projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Reducció de la despesa energètica i econòmica amb la implantació d'un sistema de depuració d'aigües residuals, amb filtre verd, a la mateixa parcel·la de la depuradora del sector que, alhora d'aportar-li aigua i nutrients, evita haver de transportar els fangs residuals de les depuradores a grans plantes de gestió de fangs amb el conseqüent estalvi energètic i econòmic.
En el tractament de les aigües residuals s'obté com a subproducte una gran quantitat de fangs de depuradora.
La gestió d'aquests fangs no és una tasca senzilla, i habitualment passa pel seu transport a grans plantes depuradores, d'abast supramunicipal, que disposen d'una línia especial de digestió de fangs que permeten la seva revalorització energètica o el seu ús agrícola.
En el cas del sector El Molló, als termes municipals de Móra la Nova i Tivissa, s'ha descartat aquesta opció per la gran distància a què es troben les instal·lacions amb capacitat per al tractament dels fangs.
Com a solució alternativa, s'ha reservat a la parcel·la de la depuradora una zona de tractament de fangs en configuració de filtre verd (reed bed system), on els fangs provinents de la planta serveixen per aportar aigua, matèria orgànica i nutrients a una plantació de canyís.
D'aquesta manera, podran tractar-se fins a 46 m3 de fangs anualment.
Aquest tipus de filtres, que ara es comencen a implantar arreu d'Europa, poden operar fins a 10 anys sense necessitat de buidatge, i permeten reduir considerablement la despesa energètica de les actuacions.
Coordinació de l'activitat: Institut Català del Sòl
Altres participants: Agència Catalana de l'Aigua
L'objectiu principal de la Directiva marc de l'aigua és la millora de l'estat ecològic de les masses d'aigua, tant superficials com subterrànies.
Un dels abocaments a controlar és el corresponent als olis, greixos i hidrocarburs procedents de diverses activitats domèstiques i industrials.
L'Agència Catalana de l'Aigua fixa la necessitat de preveure un sistema de separació de contaminants prèviament a l'abocament al medi de les aigües provinents de les xarxes de clavegueram.
Actualment, no hi ha un criteri definit dins les administracions hidràuliques per al dimensionament d'aquests elements.
Davant d'aquesta situació, l'INCASÒL ha volgut fixar uns criteris de disseny que han obtingut el vistiplau de l'ACA.
El procediment establert funciona com a guia per al disseny dels elements separadors d'olis, greixos i hidrocarburs, per tal que aquests elements quedin correctament definits en els projectes constructius que informa l'Administració hidràulica, tant els generats per l'INCASÒL com per als encàrrecs externs.
Aquest procediment estableix els criteris de dimensionament dels separadors pel que fa a la seva capacitat, les zones tractades i la qualitat de l'efluent.
Addicionalment, per al cas dels elements prefabricats, s'ha contactat amb els principals proveïdors i s'han incorporat les partides corresponents a la base de preus d'urbanització.
Servei: Agència Catalana de l'Aigua
El projecte global s'adreça al perfeccionament i l'avaluació sota condicions operacionals reals de funcionament d'una solució tecnològica de control i monitoratge desenvolupada per a l'optimització del rendiment d'EDAR de mida petita i mitjana.
Un prototip pre-comercial de l'equip en qüestió ha estat construït en el marc d'un projecte d'R+D previ, mentre que en el marc d'aquest nou projecte (en el que participa activament l'ACA) es perfecciona el mateix adequant-lo als requisits tècnics i funcionals necessaris per a la seva explotació satisfactòria en diferents tipologies d'EDAR d'Espanya i Romania, però amb vistes a una escalabilitat a altres països de la Unió Europea (UE)
La solució tecnològica en qüestió permet un monitoreig continu i on line del procés d'areació en el reactor biològic d'una EDAR de mida petita o mitjana, permetent una optimització en la dosificació d'oxigen, fet que comporta:
Els objectius fonamentals del projecte són:
Reducció consum elèctric en plantes de depuració d'aigua residual de petites i mitjanes existents.
Optimització en temps real de la injecció d'aire en funció de les necessitats de cada moment.
