projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
L'atenció primària de salut és el primer graó d'accés de la ciutadania al sistema sanitari públic.
L'atenció primària, en tant que primer punt d'accés i proveïdora de l'atenció curativa, preventiva i rehabilitadora, i la promoció de la salut de la comunitat, s'enfronta a una demanda molt important de problemes psicosocials de la població.
En aquest context, l'abordatge dels problemes i les necessitats de salut requereix que els professionals de salut disposin d'una perspectiva territorial i comunitària en les seves actuacions, per tal de poder mantenir el caràcter integral de l'atenció i la capacitat de resolució i, alhora, evitar la medicalització dels problemes psicosocials.
L'Estratègia Nacional d'Atenció Primària I Salut Comunitària (ENAPISC), que suposa la revisió i actualització de l'anterior reforma de l'atenció primària, busca impulsar un nou model d'atenció primària i salut comunitària fonamentat en el concepte integral de salut que inclogui els seus determinants socials i que la consolidi com l'eix vertebrador del sistema públic de salut
La salut comunitària és el conjunt d'actuacions destinades a millorar la situació de salut de la comunitat en les seves dimensions físiques, psicològiques i socials, que actuen per mitjà de la capacitat col·lectiva d'adaptació positiva als canvis de l'entorn.
El sistema sanitari català ha de fer de la salut comunitària una orientació fonamental de l'acció dels serveis de salut pública (Llei 18/2009, del 22 d'octubre, de salut pública).
Aquesta orientació comunitària té en compte tant els elements tangibles i no tangibles de la comunitat com els seus sistemes de suport, les normes, els aspectes culturals, les institucions, les polítiques i les creences.
La salut comunitària suposa que la comunitat i els professionals que hi treballen sumin esforços per tal de millorar la salut i el benestar de la comunitat i de reduir les desigualtats socials.
L'atenció sociosanitària comprèn el conjunt de cures destinades a aquelles persones malaltes, generalment amb caràcter crònic, i persones amb discapacitat que, per les seves característiques especials, poden beneficiar-se de l'actuació simultània dels serveis sanitaris i socials per potenciar la seva autonomia, pal·liar les seves limitacions o sofriments i facilitar la seva reinserció social.
Inclou l'atenció a les persones amb demència, l'atenció a les persones amb malaltia neurològica que pot cursar amb discapacitat, l'atenció a la gent gran i l'atenció a les persones amb malaltia avançada terminal i les cures pal·liatives.
Els serveis d'atenció primària formen part de la Cartera comuna bàsica, que són els serveis assistencials coberts de manera completa per finançament públic.
Presentació Atenció Intermèdia Barcelona 2017
Presentació Atenció Intermèdia Barcelona 2018
Els EAR (equips d'atenció residencial) són dispositius sanitaris assistencials experts en geriatria que es coordinen amb els equips d'atenció primària (EAP) i els professionals sanitaris de les residències geriàtriques per a millorar l'atenció a la gent gran fràgil, ingressada en un centre geriàtric.
Els EAR pertanyen al Sistema sanitari integral d'utilització pública de Catalunya (SISCAT) i reforcen els dispositius assistencials sanitaris i socials ja existents.
Es caracteritzen per la seva alta accessibilitat (ampli horari, cobertura 365 dies, contacte telefònic directe, entre altres), la seva alta capacitat resolutiva i la seva capacitat d'activar els recursos de la xarxa.
S'hi atenen persones amb situacions de fragilitat, cronicitat, discapacitat, dependència i pal·liació.
El Consorci Sanitari de Barcelona treballa en diferents línies de coordinació en l'àmbit de l'atenció social i sanitària, com ara el Pla interdepartamental d'atenció i interacció social i sanitària (PIAISS), les bones pràctiques d'integració i coordinació social i sanitària, el circuit Barcelona contra la violència vers les dones o el bon tracte a la infància i adolescència i a la gent gran.
El terciarisme fa referència a un conjunt de serveis altament especialitzats en patologies poc prevalents.
