projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
L'objectiu del Catàleg és contribuir a conservar, difondre, fomentar el conreu i la comercialització de les varietats locals de Catalunya.
La Subdirecció General d'Agricultura del Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació (DARP).
Conjunt de poblacions o clons d'una espècie vegetal adaptades de forma natural a les condicions ambientals d'una zona determinada associada generalment a un sistema de conreu tradicional.
Tothom que segueixi el procediment definit pel DARP i aprovat en la Comissió de varietats locals d'interès agrari de Catalunya.
S'ha de presentar una sol·licitud d'inscripció (model A0310.02-DO1) i una memòria tècnica (el Departament conjuntament amb la Comissió de Varietats locals està creant models de memòries per les espècies de les varietats locals a inscriure).
La informació de la memòria s'estableix a l'article 32.3 del Decret 131/2012, de 23 d'octubre, pel qual es regula el Registre oficial d'empreses proveïdores de material vegetal i se n'estableixen les normes d'autorització del material vegetal i es crea el Catàleg de varietats locals d'interès agrari de Catalunya.
Per tal d'aprovar la varietat al Catàleg hi ha d'haver un informe preceptiu favorable de la Comissió de Varietats locals d'interès agrari de Catalunya.
La subdirecció general competent en matèria d'Agricultura un cop comprovat el compliment dels requisits exigits al Decret 131/2012, de 23 d'octubre, i amb l'informe favorable previ de la Comissió de varietats locals agrícoles, dicta la resolució d'inscripció al Catàleg.
La subdirecció demana una mostra de material vegetal inscrit per la seva conservació al Banc de llavors.
Que el seu àmbit de cultiu sigui Catalunya.
Ha de ser una varietat que tingui una antiguitat de conreu a Catalunya, mínima de 50 anys.
La Comissió de Varietats locals va acordar el 26/06/2014 i el 12/05/2017 que l'acreditació de l'antiguitat es podia fer de la següent forma:
Data d'actualització: 21.09.2020
La memòria tècnica és el document que ha d'acompanyar a la sol·licitud d'inscripció d'una varietat que es vulgui inscriure al Catàleg de varietats locals d'interès agrari de Catalunya, que inclou una sèrie de continguts mínims que estan fixats al Decret 131/2012, de 23 d'octubre, i detallats a les plantilles de memòria tècnica (models normalitzats pel Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació).
Aquestes plantilles han estat elaborades per la Comissió de varietats locals agrícoles i varien per a cada espècie o gènere (en algun cas).
L'objectiu d'aquest document és descriure i caracteritzar la varietat objecte d'inscripció al Catàleg mitjançant la recopilació d'informació etnobotànica de la varietat, conèixer els seu origen, la seva tradició, el seu àmbit territorial de conreu, com es conserva, quins són els caràcters morfològics de la varietat, similituds i diferències amb altres varietats de la mateixa espècie, conèixer l'antiguitat del conreu a Catalunya, conèixer les característiques agronòmiques, informació dels assajos de caracterització, etc.
Els models de memòria disponibles son:
El Banc de Llavors de la Garrotxa es va crear a finals de l'any 2005 dins l'estructura del SIGMA (Consorci de Medi Ambient i Salut Pública de la Garrotxa).
Per tal d'assolir els seus objectius, el banc realitza tasques de prospecció etnobotànica i recull de la informació associada a les varietats locals, conservació de les llavors, caracterització agronòmica i multiplicació, promoció i dinamització de l'ús i el coneixement d'aquestes varietats, donació de material vegetal a productors, transformadors o a altres institucions vinculades a la conservació i col·laboració amb associacions, entitats i iniciatives privades per la realització de projectes concrets vinculats a biodiversitat cultivada.
La Fundació Miquel Agustí per a la conservació, millora i promoció de varietats agrícoles tradicionals, té com a finalitat utilitzar el potencial gastronòmic i nutritiu de varietats locals per generar valor afegit i afavorir la biodiversitat cultivada a través de l'ús rendible.
