projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
La millor solució a la complexitat a la qual han de fer front els centres educatius és el lideratge basat en instàncies participatives.
El lideratge compartit dóna més importància a les virtuts col·lectives que no pas al talent individual, té present el compromís democràtic que ha de presidir la gestió d'un servei públic -que inclou la universalitat, la participació, la transparència i la rendició de comptes- i es fonamenta en el treball coordinat i en xarxa.
És a dir, apel·la i reivindica la dimensió comunitària de l'educació.
IE Francesc Cambó (Verges) Pla d'acció tutorial IE Francesc Cambó (Verges)
Com es treballa el lideratge a l'IE Barnola d'Avinyó: El lideratge
IE Pepa Colomer (Prat de Llobregat): Graella d'observació de la pràctica docent
IE Pla de l'Avellà (Cabrera de mar).
Formació per redefinir el projecte educatiu de centre, amb l'aportació i la visió de tot el claustre.
Exemples d'organigrama d'alguns Instituts Escola ja existents.
IE Pere Lliscart (Hospitalet de Llobregat)
La comunicació externa i interna ens ha de servir per explicar de cara en fora quin és el projecte educatiu del nostre institut escola, per mostrar les fortaleses d'aquest projecte, què poden trobar els alumnes i les famílies en el nostre centre.
La comunicació interna ens ha de permetre tenir els mecanismes necessaris per agilitzar la comunicació entre alumnes, professorat i famílies, conèixer que fan els nostres companys de centre i fomentar la participació activa i entre etapes.
El pla de comunicació ha de tenir clar els objectius, el destinatari, el missatge, les eines que disposem i les accions.
Alguns centres editen material per presentar el seu projecte educatiu basat en les característiques d'un institut escola.
Aquest material poden ser díptics, vídeos, etc..
El desplegament dels instituts escola presenta l'oportunitat d'organitzar uns horaris coherents i saludables dels 3 als 16 anys.
Documents de referència teòrica i pràctica sobre els instituts escola elaborada pel propi departament i entitats i col·lectius de la comunitat educativa de referència.
Estudi per a la implantació dels instituts escola a Catalunya.
Fou elaborat l'any 2012 pel Consell Superior d'Avaluació del Sistema educatiu i el Departament d'Ensenyament amb col·laboració amb l'ICE.
Document elaborat pels Moviments de Renovació Pedagògica i la Fundació Bofill.
A través d'aquest document, es vol contestar una sèrie de preguntes a través de propostes d'horaris escolars per infantil, Primària i Secundària.
Com han de ser els temps educatius en l'entorn social, econòmic, cultural i tecnològic actual?
El nou sentit de l'aprenentatge es pot desenvolupar des d'una concepció rígida dels horaris escolars?
Com poden els horaris escolars resoldre les necessitats educatives d'avui?
Document elaborat pel Parlament Europeu on hi trobaràs un resum de tots els sistemes educatius de la Comunitat Europea.
Alguns països Europeus ja fa uns anys que s'organitzen a través d'un model educatiu integrat.
Currículum contextualitzat en el territori
Què ha de variar en el currículum per afavorir un aprenentatge al llarg i ample de la vida coherent amb el territori?
Amb l'objectiu d'esbrinar com es pot vincular el currículum amb el territori, l'equip de l'Institut escola Barnola es va plantejar les següents qüestions:
Comptem amb l'entorn a l'hora de planificar el currículum?
Entorn són també les famílies invisibles, les que no acostumen a participar en cap nivell de presència o participació que ofereix el centre?
Catalunya compta amb una llarga i rica experiència pedagògica i d'innovació educativa.
L'any 1931 la Generalitat va crear els primers instituts escola com a centres d'ensenyament secundari vinculats a escoles de primària, integrades dins del règim del Patronat Escolar Municipal.
Les seves activitats estaven inspirades en els principis pedagògics de l'Escola Nova Catalana i van representar una nova concepció de l'ensenyament a l'etapa de la secundària.
Aquests centres, amb la resta d'institucions de la Generalitat, van ser suprimits l'any 1939 per la dictadura franquista.
