Resolució 125/2020, de 14 de febrer
Administració: Col·legi d'Arquitectes de Catalunya
Funcionament de les llistes de pèrits.
Tota la informació generada per aquest treball de recerca que es trobi en poder del COAC és informació pública, perquè està relacionada directament amb una de les funcions públiques d'aquest Col·legi professional i, per tant, qualsevol persona té dret a accedir-hi, llevat que concorrin límits que en justifiquin la denegació (articles 18.1 i 20.1 LTAIPBG); sembla que els únics límits que podrien concorre en aquesta documentació són les dades que identifiquen les persones enquestades, cas que les enquestes no siguin anònimes; si és aquest el cas, res impedeix facilitar el material de les enquestes tot substituint la identitat de les persones enquestades per un codi que permeti individualitzar les respostes i, si escau, connectar-les amb les persones que les han donades.
Quan aquests organismes formen part de les Administracions i altres organismes i entitats inclosos a l'àmbit d'aplicació del dret d'accés a la informació pública definit per la legislació de transparència i accés a la informació pública (articles 3 LTAIPBG i, si s'escau, 2 de la Llei estatal 19/2013, de 9 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern, LTAIPBGE, l'article 19 de la qual regula les derivacions), cal derivar-los la sol·licitud, per tal que facilitin la informació sol·licitada que es troba en el seu poder a la persona sol·licitant; en conseqüència, en relació amb la part afectada (la que demana les lletres dels sortejos fets per altres organismes públics de naturalesa administrativa o del sector públic), és procedent retrotreure el procediment d'accés a la informació pública i requerir el COAC perquè derivi l'apartat 5 de la sol·licitud als organismes administratius que, al seu entendre, han celebrat entre 2014 i l'actualitat sortejos sobre les llistes de pèrits facilitades pel Col·legi, tot aplicant les previsions de l'article 30 LTAIPBG.
Número d'expedient de la reclamació: 679/2019
Sentit de la resolució: Estimació parcial, inadmissió parcial i finalització per desistiment parcial i per pèrdua parcial d'objecte de la Reclamació.
D'acord amb aquests preceptes, la GAIP és competent per tramitar i resoldre aquesta Reclamació.
L'article 3 LTAIPBG, que regula l'àmbit d'aplicació d'aquesta Llei, estableix que és aplicable, entre altres subjectes, als col·legis professionals i a les corporacions de dret públic "en allò que afecta l'exercici de llurs funcions públiques".
Per la seva banda, l'article 39 de la Llei 7/2006, de 31 de maig, de l'exercici de les professions titulades i dels col·legis professionals, inclou entre la relació de funcions públiques que corresponen a aquestes entitats la de "Col·laborar amb l'Administració pública mitjançant la participació en òrgans administratius quan així es prevegi legalment i emetre els informes que els siguin requerits per òrgans o autoritats administratius i judicials" (apartat h).
La funció de proporcionar pèrits als òrgans i autoritats administratives i judicials, amb garanties de competència professional i objectivitat, participa sens dubte de l'exercici de funcions públiques que comporten la seva subjecció al dret d'accés a la informació pública, inclosa la competència de la GAIP per revisar la resposta del col·legi a la sol·licitud d'accés a la informació pública presentada per la persona reclamant.
L'article 33.2 RGAIP estableix la inadmissibilitat de les reclamacions que no tenen per objecte el dret d'accés a la informació pública; és procedent aplicar aquest precepte i, en conseqüència, inadmetre la reclamació quan demana prestacions o actuacions administratives diferents a obtenir informació pública, en els termes que defineixen aquest dret i aquest concepte els apartats b i c de l'article 2 LTAIPBG, transcrits al fonament jurídic anterior.
Aquesta causa d'inadmissibilitat de les reclamacions concorre en el primer apartat de la Reclamació, perquè allò que demana la persona reclamant no és informació que ja estigui en poder del COAC, sinó que aquest organisme faci una tasca interpretativa d'un precepte legal i concreti els casos concrets que es podrien veure inclosos dins de l'abstracció normativa.
Aquesta pretensió ultrapassa allò que garanteix el dret d'accés a la informació pública, perquè, més que informació en poder del COAC, de fet demana que aquest Col·legi faci un informe o dictamen interpretatiu del precepte normatiu que cita, pretensió que és definida expressament com a causa d'inadmissibilitat de les sol·licituds d'accés a la informació pública per l'article 29.2 LTAIPBG i que pels mateixos motius també constitueix una causa d'inadmissibilitat de les reclamacions a la GAIP, per previsió de l'article 33.2 RGAIP.
Aquesta mateixa causa d'inadmissibilitat de les reclamacions també concorre en part de l'apartat 5 de la sol·licitud, concretament en relació amb les lletres d'inici i de finalització resultants dels sortejos fets pels òrgans judicials per designar els corresponents pèrits a partir de les llistes facilitades pel COAC.
