I. El present Dictamen té per objecte el Projecte de decret de segona modificació del Decret 23/2005, de 22 de febrer, pel qual s'aprova el Reglament de màquines recreatives i d'atzar, i de tercera modificació del Decret 240/2004, de 30 de març, d'aprovació del Catàleg de jocs i apostes autoritzats a Catalunya i dels criteris aplicables a la seva planificació.
El Projecte consta d'un preàmbul, vint articles estructurats en dos capítols, una disposició addicional, dues disposicions transitòries i una disposició derogatòria.
En el preàmbul s'assenyala la competència de la Generalitat per a dictar la norma que es projecta i s'exposa que la reforma respon a les noves polítiques de la Generalitat en matèria de joc responsable, a l'evolució del sector del joc a Catalunya, a la necessitat d'implantar mitjans electrònics en la tramitació dels procediments i a l'adequació de la regulació a les exigències de la Directiva de serveis.
El capítol 1, dedicat a la reforma del Decret 23/2005, modifica el règim d'inscripció de les màquines tipus A (articles 1 i 2), estableix mesures d'informació del temps de joc i informació de prevenció en les màquines tipus B (article 3), accepta que s'utilitzin targetes magnètiques, electròniques, tiquets o sistemes anàlegs en les màquines tipus C (article 4), regula el règim d'homologació de les màquines tipus B i C i el d'inscripció sense homologació de les màquines tipus A (articles 5, 6, 7 i 8), indica les referències que han de portar les màquines per a la seva identificació (article 9), regula la tramitació dels permisos d'explotació de les màquines tipus B i C (article 10), l'ampliació dels locals en els quals es poden instal·lar màquines tipus A i B (article 11), el nombre màxim de màquines tipus A o B que poden instal·lar-se en establiments dedicats a bar musical, sala de ball, sala de festes i locals de concurrència pública on s'exerceix la prostitució (article 12), la col·locació de les màquines en els establiments (article 13), l'autorització d'emplaçament per a instal·lar màquines en bars, restaurants bar i altres establiments (article 14), la subrogació en la titularitat de l'autorització d'emplaçament del nou titular de l'establiment (article 15), els documents que s'han de conservar en els locals (article 16), les prohibicions d'utilització de màquines (article 17), l'emissió de permisos de màquines tipus B per a determinats establiments (article 18) i la tramitació electrònica dels procediments regulats en el Decret (article 19).
El capítol 2, dedicat a la reforma del Decret 240/2004, estableix en el seu únic article que no es poden emetre nous permisos d'explotació de màquines tipus B, llevat que es tracti d'una alta per substitució d'una màquina de les mateixes característiques (article 20).
En la part final del Projecte, la disposició addicional única regula la suspensió temporal dels permisos d'explotació; la disposició transitòria primera, el règim transitori de les màquines tipus A; la disposició transitòria segona, el règim de les sol·licituds en tràmit, i la disposició derogatòria deroga l'article 17.3 del Decret 23/2005.
El Decret que es projecta desplega la Llei 15/1984, de 20 de març, del joc.
És doctrina reiterada d'aquesta Comissió que, en l'examen d'un projecte de disposició de caràcter general, l'abast d'actuació d'aquest òrgan consultiu comporta l'estudi de la competència de la Generalitat de Catalunya, l'habilitació legal per a dictar-la, la comprovació que s'hagin seguit els tràmits procedimentals i, especialment, l'anàlisi de la legalitat del contingut del Projecte, així com la formulació de suggeriments sobre eventuals deficiències que cal evitar o sobre possibles millores que cal introduir en el Projecte.
Atès el contingut del Projecte, que ha estat descrit en el fonament jurídic primer, el títol competencial que fonamenta aquesta disposició normativa és l'article 141 de l'Estatut d'autonomia de Catalunya, segons el qual correspon a la Generalitat la competència exclusiva en matèria de joc, apostes i casinos, si l'activitat s'acompleix exclusivament a Catalunya.
En tractar-se d'una competència exclusiva, d'acord amb el que estableix l'article 110.1 de l'Estatut, correspon a la Generalitat d'una manera íntegra la potestat legislativa, reglamentària i la funció executiva en aquesta matèria.
El Govern compta amb habilitació suficient per a aprovar el Decret que es projecta.
L'article 39.1 de la Llei 13/2008, de 5 novembre, del president de la Generalitat i del Govern, estableix que correspon al Govern la titularitat de la potestat reglamentària en l'exercici de les competències de la Generalitat.
