projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Els espais del territori nacional i del medi marí, juntament amb la zona econòmica exclusiva i la plataforma continental, més adequats en nombre i en superfície per a la conservació de les espècies d'aus que inclou l'annex IV d'aquesta Llei i per a les aus migratòries de presència regular a Espanya, han de ser declarats ZEPA, i s'hi han d'establir mesures per evitar les pertorbacions i de conservació especials quant al seu hàbitat, per garantir-ne la supervivència i reproducció.
Per al cas de les espècies de caràcter migratori que arribin regularment al territori espanyol i a les aigües marines sotmeses a sobirania o jurisdicció espanyola, s'han de tenir en compte les necessitats de protecció de les seves àrees de reproducció, alimentació, muda, hivernada i zones de descans, i s'ha d'atribuir una importància particular a les zones humides i molt especialment a les d'importància internacional.
Els espais del territori nacional i de les aigües marítimes sota sobirania o jurisdicció nacional, incloses la zona econòmica exclusiva i la plataforma continental, més adequats en nombre i en superfície per a la conservació de les espècies d'aus incloses a l'annex IV d'aquesta Llei i per a les aus migratòries de presència regular a Espanya han de ser declarats zones de protecció especial per a les aus, i s'hi ha d'establir mesures per evitar les pertorbacions i mesures de conservació especials quant al seu hàbitat, per garantir-ne la supervivència i reproducció.
En el cas de les espècies de caràcter migratori que arribin regularment al territori espanyol, s'han de tenir en compte les necessitats de protecció de les seves àrees de reproducció, alimentació, muda, hivernada i zones de descans i cal atribuir una importància particular a les zones humides i molt especialment a les d'importància internacional.
També es consideren monuments naturals els arbres singulars i monumentals, les formacions geològiques, els jaciments paleontològics i mineralògics, els estratotips i els altres elements de la geografia física que tinguin un interès especial per la singularitat o importància dels seus valors científics, culturals o paisatgístics.
En els monuments naturals està limitada l'explotació de recursos, excepte quan aquesta explotació sigui plenament coherent amb la conservació dels valors que es pretenen protegir, de conformitat amb el que estableixin les seves normes de declaració o gestió, o en els casos en què, per raons de recerca o conservació o perquè es tracti d'activitats econòmiques compatibles amb un impacte mínim i que contribueixin al benestar socioeconòmic o de la població, es permeti l'explotació esmentada, amb la pertinent autorització administrativa prèvia.
Es consideren també monuments naturals els arbres singulars i monumentals, les formacions geològiques, els jaciments paleontològics i mineralògics, els estratotips i altres elements de la geografia física que tinguin un interès especial per la singularitat o importància dels seus valors científics, culturals o paisatgístics.
En els monuments amb caràcter general és prohibida l'explotació de recursos, llevat dels casos en què, per raons de recerca o conservació, quedi permesa, amb l'autorització administrativa pertinent prèvia.
Aquests espais poden ser objecte d'incorporació a la Xarxa d'Àrees Marines Protegides d'Espanya que regula la Llei 41/2010, de 29 de desembre, de protecció del medi marí.
Per a la conservació de les àrees marines protegides i dels seus valors naturals, s'han d'aprovar plans o instruments de gestió que estableixin, almenys, les mesures de conservació necessàries i les limitacions d'explotació dels recursos naturals que siguin procedents per a cada cas i per al conjunt de les àrees incorporables a la Xarxa d'Àrees Marines Protegides d'Espanya.
El Pla director de la Xarxa d'Àrees Marines Protegides d'Espanya, regulat a l'article 29 de la Llei 41/2010, de 29 de desembre, ha d'establir els criteris mínims comuns de gestió aplicables a les àrees marines protegides incloses a la Xarxa esmentada.
Poden adoptar aquesta categoria específica o protegir-se mitjançant qualsevol altra figura de protecció d'àrees prevista en aquesta Llei; en aquest cas, el seu règim jurídic ha de ser l'aplicable a aquestes altres figures, sens perjudici de la seva inclusió a la Xarxa d'Àrees Marines Protegides.
Per a la conservació de les àrees marines protegides i dels seus valors naturals, s'han d'aprovar plans o instruments de gestió que estableixin, almenys, les mesures de conservació necessàries i les limitacions d'explotació dels recursos naturals que siguin procedents per a cada cas i per al conjunt de les àrees incorporables a la Xarxa d'Àrees Marines Protegides.