Fins ara ha treballat fonamentalment en espècies hortícoles (mongeta, tomàquet, ceba i col), i el seu àmbit d'actuació abasta tot el territori català.
L'any 2002, l'associació L'Era, Espai de Recursos Agroecològics va endegar el projecte Esporus, Centre de Conservació de la Biodiversitat Cultivada amb l'afany de recollir varietats locals d'arreu de Catalunya tant de cultius extensius com hortícoles.
A hores d'ara té més de 360 varietats que multipliquen, estudien, conserven i difonen amb l'ajut de persones voluntàries, pagesos i pageses.
També fan prospeccions en parcs naturals o comarques, organitzen jornades tècniques i tasts
El Consell Comarcal del Vallès Oriental, conjuntament amb l'Associació Llavors Orientals, el Convívium Slow Food i el productors de la nostra comarca, treballem conjuntament en la recuperació de varietats antigues de tomàquet, en la recuperació de varietats locals de mongetes del Vallès, realitzant un estudi de caracterització de les mongetes i un projecte de transferència d'aquestes varietats a restauradors, llegumaires, comerciants i públic en general i col·laborant en la creació d'un Banc de Llavors.
Tots els viticultors tant si són persones físiques o jurídiques inscrits al Registre Vitivinícola de Catalunya (RVC) com a lliuradors de collita, amb vinyes en producció.
La targeta vitícola dóna dret a poder lliurar la producció de raïm als cellers elaboradors de Catalunya d'acord amb el potencial de producció de cada viticultor.
El potencial de producció ve determinat pel percentatge de lliurament de collita de les parcel·les vitícoles, la denominació d'origen, el rendiment màxim per varietat i la superfície en producció.
Heu de contactar amb la vostra oficina comarcal (link amb la relació d'oficines) per tal que us facilitin el codi de barres associat a la targeta, o trametre un correu electrònic a l'adreça [EMAIL] sol·licitant codi d'accés a RVC
Cada entrada de raïm al celler haurà de recollir les dades següents:
L'ORDRE AAM/139/2011, de 21 de juny, per la qual es regula el control de la producció vitícola mitjançant la targeta vitícola, a partir de la campanya 2011-2012, i l'Ordre AAM/128/2015, de 5 de maig, per la qual modifica l'Ordre AAM/139/2011, estableixen el següent:
per la qual es regula el control de la producció vitícola mitjançant la targeta vitícola, a partir de la campanya 2011-2012.
per la qual es modifica l'Ordre AAM/139/2011, de 21 de juny, per la qual es regula el control de la producció vitícola mitjançant la targeta vitícola, a partir de la campanya 2011-2012.
El Departament d'Agricultura dins el Pla de biodiversitat Cultivada, ha creat un banc de llavors per tal de preservar i conservar les varietats locals d'interès agrari de Catalunya, contribuint així a evitar la pèrdua recursos fitogenètics de vital importància per la sostenibilitat de l'agricultura i l'alimentació actual i del futur.
En ell s'hi conserven les llavors de les varietats locals d'interès agrari de Catalunya que han estat inscrites al Catàleg de varietats locals d'interès agrari de Catalunya, així com les llavors que provenen de lliuraments espontanis per part d'agricultors, ens o entitats, que no han realitzat el procés d'inscripció de les varietats locals al citat catàleg, però que sol·liciten la seva conservació.
En aquest segon cas, el Departament presentarà la varietat a la Comissió de Varietats Locals per tal de valorar la seva possible caracterització i posterior inscripció al Catàleg.
El banc està ubicat físicament a Lleida, a les instal·lacions del Laboratori de Llavors del propi Departament.
de creació del Banc de Llavors de la Generalitat de Catalunya.
A Catalunya com a la resta de països del nostre entorn hi ha hagut, durant els últims 50-60 anys, una pèrdua accelerada de la biodiversitat cultivada doncs un gran nombre d'espècies i de varietats que s'havien vingut conreant durant decennis van ser substituïdes per altres varietats més productives adaptades a un nou sistema de producció basat en un ús intensiu dels adobs, fitosanitaris, sovint rec, maquinària d'alt rendiment,..etc.