En la Llei del joc que es desplega, la disposició final tercera habilita el Consell Executiu, és a dir, el Govern, per a dictar les disposicions que calen per a desplegar aquesta llei.
En l'article 4.2 conté una habilitació específica al Govern per a planificar els jocs i les apostes.
Segons estableix l'article 40.1 de la Llei 13/2008, les disposicions generals dictades pel Govern han d'adoptar la forma de decret.
V. Els documents i actuacions citats en els antecedents d'aquest Dictamen mostren que la disposició reglamentària projectada ha seguit formalment les pautes procedimentals de tramitació establertes en els articles 63 a 65 de la Llei 13/1989, de 14 de desembre, d'organització, procediment i règim jurídic de l'Administració de la Generalitat de Catalunya.
No obstant això, una valoració substantiva de la tramitació i dels documents mostra la presència d'algunes irregularitats i deficiències que haurien de ser tingudes en compte o esmenades.
a) L'expedient tramès a aquesta Comissió Jurídica es troba indexat, ordenat i foliat.
No obstant això, s'ha de fer observar que alguns documents, en particular els que es creen en l'espai fòrum de l'aplicació SIGOV, no estan signats i que en un supòsit no s'identifica l'òrgan o el responsable que emet el document.
Per altra banda, i això té més rellevància, no es troben incorporats a l'expedient els escrits d'al·legacions d'algunes entitats que n'han formulat, i dels quals apareix alguna referència en la nota de resposta que es fa a les observacions presentades per aquestes entitats.
b) La memòria que exigeix l'article 63 de la Llei 13/1989, que acompanya la primera versió del text del Projecte (hi ha fins a vuit versions anteriors a la que se sotmet a dictamen), conté el marc normatiu i una justificació molt breu de les opcions normatives que es proposen, cosa que és particularment problemàtica perquè afecta qüestions que es mostren especialment conflictives durant la tramitació (subrogació obligatòria, ampliació de locals i suspensió temporal dels permisos d'explotació).
Cal afegir que durant el procediment de tramitació s'introdueixen en el text del Projecte importants innovacions; la de major rellevància és la que afecta l'establiment d'un règim singular d'intervenció administrativa amb relació a les màquines de tipus A. En bona tècnica normativa, hauria estat necessari reformular la memòria originària amb una complementària a l'original on es justifiquessin els canvis introduïts.
No obstant això, en aquest cas, en contra del que succeeix amb relació als punts conflictius anteriorment mencionats, l'efecte d'aquesta mancança es mitiga per trobar-se la justificació en d'altres documents de l'expedient, particularment en els informes de l'Assessoria jurídica i en l'informe d'avaluació de l'impacte de les mesures proposades.
c) En l'expedient consta l'informe econòmic en termes de cost-benefici.
Sobre el contingut d'aquest informe, la Comissió n'ha de destacar dues deficiències.
La primera, la manca de quantificació dels efectes econòmics de la suspensió temporal dels permisos d'explotació, que té com a conseqüència més important la suspensió de la meritació de la taxa.
I la segona, la manca de valoració dels efectes que pot tenir sobre els ingressos de la Generalitat la substitució del règim d'autorització pel de comunicació prèvia respecte de les màquines tipus A.
d) El Projecte ha estat sotmès al tràmit d'informació pública, en el qual presenten al·legacions les entitats que s'indiquen en l'antecedent 9.
També es va donar audiència a les entitats que tenen la representació i la defensa dels interessos afectats per la norma que es projecta.
Cal destacar, en primer lloc, que les observacions se centren en la possibilitat de la suspensió temporal, la subrogació obligatòria, l'ampliació del nombre de locals i la determinació del nombre de màquines de tipus B. No ha de sorprendre que no es faci menció al règim diferenciat de les màquines recreatives ja que en el moment en què es produeix la informació pública i l'audiència no s'havia incorporat aquest aspecte al Projecte.
En segon lloc, cal deixar constància que en l'expedient es fa una valoració individualitzada de les observacions presentades on es justifica la incorporació o no al text del Projecte.
Tanmateix, no ha estat convocada la Mesa Tècnica del Joc 'creada el 26 de març de 2004 per Acord del Departament d'Interior i els representants del sector del joc, i entre les funcions de la qual hi ha conèixer els projectes normatius elaborats per la Generalitat relacionats amb el joc'.
