projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Inspirada en el pacifista Gandhi i en la seva fe budista, Aung San Suu Kyi propugna una revolució de l'esperit basada en el reconeixement de la necessitat del diàleg i la compassió pels més humils.
Arran de les seves activitats pacifistes, el 1989 va ser sotmesa a arrest domiciliari i el novembre de 2010 va ser alliberada.
Va assumir la direcció de la Lliga Nacional per a la Democràcia, que va guanyar les eleccions de 1990 per majoria absoluta.
Les autoritats militars, però, es van negar a tenir en compte aquest resultat, per la qual cosa el seu partit no va poder formar un govern civil.
Aung San Suu Kyi, subjecta a estreta vigilància, va preferir romandre al costat del seu poble donant testimoniatge de la seva fe en la idea del bé i de la justícia.
El 1991 va rebre el Premi Nobel de la Pau per la seva lluita no-violenta en defensa de la democràcia i els drets humans.
Més informació sobre la premiada
Compromesa amb els més desfavorits, Maung dirigeix la clínica Mae Tao, a la població tailandesa de Mae Sot, a la frontera amb Myanmar, antiga Birmània.
En aquest centre, la doctora Maung ofereix atenció mèdica a una població de 150.000 persones ja sigui amb atenció mèdica, formació, visites domiciliàries o esponsorització d'organitzacions de dones.
La seva feina ha estat reconeguda internacionalment i fins i tot el 2005 va ser nominada per al Premi Nobel de la Pau.
Conegut pel seu treball sobre l'evolució biològica i la sociobiologia, Wilson és un gran especialista sobre les formigues i en la seva utilització de feromones com mitjà de comunicació, i mundialment conegut per introduir el terme de biodiversitat.
El 1975 va publicar "Sociobiology The New Synthesis", on, sota el nom de sociobiologia, va proposar una teoria consistent en l'estudi sistemàtic de les bases biològiques de tota conducta social.
És el primer biòleg evolucionista que postula la teoria que sosté que la clau de l'evolució és la preservació del gen abans que la de l'individu.
Així, estableix la sociobiologia com un nou camp de la ciència.
Des del 1968 viu al Brasil, primer com a fundador d'una missió claretiana al Mato Grosso, després com a administrador apostòlic de la prelatura, i posteriorment va ser nomenat bisbe titular d'Altava i prelat.
Seguidor i predicador de la teologia de l'alliberament, Casaldàliga ha estat bisbe d'aquesta prelatura durant 33 anys.
El 2005 en va ser rellevat, però continua treballant amb els indígenes i camperols.
La seva denúncia pública dels grans terratinents, als quals culpa de la misèria local, li ha comportat amenaces de mort en diverses ocasions.
Ha destacat per la seva posició a favor de l'anomenada Teologia de l'alliberament, condemnada pel Vaticà, en defensa dels pobles que aquest corrent de pensament rebutja anomenar pobres per anomenar-los empobrits, atès que han estat explotats pels països rics.
Brussel·les (Bèlgica), 1908 - París (França), 2009
Va viure al Brasil als anys 30 i allà va dur a terme el seu primer treball de camp etnogràfic, dirigint exploracions periòdiques al Mato Grosso i a la selva tropical amazònica.
Aquesta experiència va marcar la seva identitat professional en el camp de l'antropologia.
Va estudiar el paper de la dona en les cultures no occidentals i les estructures de parentiu de les famílies.
La seva obra El pensament salvatge, de 1962, va suposar un trasbals en les ciències socials, a causa del reconeixement del treball mental del "primitiu" i per la defensa d'una ciència en el neolític.
Considerat un dels intel·lectuals més influents d'Israel, va ser un dels primers a demanar la separació en dos estats com a solució del conflicte araboisraelià després de la Guerra dels Sis Dies.
El 1978 es va oposar al procés de creació d'assentaments jueus com a forma d'establiment sobre el territori i creà el moviment Shalom Ajshav (Pau ara).