El resultat va ser un augment considerable de la producció i dels costos per assolir-la i una pèrdua, de moltes varietats tradicionals.
En molts casos, aquestes varietats només s'han mantingut en horts per autoconsum i, en altres casos, fins i tot han deixat de ser cultivades.
Amb tot, no es parteix de zero sinó que hi ha molta feina feta i molta que s'està fent, tant per part dels agricultors com d'entitats que han dut a terme la tasca de prospecció i conservació.
Gràcies a això, avui en dia Catalunya compte amb una gran quantitat de material vegetal que a més de constituir un patrimoni genètic i cultural pot englobar també alguns productes d'alt valor gastronòmic.
No obstant, encara hi ha coses a fer atès que es constata una manca de homogeneïtat en la metodologia de recollida del material vegetal i un dèficit de coordinació que comporta una duplicació d'esforços per part de les entitats que s'hi dediquen.
En base a aquests antecedents, el Departament va aprovar l'any 2013 el Pla d'Acció per a la Biodiversitat Cultivada a Catalunya amb l' objectiu de promoure la recuperació, la conservació, l'ús i la divulgació i comercialització de les Varietats Locals de Catalunya.
L'objectiu d'aquest Pla es troba fonamentat en tres eixos:
Nota: el Pla d'acció actualment està en revisió
Podeu trobar més informació al respecte dels organismes modificats genèticament en els següents enllaços d'interès:
Agència Catalana de Seguretat Alimentaria (AGSA).
Comissió Nacional de Bioseguretat, Consell Interministerial d'Organismes Modificats Genèticament i Registre Públic d'Organismes Modificats Genèticament
pel qual s'estableixen mesures per a l'exercici de les competències de la Generalitat de Catalunya en matèria dels organismes modificats genèticament.
pel qual s'estableixen mesures per a l'exercici de les competències de la Generalitat de Catalunya en matèria dels organismes modificats genèticament (DOGC núm. 6862, de 30.4.2015).
Data d'actualització: 05.04.2018
El Decret 62/2015, de 28 d'abril, crea el Registre d'organismes modificats genèticament de Catalunya (ROMGCat), amb l'objecte de recollir la informació relativa a la utilització confinada, als alliberaments voluntaris amb finalitat diferent de la comercialització i al conreu comercial d'OMG (article 12).
El Registre s'adscriu a la direcció general competent en matèria d'agricultura del departament competent en aquesta matèria, la qual serà competent per expedir les certificacions que se sol·licitin sobre les dades que constin en el Registre, a excepció d'aquelles en què les disposicions aplicables estableixin una altra cosa.
Es poden fer consultes o sol·licituds al respecte del ROMGCat a la següent bústia: [EMAIL]
Data d'actualització: 06.04.2018
Organisme modificat genèticament (OMG) és qualsevol organisme, tret dels éssers humans, sobre el qual el material genètic s'hagi modificat d'una manera que no es produeix naturalment, ni per aparellament ni per recombinació natural, sempre que s'utilitzin les tècniques que reglamentàriament s'estableixin.
Les activitats amb OMG estan regulades a la Unió Europea mitjançant la Directiva 2001/18/EC i la Directiva 2009/41/EC.
La transposició d'ambdues directives, així com dels reglaments europeus que tenen com a objectiu la protecció de la salut humana i el medi ambient davant els possibles efectes derivats de l'ús dels OMG, s'ha fet a l'Estat espanyol mitjançant la Llei 9/2003, de 25 d'abril, per la qual s'estableix el règim jurídic de la utilització confinada, alliberament voluntari i comercialització d'OMG, i el Reial decret 178/2004, de 30 de gener, pel qual s'aprova el Reglament general per al desenvolupament i execució de la Llei 9/2003 (text refós).
Els articles 3 i 4 de la Llei 9/2003 estableixen les competències de l'Administració General de l'Estat i de les comunitats autònomes, respectivament.
