la deliberació prèvia del Consell de Ministres en la reunió del dia 24 d'octubre de 1997, disposo:
Aquest Reial decret estableix, en el marc de la Llei 31/1995, de 8 de novembre, de prevenció de riscos laborals, les disposicions mínimes de seguretat i de salut aplicables a les obres de construcció.
Aquest Reial decret no és aplicable a les indústries extractives a cel obert o subterrànies o per sondejos, que es regulen per la seva normativa específica.
Les disposicions del Reial decret 39/1997, de 17 de gener, pel qual s'aprova el Reglament dels serveis de prevenció, s'apliquen plenament al conjunt de l'àmbit previst a l'apartat 1, sens perjudici de les disposicions específiques que preveu aquest Reial decret.
a ) Obra de construcció o obra: qualsevol obra, pública o privada, en què s'efectuïn treballs de construcció o enginyeria civil la relació no exhaustiva dels quals figura a l'annex I.
b ) Feines amb riscos especials: feines la realització de les quals exposi els treballadors a riscos d'especial gravetat per a la seva seguretat i salut, compresos els indicats en la relació no exhaustiva que figura a l'annex II.
c ) Promotor: qualsevol persona física o jurídica per compte de la qual es faci una obra.
d ) Projectista: l'autor o autors, per encàrrec del promotor, de la totalitat o part del projecte d'obra.
e ) Coordinador en matèria de seguretat i de salut durant l'elaboració del projecte d'obra: el tècnic competent designat pel promotor per coordinar, durant la fase del projecte d'obra, l'aplicació dels principis que s'esmenten a l'article 8.
f ) Coordinador en matèria de seguretat i de salut durant l'execució de l'obra: el tècnic competent integrat en la direcció facultativa, designat pel promotor per portar a terme les tasques que s'esmenten a l'article 9.
g ) Direcció facultativa: el tècnic o tècnics competents designats pel promotor, encarregats de la direcció i del control de l'execució de l'obra.
h ) Contractista: la persona física o jurídica que assumeix contractualment davant el promotor, amb mitjans humans i materials, propis o aliens, el compromís d'executar la totalitat o part de les obres amb subjecció al projecte i al contracte.
i ) Subcontractista: la persona física o jurídica que assumeix contractualment davant el contractista, empresari principal, el compromís de fer determinades parts o instal·lacions de l'obra, amb subjecció al projecte pel qual es regeix la seva execució.
j ) Treballador autònom: la persona física diferent del contractista i del subcontractista, que realitza de manera personal i directa una activitat professional, sense subjecció a un contracte de treball, i que assumeix contractualment davant el promotor, el contractista o el subcontractista el compromís de fer determinades parts o instal·lacions de l'obra.
Quan el treballador autònom ocupa a l'obra treballadors per compte d'altri té la consideració de contractista o subcontractista a efectes d'aquest Reial decret.
El contractista i el subcontractista als quals es refereix aquest Reial decret tenen la consideració d'empresari als efectes que preveu la normativa sobre prevenció de riscos laborals.
Quan el promotor contracta directament treballadors autònoms per a la realització de l'obra o de determinats treballs de l'obra, té la consideració de contractista respecte d'aquells als efectes del que disposa aquest Reial decret.
El que disposa el paràgraf anterior no és aplicable quan l'activitat contractada es refereixi exclusivament a la construcció o reparació que pugui contractar un cap de família respecte del seu habitatge.
En les obres incloses en l'àmbit d'aplicació d'aquest Reial decret, quan en l'elaboració del projecte d'obra hi intervinguin diversos projectistes, el promotor ha de designar un coordinador en matèria de seguretat i de salut durant l'elaboració del projecte d'obra.
Quan en l'execució de l'obra hi intervingui més d'una empresa, o una empresa i treballadors autònoms o diversos treballadors autònoms, el promotor, abans de l'inici de les feines o tan aviat com es constati aquesta circumstància, ha de designar un coordinador en matèria de seguretat i salut durant l'execució de l'obra.
La designació dels coordinadors en matèria de seguretat i salut durant l'elaboració del projecte d'obra i durant l'execució de l'obra pot recaure en la mateixa persona.
La designació dels coordinadors no eximeix el promotor de les seves responsabilitats.
El promotor està obligat que en la fase de redacció del projecte s'elabori un estudi de seguretat i salut en els projectes d'obres en què es doni algun dels supòsits següents:
a ) Que el pressupost d'execució per contracta inclòs en el projecte sigui igual o superior a 75 milions de pessetes.
b ) Que la durada estimada sigui superior a 30 dies laborables, i s'ocupin en algun moment més de 20 treballadors simultàniament.
c ) Que el volum de mà d'obra estimada, entenent com a tal la suma dels dies de feina del total dels treballadors a l'obra, sigui superior a 500.
d ) Les obres de túnels, galeries, conduccions subterrànies i preses.
En els projectes d'obres no inclosos en cap dels supòsits que preveu l'apartat anterior, el promotor està obligat que en la fase de redacció del projecte s'elabori un estudi bàsic de seguretat i salut.
L'estudi de seguretat i salut a què es refereix l'apartat 1 de l'article 4 l'ha d'elaborar el tècnic competent designat pel promotor.
L'estudi ha de contenir, com a mínim, els documents següents:
a ) Memòria descriptiva dels procediments, equips tècnics i mitjans auxiliars que s'hagin d'utilitzar o la utilització dels quals es pugui preveure; identificació dels riscos laborals que es puguin evitar, indicant a aquest efecte les mesures tècniques necessàries per fer-ho; relació dels riscos laborals que no es puguin eliminar de conformitat amb el que s'ha assenyalat anteriorment, especificant les mesures preventives i proteccions tècniques tendents a controlar i reduir els riscos esmentats i valorant-ne l'eficàcia, en especial quan es proposin mesures alternatives.
Així mateix, s'hi ha d'incloure la descripció dels serveis sanitaris i comuns de què ha d'estar dotat el centre de treball de l'obra, en funció del nombre de treballadors que els han d'utilitzar.
En l'elaboració de la memòria s'han de tenir en compte les condicions de l'entorn en què es durà a terme l'obra, així com la tipologia i característiques dels materials i elements que s'hi han d'utilitzar, determinació del procés constructiu i ordre d'execució dels treballs.
b ) Plec de condicions particulars en què s'han de tenir en compte les normes legals i reglamentàries aplicables a les especificacions tècniques pròpies de l'obra de què es tracti, així com les prescripcions que s'han de complir en relació amb les característiques, la utilització i la conservació de les màquines, estris, eines, sistemes i equips preventius.
c ) Plànols en què s'han de desenvolupar els gràfics i esquemes necessaris per a la millor definició i comprensió de les mesures preventives definides a la memòria, amb expressió de les especificacions tècniques necessàries.
d ) Mesuraments de totes les unitats o elements de seguretat i salut en el treball que s'hagin definit o projectat.
e ) Pressupost que quantifiqui el conjunt de despeses previstes per a l'aplicació i execució de l'estudi de seguretat i salut.
Aquest estudi ha de formar part del projecte d'execució d'obra o, si s'escau, del projecte d'obra, ha de ser coherent amb el seu contingut i ha de recollir les mesures preventives adequades als riscos que comporti la realització de l'obra.