La injecció d'aire és l'element que més energia consumeix en el procés.
Direcció de projecte: Agència Catalana de l'Aigua (ACA)
SOLUTIONS està format per un consorci múltiple i interdisciplinar integrat per 39 institucions científiques de renom, i empreses d'Europa, Brasil, Xina i Austràlia.
Tot el projecte està coordinat pel Centre Helmholtz d'Investigació Mediambiental GmbH (UFZ)
Període: octubre de 2013 - setembre de 2018
SOLUTIONS analitza els escenaris caracteritzats per presents i futurs contaminants emergents en la gestió del sòl i els recursos hídrics.
Els objectius del projecte cerquen les noves i millors eines, models i mètodes per donar suport a les decisions en les polítiques ambientals i d'aigua.
Per tant, l'objectiu general del projecte és produir solucions consistents en el gran nombre de llegats contaminants, presents i futurs productes químics emergents que presenten un risc per a les masses d'aigua europees pel que fa als ecosistemes i la salut humana.
En particular, el projecte se centrarà en productes fàcils d'usar per ser lliurats a la gestió dels recursos hídrics i la química.
Així mateix, avalua les possibles oportunitats i obstacles per a la cooperació entre la Directiva marc de l'aigua i altres polítiques existents com, per exemple, el registre, l'avaluació, l'autorització i la restricció de substàncies químiques (REACH).
Avalua opcions de reducció i mesures de control dels contaminants emergents en els residus i tractament de l'aigua potable per a una reducció efectiva dels riscos.
A banda, cal destacar altres objectius:
En el mapa es mostren les localitzacions dels diferents casos d'estudi:
Concretament, les actuacions dutes a terme al llarg del 2017 han estat:
Les actuacions dutes a terme al llarg del 2018 han estat:
La Plataforma de recerca en Ciència i tecnologies de l'aigua (PLANTEA) és un espai on es poden dur a terme projectes de recerca i desenvolupament industrial amb plantes pilot de diferents mides (fins a escala semiindustrial).
Aquestes plantes pilots permeten fer projectes de recerca en tractaments avançats d'aigües tant residuals com depurades o potabilitzables i també en projectes de monitoratge, eliminació i avaluació dels efectes dels contaminants en les aigües, així com estudis en què calgui disposar d'equipaments de gran envergadura.
En aquest segon apartat, s'hi inclou l'estudi del comportament dels ecosistemes en diferents condicions gràcies a la instal·lació d'una sala de rius experimentals.
Per assolir aquest objectiu, s'ha constituït un sistema de 24 rius experimentals, la qual cosa ofereix una gran flexibilitat quant al disseny experimental (per exemple, 6 tractaments amb 4 rèpliques per tractament.
Aquesta instal·lació permet l'estudi del comportament de rius sota diferents situacions com poden ser episodis de sequera, resposta envers a contaminants químics i/o biològics i fluctuacions de la temperatura ambient entre d'altres.
Així doncs, és una eina referent per a les línies de recerca de l'Àrea de Recursos i Ecosistemes i per a la línia de recerca d'ecotoxicologia.
La instal·lació compta amb sistema de control automàtic per a totes les variables ambientals: hidràulica, nutrients, tipus de circulació (recirculant o en continu), cicles de llum i temperatura.
Així mateix, també hi ha un conjunt de sensors per a realitzar un monitoreig de les variables ambientals a la instal·lació, tals com temperatura de l'aigua, concentració de clor, oxigen dissolt, i intensitat de llum.
Fins avui, ja s'han dut a terme experiments de tipus ecològic i ecotoxicològic.
En concret, s'ha realitzat un experiment per a determinar els efectes de la longitud de la sequera, de l'increment de la temperatura de l'aigua durant les nits i de l'efecte de productes farmacèutics sobre el funcionament i estructura de biofilms fluvials.
La instal·lació és única a Europa.
Hi ha instal·lacions similars a Viena, Berlín i Londres, però la més semblant és una instal·lació als EUA de la EnvironmentalProtectionAgency (EPA).
