La Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació, en l'article 36 estableix el marc de l'avaluació dels aprenentatges de l'alumnat de batxillerat.
El Decret 142/2008, de 15 de juliol, pel qual s'estableix l'ordenació dels ensenyaments del batxillerat, determina els principis i característiques de l'avaluació i de promoció de l'alumnat d'aquesta etapa educativa.
D'acord amb les disposicions esmentades, l'avaluació dels processos d'aprenentatge de l'alumnat serà contínua i, alhora, global i diferenciada segons les matèries, de manera que es tinguin en compte tant les particularitats dels elements del currículum com la seva coordinació i coherència.
Aquesta Ordre desenvolupa les normes d'avaluació, d'acord amb els objectius proposats per l'esmentada normativa.
Estableix el procediment, els documents i requisits formals necessaris que garanteixin la coherència del procés d'avaluació.
Ho fa amb l'objectiu que aquest procés informi de l'evolució de l'aprenentatge de l'alumnat i doni la pauta per prendre decisions orientades a rectificar les mancances detectades; decisions que, en definitiva, tendeixin a l'assoliment per part de l'alumnat dels objectius fixats per a aquesta etapa educativa.
La formalització de les dades d'avaluació també té la finalitat de permetre l'adequada certificació acadèmica i la seva validesa a efectes administratius.
Aquesta Ordre també regula diversos aspectes referents a organització del batxillerat i a l'autonomia dels centres educatius.
Aquesta Ordre estableix igualment particularitats del batxillerat a distància i nocturn pel que fa a la flexibilitat organitzativa i a la promoció d'alumnes.
A proposta de la Direcció General de l'Educació Bàsica i el Batxillerat, i de conformitat amb el procediment que estableixen els articles 61 i següents de la Llei 13/1989, de 14 de desembre, d'organització, procediment i règim jurídic de l'Administració de la Generalitat, i d'acord amb el dictamen del Consell Escolar de Catalunya;
1.1 Aquesta Ordre té per objecte regular l'avaluació del procés d'aprenentatge de l'alumnat de batxillerat, així com diversos aspectes organitzatius del batxillerat en qualsevol dels seus règims, ordinari, nocturn i a distància, i és aplicable a tots els centres públics i privats que imparteixin ensenyaments d'aquesta etapa educativa dins l'àmbit territorial de Catalunya.
1.2 Per als centres que imparteixin ensenyaments de batxillerat nocturn o a distància s'estableixen normes específiques que complementen les establertes de manera general.
2.1 L'avaluació del procés d'aprenentatge de l'alumnat de batxillerat ha de ser contínua i, alhora, global i diferenciada segons les matèries, de manera que es tinguin en compte tant les particularitats dels elements singulars del currículum com la seva coordinació i coherència.
2.2 Els objectius i les competències generals i específiques, que indiquen el sentit en què han de progressar tots els alumnes i les alumnes, donen les pautes que han de regular els processos d'avaluació.
Aquests objectius i competències han d'estar recollits a les programacions didàctiques, han de donar significació a les diferents estratègies d'avaluació que s'hi detallin i han de constituir el referent constant de totes les accions formatives.
2.3 L'avaluació ha de ser contínua, atès que té per objecte constatar els avenços i detectar les dificultats tan bon punt es produeixin, esbrinar-ne les causes i prendre les mesures necessàries a fi que l'alumnat pugui continuar amb èxit el seu procés d'aprenentatge.
Per tal que l'avaluació sigui contínua, s'han d'establir pautes per a l'observació sistemàtica i el seguiment de cada alumne al llarg del seu procés formatiu.
En qualsevol moment del curs, quan l'avaluació palesi que alguns alumnes tenen dificultats amb el seu aprenentatge, el professorat ha d'establir la realització d'activitats de recuperació.
En les actes de les sessions d'avaluació que es facin al llarg del curs hi haurà d'haver constància dels resultats obtinguts per l'alumnat en les activitats de recuperació esmentades.
2.4 L'avaluació ha de ser diferenciada per a cadascuna de les matèries del currículum.
Els referents per a l'avaluació de les matèries seran els criteris d'avaluació.
Així mateix, cal prendre en consideració els diferents elements del currículum i el treball fet a classe, així com l'interès i l'esforç demostrat per l'alumnat.
2.5 L'avaluació també ha de ser global, és a dir, a les sessions d'avaluació que regula l'article 9 d'aquesta Ordre es considera la situació de cada alumne en cada matèria particular i la seva evolució de conjunt.
2.6 L'avaluació és en si mateixa formativa, i regula i orienta el procés educatiu.
La informació que proporciona ha de permetre millorar els aprenentatges de l'alumnat i els processos d'ensenyament emprats i la pràctica docent.
L'avaluació també és un procediment que permet constatar i certificar l'assoliment dels objectius de l'aprenentatge.
2.7 EIs centres educatius han d'incloure en el seu projecte educatiu els criteris generals adoptats respecte a l'avaluació i la promoció de l'alumnat, i respecte al disseny d'activitats d'avaluació i de recuperació.
2.8 En el cas de les matèries de l'àmbit de llengües, la qualificació de l'expressió oral haurà de representar com a mínim el 25% de la qualificació final de cada matèria.
També cal potenciar la producció de textos creatius de tot tipus (descripcions, argumentacions, valoracions, etc.) i l'avaluació d'aquests escrits ha de representar com a mínim el 25% de la qualificació final de cada matèria d'aquest àmbit.
Per atorgar aquestes qualificacions, el professorat de les matèries de l'àmbit de llengües ha de tenir en compte les valoracions que respecte a l'assoliment de la competència comunicativa li ha de facilitar el professorat de les altres matèries del currículum.
2.9 Les programacions de cada matèria han d'incloure els criteris d'avaluació i les activitats d'avaluació i de recuperació previstes.
2.10 Els centres educatius han de fer públics els criteris d'avaluació concretats en el projecte educatiu i els que s'aplicaran en l'avaluació dels aprenentatges i per a la promoció de l'alumnat.
L'alumnat i els pares, mares o tutors legals, quan aquest sigui menor d'edat, han d'estar informats des del començament del curs d'aquests criteris.
Aquesta informació, que s'ha de lliurar de manera individualitzada i per escrit, ha de permetre el compromís de l'alumne o alumna i de la família, en cas que sigui menor d'edat, en el procés d'aprenentatge.