Per tal d'assumir i exercir les competències atribuïdes per la Llei 9/2003, Catalunya va promulgar el Decret 62/2015, de 28 d'abril, pel qual s'estableixen mesures per a l'exercici de les competències de la Generalitat de Catalunya en matèria dels OMG.
Aquest Decret té per objecte establir el procediment per atorgar les autoritzacions per a realitzar activitats d'utilització confinada, i d'alliberament voluntari sense finalitat comercial d'OMG en tot el que és competència de l'Administració de la Generalitat de Catalunya, desenvolupar la vigilància i el control de les activitats autoritzades i dels organismes o els productes ja comercialitzats que siguin OMG, que se'n derivin o que en continguin, i imposar les sancions que corresponguin a les infraccions comeses en l'exercici d'aquestes activitats.
El Decret també crea i regula el Registre d'OMG de Catalunya.
Agència Catalana de Seguretat Alimentaria
Lleida, el dimecres 10 de maig de 2017
Aquest divendres 12 de maig es va iniciar el pagament.
L'import total del pagament és de 4.770.998,46 € i es correspon amb el 80% de les primes establertes.
Estan cridats a les urnes uns 2.651 operadors productors, que hauran d'escollir entre membres de dues candidatures
El Departament d'Agricultura posa en funcionament l'any 2015 un Banc de llavors, on es conserven les llavors de les varietats locals catalanes.
En vista de l'experiència adquirida, es considera convenient que aquest banc s'integri dins de l'estructura del Departament d'Agricultura, atès que és aquest Departament qui té, en l'àmbit de les seves competències i a través dels seus òrgans, la funció de promoure la recuperació i la conservació de la Biodiversitat cultivada i dels recursos fitogenètics, així com la de fomentar el seu ús, la seva divulgació i la comercialització de les varietats locals de Catalunya i/o de totes aquelles que representin un interès especial o un patrimoni genètic.
La regulació d'aquest banc es troba en el Decret 73/2020, de 21 de juliol, de creació del Banc de llavors de la Generalitat de Catalunya.
El Departament, per tal d'identificar i recopilar la informació de les varietats que tenen un interès per a ser conservades, va crear, l'any 2012, el Catàleg de varietats locals d'interès agrari, mitjançant el Decret 131/2012, de 23 d'octubre, pel qual es regula el Registre oficial d'empreses proveïdores de material vegetal i se n'estableixen les normes d'autorització, inscripció i funcionament, es regulen activitats de producció i comercialització de material vegetal i es va crear el Catàleg de varietats locals d'interès agrari de Catalunya.
El Banc de llavors conserva les mostres de totes les varietats locals inscrites al Catàleg, d'aquelles espècies que es conserven en llavor, així com també conté altres mostres de llavors i d'altres mostres de llavors que es puguin cedir per part de persones físiques o jurídiques, públiques o privades, o per part de qualsevol ciutadà, a títol no onerós o gratuït.
La conservació es duu a terme en condicions de congelació, de manera que es garanteix la preservació a llarg termini de les varietats locals catalanes, amb l'objectiu final de conservar en bones condicions totes les llavors que es guarden al banc.
Les funcions del Banc de llavors són:
El banc està ubicat físicament a Lleida, a les instal·lacions del Laboratori de llavors i la seva gestió correspon al Servei d'Ordenació Agrícola del Departament d'Agricultura.
de creació del Banc de Llavors de la Generalitat de Catalunya.
La inscripció de dades en el ROMGCat, en el supòsit de cultius comercials, es realitza d'ofici, a partir de les dades existents a la declaració única agrària a Catalunya (DUN), sobre totes les parcel·les que cultivin varietats d'espècies modificades genèticament.
Es poden consultar les estadístiques de la superfície de cultiu d'OMG a Catalunya, obtingudes a partir de les dades del ROMGCat.
El Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació (DARP) ha proclamat avui, 3 de setembre de 2016, les candidatures de les eleccions a membres de la Junta Rectora del Consell Català de la Producció Integrada (CCPI), que tindran lloc el proper 22 de setembre.
