projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Grup de recerca: Universitat Autònoma de Barcelona
L'objectiu del projecte ha estat elaborar un mapa de bones pràctiques en Creació i Gestió del Coneixement (CGC) a l'Administració pública catalana. la metodologia seguida ha estat de tipus qualitatiu, amb l'aplicació d'un qüestionari d'auto-aplicació que ha permès recollir dades generals sobre les pràctiques de CGC existents a l'Administració pública catalana.
L'accés als responsables de les mateixes s'ha fet a través de lnnogent.
Ja Comissió Tècnica de Responsables de Formació de l'Escola d'Administració Pública de Catalunya i les bases de dades del Centre d'Estudis Jurídics i Formació especialitzada i del Grup d'investigació EDO.
Així mateix, s'han realitzat entrevistes semi-estructurades amb els responsables de les experiències que reunien requisits per a ser considerades com a bones pràctiques, aprofundint en aquells aspectes que els permeten obtenir resultats útils per a les organitzacions, sostenibilitat en el temps i participació continuada dels professionals.
Els resultats han permès identificar un total de 58 experiències de CGC distribuïdes en diferents organismes de l'Administració Pública catalana, concentrades principalment en els àmbits de Justícia, Salut i Turisme, i focalitzades en treballar sobre activitats que afecten a l'activitat laboral diària dels professionals que hi participen.
D'entre aquestes, 15 han estat escollides per a ser analitzades amb profunditat amb l'objectiu de conèixer quins elements fan que tinguin èxit i, per tant, puguin ser considerades bones pràctiques.
L'anàlisi en profunditat dels resultats ha permès concretar elements que poden resultar d'utilitat per a altres organismes i col·lectius professionals que hagin iniciat processos de CGC o tinguin la intenció de fer-ho.
Així, s'observa que el suport institucional, la definició d'objectius realistes i operatius, assignació de rols i responsabilitats així com l'enfocament cap a Ja pràctica professional són els principals elements per a garantir l'èxit d'aquestes activitats.
Així mateix, l'informe final s'acompanya d'un seguit d'estratègies i orientacions que poden ajudar als promotors d'aquestes accions a treure'n el màxim profit de cara a Ja millora organitzativa, així com aconseguir l'apoderament dels resultats per part dels col·lectius professionals que participen en elles, o que poden fer us dels seus resultats.
Grup de recerca: Universitat Oberta de Catalunya
La implantació de la Llei de transparència en les administracions públiques està estudiada des de la vessant de l'orientació cap al ciutadà.
Manquen estudis per avaluar el processos i procediments que assegurin la publicació i el dret d'accés a la informació en termes de qualitat.
Per tant, aquest projecte té per objectiu aportar coneixement sobre els processos i els procediments que tenen definits les administracions públiques per complir amb la Llei de Transparència.
Les preguntes de recerca han estat: 1) Com s'està implantant la Llei de transparència?; 2) Com es mesura l'eficiència i l'eficàcia de les accions alineades amb la Llei de Transparència? i 3) Hi ha marge de millora?.
La metodologia emprada ha estat mixta amb orientació qualitativa, atès el caràcter exploratori de l'estudi.
L'univers d'estudi ha estat l'Administració de la Generalitat i la dels Ajuntaments.
La recollida de dades s'ha fet en tres fases.
La primera mitjançant anàlisi de documents.
La segona mitjançant entrevistes, a la Generalitat (9), i als ajuntaments (17 ajuntaments).
Finalment, en tercer lloc s'han enquestat 209 ajuntaments dels 949 existents, amb un 15,78% de resposta, i 25 organismes de la Generalitat amb el 16% de resposta.
Les entrevistes s'han efectuat de manera presencial, amb un guió semi-estructurat.
Les enquestes, fetes en línia, han recollit les dades mitjançant un qüestionari amb preguntes majoritàriament tancades.
Els resultats indiquen us de procediments per implantar la Llei, tot i que són majoritàriament poc formalitzats.
Es detecta la necessitat de més desplegament reglamentari, guies específiques i formació com instruments que orientin la implantació.
En quant a l'estructura organitzativa, hi ha hagut poca reestructuració, sent pocs els ajuntaments que han creat un equip adhoc.