Atenció a la diversitat de l'alumnat
3.1 El batxillerat ha de preparar l'alumnat perquè accedeixi als estudis superiors, i ha de servir perquè el màxim nombre d'alumnes progressi en les competències que necessita per a la seva realització i desenvolupament personal, així com per a l'exercici de la ciutadania activa, la inclusió social i l'accés al treball qualificat.
Per aquest motiu s'ha de facilitar l'accés als estudis de batxillerat al màxim nombre possible d'alumnes, s'ha de donar resposta a la diversitat de l'alumnat garantint tant com sigui possible l'excel·lència però també la igualtat real d'oportunitats a tots els i les alumnes i sectors socials sense excepció.
Per això s'han d'oferir itineraris adaptats als diferents ritmes d'aprenentatge i a les diferents situacions personals de l'alumnat.
3.2 L'atenció a la diversitat s'ha de fonamentar en tots els elements que configuren el currículum, principalment en la planificació i l'aplicació de les estratègies metodològiques i organitzatives necessàries per facilitar a tot l'alumnat l'accessibilitat als aprenentatges.
Un cop exhaurides les mesures de tipus més general, els centres educatius han d'aplicar les mesures més específiques que es detallen en els apartats següents.
3.3 Els centres educatius han de fer les adaptacions curriculars, de materials d'aprenentatge i de temporització, si cal, tant de les activitats d'aprenentatge com d'avaluació, incloent-hi els criteris d'avaluació, i facilitar les ajudes tècniques necessàries perquè l'alumnat amb trastorns d'aprenentatge i l'alumnat amb discapacitats puguin cursar el batxillerat amb les mateixes possibilitats d'èxit que la resta de l'alumnat.
La direcció general competent ha d'autoritzar les mesures excepcionals a adoptar respecte al currículum i l'organització general que impliquin l'exempció d'una matèria, ateses les dificultats objectives d'aprenentatge de determinat alumnat per causa de discapacitat, trastorns de salut o trastorns greus d'aprenentatge.
Aquestes mesures han de ser estrictament proporcionals als problemes o dificultats d'aprenentatge.
3.4 Amb la finalitat de facilitar l'accés al currículum de l'alumnat d'incorporació recent al sistema educatiu català o del que compagina els estudis de batxillerat amb els estudis de música o dansa, o amb la pràctica intensiva de l'esport, cal adaptar els materials d'aprenentatge i, si escau, les temporitzacions, tant de les activitats d'aprenentatge com d'avaluació, sense perjudici de les convalidacions o exempcions que puguin correspondre.
3.5 Per a l'alumnat amb altes capacitats intel·lectuals i elevat rendiment acadèmic, identificat mitjançant una avaluació psicopedagògica en els termes que determini la direcció general responsable, s'han de preveure les mesures necessàries d'adaptació de la resposta educativa a fi d'afavorir el desenvolupament de la seva potencialitat intel·lectual i creativa i la seva socialització positiva.
Si molt convé, també es pot flexibilitzar la durada de la seva escolarització de batxillerat en els termes que determini la direcció general corresponent i, si escau, a fi d'afavorir més excel·lència acadèmica d'un determinat alumne, el director del centre educatiu, a proposta del tutor i amb la consulta prèvia a l'equip docent, pot promoure mesures excepcionals a fi que aquest alumne pugui cursar determinats continguts d'estudis superiors amb el consegüent reconeixement d'aquests al batxillerat.
3.6 Les mesures d'atenció a la diversitat previstes en compliment del que estableixen els punts 3.3, 3.4 i 3.5 constituiran el pla individual d'un determinat alumne, que s'han recollir en un document escrit, el qual, perquè s'apliqui, ha de tenir el coneixement i la conformitat de l'alumne mateix i de les mares, pares o tutors legals, quan aquest és menor d'edat.
En aquest document també cal fer-hi constar els criteris d'avaluació que s'aplicaran i el tutor ha de vetllar perquè tot l'equip docent el conegui i l'apliqui.
3.7 El pla individual s'ha de fer constar a l'historial acadèmic de l'alumne, dins l'apartat convalidacions i altres observacions.
Flexibilització de la durada del batxillerat
4.1 Per tal d'afavorir l'èxit escolar, els centres poden flexibilitzar el nombre de matèries assignades a cada curs acadèmic, de manera que l'alumnat pugui optar per cursar les matèries de batxillerat en tres cursos i, per tant, amb menys càrrega lectiva en cadascun.
Els centres educatius han d'establir els criteris i valorar, a partir de la seva avaluació inicial, la conveniència d'aquesta via per a determinats estudiants, entre altres, els que tinguin identificat un trastorn d'aprenentatge.
En tot cas, aquesta opció de l'alumnat serà sempre voluntària i haurà de tenir l'acceptació de les persones interessades i dels seus pares, mares o representants legals, en cas que siguin menors d'edat.
La decisió d'aplicar o no un projecte de flexibilització no comporta cap alteració de les condicions generals de permanència d'un any més en el mateix curs que estableix l'article 13 d'aquesta Ordre.
4.2 Els centres educatius que optin per aplicar aquesta flexibiització han d'organitzar les matèries del batxillerat en tres blocs amb sis o set matèries cadascun.
En el bloc que haurà de cursar el primer any l'alumnat que s'aculli a l'opció de tres cursos, totes les matèries han de ser de primer curs de batxillerat.
4.3 L'alumnat que superi en el primer any un mínim de sis de les matèries cursades en el primer bloc pot realitzar un segon bloc de matèries, a més de la que, si escau, no ha superat.
En cas contrari, haurà de repetir el primer bloc sencer.
4.4 L'alumnat que ha cursat el segon bloc i no superi un total de vuit matèries, com a mínim, entre el primer i segon bloc haurà de repetir el segon bloc.
4.5 Per poder cursar el tercer bloc de matèries, l'alumnat ha de superar un mínim de vuit matèries entre els dos primers blocs cursats.
Els centres poden establir una exigència superior quant a aquest últim nombre mínim de matèries per permetre a l'alumnat passar al tercer bloc.
En el cas de l'alumnat que hagi superat vuit matèries i no pugui incorporar-se al tercer bloc, cal que es matriculi del segon curs ordinari de batxillerat amb les matèries que li quedin pendents de primer.
4.6 Els centres poden optar per altres criteris de promoció entre blocs sempre que es respecti el que estableixen els articles 12 i 13 d'aquesta Ordre.
4.7 Amb caràcter general, l'aplicació de projectes de flexibilització requereix l'aprovació prèvia del claustre de professorat i el consell escolar del centre.
La direcció del centre ha de comunicar al director o directora dels serveis territorials corresponents, en els terminis que s'estableixin, la descripció dels principals aspectes del projecte.