Ferm defensor dels Acords d'Oslo de 1993 en favor de l'establiment de relacions pacífiques entre jueus i palestins, també fou un ferm partidari d'establir un diàleg amb l'Organització per a l'Alliberament de Palestina (OAP).
Les seves activitats polítiques no sempre van ser reconegudes, ja que li van costar diversos càrrecs, entre ells el de Directora de Salut Pública, però la feina que ha fet al-Sa'dawi contra les desigualtats que enfronten les dones a les zones rurals és incomparable.
El Govern egipci la considerà polèmica i perillosa i va va empresonar durant un any, la qual cosa, després de rebre amenaces de mort, va obligar-la a exiliar-se als Estats Units d'Amèrica, des d'on ha continuat el seu activisme a favor dels drets de les dones.
El treball creatiu i la qualitat de la crítica profunda d'Amèrica del Nord assagista Harold Bloom en l'estudi de la literatura ha obert noves vies per a la interpretació dels textos, tot i que s'ha trencat amb l'ortodòxia acadèmica.
I això amb l'afirmació del que ell anomena el "cànon occidental", una jerarquia de les cartes i el seu contingut entès com un component essencial de la història de la civilització i l'esperit humà que és alhora una extraordinària retrat dels valors morals a través de la literatura.
De la mateixa manera, defensa la lectura de llibres com l'eix de la formació personal i la imatge dinàmica del món.
L'historiador italià Andrea Riccardi transforma la seva convicció i les seves experiències en un esforç cristià evangèlic obert i estès per tot el món, fonamentalment a través de la Comunitat de Sant'Egidio, associació laica fundada per ell el 1968 que s'ocupa de marginats, els nens malalts, els immigrants indocumentats i abandonats.
Promou també un diàleg ampli i civisme religiosa interconfessional, i participa en el procés de pau en diversos països del Tercer Món.
Finalment, amb els seus llibres, Riccardi ofereix un panorama i una reflexió lúcida i sorprenent de l'Església i el papat del segle XX.
El rigor metodològic i la riquesa cultural, així com el compromís polític i historiogràfic que estableix amb la modernitat, a través d'un inviolable sentit crític i d'una òptica universalista, fan de l'escriptor marroquí Abdallah Laroui una de les figures més representatives de la intel·lectualitat àrab.
Laroui ha elaborat una Història del Magreb on la recerca d'una identitat comuna parteix de la diversitat dels elements, d'una erudició neta de prejudicis, rebutjant a la vegada el nacionalisme i la tradició estratificada dels seus medievalistes i un occidentalisme implícitament colonialista.
Alhora, ha elaborat una novel·lística tècnicament renovadora i arrelada en el patrimoni simbòlic marroquí, amb la qual indaga en uns personatges i una problemàtica ofegats per una societat a la qual ni la independència ha desblocat.
Es subvencions pretenen sostier a mejans informatius digitaus en catalan o er aranés de titolaritat privada, entà contribuïr ara vertebracion der espaci catalan de comunicacion.
Resolució PRE/998/2020, de 8 de maig, de 8 de maig, per la qual s'amplia el termini de presentació de sol·licituds en la convocatòria per a la concessió de subvencions estructurals per a l'edició de mitjans informatius digitals de titularitat privada, en català o en aranès, corresponent a l'any 2020 (ref. BDNS 499996).
Es agropacions de persones fisiques, es comunitats de bens o quin aute tipe que sigue d'unitat economica o auviatge separat que, maugrat non auer personalitat juridica, se tròben ena situacion que motive era concession d'aguestes subvencions.
Er objècte d'aguestes bases ei establir eth procediment aplicable entara concession de subvencions estructuraus a empreses privades e entitats sense tòca lucrativa titolars o arrendatàries d'ua licéncia entà prestar servicis de ràdio en lengua catalana o aranesa, damb er objectiu de consolidar era programacion radiofonica en aguestes lengües e atau contribuïr ara vertebracion d'un espaci catalan de comunicacion, ar enriquiment deth auviatge culturau deth país e ar enfortiment dera coesion sociau.
