projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
L'Administració hidràulica ha de determinar, amb caràcter general, els sistemes de control efectiu dels cabals d'aigua utilitzats i dels abocaments al domini públic hidràulic que s'hagin d'establir per garantir el respecte als drets existents, mesurar el volum d'aigua realment consumit o utilitzat, permetre la correcta planificació i administració dels recursos i assegurar la qualitat de les aigües.
A aquest efecte, els titulars de les concessions administratives d'aigües i tots els que per qualsevol títol tinguin dret al seu ús privatiu estan obligats a installar i mantenir els sistemes de mesurament corresponents que garanteixin informació precisa sobre els cabals d'aigua consumits o utilitzats efectivament i, si s'escau, retornats.
Així mateix, ha d'establir la manera de computar els cabals efectivament aprofitats quan es tracti de cabals sobrants d'altres aprofitaments.
Les comunitats d'usuaris també poden exigir l'establiment de sistemes anàlegs de mesurament als comuners o grups de comuners que hi estan integrats.
L'obligació d'instal·lar i mantenir sistemes de mesurament també és exigible als qui facin qualsevol tipus d'abocaments al domini públic hidràulic.
Els sistemes de mesurament s'han d'instal·lar al punt que determini l'organisme de conca, amb l'audiència prèvia als usuaris.
A l'àmbit de les conques hidrogràfiques que excedeixin l'àmbit territorial d'una comunitat autònoma, les mesures que preveu el present apartat les ha d'adoptar el Ministeri de Medi Ambient.
Les mesures previstes en el present apartat, que tenen la consideració d'un programa de mesures, poden ser adoptades per l'organisme competent de la Comunitat Autònoma, en coordinació amb l'organisme de conca, quan així s'hagi encomanat.
L'exercici dels següents usos comuns especials requereix prèviament a la declaració responsable:
b ) L'establiment de barques de pas i els embarcadors.
c ) Qualsevol altre ús, no inclòs a l'article anterior, que no exclogui la utilització del recurs per tercers.
La declaració responsable, a què es refereix l'article 3.9 de la Llei 17/2009, de 23 de novembre, sobre el lliure accés de les activitats de serveis i el seu exercici, s'ha de presentar amb un període mínim d'antelació de quinze dies, perquè es pugui comprovar la compatibilitat dels usos amb els fins del domini públic hidràulic.
Requereixen l'autorització administrativa prèvia els usos comuns especials següents:
a ) La navegació i la flotació.
b ) L'establiment de barques de pas i els seus embarcadors.
c ) Qualsevol altre ús, no inclòs en l'article anterior, que no exclogui la utilització del recurs per tercers.
Amb caràcter previ a la declaració de l'interès general d'una obra hidràulica, s'ha d'elaborar un informe que en justifiqui la viabilitat econòmica, tècnica, social i ambiental, incloent-hi un estudi específic sobre la recuperació dels costos.
El mateix informe s'ha d'elaborar amb caràcter previ a l'execució de les obres d'interès general que preveuen els apartats 1, 2 i 3.
En els dos casos, els informes s'han de revisar cada sis anys en cas que les obres no s'hagin dut a terme.
Els informes i les seves revisions periòdiques s'han de fer públics.
c ') L'assignació i reserva de recursos per a usos i demandes actuals i futurs, així com per a la conservació i recuperació del medi natural.
A aquest efecte s'han de determinar:
Els cabals ecològics, entenent com a tals els que manté com a mínim la vida piscícola que de manera natural habitaria o podria habitar al riu, així com la seva vegetació de ribera.
Les reserves naturals fluvials, amb la finalitat de preservar, sense alteracions, els trams de rius amb escassa o nul·la intervenció humana.
Aquestes reserves se circumscriuen estrictament als béns de domini públic hidràulic.
c ') L'assignació i reserva de recursos per a usos i demandes actuals i futurs, com també per a la conservació o recuperació del medi natural.
a ) L'inventari dels recursos hidràulics.
b ) Els usos i les demandes existents i previsibles.
c ) Els criteris de prioritat i de compatibilitat d'usos, així com l'ordre de preferència entre els diferents usos i aprofitaments.
d ) L'assignació i la reserva de recursos per a usos i demandes actuals i futurs, així com per a la conservació o la recuperació del medi natural.
e) Les característiques bàsiques de qualitat de les aigües i de l'ordenació dels abocaments d'aigües residuals.
f ) Les normes bàsiques sobre les millores i les transformacions en regadiu que assegurin el més bon aprofitament del conjunt de recursos hidràulics i terrenys disponibles.
g ) Els perímetres de protecció i les mesures per conservar i recuperar el recurs i l'entorn afectats.
h ) Els plans hidrologicoforestals i de conservació de sòls que hagi de dur a terme l'Administració.
i ) Les directrius per recarregar i protegir els aqüífers.
j ) Les infraestructures bàsiques que requereixi el pla.
k ) Els criteris d'avaluació dels aprofitaments energètics i la fixació dels condicionants requerits per a l'execució.
l ) Els criteris sobre estudis, actuacions i obres per prevenir i evitar els danys ocasionats per inundacions, avingudes i altres fenòmens hidràulics.