Per saber-ne més: Comunicació ICRA
Gestió i planificació de l'aigua per a un ús sostenible
Millora de la qualitat hidromorfològica i biològica del medi
Millora de la qualitat de les aigües
Els sistemes de clavegueram (o col·lectors) són un component molt important en la gestió d'aigües residuals urbanes i d'aigües pluvials, que tenen com a funció principal el transport d'aquestes aigües fins a les plantes de tractament o directament al medi receptor.
Tot i això, la naturalesa i la composició de l'aigua residual porta associada una sèrie de complexes transformacions químiques i bioquímiques que passen als col·lectors.
Quan en el sistema de clavegueram prevalen condicions anaeròbiques, el sulfat present a l'aigua residual és reduït a sulfhídric mitjançant un grup de microorganismes anomenats bacteris sulfato reductors.
L'acumulació d'H 2 S a l'atmosfera dels col·lectors produeix els efectes perjudicials següents:
Així doncs, l'acumulació d'H 2 S té un impacte profund en la integritat estructural de la xarxa de clavegueram i en el seu entorn, en el funcionament i costos de manteniment de les plantes de tractament d'aigües residuals.
Els costos de reparació i canvi de les parts que la corrosió destrueix també són elevats i augmenten proporcionalment amb el diàmetre de la canonada i la profunditat en què es troba.
D'altra banda, pel que fa al metà (CH 4 ) també es produeix i s'acumula en sistemes de sanejament.
El CH 4, a part de ser explosiu en baixes concentracions, és un dels principals compostos contribuents a l'efecte hivernacle, amb un cicle vital de 12 anys i un potencial d'escalfament global prop de 21-23 vegades més gran que el CO 2.
Fins fa poc, les emissions de CH 4 des de col·lectors no s'havien considerat en els inventaris de gasos amb efecte hivernacle.
En el context mediterrani, el sulfhídric i el metà procedents de col·lectors encara no s'ha inclòs en la gestió integral dels sistemes d'aigua urbans (UWS), tot i els impactes que esmentats.
El clima de la regió mediterrània presenta les condicions idònies per patir un augment de les emissions perjudicials des dels col·lectors, amb un augment de l'activitat bacteriana per causa de la temperatura i una disminució de la qualitat de l'aigua residual en períodes de sequera.
Els resultats inicials han estat els següents:
En una segona fase del treball s'utilitzarà el model UQ SeweX per trobar les mesures necessàries per reduir les emissions de H 2 S i CH 4 al mateix temps que es redueixen els costos d'operació actuals del sistema de sanejament.
L'objectiu final és l'aplicació d'aquestes mesures.
Per saber-ne més: Comunicació ICRA
Des d'abril de 2014 funciona a l'aeroport parisenc d'Orly un aiguamoll filtrant per al tractament de les aigües d'escolament contaminades.
La filial d'enginyeria d'Aéroports de Paris (ADP), juntament amb AnteaGroup (enginyeria ambiental) i la Lyonnaise des Eaux, han concebut un innovador sistema per al tractament de les aigües d'escolament contaminades a l'aeroport parisenc d'Orly: un aiguamoll filtrant.
L'actuació, amb un cost de 4 milions d'euros, estarà en fase de proves durant un any.
Orly recull cada any entre 3 i 5 milions de m 3 d'aigües d'escolament, que són tractades pel sistema d'aigües pluvials de l'aeroport que ara es veu complementat amb la creació d'una bassa i d'un aiguamoll amb canyissars que permeten el tractament dels productes hivernals arrossegats per les aigües pluvials.
Els productes de desgebrament i els anticongelants són indispensables per al bon funcionament dels avions i de les pistes en època hivernal.
Amb el nou sistema, les aigües d'escolament segueixen un nou circuit: en una primera fase van a parar a una bassa de contenció de 13.000 m 3 on s'inicia el tractament dels glicols, que comencen a degradar-se per l'acció dels bacteris i de l'aeració.
Aquesta primera fase dura entre 24 i 48 hores, segons la quantitat de contaminants.
En una segona fase, l'aigua és dirigida cap als dotze aiguamolls filtrants, de 500 m 2 de superfície cadascun, que totalitzen 34.000 canyissos, plantats sobre sorra i granulat.
