projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Producció americana que perpetua la presentació del món arabomusulmà a la llum de les narracions de Les mil i una nits.
Un cruel xeic del desert s'avé a posar fi al setge de la ciutat de Damasc si la princesa Zafir accepta de casar-se amb ell.
L'Abu Amdar, un jove aventurer sense llinatge, i la seva banda de seguidors rescaten la princesa d'aquest terrible destí.
Ambientat a la dècada de 1930 i narrat com una balada mitològica, el film explica la història d'un jove, en Lukman, que intenta venjar l'assassinat del seu pare aprenent pencak silat, una forma tradicional de defensa personal d'Indonèsia basada en els moviments dels animals i inspirada en els valors musulmans.
En Lukman demana al mestre Datuk Langit que li ensenyi l'art marcial, però el mestre li demana tres búfals com a forma de pagament, cost que sobrepassa els mitjans del jove.
En Lukman llavors demana a un lluitador de carrer que li ensenyi silat, el qual hi accedeix amb la condició que no utilitzi els coneixements que adquireixi per oprimir els febles i que els faci servir només per a l'autodefensa.
En Lukman hi accedeix, tot i que trenca la promesa diverses vegades.
Però el seu mestre sempre el perdona, fins que completa les lliçons.
En Lukman desafia el seu professor per haver matar un jugador i és empresonat.
A la presó, en Lukman s'adona que en Datuk Langit és responsable de la mort del seu pare.
Escapa de la presó i s'enfronta al seu mestre, fins que finalment el derrota i el lliura, junt amb ell mateix, a les autoritats.
L'aparent acció i la violència presents al film no fan d'aquesta producció una pel·lícula d'arts marcials, sinó una reflexió sobre el pencak silat com a art marcial inspirat en els valors de la moral musulmana.
Nova adaptació cinematogràfica de l'obra Les quatre plomes, d'Alfred E.W. Mason, aquesta vegada en color.
L'oficial britànic de cavalleria Harry Faversham, que deixa de servir a les forces del general Kitchener al Sudan contra la rebel·lió instigada pel mahdí, prefereix quedar-se a Londres amb la seva promesa, la Maria Burroughs.
En deixar el seu regiment la vigília del viatge, en Faversham rep les tradicionals "plomes blanques" de la covardia dels seus tres amics més propers.
Després rep una quarta ploma de part de la Maria.
Decidit a demostrar que no és un covard, en Faversham viatja al Sudan per ajudar els seus companys i es fa passar per un nadiu, i així torna les plomes als seus amics i a la seva estimada, objectiu que obté després de nombroses aventures.
Aquesta nova producció modera la forma en què presenta els musulmans i en particular els seguidors del mahdí, però conserva el to colonialista i orientalista, en representar un islam fanàtic i primitiu.
Badjao fa referència al nom d'un grup ètnic filipí pagà de pescadors i buscadors de perles.
Es tracta d'un drama romàntic senzill sobre xocs culturals i el seu significat.
El Hassan és un badjao que s'enamora de la Bala Amoi, una noia del clan musulmà taosug.
Des de temps immemorials, els dos grups ètnics han estat confrontats per la diferència de religió i pels seus costums tradicionals.
Els taosugs són econòmicament estables, agricultors i comerciants, i es consideren "superiors" als badjaos.
El Hassan demana al governador taosug permís per casar-se amb la Bala.
Avariciós i arrogant, el governador posa molts obstacles al casament, sobretot pel que implicaria de reconciliació entre els dos grups.
El Hassan i la Bala han de considerar altres alternatives.
Es tracta d'una producció cinematogràfica que reflecteix aspectes particulars del conflicte persistent encara avui entre les comunitats musulmanes i les comunitats indígenes a la zona musulmana de Mindanao, a les Filipines.
La història d'una rivalitat entre un pare i el seu fill, tots dos professors al departament de Talmud de la Universitat Hebrea de Jerusalem.
El fill té una dependència addictiva als elogis que el sistema ofereix, mentre que el pare és un purista tossut amb una por i una profunda repulsió pel que significa el sistema.
Però, per sota del seu menyspreu, troba una set desesperada d'algun tipus de reconeixement.