El Departament d'Educació recull aquesta tradició innovadora per explorar noves estructures organitzatives que donin resposta a les necessitats dels alumnes i de les seves famílies.
Aquesta nova tipologia de centres planteja un nou model organitzatiu en l'escola pública i es concep amb la idea de sumar-se a l'impuls de la necessària transformació educativa.
L'objectiu és assolir l'èxit educatiu de tots i combatre la segregació escolar.
Els trets basics d'un model integrat
Els projectes educatius dels instituts escola tenen com a principal valor afegit el fet de ser un model educatiu integrat, que reuneix totes les etapes educatives entre els 3 i els 16 anys.
Els eixos clau que donen sentit a aquesta tipologia de centres són:
Enfocament evolutiu del seguiment dels alumnes.
Interacció entre infants i adolescents.
Interacció entre els diferents cossos docents.
Metodologies d'aprenentatge globalitzat.
Lluita contra la segregació escolar.
Planificació consensuada amb els ajuntaments.
La definició de manera formal d'una nova tipologia de centre esdevé una oportunitat per a transformar models organitzatius i pedagògics, amb l'objectiu d'assolir pràctiques educatives d'èxit.
El treball en xarxa facilita la reflexió conjunta, afavoreix la suma de coneixements i competències, i actua com a motor per a l'aparició de projectes de col·laboració que impulsin la millora educativa.
La Xarxa estarà coordinada des de la Secretaria de Polítiques Educatives i, a cada seu territorial, per la direcció dels serveis territorials i la Inspecció educativa
Llistat de tots els instituts escola de Catalunya actualment en funcionament, amb la seva ubicació i les dades de contacte.
En el si de la Xarxa CB s'han creat instruments i recursos en diferents àmbits de la gestió i l'avaluació del currículum per competències
Durant el curs 2010-2011 i 2011-2012, s'han encetat processos de formació entorn de l'avaluació i s'han posat en pràctica a les aules alguns instruments d'avaluació per aprendre.
L'avaluació formativa o per aprendre se centra en la perspectiva de l'aprenent, partint de la base que per a la millora dels aprenentatges és clau que l'aprenent sàpiga regular-se i reconèixer, amb l'ajut del docent, els seus errors i com superar-los.
Durant el curs 2009-2010, en el marc del Projecte Comenius SAIL, s'han elaborat uns qüestionaris, validats i implementats per la Xarxa CB, per ajudar els centres a iniciar una reflexió interna sobre "avaluació per aprendre".
Durant els cursos 2007-2008 i 2008-2009, s'ha treballat el que implica per a l'alumnat assolir la competència d'aprendre a aprendre: disposar d'habilitats per a conduir el propi aprenentatge i, per tant, ésser capaç de continuar aprenent de manera cada vegada més eficaç i autònoma d'acord amb els propis objectius i necessitats.
S'han elaborat uns instruments d'autoavaluació per al professorat per ajudar a la reflexió sobre les estratègies d'ensenyament i aprenentatge que permeten que l'alumnat sigui competent en aprendre a aprendre.
També s'han elaborat 4 documents que proporcionen una fonamentació teòrica als treballs.
Durant el curs 2006-2007, s'han elaborat documents per ajudar els centres d'educació primària a analitzar els resultats de les proves CB de competència comunicativa i orientar les accions de millora.
Aquestes orientacions se sentren en la comprensió i l'expressió oral i escrita.
Orientacions sobre l'avaluació formativa
10 principis bàsics de l'avaluació per a l'aprenentatge
Una nova mirada en l'avaluació al servei de l'aprenentatge
Les 12 coses que els infants més valoren dels seus mestres
Models de rúbriques organitzades per competències
Full d'indicadors per a l'ensenyant
Com iniciar un treball per projectes
Què és la carpeta d'aprenentatge i com iniciar-la
Opinió de tres expertes sobre aprenentatge i avaluació
Opinió de diversos alumnes sobre aprenentatge i avaluació
Els alumnes de l'escola La Roureda expliquen què és i com usen les rúbriques
Reflexió de deu estres sobre la identitat docent
Mestres, alumnes i famílies de l'escola La Roureda parlen sobre aprenentatge i avaluació
Els docents de la Xarxa CB expliquen com han començat processos de transformació als centres
La incorporació del concepte de competència en els currículums implica canvis metodològics que afecten el rol del professorat i la manera com aprèn l'alumnat, ja que l'acció competent va associada a una determinada seqüència didàctica.