Independentment de la categoria o figura que s'utilitzi per a la seva protecció, les limitacions en l'explotació dels recursos pesquers en aigües exteriors s'han de realitzar d'acord amb el que estableix l'article 18 de la Llei 3/2001, de 26 de març, de pesca marítima de l'Estat.
La Conferència Sectorial, a proposta de les comunitats autònomes litorals i de l'Administració General de l'Estat, ha d'establir els criteris mínims comuns de gestió aplicables a les àrees marines incloses a la Xarxa.
Les normes reguladores dels espais protegits, així com els seus mecanismes de planificació de la gestió, han de determinar els instruments jurídics, financers i materials que es considerin necessaris per complir eficaçment els fins perseguits amb la seva declaració.
Si se solapen en un mateix lloc diferents figures d'espais protegits, les seves normes reguladores, així com els mecanismes de planificació, han de ser coordinats perquè s'unifiquin en un únic document integrat, per tal que els diferents règims aplicables en funció de cada categoria conformin un tot coherent.
Constitueixen una excepció a això els supòsits en què les diferents figures d'espais protegits corresponguin a diferents administracions públiques, sense perjudici de la col·laboració interadministrativa pertinent.
Si se sobreposen en un mateix lloc diferents figures d'espais protegits, les seves normes reguladores així com els mecanismes de planificació s'han de coordinar per unificar-se en un únic document integrat, amb l'objectiu que els diferents règims aplicables d'acord amb cada categoria conformin un tot coherent.
Si se solapen en un mateix lloc diferents figures d'espais protegits, les normes reguladores dels espais i també els mecanismes de planificació han de ser coordinats per unificar-se en un únic document integrat, a fi que els diferents règims aplicables en funció de cada categoria conformin un tot coherent.
Si se solapen en un mateix lloc diverses figures d'espais protegits, les seves normes reguladores, així com els mecanismes de planificació, han de ser coordinades, per tal que els diferents règims aplicables en funció de cada categoria formin un tot coherent.
Tenen la consideració d'espais naturals protegits els espais del territori nacional, incloses les aigües continentals, i el medi marí, juntament amb la zona econòmica exclusiva i la plataforma continental, que compleixin almenys un dels requisits següents i siguin declarats com a tals:
Els espais naturals protegits poden abraçar en el seu perímetre àmbits exclusivament terrestres, simultàniament terrestres i marins, o exclusivament marins.
Tenen la consideració d'espais naturals protegits els espais del territori nacional, incloses les aigües continentals, i les aigües marítimes sota sobirania o jurisdicció nacional, incloses la zona econòmica exclusiva i la plataforma continental, que compleixin almenys un dels requisits següents i siguin declarats com a tals:
Els espais naturals protegits poden abraçar en el seu perímetre àmbits exclusivament terrestres, simultàniament terrestres i marins o exclusivament marins.
La inclusió d'un hàbitat en el Catàleg espanyol d'hàbitats en perill de desaparició té els efectes següents:
a ) Una superfície adequada ha de ser inclosa en algun instrument de gestió o figura de protecció d'espais naturals, nova o ja existent.
b ) L'administració competent ha de definir i prendre les mesures necessàries per frenar la recessió i eliminar el risc de desaparició d'aquests hàbitats en els instruments de planificació i d'un altre tipus adequats a aquests fins.
La inclusió d'un hàbitat al Catàleg espanyol d'hàbitats en perill de desaparició té els efectes següents:
a ) S'ha d'incloure una superfície adequada en algun instrument de gestió o figura de protecció d'espais naturals, nova o ja existent.
b ) Les comunitats autònomes han de definir i prendre les mesures necessàries per frenar la recessió i eliminar el risc de desaparició d'aquests hàbitats en els instruments de planificació i d'altre tipus adequats a aquests fins.
Sota la dependència del Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient, amb caràcter administratiu i àmbit estatal, es crea el Catàleg espanyol d'hàbitats en perill de desaparició, que s'ha d'instrumentar reglamentàriament, i en el qual s'han d'incloure els hàbitats en perill de desaparició, la conservació o, si s'escau, restauració dels quals exigeixi mesures específiques de protecció i conservació, pel fet d'estar, almenys, en alguna de les circumstàncies següents:
Haver patit un deteriorament dràstic de la seva composició, estructura i funcions ecològiques en la major part de la seva àrea de distribució natural.