Resolució PRE/1000/2020, de 8 de maig, per la qual s'amplia el termini de presentació de sol·licituds en la convocatòria per a la concessió de subvencions estructurals a emissores de ràdio en català o en aranès, de titularitat privada, corresponent a l'any 2020 (ref. BDNS 499997)
Pòden sollicitar aguesta subvencion es societats mercantiles, es entitats sense tòca lucrativa e, en generau, es persones fisiques e juridiques privades qu'agen coma activitat, unica o entre d'autes, era emission de programes radiofonics, e siguen titolars d'ua licéncia entara prestacion de servicis de ràdio o ben siguen arrendataris d'ua licéncia damb era corresponenta autorizacion deth Conselh der Audiovisuau de Catalonha.
Es persones sollicitantes an d'auer emetut en an anterior ath dera convocacion corresponenta, d'acòrd damb es
En cap cas non pòden optar ad aguestes subvencions es institucions publiques, ne es entitats privades damb participacion majoritària en sòn finançament d'institucions publiques, ne tanpòc es entitats privades que gestionen emissores de ràdio per encargue d'institucions publiques.
Resolució PRE/999/2020, de 8 de maig, per la qual s'amplia el termini de presentació de sol·licituds en la convocatòria per a la concessió de subvencions estructurals a emissores de televisió en català o en aranès de titularitat privada, corresponent a l'any 2020 (ref. BDNS 499906)
En cap de cas pòdon pas optar a aquelas subvencions las institucions publicas, ni las entitats privadas amb participacion majoritària en lo sieu finançament d'institucions publicas, ni tanpauc las entitats privadas que gerisson d'emissoras de television per comanda d'institucions publicas.
El Premi Internacional Catalunya reconeix la tasca d'aquelles persones que, amb el seu treball, contribueixen decisivament a desenvolupar els valors culturals, científics i humans arreu del món.
El guardó està dotat amb 80.000€ i una obra d'art.
El jurat del Premi Internacional Catalunya 2019, que presideix el president de la Generalitat, va decidir atorgar aquest guardó al professor Ngugi wa Thiong'o per la seva distingida i arriscada obra literària i per la seva defensa de les llengües africanes, basada en la noció de l'idioma com a cultura i memòria col·lectiva.
La documentacion la trobaretz a cadun dels passatges de la tramitacion.
F) Acreditar era titolaritat deth domeni o plan era cession de l'usatge deth subdomini deth mejan informatiu digitau que se sollicite entà eth era subvencion, era quau causa s'li calerà demostrar dera forma indicada ara basa 9.2.C) e d). as emprenudes editritzes de publicacions entà dispositius mobils (tauletes e smartphones) no'e'ls aplicarà aguest requisit.
G) Complir totes es obligacions exigibles contengudes enes articles 32.1, 32.3, 33 e 36.4 dera Lei 1/1998, de 7 de gèr, de politica lingüistica, que s'acreditarà dera forma indicada ara basa 9.1.1 l).
M) Complir era nòrma sobri igualtat efectiva de hemnes e òmes entà per'mor de fomentar es drets des hemnes e era sua imatge plurau e non estereotipada, atau coma evitar era sua discriminacion e objectualització tant enes contenguts de redaccion jornalistica coma enes anóncies publicitàries, e adoptar un còdi etic de conducta sobri l'assumpcion deth principi d'igualtat de genre, d'acòrd damb l'article 25 dera Lei 17/2015, e l'article 23 dera Lei 5/2008.
La documentacion la trobaretz a cadun dels passatges de la tramitacion.
Es persones sollicitantes auràn de complir, damb caractèr generau, es requisits següenti:
despenes subvencionables d'acòrd damb era base 9.3. a) e 9.3.b).