En el cas de centres no sostinguts amb fons públics, l'aprovació i comunicació correspon als titulars del centre.
5.1 En el cas de la modalitat d'arts, els centres poden optar, d'acord amb el Departament d'Educació, per oferir només les matèries d'una de les vies a què es refereix l'article 13.2 del Decret 142/2008, de 15 de juliol.
5.2 L'alumnat matriculat en centres ordinaris pot cursar excepcionalment alguna matèria de modalitat de segon curs mitjançant el batxillerat a distància si el seu centre no l'ofereix.
5.3 L'alumnat de primer curs només es pot acollir a la possibilitat excepcional de cursar alguna matèria mitjançant el batxillerat a distància en el cas d'una matèria que tingui continuïtat en el segon curs i que el centre no pugui oferir per motius organitzatius.
6.1 L'article 14 del Decret 142/2008, de 15 de juliol, determina diversos aspectes de l'oferta i organització de matèries optatives.
En una de les franges horàries de modalitat de cada un dels dos cursos de l'etapa, els centres educatius poden proposar i oferir matèries optatives.
Aquestes matèries, a més de la segona llengua estrangera, l'estada a l'empresa, la psicologia i sociologia i les matèries d'altres modalitats, poden ser matèries optatives dissenyades pels centres educatius.
Les matèries dissenyades pels centres han de tenir una assignació horària mínima de 70 hores.
Les matèries optatives dissenyades pels centres requereixen, en el cas de centres sostinguts amb fons públics, l'aprovació prèvia del claustre de professorat i el consell escolar del centre, i s'han d'incloure en el projecte educatiu del centre.
6.2 A l'annex 1 d'aquesta Ordre es faciliten orientacions per al disseny de l'estada a l'empresa.
6.3 L'annex 1 d'aquesta Ordre conté els objectius, els continguts i els criteris d'avaluació de la matèria de psicologia i sociologia.
6.4 El currículum de la segona llengua estrangera es va establir dins l'àmbit de llengües a l'annex 2 del Decret 142/2008, de 15 de juliol, pel qual s'estableix l'ordenació dels ensenyaments de batxillerat.
6.5 L'alumnat que s'incorpora al batxillerat amb la titulació de tècnic/a o tècnic/a superior de formació professional específica, d'arts plàstiques i disseny o d'esport tindrà dret a la convalidació de les matèries optatives del batxillerat i del treball de recerca.
7.1 L'oferta de les matèries de modalitat i optatives es pot presentar a l'alumnat en forma d'itineraris formatius.
7.2 L'assignació horària de les matèries en cada un dels dos cursos del batxillerat, expressada en nombre d'hores setmanals, es recull a l'annex 3 del Decret 142/2008, de 15 de juliol, pel qual s'estableix l'ordenació dels ensenyaments del batxillerat a Catalunya.
Aquesta assignació setmanal s'ha d'entendre com a mitjana al llarg del curs.
Els centres educatius poden optar per models propis de distribució horària de les matèries, sempre que el còmput final d'hores en el curs coincideixi amb el que resulta de la distribució setmanal homogènia al llarg del curs recollida en l'esmentat annex 3.
8.1 L'equip docent, integrat per un professor o professora de cada matèria i coordinat i presidit pel professor o professora que exerceixi la tutoria, ha d'actuar com a òrgan col·legiat en tot el procés d'avaluació de l'alumnat del grup corresponent i en l'adopció de les decisions que en resultin.
8.2 Cada professor o professora ha d'aportar informació sobre el procés d'aprenentatge de l'alumnat en la matèria o les matèries que imparteixi.
8.3 També poden participar en les reunions de l'equip docent altres professors i professores amb responsabilitats de coordinació pedagògica i altres professionals que intervinguin en el procés d'ensenyament i aprenentatge de l'alumnat, amb veu i sense vot.
8.4 L'equip docent, en la valoració dels aprenentatges de l'alumnat, ha d'adoptar les decisions per consens.
En cas de no assolir-lo, es farà per majoria absoluta dels membres presents, llevat dels casos en què la normativa determini una altra solució.
9.1 La sessió d'avaluació és la reunió de l'equip docent, presidida i coordinada pel professor o professora que exerceix la tutoria, amb la finalitat d'intercanviar informació i adoptar decisions sobre el procés d'aprenentatge de l'alumnat.
9.2 Per valorar els aprenentatges de cada alumne i el desenvolupament per part del professorat del procés d'ensenyament cal fer almenys una sessió d'avaluació trimestral.
9.3 Per millorar el coneixement i l'acollida de l'alumnat i prendre decisions sobre el seu procés d'aprenentatge, en el primer trimestre del primer curs, a més de la sessió preceptiva indicada en el punt anterior, cal fer una avaluació inicial.
9.4 A les sessions d'avaluació, l'equip docent ha d'acordar les decisions que consideri pertinents respecte a les actuacions necessàries per facilitar el procés d'aprenentatge de l'alumnat.
9.5 La persona tutora ha de coordinar i presidir les reunions d'avaluació del seu grup d'alumnes, estendre acta del seu desenvolupament, fer-hi constar els acords presos, fer-ne el seguiment i responsabilitzar-se de donar la informació adequada, no només a l'alumnat, sinó també als pares, mares o representants legals dels i les alumnes, en el cas que siguin menors d'edat.
El vot de la persona tutora és diriment en cas d'empat.
10.1 El professor o professora de cada matèria és qui decideix, al final del curs, si l'alumne o alumna n'ha superat els objectius, prenent com a referent fonamental els criteris d'avaluació.
10.2 Els resultats de l'avaluació de cada matèria s'han d'expressar mitjançant qualificacions numèriques de zero a deu sense decimals.
Es consideren superades les matèries amb qualificació igual o superior a cinc.
10.3 En el cas de les matèries amb continuïtat en els dos cursos, l'alumnat que tingui cursada i no superada la matèria de primer curs no pot ser qualificat de la matèria de segon curs.
Aquesta circumstància s'ha de consignar a les actes finals amb la menció.pendent de qualificació de 1r curs.
En cas que, a causa d'un canvi de matèria o de modalitat autoritzat per la direcció del centre o perquè l'alumne s'hagi incorporat al batxillerat en el segon curs, no hagi cursat la matèria de primer curs, sí que podrà ser qualificat de la matèria de segon curs.
10.4 A fi de garantir la coherència dels processos d'avaluació entre els diferents grups del centre, a la sessió d'avaluació final de cada curs hi ha de ser present, amb veu i sense vot, un membre de l'equip directiu.
