De conformitat amb el que disposen l'article 6.5 de l'Estatut d'autonomia de Catalunya; l'article 4 de la Llei 2/2007, del 5 de juny, del Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, i l'article 7 de la Llei 35/2010, de l'1 d'octubre, de l'occità, aranès a l'Aran, la Mesa del Parlament, en la sessió tinguda el dia 12 de juny de 2018 ha aprovat la versió en occità, en varietat aranesa, de la Llei 16/2017, de l'1 d'agost, del canvi climàtic, aprovada pel Ple del Parlament en la sessió tinguda el dia 27 de juliol de 2017 i publicada en el Butlletí Oficial del Parlament de Catalunya número 489, del 1 d'agost de 2017, i en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya número 7426, del 3 d'agost de 2017, el text de la qual es reprodueix a continuació, a l'efecte que es publiqui en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya i s'hi inclogui el número i la data de la llei publicada, i també la fórmula de promulgació.
Palau del Parlament, 12 de juny de 2018
De conformitat damb çò que dispòsen er article 6.5 der Estatut d'autonomia de Catalonha; er article 4 dera Lei 2/2007, deth 5 de junh, deth Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, e er article 7 dera Lei 35/2010, der 1 d'octobre, der occitan, aranés en Aran, era Mesa deth Parlament, ena session aguda eth dia 12 de junh de 2018, a aprovat era version en occitan, en varietat aranesa, dera Lei 16/2017, deth 1 d'agost, deth cambi climàtic, aprovada peth Plen deth Parlament ena session aguda eth dia 27 de julhet de 2017 e publicada en Butlletí Oficial del Parlament de Catalunya numèro 489, deth 1 d'agost de 2017, e en Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya numèro 7426, deth 3 d'agost de 2017, eth tèxte dera quau se reprodusís de contunh, ar efècte que se publique en Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya e s'i includisquen eth numèro e era data dera lei publicada, e tanben era formula de promulgacion.
Eth Grop Intergovernamentau d'Expèrts en Cambi Climatic (IPCC, pes sigles en anglés) a publicat cinc informes que hèn evidents es cambis en clima e era sua correlacion dirècta damb era activitat umana.
Ei important de remercar era clau solidària en contèxte der Acòrd de París.
Maugrat açò, es pitjors conseqüéncies les patissen zònes dera planeta sense pro recorsi entà lutar contra es terribles efèctes causadi per ua acceleracion en increment d'emissions.
Se tracte d'un amàs de directives que mèrquen coma objectius incrementar er usatge des energies renovables enquia un 20% deth consum brut d'energia finau, redusir un 20% eth consum d'energia primària pr'amor d'un increment dera eficiéncia energetica e redusir es emissions de gasi damb efècte ivernacle un 20% en orizon deth 2020 en çò que hè ath 1990.
Maugrat es bones intencions iniciaus, aguest mercat d'emissions non a resultat pro efectiu.
Entà afrontar aguestes emissions, era Union Europèa establic un sistèma de repartiment de cargues entre es païsi mejançant era Decision 406/2009/CE deth Parlament Europèu e deth Conselh, deth 23 d'abriu, sus er esfòrç des estats membres entà redusir es emissions de gasi damb efècte ivernacle damb era fin de complir es compromisi aqueridi pera Comunitat enquiath 2020.
Es compromisi en mitigacion e adaptacion s'an tostemp establit en encastre des estats, en un bastiment de naut cap enjós ( top - down ).
Ad aguesti efèctes cau destacar era importància dera energia en amàs d'emissions de gasi damb efècte ivernacle en Catalonha.
Aguestes donades mòstren que, entà abordar era luta contra es causes deth cambiament climatic, son clau es politiques energetiques de generacion, distribucion e modèls de consum.
Era quantitat lèu nulla o fòrça baisha dera energia requerida a d'èster longament curbida per energia procedenta de hònts renovables, includida era energia produsida in situ o en entorn dera bastissa.
j) Grana reabilitacion: amàs d'òbres que consistissen en esbauçament d'ua bastissa en tot sauvar-ne unicament es façades o en ua accion globau qu'afècte ara estructura o ar usatge generau dera bastissa o er abitatge reabilitat.