La sorra absorbeix les aigües, evitant-ne l'estagnació, i les depura; les plantes oxigenen tot el conjunt del filtre mineral.
Habitualment, aquesta fase del tractament sol durar només un dia.
En tot cas, a la sortida de l'aiguamoll les aigües són sotmeses a control: si són de bona qualitat, aniran a parar a l'estació de tractament d'aigües pluvials de l'aeroport abans de reincorporar-se al medi natural.
Si no, seran sotmeses a un nou cicle de depuració a l'aiguamoll, els canyissos del qual hauran de ser tallats cada dos anys i substituïts cada vuit o deu anys.
Impactes del trànsit aeri, Gestió i Planificació de l'aigua per a un ús sostenible.Millora de la qualitat de les aigües, Tècniques de disseny, construcció i manteniment d'infraestructures.Infraestructures relatives al cicle integral de l'aigua
El projecte, coordinat pel Programa d'ecosistemes aquàtics de l'Institut de Recerca i Tecnologia Agroalimentària (IRTA), també compta amb els socis participants següents: l'Agència Catalana de l'Aigua (ACA), el Consorci Concessionari d'Aigües per als Ajuntaments i Indústries de Tarragona (CAT), la Comunitatde Regants i Sindicat Agrícola de l'Ebre (CRSAE), l'Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya (ICGC), l'Oficina Catalana del Canvi Climàtic (OCCC) i la Universitatde Córdova.
El projecte planteja una gestió integrada de l'aigua, els sediments i hàbitats (zones humides i arrossars) al delta de l'Ebre, una zona molt vulnerable a la subsidència i a la pujada del nivell del mar.
EBRO-ADMICLIM té l'objectiu múltiple d'optimitzar l'elevació del sòl (mitjançant els aportacions de sediment inorgànic i la matèria orgànica), reduir l'erosió costanera, augmentar la acumulació (segrest) de carboni en el sòl, reduir les emissions de gasos d'efecte hivernacle i millorar la qualitat de l'aigua.
Dit d'una altra manera, la idea és gestionar conjuntament les aportacions de matèria inorgànica (sediments) i orgànica (matèria vegetal ) del sòl, amb l'objectiu d'optimitzar els processos d'acreció vertical (formació de sòl) i de descomposició de la matèria orgànica en els arrossars i en aiguamolls construïts.
El projecte conclourà amb l'elaboració del Pla d'acció climàtica del delta de l'Ebre amb mesures concretes i efectives per a l'adaptació i mitigació del canvi climàtic.
En concret, té com a objectius:
Incrementar l'acrecció vertical: prova pilot injecció de sediments d'una planta potabilitzadora a la xarxa de rec del delta de l'Ebre, de sediments a tram final de l'Ebre i optimització operativa de zones humides de nova creació per maximitzar el segrets de carboni, l'elevació del sòl i l'assimilació de nutrients i contaminants.
A més, totes aquestes accions s'han de divulgar amb documents, jornades científiques i de transferència a sectors sociotecnològics locals.
Millora de la qualitat hidromorfològica i biològica del medi, Millora de la qualitat de les aigües
Ibon Aristi, de l'UPV/EHU, ha estudiat l'impacte d'un d'aquests efluents en el Segre, mitjançant la investigació de la comunitat fluvial, davant els composts dels efluents, que es poden dividir en dos grups: els que impulsen l'activitat dels organismes a concentracions baixes i la perjudiquen a concentracions altes –contaminants assimilables- i els que la perjudiquen o la inhibeixen –contaminants tòxics-.
D'una banda, en tenir més matèria orgànica incrementen l'activitat dels organismes que se n'alimenten.
D'altra, en contenir elements tòxics que no ha eliminat la depuradora, com ara fàrmacs, en perjudica a d'altres.
Així doncs, aquests efluents es converteixen en fonts de molts contaminants en els rius.
La principal funció de les depuradores és precisament reduir la concentració d'aquests contaminants per sota de les concentracions establertes per la legislació.