El pressupost per a l'aplicació i execució de l'estudi de seguretat i salut ha de quantificar el conjunt de despeses previstes, tant pel que fa a la suma total com a la valoració unitària d'elements, amb referència al quadre de preus sobre el qual es calcula.
Només hi poden figurar partides alçades en els casos d'elements o operacions difícils de preveure.
Els mesuraments, qualitats i valoració recollits en el pressupost de l'estudi de seguretat i salut es poden modificar o substituir per alternatives proposades pel contractista en el pla de seguretat i salut a què es refereix l'article 7, amb la justificació tècnica prèvia degudament motivada, sempre que això no comporti una disminució de l'import total ni dels nivells de protecció que conté l'estudi.
A aquests efectes, el pressupost de l'estudi de seguretat i salut ha d'anar incorporat al pressupost general de l'obra com un capítol més d'aquest.
No s'han d'incloure en el pressupost de l'estudi de seguretat i salut els costos exigits per l'execució professional correcta dels treballs, de conformitat amb les normes reglamentàries en vigor i els criteris tècnics generalment admesos, emanats d'organismes especialitzats.
L'estudi de seguretat i salut a què es refereixen els apartats anteriors ha de tenir en compte, si s'escau, qualsevol tipus d'activitat que es porti a terme a l'obra, i s'han de localitzar i identificar les zones en què es prestin treballs inclosos en un o diversos dels apartats de l'annex II, així com les seves corresponents mesures específiques.
En tot cas, en l'estudi de seguretat i salut també s'han de tenir en compte les previsions i les informacions útils per efectuar al seu moment, en les condicions de seguretat i salut adequades, les previsibles feines posteriors.
L'estudi bàsic de seguretat i salut a què es refereix l'apartat 2 de l'article 4 l'ha d'elaborar el tècnic competent designat pel promotor.
L'estudi bàsic ha de precisar les normes de seguretat i salut aplicables a l'obra.
A aquest efecte, ha de preveure la identificació dels riscos laborals que es puguin evitar i indicar les mesures tècniques necessàries per fer-ho; la relació dels riscos laborals que no es puguin eliminar de conformitat amb el que s'ha assenyalat anteriorment, especificant-hi les mesures preventives i proteccions tècniques tendents a controlar i reduir aquests riscos i valorant-ne l'eficàcia, en especial quan es proposin mesures alternatives.
Si s'escau, ha de tenir en compte qualsevol altre tipus d'activitat que s'hi porti a terme, i contenir mesures específiques relatives a les feines incloses en un o diversos dels apartats de l'annex II.
En l'estudi bàsic també s'han d'especificar les previsions i les informacions útils per efectuar al seu moment, en les condicions de seguretat i salut adequades, les previsibles feines posteriors.
En aplicació de l'estudi de seguretat i salut o, si s'escau, de l'estudi bàsic, cada contractista ha d'elaborar un pla de seguretat i salut en el treball en què s'analitzin, s'estudiïn, es desenvolupin i es complementin les previsions contingudes en l'estudi o estudi bàsic, en funció del seu propi sistema d'execució de l'obra.
En aquest pla s'han incloure, si s'escau, les propostes de mesures alternatives de prevenció que el contractista proposi amb la justificació tècnica corresponent, que no poden implicar una disminució dels nivells de protecció previstos en l'estudi o estudi bàsic.
En el cas de plans de seguretat i salut elaborats en aplicació de l'estudi de seguretat i salut, les propostes de mesures alternatives de prevenció han d'incloure la valoració econòmica d'aquestes, que no pot implicar una disminució de l'import total, d'acord amb el segon paràgraf de l'apartat 4 de l'article 5.
El pla de seguretat i salut l'ha d'aprovar, abans de l'inici de l'obra, el coordinador en matèria de seguretat i de salut durant l'execució de l'obra.
En el cas d'obres de les administracions públiques, el pla, amb el corresponent informe del coordinador en matèria de seguretat i de salut durant l'execució de l'obra, s'ha d'elevar a l'Administració pública que hagi adjudicat l'obra perquè l'aprovi.
Quan no sigui necessària la designació d'un coordinador, les funcions que se li atribueixen als paràgrafs anteriors les ha d'assumir la direcció facultativa.
En relació amb els llocs de treball a l'obra, el pla de seguretat i salut en el treball a què es refereix aquest article constitueix l'instrument bàsic d'ordenació de les activitats d'identificació i, si s'escau, avaluació dels riscos i planificació de l'activitat preventiva a què es refereix el capítol II del Reial decret pel qual s'aprova el Reglament dels serveis de prevenció.
El contractista pot modificar el pla de seguretat i salut en funció del procés d'execució de l'obra, de l'evolució de les feines i de les possibles incidències o modificacions que puguin sorgir al llarg de l'obra, però sempre amb l'aprovació expressa en els termes de l'apartat 2.
Els que intervinguin en l'execució de l'obra, així com les persones o òrgans amb responsabilitats en matèria de prevenció en les empreses que hi intervenen i els representants dels treballadors, poden presentar, per escrit i de manera raonada, els suggeriments i les alternatives que estimin oportuns.
A aquest efecte, el pla de seguretat i salut ha de ser a l'obra a disposició permanent d'aquests.
Així mateix, el pla de seguretat i salut ha de ser a l'obra a disposició permanent de la direcció facultativa.
De conformitat amb la Llei de prevenció de riscos laborals, els principis generals de prevenció en matèria de seguretat i de salut que preveu l'article 15, els ha de prendre en consideració el projectista en les fases de concepció, estudi i elaboració del projecte d'obra, i en particular:
a ) En prendre les decisions constructives, tècniques i d'organització amb la finalitat de planificar els diferents treballs o fases de treball que s'han de dur a terme simultàniament o successivament.
b ) En estimar la durada requerida per a l'execució d'aquests diferents treballs o fases del treball.
Així mateix, s'ha de tenir en compte, cada vegada que sigui necessari, qualsevol estudi de seguretat i salut o estudi bàsic, així com les previsions i informacions útils a què es refereixen l'apartat 6 de l'article 5 i l'apartat 3 de l'article 6, durant les fases de concepció, estudi i elaboració del projecte d'obra.
El coordinador en matèria de seguretat i de salut durant l'elaboració del projecte d'obra ha de coordinar l'aplicació del que disposen els apartats anteriors.
El coordinador en matèria de seguretat i salut durant l'execució de l'obra ha de dur a terme les funcions següents:
a ) Coordinar l'aplicació dels principis generals de prevenció i de seguretat:
En prendre les decisions tècniques i d'organització amb la finalitat de planificar els diferents treballs o fases de treball que s'hagin de dur a terme simultàniament o successivament.
En estimar la durada requerida per a l'execució d'aquests diferents treballs o fases de treball.
b ) Coordinar les activitats de l'obra per garantir que els contractistes i, si s'escau, els subcontractistes i els treballadors autònoms apliquin de manera coherent i responsable els principis de l'acció preventiva que recull l'article 15 de la Llei de prevenció de riscos laborals durant l'execució de l'obra i, en particular, en les tasques o activitats a què es refereix l'article 10 d'aquest Reial decret.
c ) Aprovar el pla de seguretat i salut elaborat pel contractista i, si s'escau, les modificacions que s'hi hagin introduït.