Capítol I. Mitigacion deth cambi climatic
c) Era analisi tecnica comparativa en çò que concernís as resultats de projeccions anteriores, autant tocant as valors observades coma as projectades.
d) Er establiment d'objectius entà redusir emissions de gasi damb efècte ivernacle e contaminants atmosferics, en tot promòir era transicion cap as energies non contaminantes.
f) Eth foment des modalitats de pesca de baish impacte ambientau.
Entà redusir era vulnerabilitat as impactes estacadi ath cambiament climatic, aumentar era resiliéncia e redusir progressivament es emissions de gasi damb efècte ivernacles d'aguestes activitats, s'a de:
Es mesures que s'adòpten en matèria de biodiversitat an d'anar encaminades tà preservar era biodiversitat e redusir-ne era vulnerabilitat, e concrètament an d'anar encaminades a:
Eth subministrament sostenible de biomassa forestau entà substituïr combustibles fossils ena produccion termica.
a) Impulsar politiques d'estauviament e eficiéncia energetics, damb er objectiu de redusir eth consum finau d'energia aumens un 2% annau entà arribar aumens ath 27% er an 2030, en tot excludir-ne es usatges non energetics.
Atau madeish, eth Govèrn a de modificar era legislacion entà accelerar era tramitacion dera implantacion de parcs eolics.
Es donades der inventari an d'èster validades per ua entitat de certificacion independenta degudaments abilitada.
Es establiments comerciaus que supèren es cinc cents mètres carradi de superfícia de venta an d'emplegar un percentatge minim, que s'a d'establir per reglament, deth consum finau d'energia electrica procedenta de hònts renovables.
a) Era analisi dera sua vulnerabilitat as impactes deth cambi climatic, d'acòrd damb er encastre estrategic de referéncia que definís er article 10, era incorporacion de mesures que melhoren era sua resiliéncia ath cambi climatic e, s'ei pertinent, un calendari de mesures d'adaptacion e er establiment d'un mecanisme de seguiment.
Es dades der inventari an d'èster validades per ua entitat de certificacion independenta degudaments abilitada.
Aguesta avaloracion a de remassar, entà cadua des alternatives, ua estimacion des emissions de gasi damb efècte ivernacle.
b) Era aplicacion dera ierarquia següenta per çò que hè as opcions de gestion de residus: era prevencion, era preparacion entara reutilizacion, eth reciclatge, era metuda en valor energetica o quin aute tipe que sigue de metuda en valor e, fin finau, era eliminacion.
Es mesures que s'adòpten en matèria de salut an d'anar encaminades a redusir era vulnerabilitat dera poblacion, e concrètament an d'anar encaminades a:
b) Era adopcion e era aplicacion de mesures de prevencion deuant es efèctes deth cambiament climatic que poguen resultar advèrsi entara salut des persones, en tot includir-i es mesures relatives as malauties transmetudes per vectors, ara qualitat dera aigua e der aire e ar emparament deuant es ondades de calor, e tanben de mesures en encastre alimentari, deuant quin efècte que sigue deth cambi climatic que pogue afectar ara innocuïtat des aliments.
Aguesti servicis basics includissen era sufisenta aigua potabla, eth subministrament d'energia, era gestion de residus, eth transpòrt, era depuracion d'aigües residuaus urbanes e era atencion primària de salut.
Es mesures que s'adòpten en matèria de recèrca universitària, sense prejudici dera autonomia de cada centre, an d'anar encaminades a contribuïr ar impuls dera coneishença sus eth cambi climatic e era consolidacion des bones practiques en aguest encastre, e concrètament an d'anar encaminades a:
b) Eth foment der usatge d'energia provenenta de hònts renovables en sector dera edificacion, en tot priorizar es que non genèren un transvassament entà d'auti contaminants damb impactes locaus.
d) Era seleccion e classament d'espacis ja urbanizadi o aucupadi per infraestructures e servicis damb potencialitats entà plaçar o compartir superfícies entà captar energies renovables.
c) Er impuls de politiques actives que fomenten era reabilitacion energetica deth parc d'abitatges e eth melhorament der estauvi e era eficiéncia energetica.
d) Era prenuda en consideracion, per part des municipis, en sòn planejament urbanistic, des recomanacions dera Organizacion Mondiau dera Salut sus era superfícia de verd urban per abitant.
g) Eth garantiment, enes naui desvolopaments urbanistics, dera provision energetica damb hònts d'energia cent per cent renovables, sigue per connexion ath hilat de consum sigue en tot facilitar era autoconsum o, s'ei pertinent, en tot bastir hilats barradi.
