projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
La Comissió Europea va anunciar els 25 finalistes del concurs RegioStars 2020, que premia els millors projectes de la política de cohesió de la UE en cinc categories.
S'anima al públic a votar el seu projecte preferit entre tots els projectes fins al 15 de setembre.
Un jurat independent ha seleccionat 5 finalistes per cada categoria entre les 206 candidatures que s'han rebut aquest any i que són una xifra rècord en la història del certamen.
En la categoria 4 "participació ciutadana per ciutats europees cohesionades" s'hi troba el projecte Vilawatt que s'ha dut a terme a Viladecans amb fons del programa europeu d'Accions Urbanes Innovadores per impulsar la transició energètica a través de la creació d'una associació público-privada en la qual els ciutadans hi juguen un paper fonamental.
Es guanyadors de les 5 categories RegioStars 20202 i el guanyador del Premi del Públic s'anunciaran el 14 d'octubre de 2020 durant la Setmana Europea de les Regions i Ciutats, que tindrà lloc a Brussel·les.
Vint-i-una de les dones emprenedores més talentoses i inspiradores d'Europa han estat seleccionades en el Premi Europeu per a les dones innovadores 2020.
El premi reconeix els assoliments de les dones innovadores que han creat empreses innovadores i està finançat pel programa europeu de recerca i innovació Horizon 2020.
Les finalistes d'enguany són promotores del canvi i han creat empreses que poden donar solucions a reptes globals.
Dues catalanes es troben entre les emprenedores seleccionades per competir en la categoria principal, es tracta de Judit Cubedo, cofundadora i CEO de GlyCardial Diagnostics, una companyia que millora el diagnòstic precoç de les isquèmies cardíaques; i Neus Sabaté, cofundadora i consellera científica de Fuelium, una companyia que desenvolupa bateries ecològiques basades en paper per a dispositius mòbils.
La moneda ciutadana REC, impulsada per l'Ajuntament de Barcelona, amb participació de Barcelona Activa, i l'associació NOVACT, ha guanyat el premi EIC Prize on Blockchains for Social Good, en la categoria d'inclusió financera, que atorga la Enhanced European Innovation Council de la Comissió Europea.
La moneda REC es va presentar juntament a un consorci d'entitats anomenat Generalised Merits ( GMeRitS ), consorci d'universitats i experiments econòmics, liderat per la Universitat d'Aalto i format per NOVACT, Qbit (desenvolupadors del REC), Politecnico di Milano, Mesensei i Merits.
L'objectiu d'aquest premi és el reconeixement i l'impuls de projectes innovadors que exploren les aplicacions de les Distributed Ledger Technology per fomentar la innovació social.
Els projectes guanyadors donen suport a àrees com la traçabilitat, l'economia circular descentralitzada, la participació en la presa de decisions democràtiques i la transparència en els processos públics, entre d'altres.
S'hi van presentar un total de 178 projectes de 43 països diferents.
Un grup de 30 experts en cadena de bloc, tecnologia, innovació i ciències socials van fer una preselecció de 23 finalistes i, finalment, es van seleccionar els 6 guanyadors.
El projecte REC rebrà 200.000 euros, que es destinaran a obrir el codi (open source ) i a realitzar millores al sistema tecnològic.
El guardó forma part de la iniciativa europea NGI, impulsada per la Comissió Europea, que té com a objectiu donar forma al futur de l'Internet com un ecosistema de plataforma interoperativa que encarni els valors europeus com la inclusió, l' open source, la transparència, la privacitat, la cooperació i la protecció de dades.
El REC és la moneda ciutadana de Barcelona que circula en els 10 barris que formen la franja de l'Eix Besòs i que pertanyen als districtes de Sant Andreu, Sant Martí i Nou Barris.
Actualment compta amb un total de 160 comerços.
El seu objectiu es promoure un instrument de desenvolupament econòmic innovador i amb arrel comunitària fomentant la sostenibilitat econòmica i social del petit comerç de proximitat en barris amb reptes de desertificació comercial.