El concepte de competència se sustenta en la integració articulada dels diferents tipus de continguts (conceptuals, procedimentals i actitudinals) i està relacionada amb la capacitat d'activar-los o mobilitzar-los per fer front a situacions diverses i actuar de forma eficaç.
L'alumnat esdevé competent quan és capaç de seleccionar, entre el bagatge acumulat (al llarg dels cursos i sumant tots els continguts, i el que s'ha anomenat "currículum ocult") allò que ha d'aplicar per a la resolució d'una nova situació.
Per tant, esdevé competent quan és capaç de transferir un determinat contingut adquirit en una matèria o context a la resolució d'un problema que se li planteja en qualsevol altra situació.
Els continguts curriculars per si mateixos no constitueixen la finalitat de l'acció educativa, sinó que són el mitjà per assolir els objectius i possibilitar que l'alumnat sigui competent per usar les seves capacitats en situacions i contextos reals.
Disseny i implementació a les aules d'educació primària.
Competència 3: Interpretar l'espai a partir dels elements del territori i de les seves representacions per situar-s'hi i desplaçar-s'hi.
L'avaluació és fonamental si vols fer un canvi.
L'avaluació per aprendre (AxA) es focalitza en la distància entre el punt de partida de l'aprenent i el punt d'arribada desitjat.
Aquesta distància pot ser escurçada si el docent i l'aprenent comparteixen els objectius d'aprenentatge i els criteris d'avaluació, si es formulen bones preguntes i si existeix un feedback efectiu.
La recerca en aquest camp ha demostrat que els aprenentatges són més efectius quan els aprenents:
Col·lecció de tres vídeos amb les valoracions i reflexions dels mestres, els alumnes i les famílies de l'escola La Roureda (Sant Esteve Sesrovires) sobre la posada en pràctica de metodologies de treball cooperatiu i d'avaluació formativa i formadora.
El portafolis com a eina per avaluar el procés d'aprenentatge de l'alumnat i per comunicar els resultats a les famílies
Els criteris de realització d'aquesta rúbrica s'han obtingut amb la participació de l'alumnat.
Entre tots, han anat aportant aspectes i han aconseguit que sortissin els criteris claus per l'assoliment d'aquesta activitat.
Presentació de l'experiència d'aprenenetage cooperatiu i d'avaluació entre iguals de l'escola La Roureda.
Models de rúbriques elaborades pels centres de la Xarxa CB
Taula resum on es presenta allò que és important que facin els alumnes al final de cada cicle.
Útil per valorar els qui han de rebre el Suport Escolar Personalitzat
� Per ajudar a centrar el treball que es realitza en el cicle de parvulari de l'etapa d'educació infantil en els aspectes relacionats amb la matemàtica.
Per ajudar a centrar el treball que es realitza en el cicle mitjà d'educació primària en els aspectes relacionats amb la matemàtica.
Per ajudar a centrar el treball que es realitza en el cicle superior en els aspectes relacionats amb la matemàtica.
Llicència d'estudis de la M.Teresa Gómez Masdevall (2009) Descripció i concepte de l'alumnat amb altes capacitats.
Estratègies d'intervenció i models.
Qüestionaris de detecció i exemples de proves
Conselleria de Cultura, Educació i Esport – Generalitat Valenciana.
Recull d'experiències d'atenció educativa a nivell de centre i d'aula amb mesures curriculars i organitzatives.
Materials de treball: tallers d'ampliació, ampliació de currículum, recursos,...
L'escola Pau Casals de Gràcia, presenta la planificació per a un alumne de 2n d'educació primària, prioritzant l'enriquiment de continguts, però tenint en compte la seva motivació, creativitat, iniciativa, raonament i comprensió del seu entorn escolar.