De conformitat amb el que disposa l'últim paràgraf de l'apartat 2 de l'article 7, la direcció facultativa ha d'assumir aquesta funció quan no sigui necessària la designació d'un coordinador.
d ) Organitzar la coordinació d'activitats empresarials que preveu l'article 24 de la Llei de prevenció de riscos laborals.
e ) Coordinar les accions i funcions de control de l'aplicació correcta dels mètodes de treball.
f ) Adoptar les mesures necessàries perquè només les persones autoritzades puguin accedir a l'obra.
La direcció facultativa ha d'assumir aquesta funció quan no sigui necessària la designació d'un coordinador.
De conformitat amb la Llei de prevenció de riscos laborals, els principis de l'acció preventiva que es recullen a l'article 15 s'han d'aplicar durant l'execució de l'obra i, en particular, en les tasques o activitats següents:
a ) El manteniment de l'obra en bon estat d'ordre i neteja.
b ) L'elecció de l'emplaçament dels llocs i àrees de treball, tenint-ne en compte les condicions d'accés, i la determinació de les vies o zones de desplaçament o circulació.
c ) La manipulació dels diferents materials i la utilització dels mitjans auxiliars.
d ) El manteniment, el control previ a la posada en servei i el control periòdic de les instal·lacions i els dispositius necessaris per a l'execució de l'obra, per tal de corregir els defectes que puguin afectar la seguretat i salut dels treballadors.
e ) La delimitació i el condicionament de les zones d'emmagatzematge i dipòsit dels diferents materials, en particular si es tracta de matèries o substàncies perilloses.
f ) La recollida dels materials perillosos utilitzats.
g ) L'emmagatzematge i l'eliminació o evacuació de residus i runa.
h ) L'adaptació, en funció de l'evolució de l'obra, del període de temps efectiu que s'ha de dedicar als diferents treballs o fases de treball.
i ) La cooperació entre els contractistes, subcontractistes i treballadors autònoms.
j ) Les interaccions i incompatibilitats amb qualsevol altre tipus de feina o activitat que es dugui a terme a l'obra o a prop del lloc de l'obra.
Els contractistes i subcontractistes estan obligats a:
a ) Aplicar els principis de l'acció preventiva que es recullen a l'article 15 de la Llei de prevenció de riscos laborals, en particular en dur a terme les tasques o activitats indicades a l'article 10 d'aquest Reial decret.
b ) Complir i fer complir al seu personal el que estableix el pla de seguretat i salut a què es refereix l'article 7.
c ) Complir la normativa en matèria de prevenció de riscos laborals, tenint en compte, si s'escau, les obligacions sobre coordinació d'activitats empresarials que preveu l'article 24 de la Llei de prevenció de riscos laborals, així com complir les disposicions mínimes establertes a l'annex IV d'aquest Reial decret, durant l'execució de l'obra.
d ) Informar els treballadors autònoms, i proporcionar-los les instruccions adequades, sobre totes les mesures que s'hagin d'adoptar pel que fa a la seva seguretat i salut a la obra.
e ) Atendre les indicacions i complir les instruccions del coordinador en matèria de seguretat i de salut durant l'execució de l'obra o, si s'escau, de la direcció facultativa.
Els contractistes i els subcontractistes són responsables de l'execució correcta de les mesures preventives fixades en el pla de seguretat i salut pel que fa a les obligacions que els corresponguin a ells directament o, si s'escau, als treballadors autònoms contractats per ells.
A més, els contractistes i els subcontractistes han de respondre solidàriament de les conseqüències que es derivin de l'incompliment de les mesures previstes en el pla, en els termes de l'apartat 2 de l'article 42 de la Llei de prevenció de riscos laborals.
Les responsabilitats dels coordinadors, de la direcció facultativa i del promotor no eximeixen els contractistes i els subcontractistes de les seves responsabilitats.
Els treballadors autònoms estan obligats a:
a ) Aplicar els principis de l'acció preventiva que recull l'article 15 de la Llei de prevenció de riscos laborals, en particular en dur a terme les tasques o activitats indicades a l'article 10 d'aquest Reial decret.
b ) Complir les disposicions mínimes de seguretat i salut que estableix l'annex IV d'aquest Reial decret, durant l'execució de l'obra.
c ) Complir les obligacions en matèria de prevenció de riscos que estableix per als treballadors l'article 29, apartats 1 i 2, de la Llei de prevenció de riscos laborals.
d ) Ajustar la seva actuació a l'obra d'acord amb els deures de coordinació d'activitats empresarials que estableix l'article 24 de la Llei de prevenció de riscos laborals, participant en particular en qualsevol mesura d'actuació coordinada que s'hagi establert.
e ) Utilitzar equips de treball que s'ajustin al que disposa el Reial decret 1215/1997, de 18 de juliol, pel qual s'estableixen les disposicions mínimes de seguretat i salut per a la utilització per part dels treballadors dels equips de treball.
f ) Elegir i utilitzar equips de protecció individual en els termes que preveu el Reial decret 773/1997, de 30 de maig, sobre disposicions mínimes de seguretat i salut relatives a la utilització per part dels treballadors d'equips de protecció individual.
g ) Atendre les indicacions i complir les instruccions del coordinador en matèria de seguretat i de salut durant l'execució de l'obra o, si s'escau, de la direcció facultativa.
Els treballadors autònoms han de complir el que estableix el pla de seguretat i salut.
A cada centre de treball hi ha d'haver, amb finalitats de control i seguiment del pla de seguretat i salut, un llibre d'incidències que ha de constar de fulls per duplicat, habilitat a aquest efecte.
El llibre d'incidències l'ha de facilitar:
a ) El col·legi professional al qual pertanyi el tècnic que hagi aprovat el pla de seguretat i salut.
b ) L'Oficina de Supervisió de Projectes o l'òrgan equivalent quan es tracti d'obres de les administracions públiques.
El llibre d'incidències, que s'ha de mantenir sempre a l'obra, ha d'estar en poder del coordinador en matèria de seguretat i salut durant l'execució de l'obra o, quan no sigui necessària la designació d'un coordinador, en poder de la direcció facultativa.
A aquest llibre hi han de tenir accés la direcció facultativa de l'obra, els contractistes i subcontractistes i els treballadors autònoms, així com les persones o òrgans amb responsabilitats en matèria de prevenció en les empreses que intervenen en l'obra, els representants dels treballadors i els tècnics dels òrgans especialitzats en matèria de seguretat i salut en el treball de les administracions públiques competents, els quals hi poden fer anotacions, relacionades amb les finalitats que es reconeixen al llibre a l'apartat 1.
Efectuada una anotació en el llibre d'incidències, el coordinador en matèria de seguretat i salut durant l'execució de l'obra o, quan no sigui necessària la designació de coordinador, la direcció facultativa, l'han de notificar al contractista afectat i als representants dels treballadors d'aquest.