En el cas de l'Administració de la Generalitat sí que s'han creat estructures organitzatives i alguns procediments.
En general, la implantació s'està fent progressivament, per fases.
La primera ha estat orientada a publicar el màxim possible del que indica la Llei, deixant per altres fases la formalització interna, els formats de dades obertes per la reutilització de la informació, i altres obligacions especificades a la llei.
Pel que fa als indicadors, de manera majoritària, els ajuntaments es basen en indicadors dissenyats per altres organismes independents.
Poques administracions es basen en quadres de comandament dissenyats per ells mateixos.
Els indicadors existents fins ara estan orientats a la publicació en el Portal.
Es detecta la necessitat de fixar indicadors d'avaluació de les tasques internes per gestionar eficaçment la publicació i mesurar la qualitat de la informació publicada.
Grup de recerca: Universitat Politècnica de Catalunya
El projecte Col·laboroscopi estudia el potencial de l'anàlisi de xarxes de treball col·laboratiu a l'Administració.
S'emmarca dins del projecte Nexus24 de la UPC, que busca la realització de projectes per a la millora de la universitat i per a l'ús d'eines de treball col·laboratiu i en grup.
L'objectiu de l'estudi és identificar elements clau d'intervenció per augmentar el nivell col·laboratiu en i de les administracions públiques.
Es proposen tres objectius complementaris: el desenvolupament d'un mètode per avaluar les competències dels equips col·laboratius, l'avaluació i quantificació del nivell col·laboratiu dels equips i les organitzacions, i la integració de resultats per al desenvolupament de models de gestió més eficients.
Per a dur a terme aquesta avaluació, es farà un estudi a posteriori de les relacions formades en els grups a través de l'anàlisi de xarxes complexes i la mesura de la diversitat basada en la teoria de la informació.
L'anàlisi es centra en els grups i persones que han participat en el projecte Nexus24 – en tres convocatòries, unes 100 persones, dividides en 15 grups diferents.
Per a l'anàlisi, cal que tots els membres dels grups contestin una enquesta, i per aquesta raó, els 15 grups inicials es veuen reduïts a 6 grups, amb 34 persones.
L'enquesta consisteix en una sèrie de preguntes que busquen la identificació de les relacions que es formen en els grups de treball col·laboratiu, així com la identificació dels rols que es desenvolupen en els equips.
Per a l'anàlisi quantitativa de la diversitat, s'empra la tècnica estadística de la entropia, i després es fa un anàlisi de xarxes i d'estructures.
S'ha observat la necessitat d'incloure i observar la diversitat dels grups en termes de rol per a la seva eficiència i rendiment, i s'han identificat alguns rols com a necessaris però no suficients per a l'assoliment dels objectius del grup.
D'altra banda, s'observa que les estructures col·laboratives complexes només son necessàries si es tracta d'un projecte complex.
No obstant, la poca significació estadística dels resultats obtinguts i la manca de definició clara de què s'entén per èxit o impacte dels resultats fruit del treball d'un equip col·laboratiu no han permès arribar a la integració de resultats i al desenvolupament de models de gestió més eficients.
Grup de recerca: Universitat Politècnica de Catalunya
La priorització de les inversions per una administració pública és essencial en l'acció política moderna.
El context de postcrisi econòmica i reducció dels ingressos de les administracions públiques fa més essencial que mai poder trobar formes d'invertir els diners en accions que repercuteixen al màxim en la societat.
En aquest escenari emmarquem la generació d'una metodologia de priorització d'inversions per a l'Ajuntament de Sant Boi de Llobregat.
Aquesta nova eina ha de permetre organitzar la gestió pública de forma racional tenint en compte les necessitats de la població i la sostenibilitat de cada una dels inversions.
El finançament de l'Escola d'Administració Pública de Catalunya (EAPC) per a la investigació d'una nova governança ha permès generar aquest nou model inspirat en els projectes previs de l'equip de la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC) i Smart Engineering amb altres grans administracions de Catalunya, com la Generalitat de Catalunya i la Diputació de Barcelona, amb un model per al pas de camins rurals a carreteres provincials, o l'Ajuntament de Barcelona, amb l'índex d'estat de paviments urbans (InEPU) o l'índex de sostenibilitat d'inversions municipals (IsPIM).