Exemple de planificació SEP Pau Casals 2011-12
Avaluació SEP Pau Casals 2011-12
Col•legi oficial de psicòlegs de Catalunya / Col•legi de pedagogs de Catalunya (2006).
Curs d'iniciació sobre la presència de les altes capacitats en el context escolar.
Informació als mestres per a l'acompanyament i orientació a les famílies. juny 2010
Es considera que una autoestima saludable és altament valuosa donat que dóna suport a la seva percepció de les experiències de la vida.
En varis trastorns infantils s'hi detecta mancança d'autoestima.
En són exemples el dèficit d'atenció, la impulsivitat o quadres d'ansietat.
A nivell escolar condiciona l'aprenentatge i les relacions socials, fonamenta la responsabilitat, determina l'autonomia personal i recolza la creativitat.
[Basat en la llicència d'estudis d'Anna Carpena]
Sense uns bons hàbits de treball escolar és molt difícil treballar i assolir bé els aprenentatges.
A l'escola cal fomentar aquests hàbits a l'educació infantil i també a l'esducació primària, de forma sistemàtica i al nivell de complexitat que correspongui.
[Basat en la llicència d'estudis de Núria Marsal]
Proposta d'un pla d'intervenció educativa tutorial.
Exposa un procés d'acompanyament que permeti als infants de parvulari poder orientar el seu comportament de manera positiva i amb millors capacitats per poder gaudir de les primeres experiències escolars i d'aprenentatge, desenvolupant habilitats de comunicació i de relació entre el tutor i entre iguals.
Una de les eines per vehicular aquesta proposta de canvi ha estat: la classe petita.
[Basat en la llicència d'estudis de Carme Saumell]
Qüestionari elaborat per l'EAP de Montcada-Ripollet-Sta Perpètua de Mogoda amb l'objectiu d'ajudar a l'alumnat a analitzar el seu rendiment en l'estudi i millorar la pròpia pràctica.
Llicència d'estudis d'Anna Carpena
Llicència d'estudis de Núria Marsal
Llicència d'estudis de Carme Saumell
La finalitat d'aquest instrument pedagògic és registrar, acompanyar i guiar l'aprenentatge en cada moment i dimensió de la formació educativa dels alumnes.
Contingut del consell orientador
El consell orientador conté informació de l'alumne sobre:
Aquest consell orientador ha de contenir els aspectes més rellevants de l'aprenentatge competencial de l'alumne al llarg de l'etapa educativa i registrats, curs per curs, en el full de seguiment intern.
El full de seguiment intern té la finalitat d'enregistrar les observacions, decisions i actuacions fetes respecte al procés d'aprenentatge de l'alumne; el seu contingut s'actualitza periòdicament d'acord amb l'evolució d'aquest procés.
El full de seguiment ha d'incloure, entre d'altres, les dades següents:
Nivell d'assoliment dels aprenentatges
Mesures de suport a l'aprenentatge rebudes (específiques i/o extraordinàries)
Interessos i expectatives de l'alumne
Habilitats de relació i socialització
El full de seguiment s'ha de conservar en el centre fins que l'alumne finalitzi l'escolarització.
Els tutors han de guardar en un únic espai (físic o digital) aquests informes, actualitzar-los i posar-los a disposició dels altres professors de l'alumne.
En aquest sentit, cal recollir els acords i compromisos adquirits pel tutor o tutora, la família i l'alumne, signats en la part específica addicional de la carta de compromís educatiu.
Una vegada finalitzat cada curs, els tutors i la resta de professors de l'equip docent, en funció del que disposa el full de seguiment, han de valorar la continuïtat o no de les decisions que s'hagin pres amb relació a les pràctiques pedagògiques i de les mesures i suports aplicats per atendre les necessitats educatives de cada alumne.
Aquestes valoracions posteriorment s'han de compartir amb l'alumne i amb la família.
En resposta a aquests principis normatius, el document Orientació educativa i acció tutorial a l'ESO, dels Documents per a l'Organització i Gestió dels centres, desplega i concreta aquesta acció orientadora i tutorial del docent exercida en equip i dins del centre.