Aquestes candidatures permetran elegir els vocals a la Junta Rectora, 4 representants de la secció d'operadors productors i 4 de la secció d'operadors elaboradors, respectivament, inscrits al corresponents registres de Producció Integrada.
La Junta Electoral de Catalunya, un cop examinada la documentació que acompanya els escrits de presentació de candidatures i comprovada la seva adequació a la normativa electoral aplicable a les eleccions del CCPI, ha proclamat els candidats següents:
Com a representants dels operadors productors:
- Candidats de Joves Agricultors i Ramaders de Catalunya:
- Candidats d' Unió de Pagesos de Catalunya:
Com a representants dels operadors elaboradors:
- Candidats de la Federació de Cooperatives Agràries de Catalunya:
Pel que fa a l'elecció dels representants de la secció d'operadors elaboradors, cal destacar que només s'ha presentat una única candidatura, per part de la Federació de Cooperatives Agràries de Catalunya.
Com a conseqüència d'aquest fet, només caldrà que es celebrin eleccions per escollir representants de la secció d'operadors productors entre les candidatures presentades per la Unió de Pagesos de Catalunya i la presentada per Joves Agricultors i Ramaders de Catalunya.
D'acord amb el calendari establert en la convocatòria publicada el passat dijous dia 30 de juny al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, no serà fins al dia 10 de setembre que finalitzi el termini perquè la Junta Electoral de Catalunya resolgui els recursos presentats contra la proclamació o no-proclamació de candidatures.
Un pas previ, segons el calendari electoral, perquè s'iniciïn les votacions el proper dia 22 de setembre.
Com a dates importants del procés, cal remarcar-ne les següents:
Estan cridats a les urnes uns 2.651 operadors productors, que hauran d'escollir entre membres de dues candidatures
A les deu del matí han començat les votacions per renovar la Junta Rectora del Consell Català de la Producció Integrada (CCPI).
En aquestes eleccions hi ha un total de 29 meses electorals distribuïdes per tot Catalunya.
Algunes comarques, amb un nombre elevat d'electors, tenen diverses meses electorals distribuïdes pel territori per facilitar les votacions i reduir els desplaçaments.
Aquest divendres 12 de maig es va iniciar el pagament.
El Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació (DARP) de la Generalitat de Catalunya va fer efectiu el passat divendres 12 de maig el pagament dels imports corresponents a la campanya 2016 de l'ajut de producció integrada.
Aquests ajuts, amb compromisos a 5 anys vista, s'emmarquen dins el PDR.cat2020, amb el cofinançament del Fons Europeu Agrícola de Desenvolupament Rural (FEADER).
L'objectiu d'aquesta línia és reduir la contaminació d'aigües i sols, fomentar la biodiversitat i millorar l'eficiència dels recursos naturals, donant suport a l'adopció de metodologies de producció vegetal que utilitzin al màxim els recursos i mecanismes de producció naturals per tal d'assegurar, a llarg termini, una agricultura sostenible i la protecció dels recursos naturals.
Aquest pagament s'ha fet efectiu a 2.056 beneficiaris de 26 comarques, i té un impacte sobre 37.202,26 ha de conreu.
L'objectiu d'aquesta línia d'ajut és reduir la contaminació d'aigües i sòls, fomentar la biodiversitat i millorar l'eficiència dels recursos naturals
Lleida, el dimecres 10 de maig de 2017
Catalunya va ésser pionera en legislar en producció integrada (PI), essent la primera autonomia que va desplegar
normativa sobre aquesta matèria.
Des de llavors, ha estat un referent a nivell de l'Estat Espanyol.
Actualment més del 39% de la fruita de pinyol de Catalunya es cultiva en producció integrada.
La producció integrada és un sistema productiu que prioritza la producció d'aliments d'alta qualitat, la protecció del medi ambient i la salut humana així com la sostenibilitat de l'activitat agrària.
En la jornada d'enguany, al igual que en altres anys, s'exposen temes d'actualitat com són: plagues emergents i productes fitosanitaris, situació actual dels ajuts, l'experiència en l'aplicació de la producció integrada en vinya, la gestió de la caparreta blanca en la PI de cítrics així com el projecte de producció integrada en espais protegits.