Però quan el pare s'assabenta que el seu fill està a punt de rebre el més alt honor recompensat en el seu camp, la vanitat de l'home gran es revelaa perquè tothom ho vegi.
El bon estudiant Sidney Reissman té menys d'un dia per escriure una tasca de classe sobre la seva herència jueva, però una llista de tasques de casa sense acabar i dos adults antipàtics amenacen de descarrilar el seu objectiu.
Amb el tic-tac del rellotge, en Sidney ha d'aprofundir, bloquejar el món i respondre a la pregunta en qüestió: què significa ser jueu?
Documental que se centra tant en el dramaturg jueu Sholem Aleijem com en l'actor Theodore Bikel i en com les seves arts superposades exemplifiquen el jiddisch com una font i un riu que segueixen connectant.
Magistrals actuacions d'històries, cançons i monòlegs de Bikel a l'escenari s'entrellacen en un examen més ampli de la vida i l'obra de Sholem Aleijem i la seva pertinença a la cultura jueva.
Una adaptació lliure de la història bíblica de Noè, l'home designat per Déu per salvar els animals innocents de la Terra de les aigües creixents que netejaran el planeta de la maldat de la humanitat.
Aprenem com els pecats d'Adam i Eva han passat de generació en generació a través dels seus fills Caín i Abel, i com els justos descendents del seu germà Seth són encarregats de defensar la creació.
Un dia, Noè veu el seu pare assassinat per un descendent de Caín.
En el procés, el dret de naixement de Noè li és arrabassat.
Dècades més tard, pare de tres fills, Noè experimenta una visió on preveu la gran inundació sobre la Terra que destruirà totes les bèsties..
Aquesta visió condueix Noè a buscar el seu avi, Matusalem, per tal de comprendre la seva missió.
Quan una segona visió revela que Noè ha de construir una arca massiva dissenyada per albergar tots els animals, ell i la seva família comencen immediatament a construir la nau amb l'ajuda dels guardians, una raça d'àngels creats com a éssers de llum, però amb incrustacions en pedra i fang i abandonats per Déu pels seus intents d'ajudar l'home.
Mentrestant, la paraula de l'obra de Noè aviat arriba a Tubal Caín, que reuneix un exèrcit amb la missió de superar l'arca i sobreviure a la tempesta que s'acosta.
Comèdia ambientada a Hounslow (Anglaterra) sobre una noia sikh de divuit anys que vol ser futbolista i estableix amistat amb una noia anglesa de l'equip de futbol del qual forma part sense que ho sàpiguen els seus pares els quals, per motius religiosos, no aprovarien de l'afecció de la jove per aquest esport.
A més la noia s'enamora del jove anglès que entrena l'equip, fet que contradiu també els plans dels seus pares que la volen casada amb un sikh.
Es tracta d'una comèdia que tracta el tema de la identitat cultural i dels sentiments en el context de la societat anglesa contemporània.
Film ambientat en un petit poble del Pakistan l'any 1979, centrat en la família de la vídua Ayesha i la seva lluita contra la llei matrimonial que es va imposant al país sota la llei musulmana.
El seu fill adolescent, en Saleem, pel seu costat, busca feina empès per la seva promesa, la Subeida, que prové d'una família acomodada.
Però en Saleem acaba formant part d'un grup de musulmans fonamentalistes que es dediquen a atacar els pelegrins sikhs que passen per la regió.
Al mateix temps, la presència d'un pelegrí sikh anomenat Jaswant porta l'Ayesha a recordar el seu passat.
Es tracta d'un drama polític que reflecteix les tensions entre els grups musulmans i sikhs al Pakistan, tensions que han donat peu a diverses confrontacions religioses.
Film ambientat en un petit poble del Pakistan l'any 1979, centrat en la família de la viuda Ayesha i la seva lluita contra la llei matrimonial que es va imposant al país sota la llei musulmana.
El seu fill adolescent, en Saleem, pel seu costat, va a la recerca de feina empès per la seva promesa, la Subeida, que prové d'una família acomodada.
Però en Saleem acaba formant part d'un grup de musulmans fonamentalistes que es dediquen a atacar els pelegrins sikhs que passen per la regió.