11.1 Amb posterioritat a l'avaluació final del curs, el centre ha de realitzar les proves extraordinàries de recuperació, ja programades prèviament, per a l'alumnat que no hagi superat totes les matèries en l'avaluació final.
11.2 Els resultats de les proves extraordinàries s'han d'expressar mitjançant qualificacions numèriques de zero a deu sense decimals, o amb la menció.no presentat.
Es consideren no superades les matèries amb qualificació inferior a cinc i el no presentat.
11.3 El departament didàctic corresponent ha d'elaborar les proves extraordinàries de cada matèria i establir-ne els criteris per qualificar-les, d'acord amb la programació dels currículums dels quals són responsables.
11.4 Les proves extraordinàries no es poden fer abans dels cinc darrers dies de classe, prenent com a referència el calendari lectiu que fixi la corresponent ordre per la qual s'estableix el calendari escolar del curs.
11.5 Després de les proves extraordinàries tindrà lloc una nova sessió d'avaluació.
En aquesta, vistos els resultats obtinguts en les proves extraordinàries, caldrà prendre les decisions definitives del curs acadèmic respecte a la superació de matèries.
L'equip docent, actuant de manera col·legiada, valorarà la maduresa acadèmica de l'alumne en relació amb els objectius del batxillerat.
Per a aquesta valoració, i vista l'avaluació de totes les matèries cursades, es considera que els resultats en algunes matèries poden compensar els obtinguts en altres atenent l'assoliment de les competències, i també les possibilitats de progrés de l'estudiant en opcions posteriors.
Si la decisió de l'equip docent, a efectes de pas de curs o d'obtenció del títol de batxiller, implica modificar la qualificació d'alguna matèria, cal l'acord de la majoria de dos terços dels membres presents en la sessió.
En el cas que es produeixi aquesta votació, cada membre de l'equip docent haurà d'exposar raonadament la justificació del seu vot, la qual s'haurà de fer constar en l'acta d'avaluació.
11.6 En aquesta sessió d'avaluació són aplicables les previsions de l'article 10.3 i 4 d'aquesta Ordre.
12.1 Els alumnes i les alumnes passaran al segon curs quan hagin superat totes les matèries cursades o no tinguin superades dues matèries com a màxim.
12.2 L'alumnat que passi al segon curs sense haver superat totes les matèries s'ha de matricular de les matèries pendents del curs anterior.
Els centres han d'organitzar les consegüents activitats de recuperació i l'avaluació de les matèries pendents.
12.3 Els alumnes i les alumnes poden romandre al batxillerat en règim ordinari un màxim de quatre anys, consecutius o no.
13.1 Els alumnes i les alumnes que no passin a segon curs han de romandre un any més en el primer curs i l'han de cursar novament en la seva totalitat si el nombre de matèries amb avaluació negativa és superior a quatre.
En cas de rebre avaluació negativa de tres o quatre matèries a primer curs, els alumnes i les alumnes poden optar per repetir el curs en la seva totalitat o matricular-se de les matèries de primer amb avaluació negativa i ampliar aquesta matrícula de primer curs amb dues o tres matèries de segon, d'acord amb l'organització que tingui establerta el centre educatiu.
El centre ha d'orientar l'alumnat en aquesta tria.
L'alumnat menor d'edat ha de tenir l'autorització dels pares o tutors legals per a aquest règim singular de matriculació.
13.3 Els alumnes que en finalitzar el segon curs tinguin avaluació negativa en algunes matèries es poden matricular d'aquestes matèries sense necessitat de tornar a cursar les matèries ja superades.
Els alumnes i les alumnes no hauran de tornar a cursar les matèries treball de recerca i estada l'empresa un cop les tinguin superades, encara que no passin al curs següent.
14.1 Els alumnes i les alumnes que superen totes les matèries de batxillerat en qualsevol de les seves modalitats reben el títol de batxiller.
14.2 L'alumnat que finalitza els ensenyaments professionals de música i dansa obté el títol de batxiller en superar les matèries comunes del batxillerat.
Qualificació mitjana de batxillerat
15.1 Als alumnes i les alumnes que hagin superat el batxillerat, se'ls ha de calcular la qualificació mitjana.
El càlcul d'aquesta mitjana s'ha de fer d'acord amb la fórmula que indica l'annex 2 d'aquesta Ordre.
15.2 Als alumnes i les alumnes que obtinguin una qualificació mitjana de batxillerat igual o superior a 9, se'ls pot consignar la menció de.matrícula d'honor.,.MH., en les observacions de l'acta de qualificacions finals, en l'expedient acadèmic i en l'historial acadèmic.
Se'n pot concedir una per cada vint alumnes, i una altra, si en resulta una fracció sobrant, sobre el total d'alumnes avaluats de segon curs.
En aquest cas, s'entén per alumnes avaluats de segon curs tots els que han cursat les matèries necessàries per completar l'etapa, si bé poden no haver-les superat.
16.1 Són documents oficials del procés d'avaluació: les actes finals d'avaluació, l'expedient acadèmic, l'historial acadèmic del batxillerat i l'informe personal per trasllat en el cas que preveu l'article 21.1.
Aquests documents s'han d'ajustar als models i a les característiques que estableix l'annex 3 d'aquesta Ordre.
16.2 El director o directora, com a responsable de totes les activitats acadèmiques del centre, ho també és de les avaluacions i ha de visar amb la seva signatura els documents oficials.
16.3 Els documents oficials d'avaluació han de romandre al centre i la persona que exerceixi les funcions de secretari o de secretària és la responsable de custodiar-los, tant en format imprès com en suport electrònic, així com d'emetre les certificacions que se sol·licitin.
En el cas de supressió d'algun centre, els serveis territorials d'Educació han d'adoptar les mesures corresponents per conservar-los o traslladar-los.
16.4 Les signatures dels documents han de ser autògrafes i a sota hi han de constar el nom i els cognoms de les persones signants.
A mesura que s'implementi la signatura electrònica, aquests documents es poden anar substituint pels seus equivalents en format electrònic en els termes que el Departament d'Educació determini.
17.1 En les actes de qualificacions finals i en les actes de qualificacions extraordinàries hi ha de constar la relació nominal d'alumnat amb les qualificacions de les matèries del curs i de les matèries no superades de cursos anteriors.
També han d'incloure les decisions de pas de curs i, si escau, la proposta per a l'expedició del títol de batxiller.