As entitats sense tòca lucrativa non se les aplicarà aguest requisit.
de gèr, de politica lingüistica, que s'acreditarà dera forma indicada ena base 9.1.2.l).
d) Es persones fisiques an d'èster inscrites en impòst sus activitats economiques corresponent a servicis de
inscripcion d'aguesta adaptacion en registre corresponent, segon era disposicion transitòria prumèra dera Lei
deth dret des hemnes a eradicar era violéncia masclista.
per auer exercit o tolerat practiques laboraus considerades discriminatòries per rason de sèxe o de genre,
15/24 Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya Núm.
j) Complir era normativa sus igualtat efectiva de hemnes e òmes tà pr'amor de possar es drets des hemnes e
l) Complir era obligacion de respectar era egalitat de tracte e d'oportunitats en airau laborau e, damb aguesta
tau com establís er article 36 dera Lei 17/2015 deth 21 de juriòl.
Requisits dera emissora de ràdio
contribuïr ara continuïtat d'aguestes.
que s'acreditarà dera forma indicada ena base 9.1.2.m)
considerar exemptes dera obligacion lingüistica es programes que s'emeten ena sua lengua originau per
literàries o ben era retransmission d'òbres musicaus, que s'acreditarà dera forma indicada ena base 9.2.a)
lingüistica, que s'acreditarà dera forma indicada ena base 9.2.a)
La cau ramplir, validar, júnher era rèsta de documentacion que i calgue e signar-la electronicament.
Dempús cau ramplir eth formulari electronic de compde justificatiu, júnher era documentacion justificativa que se i indique e envià'c a tramitar.
Era presentacion electronica des sollicituds per miei de Tramits gencat s'a d'efectuar per miei d'un certificat digitau reconegut de signatura electronica.
Passadi sies mesi sense que s'age dictat e notificat aguesta resolucion, es persones interessades poderàn préner per negligides es sues sollicituds per silenci administratiu.
Se pòt interposar un recors contenciós administratiu deuant deth Tribunau Superior de Justícia de Catalonha en tèrme de dus mesi a compdar dera notificacion e, potestativament, recors de reposicion deuant dera persona titulara dera Secretaria Generau dera Presidéncia en tèrme d'un mes.
L'objectiu és la concessió de subvencions estructurals a empreses privades i entitats sense ànim de lucre titulars o arrendatàries d'una llicència per a prestar serveis de televisió en llengua catalana o aranesa, amb l'objectiu de consolidar la programació televisiva en aquestes llengües i així contribuir a la vertebració d'un espai català de comunicació, a l'enriquiment del patrimoni cultural del país i l'enfortiment de la cohesió social.
A les societats mercantils, les entitats sense afany de lucre i, en general, les persones físiques i jurídiques privades que tinguin com a activitat, única o entre d'altres, l'emissió de programes televisius, i siguin titulars d'una llicència per a la prestació de serveis de televisió digital terrestre o bé siguin arrendataris d'una llicència amb la corresponent autorització del Consell de l'Audiovisual de Catalunya.
Les persones sol·licitants han d'haver emès en l'any anterior al de la convocatòria corresponent, d'acord amb els requisits establerts en aquestes bases, i continuar aquesta emissió en el moment de l'esmentada convocatòria.
En cap cas no poden optar a aquestes subvencions les institucions públiques, ni les entitats privades amb participació majoritària en el seu finançament d'institucions públiques, ni tampoc les entitats privades que gestionen emissores de televisió per encàrrec d'institucions públiques.
L'objecte d'aquestes bases és establir el procediment aplicable per la concessió de subvencions estructurals a empreses privades i entitats sense ànim de lucre titulars o arrendatàries d'una llicència per a prestar serveis de ràdio en llengua catalana o aranesa, amb l'objectiu de consolidar la programació radiofònica en aquestes llengües i així contribuir a la vertebració d'un espai català de comunicació, a l'enriquiment del patrimoni cultural del país i a l'enfortiment de la cohesió social.
A les societats mercantils, les entitats sense afany de lucre i en general, les persones físiques i jurídiques privades que tinguin com a activitat, única o entre d'altres, l'emissió de programes radiofònics, i siguin titulars d'una llicència per a la prestació de serveis de ràdio o bé siguin arrendataris d'una llicència amb la corresponent autorització del Consell de l'Audiovisual de Catalunya.
