Durant un procediment contenciós amb l'Ajuntament, la part contrària pot presentar una sol·licitud de dret d'accés demanant les actes de Ple compreses entre els anys 2002 i 2006, motivant la seva sol·licitud en un conveni urbanístic entre Ajuntament i XXXX?
Les actes del Ple són informació pública existent al marge del procediment judicial i sobre la qual existeixen obligacions legals de publicitat, per tant no existeix, a priori, cap impediment per atorgar el dret d'accés a la informació pública sol·licitada.
Ara bé, la publicació i dret d'accés –en aquest cas- a les actes del Ple sempre ha de donar compliment a les normes sobre protecció de dades personals, de tal manera que si les actes contenen dades personals, l'accés haurà de complir el principi de qualitat de les dades, és a dir, ha de ser adequat, pertinent i no excessiu en relació amb la finalitat perseguida.
2,8, 18, 21 de la Llei 19/2014, de 29 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern.
10.2 de la Llei 29/2010 de 3 de agost, de l'ús dels mitjans electrònics en el sector públic de Catalunya.
70 de la Llei 7/1985, de 2 d'abril, reguladora de les bases del règim local.
- Dictamen 5/2016, de 13 d'octubre de 2016 de la Comissió de Garantia del Dret d'Accés a la Informació Pública.
La sol·licitud d'accés a un expedient de denúncia d'assetjament laboral per part de la persona denunciant s'ha de vehicular a través del dret d'accés que recull la Llei 19/2014, del 29 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern (LTC) o, bé, a través de la normativa de procediment administratiu en la seva condició de persona interessada?
En aquest cas, la persona denunciant té la condició d'interessada i exerceix el dret d'accés a un expedient administratiu en tràmit.
Aquest dret d'accés s'ha de vehicular en base la normativa de procediment administratiu.
Ara bé, si aquest expedient estigués finalitzat i, per tant, fos ferm -no hi ha possibilitat de recurs- el dret d'accés de la persona interessada s'hauria de vehicular per la LTC.
53 de la Llei 39/2015, d' 1 d' octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques
26 de la Llei 26/2010, de 3 de agosto, de règim jurídic i de procediment de les administracions públiques de Catalunya
- Disposició Addicional 1a Llei 19/2014, de 29 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern.
- Dictamen 7/2016 de la Comissió de Garantia del Dret d'Accés a la Informació Pública (GAIP)
Es poden denegar les sol·licituds d'accés d'un regidor a determinada informació d'un ajuntament, per tractar-se d'informació que pertany a un mandat anterior?
El fet que la informació pública a la qual es vol accedir formi part d'un mandat anterior, no constitueix una causa que justifiqui per se la denegació de la sol·licitud.
En aquest sentit, la Comissió de Garantia del dret d'accés a la informació pública (GAIP) entén que el coneixement d'informacions de mandats anteriors és necessari per exercir tant les funcions de gestió i de proposta política dels càrrecs electes, com la seva funció essencial de control i fiscalització.
- Llei 19/2014, de 29 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern.
- Resolució 36/2016, de 7 de juny sobre el règim especial d'accés a la informació dels càrrecs electes locals: Vinculació de la informació a les seves funcions.
Limitació temporal de la informació al seu mandat
- Resolució 41/2016, de 7 de juliol sobre el règim especial d'accés a la informació dels càrrecs electes locals i la seva possible col·lisió amb les dades de caràcter personal.
En cas d'una sol·licitud d'accés al pressupost detallat de l'escola municipal de música i de les nòmines i les hores de contracte de cadascun dels professors, seria d'aplicació algun dels límits establerts en la Llei 19/2014, de 29 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern?
Caldria dur a terme una ponderació raonada de l'interès públic i els drets de les persones afectades, d'acord amb els criteris establerts en l'article 24.2 de la Llei de transparència?
Es podria justificar que a l'efecte de determinar el cost del servei és suficient posar a disposició de l'interessat un pressupost per capítols, sense que resulti necessari disposar de les nòmines del personal?
En aquells casos en què la informació pública a què es pretén accedir conté dades personals, caldrà tenir en compte els límits al dret d'accés previstos en els articles 23 i 24 Llei de transparència.