Transportar la problemàtica d'una gran administració amb una alta capacitat financera a una de més local i petita amb altres problemàtiques, més enfocades cap al manteniment que les grans obres, ha estat el repte d'entendre una nova realitat i generar un nou model d'anàlisi.
Grup de recerca: Universitat Autònoma de Barcelona
La situació de crisi econòmica ha tingut un impacte negatiu en molts àmbits i col·lectius.
Concretament, a l'Administració pública aquest impacte es veu reflectit en l'escassetat de processos selectius per formar part del cos públic, en la precarietat laboral i en la reducció dels recursos per a la formació continua.
Aquesta situació requereix unes mesures efectives per revertir els seus efectes laborals, socials i econòmics; per tant, es presenta una recerca focalitzada en l'emprenedoria com a estratègia per millorar el talent dels professionals a les administracions públiques, donat que per millorar la situació actual cal un canvi de perspectiva on es valori l'emprenedoria i l'assumpció de riscos controlats de cara a la innovació.
Aquesta recerca pretén descriure i comprendre el fenomen de l'emprenedoria a l'Administració pública.
Per aquest motiu, s'utilitza un disseny mixt complex, combinant l'enfocament quantitatiu i qualitatiu durant tot el procés de recerca.
Donat que és important considerar altres contextos per tenir una visió comparada i aprendre de les bones pràctiques, aquesta recerca pretén considerar com a àmbits d'estudi l'Administració pública de Catalunya (Espanya) i Yorkshire (Regne Unit), centrant la població d'estudi en aquestes dues administracions.
L'impacte dels resultats obtinguts en aquest estudi està dirigit a involucrar els diferents interlocutors de la comunitat (administracions locals, polítics, acadèmics, personal de departaments de recursos humans, etc.) mitjançant l'ús del Sandpit, com a metodologia innovadora per a la presa de decisions, per tal de prioritzar i individualitzar accions per millorar el talent a l'Administració pública.
Així mateix, estratègies de difusió en àmbits i mitjans acadèmics seran també clau per promoure estudis que continuïn amb els avenços d'aquesta recerca.
L'objectiu d'aquest projecte és aplicar l'aprenentatge basat en el joc a la formació continuada dels recursos humans de l'Administració Pública.
En concret, s'ha creat i aplicat un joc de pregunta-resposta online per a la formació en temes de Gestió de la Qualitat per als responsables i professors dels centres de Formació Professional de Catalunya, i se n'ha mesurat els resultats per analitzar si millora el coneixement i implicació dels participants.
Respecte a la creació del joc, s'ha pogut dur a terme i existeix un joc online per tal que els recursos humans de l'Administració puguin utilitzar aquesta metodologia per formar-se en temes de Gestió de la Qualitat.
En el disseny del joc s'ha tingut en compte que els objectius fossin clars, que hi hagués retroalimentació, que millorés l'experiència en la formació dels participants, assolir un major compromís, aconseguir modificar el comportament, una major motivació envers el programa i millorar l'aprenentatge i el rendiment.
També es busca poder millorar el desenvolupament i adquisició de competències, en aquest cas, lligades a les tasques de gestió de la qualitat.
A més, s'ha afegit una classificació o rànquing per tal d'augmentar la motivació dels participants.
S'ha tingut en compte que els usuaris puguin jugar tant de manera individual com en equip.
Respecte als resultats de la implantació del joc, el tractament multivariant de les dades recollides a través de l'enquesta feta als participants després del joc, ha permès identificar dos factors, un que engloba la satisfacció amb el joc i l'altre l'impacte esperat del joc en el conjunt del centre.
A més, s'han agrupat els 64 centres participants en tres grups: el primer i més nombrós està format per centres de les xarxes Q3 i M4 (nivell bàsic de gestió de la qualitat); el segon, més reduït, per centres de la xarxa M4 (nivell avançat) i el tercer, també reduït, per centres de les xarxes M4 i E5 (nivell més avançat).
Els grups coincideixen en què les queixes dels usuaris no es reduiran amb el joc, probablement perquè l'impacte sigui indirecte.