La Comissió considera, tal com va assenyalar en els dictàmens 41/08 i 241/09, que l'ampli tràmit d'audiència juntament amb la informació pública permet considerar que els interessos dels diversos sectors empresarials i socials relacionats amb el joc s'han pogut fer valer oportunament.
e) Cal destacar la intervenció positiva que tenen en el procediment i en el contingut de la norma que es projecta l'Oficina de Govern, el Gabinet Jurídic de la Generalitat i la Direcció de Qualitat Normativa, que mantenen un diàleg molt fructífer amb la Direcció General del Joc i d'Espectacles, i amb l'Assessoria Jurídica del Departament.
S'ha de mencionar que és justament a iniciativa de l'Oficina de Govern que es produeix l'adaptació del Projecte a les exigències de la Directiva de serveis.
Igualment, n'ha emès un informe el Consell de Treball, Econòmic i Social de Catalunya (CTESC), les observacions del qual són valorades específicament per la Direcció General del Joc i d'Espectacles.
f) El text del Projecte ha estat remès a la Comissió Europea per al procediment d'informació en matèria de reglaments tècnics relatius als serveis de la societat de la informació en aplicació de la Directiva 98/34/CE, del Parlament europeu i del Consell, modificada per la Directiva 98/48/CE.
No consta en l'expedient que s'hagi formalitzat la notificació, ni hi consta, per tant, el termini de pronunciament de la Comissió Europea, ni si aquesta ha posat cap impediment per a aprovar aquesta norma.
Aquesta Comissió Jurídica Assessora ha de recordar que els estats membres han d'esperar tres mesos a partir de la notificació abans d'aprovar qualsevol projecte de norma tècnica sotmesa al procediment d'informació.
g) Com és legalment preceptiu, la tramitació del Projecte es conclou amb l'examen del Consell Tècnic de la Generalitat, on va ser informat favorablement en la sessió del dia 3 de novembre de 2009, prèviament a la sol·licitud de dictamen d'aquest alt òrgan consultiu.
L'anàlisi del contingut del Projecte ha d'iniciar-se plantejant-ne l'adequació a la Llei 15/1984, del joc, i a la Directiva 2006/123/CE, relativa als serveis en el mercat interior.
Per a complir aquesta finalitat, han de ser valorats els aspectes següents: a) l'establiment d'un sistema diferenciat d'intervenció administrativa respecte de les màquines tipus A; b) l'ampliació dels locals en què es pot instal·lar i explotar les màquines tipus A i B; c) la subrogació obligatòria del nou titular del local en l'autorització d'emplaçament; i d) la possibilitat de suspensió temporal del permís d'explotació.
a) El Projecte sobre el qual es dictamina estableix un règim administratiu específic per a les màquines recreatives tipus A. A través de les reformes projectades dels articles 4.1.2, 5.1, 15.1 i 15.2, 18.1, 18 bis, 20, 22 i 27 del Decret 23/2005, s'estableix un règim que es caracteritza per suprimir per a les màquines A el permís d'explotació i el requisit de l'homologació de màquines, que és substituït per una comunicació prèvia.
El Projecte manté el règim autoritzatori vigent per a les màquines B i C.
La Llei 15/1984 no conté en l'articulat referències directes i específiques al règim d'intervenció administrativa amb relació a les màquines recreatives; és més, encara que no les exclou d'una manera expressa, hi ha bones raons per a sostenir que la Llei inclou únicament en el seu àmbit, com estableix l'article 2.1, les activitats de jocs i apostes en les quals s'arrisquen quantitats de diners o objectes econòmicament avaluables.
Els jocs i les apostes queden subjectes, certament, a un règim d'autoritzacions que ha de ser concretat pel Govern i pel conseller competent en el moment de la planificació (article 4) i reglamentació (article 5) dels jocs i apostes, però no es troba en l'articulat de la Llei cap dada que impliqui expressament que l'única referència a aquest mateix règim d'autorització hagi d'estendre's als jocs recreatius.
El Decret que ara es pretén reformar va aplicar el mateix sistema autoritzatori a les màquines recreatives o tipus A i a les de tipus B i C. La reforma que es projecta manté el règim d'autorització per a les màquines tipus B i C, i proposa per a les màquines tipus A un règim que manté una intervenció administrativa, però de menor intensitat, pel fet que, com s'ha dit, inclou la comunicació prèvia i se suprimeix l'homologació de màquines i el permís d'explotació.