Al mateix temps, la presència d'un pelegrí sikh anomenat Jaswant porta l'Ayesha a recordar el seu passat: que era una noia sikh els pares de la qual van voler que es treiés la vida tirant-se a un pou abans no arribessin els musulmans per defensar la seva dignitat; però la noia va ser incapaç de suïcidar-se i es va amagar, i va ser salvada per un jove musulmà que finalment es va casar amb ella quan la seva família l'havia abandonat, raó per la qual l'Ayesha es va convertir a l'islam.
Es tracta d'un drama polític que reflecteix les tensions entre els grups musulmans i sikhs al Pakistan, tensions que han donat peu a diverses confrontacions religioses.
Comèdia musical estil Bollywood basada en la novel·la de l'escriptora anglesa Jane Austen titulada «Pride and Prejudice» (Orgull i prejudici) publicada l'any 1813.
La pel·lícula està ambientada a l'època actual.
El film segueix bàsicament, en forma de comèdia romàntica, la història de Austen, però amb personatges sikh i ambientada a la ciutat d'Amritsar, al Panjab, on es troba el Temple Daurat, centre cultural i espiritual dels sikhs.
Encara que la trama no presenta components estrictament religiosos, la trama sí que interactua amb elements culturals lligats a la tradició sikh del Panjab.
Drama històric que gira al voltant de la matança de Chittisinghpura que va tenir lloc el dia 20 de març del 2000 al Caixmir on 37 sikhs van morir a mans d'un grup de musulmans radicals.
La trama se centra en dos germans sikh, Kuldeep i Jaideep, els pares dels quals es trobaven entre els sikhs massacrats.
Orfes, els dos nens han d'anar a viure a Mumbai.
La pel·lícula presenta també les diverses tendències radicals i religioses de l'India, com ara el fonamentalisme islàmic o el nacionalisme hindú.
Degut a la representació d'aquests grups el film va ser censurat a l'India i es van haver de tallar diverses escenes que representaven les idees d'aquest grups.
Film històric en llengua hindi i panjabi sobre Baba Deep Singh (1682-1757), l'heroi i màrtir sikh, conegut per la seva devoció, que va donar la seva vida protegint el Templa Daurat (Amristar, India) de l'atac de tropes afganes al s.
La trama del film segueix dues batalles on l'heroi, junt amb les tropes sikh, va rebutjar els intents del musulmà Ahmed Shah Abdalide per prendre i saquejar la regió d'Aristar.
Baba Deep Singh, com mostra el film, va morir defensant el Temple Daurat.
Mentre lluitava amb la seva espasa amb la ma esquerra sostenia el seu cap mortalment ferit amb la ma dreta.
Aquest film és la primera pel·lícula en dibuixos animats que s'ha fet sobre la història del sikhisme.
La trama segueix els martiris sikhs Baba Zorawar Singh (1696-1705) i Baba Fateh Sing (1699- 1705), els dos fills petits del Guru Gobind Singh, que van morir emparedats en mans dels musulmans quan aquests van subornar al servent que els havia de portar a un lloc segur durant la guerra entre els Moguls i els sikhs.
El film cerca de fer accessible a la jovent sikh d'avui la fidelitat i el sacrifici d'aquests dos màrtirs que no van abdicar de la seva fe quan tot just tenien nou i sis anys.
Producció cinematogràfica de caire històric que reflecteix el conflicte interreligiós sorgit durant el procés de partició de l'India l'any 1947.
La trama se centra en Gian Singh, un sikh del Panjabi que va a lluitar, junt amb els seus dos millors amics, l'Andrew i l'Avtar, amb l'exèrcit anglès a la frontera del Pakistan.
Però en Gian no pot evitar que matin l'Andrew, cosa que el submergeix en una crisi.
Quan esclaten les confrontacions ètniques i religioses amb motiu del procés de partició de l'India, una jove musulmana anomenada Naseem s'amaga al bosc per evitar ser violada i matada pels grups hindús i sikhs.
En tornar, torbat, del Pakistan, en Gian troba la Naseem al bosc i l'amaga, tot i ser musulmana, malgrat l'oposició d'alguns dels vilatans.
Amb el temps els dos joves s'enamoren i finalment es casen.