En cas que l'anotació es refereixi a qualsevol incompliment de les advertències o observacions prèviament anotades en l'esmentat llibre per les persones facultades per fer-ho, així com en el supòsit a què es refereix l'article següent, se n'ha de remetre una còpia a la Inspecció de Treball i Seguretat Social en el termini de vint-i-quatre hores.
En tot cas, s'ha d'especificar si l'anotació efectuada suposa una reiteració d'una advertència o observació anterior o si, per contra, es tracta d'una nova observació.
Sens perjudici del que preveuen els apartats 2 i 3 de l'article 21 i l'article 44 de la Llei de prevenció de riscos laborals, quan el coordinador en matèria de seguretat i salut durant l'execució de l'obra o qualsevol altra persona integrada en la direcció facultativa observi un incompliment de les mesures de seguretat i salut, ha d'advertir-ne el contractista, i deixar constància d'aquest incompliment en el llibre d'incidències, quan aquest existeixi d'acord amb el que disposa l'apartat 1 de l'article 13, i queda facultat per disposar, en circumstàncies de risc greu i imminent per a la seguretat i la salut dels treballadors, la paralització dels talls d'obra o, si s'escau, de la totalitat de l'obra.
En el supòsit que preveu l'apartat anterior, la persona que hagi ordenat la paralització n'ha de donar compte als efectes oportuns a la Inspecció de Treball i Seguretat Social corresponent, als contractistes i, si s'escau, als subcontractistes afectats per la paralització, així com als representants dels treballadors d'aquests.
Així mateix, el que disposa aquest article s'entén sens perjudici de la normativa sobre contractes de les administracions públiques relativa al compliment de terminis i suspensió d'obres.
De conformitat amb l'article 18 de la Llei de prevenció de riscos laborals, els contractistes i subcontractistes han de garantir que els treballadors rebin una informació adequada de totes les mesures que s'hagin d'adoptar pel que fa a la seva seguretat i la seva salut a l'obra.
La informació ha de ser comprensible per als treballadors afectats.
La consulta i participació dels treballadors o els seus representants s'han de fer, de conformitat amb el que disposa l'apartat 2 de l'article 18 de la Llei de prevenció de riscos laborals, sobre les qüestions a què es refereix aquest Reial decret.
Quan sigui necessari, tenint en compte el nivell de risc i la importància de l'obra, la consulta i participació dels treballadors o els seus representants en les empreses que exerceixin les seves activitats en el lloc de treball s'ha de desenvolupar amb la coordinació adequada de conformitat amb l'apartat 3 de l'article 39 de la Llei de prevenció de riscos laborals.
El contractista ha de facilitar als representants dels treballadors al centre de treball una còpia del pla de seguretat i salut i de les seves possibles modificacions, en els termes previstos a l'apartat 4 de l'article 7, per tal que el coneguin i el segueixin.
La inclusió en el projecte d'execució d'obra de l'estudi de seguretat i salut o, si s'escau, de l'estudi bàsic és un requisit necessari per al visat d'aquell per part del col·legi professional corresponent, expedició de la llicència municipal i altres autoritzacions i tràmits per part de les diferents administracions públiques.
En la tramitació per a l'aprovació dels projectes d'obres de les administracions públiques l'Oficina de Supervisió de Projectes o òrgan equivalent ha de fer una declaració expressa sobre la inclusió del corresponent estudi de seguretat i salut o, si s'escau, de l'estudi bàsic.
La comunicació d'obertura del centre de treball a l'autoritat laboral competent ha de ser prèvia al començament dels treballs i únicament l'han de presentar els empresaris que tinguin la consideració de contractistes d'acord amb el que disposa aquest Reial decret.
La comunicació d'obertura ha d'incloure el pla de seguretat i salut a què es refereix l'article 7 del present Reial decret.
El pla de seguretat i salut ha d'estar a disposició permanent de la Inspecció de Treball i Seguretat Social i dels tècnics dels òrgans especialitzats en matèria de seguretat i salut en les administracions públiques competents.
La presència al centre de treball dels recursos preventius de cada contractista que preveu la disposició addicional catorzena de la Llei 31/1995, de 8 de novembre, de prevenció de riscos laborals, s'ha d'aplicar a les obres de construcció que regula aquest Reial decret, amb les especialitats següents:
a ) El pla de seguretat i salut determina la forma de portar a terme la presència dels recursos preventius.
b ) Quan, com a resultat de la vigilància, s'observi un deficient compliment de les activitats preventives, les persones a les quals s'assigni la presència han de donar
les instruccions necessàries per al compliment correcte i immediat de les activitats preventives i posar aquestes circumstàncies en coneixement de l'empresari perquè adopti les mesures necessàries per corregir les deficiències observades, si aquestes encara no han estat solucionades.
c ) Quan, com a resultat de la vigilància, s'observi l'absència, insuficiència o falta d'adequació de les mesures preventives, les persones a les quals s'assigni aquesta funció han de posar aquestes circumstàncies en coneixement de l'empresari, que ha d'adoptar de manera immediata les mesures necessàries per corregir les deficiències i modificar el pla de seguretat i salut en els termes que preveu l'article 7.4 d'aquest Reial decret.
Les obres de construcció el projecte de les quals hagi estat visat pel col·legi professional corresponent o aprovat per les administracions públiques abans de l'entrada en vigor d'aquest Reial decret es continuen regint pel que disposa el Reial decret 555/1986, de 21 de febrer, pel qual s'implanta l'obligatorietat de la inclusió d'un estudi de seguretat i higiene en el treball en els projectes d'edificació i obres públiques.
No obstant això, des de la data d'entrada en vigor d'aquest Reial decret en la fase d'execució d'aquestes obres és aplicable el que estableixen els articles 10, 11 i 12 i l'annex IV d'aquest Reial decret.
Queden derogades totes les disposicions del mateix rang o inferior que s'oposin al que disposa aquest Reial decret i, expressament, el Reial decret 555/1986, de 21 de febrer, pel qual s'implanta l'obligatorietat de la inclusió d'un estudi de seguretat i higiene en el treball en els projectes d'edificació i obres públiques, modificat pel Reial decret 84/1990, de 19 de gener.
L'Institut Nacional de Seguretat i Higiene en el Treball, d'acord amb el que disposa l'apartat 3 de l'article 5 del Reial decret 39/1997, de 17 de gener, pel qual s'aprova el Reglament dels serveis de prevenció, ha d'elaborar i mantenir actualitzada una guia tècnica, de caràcter no vinculant, per a l'avaluació i prevenció dels riscos relatius a les obres de construcció.
S'autoritza el ministre de Treball i Afers Socials, amb l'informe favorable previ dels de Foment, de Medi Ambient i d'Indústria i Energia, i amb l'informe previ de la Comissió Nacional de Seguretat i Salut en el Treball, a dictar totes les disposicions que siguin necessàries per a l'aplicació i el desplegament d'aquest Reial decret, així com per a les adaptacions de caràcter estrictament tècnic dels seus annexos en funció del progrés tècnic i de l'evolució de normatives o especificacions internacionals o dels coneixements en matèria d'obres de construcció.