Es departaments dera Generalitat
Son foncions dera Comission Interdepartamentau deth Cambi Climatic es següentes:
e) Establir es prioritats d'accion deth Hons Climatic, en tot atier era disponibilitat economica, era planificacion sectoriau e era analisi còst-eficiéncia.
Corresponen ara Taula Sociau deth Cambi Climatic es foncions següentes:
Es plans municipaus de luta contra eth cambi climatic se pòden finançar damb eth Hons Climatic s'es municipis apliquen politiques fiscaus qu'encoratgen es bones practiques, en tot afavorir era mitigacion e en tot disminuïr era vulnerabilitat, e desencoratgen es males practiques.
Capítol V. Fiscalitat ambientau
Objectiu dera fiscalitat ambientau
Es administracions publiques de Catalonha an de gravar es accions que hèn aumentar era vulnerabilitat o incrementen es emissions de gasi damb efècte ivernacle e an d'encoratjar fiscaument es accions qu'afavorissen era adaptacion ath cambi climatic o era reduccion d'emissions de gasi damb efècte ivernacle quan serà possible tecnicament e economicament.
f) Es accions entà melhorar era biodiversitat o entà evitar-ne era pèrta.
S'excludissen d'aguesta eliminacion es ajudes ar aqueriment e eth consum de recorsi energetics d'origina fossila entara maquinària deth sector primari, mentre non i age ua hònt d'energia alternativa viabla.
Constituïssen eth hèt imposable der impòst es emissions de dioxid de carbòni des veïculs aptes entà circular pes vies publiques includidi laguens des categories següentes:
b) Comerciaus leugèrs dera categoria N1: veïculs destinadi ath transpòrt de mercaderies damb ua massa maxima admissibla non superiora o egau a 3,5 tones.
Ar efècte d'aguest impòst, se considèren aptes entà circular pes vies publiques es veïculs següenti:
a) Es veïculs a qué hè referéncia er apartat 1 matriculadi enes registres publics corresponenti, pendent que non n'agen estat dats de baisha.
Non son subjèctes ar impòst es veïculs que, en tot auer estat dats de baisha enes registres pera antiquitat deth modèl, poguen èster autorizadi a circular excepcionaument en ocasion d'exibicions, concorsi o corses limitades a veïculs d'aguesta natura.
Es persones juridiques, e tanben es entitats mancades de personalitat juridica que constituïsquen ua unitat economica o un patrimòni susceptibles d'imposicion definides coma obligats tributaris pera normativa tributària generau, que siguen titulares deth veïcul e qu'agen era residéncia en Catalonha, o i tenguen un establiment, ua sucursau o un burèu, enes tèrmes que siguen establidi per reglament.
Era quòta tributària s'obten d'aplicar era tarifa que correpongue as emissions oficiaus de dioxid de carbòni per quilomètre deth veïcul, d'acòrd damb es taules següentes:
Entà gaudir d'aguesta bonificacion, cau acreditar, per miei dera carta d'inspeccion tecnica deth veïcul qu'a estat matriculat damb era qualificacion d'istoric.
Eth periòde impositiu ei inferior ar an naturau enes supòsits següenti:
b) Baisha definitiva deth veïcul o baisha temporau per panatòri.
En supòsit de dusau o ulteriora transmission deth veïcul, demore obligat a pagar er impòst referit a tot eth periòde impositiu qui ne sigue titular en data der 1 de gèr, sense prejudici des pactes privats que i age entre es parts.
S'a d'establir per reglament eth sistèma entà coordinar er exercici dera potestat de proteccion dera legalitat urbanistica entre es administracions competentes.
Eth Hons Climatic pòt impulsar es accions següentes, entre d'autes:
o) Era reduccion de gasi damb efècte ivernacle en sector agrari.
q) Quina auta que sigue de besonh entà complir es objectius d'aguesta lei.
Eth Hons Climatic se finance damb es recorsi economics següents:
c) Era part des ingrèssi des assignacions tributàries der impòst sus era renda des persones fisiques entà fins d'interès sociau que corresponen ara Generalitat e qu'aguesta destine ar emparament deth miei.