Estar en risc elevat de transformació irreversible a curt o mitjà termini en una part significativa de la seva àrea de distribució, incloent-hi el risc de transformació a causa dels efectes del canvi climàtic.
La inclusió d'hàbitats en el Catàleg espanyol d'hàbitats en perill de desaparició l'ha de portar a terme el Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient, ja sigui a proposta de la Comissió Estatal per al Patrimoni Natural i la Biodiversitat, prèvia iniciativa de les comunitats autònomes, ja a proposta del mateix Ministeri, quan hi hagi informació tècnica o científica que així ho aconselli.
Sota la dependència del Ministeri de Medi Ambient, amb caràcter administratiu i àmbit estatal, es crea el Catàleg espanyol d'hàbitats en perill de desaparició, que s'ha d'instrumentar reglamentàriament i en el qual s'han d'incloure els hàbitats en perill de desaparició, la conservació o, si s'escau, la restauració dels quals exigeixi mesures específiques de protecció i conservació pel fet trobar-se, almenys, en alguna de les circumstàncies següents:
Haver patit un deteriorament dràstic de la seva composició, estructura o funcions ecològiques en la major part de la seva àrea de distribució natural.
Trobar-se en risc elevat de transformació irreversible a curt o mitjà termini en una part significativa de la seva àrea de distribució.
La inclusió d'hàbitats al Catàleg espanyol d'hàbitats en perill de desaparició l'ha de portar a terme el Ministeri de Medi Ambient, a proposta de la Comissió Estatal per al Patrimoni Natural i la Biodiversitat, amb la iniciativa prèvia de les comunitats autònomes o del mateix Ministeri, quan es disposi d'informació tècnica o científica que així ho aconselli.
Quan de les informacions obtingudes per la comunitat autònoma es dedueixi l'existència d'una zona ben conservada, amenaçada de manera significativa per un factor de pertorbació que alteri aquest estat, les administracions públiques competents han de prendre les mesures necessàries per eliminar o reduir el factor de pertorbació.
En cas que l'eliminació o la reducció del factor de pertorbació no sigui possible, s'ha d'establir un règim de protecció preventiva consistent en:
a ) L'obligació dels titulars dels terrenys de facilitar informació i accés als agents de l'autoritat i als representants de les comunitats autònomes.
b ) S'ha d'iniciar immediatament el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la zona, si no està ja iniciat.
c ) Sense perjudici de l'adopció de les mesures que preveu l'article anterior d'aquesta Llei, s'ha d'aplicar, si s'escau, algun règim de protecció, previ compliment del tràmit d'audiència als interessats, informació pública i consulta de les administracions afectades.
Quan de les informacions obtingudes per la comunitat autònoma es dedueixi l'existència d'una zona ben conservada, amenaçada per un factor de pertorbació que potencialment pugui alterar aquest estat, s'ha d'establir un règim de protecció preventiva consistent en:
a ) l'obligació dels titulars dels terrenys de facilitar informació i accés als agents de l'autoritat i als representants de les comunitats autònomes, amb la finalitat de verificar l'existència dels factors de pertorbació.
b ) en el cas que es confirmi la presència de factors de pertorbació a la zona que amenacin potencialment el seu estat:
S'ha d'iniciar immediatament el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la zona, si no s'ha iniciat.
Sens perjudici de l'adopció de les mesures previstes a l'article anterior d'aquesta Llei, s'ha d'aplicar, si s'escau, algun règim de protecció, amb el compliment previ del tràmit d'audiència als interessats, informació pública i consulta de les administracions afectades.
A l'Inventari espanyol del patrimoni natural i de la biodiversitat s'ha d'establir un sistema d'indicadors per expressar de manera sintètica els seus resultats, de manera que puguin ser transmesos al conjunt de la societat, incorporats als processos de presa de decisions i integrats a escala supranacional.
Els indicadors s'han d'elaborar amb la participació de les comunitats autònomes i s'han d'aprovar, amb l'informe previ del Consell Estatal per al Patrimoni Natural i la Biodiversitat i de la Conferència Sectorial de Medi Ambient, mitjançant una ordre del Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient.
Els indicadors més significatius s'han d'incorporar a l'Inventari d'operacions estadístiques del Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient i al Pla estadístic nacional.
A l'Inventari espanyol del patrimoni natural i de la biodiversitat s'ha d'establir un sistema d'indicadors per expressar de forma sintètica els seus resultats, de forma que puguin ser transmesos a la societat, incorporats als processos de presa de decisions i integrats a escala supranacional.