Cal tenir en compte si en la nòmina hi consten dades personals a més de les merament identificatives com el número del DNI, de la Seguretat Social, el compte bancari, etc, el coneixement de les quals, és irrellevant en atenció a la finalitat de transparència perseguida pel sol·licitant que és el cost de l'escola de música.
Així, l'Ajuntament podria valorar la possibilitat de donar informació relativa al cost dels professors mitjançant algun altre format o procediment que respecti la protecció de dades personals, sempre que la informació sigui completa i rellevant per garantir la finalitat de transparència.
Respecte de la sol·licitud d'accés a les hores de contracte de cadascun dels professors caldria determinar prèviament de quin tipus de dades es tracta, en tant que són dades variables en funció de cada professor amb repercussió econòmica, que es refereixen al lloc de treball però que es poden vincular a una persona concreta.
La consulta es pot adreçar a l'Autoritat Catalana de Protecció de Dades https://seu.apd.cat o des del web de l'Autoritat www.apd.cat
- Llei orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de protecció de dades de caràcter personal
- Art 23 i 24 de la Llei 19/2014, de 29 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern.
- Dictamen 52/2016, de 7 d'octubre de l'Autoritat catalana de protecció de dades
Cal donar accés a tota la informació que se sol·liciti en relació amb un expedient de llicència d'obra?
La LTC recull que les persones, a partir dels setze anys, tenen el dret a accedir a la informació pública que inclou qualsevol forma o suport en què aquesta hagi estat elaborada o en què es conservi i és, doncs, essencial —en compliment de les obligacions establertes per la LTC—, que es faciliti la informació pública sol·licitada en el termini d'un mes a comptar de l'endemà a la recepció de la sol·licitud.
L'accés a la informació pública constitueix un eix bàsic de la Llei 19/2014, fins al punt de convertir aquest accés en un veritable dret subjectiu, que només podrà ser restringit o denegat, per les causes que expressament determina la llei.
Els límits al dret d'accés a la informació pública, s'hauran d'aplicar d'acord amb els principis d'igualtat i d'interdicció de l'arbitrarietat en virtut del que disposa l'article 21 de la Llei 19/2014.
D'altra banda la sol·licitud d'accés a la informació pública només serà inadmesa a tràmit en els supòsits previstos en l'article 29 del mateix text legal.
D'acord amb el que s'ha exposat s'ha de facilitar la informació relativa a les llicències d'obra, llevat que concorri algun dels límits o dels supòsits d'inadmissió regulats als articles 21 i següents i 29 de la LTC.
Si un regidor municipal i conseller comarcal demana en format electrònic, els extractes de les targetes de crèdit que depenen de càrrecs polítics i de confiança entre els anys 2011 i 2015 ambdós inclosos, d'una corporació de la qual ell no forma part, quina és la regulació que cal aplicar?
Amb l'accés a la informació sol·licitada es pot vulnerar d'alguna manera la protecció de dades personals dels càrrecs electes i eventuals?
Es pot donar aquesta informació de manera anonimitzada o es tracta d'una informació afectada per les limitacions en la LTC i, per tant, és procedent la denegació?
En el cas que la informació sigui susceptible de ser lliurada, ho és des de l'any 2011 fins al 2015, tal com se sol·licita, o només la corresponent al 2015?
S'ha de notificar la sol·licitud als interessats amb els corresponents 10 dies per fer al·legacions o simplement informar-los de l'existència de la sol·licitud?
En conseqüència, el regidor té el dret a accedir a la informació que sol·licita tot i que aquest dret no li ve donat per la legislació de règim local sinó pel que disposa la Llei de transparència de Catalunya.
L'article 21 estableix els supòsits en què l'accés a la informació pública pot ésser denegat o restringit.
Per aplicar límits al dret d'accés a la informació pública, l'Administració no disposa de potestat discrecional i ha d'indicar en cada cas els motius que ho justifiquen.
Tenint en compte això, i analitzat l'article 21 en relació amb aquest cas, no sembla que concorri cap dels supòsits previstos per denegar o restringir l'accés a la informació sol·licitada, ja que la informació sobre els extractes de les targetes de crèdit que depenen de càrrecs polítics i de confiança no comporta, a priori, cap dels perjudicis als quals fa esment la normativa assenyalada.