17.2 Les actes de qualificacions finals s'han d'emplenar en la darrera sessió d'avaluació del curs i es tancaran abans de les proves extraordinàries.
17.3 Les actes de qualificacions extraordinàries es complimentaran després que s'hagin fet les proves extraordinàries i han de quedar tancades a la fi del període d'activitats del curs que determini la disposició per la qual s'estableix el calendari escolar del curs corresponent.
17.4 Les actes de qualificacions finals i les actes de qualificacions extraordinàries les han de signar tots els membres de l'equip docent i hi ha de constar el vistiplau del director o directora del centre.
18.1 L'expedient acadèmic de l'alumne o alumna és un document que té la funció de recollir de manera acumulativa els resultats de l'avaluació obtinguts per l'alumne al llarg del batxillerat i totes les dades personals i acadèmiques rellevants.
18.2 L'expedient acadèmic conté: les dades d'identificació del centre, les dades personals de l'alumne o l'alumna, les dades i la documentació de la seva incorporació a l'etapa, els resultats de les avaluacions finals, les decisions de promoció i titulació, les observacions que l'equip docent consideri oportú fer-hi constar, les dades i documentació d'acabament o de sortida de l'etapa i qualsevol resolució administrativa de caràcter singular que afecti acadèmicament l'alumne o l'alumna.
19.1 L'historial acadèmic de batxillerat és el document oficial que reflecteix els resultats de l'avaluació i les decisions relatives al progrés acadèmic de l'alumnat en tota l'etapa i té valor acreditatiu dels estudis realitzats.
19.2 L'historial acadèmic de batxillerat s'ha de lliurar a l'alumnat a l'acabament dels estudis de batxillerat.
19.3 L'historial acadèmic de batxillerat ha de recollir les dades identificatives de l'alumne o alumna, les matèries cursades en cada un dels anys d'escolarització i els resultats d'avaluació obtinguts, les decisions sobre el pas al curs següent i sobre la proposta d'expedició del títol de batxiller, junt amb la data en què es van adoptar aquestes decisions, així com la informació relativa als canvis de centre.
Hi ha de figurar, així mateix, la indicació de les resolucions de caràcter singular que afectin acadèmicament l'alumne.
Trasllat de l'historial acadèmic
20.1 Quan l'alumne o alumna es traslladi a un altre centre per prosseguir els estudis, el centre d'origen ha de remetre al de destinació, i a petició d'aquest, l'historial acadèmic del batxillerat i, si escau, l'informe personal per trasllat, i ha d'acreditar que les dades que conté concorden amb l'expedient que guarda el centre.
20.2 El centre receptor ha d'obrir el corresponent expedient acadèmic.
20.3 La matriculació de l'alumne o alumna adquireix caràcter definitiu un cop s'ha rebut l'historial acadèmic degudament formalitzat.
21.1 A fi de garantir la continuïtat del procés d'aprenentatge de l'alumnat que es trasllada a un altre centre sense haver conclòs el curs, s'ha d'emetre un informe personal on cal fer constar la informació recollida per l'equip docent necessària per a l'adequada continuïtat del procés d'aprenentatge.
Com a mínim, han de consignar els elements següents:
a) Resultats parcials d'avaluació, en el cas que ja hagués tingut lloc alguna sessió d'avaluació.
b) Aplicació, si escau, de mesures educatives complementàries de reforç i suport, així com els plans individuals aplicats.
c) Totes les observacions que es consideren oportunes sobre el progrés general de l'alumne o alumna.
21.2 L'informe personal per trasllat, que només s'ha d'emetre en el cas que preveu l'apartat anterior, l'ha d'elaborar i firmar la persona que exerceix la tutoria, amb el vistiplau del director o directora, a partir de les dades facilitades pels professors de les matèries.
21.3 En el cas d'alumnes que es traslladin a centres d'altres comunitats autònomes en què el català no sigui llengua oficial, l'informe personal per trasllat i l'historial acadèmic s'han de fer en versió bilingüe, català i castellà.
22.1 Les actes de les sessions d'avaluació realitzades al llarg del curs, el full de seguiment acadèmic i els butlletins de qualificacions són documents obligatoris del procés d'avaluació.
22.2 Correspon a cada centre, en el marc de la seva autonomia, adoptar els models més adequats per a aquests documents.
22.3 Les signatures dels documents han de ser autògrafes i a sota hi han de constar el nom i els cognoms de les persones signants.
22.4 En tots els documents elaborats s'hi ha d'incorporar un ús no sexista ni androcèntric del llenguatge.
23.1 La persona tutora ha de tenir un full de seguiment acadèmic de cada alumne o alumna, en el qual ha de fer constar les observacions pertinents respecte al seu procés d'aprenentatge.
23.2 Els fulls de seguiment acadèmic s'han de conservar en el centre fins que l'alumne finalitzi l'escolarització.
El tutor o tutora ha de guardar aquests informes i posar-los a disposició dels altres professors de l'alumne o alumna.
24.1 EI centre educatiu, per mitjà d'informes escrits, entrevistes individuals i reunions col·lectives, ha d'establir una comunicació periòdica amb els pares, mares o representants legals de l'alumnat que sigui menor d'edat per tal de mantenir-los informats del procés d'ensenyament i aprenentatge i de l'avaluació.
24.2 La persona tutora ha d'informar per escrit l'alumnat i, en cas que siguin menors d'edat, als seus pares, mares o representants legals, almenys un cop per trimestre, després de cada sessió d'avaluació.
Aquests informes han de descriure el desenvolupament general del procés d'aprenentatge de l'alumne o alumna en les diverses matèries i els resultats d'avaluació.
24.3 En finalitzar cada curs s'ha d'informar per escrit l'alumne o alumna i, en cas que siguin menors d'edat, els pares, mares o representants legals, sobre els resultats de l'avaluació final.
Aquesta informació ha de contenir, almenys, les qualificacions obtingudes per l'alumne o alumna en les diverses matèries, la decisió respecte a l'accés al curs següent o a la superació de l'etapa i, si escau, les mesures previstes per a l'assoliment dels objectius educatius.
Correspon a la Inspecció d'Educació supervisar el procediment d'avaluació de cada centre, vetllar per la seva adequada integració en el procés educatiu de l'alumnat i la seva correcció formal, així com per les mesures adoptades d'atenció a la diversitat, i proposar les mesures que contribueixin a millorar-ho.
Tots els documents oficials d'avaluació s'han de conservar en el centre a disposició de la Inspecció per a possibles comprovacions.