El REC ha demostrat que si la despesa pública es canalitza mitjançant aquest moneda, el seu impacte en l'economia local augmenta un 54% respecte a si es fa en euros.
De tal manera que amb l'ús del REC una despesa pública invertida en un territori de 800.000 euros, genera un impacte en l'economia local de 2.360.000€.
Durant la prova pilot del REC, al novembre de 2019, els comerços adherits van ingressar 5.559 recs de mitjana.
Un 77% va declarar que va augmentar fins a un 10% el nombre de clients i clientes i un 66% declaraven haver rebut un augment en volum de vendes de fins a un 10%.
Les enquestes que es varen passar a les usuàries del REC demostren que el 92% de persones consumidores i el 88% de comerços revelen una satisfacció creixent amb la usabilitat i el funcionament del REC.
El grup de recerca GRECS de l'Institut de Recerca Biomèdica de Lleida ( IRBLleida ) i la Universitat de Lleida (UdL) participa en el projecte europeu "Moore4Medical: Accelerating Innovation in Microfabricated Medical Devices " per fomentar l'aplicació de tecnologies emergents, com el monitoratge de l'adherència als medicaments o ultrasons intel·ligents, amb l'objectiu de reduir el cost de l'atenció mèdica.
L'equip lleidatà s'encarrega del desenvolupament de diferents sensors i programari que es faran servir en pacients diagnosticats d'apnea obstructiva de la son.
Per aquest motiu, Lleida acollirà un estudi clínic on es farà servir aquesta nova tecnologia per valorar i millorar la qualitat del son dels pacients amb apnea obstructiva de la son.
Moore4Medical reuneix 66 companyies, universitats i instituts de 12 països (Holanda, Itàlia, Irlanda, Espanya, Bèlgica, Finlàndia, Alemanya, Àustria, Suïssa, Portugal, Hongria i Romania) que desenvoluparan plataformes de tecnologia oberta per aconseguir que reduir el temps d'espera en què la recerca arriba a la indústria i al pacient, i amb el menor cost possible.
El projecte està coordinat per l'empresa holandesa Philips, va començar el mes de juny de 2020 i té una durada de 3 anys amb un pressupost total de 66 milions € ( Horizon 2020 - ECSEL).
En el cas de l'equip de Lleida, el pressupost és de 121.156 €.
S'han publicat els resultats de la convocatòria Europa Creativa MEDIA de suport a l'Accés a Mercats EACEA/27/2019.
Un any més, la propera edició del DocsBarcelona (activitats indústria) ha rebut l'ajut MEDIA a l'Accés a Mercats, amb un suport de 100.000€.
Totes les iniciatives subvencionades representen clarament els objectius que té el programa MEDIA amb aquesta convocatòria, que vol promoure les coproduccions europees i internacionals, incloent-hi curtmetratges, videojocs, sèries de televisió i projectes cross-media; facilitar l'accés als mercats i esdeveniments audiovisuals professionals de caràcter comercial i en l'ús d'eines empresarials en línia dins i fora de la Unió Europea i promoure la circulació de films europeus arreu del món i de films internacionals a la Unió Europea a totes les plataformes de distribució.
La Comissió ha adoptat un paquet complementari de mesures excepcionals de suport al sector vitivinícola arran de la crisi del coronavirus i de les seves conseqüències en el sector.
El vitivinícola és un dels sectors agroalimentaris més afectats a causa dels canvis ràpids en la demanda i del tancament de bars i restaurants a tota la UE, que no ha estat compensat pel consum intern.
Les mesures excepcionals inclouen:
Aquestes mesures complementaran el paquet recentment adoptat que va beneficiar el sector vitivinícola gràcies a la flexibilitat oferta en virtut dels programes de suport al mercat.
Aquest paquet incloïa, per exemple, una major flexibilitat de les eines per controlar el potencial de producció, la denominada collita en verd i la possibilitat d'incloure noves mesures temporals, com ara la destil·lació del vi o una ajuda per a l'emmagatzematge en cas de crisi.
A més, la Comissió ha posat en marxa recentment dues convocatòries de propostes per a programes de promoció amb l'objectiu de donar suport als sectors més afectats per la crisi, incloent-hi el sector vitivinícola.
