El Servei de Biblioteques participa des de 2016 en el cicle de cinema Per amor a les arts. Aquesta iniciativa de la Filmoteca de Catalunya i el Museu Nacional d'Art de Catalunya (MNAC) té per objectiu utilitzar el cinema com a eina de diàleg amb altres disciplines artístiques.
El resultat és un conjunt de projeccions setmanals en què la pintura, el teatre, la dansa, l'arquitectura, la música, el disseny, la literatura o l'òpera són les protagonistes.
A més del Servei de Biblioteques, col·laboren en el projecte l' Auditori, la Fundació Mies van der Rohe, el Gran Teatre del Liceu, l' Institut de les Lletres Catalanes, el Mercat de les Flors, el Palau de la Música Catalana, el Teatre Lliure, el Teatre Nacional de Catalunya, la Fundació Joan Miró, l' associació FAD (Foment de les Arts i el Disseny) i el Museu del Disseny de Barcelona.
Aquestes institucions culturals trien dues pel·lícules cadascuna vinculades amb els seus àmbits respectius.
Durant el cicle, que comença a l'octubre i acaba al juny, aquestes pel·lícules son projectades els dimarts a la Sala Chomón de la Filmoteca amb la presentació prèvia d'un expert en la matèria.
Per quarta vegada, el Servei de Biblioteques participa en el cicle i proposa les pel·lícules següents:
Adaptació de la peça homònima de David Foenkinos.
En ella, una editora descobreix en una peculiar biblioteca una novel·la que acaba convertint en èxit.
Un prestigiós crític literari intenta llavors descobrir la vertadera identitat de l'escriptor, un pizzer ja mort al que mai ningú va veure llegir ni escriure.
El film ens parla d'una paradoxa: volem saber la veritat però sobrevivim gràcies a les ficcions que creem.
Aquesta projecció és presentada pel director de l'editorial Comanegra Joan Sala.
Adaptació de la novel·la de Pierre Lemaitre guanyadora d'un premi Goncourt.
En aquesta ficció un il·lustrador i un comptable supervivents de la Gran Guerra creen una estafa sobre els monuments als morts a la França dels anys XX.
Una crítica al patriotisme militarista amb ironia, contrast, grandiloqüència i exactitud històrica versus discurs delirant.
Tercer any de participació del Servei de Biblioteques en què les pel·lícules proposades són les següents:
Un documental sobre la Biblioteca Pública de Nova York, la segona més gran dels Estats Units i la quarta més extensa del món.
L'equipament té més de 53 milions d'exemplars a les seves prestatgeries i 3.000 empleats.
El documental analitza com aquesta institució llegendària creada al 1895 ha continuat amb les seves activitats habituals alhora que s'ha anat adaptant a la revolució digital.
Mostra que les biblioteques informen i eduquen de moltes maneres: llibres, concerts, conferències, classes i molt més.
Aquesta projecció és presentada per la directora de la Biblioteca Marcel·lí Domingo Irene Prades Guinovart.
Adaptació de la reeixida novel·la d'Umberto Eco en què un monjo franciscà, com un Sherlock Holmes del segle xiv, s'enfronta als misteriosos crims que se succeeixen en una abadia benedictina.
L'enigma de tot plegat ve de la biblioteca, que amaga llibres considerats perduts, únics i en desacord amb l'ortodòxia regnant.
Aquesta projecció és presentada pel l'historiador i escriptor Agustí Alcoberro.
Segon any de participació del Servei de Biblioteques en què les pel·lícules proposades són les següents:
Postguerra a Saint-Germain-des-Prés, París.
L'escriptora i filòsofa existencialista esdevé alguna cosa més que una guia intel·lectual per a la jove aspirant a escriptora.
Els seus textos – els de Beauvoir i els de Violette Leduc – es poden trobar a les biblioteques de la xarxa de Biblioteques Públiques de la Generalitat.
Aquesta projecció és presentada pel filòsof, escriptor i periodista Albert Lladó.
Els directors s'enamoren dels seus protagonistes; els escriptors, dels seus personatges.
L'embolic es produeix quan la ficció es barreja amb la realitat.
"Els directors de Little Miss Sunshine i la sorprenent Zoe Kazan, guionista i protagonista, creen aquest simpàtic entreteniment metaficcional.
Una comèdia romàntica amb tocs de tragèdia existencial sobre el pes de la primera obra a l'hora d'abordar un segon assalt creatiu.
El film també obre pas a una curiosa reflexió sobre la vida en parella que encaixa a la perfecció amb la temàtica metaficcional " (Javier Ocaña)
Aquesta projecció és presentada per l'escriptor, poeta i crític literari David Castillo.
El Servei de Biblioteques inaugura la seva participació en el cicle amb les pel·lícules següents:
Durant els anys de la de la Primera Guerra Mundial, un estudiant de piano a París rep l'avís d'un amic, el qual fa anys que no veu, per trobar-se a Bray.
"És un film sobre l'espera, l'absència, el silenci, el record...
Rendez-vous à Bray és també la pel·lícula d'una trasbalsadora iniciació amorosa" (Jean-Loup Passek) Una adaptació de Julien Gracq que troba extraordinàries equivalències entre el llenguatge escrit i el visual.
Aquesta projecció és presentada pel director de Viena Edicions Enric Viladot.
El film és un retrat de Truman Capote durant el procés d'escriptura de A sang freda, un llibre que narra l'assassinat real d'una família i les seves conseqüències.
Per redactar-lo, l'escriptor va mentir als dos assassins condemnats a mort com a culpables del crim: el seu objectiu era guanyar-se la seva confiança i intentar arribar a la veritat dels fets.
Philip Seymour Hoffman es va endur l'Oscar i el Globus d'Or per la interpretació de Capote.
Aquesta projecció és presentada per la política i filòloga Laura Borràs.