La recerca s'ha centrat en els fàrmacs, que es consideren com a indicadors de tots els contaminants tòxics, entenent que, juntament amb els fàrmacs, hi ha d'altres compostos tòxics i que és el conjunt que perjudica –com ara metalls pesants, pesticides i components de sabons-.
Malhauradament, les depuradores no estan dissenyades per eliminar aquests compostos i una part dels fàrmacs que entra a les depuradores acaba arribant als rius.
Les principals conclusions de l'estudi són:
Hi ha una elevada atenuació dels contaminants aigües avall de la depuradora a causa de la capacitat d'autodepuració de l'ecosistema fluvial.
Per exemple, la disminució de la concentració d'amoni va ser una conseqüència de l'atenuació, no de la simple dilució.
L'amoni és un nutrient altament reactiu que es nitrificat o absorbit per la biota fàcilment i, per tant, sovint mostra l'atenuació aigües avall.
En contrast, l'atenuació de fosfat i la matèria orgànica (tots dos dissolts i suspesos) va ser menys intensa.
Els contaminants afecten majoritàriament els organismes fotosintètics, ja que es demostra que com a conseqüència dels contaminants tòxics el nivell de producció d'aquests éssers és més petita que el que hauria de produir-se en un punt concret, ja que la producció ha de dependre del nivell llum (figura 1 i 2).
Hem vist a més que en aquests punts els organismes tenien activat un mecanisme que desencadenen per estar protegits davant de l'estrès que els produeixen els tòxics.
En canvi, els organismes heterotròfics no estan aparentment perjudicats per l'efluent de la depuradora, ja que hi ha un increment de la taxa metabòlica de respiració de l'ecosistema (figura 1) aigües avall de l'efluent de la depuradora.
També s'ha trobat que disminueix en aigües avall.
Taxes metabòliques de l'ecosistema fluvial (producció primària bruta en blau i respiració en vermell), als diferents trams del riu Segre on es du a terme l'experiment (tram control, i trams impacte a diferents distàncies aigües avall de l'efluent de la depuradora).
Taxes de producció primària bruta en relació amb la irradiància solar als diferents trams del riu Segre on es realitza l'experiment (tram control, i trams d'impacte a diferents distàncies aigües avall de l'efluent de la depuradora).
Millora de la qualitat de les aigües
El projecte europeu Nawades es duu a terme mitjançant el consorci internacional en què participen tres organitzacions catalanes: Leitat, Hidroquimia i Knowledge Innovation Market (KIM) amb la col·laboració de l'ACA i ATLL.
La coordinació l'ha portada a terme el prestigiós centre tecnològic alemany Fraunhofer.
Interior de l'edifici d'osmosi inversa de la dessalinitzadora del Llobregat.
En aquest àmbit s'ha construït una planta pilot a la dessalinitzadora del Llobregat que utilitza una nova membrana que elimina bacteris, redueix en un 20% el consum energètic del procés de pretractament i permet reduir l'ús de compostos químics.
És el que anomenaríem una planta pilot amb tecnologia de dessalinització Newades.
El projecte va acabar l'any 2016 i ha tingut l'aportació de 4,5 milions d'euros procedents de fons europeus del 7è Programa marc.
Detall d'un bastidor de la sala d'osmosi inversa de la dessalinitzadora.
L'objectiu principal de NAWADES era estudiar, dissenyar, produir i provar noves tecnologies de membranes de dessalinització d'aigua des de quatre punts de vista:
El prototip ha servit per provar un nou tipus de membrana ceràmica amb un contingut de nanopartícules de diòxid de titani, en la qual s'ha integrat un sofisticat sistema de radiació ultraviolada.
Aquest dispositiu ha permès una degradació més gran de la matèria orgànica i permet mantenir neta la superfície de la membrana.
Tot això comporta menys consum d'energia elèctrica en un dels processos de dessalinització.
Aquesta tècnica, que també assoleix més eliminació de bactèries, reclama un menys consum de productes químics necessaris durant les operacions de filtració i neteja dels filtres, cosa que potencia així la vida útil de les membranes.
Per tant, en conjunt el nou dispositiu contribueix a reduir el costos de producció d'aigua dessalinitzada i col·lateralment a disminuir el seu impacte mediambiental.