Respecte als ítems millor valorats, els grups difereixen, tot i que en els tres, l'ítem "En general, valoro el joc com a satisfactori per a la formació", ha estat ben valorat i per tant, sembla que la implantació de la ludificació en aquest programa té probabilitats de ser positiva i exitosa.
Aquest treball pretén analitzar l'estat de la pràctica actual dels ens locals en matèria de definició dels criteris d'adjudicació (valoració d'ofertes) en la contractació pública d'obres a Catalunya i veure l'alineament amb els principis i bones pràctiques proposats per la Generalitat i la nova llei de contractes del sector públic (9/2017).
També, determinar l'impacte de diferents criteris d'adjudicació sobre el nivell de competència en les licitacions, en termes de nivell de concurrència (número d'empreses) i cost per l'Administració (preus).
A més, es pretén avaluar sintèticament l'existència de diferències significatives abans i després de l'entrada en vigor de la llei 9/2017 de contractes del sector públic.
L'estudi utilitza una mostra de 7 consells comarcals i 78 municipis que tenen com a inicial la lletra "A", composada per 256 licitacions d'obra i 302 lots, tots ells corresponents al període 2016-2019.
El primer model de regressió de dades de recompte pretén explicar el nombre d'empreses que es presenten a les licitacions en funció de les característiques de les obres, dels requeriments dels plecs i dels criteris d'adjudicació.
Amb aquest model s'evidencia que les licitacions de major volum econòmic van lligades a una major concurrència, mentre que el pas del temps, expedients de tramitació urgent, incloure criteris de judici de valor o fins i tot l'entrada en vigor de la llei 9/2017, disminueixen el nombre d'ofertes.
La inclusió d'objectius socials podria anar en contra d'un major nombre d'empreses presentades.
El segon model explica la magnitud de la baixa de l'empresa guanyadora respecte al pressupost inicial.
Contractes de major volum econòmic, major competència, en comarques més poblades, que es pugui cedir el contracte i que el criteri únic sigui el preu, impliquen una major baixa.
En canvi, el pas del temps, incloure modificacions -previstes i no previstes- o criteris de judici de valor, disminueixen el preu final.
La llei 9/2017 semblaria no tenir cap efecte, com també la inclusió d'objectius socials.
Així, d'aquest estudi, se'n desprenen un seguit de conclusions i recomanacions per a les autoritats de contractació i de defensa de la competència.
Grup de recerca: Universitat Oberta de Catalunya
El projecte té com a focus central les pràctiques que estan efectuant les administracions públiques per a gestionar dades obertes en el marc de la transparència i govern obert, però sobretot, en el marc de la reutilització de la informació com a generador de valor i motor de desenvolupament econòmic en els territoris.
La reutilització de la informació promou la innovació i la presa de decisions internes.
La recerca feta fins ara apunta que les pràctiques de gestió de dades obertes compta amb una dècada de desenvolupament.
Tanmateix, la recerca feta fins ara identifica la necessitat de treballar més àmbits que formen part del projecte proposat:
a) major sistemàtica de pràctiques, b) definició de models de gestió, c) identificació de les barreres que impedeixen la implementació i la reutilització de la informació per contribuir al desenvolupament econòmic, i d) models per avaluar la implementació de pràctiques de gestió de dades obertes.
El projecte està basat en metodologies mixtes amb predomini de qualitatives, i ha tingut com objecte d'estudi les administracions públiques catalanes, concretament els ajuntaments, la Generalitat de Catalunya i els centres de recerca i universitats.
La recollida de dades ha estat feta mitjançant entrevistes en profunditat per a tota la mostra, i enquestes addicionals adreçades als ajuntaments.
Els resultats senyalen que encara queda per endavant camí per recórrer en molts dels ajuntaments, sobre tot aquells amb menys recursos econòmics.
Reptes per endavant són molts, dels que destaquen els següents: 1) desenvolupar protocols que recullin de manera clara els processos i procediments que pautin la sistemàtica de les pràctiques i publicació de les dades obertes, i 2) impulsar el recolzament a nivell polític i directiu materialitzat en forma de recursos, formació i estructures organitzatives dedicades; 3) major vincle amb la indústria de reutilització per fomentar el desenvolupament econòmic; i 4) unir esforços per desenvolupar metadades i vocabularis comuns per afavorir la federació de dades.
