projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Cada cop més, la nostra societat es caracteritza per la immediatesa, i la necessitat d'accedir de manera fàcil i a través de diferents canals a tot tipus de serveis.
L'Administració pública no queda al marge d'aquesta realitat.
Els seus usuaris demanen, exigeixen, una nova manera de relacionar-s'hi i de rebre els serveis públics.
És en aquest marc que l'Administració es prepara per fer un salt endavant cap a l'anomenada Administració digital; però, què és i què suposa ser una Administració digital?
Una Administració que no només escolta els seus usuaris, sinó que els fa partícips del disseny dels serveis públics.
Una Administració que adequa el seu model de relació i gestió i que aprofita tot el potencial de la innovació i la tecnologia.
Una Administració que promou un canvi cultural en les organitzacions per tal d'aconseguir el canvi de dins cap a fora.
El nostre objectiu se centra en la prestació de serveis públics digitals, proactius i personalitzats, però, per arribar a aquesta fita, encara ens queda camí per recórrer.
Us imagineu rebre directament una subvenció que no heu sol·licitat i que us correspon?
Amb la inspiració de Victor Küppers, l'Administració digital es podria formular de la manera següent:
"L'Administració digital no només escolta els seus usuaris, sinó que els fa partícips del disseny dels serveis públics"
Aquesta fórmula, que estem seguint a la Generalitat de Catalunya, inclou un conjunt de variables necessàries per a desplegar l'Administració digital:
Com a conclusió, l'apoderament de la ciutadania, la democratització de la tecnologia i les noves demandes socials ens situen en un lloc privilegiat per fer realitat el desplegament d'aquesta fórmula.
D'acord amb el proverbi àrab "Qui vol fer alguna cosa troba el mitjà, qui no vol fer res troba una excusa", hem de buscar els mitjans per aconseguir una Administració digital que continuï aportant un valor diferencial a la societat.
Directora general de Modernització i Innovació de l'Administració
Els territoris de parla catalana han estat marcats històricament per grans derrotes.
Tanmateix, aquest fet, així com una manera de ser basada en el seny, la persistència o l'associacionisme ens han permès accentuar el millor de cadascú de nosaltres.
I el domini.CAT és una història d'assoliments, malgrat que en els seus inicis semblés una empresa inviable.
Aconseguir l'aprovació de la ICANN va ser molt complicat: no existia cap altra domini de cultura i llengua, i les institucions públiques que hi donaven suport no tenien representació a l'ONU.
La realitat, però, va ser que la il·lusió, la feina i la perseverança de milers de persones i centenars d'entitats van fer possible aquest projecte comú.
Actualment, naveguem a Internet per multitud de pàgines.
Amb total normalitat, llegim continguts en la nostra llengua.
Després, ens adonem que el lloc web que estem visitant està identificat amb el domini.CAT (que no significa gat, com algú encara pensa).
CAT personalitza la llengua i cultura de tots els països catalans, una manera de fer i de ser, un territori amb una cultura pròpia i amb unes tradicions molt arrelades.
El.CAT és el símbol que representa la llengua catalana i permet obrir les fronteres d'aquesta comunitat a Internet.
L'oportunitat que ens dona Internet és una autopista per viatjar pel món i formar-ne part.
És la manera d'expandir el concepte.CAT i donar-nos a conèixer globalment.
"El.CAT és el símbol que representa la llengua catalana i permet obrir les fronteres d'aquesta comunitat a Internet"
Transcorreguts més de 15 anys des de la seva aprovació, i superats molts reptes, el.CAT ha esdevingut una referència a casa nostra.
De fet, a hores d'ara, va més enllà d'un simple domini.
Diuen que el Barça és "Més que un club".
El mateix passa amb el.CAT: és molt més que un domini i que una simple denominació a Internet.
Sens dubte, és un actiu més del nostre inventari d'identitat, com ho són la nostra història, la nostra cultura, la nostra llengua o les quatre barres.
Enguany, el Govern de la Generalitat de Catalunya ha atorgat la Creu de Sant Jordi a la Fundació puntCAT.
És un reconeixement que fem extensiu a tots els que mantenen viu el.CAT. A més, Vinton Cerf, un dels pares d'Internet i una persona clau que va facilitar l'aprovació del.CAT, ha estat guardonat amb el Premi Internacional Catalunya, una de les distincions més prestigioses a Catalunya.
Des de la Fundació seguirem treballant per accelerar la transició digital en els territoris de parla catalana, posicionant-nos com a comunitat cultural digital, activa i pionera al món.
La globalització no elimina les singularitats, si aquestes s'adapten i aprofiten la potència de la xarxa.
El període de preinscripció s'obrirà el 03 de març de 2020 i es tancarà el 31 d'octubre de 2020.
Una vegada finalitzat el termini de preinscripció, es comunicarà individualment l'admissió de les persones aspirants al postgrau, el 12 de novembre de 2020.
La matrícula s'haurà de formalitzar del 12 al 29 de novembre de 2020.
Preinscripció: per formalitzar la vostra sol·licitud heu d'emplenar el formulari de sol·licitud d'inscripció adjuntant el vostre currículum (podeu fer servir el model normalitzat ), el currículum que genera ATRI (només Generalitat) i una carta de motivació.
Matrícula: per formalitzar la matrícula heu d'adjuntar el compromís de pagament amb les dades de qui se'n farà càrrec fins al 29 de novembre de 2020.
Per accedir a aquest postgrau es requereix estar en possessió d'un títol universitari oficial i estar ocupant un càrrec de comandament a les administracions públiques catalanes i del seu sector públic.
Els criteris de selecció, pla docent, import, places, calendari lectiu, lloc de realització i altres informacions d'interès consultar:
No cal que disposeu d'idCAT Mòbil o certificat digital.
Per formalitzar la vostra sol·licitud heu d'emplenar aquest formulari de preinscripció adjuntant el vostre currículum (podeu fer servir el model normalitzat ), el currículum que genera ATRI (només Generalitat) i una carta de motivació.
La matrícula es pot formalitzar una vegada s'hagi comunicat l'admissió al Postgrau.
Per formalitzar la matrícula heu d'adjuntar el compromís de pagament amb les dades de qui se'n farà càrrec fins al 29 de novembre de 2020.
Aquest tràmit es pot fer per internet amb idCAT Mòbil.
Més de 100.000 professionals i 2.400 expositors de 200 països es concentraran aquesta setmana a Barcelona amb motiu del MWC.
Un any més, Catalunya torna a convertir-se en la capital del món, on tot es connecta: start-ups, inversors, grans empreses i delegacions governamentals buscaran les darreres novetats del sector, es reuniran per fer negoci, i faran evolucionar una indústria puntera a escala internacional i més important que mai en l'actual context de la digitalització.
I no és casualitat que això passi aquí des de fa més d'una dècada.
Catalunya compta amb una combinació de factors que converteixen el territori en el hub tecnològic del sud d'Europa.
No només es tracta del clima o d'una posició geogràfica privilegiada, sinó d'una aposta constant per l'obertura internacional, el talent i la innovació.
De fet, Barcelona ja està considerada com la quarta ciutat tecnològica del món.
L'excel·lència d'innovació implica tenir una indústria potent i diversificada, un teixit local molt especialitzat en les TIC (més de 15.000 empreses i més de 100.000 treballadors s'hi dediquen), un ecosistema d'empreses emergents de primer nivell (el 23% dels treballadors de les quals són estrangers), i un sistema d'universitats i de centres tecnològics i de recerca que ja transfereixen tecnologies relacionades amb la indústria 4.0.
El resultat és que empreses de tot el món troben aquí l'ecosistema que necessiten per potenciar els seus negocis.
Siemens, Amazon, Microsoft o HP són algunes de les més de 8.000 multinacionals que ja s'han establert a Catalunya, un territori que ha estat reconegut pel Financial Times com la millor regió per invertir-hi el 2018 i 2019.
Tot plegat és fruit d'una aposta de país pel coneixement col·lectiu, una aposta dinàmica, creativa, que s'interconnecta i s'actualitza amb tots els agents que generen coneixement i que té com a resultat el Pacte Nacional per a la Societat del Coneixement, un marc estable i de consens on tots els agents de l'ecosistema interactuen per dibuixar el país del futur.
Consellera del Departament d'Empresa i Coneixement
"Talent, indústria, un gran ecosistema d'empreses emergents i una posició geogràfica privilegiada consoliden Catalunya com a 'hub' tecnològic europeu"
El president de la Generalitat, Quim Torra, acompanya del conseller de Polítiques Digitals i Administració Pública, Jordi Puigneró, ha participat aquest migdia al Mobile Networking Lunch organitzat per la Mobile World Capital i ha afirmat que "quan el país necessita que tothom hi sigui, tothom hi és".
Organitzada per Barcelona Tech City juntament la Generalitat de Catalunya, Mobile World Capital Barcelona, Consorci de la Zona Franca, Cambra de Comerç de Barcelona, l'Ajuntament de Barcelona, el Govern de l'Estat i altres institucions de l'ecosistema.
El projecte '5G First Responders' pretén millorar l'atenció en els primers minuts d'una emergència, un temps clau per a salvar vides i evitar lesions greus.
El cap de l'Executiu ha convocat al Palau representants de les institucions i dels agents vinculats al Mobile World Congress per analitzar la situació arran de la cancel·lació del certamen.
El president destaca que Catalunya "ha donat exemple de com el país respon unit i ferm davant d'embats importants" i que es treballarà perquè el 2021 hi hagi "una nova i gran edició del MWC".
El conseller de Polítiques Digitals i Administració Pública llança un missatge de futur, unitat i confiança després de la cancel·lació del MWC per part de la GSMA a Barcelona 2020.
Puigneró destaca la fortalesa del lideratge tecnològic de Catalunya gràcies al Mobile i al potent ecosistema TIC del país.
Espanya-Europa Fira de FGC es converteix en un dels primers trams ferroviaris dotats de tecnologia 5G comercial del món.
Els consellers Jordi Puigneró i Damià Calvet visiten la infraestructura instal·lada de forma permanent que permetrà testejar noves aplicacions del 5G en un entorn real.
Sota el lema "Tecnologia per a la ciutadania", la Mobile Week oferirà a la ciutadania un espai on poder participar activament dels canvis que porten les novetats tecnològiques.
Les xerrades i els tallers previstos permetran, per exemple, que el ciutadà conegui què passa quan accepta una cookie, que conegui el potencial del vehicle elèctric o 10 maneres per millorar la seva ciberseguretat.
Ja fa uns anys que els serveis electrònics avançats que van sorgint, requereixen cada vegada d'una major amplada de banda, i per aquesta raó, les xarxes de transport de dades tradicionals basades en el parell de coure han anat quedant obsoletes.
Així doncs, cal desplegar xarxes de telecomunicacions de nova generació i, avui en dia, tots els experts coincideixen en la consideració que aquestes s'han de basar en xarxes de fibra òptica.
Aquest desplegament fa anys que es va iniciar tímidament, i a Catalunya n'hem estat pioner, amb l'objectiu de col·locar Catalunya en un lloc privilegiat pel que fa a la competitivitat del seu teixit empresarial.
És en aquest context que la Direcció General de Comunicacions Electròniques (DGCE), manté com a objectiu afavorir la maximització dels desplegaments d'infraestructures de fibra òptica arreu del país, per tal d'assolir un territori vertebrat quant a disponibilitat d'accés a les xarxes i als serveis de nova generació.
En aquest sentit, la DGCE aposta de manera principal per maximitzar la inversió privada i l'abast dels seus desplegaments d'infraestructures de fibra òptica arreu del territori, tot i mantenir l'aposta per la intervenció pública des de l'Administració per complementar la iniciativa privada allà on sigui necessari.
La combinació d'aquestes dues realitats, la xarxa pública i la xara desplegada pel món privat, ha de constituir una autèntica xarxa de país, que permeti l'arribada dels serveis avançats de telecomunicacions arreu del territori en igualtat de condicions.
Pel que fa a l'aprofitament d'aquestes xarxes per a rellançar l'economia del país, la DGCE aposta també per iniciatives com ara la connexió dels polígons industrials a la xarxa troncal de fibra òptica i la creació d'anelles sectorials en diferents àmbits com per exemple la sanitat, la educació o l'automoció.
El projecte Xarxa Oberta pretén vertebrar el país a través d'una xarxa de fibra òptica d'alta capacitat que arribi a tots els municipis de Catalunya, connectant totes les seus de les administracions públiques i oferint la capacitat sobrant als operadors privats en igualtat de condicions.
El projecte Banda ampla industrial pretén que les empreses catalanes puguin millorar la seva eficiència i la seva productivitat gràcies a les telecomunicacions, facilitant el desplegament de les xarxes de telecomunicacions d'alta capacitat als polígons industrials del país, i a través de la creació d'anelles sectorials de fibra òptica que connectin diferents organitzacions entre si.
El CATNIX és un punt neutre d'intercanvi de tràfic d'Internet que possibilita que el tràfic local dels operadors que hi són presents es pugui vehicular dins de Catalunya, guanyant temps de resposta i seguretat.
Al voltant de les xarxes de nova generació sorgeixen multitud d'iniciatives associades, com ara les anomenades xarxes FTTH o fibra a la llar, o les xarxes MAN.
Les TIC han estat motor de democratització, d'expressió ciutadana i de progrés econòmic i social.
Però també cal afavorir un debat pausat i reflexiu sobre la influència de les tecnologies digitals en les nostres vides, en la societat, especialment des del punt de vista ètic i humanista.
Aspectes com el dret a la privacitat, la responsabilitat en l'ús de la intel·ligència artificial, o el dret a la identitat digital són algunes de les qüestions que avui són en el centre del debat.
Així mateix, drets humans i llibertats fonamentals acceptats fins ara s'han de continuar defensant i ampliant d'acord amb les noves circumstàncies de l'era digital.
El Govern català situa aquesta anàlisi en el context internacional, com a fruit de l'aprenentatge de les iniciatives per a la definició de codis ètics i sistemes de drets en l'esfera digital impulsades per institucions, associacions i comunitats d'arreu del món, i d'acord amb el punt 17 dels Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS) de les Nacions Unides, que advoca per enfortir aliances mundials per assolir els objectius globals.
La societat catalana contribueix a aquest debat global amb la Carta catalana per als drets i les responsabilitats digitals, un projecte d'innovació social coordinat per la Generalitat de Catalunya que té per objectiu promoure un marc legislatiu i democràtic per a drets i llibertats encara no garantits per llei.
Una eina viva i dinàmica amb vocació normativa i de contribució al debat global
Documentació i iniciatives sobre drets i responsabilitats digitals d'arreu del món
El Govern català convida ciutadania, empreses, entitats i institucions a col·laborar
L'Executiu aposta perquè Catalunya sigui un territori vertebrat i amb infraestructures digitals i ciutats intel·ligents
El Govern ha aprovat l'encàrrec del Departament de Polítiques Digitals i Administració a l'empresa pública Infraestructures.cat per licitar les obres que permetran finalitzar el desplegament de la xarxa de fibra òptica de la Generalitat al conjunt de les capitals de comarca.
En total, el Govern destinarà 16,5 milions d'euros a aquests treballs de connexió, que suposaran l'estesa de 382 quilòmetres de cable de fibra òptica.
Un cop enllestides les obres, tindran un impacte directe per a més de 208.000 habitants.
D'aquesta manera, s'assolirà la xifra de 6,4 milions d'habitats amb connexió, que suposa el 84% de la població de Catalunya.
Actualment, la Generalitat compta amb punt de connexió a 29 capitals de comarca.
Un cop realitzats els treballs, el Govern garanteix l'arribada de la fibra òptica a les 13 capitals de comarca restants: Banyoles (Pla de l'Estany), el Pont de Suert (Alta Ribagorça), el Vendrell (Baix Penedès), Falset (Priorat), Gandesa (Terra Alta), les Borges Blanques (les Garrigues), Moià (Moianès), Montblanc (Conca de Barberà), Puigcerdà (Baixa Cerdanya), Solsona (Solsonès), Sort (Pallars Sobirà), Valls (Alt Camp) i Vielha (Val d'Aran).
Totes les capitals de comarca i més municipis i polígons industrials connectats
Aquests treballs no només tindran impacte en les capitals de comarca, sinó també en els municipis que hi ha al seu pas i que també quedaran connectats amb fibra òptica.
A més, el Govern preveu també connectar 43 polígons industrials d'arreu del país.
S'assolirà així el total de 386 polígons connectats.
Compromís nacional per al desplegament de la fibra òptica
A banda de la connexió de les capitals de comarca el 2020 i els municipis al seu pas, el Govern treballa també per fer arribar la fibra òptica pública a tots els municipis catalans l'any 2023.
Per fer-ho possible, està teixint acords amb les administracions locals d'arreu del país perquè la fibra òptica es pugui desplegar a través d'infraestructures titularitat dels ens locals.
El passat mes de març, la Generalitat i les quatre diputacions de Catalunya van signar el compromís nacional per al desplegament de la fibra òptica segons el qual el Govern i les quatre diputacions desplegaran 4.260 quilòmetres més de xarxa fins al 2023.
Fins ara, ja s'han desplegat 4.900 quilometres de fibra òptica de la Generalitat.
El projecte d'extensió de la xarxa de fibra òptica de la Generalitat de Catalunya està cofinançat pels Fons Europeus de Desenvolupament Regional de la Unió Europea en el marc del Programa Operatiu FEDER de Catalunya 2014-2020.
El conseller de Polítiques Digitals creu que el Reial Decret anunciat avui pel president del Govern espanyol en funcions respon a una "deriva antidemocràtica" i ho qualifica de "155 digital"
El conseller de Polítiques Digitals i Administració Pública, Jordi Puigneró, ha qualificat avui de "155 digital" el decret anunciat avui pel govern espanyol en contra de la 'República Digital' que impulsa el Govern de Catalunya.
El conseller creu que l'anunci del Consell de Ministres d'avui és "la prova descarnada de la deriva antidemocràtica en què ha entrat el govern del PSOE" recordant el tancament de webs i d'aplicacions així com el filtratge del trànsit a Internet aplicat per l'Estat en les últimes setmanes.
No només existeix, sinó que és imparable", ha assegurat el conseller.
"La República Digital és el naixement d'un cinquè poder: la ciutadania digitalment apoderada".
Puigneró ha lamentat que l'executiu espanyol vagi en contra d'un sector clau per al creixement estratègic i l'economia del país.
I en aquest sentit, ha dit que " l'Estat és un fre i un llast per a Catalunya".
El conseller ha afirmat que "el Govern socialista governa contra Catalunya.
Per Puigneró: " Pedro Sánchez ha desconnectat de Catalunya i del progrés social i digital d'aquest país".
Per Jordi Puigneró, podríem ser "davant la ingerència més greu" dels darrers anys en les competències der la Generalitat
El conseller de Polítiques Digitals considera que "aquest decret es carrega el model digital de l'estat de les autonomies".
Per Puigneró, el govern del PSOE amb el pretext de la seguretat nacional "vol tancar Internet" i "frenar la innovació i el progrés de Catalunya"
El conseller de Polítiques Digitals i Administració Pública, Jordi Puigneró, ha afirmat avui que el reial decret llei, publicat avui al Butlletí Oficial de l'Estat (BOE) en matèria d'administració digital, contractació del sector públic i telecomunicacions, "es carrega el model digital de l'estat de les autonomies, i ho justifiquen sota el pretext de la seguretat nacional".
El conseller creu que utilitzen la seguretat nacional per intentar bloquejar el projecte digital de país que s'està impulsant des del Govern de Catalunya, i ha denunciat que "per al govern del PSOE preval la unitat d'Espanya per sobre del progrés i de la innovació".
"Som davant el procés més gran de centralització des de la LOAPA.
És un 155 per la porta del darrere", ha reblat.
Puigneró ha anunciat una ofensiva en tots els àmbits jurídics i polítics per defensar les competències del Govern de Catalunya en l'àmbit digital.
El conseller ha explicat que aquest decret afecta 5 àmbits:
"Aquest decret va en contra de l'apoderament digital de la ciutadania i de la capacitat d'innovació del Govern de Catalunya", ha dit el conseller, i ha continuat afirmant que "el Govern espanyol es vol atorgar el ple poder per intervenir Internet sense ordre judicial.
Un fet que l'apropa més a les pràctiques d'altres països com la Xina que a un estat de la Unió Europea".
Puigneró ha apuntat que "el més sorprenent és que ho hagi fet un govern en funcions, decretant en caràcter d'urgència, en campanya electoral i amb una deslleialtat institucional que no havíem vist fins ara".
El conseller de Polítiques Digitals ha afirmat que el govern de Catalunya combatrà aquest decret llei i lamenta que amb la seva aprovació avui "el PSOE se situa al bàndol de la repressió".
Pel govern de Catalunya "avui entra en vigor l'Estat d'excepció digital"
El conseller de Polítiques Digitals i Administració Pública, Jordi Puigneró, ha afirmat avui que "vulnerar els drets digitals dels ciutadans de Catalunya no li sortirà gratis a Pedro Sánchez".
"El Govern de Catalunya combatrà a tots els nivells aquest decret digital", i ha assegurat que ja s'ha activat l'ofensiva judicial, política i internacional per tombar un decret que suposa "un 155 digital i per la porta del darrere, inadmissible en l'Europa del segle XXI".
Puigneró ha fet aquestes declaracions avui a Madrid després que la Diputació Permanent del Congrés dels Diputats hagi aprovat amb els vots del PSOE, PP i Cs el reial decret llei en matèria d'administració digital, contractació del sector públic i telecomunicacions.
" El PSOE s'ha situat avui al bàndol de la repressió".
En aquest sentit, Puigneró ha afirmat que "avui hem pogut comprovar com el senyor Pedro Sánchez ha optat per uns nous i estranys companys de viatge", al costat de PP i Ciutadans, i "s'ha complicat la investidura".
"Aquesta serà una condició, evidentment, que inclourem en qualsevol negociació que es pugui fer a partir d'ara amb el govern del PSOE, perquè entenem que aquest és un decret que, clarament, no només va en contra dels ciutadans de Catalunya, sinó en contra de les seves institucions", ha explicat.
Puigneró ha criticat la "trista figura" del grup parlamentari de Podemos i ha lamentat "la poca força que pot tenir Podemos davant d'un govern que hauria d'afrontar els problemes polítics fent política".
Finalment, el conseller creu que aquest decret situa Espanya en la cursa de la repressió digital assegurant que "Espanya era coneguda per la seva repressió policial i judicial, i a partir d'avui també per la repressió digital a Europa".
En aquesta línia, el titular del Departament de Polítiques Digitals i Administració Pública ha declarat que "Espanya es posa al nivell d'estats com Turquia, la Xina o l'Iran".