Un dia arriben notícies que la família de la Naseem està viva al Pakistan, i ella decideix anar a trobar-los per tornar-hi al cap d'un mes.
Però un cop al Pakistan no pot tornar perquè els seus germans la retenen en assabentar-se que està casada amb un sikh.
En Gian es cansa d'esperar i decideix anar al Pakistan per retrobar la seva esposa, raó per la qual es talla la barba i els cabells i es fa passar per un musulmà.
Quan, un cop al Pakistan, en Gian troba la Naseem, els germans d'aquesta els separen i fiquen en Gian a la presó.
Però la mare de la Naseem s'adona de l'amor que uneix la parella i deixa anar a la noia i fa alliberar en Gian.
Tot i així, el germà gran de la Naseem, que no suporta la idea que la seva germana estigui casada amb un sikh, mata en Gian a l'estació de tren quan aquest és a punt de partir amb la Naseem.
Aquesta escapa i marxa a Anglaterra.
Tot i els elements profundament romàntics de la producció, el film és una dramatització de les lluites interreligioses que van marcar l'India durant el període de la partició i com aquests odis es fonamenten en el prejudici i la necessitat de venjança.
Film de ficció ambientat al segle XIX sobre Mark Miller, un veterà de la Guerra Civil Americana que viatja a l'Orient Mitjà per trobar-hi pau després dels horrors de la guerra.
Mark era també objecte de mofa per part dels seus coneguts a causa de la predicció que va fer el seu oncle, un predicador protestant, de que el món acabaria l'any 1844 amb la segona vinguda de Crist.
Durant el viatge Miller no troba la pau, però hi coneix a un grup de perses seguidors de Bahà'u'llàh que son perseguits durant un pelegrinatge, raó per la qual Mark s'ofereix per protegir-los dels seus perseguidors mentre recorren les muntanyes de Haifa.
Durant el viatge Mark parla amb els pelegrins i descobreix que les prediccions del seu oncle sí que van realitzar-se, només que no ho van fer de la manera que el creia: aquest esdeveniment s'havia realitzat amb Bahà'u'llàh i la pau que predica entre les diverses religions.
Documental que té com a objectiu presentar els principis de la fe bahá'í, junt amb el testimoniatge de tres fidels bahaistes sud-africans que expliquen les accions que porten a terme en coherència amb la seva fe, com ara una mare de família que va convertir casa seva en un orfenat que acull nens víctimes de la violència als carrers, un economista i emprat del govern que ha desenvolupar un programa per tal que les persones amb ingressos modestos puguin estalviar i adquirir habitatge, i una noia que ha desenvolupat un programa d'educació tècnica en ordinadors i en igualtat de gèneres al treball.
Tots ells testimonien com la seva fe ha estat la inspiració i constitueix la guia per portar endavant aquests projectes.
Documental realitzat per promoure el coneixement del bahaisme i els seus principis, accentuant la situació de persecució i discriminació que afronten els seus creients a diversos països, així com les diferents activitats socials que porten a terme els bahaistes, tant a nivell local com a nivell de les Nacions Unides.
El format del documental gira al voltant del presentador i director, el qual viatja a diverses parts del món on hi ha presència bahá'í (Israel, Egipte, Estats Units, el Regne Unit, India, etc.) on entrevista personatges bahá'í que expliquen la seva situació i les seves creences, així com la història del bahaisme.
Documental sobre Dawa, un nòmada tibetà que, quan tenia 13 anys, va tenir una sèrie de visions que li van aportar el do de poder explicar la història del rei tibetà Gesar (un personatge tibetà del s.
XI lligat al món del budisme xamànic) de forma oral, convertint-lo en un dels transmissors d'una de les obres clàssiques de la tradició narrativa tibetana, i una de les obre èpiques més llargues del món.
Drama amarat de filosofia budista centrat en un biòleg americà anomenat Ian Gray que estudia l'evolució de la vista humana i està obsessionat amb els ulls i la seva unicitat.
Gray es declara ateu i vol demostrar com, mitjançant l'evolució de la visió al món animal a la humana, la idea de creació és una fal·làcia.