El procediment per a elaboració i revisió dels plans hidrològics de conca es regula per via reglamentària, i ha de preveure, en tot cas, la programació de calendaris, programes de feina, elements que s'han de considerar i esborranys previs per possibilitar una adequada informació i consulta pública des l'inici del procés.
Així mateix, s'ha de preveure l'elaboració prèvia, per les administracions competents, dels programes de mesures bàsiques i complementàries, que preveu l'article 92.quater, conduents a la consecució dels objectius mediambientals que preveu aquesta Llei.
Els programes de mesures es coordinen i integren en els plans hidrològics.
De manera expressa, s'han de coordinar, per a la seva integració en el pla hidrològic, els programes relatius a les aigües costaneres i de transició elaborats per l'Administració General de l'Estat o per les comunitats autònomes que participin en el comitè d'autoritats competents de la demarcació i que tinguin litoral.
En l'elaboració i la revisió dels plans hidrològics de conca s'ha de preveure necessàriament la participació dels departaments ministerials interessats, els terminis per a presentació de les propostes pels organismes corresponents i l'actuació subsidiària del Govern en cas de falta de proposta.
Es garanteix, en tot cas, la participació pública en tot el procés planificador, tant en les fases de consultes prèvies com en les de desenvolupament i aprovació o revisió del pla.
A aquests efectes s'han de complir els terminis que preveu la disposició addicional dotzena.
Els plans hidrològics s'elaboren en coordinació amb les diferents planificacions sectorials que els afectin, tant respecte als usos de l'aigua com als del sòl, i especialment amb el que estableix la planificació de regadius i altres usos agraris.
Amb caràcter previ a l'elaboració i proposta de revisió del pla hidrològic de conca, s'ha de preparar un programa de treball que inclogui, a més del calendari sobre les fases previstes per a l'elaboració o revisió esmentada, l'estudi general sobre la demarcació corresponent.
Aquest estudi general ha d'incorporar, en els termes que s'estableixi reglamentàriament, una descripció general de les característiques de la demarcació, un resum de les repercussions de l'activitat humana a l'estat de les aigües superficials i de les aigües subterrànies, i una anàlisi econòmica de l'ús de l'aigua.
El Ministeri de Medi Ambient ha de remetre a la Comissió Europea i a qualsevol Estat membre interessat exemplars dels plans hidrològics aprovats, com també de l'estudi general de la demarcació a la qual s'al·ludeix a l'apartat anterior.
El procediment per elaborar i revisar els plans hidrològics de conca s'ha de regular per via reglamentària, en què necessàriament s'hi ha de preveure la participació dels departaments ministerials interessats, els terminis perquè els organismes corresponents presentin les propostes i l'actuació subsidiària del Govern en el cas que no hi hagi cap proposta.
Als efectes de la planificació hidrològica i de la protecció de les aigües objecte d'aquesta Llei, s'entén per:
a ) aigües continentals: totes les aigües en la superfície del sòl i totes les aigües subterrànies situades cap a terra des la línia que serveix de base per mesurar l'amplada de les aigües territorials.
b ) aigües superficials: les aigües continentals, excepte les aigües subterrànies; les aigües de transició i les aigües costaneres i, referent a l'estat químic, també les aigües territorials.
c ) aigües subterrànies: totes les aigües que es troben sota la superfície del sòl en la zona de saturació i en contacte directe amb el sòl o el subsòl.
d ) aqüífer: una o més capes subterrànies de roca o d'altres estrats geològics que tenen la suficient porositat i permeabilitat per permetre ja sigui un flux significatiu d'aigües subterrànies o l'extracció de quantitats significatives d'aigües subterrànies.
e ) massa d'aigua superficial: una part diferenciada i significativa d'aigua superficial, com un llac, un embassament, un corrent, riu o canal, una part d'un corrent, riu o canal, unes aigües de transició o un tram d'aigües costaneres.
f ) massa d'aigua subterrània: un volum clarament diferenciat d'aigües subterrànies en un aqüífer o aqüífers.
g ) massa d'aigua artificial: una massa d'aigua superficial creada per l'activitat humana.
h ) massa d'aigua molt modificada: una massa d'aigua superficial que, com a conseqüència d'alteracions físiques produïdes per l'activitat humana, ha experimentat un canvi substancial en la seva naturalesa.
i ) serveis relacionats amb l'aigua: totes les activitats relacionades amb la gestió de les aigües que possibiliten la seva utilització, com ara l'extracció, l'emmagatzemament, la conducció, el tractament i la distribució d'aigües superficials o subterrànies, així com la recollida i depuració d'aigües residuals, que desguassen posteriorment a les aigües superficials.