Aquest Reial decret entrarà en vigor al cap de dos mesos de la publicació en el Butlletí Oficial de l'Estat.
d ) Muntatge i desmuntatge d'elements prefabricats.
e ) Condicionament o instal·lacions.
l ) Conservació – Feines de pintura i de neteja.
Feines amb riscos especialment greus de soterrament, enfonsament o caiguda d'altura, per les particulars característiques de l'activitat duta a terme, els procediments aplicats, o l'entorn del lloc de treball.
Feines en què l'exposició a agents químics o biològics impliqui un risc d'especial gravetat, o per als quals la vigilància específica de la salut dels treballadors sigui legalment exigible.
Feines amb exposició a radiacions ionitzants per als quals la normativa específica obliga a la delimitació de zones controlades o vigilades.
Feines a la vora de línies elèctriques d'alta tensió.
Feines que exposin a un risc d'ofegament per immersió.
Obres d'excavació de túnels, pous i altres treballs que comportin moviments de terra subterranis.
Feines realitzades en immersió amb un equip subaquàtic.
Feines realitzades en calaixos d'aire comprimit.
Feines que impliquin l'ús d'explosius.
Feines que requereixin muntar o desmuntar elements prefabricats pesants.
Coordinador/s en matèria de seguretat i salut durant l'elaboració del projecte de l'obra (nom/s i adreça/adreces):
Coordinador/s en matèria de seguretat i de salut durant l'execució de l'obra (nom/s i adreça/adreces):
Data prevista per al començament de l'obra:
Durada prevista dels treballs a l'obra:
Nombre màxim estimat de treballadors a l'obra:
Nombre previst de contractistes, subcontractistes i treballadors autònoms a l'obra:
Dades d'identificació de contractistes, subcontractistes i treballadors autònoms, ja seleccionats:
Disposicions mínimes generals relatives als llocs de treball a les obres
Àmbit d'aplicació de la part A: aquesta part de l'annex és aplicable a la totalitat de l'obra, inclosos els llocs de treball en les obres a l'interior i a l'exterior dels locals.
a ) S'ha de procurar, de manera apropiada i segura, l'estabilitat dels materials i equips i, en general, de qualsevol element que en qualsevol desplaçament pugui afectar la seguretat i la salut dels treballadors.
b ) L'accés a qualsevol superfície que consti de materials que no ofereixin una resistència suficient només s'autoritza en cas que es proporcionin equips o mitjans apropiats perquè la feina es faci de manera segura.
Instal·lacions de subministrament i repartiment d'energia:
a ) La instal·lació elèctrica dels llocs de treball a les obres s'ha d'ajustar al que disposi la seva normativa específica.
En tot cas, i llevat de disposicions específiques de la normativa esmentada, la instal·lació ha de satisfer les condicions que s'assenyalen en els següents punts d'aquest apartat.
b ) Les instal·lacions s'han de projectar, realitzar i utilitzar de manera que no comportin un perill d'incendi ni d'explosió i de manera que les persones estiguin degudament protegides contra els riscos d'electrocució per contacte directe o indirecte.
c ) El projecte, la realització i l'elecció del material i dels dispositius de protecció han de tenir en compte el tipus i la potència de l'energia subministrada, les condicions dels factors externs i la competència de les persones que tinguin accés a parts de la instal·lació.
a ) Les vies i sortides d'emergència han de romandre expedites i desembocar al més directament possible en una zona de seguretat.
b ) En cas de perill, tots els llocs de treball s'han de poder evacuar ràpidament i en condicions de màxima seguretat per als treballadors.
c ) El nombre, la distribució i les dimensions de les vies i sortides d'emergència depenen de l'ús, dels equips i de les dimensions de l'obra i dels locals, així com del nombre màxim de persones que hi puguin estar presents.
d ) Les vies i sortides específiques d'emergència s'han de senyalitzar de conformitat amb el Reial decret 485/1997, de 14 d'abril, sobre disposicions mínimes en matèria de senyalització de seguretat i salut en el treball.
e ) Les vies i sortides d'emergència, així com les vies de circulació i les portes que hi donin accés, no han d'estar obstruïdes per cap objecte, de manera que es puguin utilitzar sense traves en qualsevol moment.
f ) En cas d'avaria del sistema d'enllumenat, les vies i sortides d'emergència que requereixin il·luminació han d'estar equipades amb il·luminació de seguretat de suficient intensitat.
Detecció i lluita contra incendis:
a ) Segons les característiques de l'obra i segons les dimensions i l'ús dels locals, els equips presents, les característiques físiques i químiques de les substàncies o materials que es trobin presents, així com el nombre màxim de persones que s'hi puguin trobar, s'ha de preveure un nombre suficient de dispositius apropiats de lluita contra incendis i, si és necessari, de detectors d'incendis i de sistemes d'alarma.
b ) Aquests dispositius de lluita contra incendis i sistemes d'alarma s'han de verificar i mantenir amb regularitat.
A intervals regulars, s'han de fer proves i exercicis adequats.
c ) Els dispositius no automàtics de lluita contra incendis han de ser de fàcil accés i manipulació.
a ) Tenint en compte els mètodes de treball i les càrregues físiques imposades als treballadors, aquests han de disposar d'aire net en quantitat suficient.
b ) En cas que s'utilitzi una instal·lació de ventilació, s'ha de mantenir en bon estat de funcionament i els treballadors no han d'estar exposats a corrents d'aire que perjudiquin la seva salut.
Sempre que sigui necessari per a la salut dels treballadors, hi ha d'haver un sistema de control que indiqui qualsevol avaria.
Exposició a riscos particulars:
a ) Els treballadors no han d'estar exposats a nivells sonors nocius ni a factors externs nocius (per exemple, gasos, vapors, pols).
b ) En cas que alguns treballadors hagin de penetrar en una zona l'atmosfera de la qual pugui contenir substàncies tòxiques o nocives, o no tenir oxigen en quantitat suficient o ser inflamable, l'atmosfera confinada s'ha de controlar i s'han d'adoptar mesures adequades per prevenir qualsevol perill.
c ) En cap cas no es pot exposar un treballador a una atmosfera confinada d'alt risc.
Ha de quedar, almenys, sota vigilància permanent des de l'exterior i s'han de prendre totes les precaucions adequades perquè se li pugui prestar auxili eficaç i immediat.
Temperatura: la temperatura ha de ser l'adequada per a l'organisme humà durant el temps de treball, quan les circumstàncies ho permetin, tenint en compte els mètodes de treball que s'hi apliquin i les càrregues físiques imposades als treballadors.
a ) Els llocs de treball, els locals i les vies de circulació en l'obra han de disposar, en la mesura que es pugui, de prou llum natural i tenir una il·luminació artificial adequada i suficient durant la nit i quan la llum natural no sigui suficient.
Si s'escau, s'han d'utilitzar punts d'il·luminació portàtils amb protecció antixocs.