Però, mitjançant la pèrdua de la dona que estima i la troballa d'evidències que els ulls humans es poden repetir en persones mortes i en nens vius (com passa amb el seu fill) el científic descobrirà que la reencarnació és més que un fruit de la imaginació i pot ser constatable.
Documental inspirat pel terme "Yatra", que en sànscrit significa "viatge de transformació".
El film segueix el viatge de 26 persones de diversos llocs de Brasil a llocs de pelegrinatge budistes d'India i de Nepal tot testimoniant el procés personal de transformació a partir de la vida diària del viatge i els canvis que suscita en els pelegrins brasilers que completen pelegrinatges que els budistes porten fent durant quasi 2.600 anys.
Primera d'una sèrie de produccions cinematogràfiques realitzades a Hong Kong pel director Ho Meng-hua, inspirat en un dels episodis de la popular saga budista "Viatge a l'Oest" (s.
XVI) que explica les aventures del monjo Tripitaka i dels seus companys (entre els quals el Rei Mono) de cara a trobar uns importants manuscrits budistes, viatge que els porta vers el progrés espiritual i finalment a la il·luminació.
En Ting és un jove que viu en un poble de la Tailàndia rural.
Els monjos budistes el van trobar a les escales del temple de la ciutat quan era un nadó i el van criar.
En Ting és enviat a Bangkok quan roben el cap de l'estàtua de Buda del santuari, a la qual resen els vilatans i monjos perquè arribi la pluja a la regió, afectada per la sequera.
A la ciutat, el noi es veu obligat a usar les seves habilitats marcials en un club de lluita clandestí al mateix temps que cerca el criminal que va robar el cap de Buda, per tal de poder-lo tornar abans que la sequera i la fam portin la seva ciutat natal a la ruïna.
Drama que gira al voltant del principi de la compassió budista, un dels temes recurrents del director coreà.
La història se centra en Tae-suk, un vagabund que entra a les cases buides i hi viu una vida normal mentre els propietaris estan de viatge.
No hi roba res, només pren el menjar i després neteja les cases i hi fa petites reparacions com a forma de pagar l'hospitalitat.
Quan entra a casa de la Sun-hwa, hi troba la dona ferida a la seva habitació després que ha estat colpejada pel seu espòs, en Min-gyu Lee.
En Tae-suk ajuda la dona ferida i quan torna el marit el colpeja amb pilotes de golf.
La Sun-hwa abandona el marit i marxa amb en Tae-suk.
Quan la parella força l'entrada de casa d'un ancià, hi troben l'home mort.
Són detinguts per dos detectius corruptes i en Tae-suk és enviat a la presó mentre que la Sun-hwa es veu obligada a tornar a casa.
Producció cinematogràfica de Hollywood que projecta molts aspectes de la percepció orientalista del budisme en l'àmbit occidental.
Durant la Segona Guerra Mundal, el diplomàtic Robert Conway i un grup d'europeus i americans es veuen obligats a aterrar a l'Himàlaia, on són rescatats per un grup de nadius de la terra paradisíaca de Shangri-la.
Protegits per les muntanyes, descobriran un món nou on l'aparent tranquil·litat revela interessos més foscos dels personatges i dels responsables del lloc.
Història centrada en una família de nòmades de Mongòlia, la seva forma tradicional de vida i la creixent influència de la vida urbana.
La trama presenta una nena nòmada anomenada Nansal que troba un gos perdut a la planura de Mongòlia.
El gos es converteix en el seu millor amic, malgrat l'oposició dels seus pares.
Només quan el cadell de gos, Zocher, salva la vida de la nena, el pare i la mare reconeixen la seva bona ànima.
Al llarg de la pel·lícula hi apareixen diversos elements del budisme barrejats amb les tradicions xamàniques, tal com es viu la religiositat entre els pobles nòmades de Mongòlia.
Probablement una de les pimeres representacions del budisme a la gran pantalla, amb una clara tendència orientalista i sense gaires fonaments reals en la tradició budista.
El film explica la història d'una ballarina de Java, la mare de la qual decideix enviar-la a un temple budista per tal que es pugui dedicar a la dansa sagrada en lloc de la dansa eròtica.
La noia, però, fuig a Escòcia amb un oficial anglès.
El sacerdot budista del temple promet que matarà la noia a causa de la seva traïció al budisme.