Els indicadors s'han d'elaborar amb la participació de les comunitats autònomes.
Els indicadors més significatius s'han d'incorporar a l'Inventari d'operacions estadístiques del Ministeri de Medi Ambient i al Pla estadístic nacional.
El Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient, amb la col·laboració de les comunitats autònomes i de les institucions i les organitzacions de caràcter científic, econòmic i social, ha d'elaborar i mantenir actualitzat un Inventari espanyol del patrimoni natural i de la biodiversitat, que ha de recollir la distribució, l'abundància, l'estat de conservació i la utilització, així com qualsevol altra informació que es consideri necessària, de tots els elements terrestres i marins integrants del patrimoni natural, amb una atenció especial als que necessitin mesures específiques de conservació o hagin estat declarats d'interès comunitari.
El contingut i l'estructura de l'Inventari espanyol del patrimoni natural i de la biodiversitat s'han de determinar reglamentàriament, prèvia consulta amb les comunitats autònomes.
La Llista d'espècies silvestres en règim de protecció especial, incloent-hi el Catàleg espanyol d'espècies silvestres amenaçades.
L'Inventari de l'estadística forestal espanyola.
Un inventari de llocs d'interès geològic representatiu, d'almenys les unitats i els contextos geològics que recull l'annex VIII.
El Ministeri de Medi Ambient, amb la col·laboració de les comunitats autònomes i de les institucions i organitzacions de caràcter científic, ha d'elaborar i mantenir actualitzat l'Inventari espanyol del patrimoni natural i de la biodiversitat, que ha de recollir la distribució, l'abundància, l'estat de conservació i la utilització, així com qualsevol altra informació que es consideri necessària, de tots els elements terrestres i marins integrants del patrimoni natural, amb una atenció especial als que necessitin mesures específiques de conservació o hagin estat declarats d'interès comunitari.
El contingut i estructura de l'Inventari espanyol del patrimoni natural i de la biodiversitat s'han de determinar reglamentàriament, amb la consulta prèvia amb les comunitats autònomes.
La Llista d'espècies silvestres en règim de protecció especial, incloent el Catàleg espanyol d'espècies silvestres amenaçades.
L'Inventari i l'Estadística forestal espanyola.
Un inventari de llocs d'interès geològic representatiu d'almenys les unitats i els contextos geològics recollits a l'annex VIII.
Correspon a les comunitats autònomes l'exercici de les funcions a les quals es refereix aquesta Llei respecte a espècies (excepte les altament migratòries) i espais, hàbitats o àrees crítiques situats en el medi marí, quan hi hagi continuïtat ecològica de l'ecosistema marí amb l'espai natural terrestre objecte de protecció, avalada per la millor evidència científica existent.
L'exercici de les funcions esmentades en aquest article l'ha d'exercir l'administració competent d'acord amb els principis de cooperació i col·laboració interadministrativa.
Correspon a l'Administració General de l'Estat, a través del Ministeri de Medi Ambient, l'exercici de les funcions administratives a què fa referència aquesta Llei, tot respectant el que disposen els estatuts d'autonomia de les comunitats autònomes del litoral, en els supòsits següents:
a ) quan es tracti d'espais, hàbitats o àrees crítiques situats en àrees marines sota sobirania o jurisdicció nacional, sempre que no concorrin els requisits de l'article 36.1.
b ) quan afectin bé espècies els hàbitats de les quals se situïn en els espais a què es refereix el paràgraf anterior, bé espècies marines altament migratòries.
c ) quan, de conformitat amb el dret internacional, Espanya hagi de gestionar espais situats en els estrets sotmesos al dret internacional o a alta mar.
b ) La conservació i restauració de la biodiversitat i de la geodiversitat mitjançant la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres.