Es podria considerar que la regulació que es projecta no només no planteja problemes de legalitat, sinó que, a més, es podria considerar que seria més adequada que la reglamentació vigent, ja que ofereix una ponderació més equilibrada entre la llibertat d'empresa i els valors i principis que han de tenir-se en compte i des dels quals es podria justificar l'establiment de limitacions a la llibertat esmentada, entre els quals se situa la protecció dels consumidors i usuaris i dels menors i adolescents.
Ha de valorar-se ara si el règim diferenciat que s'estableix amb relació a les màquines tipus A s'adapta al dret europeu, en particular a la Directiva 2006/123/CE, de 12 de desembre de 2006, relativa als serveis en el mercat interior.
La distinció entre joc per diner i activitats recreatives té conseqüències decisives per al dret europeu: la Directiva de serveis resulta d'aplicació a les activitats recreatives, mentre que les activitats de joc per diner, que impliquen apostes de valor monetari en jocs d'atzar, queden excloses de la norma.
En conseqüència, les màquines A hi queden incloses, mentre que les B i C en queden excloses.
Aquesta Comissió Jurídica Assessora considera que el règim que es projecta amb relació a les màquines recreatives 'que s'hauria de completar amb la referència als salons recreatius (la normativa reguladora dels quals s'està reformant simultàniament i amb criteris liberalitzadors de l'activitat)' significa un debilitament important de la intervenció administrativa.
Cal considerar que les intervencions administratives que es mantenen (inscripcions preceptives en registres, nombre màxim de màquines per local, fiances i permisos d'instal·lació i d'emplaçament) es justifiquen per l'especificitat que té aquesta activitat, que encara que no és joc en sentit estricte té algunes dimensions que es poden considerar comunes, i de les quals es pot justificar l'establiment de les mesures d'intervenció que es proposen de cara a la seguretat i la protecció dels usuaris.
Pel fet que menors i adolescents poden ser usuaris d'aquestes activitats, es justifica l'establiment d'instruments d'intervenció administrativa, que es legitimen en la clàusula de raons imperioses d'interès general.
Des d'aquesta perspectiva, les mesures d'intervenció administrativa són proporcionades a les finalitats perseguides i no discriminatòries per al prestador.
b) La norma que es projecta pretén augmentar els locals en els quals es poden instal·lar màquines tipus A i B. Als locals ja previstos en els articles 23 i 24 del Decret 23/2005, s'afegeixen els bars musicals, les sales de ball, les sales de festes amb espectacles i els locals de concurrència pública on s'exerceix la prostitució.
És poc qüestionable que el Govern té la competència per a determinar els locals en els quals es poden explotar màquines recreatives o d'atzar, però tal decisió s'ha de fonamentar en l'expedient.
La necessitat de justificar la mesura és particularment necessària en un supòsit com el present, en el qual poden existir interessos contradictoris entre les empreses operadores, que són les que cursen la demanda al Govern, les empreses que estan explotant les màquines en els locals actualment previstos, i el deure que té el Govern de fomentar el joc responsable i evitar les ludopaties.
Aquesta Comissió Jurídica Assessora, a la vegada que reitera que la justificació que consta en l'expedient hauria de ser més extensa, considera que en aquest cas l'ampliació pot ser acceptada, perquè el seu possible efecte sobre el foment del joc queda acotat en el mateix Projecte a través del manteniment del nombre de màquines.
El nombre de màquines tipus B no pot augmentar, per la qual cosa els permisos d'explotació d'aquest tipus de màquines en els nous locals només es poden emetre quan es tracti d'una alta per substitució d'una màquina de les mateixes característiques (proposta de reforma de l'article 9.3 del Decret 240/2004, continguda en l'article 20 del Projecte).
A això caldria afegir que també s'adopten mesures d'informació del temps de joc i de prevenció en les màquines tipus B que tenen com a finalitat reforçar la política de joc responsable (proposta d'inclusió d'un article 6 bis al Decret 23/2005 continguda en l'article 3 de la norma que es projecta).
c) L'article 15 del Projecte sobre el qual es dictamina modifica l'apartat 2 de l'article 40 del Decret 23/2005, que queda redactat de la manera següent: 'El canvi de titularitat de l'establiment no implica l'extinció de les autoritzacions d'emplaçament vigents, quedant la nova persona titular subrogada en els drets i obligacions de l'anterior, sempre que aquest canvi es produeixi abans de dos mesos de la data de finalització de les autoritzacions d'emplaçament vigents.'