Era Comission Interdepartamentau deth Cambi Climatic establís es prioritats d'accion e eth despartiment corresponent en tot atier es disponibilitats economiques deth Hons Climatic, era planificacion sectoriau e era analisi còst-eficiéncia.
Eth departament competent en matèria de cambi climatic a d'establir per reglament es detalhs dera metodologia de calcul dera peada de carbòni e eth departament competent en matèria de consum a d'establir per reglament es condicions qu'a de complir er etiquetatge entà remassar era peada de carbòni, d'acòrd damb eth periòde que fixe era disposicion addicionau siesau.
Mitigacion des emissions de gasi damb efècte ivernacle en encastre dera energia
Consum d'energia procedenta de hònts renovables enes installacions publiques
En aplicacion der article 28.2, eth 2020 un minim deth 70% deth consum d'energia electrica totau deth conjunt des departaments dera Generalitat e es organismes que ne depenen a de provier de hònts renovables.
Era Administracion dera Generalitat a de complir eth 3% annau de renauiment energetic des bastisses publiques qu'era Directiva 2012/27/UE deth Parlament Europèu e deth Conselh, relativa ara eficiéncia energetica, establís entàs administracions centraus des estats membres.
Sollicitud de permís entà installar punts de recarga entà veïculs electrics e accès public ar usatge d'aguesti punts
Era installacion e era activitat d'implantacion de punts de recarga entà veïculs electrics ei sosmetuda ath regim de declaracion responsabla.
Es installacions que presten eth servici de carga rapida e semirapida qu'agen obtengut ajudes publiques an de poder èster desblocades per quinsevolhe usatgèr de veïcul electric sense que calgue era intervencion de tresaus persones.
Es installacions que presten eth servici de carga rapida e semirapida qu'agen obtengut ajudes publiques son obligades a dar accès a toti es usatgèrs de veïcul electric sense que calgue dar-se de nauta prèviament deth servici.
Inventari d'emissions de gasi damb efècte ivernacle enes departaments dera Generalitat e enes organismes que ne depenen
En tèrme de dus ans a compdar dera aprobacion d'aguesta lei, es departaments dera Generalitat e es organismes que ne depenen an d'incorporar ath dit inventari es emissions de gasi damb efècte ivernacle indirèctes que siguen importants entara sua organizacion.
D'acòrd damb er article 19, eth departament competent en matèria d'energia a de desvolopar, en tèrme d'un an a compdar dera entrada eth vigor d'aguesta lei, es estratègies especifiques següentes:
a) Eth desvolopament d'un encastre normatiu que favorisque era autoconsum energetica a partir d'energies renovables.
b) Eth foment dera generacion d'energia distribuïda e era implantacion de hilats de distribucion d'energia intelligenta.
e) Era planificacion e eth desplegament deth hilat rapid estrategic entà garantir era cobertura de subministrament en desplaçaments interurbans damb distàncies maximes de 150 quilomètres o es que se determinaràn a mesura qu'auance era tecnologia d'emmagazinatge electric.
Eth Govèrn e, s'ei pertinent, es entitats locaus, en encastre des competéncies respectives, damb er objectiu de garantir er accès universau de tota era poblacion a un consum minim vitau de determinadi recorsi basics, an d'impulsar es mecanismes prestacionaus de besonh entà garantir-lo en cas de subministraments d'energia electrica, combustibles non carburants e aigua.
a) Er impòst a de gravar es emissions d'oxids de nitrogèn (NOx) pendent es manòbres d'apropament e pendent era estada deth vaishèth en cai.
Se modifique era disposicion addicionau 9 dera Lei 4/2017, deth 28 de març, de pressupòsti dera Generalitat de Catalonha entath 2017, que demore redigida dera manèra següenta:
Eth Hons Climatic a er objectiu d'impulsar accions restacades damb era luta contra eth cambiament climatic.
Se modifique er apartat 3 dera disposicion addicionau 10 dera Lei 4/2017, que demore redigit dera manèra següenta:
Eth Hons der Auviatge Naturau s'a de dotar, aumens, damb eth 50% des ingrèssi obtengudi der impòst sus es emissions de dioxid de carbòni des veïculs de traccion mecanica.»
a) Acidificadors, precursors d'ozon e gasi damb efècte ivernacle:
Palai dera Generalitat, 1 d'agost deth 2017