Les mesures que s'adoptin per a aquest fi han de tenir en compte les exigències econòmiques, socials i culturals, així com les particularitats regionals i locals.
l ) El manteniment i l'adaptació de les poblacions de totes les espècies d'ocells que viuen normalment en estat salvatge en un nivell que correspongui en particular a les exigències ecològiques, científiques i culturals, tenint en compte les exigències econòmiques i recreatives.
b ) La conservació i la restauració de la biodiversitat i de la geodiversitat.
a ) El manteniment dels processos ecològics essencials i dels sistemes vitals bàsics que recolzen els serveis dels ecosistemes per al benestar humà.
b ) La conservació de la biodiversitat i de la geodiversitat.
c ) La utilització ordenada dels recursos per garantir l'aprofitament sostenible del patrimoni natural i, en particular, de les espècies i dels ecosistemes, així com la seva restauració i millora.
e ) La integració dels requeriments de la conservació, l'ús sostenible, la millora i la restauració del patrimoni natural i la biodiversitat en les polítiques sectorials.
g ) La precaució en les intervencions que puguin afectar espais naturals i/o espècies silvestres.
h ) La garantia de la informació i participació dels ciutadans en el disseny i l'execució de les polítiques públiques, inclosa l'elaboració de disposicions de caràcter general, dirigides a la consecució dels objectius d'aquesta Llei.
i ) La contribució dels processos de millora en la sostenibilitat del desenvolupament associats a espais naturals o seminaturals.
Els alumnes i les alumnes que no promocionin a segon curs han de romandre un any més a primer, que han de cursar de nou en la seva totalitat si el nombre de matèries amb una avaluació negativa és superior a quatre.
Els que no promocionin a segon curs i tinguin una avaluació negativa en tres o quatre matèries poden optar per repetir el curs en la seva totalitat o per matricular-se de les matèries de primer amb avaluació negativa i ampliar la matrícula esmentada amb dues o tres matèries de segon en els termes que determinin les administracions educatives.
Els alumnes i les alumnes que en acabar el segon curs tinguin una avaluació negativa en algunes matèries s'hi poden matricular sense necessitat de cursar de nou les matèries superades.
1 Els alumnes i les alumnes que no promocionin a segon curs han de romandre un any més a primer, que han de cursar de nou en la seva totalitat si el nombre de matèries amb una avaluació negativa és superior a quatre.
2 Els que no promocionin a segon curs i tinguin una avaluació negativa en tres o quatre matèries poden optar per repetir el curs en la seva totalitat o per matricular-se de les matèries de primer amb avaluació negativa i ampliar la matrícula esmentada amb dues o tres matèries de segon en els termes que determinin les administracions educatives.
3 Els alumnes i les alumnes que en acabar el segon curs tinguin una avaluació negativa en algunes matèries s'hi poden matricular sense necessitat de cursar de nou les matèries superades.
Les autoritats competents han de facilitar, d'acord amb el que disposen la Llei orgànica 4/2000, d'11 de gener, sobre drets i llibertats dels estrangers a Espanya i la seva integració social, i aquest Reglament l'obtenció del visat de residència o, si s'escau, d'una autorització de residència per circumstàncies excepcionals, a qui sense estar inclòs a l'article 2 del Reial decret 240/2007, de 16 de febrer, sobre entrada, lliure circulació i residència a Espanya de ciutadans dels estats membres de la Unió Europea i d'altres estats part en l'Acord sobre l'Espai Econòmic Europeu, acompanyi un ciutadà de la Unió o es reuneixi amb ell, i es trobi en una de les circumstàncies següents:
a ) Sigui un altre familiar, en línia directa o col·lateral, consanguínia o per afinitat, que, al país de procedència, estigui a càrrec o visqui amb el ciutadà d'un Estat membre de la Unió Europea o d'un altre Estat part en l'Acord sobre l'Espai Econòmic Europeu, o quan per motius greus de salut o discapacitat sigui estrictament necessari que aquest ciutadà es faci càrrec de la seva atenció personal.
b ) Sigui la parella, ciutadà d'un Estat no membre de la Unió Europea ni part en l'Acord sobre l'Espai Econòmic Europeu, amb la qual el ciutadà de la Unió manté una relació estable degudament provada.
Les autoritats exigeixen la presentació d'acreditació, per part de l'autoritat competent del país d'origen o procedència, que certifiqui que està a càrrec del ciutadà de la Unió o que vivia amb ell en aquest país, o la prova de l'existència de motius greus de salut o discapacitat que requereixin estrictament que el ciutadà de la Unió es faci càrrec de l'atenció personal del membre de la família.
Igualment s'exigeix una prova suficient de l'existència d'una relació estable amb el ciutadà de la Unió.
Les autoritats competents han d'estudiar detingudament les circumstàncies personals en les sol·licituds d'entrada, visat o autoritzacions de residència presentades i han de justificar qualsevol denegació d'aquestes sol·licituds.