Les persones sol·licitants han d'haver emès en l'any anterior al de la convocatòria corresponent, d'acord amb els requisits establerts en aquestes bases, i continuar aquesta emissió en el moment de l'esmentada convocatòria.
En cap cas no poden optar a aquestes subvencions les institucions públiques, ni les entitats privades amb participació majoritària en el seu finançament d'institucions públiques, ni tampoc les entitats privades que gestionen emissores de ràdio per encàrrec d'institucions públiques.
Les subvencions pretenen donar suport a mitjans informatius digitals en català o en aranès de titularitat privada, per contribuir a la vertebració de l'espai català de comunicació.
Les persones físiques i jurídiques, que tenen com a activitat, única o entre d'altres, l'edició de mitjans informatius digitals.
Les agrupacions de persones físiques, les comunitats de béns o qualsevol altre tipus d'unitat econòmica o patrimoni separat que, tot i no tenir personalitat jurídica, es trobin en la situació que motiva la concessió d'aquestes subvencions.
L'objectiu és reconèixer una trajectòria científica o un descobriment en el camp de les ciències ecològiques que hagi contribuït al progrés significatiu del coneixement o el pensament científic, o al desenvolupament d'instruments teòrics per a la bona gestió dels recursos naturals, del territori o del mar.
A persones físiques, jurídiques o col·lectius d'arreu del món que hagin dut a terme una tasca rellevant en el camp de les ciències ecològiques.
Va néixer a Kamiriithu, situat a la Província Central de la Colònia i Protectorat de Kenya, on va viure els efectes de la Segona Guerra Mundial, i més tard, el conflicte per la independència de Kenya entre el govern imperialista britànic i la guerrilla Mau-Mau (1952-1960).
El 1962, l'any de la independència del país, en Thiong'o va començar la seva carrera literària amb l'obra teatral The Black Hermit («L'ermità negre»).
Entre 1962 i 1977 va agafar fama entre la crítica estatal i internacional, pel to crític i de denúncia social que van anar adoptant les seves obres, que se centraven en les problemàtiques culturals i socials de «la Kenya neocolonial»; motiu per qual va ser empresonat sense càrrec pel govern de Daniel arap Moi durant un any.
Va sortir de la presó gràcies a la mediació d'Amnistia Internacional, que el va declarar presoner de consciència, però va patir persecució política entre 1978 i 1982, any en què finalment es va exiliar del seu país, primer a la Gran Bretanya fins al 1989, i després als Estats Units fins al 2002.
Actualment viu a Califòrnia, ensenyant anglès i literatura comparada a la Universitat de Califòrnia a Irvine.
Ha publicat més d'una trentena d'obres entre anglès i kikuiu, i ha obtingut deu títols de doctorat a universitats d'arreu del món.
A més, és un activista i conferenciant actiu en defensa de les cultures i llengües africanes i dels drets humans.
Nascut a Connecticut (Estats Units) el 1943, es gradua en Matemàtiques i Ciències de la Computació a la Universitat de Stanford (1965).
Als anys 70 treballa amb Robert Kahn desenvolupant un conjunt de protocols de comunicacions per a la xarxa militar ARPANET amb la finalitat de crear una "xarxa de xarxes".
Entre 1976 i 1982, treballant a DARPA, fou pioner en el desenvolupament de la transmissió per ràdio i satèl·lit de paquets, responsable del projecte Internet i del programa d'investigació de seguretat a la xarxa.
Les seves investigacions a la Universitat de Califòrnia i a la Universitat de Stanford entre els anys 1967 i 1976 deriven en el disseny del conjunt de protocols que avui són coneguts com a TCP/IP (Transmission Control Protocol/Internet Protocol).
El 1992 fou un dels fundadors de la Internet Society i el seu primer president.
Actualment, Vinton Cerf és el Chief Internet Evangelist de Google, ocupació que ha compaginat amb el càrrec de president de l'Internet Corporation for Assigned Names and Numbers fins novembre de 2007, organisme internacional que va autoritzar el domini puntcat, present a més de 90 estats.