La part en cursiva constitueix la innovació que es proposa; la resta de l'article no pateix cap modificació.
Per tant, cal considerar que, encara que s'introdueix una limitació temporal, el Projecte manté la subrogació obligatòria.
En relació amb el contingut que es manté, cal posar de manifest que ha estat declarat nul per la Sentència 841/2008 del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya, de 25 de setembre (Secció Cinquena).
La declaració de nul·litat es fonamentava en l'incompliment de les previsions procedimentals contingudes en els articles 63 i 64 de la Llei 13/1989.
Encara que els recurrents al·legaven qüestions substantives, la Secció no hi entra i fonamenta la nul·litat exclusivament amb aspectes procedimentals.
Consta en l'expedient que s'ha presentat recurs de cassació contra aquesta Sentència.
Aquesta Comissió Jurídica Assessora ha de cridar l'atenció sobre la justificació insuficient del manteniment del contingut de l'article 40.2 declarat nul.
Aquesta justificació hauria de ser, a més, especialment rigorosa en aquest cas, per a evitar que la decisió administrativa pugui ser titllada d'arbitrària i que es manté amb la finalitat esbiaixada d'eludir, com a mínim temporalment, el compliment de la sentència judicial.
La justificació que consta en l'expedient 'sostinguda únicament en la dada que aquesta subrogació està prevista en les normes de joc de totes les comunitats autònomes i que la sentència no ha adquirit fermesa pel fet que ha estat recorreguda en cassació' és notòriament insuficient.
L'Administració ha de justificar suficientment les raons en les quals es basa el manteniment de la subrogació obligatòria i ha de valorar també la inadequació d'altres alternatives, com la subrogació potestativa, que impliquen menys limitacions per a la llibertat del nou titular de l'establiment.
d) En la disposició addicional del Projecte sobre el qual es dictamina s'estableix la possibilitat que l'empresa titular de la màquina, sempre que aquesta no estigui instal·lada i el permís d'explotació sigui vigent, pugui sol·licitar la suspensió temporal del permís d'explotació.
L'efecte d'aquesta mesura és no meritar la taxa del joc durant el temps de suspensió.
De nou aquesta Comissió ha de recordar la necessitat de justificar suficientment les opcions normatives que es proposen.
En aquest cas, les raons que consten en l'expedient es limiten a deixar constància que és una sol·licitud presentada per empreses titulars de màquines i que és conseqüència de la crisi que pateix el sector, i certament és sorprenent que no es valorin els efectes que té aquesta suspensió sobre els ingressos de l'Administració per la meritació de la taxa, les conseqüències indirectes que tal minoració pugui tenir sobre els serveis socials que es beneficien de les taxes del joc, i que s'accepti sense cap quantificació l'existència de crisi en el sector.
Tot i aquestes deficiències, aquesta Comissió considera que en aquest supòsit es donen circumstàncies que permeten compensar la debilitat de la justificació.
Per una part, cal tenir en compte que la suspensió té un abast limitat perquè no pot ser superior al deu per cent del total de màquines que tingui autoritzades, i que està temporalment acotat als dos primers anys de vigència de la disposició que es projecta.
A això cal afegir el que constitueix la circumstància de més pes: que el legislador, quan l'expedient ja ha havia estat remès a aquesta Comissió, ha legitimat la suspensió temporal i la suspensió de la meritació, en establir que no es merita taxa en el cas de suspensió temporal del permís d'explotació (article 31.2.d) de la Llei 26/2009, de 23 de desembre, de mesures fiscals, financeres i administratives).
Amb la finalitat de millorar la sistematicitat i la qualitat tècnica del Projecte, s'han de fer les observacions següents:
Amb relació al preàmbul cal fer tres suggeriments.
En primer lloc, se suggereix incloure en el paràgraf quart, on es fa referència a la suspensió temporal, la citació de la Llei 26/2009, de 23 de desembre, que en l'article 31.2.d) reconeix la suspensió temporal i la suspensió de la meritació.
En segon lloc, es recomana modificar la redacció del paràgraf sisè amb relació a l'article 40.2, ja que es fa referència a l'establiment de 'determinades limitacions' quan únicament s'estableix un límit de 2 mesos.
Per últim, en la fórmula promulgatòria no s'ha d'incloure la referència al Consell de Treball, Econòmic i Social de Catalunya (CTESC), sinó que s'ha de col·locar en un paràgraf anterior i indicar que ha informat sobre el Projecte.