Ambdues convocatòries estaran obertes fins el 27 d'agost de 2020.
17 municipis de Catalunya es podran beneficiar dels 947 abonaments, de 15.000 € cadascun, que la Unió Europea va disposar per a instal·lar xarxes wifi gratuïtes en espais públics com ara els edificis del consistori, biblioteques públiques, museus, parcs o places.
Altres cinc poblacions catalanes es troben a la llista de reserva.
Aquests són els resultats per a Catalunya de la 4a edició de la Iniciativa Wifi4EU, oberta a ajuntaments o agrupacions municipals d'arreu de la UE el passat mes de juny de 2020:
En total són 174 els municipis catalans que s'han beneficiat d'aquests abonaments en les 4 convocatòries que hi ha hagut fins al moment d'aquesta iniciativa europea.
Aquesta proposta arriba a fi de facilitar un acord en el si del Consell Europeu que s'ha de reunir presencialment a Brussel·les el s dies 17 i 18 de juliol de 2020.
Recordem que el Consell Europeu el formen els caps d'Estat o de Govern dels 27 estats membres de la UE, el seu president, Charles Michel i la presidenta de la Comissió Europea, Úrsula von der Leyen.
El Consell Europeu defineix les orientacions i prioritats polítiques generals de la UE.
Els elements principals de la proposta són aquests:
Els estats membres preparin Plans de reforma i resiliència per al període 2021-2023 en línia amb el Semestre Europeu i en concret amb les recomanacions específiques per país.
Aquests plans es revisarien al 2022.
El 30% del finançament ha d 'anar a projectes relacionats amb el clima.
Establir un fort vincle entre els fons europeus i l'Estat de dret amb mesures com ara a) sancions sobre els fons europeus als països que no el respectin, adoptades pel Consell per majoria qualificada; b) el mecanisme de monitorització de l'Estat de dret que està preparant la Comissió Europea i c) f inançament addicional per a la Fiscalia Europea i per al P rograma J ustícia, D rets i V alors, amb especial èmfasi en la desinformació i la pluralitat de ls mitjans.
Liderat per l'Agència Catalana de Turisme, el projecte Hiking Europe va crear i promoure una xarxa transnacional de rutes turístiques rurals estructurada en diversos itineraris de senderisme arreu d'Europa que facilitin la descoberta del patrimoni natural i cultural dels territoris involucrats.
L'objectiu és posar a l'abast dels visitants una àmplia oferta d'itineraris de senderisme, perquè puguin practicar l'activitat física i alhora descobrir l'Europa rural: que en coneguin les tradicions locals i en tastin la gastronomia, que comprin en els mercats locals, que visitin museus o esglésies, o que descobreixin la fauna, la flora i paisatges inèdits.
Va comptar amb la participació de l'empresa lleidatana Pirineu Emoció i de la Universitat de Girona.
S'hi sumen els tres socis regionals: Regione Emilia-Romagna (Itàlia), l'Agència de Desenvolupament Regional Dubrovnik-Neretva (Croàcia) i la regió de Donegal (Irlanda), així com l'institut de recerca alemany NIT i l'ONG austríaca NFI, especialitzada en temes de natura i sostenibilitat.
El projecte Hiking Europe va tenir un pressupost global de 329.832 euros i va estar cofinançat al 75% pel programa europeu COSME per a la competitivitat de les empreses i les pimes, a través de la seva convocatòria de l'any 2015.
El projecte WILDSEA Europe va crear una ruta turística, sostenible i transnacional, que connecta les destinacions costeres d'Europa.
L'objectiu és la identificació d'activitats, productes i experiències turístiques vinculades a la biodiversitat marina (pescaturisme, submarinisme, senderisme, navegació, kayak, etc), i sempre sota una visió responsable i de preservació de les espècies i de l'ecosistema marítim.
També pretenia apoderar les petites empreses locals de les comunitats costaneres, donar suport a mitjans de vida sostenibles, millorar l'alfabetització dels oceans mitjançant la ciència ciutadana i preservar els nostres ecosistemes marins.
