L'Agència Catalana de l'Aigua com administració hidràulica de Catalunya i responsable de la valoració de l'estat de les masses d'aigua a les conques internes de Catalunya, disposa d'una xarxa de punts de control que permet fer el seguiment dels paràmetres més rellevants en referencia a l'estat del medi, el seguiment dels cabals o la quantitat d'aigua, així com dels abocaments que realitzen les plantes de tractament d'aigües residuals urbanes o els abocaments industrial.
Tots aquests mostreigs, identificació de les comunitats biològiques, analítiques i tractament de dades serveixen per avaluar la situació i l'evolució de l'estat de les masses d'aigua (estat químic i biològic en les aigües superficials, i estat químic i quantitatiu en les aigües subterrànies) i donar resposta a les Directives europees (DMA, bany, aigües residuals, etc.) i compromisos internacionals (conveni de Barcelona, etc.).
En cada un dels punts que conformen les xarxes de control de les aigües superficials s'obtenen dades tant de les comunitats biològiques, com de paràmetres fisicoquímics i hidromorfològics (bosc de ribera, connectivitat, alteració hidrològica), així com també el control dels principals compostos prioritaris tant en aigua com en sediments i biota.
A les aigües subterrànies es mesuren els nivells piezomètrics i els compostos químics més rellevants (nutrients, anions i cations, plaguicides, etc.).
Els punts de mostreig s'organitzen mitjançant xarxes de control amb determinades finalitats.
Així hi ha la xarxa de control de vigilància, que mesura els principals paràmetres químics i elements biològics i hidromorfològics (en aigües superficials) per fer-ne un seguiment rutinari, les xarxes operatives, que permeten fer un seguiment concret de determinats compostos o l'efecte de determinades mesures sobre la millora del medi, la xarxa d'investigació, que permet obtenir informació i coneixement addicional, o la xarxa de zones protegides, que aporta informació sobre l'estat i evolució de les zones protegides.
Per altra banda, existeix la xarxa de control hidrològica de l'ACA que té per objectiu disposar de dades hidrològiques amb una disponibilitat i qualitat definides, amb la finalitat de servir de base per aconseguir una òptima gestió dels recursos hídrics (en qualitat i quantitat) en situació ordinària i, de forma especialment crítica, durant episodis d'avinguda o sequera.
El clima de les conques mediterrànies (com les internes de Catalunya) afavoreix que les conques pateixin, de forma periòdica, situacions extremes (sequera vs avingudes) i aquest fet, unit a la intensificació del control hidrològic que representarà l'imminent desplegament del Pla de gestió del districte de conca fluvial de Catalunya, està resultant en un augment dels requeriments sobre el nivell de servei dels punts de control inclosos en aquesta xarxa.
La xarxa de control pot ser manual (mitjançant la recollida de mostres o mesures manuals o puntuals) o automàtica (embassaments, aforaments, estacions de qualitat, piezòmetres).
Aquesta última, actualment compta amb:
Per realitzar la mesura de directa i puntual de cabals en rius i canals, l'ACA disposa de tècnics aforadors i mitjans materials (equips d'aforament) per realitzar mesures d'aforament de cabals.
Aquestes mesures es realitzen en tots els escenaris hidrològics (sequera, normalitat i episodis d'avinguda) amb diferents objectius com poden ser: control de cabals ambientals o, a l'altre extrem, cabals d'avinguda, verificació i calibratge de les corbes de cabals (relació alçada – cabal) de les estacions d'aforament, control de les derivacions dels aprofitaments d'aigües superficials, realització d'estudis tècnics o científics, etc.
Actualment l'ACA està treballant per poder disposar en el web de les dades en temps reals i de manera oberta, trobareu tota la informació en les aplicacions interactives.