Amb aquesta mateixa finalitat, el professorat ha de conservar el propi registre de qualificacions i cal mantenir en el centre el material que hagi pogut contribuir a atorgar les qualificacions en les avaluacions extraordinàries, fins a tres mesos després de la finalització del curs.
L'alumnat, per la seva banda, ha de conservar fins a final de curs tot el material que se li lliuri i que hagi contribuït a la seva avaluació continuada (proves escrites, treballs, quaderns de pràctiques, etc.).
Pel que fa a l'obtenció de les dades personals de l'alumnat, a la seva cessió d'uns centres a uns altres i a la seguretat i confidencialitat d'aquestes dades, caldrà ajustar-se al que disposa la legislació vigent en matèria de protecció de dades de caràcter personal i, en tot cas, al que estableix la disposició addicional 23 de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació.
Característiques del batxillerat a distància
28.1 Els ensenyaments de batxillerat a distància s'adrecen fonamentalment a persones que exerceixen una activitat laboral que els impedeix l'assistència a classe o bé que per causes diverses no troben encaix en l'oferta horària o geogràfica dels centres de secundària ordinaris.
Excepcionalment, també s'adreça a l'alumnat que cursa batxillerat en un centre ordinari on no es pot oferir tota la gamma de matèries de modalitat.
28.2 Només es pot matricular en el batxillerat a distància l'alumnat que tingui 18 anys o més i el que, en edat compresa entre 16 i 18 anys, acrediti, per motius laborals o altres que ho justifiquin, la impossibilitat de seguir estudis en règim diürn.
També pot cursar matèries en el batxillerat a distància l'alumnat de règim ordinari que es matriculi d'algunes matèries, segons el que preveu l'article 5 d'aquesta Ordre.
Matèries del batxillerat a distància
29.1 Tot l'alumnat ha de cursar les matèries següents:
Les matèries de modalitat i optatives que ha de cursar l'alumnat són les mateixes que per al règim presencial diürn, amb les adaptacions que es puguin observar per a les persones adultes.
Batxillerat presencial i matèries a distància
Respecte dels alumnes que cursin el batxillerat presencial en centres ordinaris però que, acollint-se a la possibilitat que estableix l'article 5 d'aquesta Ordre, s'hagin matriculat simultàniament d'alguna matèria en el batxillerat a distància, el centre on cursin els estudis no presencials ha de trametre la informació referent al seguiment i l'avaluació de les matèries en qüestió per tal que el centre ordinari pugui incorporar-la als documents oficials d'avaluació.
Pas de curs en el batxillerat a distància
En ensenyaments de batxillerat a distància no regeixen les normes de pas de curs del règim diürn.
Els alumnes han de repetir només les matèries no superades.
Permanència en el batxillerat a distància
En el règim de batxillerat a distància no hi ha limitació pel que fa a la permanència de l'alumnat.
Canvis entre el batxillerat presencial i el batxillerat a distància
33.1 L'alumnat que ha cursat ensenyaments de batxillerat presencial es pot incorporar al batxillerat a distància amb el reconeixement dels estudis fets.
33.2 L'alumnat que ha cursat ensenyaments de batxillerat a distància i vol canviar-se al batxillerat presencial, ho ha de fer aplicant les condicions de pas de curs del règim, diürn o nocturn, al qual s'incorpori.
Característiques del batxillerat nocturn
34.1 Els ensenyaments nocturns de batxillerat s'adrecen fonamentalment a persones que per causa de la seva activitat laboral, dels seus interessos o per altres circumstàncies, troben un millor encaix en una oferta horària diferent de la del règim diürn o de les característiques dels ensenyaments no presencials.
34.2 Només poden ser matriculats de batxillerat nocturn els i les alumnes que tinguin 18 anys o més i els que, en edat compresa entre 16 i 18 anys, acreditin, per motius laborals o altres que a criteri del consell escolar ho justifiquin, la impossibilitat de seguir estudis en règim diürn.
Matèries del batxillerat nocturn
35.1 Tot l'alumnat ha de cursar les matèries següents:
35.2 Les matèries de modalitat i optatives que ha de cursar l'alumnat són les mateixes que per al règim presencial diürn, amb les adaptacions que es puguin observar per a les persones adultes.
Organització del batxillerat nocturn
36.1 Les matèries de batxillerat s'han d'organitzar en tres blocs, que l'alumnat ha de cursar al llarg de tres cursos.
36.2 La distribució de les matèries en els tres blocs es determina en l'annex 4 d'aquesta Ordre.
36.3 L'alumnat s'ha de matricular d'un bloc complet o, en el cas d'haver cursat els tres blocs, de les matèries soltes que li restin.
En ensenyaments de batxillerat nocturn no regeixen les normes de pas de curs del règim diürn.
L'alumnat ha de repetir només les matèries no superades.
Acció tutorial en el batxillerat nocturn
38.1 El centre ha d'assignar un tutor o tutora a cada grup d'alumnes.
38.2 El tutor o tutora de cada grup d'alumnes de batxillerat nocturn n'ha de coordinar l'activitat tutorial, que correspon a tot l'equip docent.
Permanència en el batxillerat nocturn
L'alumnat pot estar matriculat de batxillerat nocturn un màxim de sis cursos acadèmics.
A efectes d'aquest còmput, cal tenir en compte els cursos en què l'alumne o alumna s'hagi matriculat d'aquesta etapa en règim diürn.
L'alumnat que hagi cursat ensenyaments de batxillerat en règim diürn o nocturn i vulgui canviar-se de règim amb reconeixement dels estudis fets, ho ha de fer aplicant les condicions de pas de curs del règim diürn.
Disposicions addicionals.1 Horari escolar de l'alumnat de batxillerat
1.1 Té la consideració d'horari escolar de l'alumnat l'horari corresponent a les hores de classe de les matèries que s'estiguin cursant i, si escau, de la tutoria.
1.2 Els centre educatius han d'establir mesures d'atenció a l'alumnat que romangui al centre fora del seu horari escolar..2 Proves lliures per a l'obtenció del títol de batxiller
El Departament d'Educació organitzarà anualment proves lliures perquè les persones majors de vint anys puguin obtenir directament el títol de batxiller, sempre que demostrin haver assolit els objectius del batxillerat, que estableix l'article 33 de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació, així com els que fixa el Decret 142/2008, de 15 de juliol, pel qual s'estableix l'ordenació dels ensenyaments del batxillerat.
Aquestes proves s'organitzaran de manera diferenciada segons les modalitats del batxillerat.