El projecte WILDSEA Europe va tenir un pressupost global de 249.966 euros i va estar cofinançat al 75% pel programa europeu COSME per a la competitivitat de les empreses i les pimes, a través de la seva convocatòria de l'any 2014.
GetWet és un projecte Erasmus+ Esport que té com a objectiu impulsar i potenciar la pràctica d'activitat física en els esports aquàtics com a eina per a la millora de la salut i la qualitat de vida i col·laborar en l'assentament sostenible d'aquestes activitats físiques en o al voltant de l'aigua.
- a la Seu d'Urgell amb 150 participants
- a Empuriabrava amb 120 participants
Les activitats van ser gratuïtes i van comptar amb la presència de tècnics dels altres països participants al projecte en format d'intercanvi.
Els programes de tasteig van tenir una participació de 1.500 persones
El projecte va tenir un pressupost de 185.000 euros i les activitats aquàtiques es van dur a terme entre el maig 2016 i l'octubre 2017.
El projecte s'ha marcat com a "història d'èxit" a la Plataforma de resultats del programa Erasmus +.
Handball 4 Dual Careers (H4DC) és un projecte Erasmus + Esport que té com a objectiu la creació d'un servei de suport integral per al desenvolupament de les carreres duals dels jugadors d'handbol a través d'un enfocament de col·laboració entre els organismes esportius (clubs i federacions), organitzacions educatives i representants del sector privat.
Els objectius específics del projecte són:
El BM Granollers va liderar el projecte que va finalitzar el 2019, amb socis de França, Suècia, Àustria, Països Baixos i Bèlgica.
Ha obert la convocatòria CEF Telecom 2020-2 per al desplegament d'infraestructures de serveis digitals europees.
Les àrees d'aplicació són les següents:
Sistema interconnectat de registre d'empreses (BRIS)
Facilitar l'accés a la informació de les empreses de la UE i garantir que tots els registres comercials de la UE es puguin comunicar entre ells de manera electrònica de manera segura, segura i ràpida.
Augmentar la cooperació i les capacitats dels actors que són fonamentals per a l'estratègia de la ciberseguretat de la UE en diversos àmbits, per exemple: resposta coordinada a incidents de ciberseguretat, en línia amb el Cyber Blueprint; certificació de ciberseguretat en virtut de la Llei de ciberseguretat; creació de capacitats, sector públic-privat i cooperació institucional segons la Directiva NIS.
Per facilitar l'emmagatzematge i la preservació d'informació digital a llarg termini de manera sostenible i interoperable.
Per facilitar l'accés a coneixements i atencions altament especialitzats als pacients que pateixen malalties rares i complexes mitjançant les tecnologies de la informació i la comunicació.
Serveis que permetin a les empreses de la UE a tot Europa respondre als procediments de contractació pública d'entitats contractants d'algun Estat membre mitjançant normes mínimes harmonitzades de contractació pública.
Observatori de mitjans digitals europeus
Donar suport a la creació de centres de recerca nacionals i multinacionals per detectar, analitzar, divulgar campanyes de desinformació nocives i avaluar el seu impacte en la societat i la democràcia.
Plataforma europea d'habilitats i feines digitals
Per garantir que els ciutadans europeus estiguin dotats d'habilitats digitals adequades.
Aconseguir millors serveis per a ciutadans, administracions públiques i empreses, en particular les pimes, gràcies a la reutilització d'informació del sector públic que utilitza solucions innovadores.
Per a més informació hi ha un info day virtual el dia 16 de juliol a les 9:30 hores.
L'experiència taxonòmica és indispensable per recopilar dades, informació i coneixements sobre insectes, el que al seu torn és necessari per a desenvolupar i aplicar mesures eficaces per a la seva conservació.
El present contracte avaluarà l'estat actual dels coneixements taxonòmics sobre insectes i formularà recomanacions sobre com esmenar les llacunes.
També generarà un instrument de comunicació, la «Llista Vermella Europea» de taxonomistes, per tal de conscienciar sobre la importància dels taxonomistes i el problema de la seva disminució.