L'orientació educativa compta amb un marc legal ampli que requereix d'un àmbit d'aplicació a cada institut i escola.
La Llei 12/2009, del 10 de juliol, (Llei d'educació de Catalunya) és el marc normatiu dels principis i les actuacions que el sistema educatiu desplega per a donar resposta a les necessitats educatives de cada persona.
En el Preàmbul, la llei presenta l'educació de qualitat com aquella que dóna oportunitats educatives a tothom durant tota la vida i, a la vegada, permet a cada persona el bastiment del seu projecte vital.
En el seu articulat, situa la tutoria d'entre les funcions de tots els docents i la identifica com l'acció que ha d'assolir la implicació dels alumnes en el seu procés educatiu a partir d'un treball de l'àrea que permet la direcció i l'orientació global dels aprenentatges d'aula (art.104 2 c).
Com a criteris d'organització pedagògica de la secundària obligatòria també assenyala l'equilibri de l'especialització curricular del professorat amb la necessària globalitat d'una acció educativa professional (art.79.6) i, per a l'assoliment d'aquesta equivalència, la garantia d'un sistema global d'orientació professional i acadèmica (art.59).
Per a fer-ho possible, la competència professional educativa demana la incorporació dels valors de col·laboració, de coordinació entre els docents i els professionals d'atenció educativa així com el treball en equip de tots els seus professionals (art.104.7).
El conjunt d'aquestes orientacions queden concretades en el Decret 187/2015, de 25 d'agost d'ordenació dels ensenyaments de l'educació secundària obligatòria, l'objecte del qual és establir la relació entre un model d'ensenyament –aprenentatge de caràcter competencial i un sistema educatiu que fa de l'orientació educativa l'eina per afavorir l'acompanyament de l'aprenentatge i la continuïtat formativa de l'alumne.
També el Decret 102/2010, de 3 d'agost, d'autonomia dels centres educatius concreta que la tutoria i l'orientació és part de la funció docent per ser, a la vegada, l'element essencial en la tasca educativa dels centres (art.38).
En resposta a aquests principis normatius, el document Orientació educativa i acció tutorial a l'ESO, dels Documents per a l'Organització i Gestió de centres, desplega i concreta aquesta acció orientacora i tutorial del docent exercida en equip i dins del centre.
Benvinguda i Presentació de la Jornada
Núria Garrido, vicerectora de Docència i Estudiantat de la Universitat Politècnica de Barcelona
Mar Camacho, directora general d'Innovació, Recerca i Cultura Digital
Lorena Elvira, cap del Gabinet Tècnic
Orientació i acompanyament per a l'èxit educatiu
Joana Ferrer, cap del Servei d'Èxit Educatiu i Noves Oportunitats
Josefina Isern, cap del Servei d'Atenció Educativa Inclusiva i Orientació
Els estudis d'Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat: aspectes i moments clau
Xavier Yañez, cap del Servei de Currículum de Secundària i Batxillerat
Programes de formació i inserció
Accés a les universitats catalanes
Fes de la teva passió artística, creativa, esportiva i lingüística la teva professió!