Disposicions transitòries.1 Validesa del llibre de qualificacions de batxillerat
Els llibres de qualificacions de batxillerat tenen els efectes d'acreditació que estableix la legislació vigent fins a la finalització del curs 2007-2008.
Es tancaran mitjançant diligència oportuna en finalitzar aquest curs i s'inutilitzaran les pàgines restants.
Quan l'obertura de l'historial acadèmic suposi la continuació de l'anterior llibre de qualificacions de batxillerat, cal consignar-ne la sèrie i el número en el nou document.
Aquestes circumstàncies també s'han de reflectir en el corresponent expedient acadèmic..2 Extinció del pla d'estudis anterior
L'alumnat que, havent iniciat estudis del pla de batxillerat que estableix la Llei orgànica 1/1990, de 3 d'octubre, d'ordenació general del sistema educatiu, no els hagi finalitzat, es pot incorporar al batxillerat que estableix la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació, i ho ha de fer d'acord amb les condicions de pas de curs que estableix el Decret 142/2008, de 15 de juliol, pel qual s'estableix l'ordenació dels ensenyaments del batxillerat.
Ordre de 31 de juliol de 1998, de desplegament de l'organització i l'avaluació dels ensenyaments de batxillerat (DOGC núm. 2716, de 2.9.1998).
Ordre de 23 de setembre de 1998, per la qual es determinen els efectes acadèmics de la incorporació als ensenyaments de batxillerat de l'alumnat procedent dels cicles formatius de grau mitjà (DOGC núm. 2746, de 19.10.1998).
Qualsevol altra norma de rang igual o inferior que s'oposi al que estableix aquesta Ordre.
Barcelona, 19 de desembre de 2008
L'estada a l'empresa és una matèria optativa que té com a objectiu fer conèixer a l'alumnat la realitat del món laboral.
L'estada a l'empresa consisteix bàsicament en un període de permanència i activitat de l'alumnat en una empresa, entesa com a unitat de producció, distribució o de serveis.
L'estada a l'empresa ha de tenir una durada mínima de 140 hores, de les quals se'n poden utilitzar fins a 70 hores per desenvolupar continguts teoricopràctics al centre educatiu.
Durant l'estada, l'alumnat pren contacte amb un camp professional vers el qual se sent motivat i, així, pot enfocar millor el seu projecte de futur, acadèmic i professional.
L'estada a l'empresa té una funció bàsicament orientadora i, per tant, no s'ha de confondre amb unes pràctiques laborals o amb el preaprenentatge d'un ofici.
La matèria ofereix a l'alumnat la possibilitat de conèixer l'estructura organitzativa d'una empresa i la gestió dels seus recursos humans, materials i energètics; les condicions legals que afecten les relacions laborals; i la identificació de les capacitats pròpies referides al món laboral per tal d'establir el seu itinerari formatiu i professional d'acord amb els seus interessos.
Així mateix, l'estada permet posar en pràctica un seguit de procediments, habilitats i actituds generals que són indispensables per a la bona adaptació de l'alumnat al món laboral futur (assistència, puntualitat, curiositat, creativitat, afany de superació, capacitat de treball individual i en grup, etc.).
Es tracta d'un recurs que serveix a la funció orientadora del batxillerat, amb independència de la modalitat cursada, ja que permet que l'alumnat canalitzi les seves preferències i capacitats en un context diferent de l'acadèmic i amb l'orientació adequada.
L'alumnat ha de cursar l'estada a l'empresa amb la intenció de viure de prop les activitats professionals.
Sense detriment de les activitats teoricopràctiques que, si escau, pugui realitzar l'alumnat al centre, convé fer l'estada en empreses o en els departaments d'empreses, que tinguin relació amb els continguts treballats en les matèries del batxillerat cursades, o bé amb els àmbits i les ocupacions en què l'alumnat voldria, posteriorment, exercir la seva tasca laboral.
L'estada s'ha de centrar, doncs, en empreses que ofereixen un ventall de possibilitats per realitzar activitats.
Entre les activitats més significatives es poden esmentar les següents: contacte entre els diferents departaments de l'empresa; entrevista amb diferents professionals de l'empresa perquè l'alumnat adquireixi coneixement sobre el tipus de tasca que duen a terme i la responsabilitat dins el lloc de treball; observació de les activitats realitzades en els diversos llocs de treball; col·laboració en determinades activitats dels diferents llocs prèviament observats; i participació en les visites tècniques a altres empreses.
L'estada a l'empresa és una matèria que contribueix a l'exercici de les competències del batxillerat, especialment la comunicativa, la personal i interpersonal i la competència en el coneixement i interacció amb el món.
La competència comunicativa és essencial en l'àmbit laboral.
Avui, en qualsevol empresa es duen a terme feines professionals específiques que alhora impliquen parlar, escoltar, exposar i dialogar amb els altres a fi de compartir coneixements, objectius i tasques.
El treball en una empresa també requereix, a més de saber-se expressar oralment i per escrit, tenir la competència personal i interpersonal, per tal d'emprendre tasques noves conjuntament amb altres persones, treballar en equip amb esperit de col·laboració, tenir autocontrol emocional i de conducta, saber escoltar i buscar el consens profitós per a l'empresa, etc., en resum, ser eficaç i eficient en les relacions amb els altres en l'assoliment d'objectius comuns.
La competència en el coneixement i interacció amb el món també es desenvolupa en aquesta matèria, atès que en l'àmbit laboral s'aprenen coneixements, metodologies, tècniques i valors que tenen repercussions personals i socials, com la igualtat de drets entre homes i dones o el compromís ètic i social des del punt de vista empresarial, entre altres.
Consideracions sobre el desenvolupament de la matèria
Atès el caràcter orientador de la matèria, abans del període d'activitat de l'alumnat a l'empresa, poden desenvolupar-se continguts teoricopràctics al centre sobre els temes següents: la inserció professional i l'itinerari formatiu i professional; l'empresa com a unitat productiva; la legislació i les relacions laborals; i la salut laboral.
Pel que fa al seguiment de l'estada a l'empresa de l'alumnat, convé tenir un quadern per consignar-hi les dades del centre educatiu, de l'entitat col·laboradora i de l'alumnat.
La direcció del centre educatiu ha de signar l'autorització a l'alumnat per realitzar l'estada en centres de treball en règim de conveni de col·laboració.
En el quadern de seguiment, l'alumnat hi ha de consignar les activitats realitzades a l'empresa, el període o períodes, els dies i les hores, i fer-ne una valoració.