Amb un requeriment tecnològic i d'expertesa professional elevats.
Que per la seva complexitat i costos, es concentren en un nombre reduït de proveïdors dins del sistema públic de salut.
Les instruccions del Servei Català de la Salut (CatSalut) són la normativa que regula la sectorització de l'atenció a les persones amb malalties de determinades patologies d'acord amb la distribució territorial, les comunicacions i l'horari dels recursos disponibles.
Per facilitar la visualització del terciarisme, articulat a través de les instruccions del CatSalut, a CSB ha desenvolupat una representació cartogràfica territorial amb l'eina de Google Maps i prenent com a base l'àrea bàsica de salut (ABS).
Aquesta representació gràfica aproximada permet analitzar fluxos, coordinar processos enfocats a pacients entre els hospitals de Barcelona i els hospitals de destinació i realitzar l'anàlisi d'estratègies de variabilitat.
En el cas d'un Incident amb múltiples afectats (IMA) és necessària una resposta sanitària i social ràpida, coordinada i eficaç tant in situ (Sistema d'Emergències Mèdiques, Centre d'Urgències i Emergències Socials de l'Ajuntament de Barcelona), com als diversos centres sanitaris: Hospitals, Centres d'urgències d'atenció primària i altres equipaments sociosanitaris i de salut mental comunitària.
L'IMA va seguit d'un període d'atenció postIMA de les persones afectades.
Aquesta atenció recau en el dispositiu comunitari de salut: Atenció primària i Salut mental comunitària, amb diversos suports externs.
El Pla IMA i del postIMA BCN anticipa les primeres decisions i accions, identifica les funcions primordials de cada actor i la seva cronologia i la seva capacitat previsible de resposta, centre a centre i a nivell de la ciutat.
El Pla inclou incorpora el conjunt de Plans propis de cada entitat SISCAT de la ciutat i el del Consorci Sanitari de Barcelona en el marc del Pla territorial de Protecció Civil de Catalunya (PROCICAT) i de la Carta Municipal de Barcelona.
La darrera revisió és de desembre de 2018.
L'ordanació de les actuacions, IMA i postIMA en el diagrama 2
Estratègia d'ordenació i cooperació intersectorial.
De planificació operativa del dispositiu assistencial territorial de la Ciutat en resposta a un Incident amb múltiples afectats/afectades (IMA) a Barcelona.
La Plataforma Barcelona Hospitals va ser constituïda a través d'un conveni marc per un grup d'entitats el 9 de novembre de 2011, coordinades i tutelades per la Corporació Sanitària de Barcelona.
Es tracta d'una iniciativa de col·laboració perquè les entitats que la integren despleguin, de manera conjunta i coordinada, actuacions en defensa dels seus interessos comuns, com ara negociacions conjuntes o licitacions d'obres, subministraments i serveis; estudis i propostes sobre la legislació sectorial que les afecta; manuals o codis de bones pràctiques en l'àmbit de la sostenibilitat i reducció de costos de funcionament, entre d'altres.
Amb la Plataforma Barcelona Hospitals, els membres que en formen part compten amb un instrument de treball beneficiós per a tots, ja que permet:
Per tirar endavant les iniciatives de la plataforma, es formen grups de treball específics per a cada tema, on estan representats tots els centres interessats.
A cada grup es designa una presidència i una secretaria, que han de ser ocupades per representants de dos hospitals diferents.
D'aquesta manera, cada tema està coordinat per dos centres diferents, tots els hospitals tenen cura d'almenys un dels temes treballats, i les tasques es reparteixen de manera equitativa.
Actualment hi ha dos grups de treball:
Grup de treball d'energia i gas natural
Grup de treball de seguretat hospitalària
Grup de treball de gasos medicinals
El conveni marc de la Plataforma Barcelona Hospitals inclou el mecanisme d'adhesió de noves entitats i de desvinculació d'aquelles que no vulguin continuar formant-ne part.
