El Departament de Salut ha impulsat un protocol per garantir que totes les dones tinguin accés a la cartera de serveis de la reproducció humana assistida (RHA) en els centres sanitaris públics, independentment de si tenen un problema d'infertilitat, de si tenen parella o de si aquesta és masculina o femenina.
Tal com estableix un Reial decret de l'Estat espanyol de 2006, només podien accedir als tractaments de RHA les parelles heterosexuals quan tenien un problema d'esterilitat o una indicació clínica establerta.
D'aquesta manera, altres dones que necessitaven tècniques de RHA havien de recórrer a un tractament privat.
Això havia comportat una llarga reivindicació, tant del moviment feminista com del col·lectiu lesbià, gai, bisexual, transsexual i intersexual (LGBTI), que reclamava el dret de les dones sense parella i de les dones amb parella femenina a poder ser mares a través del sistema públic de salut.
Al 2014, el Parlament va aprovar per unanimitat la Llei 11/2014, del 10 d'octubre, per a garantir els drets de lesbianes, gais, bisexuals, transgèneres i intersexuals i per a erradicar l'homofòbia, la bifòbia i la transfòbia.
A partir d'aquesta Llei, la cambra catalana va instar, l'any passat, al Departament de Salut a garantir que no es restringís l'accés a la RHA a les dones només per la seva orientació sexual.
El mes de març d'enguany, en espera d'aprovar el nou protocol, el CatSalut ja va obrir les llistes d'espera per a la RHA a totes les dones que ho sol·licitessin.
En paral·lel, el Departament de Salut va posar en marxa l'elaboració d'un nou protocol per garantir que totes les dones tinguin accés a la cartera de serveis de la RHA als centres sanitaris públics, independentment de si tenen un problema d'infertilitat, de si tenen parella o de si aquesta és masculina o femenina.
El protocol es basa en el principi d'autonomia de les dones i de corresponsabilitat en la presa de decisions durant tot el procés, i pivota sobre dos grans objectius estratègics:
La voluntat de fer extensiva la RHA a totes les dones era una llarga reivindicació d'entitats feministes i del col·lectiu LGBTI.
Les entitats agrupades en la Campanya Feminista pel Dret a la Reproducció Assistida, Ca la Dona, Casal Lambda, Creación Positiva, LesBiCat, el Front d'Alliberant Gai de Catalunya, l' Associació de Famílies LGTBI i Gais Positius, han fet costat al Govern en l'impuls d'aquest protocol.
Les tècniques de RHA que incorpora aquest protocol en l'atenció especialitzada són cinc: l'estimulació ovàrica, la inseminació artificial conjugal, la inseminació amb semen de donant, la fecundació in vitro (FIV) amb gàmetes propis, la FIV amb gàmetes donats (espermatozous òvuls i embrions) i la microinjecció citoplasmàtica d'espermatozous.
L'aplicació d'aquestes tècniques s'ha de fer en una xarxa de centres especialitzats de referència en el territori, que està previst ampliar, i en determinats centres especialitzats per a aquelles tècniques més complexes, tal com ja es fa avui en dia.
A Catalunya, la llista d'espera per a tècniques de RHA complexes ―FIV― afecta 2.801 persones i és, de mitjana, de 22 mesos, segons dades de desembre 2015.
Amb tot, pel que fa a la inseminació artificial ―una tècnica més senzilla i ràpida― el temps d'espera és molt menor i no planteja cap problema important pel que fa a l'accessibilitat en la gran majoria de centres.
Pel que fa al nombre de tractaments, a Catalunya es van realitzar 1.122 FIV al 2015, en comparació al 2013 i al 2014, que se'n van fer 1.078 i 1.008, respectivament.
En el cas de les inseminacions artificials, al 2015 van realitzar-se 1.291, menys que als dos anys anteriors: 1.454 al 2013 i 1.280 al 2014.