També s'entenen com a serveis les activitats derivades de la protecció de persones i béns davant les inundacions.
j ) usos de l'aigua: les diferents classes d'utilització del recurs, així com qualsevol altra activitatque tingui repercussions significatives en l'estat de les aigües.
A efectes de l'aplicació del principi de recuperació de costos, els usos de l'aigua han de considerar, almenys, l'abastament de poblacions, els usos industrials i els usos agraris.
Per garantir l'adequada cooperació en l'aplicació de les normes de protecció de les aigües, es crea en el cas de demarcacions hidrogràfiques amb conques intercomunitàries el Comitè d'Autoritats Competents.
La creació del Comitè d'Autoritats Competents de la demarcació hidrogràfica no afecta la titularitat de les competències que en les matèries relacionades amb la gestió de les aigües corresponguin a les diferents administracions públiques, que es continuen exercint d'acord amb el que preveu en cada cas la normativa que resulti aplicable.
El Comitè d'Autoritats Competents de la demarcació hidrogràfica té com a funcions bàsiques:
a ) Afavorir la cooperació en l'exercici de les competències relacionades amb la protecció de les aigües que exerceixin les diferents administracions públiques al si de la respectiva demarcació hidrogràfica.
b ) Impulsar l'adopció per les administracions públiques competents en cada demarcació de les mesures que exigeixi el compliment de les normes de protecció d'aquesta Llei.
c ) Proporcionar a la Unió Europea, a través del Ministeri de Medi Ambient, la informació relativa a la demarcació hidrogràfica que es requereixi, de conformitat amb la normativa vigent.
El Comitè d'Autoritats Competents està integrat per:
a ) Els òrgans de l'Administració General de l'Estat amb competències sobre l'aprofitament, la protecció i el control de les aigües objecte d'aquesta Llei, amb un nombre de representants que no superi el de les comunitats autònomes.
b ) Els òrgans de les comunitats autònomes, el territori de les quals formi part totalment o parcialment de la demarcació hidrogràfica, amb competències sobre la protecció i el control de les aigües objecte d'aquesta Llei, amb un representant per cada comunitat autònoma.
c ) Els ens locals, el territori dels quals coincideixi totalment o parcialment amb el de la demarcació hidrogràfica, amb competències sobre la protecció i el control de les aigües objecte d'aquesta Llei, representats en funció de la seva població dins la demarcació, a través de les corresponents federacions territorials de municipis.
En el cas de demarcacions hidrogràfiques de conques intracomunitàries, les comunitats autònomes competents han de garantir el principi d'unitat de gestió de les aigües, la cooperació en l'exercici de les competències que en relació amb la seva protecció exerceixin les diferents administracions públiques i, en particular, les que corresponen a l'Administració General de l'Estat en matèria de domini públic maritimoterrestre, portuari i de marina mercant.
Així mateix, han de proporcionar a la Unió Europea, a través del Ministeri de Medi Ambient, la informació relativa a la demarcació hidrogràfica que es requereixi conforme a la normativa vigent.
Per fomentar la informació, consulta pública i participació activa a la planificació hidrològica es crea, en les demarcacions hidrogràfiques amb conques intercomunitàries, el consell de l'aigua de la demarcació.
Correspon al consell de l'aigua de la demarcació promoure la informació, consulta i participació pública en el procés planificador, i elevar al Govern, a través del Ministeri de Medi Ambient, el pla hidrològic de la conca i les seves revisions ulteriors.
Així mateix, pot informar sobre les qüestions d'interès general per a la demarcació i les relatives a la protecció de les aigües i a la millor ordenació, explotació i tutela del domini públic hidràulic.
A aquests efectes, reglamentàriament s'ha de determinar l'organització i el procediment per fer efectiva la participació pública.
Les comunitats autònomes, el territori de les quals formi part totalment o parcialment d'una demarcació hidrogràfica, s'han d'incorporar en els termes que preveu aquesta Llei al consell de l'aigua corresponent per participar en l'elaboració de la planificació hidrològica i altres funcions d'aquest.