Les entitats interessades a sumar-se a la plataforma, i a algun dels seus grups de treball poden fer arribar a [EMAIL] la següent documentació:
Les Àrees Integrals de Salut treballen a partir de la següent estructura de funcionament:
És el responsable últim del projecte al seu territori i compta amb la representació dels màxims responsables de totes les entitats proveïdores implicades i del Consorci Sanitari de Barcelona (CSB)
A cada territori, el CAIS es reuneix una vegada a l'any i aprova les principals línies d'actuació a proposta de la Comissió Permanent.
Aquest comitè el presideix la direcció del CSB/Corporació Sanitària de Barcelona, i per delegació el director de l'AIS/Director Executiu.
La CP està formada per un nombre variable de membres en funció de la idiosincràsia de cada territori, designats pel CAIS a proposta del CSB.
La CP manté reunions periòdiques i és la responsable última del desenvolupament i seguiment del Pla de Treball aprovat per el CAIS.
La presideix el Director de l'AIS/Director Executiu.
És un staff de la Comissió Permanent, que garanteix el suport tècnic al desenvolupament del projecte.
L'OT es responsabilitza del dia a dia del projecte, seguint el Pla de Treball aprovat al territori, reporta a la Comissió Permanent, de qui depèn funcionalment, i dóna suport als Comitès Operatius i Grups Clínics Professionals.
Els recursos humans necessaris per al funcionament de les OT provenen tant dels proveïdors com del mateix CSB.
La Comissió Permanent, a proposta de qualsevol membre del Comitè d'Àrea Integral de Salut, dels proveïdors o dels professionals del territori, pot impulsar la constitució de Comitès Operatius o Grups de treball.
Els Comitès Operatius treballen sobre la base de dispositius assistencials.
Els Grups Clínics o Professionals treballen majoritàriament sobre la base d'especialitats clíniques RAE.
Els Comitès Operatius han de representar els diferents proveïdors implicats en les seves línies de treball i, en general, estan formats per professionals de diferents nivells i categories assistencials.
Els membres són designats per la Comissió Permanent a proposta dels diferents proveïdors.
A manera d'exemple de dinàmica de treball, es poden esmentar els grups que desenvolupen la gestió clínica conjunta i la homogeneïtzació de la praxis clínica, a través de diverses línies amb objectius concrets, com els acords de derivació, la revisió de protocols i les vies farmacoterapèutiques o el desenvolupament d'activitats conjuntes de formació i investigació.
Un coordinador designat per la Comissió Permanent reporta periòdicament les propostes adoptades per consens pels Comitès Operatius i pels Grups Cínics.
A la ciutat de Barcelona, amb una gran diversitat de proveïdors i entitats que presten serveis a la població, el Consorci Sanitari de Barcelona va crear les Àrees Integrals de Salut (AIS) per millorar la coordinació i el seguiment dels pacients un cop han entrat en el sistema sanitari públic.
Així doncs, les Àrees Integrals de Salut (AIS) són territoris facilitadors de la continuïtat assistencial i tenen com principal objectiu oferir atenció integral, en un marc territorial, adreçat a la població a través de la coordinació efectiva de les entitats dels serveis de salut i els seus professionals.
Atenent a la distribució dels fluxos naturals i els comportaments dels ciutadans, a Barcelona Ciutat hi ha quatre Àrees Integrals de Salut: Barcelona Nord, Barcelona Esquerra, Barcelona Dreta i Barcelona Litoral.
En els òrgans de les AIS estan representats els proveïdors de les diferents línies assistencials de la ciutat de Barcelona.
Per atenció integral de salut s'entén un conjunt de tècniques i de models organitzatius destinats a crear connectivitat i col·laboració entre els sistemes destinats a guarir (salut) i els destinats a cuidar (social).
En el marc d'aquesta visió, s'incorpora els conceptes d'unitat assistencial d'atenció integrada i de sistemes integrats de provisió de serveis.