La parella té un fill i el sacerdot el mata.
La noia torna a dedicar-se a la dansa eròtica i, quan el marit ho sap se suïcida.
Mentre la noia balla, una estàtua de Buda sembla agafar vida, però en realitat és el sacerdot budista que persevera en la promesa de venjança.
El film es considera actualment perdut.
100 anys d'unitat dins la diversitat
Documental produït originalment en format VHS per la Llibreria Bahà'í de París realitzada amb motiu dels cent anys de l'arribada de la Fe bahà'í a França.
El documental explica, bàsicament mitjançant imatges històriques, com la fe bahà'í ha anat arrelant a França i la filosofia que rau darrere aquesta religió.
El documental explora dos casos diferents de discriminació: l'apartheid a Sud-àfrica i la persecució dels bahà'ís a la República Islàmica de l'Iran.
A través de diverses entrevistes, el documental narra les vides dels sud-africans bahà'ís i d'ascendència iraniana que han viscut i presenciat la persecució en ambdues societats.
El cost de la discriminació planteja una qüestió important: quan la societat discrimina una part de la població, patim tots?
Hi ha una història que s'està desplegant.
Una crònica del progrés de la humanitat a través de la història, impulsada pels ensenyaments dels Missatgers de Déu, Missatgers que han guiat a la humanitat a través de les seves etapes de desenvolupament, i ara, en l'albada de la seva maduresa.
Fa dos-cents anys, una figura profètica semblant va aparèixer: Bahà'u'llàh.
Ell va portar ensenyaments per a aquesta era que representen la fi de la divisió i l'alteritat, mitjançant les quals, per fi, pot aconseguir la unitat de la humanitat.
El documental compta amb el testimoni de persones al llarg i ample del planeta, de totes les edats i procedències.
Des joves d'una cèntrica ciutat d'Alemanya fins aborígens situats en remots pobles de les amazones, tots comparteixen relats sobre la manera en què els ensenyaments d'aquesta figura profètica del segle XIX han transformat les seves vides tant individual com col·lectivament.
«Bahà'u'llàh ens va portar lleis i principis per canviar, per transformar a la societat», amb aquestes paraules comença a descriure un testimoni la importància del principi de la igualtat entre l'home i la dona i els efectes que ha tingut en la seva entorn immediat.
Disponible en línia en castellà, anglès i altres idiomes.
Drama biogràfic sobre l'escalador austríac Heinrich Harrer, qui, a causa de la Segona Guerra Mundial, passa diversos anys al Tibet, on fa amistat amb el jove dalai-lama.
L'arrogant i egoista Heinrich, un famós alpinista austríac que deixa enrere la dona i el fill per liderar una expedició a l'Himàlaia l'any 1939, just arribar-hi cau en mans de les forces aliades com a presoner de guerra.
Després de diversos intents d'evasió, ell i un company, Peter Aufschnaiter, arriben a la ciutat prohibida al Tibet.
Peter hi troba esposa i Heinrich es va fascinant amb la cultura tibetana, fins que arriba a ser instructor de l'adolescent dalai-lama, el líder espiritual de la nació budista, molt interessat a comprendre la cultura occidental.
Heinrich no pot tornar al seu país a causa de la guerra, i la seva amistat amb el dalai-lama el va transformant d'arrogant a humil, fins que esclata la crisi amb la veïna Xina, que amenaça amb la invasió del Tibet.
Un cop acabada la guerra, Heinrich retorna al seu país, transformat pel seu contacte amb el budisme.
Una controvèrsia sobre l'afiliació de Heinrich al partit nazi durant la producció de la pel·lícula va obligar a tractar el tema de forma passatgera dins el film.
Nova producció del film clàssic japonès de Keisuke KinoshitaLa llegenda de Narayama(1958), que narra el destí d'una àvia en un poble apartat del Japó durant el segle XIX, la qual, d'acord amb el costum local, haurà de partir a morir de gana a la muntanya quan complirà 70 anys.
L'anciana cerca de deixar totes les coses preparades abans de complir el seu destí, però el seu fill mirarà de trobar una sortida al destí de la mare tot exercint la compassió a la qual exhorta la tradició budista.