Programes simples: restauració de les condicions del mercat
Programes múltiples: restauració de les condicions del mercat
Aquest programa de finançament de la UE serveix per ajudar a la promoció de productes agrícoles, tant a la Unió Europea com a tercers països.
Està implementat per CHAFEA (Agència Executiva de consumidors, salut, agricultura i alimentació).
Finança campanyes d'informació, esdeveniments i fires.
Programes simples: poden presentar-se una o diverses organitzacions del mateix país de la UE
Programes múltiples: poden presentar-se almenys dues organitzacions nacionals d'almenys dos estats membres o bé una o diverses organitzacions europees.
La Comissió ha obert la primera convocatòria de propostes del Fons d'Innovació, un dels programes més grans del món per a la demostració de tecnologies innovadores en baixes emissions de carboni, finançat per ingressos de la subhasta de permisos d'emissions del sistema de comerç d'emissions de la UE.
El Fons d'Innovació finançarà tecnologies innovadores per a les energies renovables, les indústries amb gran energia, l'emmagatzematge d'energia i la captació, l'ús i l'emmagatzematge de carboni.
Proporcionarà un impuls per a la recuperació verda, creant llocs de treball locals a prova de futur, obrint el camí cap a la neutralitat climàtica i reforçant el lideratge tecnològic europeu a escala global.
Es finançaran projectes a gran escala per a tecnologies netes que els ajudin a superar els riscos relacionats amb la comercialització i la demostració a gran escala.
Aquest suport ajudarà a les noves tecnologies a arribar al mercat.
Per a projectes prometedors que encara no estan preparats per al mercat, es destina un pressupost separat de 8 milions d'euros per a l'assistència al desenvolupament de projectes.
La convocatòria està oberta per a projectes en sectors elegibles de tots els estats membres de la UE, Islàndia i Noruega.
Els fons es poden utilitzar en cooperació amb altres iniciatives de finançament públic, com ara ajuts d'estat o altres programes de finançament de la UE.
Els projectes s'avaluaran segons el seu potencial per evitar les emissions de gasos d'efecte hivernacle, el potencial d'innovació, la maduresa financera i tècnica i el potencial d'ampliació i l'eficiència de costos.
Copernicus és el programa d'observació i seguiment de la Terra de la Unió Europea.
Manté un ull constant en el nostre planeta i el seu entorn per al benefici final de tots els ciutadans europeus.
El programa ofereix serveis d'informació basats en l'observació de la Terra per satèl·lit i dades in situ (no espacials).
Comparteix la seva informació de manera lliure i oberta, permetent als proveïdors de serveis, autoritats públiques i altres organitzacions internacionals millorar la nostra qualitat de vida.
L'accelerador de Copernicus ofereix a 50 dels innovadors i start-ups més atrevides d'Europa un programa únic de coaching a mida de 12 mesos.
Proporciona un entorn desafiant, inspirador i inclusiu perquè pugueu portar la vostra idea al següent nivell.
A l'accelerador de Copernicus, teniu accés a tot el que necessiteu per aconseguir la vostra visió i portar la vostra idea al mercat.
Els bootcamps són el més destacat del Copernicus Accelerator.
Reuneixen start-ups i mentors per a un esdeveniment ple de dos dies d'acció al començament i al final del programa de dotze mesos:
Bootcamp d'apertura: és la vostra introducció al programa.
Aquí coneixereu el vostre mentor, planificareu els vostres dotze mesos i us submergireu a l'ecosistema de Copernicus.
Bootcamp de tancament: arrodoneix el programa i us permet presentar la vostra solució.
Mitjançant llançaments en directe i exposicions públiques augmentareu la vostra visibilitat i millorareu les vostres tècniques de màrqueting amb inversors, socis i clients potencials.
Aquest és un projecte pilot que pretén ajudar les ciutats de la Unió Europea a experimentar els avantatges de la mobilitat intel·ligent i autònoma i el seu valor afegit per a la vida quotidiana dels ciutadans.