Pel que fa a la protecció de les dades personals, cal tenir en compte que la LOPD estableix que la difusió d'aquestes dades requereix el consentiment previ de les possibles persones afectades o una previsió legal que l'habiliti.
Ara bé, es pot plantejar fer una difusió de la dita informació o documentació un cop s'hagin dissociat les dades personals que s'hi contenen (art. 5.1.e RLOPD), de tal manera que no sigui possible identificar les persones afectades (art. 3.e LOPD).
La dissociació prèvia de les dades hauria de ser la regla general, sempre que les dades personals no siguin rellevants per assolir la finalitat pretesa.
En el cas examinat, la finalitat de la sol·licitud d'accés és precisament saber quin tipus de despesa s'ha efectuat amb diners públics, i qui l'ha efectuat.
Per aquest motiu, es considera adient que en la informació pública a la qual es doni accés, hi figurin els noms i cognoms del càrrec polític i de confiança amb les dades econòmiques sol·licitades, sense que sigui necessari donar accés a més dades personals.
Les dades dels anys anteriors estan sotmeses al dret d'accés i al procediment establert en la Llei per fer-lo efectiu.
I donar accés únicament a les dades de l'any 2015 seria suficient si estiguéssim davant d'un cas de publicitat activa, ja que aquesta seria la obligació legal mínima que s'ha de complir, ara bé, com que es tracta d'informació sol·licitada via dret d'accés, caldria donar accés a la informació dels anys sol·licitats.
Atès el que disposa l'article 31 de la LTC s'entén que atès que es tracta de despeses efectuades pels càrrecs polítics i de confiança en base als pressupostos públics, caldria atorgar-los el termini establert per formular al·legacions, en tant que és interessant poder obtenir l'opinió d'aquests amb caràcter previ a la resolució de la sol·licitud.
Tot i que l'opinió que manifestin pot ser tinguda en compte però no és vinculant per a l'Administració a l'hora de resoldre.
Si un regidor municipal i conseller comarcal demana el detall de les dietes i indemnitzacions per quilometratge cobrades per dos diputats entre els anys 2011 i 2015 ambdós inclosos, d'una corporació de la qual ell no forma part, quina és la regulació que cal aplicar?
Les dades dels quatre anys anteriors són públiques?
Cal notificar la sol·licitud i donar als interessats un termini de 10 dies per fer al·legacions o és suficient informar-los d'aquesta sol·licitud i continuar amb la tramitació de manera ordinària?
En conseqüència, el regidor té el dret a accedir a la informació que sol·licita tot i que aquest dret no li correspon per la legislació de règim local sinó pel que disposa la Llei de transparència de Catalunya.
Un cop determinat que el règim aplicable a la sol·licitud és el de la Llei de transparència, cal tenir en compte que l'article 11.1.b) de la Llei disposa que les dietes i indemnitzacions per quilometratge cobrades per dos diputats de la corporació han de ser objecte de publicitat activa.
El sol·licitant demana les dades corresponents a les indemnitzacions i dietes des del 2011 fins al 2015.
En aquest cas, certament, les dades dels anys 2011 a 2014 no estan sotmeses al deure de publicitat activa, però sí al dret d'accés.
En tant que la matèria ha de ser objecte de publicitat activa, no caldria donar trasllat de la sol·licitud i donar als interessats un termini de 10 dies per fer al·legacions, sinó que sembla suficient informar-los de la sol·licitud i continuar amb la tramitació de manera ordinària, ja que l'article 31 de la Llei de transparència, el que preveu, és el supòsit en què la sol·licitud d'informació pública pot afectar drets o interessos de tercers.
Però en aquest cas, que les dades sol·licitades d'entrada ja són dades subjectes a publicitat activa, no hi ha drets ni interessos que es vegin afectats més o menys pel fet que la informació que es doni sigui la d'una anualitat o la d'una altra.