Informàtic, enginyer i professor
Konstantinos Gavras, tot i ser grec, va marxar a París per estudiar a l'Institut d'Alts Estudis Cinematogràfics i va treballar com a ajudant per a Henri Verneuil, Jacques Demy i Renascut Clement.
Va escriure el guió de la pel·lícula Z en base al llibre de Vasilis Vasilikós amb col·laboració amb Jorge Semprún, que va ser un èxit.
Va rebre l'Oscar a la millor pel·lícula de parla no anglesa i al millor muntatge.
Al 1982 va adaptar el llibre de Thomas Hauser L'execució de Charles Horman en la pel·lícula Missing.
La pel·lícula conta la història de la desaparició d'un jove periodista americà durant el cop d'estat del general Augusto Pinochet el 1973.
Va rebre la Palma d'Or i el Premi a la interpretació masculina (Festival de Cannes) de 1982, i l'Oscar al millor guió adaptat.
Es llicencia en Medicina el 1982 a la Universitat Autònoma de Barcelona, i obté el grau de doctor el 1992.
Comença la seva carrera professional als Estats Units el 1986, on duu a terme els primers estudis en pacients amb anticossos monoclonals contra els receptors de factors de creixement, que avui dia han millorat les expectatives de milers de pacients arreu del món.
De 1996 a 2010, és el president del Servei d'Oncologia Mèdica i director fundador del Vall d'Hebron Institut d'Oncologia (VHIO) de Barcelona: en els anys que hi treballa transforma aquesta unitat en un centre de referència internacional d'investigació oncològica.
El 2010 es trasllada de nou als Estats Units i s'incorpora al Massachusetts General Hospital Cancer Center, a Boston, on dirigeix la Divisió d'Hematologia/Oncologia, i és professor de Medicina a l'Escola de Medicina de Harvard.
Des de 2013 és el director mèdic del Memorial Sloan-Kettering Cancer Center, a Nova York.
Referent internacional en la recerca de nous tractaments contra el càncer, sobretot de mama, es dedica al desenvolupament de fàrmacs per al tractament de càncer de mama i l'estudi de les estratègies per superar els mecanismes de resistència, i esdevé líder en el desenvolupament clínic de diversos agents nous.
Ha impulsat la creació de centres de recerca i prestacions sanitàries, com l'Institut Oncològic Baselga, fundat el 1995, i la Fundació d'Estudis i Recerca Oncològica (FERO), creada el 2001, un projecte inspirat en el model americà de filantropia que pretén involucrar la societat civil en la lluita contra el càncer.
El 1992 es llicencia en Medicina a la Universitat de Barcelona, i el 1996 obté el doctorat en genètica molecular del carcinoma de l'endometri.
Esdevé investigador convidat a la Facultat de Ciències Biològiques i Mèdiques de la Universitat de St.
Andrews, a Escòcia, on centra la seva recerca en l'estudi de la genètica molecular del càncer de mama hereditari.
Entre 1997 i 2001 fa els estudis postdoctorals a la Universitat Johns Hopkins, a Baltimore, als Estats Units, on estudia la relació entre la metilació de l'ADN i el càncer.
El resultat de les seves investigacions és decisiu per demostrar que tots els tumors humans tenen en comú una alteració química concreta: la hipermetilació dels gens supressors de tumors.
De 2001 a 2008 lidera el Laboratori d'Epigenètica del Càncer del Centre Nacional d'Investigacions Oncològiques (CNIO), a Madrid.
Durant aquest temps estudia les alteracions de la metilació de l'ADN, les modificacions de les histones i la cromatina i la seva contribució al càncer en humans.
Des de 2008 és el director del Programa d'Epigenètica i Biologia del Càncer de l'Institut d'Investigacions Biomèdiques de Bellvitge (IDIBELL), a l'Hospitalet de Llobregat, i és el cap del Grup de Recerca en Epigenètica del Càncer.
És així mateix professor de Genètica de l'Escola de Medicina de la Universitat de Barcelona i professor d'investigació de la Institució Catalana de Recerca i Estudis Avançats (ICREA).