El color utilitzat per a la il·luminació artificial no pot alterar la percepció dels senyals o plafons de senyalització o influir-hi.
b ) Les instal·lacions d'il·luminació dels locals, dels llocs de treball i de les vies de circulació han d'estar col·locades de tal manera que el tipus d'il·luminació previst no comporti un risc d'accident per als treballadors.
c ) Els locals, els llocs de treball i les vies de circulació en què els treballadors estiguin particularment exposats a riscos en cas d'avaria de la il·luminació artificial han de posseir una il·luminació de seguretat d'intensitat suficient.
a ) Les portes corredisses han d'anar proveïdes d'un sistema de seguretat que els impedeixi sortir dels rails i caure.
b ) Les portes que s'obrin cap a dalt han d'anar proveïdes d'un sistema de seguretat que els impedeixi tornar a baixar.
c ) Les portes situades en el recorregut de les vies d'emergència han d'estar senyalitzades de manera adequada.
d ) A les zones immediatament pròximes a les portes destinades sobretot a la circulació de vehicles hi ha d'haver portes per a la circulació dels vianants, excepte en cas que el pas sigui segur per a aquests.
Aquestes portes han d'estar senyalitzades de manera clarament visible i romandre expedites en tot moment.
e ) Les portes mecàniques han de funcionar sense risc d'accident per als treballadors.
Han de tenir dispositius de parada d'emergència fàcilment identificables i de fàcil accés i també s'han de poder obrir manualment, excepte si en cas que es produeixi una avaria en el sistema d'energia s'obren automàticament.
Vies de circulació i zones perilloses:
a ) Les vies de circulació, incloses les escales, les escales fixes i els molls i rampes de càrrega s'han de calcular, situar, condicionar i preparar per usar-les de manera que es puguin utilitzar fàcilment, amb tota seguretat i d'acord amb l'ús al qual se'ls hagi destinat i de manera que els treballadors ocupats prop d'aquestes vies de circulació no corrin cap risc.
b ) Les dimensions de les vies destinades a la circulació de persones o de mercaderies, incloses aquelles en què es realitzin operacions de càrrega i descàrrega, s'han de calcular d'acord amb el nombre de persones que les puguin utilitzar i amb el tipus d'activitat.
Quan s'utilitzin mitjans de transport a les vies de circulació, s'ha de preveure una distància de seguretat suficient o mitjans de protecció adequats per a les altres persones que puguin ser presents al recinte.
S'han de senyalitzar clarament les vies i fer-ne un control i manteniment regulars.
c ) Les vies de circulació destinades als vehicles s'han de situar a una distància suficient de les portes, passos de vianants, passadissos i escales.
d ) Si a l'obra hi ha zones d'accés limitat, aquestes zones s'han d'equipar amb dispositius que evitin que els treballadors no autoritzats puguin penetrar-hi.
S'han de prendre totes les mesures adequades per protegir els treballadors que estiguin autoritzats a penetrar a les zones de perill.
Aquestes zones s'han de senyalitzar de manera clarament visible.
a ) Els molls i rampes de càrrega han de ser adequats a les dimensions de les càrregues transportades.
b ) Els molls de càrrega han de tenir almenys una sortida i les rampes de càrrega han d'oferir la seguretat que els treballadors no puguin caure.
Espai de treball: les dimensions del lloc de treball s'han de calcular de tal manera que els treballadors disposin de la llibertat de moviments suficient per a les seves activitats, tenint en compte la presència de tot l'equip i material necessari.
a ) És responsabilitat de l'empresari garantir que personal amb la formació suficient per fer-ho pugui prestar els primers auxilis en tot moment.
Així mateix, s'han d'adoptar mesures per garantir l'evacuació dels treballadors accidentats o afectats per una indisposició sobtada, a fi que puguin rebre atencions mèdiques.
b ) Quan la grandària de l'obra o el tipus d'activitat ho requereixin, s'ha de disposar d'un o diversos locals per a primers auxilis.
c ) Els locals per a primers auxilis han d'estar dotats de les instal·lacions i el material de primers auxilis indispensables i tenir fàcil accés per a les lliteres.
d ) En tots els llocs en què les condicions de treball ho requereixin s'ha de disposar també de material de primers auxilis, degudament senyalitzat i de fàcil accés.
Una senyalització clarament visible ha d'indicar l'adreça i el número de telèfon del servei local d'urgència.
a ) Quan els treballadors hagin de portar roba especial de treball han de tenir a la seva disposició vestidors adequats.
Els vestidors han de ser de fàcil accés, tenir les dimensions suficients i disposar de seients i instal·lacions que permetin que cada treballador posi a assecar, si cal, la seva roba de treball.
Quan les circumstàncies ho exigeixin (per exemple, substàncies perilloses, humitat, brutícia), la roba de treball s'ha de poder desar separada de la roba de carrer i dels efectes personals.
Quan els vestidors no siguin necessaris, en el sentit del paràgraf primer d'aquest apartat, cada treballador ha de poder disposar d'un espai per col·locar la seva roba i els seus objectes personals amb pany i clau.
b ) Quan el tipus d'activitat o la salubritat ho requereixin, s'han de posar a disposició dels treballadors dutxes apropiades i en nombre suficient.
Les dutxes han de tenir dimensions suficients per permetre que qualsevol treballador es renti sense obstacles i en condicions d'higiene adequades.
Les dutxes han de disposar d'aigua corrent, calenta i freda.
Quan, d'acord amb el paràgraf primer d'aquest apartat, no siguin necessàries dutxes, hi ha d'haver prou lavabos i apropiats amb aigua corrent, calenta si és necessari, a prop dels llocs de treball i dels vestidors.
Si les dutxes o els lavabos i els vestidors estan separats, la comunicació entre els uns i els altres ha de ser fàcil.
c ) Els treballadors han de disposar a prop dels seus llocs de treball dels locals de descans, dels vestidors i de les dutxes o lavabos, de locals especials equipats amb un nombre suficient de vàters i de lavabos.
d ) Els vestidors, dutxes, lavabos i vàters han d'estar separats per a homes i dones, o se n'ha de preveure una utilització separada.
Locals de descans o d'allotjament:
a ) Quan ho exigeixin la seguretat o la salut dels treballadors, en particular a causa del tipus d'activitat o del nombre de treballadors, i per motius d'allunyament de l'obra, els treballadors han de poder disposar de locals de descans i, si s'escau, de locals d'allotjament de fàcil accés.
b ) Els locals de descans o d'allotjament han de tenir unes dimensions suficients i estar moblats amb un nombre de taules i de seients amb respatller d'acord amb el nombre de treballadors.
c ) Quan no hi hagi aquest tipus de locals s'ha de posar a disposició del personal un altre tipus d'instal·lacions perquè puguin ser utilitzades durant la interrupció del treball.
d ) Quan hi hagi locals d'allotjament fixos, han de disposar de serveis higiènics en un nombre suficient, així com d'una sala per menjar i una altra d'esplai.
Aquests locals han d'estar equipats amb llits, armaris, taules i cadires amb respatller segons el nombre de treballadors, i s'ha de tenir en compte, si s'escau, per assignar-los, la presència de treballadors dels dos sexes.
e ) En els locals de descans o d'allotjament s'han de prendre mesures adequades de protecció per als no fumadors contra les molèsties degudes al fum del tabac.
Dones embarassades i mares lactants: les dones embarassades i les mares lactants han de tenir la possibilitat de descansar estirades en condicions adequades.