La metodologia que utilitza l'atenció integral de salut és la integració per processos, de professionals, de sistemàtiques i d'eines ja existents, implicant-los i alineant-les.
Més que desenvolupar nous projectes, l'atenció integral de salut s'ha de desplegar sobre processos preexistents.
L'atenció integral de salut ha de garantir l'atenció continuada de la malaltia crònica (llarga durada) i aguda (nous problemes, reaguditzacions, etc.) que presenten necessitats diverses durant un període de temps mig/llarg.
S'orienta, especialment, a l'atenció de persones grans i fràgils, amb la integració de diverses experteses professionals
El mecanisme de funcionament es basa en la lògica dels sistemes integrats de provisió de serveis, que es caracteritzen per la coordinació: cada organització manté la seva personalitat i estructures, totes acorden treballar sota un paraigües comú, i adapten el seu funcionament de manera coordinada amb els altres proveïdors.
En els sistemes integrats de provisió de serveis, els equips incorporen professionals hospitalaris i d'assistència primària procedents de proveïdors diversos: gestora de casos, infermeria d'enllaç, assistent social.
L'aplicació global del criteri la porta a terme el 'propietari' del procés assistencial i social, (per identificar), que té la capacitat de decidir, i l'executa, gestió directa i del cas concret, el nucli dur del procés: metge + gestora de casos + treballadora/a social.
El factor crític d'èxit d'aquest model és l'existència i el manteniment d'una única visió i un únic propietari, amb la funció de coordinar les diferents experteses necessàries, tot el procés assistencial i social, l'equip que avalua les necessitats, l'assignació de cada recurs, i el seguiment en el temps.
La Corporació Sanitària de Barcelona és un òrgan instrumental sense personalitat jurídica del Consorci Sanitari de Barcelona, i té la funció de facilitar la coordinació i la participació de les entitats de salut de la ciutat.
Al mateix temps, es configura com un espai de cooperació i d'implicació de totes les entitats proveïdores.
El seu objectiu és permetre i facilitar un abordatge més integral de l'atenció sanitària, sociosànitaria i de salut pública de l'àmbit territorial de la ciutat de Barcelona.
Per aconseguir aquest objectiu, la coordinació de les entitats dels serveis de salut de la ciutat de Barcelona, els seus professionals, els proveïdors sanitaris i el seguiment dels pacients atesos pel sistema públic de salut es gestiona per àmbits territorials, a través de les Àrees Integrals de Salut (AIS).
Gràcies a la feina duta per la Plataforma Barcelona Hospitals s'han pogut fer actuacions conjuntes en un entorn de restriccions pressupostàries, vetllant pels principis d'eficàcia i eficiència, i guiades per criteris de racionalitat econòmica.
El grup de treball de gasos medicinals, busca minimitzar els costos cada dia més elevats d'aquests subministraments tenint en compte particularitats de la instal·lació com l'entorn normatiu complex, servei prioritari a nivell assistencial, no disposar del control sobre el consum, consideració de medicament, central propietat del proveïdor, etc.
Web interna del grup de treball
Presidència: Ramon Cabestany de l'Hospital de la Santa Creu i Sant Pau
Secretària: Carme Carmona d'Althaia, Xarxa Assistencial de Manresa
La contribució del personal del departament de seguretat dels hospitals és imprescindible per assegurar la continuïtat assistencial.
Davant la constatació que no hi ha un model de seguretat fix i establert als hospitals i que cadascun reacciona pel seu compte als problemes amb què es troba relacionats amb aquest tema, la Corporació Sanitària de Barcelona, a petició d'un grup d'hospitals, va tutelar i coordinar un grup per treballar conjuntament el tema de la seguretat hospitalària.