En conseqüència, és procedent inadmetre el primer apartat i part del cinquè apartat (la que afecta òrgans judicials) de la Reclamació.
L'antecedent 7.2 posa de manifest que la persona reclamant desisteix de la part de la Reclamació que té per objecte la informació demanada per l'apartat 2 de la sol·licitud.
Segons l'article 94 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, de procediment administratiu comú de les Administracions públiques, les persones interessades poden desistir de la seva sol·licitud, i en aquest cas el que és procedent serà que l'Administració declari la finalització del procediment corresponent, llevat que hi hagi d'altres persones interessades, que no és el cas.
Per tant, un cop posat de manifest que la persona reclamant indica explícitament la seva voluntat de desistir d'aquest procediment en relació amb el segon apartat de la Reclamació, és procedent finalitzar l'apartat en qüestió per desistiment, sense necessitat de formular cap altra consideració o declaració.
L'apartat 6 de la sol·licitud demana "informació activa sobre el desenvolupament" del Treball d'investigació sobre el funcionament de les llistes de pèrits fet per l'AAAEPFMC i el COAC respon facilitant els resultats obtinguts de l'explotació de les dades recercades.
Tot i que la formulació exacta de la sol·licitud no és massa clara, és evident que amb "informació activa sobre el desenvolupament del treball" es vol quelcom més que les dades estadístiques resultants, i així ho confirma la persona reclamant amb les seves al·legacions (antecedents 5.6 i 7.6), les darreres de les quals posen de manifest que la finalitat per la qual es demana aquesta informació és per controlar l'objectivitat del COAC en la configuració de les llistes de pèrits, finalitat que és especialment rellevant per al dret d'accés perquè serviria per escrutar el desenvolupament correcte d'una important responsabilitat pública atribuïda legalment als col·legis professionals i també perquè serviria al dret de defensa dels interessos propis de la persona reclamant, atès que aspira ser designada com a pèrit.
En qualsevol cas, tota la informació generada per aquest treball de recerca que es trobi en poder del COAC és informació pública, perquè està relacionada directament amb una de les funcions públiques d'aquest Col·legi professional i, per tant, qualsevol persona té dret a accedir-hi, llevat que concorrin límits que en justifiquin la denegació (articles 18.1 i 20.1 LTAIPBG).
Sembla que els únics límits que podrien concorre en aquesta documentació són les dades que identifiquen les persones enquestades, cas que les enquestes no siguin anònimes.
Si és aquest el cas, res impedeix facilitar el material de les enquestes tot substituint la identitat de les persones enquestades per un codi que permeti individualitzar les respostes i, si escau, connectar-les amb les persones que les han donades.
Sobre la base de les anteriors consideracions i amb l'abast definit per elles, és procedent estimar aquesta part de la Reclamació i declarar el dret de la persona reclamant a la informació relativa al desenvolupament del treball de recerca indicat a l'apartat 6 de la sol·licitud, i no només als seus resultats.
Per la seva banda, l'apartat 7 de la sol·licitud demana eventuals requisits diferents (i addicionals) a la titulació d'arquitecte que hagin exigit l'AAAEPFMC o el COAC per atendre encàrrecs d'organismes, administracions, institucions i corporacions de caràcter públic.
Per dues vegades el COAC (antecedents 5.7 i 7.7) ha contestat que cap organisme o administració ha exigit eventuals requisits addicionals a la titulació d'arquitecte al fer encàrrecs al COAC, però té raó la persona reclamant que aquesta resposta no és el que demana la sol·licitud, que vol saber si l'AAAEPFMC/COAC demana aquestes eventuals requisits especials, no si els demanen els organismes que fan els encàrrecs.
Tot i que de les respostes del COAC se'n podria deduir que aquestes requisits addicionals al títol d'arquitecte no existirien, els indicis aportats per les al·legacions de la persona reclamant i la rellevància pública que té l'escrutini sobre el procés de selecció dels pèrits justifiquen que sigui exigible una resposta més clara.
Per tant, és procedent estimar també la part 7 de la Reclamació i declarar el dret de la persona reclamant a què el COAC la informi clarament sobre si l'AAAEPFMC, en el període comprès entre gener de 2017 i l'actualitat, ha requerit als pèrits que proposa per atendre encàrrecs d'organismes i administracions públiques que, a més de la titulació d'arquitecte, compleixin altres requisits addicionals.
L'article 30 LTAIPBG estableix que quan una Administració no té en el seu poder la informació sol·licitada i coneix l'Administració que en disposa, li ha de derivar la sol·licitud, amb les dades de la persona sol·licitant, a la qual ha d'informar de la derivació.
Un cop feta aquesta actuació, l'Administració obligada davant de l'exercici del dret d'accés a la informació pública passa a ser-ho l'Administració derivada.