Grup de recerca: Universitat Autònoma de Barcelona
El projecte que s'exposa a continuació treballa la problemàtica del compliment fiscal i explora el potencial dels estudis conductuals pel disseny d'intervencions de política pública pensades per reduir l'incompliment i l'evasió fiscal.
El projecte aplica l'enfocament de la política pública conductual i l'ús de nudges en l'àmbit de la política fiscal i analitza el potencial d'aquestes intervencions innovadores per millorar el compliment.
En primer lloc, el projecte presenta una revisió sistemàtica de la literatura sobre experiències de política conductual aplicada al compliment fiscal, considerant l'evidència experimental de l'ús d'intervencions tipus nudge per augmentar el compliment, tant en experiments de laboratori com en experiments de camp.
En segon lloc, i com a part aplicada, s'ha comprovat la fertilitat de l'enfocament conductual pel compliment fiscal a través del disseny i realització d'un experiment de laboratori que testa efectes de framing i nudging en la generació de decisions de compliment fiscal.
Els resultats indiquen que la introducció de missatges conductuals sobre la conducta fiscal del grup genera dinàmiques de convergència que incrementen significativament el grau de compliment; que la presència d'inspeccions i sancions també té un efecte important en la generació de compliment, però, contra la predicció de la teoria de la decisió racional estàndard, existeix compliment en la seva absència (basat en moral fiscal); i que el emmarcat o frame del missatge conductual pot afectar positivament el compliment en determinades condicions.
Finalment, i amb intenció de complementar els resultats de l'experiment de laboratori en un context "natural", s'ha dissenyat, en col·laboració amb l'Agència Tributària Catalana, un pilot de nudging per testar l'eficàcia de diverses cartes conductuals en el pagament de deutes pendents provinents de sancions de trànsit.
Governs arreu del món duen a terme projectes d'augment de la transparència que es tradueixen en la provisió de grans volums d'informació sobre les seves activitats.
En el cas català, aquesta iniciativa s'emmarca en les lleis espanyola i catalana de 2013 i 2014 sobre transparència, accés a la informació pública i bon govern, que es basen en una relació clara entre la transparència i l'avaluació de la qualitat de funcionament de les institucions i administracions.
La normativa catalana va entrar en vigor per als ens locals el gener de 2016.
El contingut d'aquesta normativa és exigent i recull obligacions amb un alt grau de detall per a l'estructura administrativa, l'organització institucional, la gestió econòmica i comptable i la planificació i gestió administratives.
Tot i l'existència d'evidència científica sobre els efectes de la transparència sobre les actituds ciutadanes vers les institucions, no hi ha encara un coneixement clar de l'efecte intern que té l'aplicació de la Llei de Transparència des d'un punt de vista organitzatiu, especialment en l'àmbit català i espanyol.
En altres països la recerca mostra que l'aplicació de criteris de transparència han produït canvis profunds en la cultura i pràctica organitzatives de les administracions, que a la vegada tenen un impacte en les percepcions del personal de l'Administració sobre l'aplicació de la transparència.
Aquest projecte pretén omplir aquest buit pel que fa a l'Administració municipal catalana.
El projecte té com a objectiu general analitzar l'impacte intern de l'aplicació de la Llei 19/2014 en els ajuntaments catalans, que es concreta en tres objectius específics.
En primer lloc, centra la seva atenció en els canvis organitzatius que l'aplicació de la Llei de Transparència ha pogut suposar, com la modificació dels processos de gestió o la incorporació de personal o unitats específiques dedicades a la transparència.
En segon lloc, analitza l'impacte de la transparència en el personal de l'Administració municipal i en la seva percepció de la matèria.
El tercer objectiu específic té en compte l'impacte intern que ha pogut generar l'aplicació de la normativa de transparència en termes de costos generats als ajuntaments.
Es planteja una metodologia mixta, amb ús de tècniques quantitatives i qualitatives, que permet una apropament adient i rigorós a la matèria.