Treballadors minusvàlids: els llocs de treball han d'estar condicionats tenint en compte, si s'escau, els treballadors minusvàlids.
Aquesta disposició s'ha d'aplicar, en particular, a les portes, vies de circulació, escales, dutxes, lavabos, vàters i llocs de treball utilitzats o ocupats directament per treballadors minusvàlids.
a ) Els accessos i el perímetre de l'obra s'han de senyalitzar i destacar de manera que siguin clarament visibles i identificables.
b ) A l'obra, els treballadors han de disposar d'aigua potable i, si s'escau, d'una altra beguda apropiada no alcohòlica en quantitat suficient, tant als locals que ocupin com a prop dels llocs de treball.
c ) Els treballadors han de disposar d'instal·lacions per poder menjar i, si s'escau, per preparar-se el menjar en condicions de seguretat i salut.
Disposicions mínimes específiques relatives als llocs de treball en les obres a l'interior dels locals
Estabilitat i solidesa: els locals han de tenir l'estructura i l'estabilitat apropiades al seu tipus d'utilització.
a ) Les portes d'emergència s'han d'obrir cap a l'exterior i no han d'estar tancades, de tal manera que qualsevol persona que necessiti utilitzar-les en cas d'emergència les pugui obrir fàcilment i immediatament.
b ) Estan prohibides com a portes d'emergència les portes corredisses i les portes giratòries.
a ) En cas que s'utilitzin instal·lacions d'aire condicionat o de ventilació mecànica, aquestes han de funcionar de tal manera que els treballadors no estiguin exposats a corrents d'aire molestos.
b ) S'ha d'eliminar amb rapidesa tot dipòsit de qualsevol tipus de brutícia que pugui comportar un risc immediat per a la salut dels treballadors per contaminació de l'aire que respiren.
a ) La temperatura dels locals de descans, dels locals per al personal de guàrdia, dels serveis higiènics, dels menjadors i dels locals de primers auxilis ha de correspondre a l'ús específic dels locals esmentats.
b ) Les finestres, les obertures d'il·luminació zenitals i els envans envidrats han de permetre evitar una insolació excessiva, tenint en compte el tipus de feina i ús del local.
Terres, parets i sostres dels locals:
a ) Els terres dels locals han d'estar lliures de protuberàncies, forats o plans inclinats perillosos, i ser fixos, estables i no relliscosos.
b ) Les superfícies dels terres, les parets i els sostres dels locals s'han de poder netejar i polir per aconseguir condicions d'higiene adequades.
c ) Els envans transparents o translúcids i, en especial, els envans envidrats situats als locals o a prop dels llocs de treball i vies de circulació, han d'estar clarament senyalitzats i fabricats amb materials segurs o bé estar separats dels llocs i vies esmentats, per evitar que els treballadors puguin donar-s'hi un cop o lesionar-se en cas de trencament dels envans.
Finestres i obertures d'il·luminació zenital:
a ) Els treballadors han de poder obrir, tancar, ajustar i fixar les finestres, obertures d'il·luminació zenital i dispositius de ventilació de manera segura.
Quan estiguin oberts, no han de quedar en posicions que constitueixin un perill per als treballadors.
b ) Les finestres i obertures d'il·luminació zenital s'han de projectar integrant els sistemes de neteja o han de portar dispositius que permetin netejar-les sense risc per als treballadors que facin aquesta feina ni per als altres treballadors que hi estiguin presents.
a ) La posició, el nombre, els materials de fabricació i les dimensions de les portes s'han de determinar segons el caràcter i l'ús dels locals.
b ) Les portes transparents han de tenir una senyalització a l'altura de la vista.
c ) Les portes que es tanquin soles han de ser transparents o tenir plafons transparents.
d ) Les superfícies transparents o translúcides de les portes que no siguin de materials segurs s'han de protegir contra el trencament quan aquest pugui comportar un perill per als treballadors.
Vies de circulació: per garantir la protecció dels treballadors, el traçat de les vies de circulació ha d'estar clarament marcat en la mesura que ho exigeixin la utilització i les instal·lacions dels locals.
Escales mecàniques i cintes transportadores: les escales mecàniques i les cintes transportadores han de funcionar de manera segura i disposar de tots els dispositius de seguretat necessaris.
En particular han de tenir dispositius de parada d'emergència fàcilment identificables i de fàcil accés.
Dimensions i volum d'aire dels locals: els locals han de tenir una superfície i una alçària que permeti que els treballadors portin a terme la feina sense riscos per a la seva seguretat, la seva salut o el seu benestar.
Disposicions mínimes específiques relatives a llocs de treball en les obres a l'exterior dels locals
a ) Els llocs de treball mòbils o fixos situats per damunt o per sota del nivell del terra han de ser sòlids i estables tenint en compte:
El nombre de treballadors que els ocupin.
Les càrregues màximes que, si s'escau, puguin haver de suportar, així com la seva distribució.
Els factors externs que els puguin afectar.
En cas que els suports i els altres elements d'aquests llocs de treball no tinguin estabilitat pròpia, se n'ha de garantir l'estabilitat mitjançant elements de fixació apropiats i segurs amb la finalitat d'evitar qualsevol desplaçament inesperat o involuntari del conjunt o de part dels llocs de treball esmentats.
b ) S'han de verificar de manera apropiada l'estabilitat i la solidesa, i especialment després de qualsevol modificació de l'alçària o de la profunditat del lloc de treball.
a ) Els treballadors han d'estar protegits contra la caiguda d'objectes o materials; per a això s'han d'utilitzar, sempre que sigui tècnicament possible, mesures de protecció col·lectiva.
b ) Quan sigui necessari, s'han d'establir passos coberts o impedir l'accés a les zones perilloses.
c ) Els materials d'abassegament, equips i eines de treball s'han de col·locar o emmagatzemar de manera que se n'eviti l'enfonsament, caiguda o bolcada.
a ) Les plataformes, bastides i passarel·les, així com els desnivells, buits i obertures existents en els pisos de les obres, que suposin per als treballadors un risc de caiguda d'una altura superior a 2 metres, s'han de protegir mitjançant baranes o un altre sistema de protecció col·lectiva de seguretat equivalent.
Les baranes han de ser resistents, tenir una alçària mínima de 90 centímetres i disposar d'una vora de protecció, un passamà i una protecció intermèdia que impedeixin el pas o esmunyiment dels treballadors.
b ) Els treballs verticals només es poden fer, en principi, amb l'ajuda d'equips concebuts a aquest efecte o utilitzant dispositius de protecció col·lectiva, com ara baranes, plataformes o xarxes de seguretat.
Si per la naturalesa de la feina això no és possible, s'ha de disposar de mitjans d'accés segurs i utilitzar cinturons de seguretat amb ancoratge o altres mitjans de protecció equivalent.
c ) L'estabilitat i solidesa dels elements de suport i el bon estat dels mitjans de protecció s'han de verificar abans d'usar-los, posteriorment de manera periòdica i cada vegada que les seves condicions de seguretat puguin resultar afectades per una modificació, període de no utilització o qualsevol altra circumstància.
