El president de la Generalitat, José Montilla, va reivindicar, el 20 de maig, en la cloenda del cicle de col·loquis "Xarxes" del Palau Robert, la ingent obra pública dels governs d'Entesa; no obstant, va advertir que el context actual obligarà a revisar el ritme i els calendaris d'execució de nous projectes a partir "d'unes prioritats indiscutibles: lluitar per travessar i superar la crisi, econòmicament i socialment".
El president de la Generalitat, José Montilla, va reivindicar que durant aquesta legislatura s'ha fet la inversió més gran en infraestructures dels darrers trenta anys, en l'acte de cloenda del cicle de col·loquis "Xarxes.
Un viatge per les infraestructures de Catalunya", que va tenir lloc el 20 de maig, al Palau Robert.
La T1, la nova terminal de l'aeroport del Prat; les grans obres per garantir d'abastament d'aigua, com la dessalinitzadora del Llobregat o la connexió de les plantes del Llobregat i del Ter amb la canonada que unirà els dipòsits de Trinitat i Fontsanta; plantes de gestió de residus com les de Botarell i d'Hostalets de Pierola; les obres del canal Segarra-Garrigues, on ja es reguen les primeres hectàrees; el Xerta-Sènia; infraestructures de recerca en la primera línia mundial, com el Sincrotró Alba; l'arribada de l'AVE a Barcelona i el seu desplegament fins la frontera francesa; l'eix Vic-Olot per Bracons i el desdoblament de l'AP7 a Tarragona; o l'ampliació de la xarxa de metro a tota l'àrea de Barcelona, amb la Línia 9 com a vaixell insígnia, juntament amb obres a la resta de línies de Metro i als FGC al Vallès i el Baix Llobregat.
Una llarga llista d'infraestructures acabades o en marxa al nostre país que demostra que, "després de molts anys d'una certa inèrcia passiva, els governs d'Entesa, que hem governat Catalunya des de 2003, hem aconseguit definir els projectes que el país necessita, amb l'esforç propi molt important dels pressupostos de la Generalitat i també, els darrers anys, a través de la Disposició Addicional 3a de l'Estatut garantir-ne el finançament", ha dit el president de la Generalitat, José Montilla, en la cloenda del cicle de col•loquis sobre infraestructures amb motiu de l'exposició Xarxes, que ha acollit el Palau Robert.
"Durant aquesta legislatura –ha afirmat- s'ha realitzat la major inversió a Catalunya en matèria d'infraestructures dels darrers trenta anys.
Mai s'havia fet tanta obra pública com en aquests quatre anys", quan "les diverses administracions han mobilitzat molts milions d'euros, s'han desencallat actuacions llargament esperades i s'han afrontat obres estratègiques per al futur".
Però després de més de tres exercicis molt prolífics pel què fa a obra pública, el president entén que "les circumstàncies, avui, sense obligar-nos a renunciar a res del que hem dit que era necessari, sí que ens portaran a reprogramar en molts casos novament el ritme i els calendaris d'execució d'alguns projectes, insisteixo, sense renunciar a cap d'ells, a partir de l'establiment d'unes prioritats indiscutibles: lluitar per travessar i superar la crisi, econòmicament i socialment".
"El país ha de continuar fent un esforç en infraestructures segons les seves possibilitats, en formació, en educació i en altres sectors de polítiques socials per garantir la cohesió social que és un factor importantíssim de competitivitat", ha afegit.
"Aquesta consideració, com es poden imaginar, en el context actual és més obligada que mai", ha argumentat.
Tot plegat, "en un context d'austeritat i de reducció del dèficit públic absolutament imprescindibles".
En qualsevol cas, ha conclòs el cap de l'Executiu, "la situació que vivim, no limita sinó que afegeix sentit, oportunitat i necessitat al conjunt de debats que s'han dut a terme al voltant d'aquesta exposició".
Col·loqui sobre el canvi climàtic i les infraestructures
Abans de l'acte de cloenda, s'ha fet el darrer debat del cicle de col·loquis que ha tractat el tema "Canvi climàtic i canvi de plantejaments.
Han participat en el debat l'economista i president del Consell Consultiu d'Endesa a Catalunya i vicepresident del Cercle d'Economia, Anton Costas; el biòleg i socioecòleg i director general d'ERF, Ramon Folch, i l'enginyer i president del Cercle per al Coneixement, Joan Majó.
En la primera intervenció, Anton Costas ha subratllat que la cimera de Copenhaguen va suposar un avenç important en la percepció social del canvi climàtic com a gran repte per a la humanitat i ha demanat una major consciència per part de tota la societat sobre que cal fer en aquest àmbit.
També ha apostat per un model més pluralista, més participatiu en la presa de decisions, tenint en compte tots els interessos, en el moment de planificar sobre infraestructures.
El socioecòleg Ramon Folch ha afirmat que els Governs han d'incorporar, després de Copenhaguen, alguns paràmetres nous per fer plantejaments seriosos en l'àmbit del medi ambient.
Ha demanat seriositat i valentia als poders públics per garantir un model de creixement sostenible i també que no caiguin en la temptació d'utilitzar la crisi com a coartada per no fer front als problemes.
Finalment, el president del Cercle per al Coneixement, Joan Majó, ha afirmat que cal repensar el model econòmic energètic per a una societat de 2.000-2.500 milions de persones, basat en l'eficiència i la sostenibilitat, ja que el model actual, aplicat amb èxit durant molts anys en un grup més reduït de ciutadans, s'ha esgotat.