De la fórmula promulgatòria també caldria suprimir l'expressió 'en l'ús de les atribucions que estableix la disposició final tercera de la Llei 15/1984, del joc', perquè no és una expressió habitual ni necessària, i perquè es pot considerar que és incompleta ja que, a més de la genèrica que s'hi menciona, hi ha una habilitació específica a la potestat reglamentària del Govern en aquesta matèria.
2) Article 2: Aquest article modifica l'apartat 1 de l'article 2 i suprimeix la referència a l'homologació de les màquines tipus A. Aquesta circumstància hauria de replantejar l'adequació del títol de l'article, 'limitacions d'homologació', per a adaptar-lo a la supressió.
3) Article 6: Se suggereix substituir l'expressió 'acompanyat de la documentació següent', ja que a continuació enumera requisits que no són documents, per 'la sol·licitud ha de contenir'.
4) Article 8: En allò que afecta l'article 18 bis.2 ha de revisar-se la redacció per a determinar si s'ha de fer referència al 'nom d'una mateixa persona responsable o al nom de més d'una persona responsable', com succeeix amb relació a l'homologació de les màquines tipus B i C.
5) Article 10: En aquest article s'inclou la reforma de l'article 22 del Decret 23/2005, i fa referència al permís d'explotació de màquines tipus B i C. En el punt 22.3.c) és sobrer fer referència a 'en el cas de màquines tipus B i C', ja que tot l'article afecta aquestes màquines.
6) Article 17: Aquest article reforma l'apartat 3 de l'article 47, dedicat a les prohibicions d'utilització de màquines.
De la seva lectura es pot deduir que se suprimeix el paràgraf segon d'aquest apartat, que és el dedicat a les màquines tipus A, on es recull la remissió a la normativa en matèria d'atenció i protecció de la infància i l'adolescència.
Aquesta Comissió Jurídica Assessora no ha trobat en l'expedient cap dada per a considerar que cal suprimir aquest paràgraf.
7) Disposició addicional: Aquesta Comissió considera que el contingut d'aquesta disposició, la vigència de la qual queda limitada a dos anys des que entra en vigor, encaixa amb el d'una disposició transitòria.
8) Disposició transitòria segona: Aquesta disposició estableix el règim que ha de seguir la tramitació de les sol·licituds que actualment es troben en marxa.
A aquest efecte, estableix la suspensió de la tramitació durant sis mesos a fi que s'adaptin als nous requeriments.
A més, fa referència als efectes d'un dels supòsits que poden donar-se, el de la inactivitat de la persona sol·licitant, que provocaria la caducitat de la sol·licitud d'homologació.
Malgrat això, no atén a altres possibilitats que es poden donar en aquest període: que el sol·licitant desisteixi d'una manera expressa a la seva sol·licitud, o que ho intenti fent actes d'adaptació insuficients o irregulars, cosa que portaria a desestimar-li la sol·licitud.
Davant d'aquesta complexitat de situacions que poden plantejar-se, aquesta Comissió Jurídica Assessora considera que la disposició transitòria hauria de limitar-se a fixar el tràmit d'ajustament i el termini de sis mesos, sense fer referència a les conseqüències que puguin produir-se.
Així mateix, es considera que per a una major seguretat jurídica serà necessària una resolució individualitzada de suspensió i de requeriment d'esmena de la sol·licitud.
9) Disposició derogatòria: seria millor recollir la referència completa al Reglament i afegir 'aprovat pel Decret 23/2005, de 22 de febrer', com es fa durant tot l'articulat.
Finalment, aquesta Comissió Jurídica Assessora vol cridar l'atenció sobre la necessitat de tenir en compte els efectes que pugui tenir sobre el contingut del Decret 23/2005 l'aprovació del nou Reglament de salons recreatius i de joc, que pot provocar, en el supòsit de suprimir-se el règim d'autorització d'aquests salons, que hagin de matisar-se les referències que en els articles 26.2 i 37 es fa a aquestes autoritzacions.
Un cop valorades les consideracions efectuades en els fonaments jurídics V, VI i VII, es pot elevar al Govern de la Generalitat el Projecte de decret de segona modificació del Decret 23/2005, de 22 de febrer, pel qual s'aprova el Reglament de màquines recreatives i d'atzar, i de tercera modificació del Decret 240/2004, de 30 de març, d'aprovació del Catàleg de jocs i apostes autoritzats a Catalunya i dels criteris aplicables a la seva planificació.