Correspon al consell de l'aigua elevar al Govern, a través del Ministeri de Medi Ambient, el pla hidrològic de la conca i les revisions ulteriors.
Així mateix, pot emetre informe sobre les qüestions d'interès general per a la conca i les relatives a la més bona ordenació, explotació i tutela del domini públic hidràulic.
Les comunitats autònomes el territori de les quals formi part totalment o parcialment d'una conca hidrogràfica s'han d'incorporar en els termes que preveu aquesta Llei al consell de l'aigua corresponent per participar en l'elaboració de la planificació hidrològica i altres funcions d'aquest consell.
Exercir la representació legal de l'organisme.
Presidir la junta de govern, l'assemblea d'usuaris, la comissió de desembassament, el consell de l'aigua de la demarcació i el comitè d'autoritats competents.
Tenir cura que els acords dels òrgans col·legiats s'ajustin a la legalitat vigent.
Exercir la funció directiva i executiva superior de l'organisme.
En general, exercir qualsevol altra funció que no estigui expressament atribuïda a un altre òrgan.
En el marc dels paràgrafs d i e de l'apartat anterior, li correspon de manera especial:
Ordenar l'execució dels acords de la Junta de Govern i dels altres òrgans col·legiats que presideix.
Exercir les facultats de contractació pròpies de l'organisme.
Autoritzar les despeses que es facin amb càrrec a crèdits del pressupost de l'organisme i ordenar els pagaments corresponents.
Exercir el comandament de personal i serveis.
Atorgar les concessions i les autoritzacions d'aprofitament del domini públic hidràulic i les autoritzacions relatives al règim de policia d'aigües i lleres, excepte aquelles la resolució de les quals correspongui al Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient.f.
Aplicar les normes del reglament del domini públic hidràulic en matèria de policia d'aigües i les seves lleres, inclòs el règim sancionador, dins dels límits de la seva competència.
Resoldre els recursos administratius que es dedueixin contra les resolucions de les comunitats d'usuaris i del mateix organisme de conca amb excepció dels que corresponguin pel seu contingut a la Junta de Govern de l'organisme o al Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient.
Coordinar i dirigir l'aplicació del que preveu el títol VI d'aquesta Llei sobre els cànons i la tarifa.
Autoritzar la redacció i aprovar definitivament els projectes d'obres, instal·lacions i subministraments que hagin de ser fets amb càrrec als fons propis de l'organisme.
Exercir les funcions expropiatòries en matèria d'aigües, en els termes que preveu la legislació vigent.
Informar la Direcció General de l'Aigua sobre els efectes socials dels projectes corresponents a obres que encarregui a l'organisme el Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient.
Informar sobre les propostes de nomenament i cessament dels titulars de les unitats administratives directament dependents de la presidència dels organismes de conca.
b ) Presidir la junta de govern, l'assemblea d'usuaris, la comissió de desembassament, el consell de l'aigua de la demarcació i el comitè d'autoritats competents.
b ) Presidir la junta de govern, l'assemblea d'usuaris, la comissió de desembassament i el consell de l'aigua.
c ) Adoptar els acords relatius als actes de disposició sobre el patrimoni dels organismes de conca.
f ) Declarar aqüífers sobreexplotats o en risc d'estar-ne, determinar els perímetres de protecció dels aqüífers, de conformitat amb el que assenyala l'article 56 d'aquesta Llei, aprovar les mesures de caràcter general que preveu l'article 55 i ser escoltada en el tràmit d'audiència a l'organisme de conca a què es refereix l'article 58.
Així mateix, li correspon l'adopció de les mesures per a la protecció de les aigües subterrànies davant intrusions d'aigües salines a les quals es refereix l'article 99 d'aquesta Llei.
d ) Preparar els assumptes que s'hagin de sotmetre al consell de l'aigua de la conca.
e ) Aprovar, amb l'informe previ del consell de l'aigua de la conca, les modificacions sobre l'amplada de les zones de servitud i de policia que preveu l'article 6 d'aquesta Llei.
f ) Declarar els aqüífers sobreexplotats o en risc d'estar-ho, determinar els perímetres de protecció dels aqüífers subterranis, de conformitat amb el que assenyala l'article 56 d'aquesta Llei, aprovar les mesures de caràcter general que preveu l'article 55 i ser escoltada en el tràmit d'audiència a l'organisme de conca a què es refereix l'article 58.
Així mateix, li correspon adoptar les mesures per a la protecció de les aigües subterrànies davant les intrusions d'aigües salines a què fa referència l'article 99 d'aquesta Llei.
k ) Proposar al consell de l'aigua de la conca la revisió del pla hidrològic corresponent.