A més, es calcula que amb l'aplicació d'aquesta tecnologia es pot aconseguir la reducció d'un 20% en el consum elèctric emprat durant el procés de pretractament i allargar la vida útil del filtre com a mínim 8 anys.
L'assaig ha suposat la primera prova del prototip de la tecnologia Nawades, previst per a millorar els processos de dessalinització, però també obre la porta per aplicar-se en el terreny de la reutilització.
Els resultats obtinguts arran d'aquest estudi presenten un gran potencial en el seu ús en una de les línies bàsiques de l'ACA, que és la reutilització directe i indirecte del retorn de l'aigua de les depuradores, potenciar la innovació tecnològica en la millora de productes i processos capaços de tractar l'aigua amb l'objectiu de millorar l'aigua retornada al medi i incrementar les fonts de subministrament d'aigua.
Per a més informació, consulteu la web del projecte
Per saber-ne més: Montse Alomà i Masana i Samuel Reyes
Gestió de la demanda i dels recursos hídrics, Millora de la qualitat de les aigües
Tres són els integrants del projecte GESTOR: FACSA lidera el grup que es completa amb l'ICRA i la consultora ABM Serveis d'Enginyeria i Consulting, SL.
Els objectius del projecte són millorar l'eficiència de les infraestructures de sanejament urbà; en concret treballen en la creació d'un programari per detectar de forma avançada els possibles problemes i/o necessitats dels sistemes de clavegueram urbans.
Serà un sistema que ajudarà a optimitzar la gestió de les infraestructures de drenatge i facilitarà la seva adaptació als reptes que marca el canvi climàtic.
El projecte posa de manifest el valor de les xarxes de drenatge pel seu servei a la comunitat i els potencials riscos que tenen perquè, a hores d'ara, els recursos per gestionar-los són limitats.
A banda, tampoc no es disposa d'una informació exhaustiva del seu funcionament.
La primera reunió del projecte va tenir lloc a Castelló.
A la fotografia hi figuren els assistents i responsables.
Per saber-ne més: Oriol Gutiérrez
L'Agència Catalana de l'Aigua (ACA) ha organitzat, durant els dies 11 i 12 de desembre, un taller amb representants dels governs de les Illes Balears i Occitània –membres de l'Euroregió Pirineus Mediterrània- amb l'objectiu d'intercanviar experiències i trobar reptes comuns en la gestió de l'aigua.
En aquestes sessions, celebrades a la conselleria de Territori i Sostenibilitat de Barcelona, també hi han participat representants de l'Institut Català de Recerca de l'Aigua, el Consorci de la Costa Brava, el Clúster Català de l'Aigua, representants del món universitari, entre d'altres.
El taller s'ha centrat en analitzar les planificacions hidrològiques vigents de les tres zones, la gestió de l'aigua als sectors turístics, la protecció de zones humides i l'ús de l'aigua regenerada.
Aquesta trobada pretén fixar unes línies de treball conjunt entre les tres administracions pel que fa a la solució de problemàtiques conjuntes.
L'ACA, que a partir de gener de 2018, té previst endegar una línia d'ajuts en matèria de recerca, investigació i desenvolupament, a la qual es podria acollir alguna actuació d'aquesta euroregió.
Redactat per: Departament de comunicació i participació de l'ACA
Per saber-ne més: Departament de comunicació i participació de l'ACA
Gestió de la demanda i dels recursos hídrics, Millora de la qualitat de les aigües
Sistemes impositius basats en l'ús dels recursos, les infraestructures ambientals, la generació de residus, el valor del paisatge i els serveis ambientals dels ecosistemes.
Instruments econòmics per a la conservació de la biodiversitat:
Mesures d'incentiu positiu que primin l'esforç a favor de la conservació, o desincentivin actuacions que comportin degradació o pèrdua del patrimoni natural.
Establiment de mecanismes que permetin la dació de finques per pagament d'impostos, el pagament per serveis ambientals, la identificació dels beneficis econòmics de la conservació, etc.
Aspectes financers i econòmics del canvi climàtic: