Els padrons de la contribució industrial i del comerç de la ciutat de Girona, en línia
Comerç de màquines d'escriure (1)
Aquests dies de confinament, en què la població roman reclosa a les seves llars per causa de la pandèmia provocada pel virus SARS-CoV-2, els mitjans de comunicació parlen llargament, a més de l'evolució de l'epidèmia i de la situació dels nostres hospitals i residències, dels efectes econòmics que aquesta crisi provoca i provocarà en un futur immediat en la nostra societat.
Paral·lelament, també se'ns informa de les dificultats que afronten els autònoms, els comerciants, les empreses i els particulars que desenvolupen algun ofici per a efectuar el pagament de les obligacions tributàries associades a l'exercici de les seves activitats professionals.
L'impost municipal que grava l'activitat econòmica d'aquests sectors queda reflectit en els padrons de la contribució industrial.
Lògicament, els arxius dels municipis del nostre país són els responsables de preservar la documentació que han generat la seva confecció i la seva recaptació.
Això no obstant, a l'Arxiu Històric de Girona, i provinent del fons de la Delegació Provincial de Girona del Ministeri d'Hisenda, custodiem un volum considerable d'aquests padrons, que hi enviaven, forçosament, els ajuntaments de la demarcació provincial de Girona.
En el nostre cas, els llibres conservats d'aquest tribut s'inicien, sobretot, a la dècada dels anys 20 del segle passat.
La contribució industrial (coneguda també amb l'afegitó «i del comerç») és un impost directe que va implantar-se a l'Estat espanyol a mitjan segle XIX i que pagaven els industrials, els comerciants i els que practicaven una professió, art o ofici per desenvolupar els respectius negocis.
El document on es relacionaven aquestes activitats, anomenat padró, es confeccionava en funció de la categoria —la tarifa i la classe— en què s'enquadrava cada contribuent.
Els padrons de la contribució industrial proporcionen una informació fonamental per a conèixer l'activitat empresarial: les llistes contenen detalls prou importants sobre la dimensió i capacitat productiva de cada empresa.
Quant a les indústries tèxtils, per exemple, hi consten el nombre de telers i l'energia que consumien, expressada sovint en HP ( Horse power ) com a unitat de potència de les màquines.
Aquests documents són d'utilitat, també, pel que fa a la microeconomia, com és el cas de les botigues i comerços de les nostres viles i ciutats, amb denominacions d'activitats avui ja perdudes o amb oficis que actualment ens sorprenen per la seva raresa.
La potencialitat d'aquests padrons per a la recerca històrica és destacada.
I, a més, l'interès per a la ciutadania és notable: no endebades, sovint s'han utilitzat per a justificar el centenari o l'aniversari dels establiments que hi consten.
De moment, posem a la vostra disposició la reproducció dels padrons de la contribució industrial de la ciutat de Girona confeccionats entre els anys 1920 i 1954: més de 4.100 imatges de la història econòmica de la ciutat al vostre abast.
I, certament, haurem d'esforçar-nos a fer el mateix amb la resta dels municipis de la demarcació i així, a partir d'aquesta documentació, poder oferir una instantània més àmplia de les respectives realitats econòmiques.
(1) Lamparas Z, comerç de màquines d'escriure del carrer Ciutadans.
Posteriorment es transformaria en l'establiment La Moda.
(2) Detall del Butlletí Oficial de la Província de Girona (BOPG).