Els expedients que tramitin els organismes de conca en l'exercici de les seves competències substantives sobre la utilització i aprofitament del domini públic hidràulic s'han de sotmetre a informe previ de les comunitats autònomes perquè manifestin, en el termini i els supòsits que es determinin reglamentàriament, el que estimin oportú en matèries de la seva competència.
Les autoritzacions i concessions sotmeses a l'esmentat tràmit d'informe previ no estan subjectes a cap altra intervenció ni autorització administrativa respecte al dret a usar el recurs, llevat que així ho estableixi una Llei estatal, sense perjudici de les que siguin exigibles per altres administracions públiques en relació amb l'activitat de què es tracti o en matèria d'intervenció o ús de sòl.
Al mateix tràmit d'informe s'han de sotmetre els plans, programes i accions a què es refereix l'article 24, paràgraf f.
Dins el termini i en els casos que es determinin reglamentàriament, les confederacions hidrogràfiques han d'emetre un informe previ sobre els actes i els plans que hagin d'aprovar les comunitats autònomes en exercir les seves competències en matèria de medi ambient, ordenació del territori i urbanisme, espais naturals, pesca, muntanyes, regadius i obres públiques d'interès regional, entre altres, sempre que aquests actes i plans afectin el règim i l'aprofitament de les aigües continentals o els usos permesos en terrenys de domini públic hidràulic i en les seves zones de servitud i policia, tenint en compte a aquests efectes el que preveuen la planificació hidràulica i les planificacions sectorials aprovades pel Govern.
La mateixa norma també s'aplica als actes i les ordenances que les entitats locals aprovin en l'àmbit de les seves competències.
No cal l'informe que preveu el paràgraf anterior en el cas d'actes dictats en aplicació d'instruments de planejament sobre els quals la confederació hidrogràfica hagi emès l'informe previ corresponent.
S'entén per demarcació hidrogràfica la zona terrestre i marina composta per una o diverses conques hidrogràfiques veïnes i les aigües de transició, subterrànies i costaneres associades a les conques esmentades.
Són aigües de transició les masses d'aigua superficial pròximes a la desembocadura dels rius que són parcialment salines com a conseqüència de la seva proximitat a les aigües costaneres, però que reben una notable influència de fluxos d'aigua dolça.
Són aigües costaneres les aigües superficials situades cap a terra des d'una línia la totalitat de punts de la qual es troba a una distància d'una milla nàutica mar endins des del punt més pròxim de la línia de base que serveix per mesurar l'amplada de les aigües territorials i que s'estén, si s'escau, fins al límit exterior de les aigües de transició.
Les aigües costaneres s'especifiquen i s'inclouen en la demarcació o les demarcacions hidrogràfiques més pròximes o més apropiades.
Els aqüífers que no corresponguin plenament a cap demarcació en particular s'inclouen en la demarcació més pròxima o més apropiada, i es pot atribuir a cada una de les demarcacions la part d'aqüífer corresponent al seu respectiu àmbit territorial, i s'ha de garantir, en aquest cas, una gestió coordinada mitjançant les oportunes notificacions entre demarcacions afectades.
La demarcació hidrogràfica, com a principal unitat a efectes de la gestió de conques, constitueix l'àmbit espacial al qual s'apliquen les normes de protecció de les aigües que preveu aquesta Llei sense perjudici del règim específic de protecció del medi marí que pugui establir l'Estat.
El Govern, per reial decret, un cop escoltades les comunitats autònomes, fixa l'àmbit territorial de cada demarcació hidrogràfica que és coincident amb el del seu pla hidrològic.
Als efectes d'aquesta Llei, s'entén per conca hidrogràfica la superfície de terreny l'escorriment superficial del qual flueix en la seva totalitat a través d'una sèrie de corrents, rius i eventualment llacs cap al mar per una única desembocadura, estuari o delta.
La conca hidrogràfica com a unitat de gestió del recurs es considera indivisible.
A l'efecte d'aquesta Llei, s'entén per conca hidrogràfica el territori en el qual les aigües flueixen al mar a través d'una xarxa de lleres secundàries que convergeixen en una llera principal única.
La conca hidrogràfica, com a unitat de gestió del recurs, es considera indivisible.
També és objecte d'aquesta Llei l'establiment de les normes bàsiques de protecció de les aigües continentals, costaneres i de transició, sense perjudici de la seva qualificació jurídica i de la legislació específica que els sigui aplicable.
Les aigües minerals i termals es regulen per la seva legislació específica, sense perjudici de l'aplicació del que disposa l'apartat 2.
Les aigües minerals i termals es regulen mitjançant la seva legislació específica.