A la vista de les respostes donades pel COAC a l'apartat 5 de la sol·licitud, cal entendre que el Col·legi no coneix la primera i la darrera lletra afectades pels sortejos fets damunt les llistes de pèrits per part dels organismes públics als quals han estat facilitades, perquè són aquests organismes els que fan els sortejos en qüestió.
Per tant, això vol dir que si bé el COAC no té en el seu poder la informació de les lletres indicades sol·licitada, sap perfectament els organismes públics que deuen tenir aquesta informació.
Quan aquests organismes formen part de les Administracions i altres organismes i entitats inclosos a l'àmbit d'aplicació del dret d'accés a la informació pública definit per la legislació de transparència i accés a la informació pública (articles 3 LTAIPBG i, si s'escau, 2 de la Llei estatal 19/2013, de 9 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern, LTAIPBGE, l'article 19 de la qual regula les derivacions), cal derivar-los la sol·licitud, per tal que facilitin la informació sol·licitada que es troba en el seu poder a la persona sol·licitant.
En conseqüència, en relació amb la part afectada (la que demana les lletres dels sortejos fets per altres organismes públics de naturalesa administrativa o del sector públic), és procedent retrotreure el procediment d'accés a la informació pública i requerir el COAC perquè derivi l'apartat 5 de la sol·licitud als organismes administratius que, al seu entendre, han celebrat entre 2014 i l'actualitat sortejos sobre les llistes de pèrits facilitades pel Col·legi, tot aplicant les previsions de l'article 30 LTAIPBG.
Escau la pèrdua sobrevinguda d'objecte de la Reclamació quan en el decurs de la tramitació de la Reclamació a la GAIP l'Administració reclamada proporciona (bé directament a la persona reclamant, bé a la GAIP, que la trasllada a la persona reclamant) la informació sol·licitada.
Un cop produït d'aquesta manera l'accés a la informació sol·licitada, la Reclamació ja no té (ha perdut) l'objecte que la justificava, i per tant és procedent la seva finalització, sense necessitat de majors consideracions.
Bé, en aquest cas s'ha produït aquesta pèrdua sobrevinguda d'objecte de la Reclamació en relació amb les següents parts (és, per tant, una pèrdua sobrevinguda parcial de l'objecte), per les raons que s'indiquen en cada cas:
El COAC ha indicat clarament quins serien els organismes que li han fet els encàrrecs sol·licitats (antecedents 5.3 i 7.3).
La persona reclamant dubta de la veracitat de la resposta del COAC, cosa que argumenta amb algunes referències més o menys concretes, però la normativa d'accés a la informació pública no atribueix a la GAIP facultats i recursos per inspeccionar la veracitat de les respostes donades per les Administracions reclamades, que es dóna per suposada.
Si la persona reclamant té indicis per considerar que el COAC comet algun tipus de falsedat en la seva resposta, fet que podria ser constitutiu de delicte, el que ha de fer és plantejar les denúncies pertinents en seu policial o judicial.
Des de la perspectiva del dret d'accés a la informació pública, cal entendre que el COAC ha donat resposta completa a aquesta part de la sol·licitud i en conseqüència s'ha produït la pèrdua d'objecte de la part corresponent de la Reclamació.
Els antecedents 5.4 i 7.4 donen resposta a aquesta part de la sol·licitud.
El fet que la persona reclamant tingui dubtes sobre la veracitat de la resposta rebuda, el cas és que el COAC ha indicat clarament que no hauria enviat més llistes que les aprovades pels seus òrgans i publicades al seu web, resposta que comporta la pèrdua sobrevinguda de l'objecte de la Reclamació, en relació amb aquest apartat, per les mateixes raons indicades al paràgraf anterior.
Apartat 5 de la sol·licitud (parcialment).
L'antecedent 5.5 assenyala que el COAC no tindria coneixement del medi on es publiquen les lletres dels sortejos sol·licitades i explica que els fan els organismes públics als quals el Col·legi facilita les llistes, resposta que de fet contesta la primera part d'aquest apartat.
Per les mateixes raons indicades als paràgrafs anteriors, és procedent entendre que s'ha produït una pèrdua sobrevinguda parcial de l'objecte de la Reclamació en relació amb la primera part d'aquesta part de la sol·licitud.
Els antecedents 5.8 i 7.8 donen resposta a aquesta part de la sol·licitud.
Malgrat que la persona reclamant tingui dubtes sobre la veracitat de la resposta rebuda, el cas és que el COAC ha indicat clarament que no hauria rebut més encàrrecs que els indicats a la primera resposta a la persona reclamant (el de la Tresoreria General de la Seguretat Social, en relació amb el qual facilita els números de col·legiat proporcionats), resposta que comporta la pèrdua sobrevinguda de l'objecte de la Reclamació, en relació amb aquest apartat, per les mateixes raons indicades als paràgrafs anteriors.