Després d'aquest projecte, i utilitzant el model escalable que proporcionarà, les ciutats d'arreu d'Europa podrien plantejar-se ajustar les seves polítiques i / o adoptar polítiques de mobilitat urbana intel·ligent, millorant així la importància d'utilitzar modes alternatius urbans integrats amb la mobilitat com a serveis i flotes de vehicles ecològics d'ús eficient i adaptats a un entorn urbà.
L'objectiu és doble, és a dir, desenvolupar una mentalitat urbana robusta orientada a l'ús de solucions alternatives de transport i millorar la importància de la mobilitat verda al medi urbà europeu.
La solució hauria d'enllaçar les zones urbanes desfavorides amb el transport públic, enllaçar els serveis de transbordament de les zones rurals per substituir les línies de transport públic no econòmiques i desenvolupar serveis llançadora relacionats amb les escoles de necessitats especials.
Com a resultat, les ciutats haurien de poder adaptar-se i adoptar polítiques de mobilitat urbana intel·ligent, potenciant la importància d'utilitzar modes alternatius urbans integrats, amb la mobilitat com a servei, instal·lacions i flotes de vehicles ecològics d'ús eficient i adaptats a un entorn urbà.
Aquest projecte pilot inclourà un conjunt d'accions integrades, que es desenvoluparan en almenys deu ciutats (ciutats pilot) proposades sobre la base dels criteris següents:
Per tal de ser elegible, la proposta ha de ser presentada per un consorci format per entitats legals d'almenys cinc estats membres de la UE on es desplegui el projecte.
El nombre mínim de 10 ciutats proposades per als pilots haurien de pertànyer a estats membres de la UE.
Red.es, entitat pública empresarial adscrita a l Ministeri d'Afers Econòmics i Transformació Digital, a través de la Secretaria d'Estat de Digitalització i Intel·ligència Artificial, ha llançat un servei de formació i orientació laboral per a desocup ats i un altre per a l'ocupació de joves no ocupats.
El pressupost de les licitacions és de 36 milions d'euros i està cofinançat pel Fons Social Europeu (FSE) de el període de programació 2014-2020, en concret amb càrrec a el Programa Operatiu d'Ocupació Juvenil (POEJ) i a el Programa Operatiu d'Ocupació, Formació i Educació (POEFE).
L'objectiu és la realització d'accions formatives gratuïtes dirigides a l'adquisició i millora de competències TIC, competències personals i ocupabilitat, en l'àmbit de la transformació i l'economia digital, així com l'orientació i la inserció laboral.
Pel que fa el servei de formació per a l'ocupació juvenil en l'economia digital, està dotat amb un import de 25 milions d'euros i persegueix el desenvolupament d'activitats de formació en modalitat presencial i online, per a l'adquisició i millora de competències TIC i la prestació d'un servei d'orientació laboral.
Tant les accions formatives, com el servei d'orientació, pretenen fomentar la inserció laboral i estan dirigides a persones joves no ocupades i no integrades en els sistemes d'educació o formació i que compleixen els requisits establerts per poder-se inscriure en el Sistema Nacional de Garantia Juvenil.
Cada curs de formació consta com a mínim de 250 hores lectives, de les quals, al menys 220 s'hauran de dedicar a el contingut específic de la temàtica de el curs i un mínim de 30 a ocupabilitat (millora de les competències professionals digitals, millora del CV, realització de presentacions atractives, entre d'altres).
La temàtica dels cursos girarà al voltant de la ciberseguretat, el Big Data, la programació web "full stack", els sistemes en núvol, màrqueting digital i programació de videojocs, disseny 3D i Realitat Virtual.
Participeu del concurs DiscoverEU i guanyeu diversos premis!
Hi haurà una competició al mes, a partir de l'1 de juliol de 2020 i fins el 28 de febrer de 2021.
El tema central de la competició és: Amplieu la vostra zona de confort amb, encara que sigui a casa!
La competició només està oberta als joves que es van presentar a una de les rondes d'aplicació el 2018 i el 2019 (participants seleccionats i no seleccionats).
Els guanyadors rebran un premi per valor de 100 euros.