Factors atmosfèrics: cal protegir els treballadors contra les inclemències atmosfèriques que puguin comprometre la seva seguretat i la seva salut.
a ) Les bastides, així com les seves plataformes, passarel·les i escales, s'han d'ajustar al que estableix la seva normativa específica.
b ) Les escales de mà dels llocs de treball s'han d'ajustar al que estableix la seva normativa específica.
a ) Els aparells elevadors i els accessoris d'hissada utilitzats a les obres s'han d'ajustar al que disposi la seva normativa específica.
En tot cas, i llevat de disposicions específiques de la normativa esmentada, els aparells elevadors i els accessoris d'hissada han de satisfer les condicions que s'assenyalen en els punts següents d'aquest apartat.
b ) Els aparells elevadors i els accessoris d'hissada, inclosos els seus elements constitutius, els seus elements de fixació, ancoratges i suports:
Han de ser de bon disseny i construcció i tenir una resistència suficient per a l'ús al qual estiguin destinats.
S'han d'instal·lar i utilitzar correctament.
Els han de manejar treballadors qualificats que hagin rebut una formació adequada.
c ) En els aparells elevadors i en els accessoris d'hissada s'ha de col·locar, de manera visible, la indicació del valor de la càrrega màxima.
d ) Els aparells elevadors, igual que els seus accessoris, no es poden utilitzar per a fins diferents d'aquells als quals estiguin destinats.
Vehicles i maquinària per a moviment de terres i manipulació de materials:
a ) Els vehicles i maquinària per a moviments de terres i manipulació de materials s'han d'ajustar al que disposi la seva normativa específica.
En tot cas, i llevat de disposicions específiques de la normativa esmentada, els vehicles i maquinària per a moviments de terres i manipulació de materials han de satisfer les condicions que s'assenyalen en els punts següents d'aquest apartat.
b ) Tots els vehicles i tota maquinària per a moviments de terres i per a manipulació de materials:
S'han d'utilitzar correctament.
c ) Els conductors i personal encarregat de vehicles i maquinàries per a moviments de terres i manipulació de materials han de rebre una formació especial.
d ) S'han d'adoptar mesures preventives per evitar que caiguin a les excavacions o a l'aigua vehicles o maquinàries per a moviment de terres i manipulació de materials.
e ) Quan sigui adequat, les maquinàries per a moviments de terres i manipulació de materials han d'estar equipades amb estructures concebudes per protegir el conductor contra l'esclafament, en cas de bolcada de la màquina, i contra la caiguda d'objectes.
Instal·lacions, màquines i equips:
a ) Les instal·lacions, màquines i equips utilitzats a les obres s'han d'ajustar al que disposi la seva normativa específica.
En tot cas, i llevat de disposicions específiques de la normativa esmentada, les instal·lacions, màquines i equips han de satisfer les condicions que s'assenyalen en els punts següents d'aquest apartat.
b ) Les instal·lacions, màquines i equips, incloses les eines manuals o sense motor:
S'han d'utilitzar exclusivament per a les feines que hagin estat dissenyats.
Els han de manejar treballadors que hagin rebut una formació adequada.
c ) Les instal·lacions i els aparells a pressió s'han d'ajustar al que disposi la seva normativa específica.
Moviments de terres, excavacions, pous, treballs subterranis i túnels:
a ) Abans de començar els treballs de moviments de terres, s'han de prendre mesures per localitzar i reduir al mínim els perills deguts a cables subterranis i altres sistemes de distribució.
b) A les excavacions, pous, treballs subterranis o túnels s'han de prendre les precaucions adequades:
Per prevenir els riscos de soterrament per esllavissament, caigudes de persones, terres, materials o objectes, mitjançant sistemes d'apuntalament, blindatge, estintolament, talussos o altres mesures adequades.
Per prevenir la irrupció accidental d'aigua, mitjançant els sistemes o mesures adequats.
Per garantir una ventilació suficient en tots els llocs de treball de manera que es mantingui una atmosfera apta per a la respiració que no sigui perillosa o nociva per a la salut.
Per permetre que els treballadors es puguin posar fora de perill en cas que es produeixi un incendi o una irrupció d'aigua o la caiguda de materials.
c ) S'han de preveure vies segures per entrar i sortir de l'excavació.
d ) Les acumulacions de terres, runa o materials i els vehicles en moviment s'han de mantenir allunyats de les excavacions o s'han de prendre les mesures adequades, si s'escau mitjançant la construcció de barreres, per evitar que hi caiguin o que s'esfondri el terreny.
Instal·lacions de distribució d'energia:
a ) S'han de verificar i mantenir amb regularitat les instal·lacions de distribució d'energia presents a l'obra, en particular les que estiguin sotmeses a factors externs.
b ) Les instal·lacions existents abans del començament de l'obra s'han de localitzar, verificar i senyalitzar clarament.
c ) Quan hi hagi línies elèctriques aèries que puguin afectar la seguretat a l'obra és necessari desviar-les fora del recinte de l'obra o deixar-les sense tensió.
Si això no és possible, s'han de col·locar barreres o avisos perquè els vehicles i les instal·lacions se'n mantinguin allunyats.
En cas que vehicles de l'obra hagin de circular sota les línies elèctriques s'han d'utilitzar una senyalització d'advertència i una protecció de delimitació d'alçària.
Estructures metàl·liques o de formigó, encofrats i peces prefabricades pesants:
a ) Les estructures metàl·liques o de formigó i els seus elements, els encofrats, les peces prefabricades pesants o els suports temporals i els apuntalaments només es poden muntar o desmuntar sota vigilància, control i direcció d'una persona competent.
b ) Els encofrats, els suports temporals i els apuntalaments s'han de projectar, calcular, muntar i mantenir de manera que puguin suportar sense risc les càrregues a què siguin sotmesos.
c) S'han d'adoptar les mesures necessàries per protegir els treballadors contra els perills derivats de la fragilitat o inestabilitat temporal de l'obra.
a ) Les feines d'enderroc o demolició que puguin comportar un perill per als treballadors s'han d'estudiar, planificar i emprendre sota la supervisió d'una persona competent i s'han de fer adoptant les precaucions, mètodes i procediments apropiats.
b ) En les feines en teulades s'han d'adoptar les mesures de protecció col·lectiva que siguin necessàries, en consideració a l'alçària, inclinació o possible caràcter o estat relliscós, per evitar la caiguda de treballadors, eines o materials.
Així mateix, quan sigui necessari treballar sobre superfícies fràgils o a prop d'aquestes superfícies, s'han de prendre les mesures preventives adequades per evitar que els treballadors les trepitgin inadvertidament o caiguin a través seu.
c ) Les feines amb explosius, així com les feines en calaixos d'aire comprimit, s'han d'ajustar al que disposi la seva normativa específica.
d ) Els atalls han d'estar ben construïts, amb materials apropiats i sòlids, amb una resistència suficient i proveïts d'un equipament adequat perquè els treballadors es puguin posar fora de perill en cas d'irrupció d'aigua i de materials.
La construcció, el muntatge, la transformació o el desmuntatge d'un atall s'ha de fer únicament sota la vigilància d'una persona competent.
Així mateix, els atalls han de ser inspeccionats per una persona competent a intervals regulars.