De la regulació dels articles 23 i 24 respecte de l'accés a la informació que conté dades personals es desprèn que quan no concorren dades personals especialment protegides, o dades personals merament identificatives, es pot donar accés a la informació, amb la prèvia ponderació raonada de l'interès públic en la divulgació i els drets de les persones afectades, en funció, del temps transcorregut, la finalitat de l'accés i les garanties que s'ofereixin, si les dades són relatives o no a menors d'edat, i si afecten la seguretat de les persones.
Aquesta ponderació s'ha de fer al cas concret i tenint en compte les circumstàncies que es preveuen en l'article 24.2 ressenyat, tot i que, en no ser numerus clausus, n'hi pot esgrimir d'altres.
Quina resposta cal donar a una sol·licitud d'informació relativa a la nòmina de l'alcalde?
Seria aplicable la protecció de dades per argumentar la denegació d'accés o s'hauria de donar un accés parcial a la informació perquè en aquest document consten dades de caràcter personal, com poden ser el nom, DNI, retencions fiscals, adreça, etc..?.
Aquests límits es troben regulats a l'article 21 de la Llei 19/2014, concretament l'apartat 2 de l'esmentat article recull que el dret d'accés a la informació pública pot ser denegat o restringit si la informació té la condició de protegida i així ho estableix expressament una norma amb rang de llei.
En el supòsit plantejat podem concloure que la informació sol·licitada conté dades de caràcter personal; no obstant això, no totes les dades personals tenen la condició de dades especialment protegides.
En conseqüència, atenent al que disposen els articles 23, 24 i 25 de la llei, entenem que es pot fer pública la informació de forma parcial, és a dir, es pot facilitar la nòmina de l'alcalde prèvia omissió de la informació afectada pel límit, com serien les dades relatives al DNI, retencions d'IRPF, adreça, etc...
En la publicació parcial l'Administració ha de garantir, pels mitjans més adients, la reserva de la informació afectada per les limitacions legals, tot i que pot aportar els aclariments contextuals necessaris sempre que no revelin la informació que ha estat legalment omesa.
La seu electrònica de l'Ajuntament té un formulari que permet omplir la sol·licitud del dret d'accés a la informació pública, però només s'hi pot accedir amb certificat electrònic i aquest certificat només es pot obtenir un cop complerta la majoria d'edat.
S'està complint amb les premisses de la Llei 19/2014, quan totes les persones que tenen entre 16 i 18 anys poden sol·licitar el dret d'accés a la informació pública presencialment però no telemàticament?
La sol·licitud, de conformitat amb l'article 27 de la Llei, es pot presentar per qualsevol mitjà que permeti tenir constància de la identitat del sol·licitant, de la informació sol·licitada, d'una adreça de contacte (preferentment electrònica), a efectes de comunicacions, i de la forma en què es prefereix accedir a la informació sol·licitada.
L'esperit de les normes reguladores del règim jurídic i del procediment administratiu és la utilització, prioritàriament, dels mitjans telemàtics en les relacions entre els ciutadans i les administracions, però no és la únic mitjà com es recull també de la legislació vigent; el que sí és necessari és que les administracions públiques adoptin les mesures organitzatives necessàries per garantir el compliment del dret d'accés a la informació pública, tal i com es recull a l'article 19.2 de la Llei 19/2014.
Procedeix considerar com a imprecisa la sol·licitud d' informació d'un ciutadà respecte de la ubicació dels diferents solars, terrenys, sobrants d'infraestructures ja construïdes dels quals l'Ajuntament és propietari i/o en té la gestió; amb la finalitat de poder-los geolocalitzar i ubicar-los sobre el plànol?
O sigui, que per poder requerir l'esmena de la sol·licitud cal que aquesta es formuli en termes que impossibilitin a l'ajuntament conèixer el que s'està demanant o que generi dubtes en ser massa genèrica.
En el cas analitzat resulta qüestionable el requeriment d'esmena o concreció de la sol·licitud, atès que s'entén que la formulació és precisa.
Una altra cosa és que la sol·licitud comporti per a la preparació de la resposta gestionar un número molt ampli de dades; però en la línia de la Comissió de Garantia del Dret d'Accés a la Informació Pública, es considera que això no seria motiu suficient per requerir l'esmena de la sol·licitud.