Web interna del grup de treball
El grup es va marcar els següents objectius de treball:
Les sessió tècnica de seguretat hospitalària es va dur a terme el juliol de 2013 a l'Hospital Universitari de Bellvitge, i aquestes en van ser les conclusions:
Més informació: Documentació de la jornada (programa, presentacions i imatges)
Presidència: Carles Civit, de l'Hospital Universitari de la Vall d'Hebron
Secretaria: Amadeu Bergés, de l'Hospital Clínic
El grup d'energia elèctrica i gas natural de la Plataforma Barcelona Hospitals es va crear per dur terme una licitació conjunta del subministrament d'energia elèctrica i de gas natural, amb l'objectiu de minimitzar els costos cada dia més elevats d'aquest subministrament, i atesa la similitud de les seves característiques i variables de consum, envers els subministraments GenCat.
Web interna del grup de treball
El 3 d'octubre de 2014 es va formalitzar l'Acord de Contractació Conjunta pel subministrament d'energia elèctrica i gas natural, en base a la previsió de la disposició addicional segona de la Llei 2/2014 de 27 de gener, de mesures fiscals, administratives, financeres i del sector, que va establir diverses mesures d'eficiència econòmica en la contractació pública.
Entre aquestes mesures es va obrir la porta a les contractacions conjuntes de titulars de centres, serveis i establiments integrats en el SISCAT, prèvia formalització de l'acord corresponent.
Presidència: Joan Vila-Masana, de l'Hospital Clínic
Secretaria: Ramon Cabestany, de l'Hospital de la Santa Creu i Sant Pau
Centres que hi participen, i adherits a l'acord d'energia elèctrica i gas natural:
La primera part consisteix en un anunci internacional que especifica les categories i els perfils acadèmics dels contractes que ofereixen les universitats.
Aquesta primera part permet a les persones aspirants expressar el seu interès i sol·licitar l'acreditació necessària per participar en la segona part.
En concret, per superar la primera part del procés, les persones candidates han d'obtenir un informe favorable de professorat lector (en el cas d'ofertes de lector) o l' acreditació de recerca (en el cas d'ofertes d'agregat) de l'Agència per a la Qualitat del Sistema Universitari de Catalunya (AQU Catalunya).
Si ja disposeu de l'acreditació pertinent d'AQU Catalunya (l'informe favorable de professorat lector per a ofertes de lector o l'acreditació de recerca per a ofertes d'agregat), només cal que ho indiqueu en presentar la vostra sol·licitud mitjançant el portal PLASH.
Un cop hàgim comprovat que la informació és correcta, superareu la primera part.
Des del Pla Serra Húnter, us informarem de l'inici de la segona part del procés.
Important: tingueu en compte que el procediment ha canviat respecte a convocatòries anteriors.
Un cop hàgiu presentat la vostra sol·licitud al portal PLASH, caldrà que sol·liciteu l'avaluació d' AQU Catalunya.
Per a ofertes de lector caldrà que sol·liciteu l'informe per a professorat lector i per a ofertes d'agregat, l'acreditació de recerca (en aquest cas, cal que tingueu almenys tres anys d'experiència postdoctoral).
AQU Catalunya avaluarà els currículums de les persones candidates basant-se en els mèrits de recerca i de docència seguint uns criteris objectius.
Abans de presentar la sol·licitud us recomanem que consulteu el nivell d'exigència per obtenir una avaluació favorable:
Per sol·licitar l'avaluació a AQU Catalunya caldrà que seguiu les instruccions que us enviarem per correu electrònic un cop hàgim rebut la vostra sol·licitud mitjançant el portal PLASH.
Independentment del nombre de sol·licituds que presenteu al PLASH, només caldrà que feu la sol·licitud a AQU Catalunya una vegada, ja que l'acreditació serveix per presentar-se a qualsevol oferta d'una determinada categoria.
Quan feu la sol·licitud a AQU Catalunya caldrà que ompliu el formulari corresponent i presenteu la documentació següent:
Podeu consultar les indicacions sobre com cal emplenar el CV d'AQU aquí.
Cal seguir el model, atès que els resultats obtinguts en l'avaluació d'AQU Catalunya determinaran si la vostra candidatura supera la primera part del procés o no.