Aquesta jornada pretén seguir sent, també, un punt de trobada entre tècnics, productors i empreses per exposar els
resultats del programa de control i anàlisi de mostres, analitzar les dades de la campanya de certificació i promoció de la producció integrada relativa a l'any 2016 i presentar les principals novetats de les normes tècniques per al 2017.
Cap del Servei d'Ajuts a la Sostenibilidad Agrària.
Eliseu Muní.Expresident del Consell Català de la Producció Integrada.
Sant Ramon, 7 de febrer de 2020
En funció de les característiques d'una plantació d'ametller, caldrà decidir les condicions de treball de l'equip d'aplicació de productes fitosanitaris, EAPF, per tal d'aconseguir una correcta aplicació de fitosanitaris.
Aquest EAPF ha d'estar inscrit al Registre Oficial de Maquinària Agrícola, ROMA, i ha d'haver passat la inspecció corresponent.
Un adequat manteniment de l'equip, mitjançant la comprovació de l'estat i de funcionament dels diferents elements o components, ens ajudarà a assegurar tant com es pugui que la dosi aplicada arribi a la plantació, i ens evitarà el risc d'una avaria durant l'aplicació fitosanitària.
Per tal d'assegurar una correcta aplicació de fitosanitaris, es important portar a terme una acurada regulació de l'equip, fent les comprovacions oportunes del cabal dels broquets i de la distribució d'aire del ventilador, i fixant els paràmetres que intervenen en una aplicació com el volum d'aplicació, la velocitat d'avanç i l'amplada de treball.
L'objectiu de tota aplicació fitosanitària és aconseguir una bona distribució de producte fitosanitari sobre la plantació que permeti controlar la plaga o malaltia, minimitzar costos i evitar pèrdues al sòl i a l'aire.
Felip Gràcia, Cap del Centre de Mecanització Agrària.
La necessitat d'unificar les especificacions tècniques dels productes va propiciar la creació dels Organismes de Normalització, encarregats de redactar, aprovar i publicar les Normes, uns documents on es defineixen les característiques requerides d'un producte i els procediments per la seva avaluació.
AENOR, a més de l'elaboració de les normes espanyoles, s'encarrega de transposar com a normes UNE les normes elaborades per CEN.
Assenyalar que ISO defineix els mètodes d'assaig i CEN i AENOR defineixen els requeriments tècnics.
Els comitès que, dintre de cada organisme, s'encarreguen de l'elaboració de normes sobre tractors, màquines agrícoles i forestals, equipament de reg i aspectes de seguretat específics de la maquinària són:
El Centre de Mecanització Agrària és la secretaria tècnica del AEN/CTN 68/SC1/GT 2 "Equipos para tratamientos fitosanitarios" i participa en totes les tasques de normalització sobre equips per a tractaments fitosanitaris i material de reg, tant a nivell nacional com internacional.
En aquest apartat podeu trobar un recull de les principals normes tècniques que fan referència a aquests equips.
Podeu trobar més informació al respecte consultant directament als Web dels diferents Organismes de Normalització.
Per a qualsevol consulta sobre el tema adreçar-se a Alba Fillat ( [EMAIL] )
El Centre de Mecanització Agrària porta a terme diferents treballs experimentals i de recerca, principalment en temes relacionats amb les tècniques de polvorització en cultius arboris, encara que també ha realitzat treballs en temes relacionats amb el reg localitzat i la recol·lecció mecanitzada de l'oliva.
*Personal del Centre de Mecanització Agrària participa en l'equip de treball del projecte
*Personal del Centre de Mecanització Agrària participen com investigadors en el projecte de la Universitat de Lleida
Els treballs de recerca realitzats pel CMA en el camp de l'aplicació de productes fitosanitaris:
Per a qualsevol consulta sobre el tema adreçar-se a Francesc Solanelles ( [EMAIL] ), Felip Gràcia ( [EMAIL] ).