Enric Castella, cap del Servei d'Educació al Llarg de la Vida
Núria Garrido, vicerectora de Docència i Estudiants de la Universitat Politècnica de Barcelona Rosa M. Artigal, directora general d'Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat
Joana Ferrer, cap del Servei d'Orientació i Serveis Educatius
Josefina Isern, cap del Servei d'Atenció a la Diversitat i la Inclusió
Conxita Mayós, cap del Servei d'Ordenació Curricular de l'Educació Secundària Obligatòria i el Batxillerat
Carme Meléndez, cap del Servei d'Escolarització i Registre de títols
Enric Castellà, cap del Servei d'Ordenació Circular de l'Educació d'Adults
Benvinguda i presentació de la Jornada
Anna Rosanas i Iolanda Guevara, Servei d'Ordenació Curricular de l'Educació Secundària Obligatòria i el Batxillerat
Francesc Pomés, Director de l'Institut Obert de Catalunya
Enric Castella, cap del Servei d'Ordenació Curricular de l'Educació d'Adults
Memòria Saló de l'Ensenyament 2017
Joana Ferrer i Miquel, cap del Servei d'Orientació i Serveis Educatius
Sònia Mora Mora, assessora tècnica docent del Servei d'Ordenació de la Formació Professional Inicial
Memòria Saló de l'Ensenyament 2016
Pilar Nus Rey, assessora tècnica docent del Servei d'Ordenació de la Formació Professional Inicial
Margarita Armengol Fuster, assessora tècnica del Servei de Programes i Projectes de Foment dels Ensenyaments Professionals
Francesc Pomés Martorell, Director de l'Institut Obert de Catalunya
Farners Badia Ribas, Subdiretora general d'Organització, Coneixement i Sistemes d'Informació
Pilar Nus, assessora tècnica docent del Servei d'Ordenació de la Formació Professional Inicial
Jordi Blanch Huguet, subdirector general d'Ordenació de la Formació Professional Inicial i d'Ensenyaments de Règim Especial
Olga Adroher Boter, cap del Servei d'Ordenació dels Ensenyaments de Règim Especial
Miquel Agulló Barbé, tècnic del Servei d'Orientació i Serveis Educatius.
Xavier Garcia Estrada, tècnic del Servei d'Orientació i Serveis Educatius.
Enric Castella Castella, cap del Servei d'Ordenació Curricular de l'Educació d'Adults
Jesús M. Prujà Noé, cap de l'Oficina d'Orientació per l'Accés a la Universitat
Conxita Domínguez Otero i Jesús M. Prujà i Noè
Francesc Pomés Martorell, director de l'Institut Obert de Catalunya
Un projecte d'orientació educativa adreçat a les famílies d'alumnes d'educació secundària en el procés d'acompanyament als seus fills en la tria d'itinerari educatiu i professional que comporta la transició als estudis postobligatoris.
Aquest projecte s'emmarca en l'estratègia per afavorir la reducció de l'abandonament escolar prematur (AEP) i facilitar les transicions educatives a través de l'orientació, que es va iniciar el 2014 dins el Pla pilot d'orientació 2014-2016.
Una proposta didàctica amb 12 unitats associades a les competències bàsiques que contribueixen a construir el projecte de vida de l'alumne en relació amb el seu itinerari formatiu per potenciar-ne la continuïtat formativa i prevenir l'abandó escolar.
Aquesta orientació es treballa en totes les etapes educatives, de forma seqüenciada i transversal des de tots els àmbits curriculars, i es concreta en les tres dimensions: Com soc, On soc i Les meves decisions.
Guia d'orientació professional coordinada
Manual pràctic per a una orientació acadèmica i professional en l'àmbit educatiu a l'ESO i ensenyaments postobligatoris (Fundació Bertelsmann)
Informacions, orientacions i recursos per a les famílies sobre el procés educatiu dels seus fills.
Glossari format per conceptes pedagògics i sigles tècniques que es crea amb l'objectiu de construir i compartir un llenguatge d'orientació educativa que faciliti la comunicació entre els docents
El model competencial orientador (acrònim SCAP que fa referència a Significativitat, Comunicació, Acció i Projecció dels aprenentatges de l'alumne) emergeix del corpus teòric de l'orientació educativa, elaborat des del Departament d'Ensenyament el curs 2011-2012, i conté els principis pedagògics i les dinàmiques organitzatives i de relació d'un centre orientades a afavorir l'èxit de l'alumne pel que fa a la seva autonomia i el desenvolupament del seu projecte de vida.
Té com a referents els models pedagògics i teories de l'aprenentatge que entapissen la tradició pedagògica i s'insereix en el plantejament i disseny competencial dels currículums actuals a Catalunya.
El model competencial orientador és una eina que permet als centres i als seus equips aprofundir en el desenvolupament professional i pedagògic d'escola i de centre com a organització en les seves tres dimensions:
Cadascuna d'aquestes dimensions es concreta en uns criteris i uns indicadors de l'orientació educativa que guien l'anàlisi, la reflexió i l'acció pedagògica de centre per a la millora contínua.