És especialment important proporcionar indicadors de qualitat relatius a les vostres publicacions (cliqueu aquí per a més informació).
El Pla Serra Húnter no es pot fer responsable del fet que els candidats no aportin aquesta documentació addicional i, en conseqüència, que AQU Catalunya no tingui en compte els mèrits al·legats en la seva avaluació.
Trobareu instruccions detallades dels passos que cal seguir a l'apartat "presentació de candidatures".
A la primera convocatòria del Pla Serra Húnter 2020 s'ofereixen el següent número de contractes:
La crida internacional per presentar-se a ofertes de professorat lector tenure-eligible tancarà el 2 de juny de 2020.
La crida internacional per presentar-se als concursos de professorat agregat tancarà el 2 de juny de 2020.
Tot i això, des del PSH s'informa a les persones candidates que no disposin de l'acreditació AQU pertinent i que la sol·licitin en aquesta convocatòria després del 26 d'abril per professorat lector i després del 3 de maig per professorat agregat, que a causa de la situació excepcional generada per la Covid-19 i l'allargament de terminis, no es pot garantir que la resolució de l'acreditació AQU pugui emetre's abans de la convocatòria oficial dels concursos de les universitats.
El PSH segueix treballant per proporcionar el suport necessari a les persones candidates i per garantir el normal desenvolupament de la convocatòria
Per presentar la vostra sol·licitud consulteu l'apartat Presentació de candidatures.
Per a més informació sobre tot el procés aneu a l'apartat Procés de selecció.
El sistema universitari català està format per 12 universitats –set de públiques, una de virtual i quatre de privades–, que ofereixen un ampli ventall de titulacions de reconeguda excel·lència en àmbits com l'arquitectura, el disseny, la biomedicina, la física, la química, les matemàtiques o l'economia, entre d'altres.
A banda de la dedicació a la formació i la docència, les universitats de Catalunya són reconegudes internacionalment per l'activitat de recerca i tenen un paper destacat en innovació i transferència de coneixements.
Les universitats catalanes ocupen les primeres posicions de l'Estat espanyol en els rànquings de Xangai (ARWU 2018), Times Higher Education absolut (THE 2019) i Times Higher Education Young University Rankings (250 universitats de menys de 50 anys, 2018).
A l' ARWU 2018, 3 universitats públiques catalanes apareixen entre les 500 millors del món.
Al THE 2019, 4 universitats públiques catalanes se situen entre les 500 primeres del món.
Al THE Young University Rankings 2018, 4 universitats públiques catalanes figuren entre les 150 millors del món de menys de 50 anys.
El sistema universitari català té qualitat per competir i cooperar internacionalment en una estratègia clara d'esdevenir el nucli preeminent d'educació superior al sud d'Europa, i contribuir així a fer de Catalunya un pol de coneixement de primera magnitud (amb un 0.1% de la població mundial, Catalunya ja produeix un 1% de les publicacions científiques del món).
En aquest sentit, destaquen les iniciatives per a la projecció i l'atracció de projectes internacionals per a les universitats catalanes.
Tot això des de la important base d'internacionalització ja existent en el sistema: un 50% de les publicacions científiques indexades per les universitats públiques catalanes es realitzen amb col·laboració internacional, un 35% d'estudiants internacionals de màster i més de 33 màsters impartits en col·laboració amb universitats estrangeres, entre altres indicadors.
En termes de professorat, les universitats catalanes se situen en una ràtio de 10 estudiants per professor, lleugerament millor que la mitjana de l'OCDE (1 a 15).
Actualment, es treballa per tal de posar les bases de la sostenibilitat del sistema universitari català, així com per garantir-ne un creixement harmònic, en què es prima la qualitat, raó per la qual s'han pres accions decidides que apunten cap a un nou model de professorat.
El Pla Serra Húnter és un dels instruments per aprofundir en aquests canvis que asseguren la millora de la qualitat acadèmica de les universitats.
Universitats públiques de Catalunya