Al final de les activitats, l'alumnat ha de fer una valoració raonada de l'estada en relació amb les expectatives inicials.
L'avaluació de l'estada a l'empresa ha de tenir en compte, a més de la valoració del professorat que en fa el seguiment, la valoració realitzada per l'empresa sobre la tasca de l'alumnat, juntament amb l'avaluació de les activitats teoricopràctiques que, si escau, s'hagin efectuat prèviament.
En el quadern de seguiment, el professorat responsable hi ha de consignar la qualificació que l'alumnat ha obtingut i fer-hi les observacions que convingui.
Així mateix, la persona responsable de l'empresa ha d'avaluar les actituds de l'alumnat durant l'estada d'acord amb el barem de puntuació que recull el quadern de seguiment.
Les actituds que cal valorar en l'alumnat són les següents:
Assistència regular i puntualitat.
Responsabilitat i mètode en l'execució de les tasques assignades.
Ordre, pulcritud i conservació de materials, equips, eines, aparells i altres estris que faci servir en la seva activitat i manteniment de les normes de seguretat individual i col·lectiva.
Integració en el treball de grup, amb manifestació d'iniciativa en la resolució de problemes.
Actitud crítica en l'avaluació del propi treball i predisposició vers la recerca de la qualitat.
Atenció a la importància de realitzar les tasques encomanades en els terminis previstos.
Cura de la higiene i de la presentació personal.
Compliment de les tasques concretes encomanades dins l'equip o del pla de treball.
Ús correcte de la terminologia tècnica en la comunicació oral i escrita.
Prendre contacte amb el món de l'empresa i amb el seu sistema de relacions socials i laborals, així com amb la gestió dels seus recursos.
Adaptar-se d'una manera responsable i participativa a les normes de funcionament i a les situacions pròpies del centre de treball.
Orientar-se en el món laboral i adquirir informació complementària útil per enfocar el propi projecte acadèmic i professional de futur.
Afrontar les tasques encomanades amb progressiva autonomia, organització i iniciativa.
Desenvolupar i treballar les capacitats professionals per a les quals l'alumnat té predisposició i una actitud positiva.
Reconèixer situacions de risc, amb observació dels elements que hi intervenen i les mesures de prevenció i protecció que en deriven.
Reconèixer l'estructura organitzativa d'una empresa i les funcions que desenvolupa en el món econòmic i productiu.
Observar activitats realitzades en diferents llocs de treball i les relacions professionals i humanes que s'hi estableixen.
Executar adequadament les tasques assignades per l'empresa, i valorar-les d'una manera raonada i crítica.
Assistir amb regularitat i puntualitat a l'empresa.
Treballar en equip, i participar-hi de manera activa.
Usar correctament la terminologia tècnica en la comunicació oral i escrita.
Identificar situacions de risc derivades del treball i aplicar els mitjans de prevenció i protecció adequats.
La matèria optativa psicologia i sociologia contribueix a la consecució de les finalitats del batxillerat, atès que els seus continguts pretenen consolidar la maduresa personal i social de l'alumnat perquè actuï de manera informada, responsable i autònoma i desenvolupi el seu esperit crític en les diverses situacions i realitats complexes del seu entorn.
L'interès dels adolescents per aconseguir una millor comprensió d'ells mateixos i dels grups en què estan immersos fa de la psicologia i sociologia una matèria especialment apropiada com a optativa del batxillerat.
La matèria, a més, també pot ser un bon ajut a l'hora de perfilar les futures opcions acadèmiques i professionals de l'alumnat, amb independència de la modalitat cursada.
La matèria s'orienta cap a la formació de ciutadans i ciutadanes actius i conscients de la complexitat del món i de les accions humanes; crítics i participatius en la societat; disposats a comprendre les diferències individuals i socials i col·laborar amb els altres en la construcció d'un món més just i equitatiu.
L'estudi d'aquesta matèria porta l'alumnat a comprendre que el comportament humà, divers i complex, és susceptible de diferents interpretacions i, d'aquesta manera, estimula la seva obertura mental, la comprensió i el respecte mutu.
La psicologia i la sociologia proporcionen a l'alumnat alguns sabers científics sobre el comportament humà i la dinàmica social, alhora que els familiaritzen amb les seves aplicacions pràctiques.
La matèria ofereix una interpretació científica de l'activitat humana, individual i social, amb l'objectiu que l'alumnat assoleixin més rigor i objectivitat en la comprensió del comportament de les persones, així com una actitud crítica que permeti afrontar les trivialitats i excessos que sobre les realitats humanes i socials promouen sovint els mitjans de comunicació.
El currículum de la matèria fa referència als elements conceptuals i els marcs teòrics més significatius de la psicologia i la sociologia, els seus instruments metodològics, els seus resultats més importants i les seves aplicacions pràctiques, i pretén fer-ho amb rigor i precisió, però de manera introductòria a aquests coneixements.
També es proposa l'aplicació de procediments de caire general, com l'anàlisi de casos, la realització de senzilles investigacions de camp, l'aplicació de protocols d'observació i enquestes, l'ús de tècniques de recollida i interpretació de dades, i l'anàlisi quantitativa i qualitativa de resultats.
Des del punt de vista actitudinal, aquesta matèria fomenta entre l'alumnat l'autoconeixement, el sentit crític davant les diferents interpretacions del comporta-ment humà, la comprensió i flexibilitat en relació amb conductes diferents a la pròpia i la valoració negativa d'actituds discriminatòries.
Ca remarcar la incidència positiva que pot tenir aquesta matèria en la maduració personal dels adolescents, en ple procés de construcció de la pròpia imatge i d'assumpció dels primers rols socials.
També cal destacar la intenció de promoure entre l'alumnat les pautes de comportament i estils de vida que afavoreixen un desenvolupament personal harmònic i saludable, així com les actituds que milloren el control de la pròpia conducta, la interacció social i el civisme.
La matèria de psicologia i sociologia es pot impartir durant un curs o repartir-se al llarg dels dos cursos de batxillerat.
En qualsevol cas, ha d'incloure un enfocament pràctic i interactiu, que integri, en la mesura que sigui possible, les experiències i vivències de l'alumnat.
Aquesta estratègia ha de possibilitar no només una més fàcil recepció i seguiment de la matèria, sinó, segurament, una més eficaç i positiva influència en l'autoconeixe-ment i en la maduració intel·lectual, afectiva i social de l'alumnat.
Competències específiques de la matèria
Les competències específiques de psicologia i sociologia són essencialment dues: la competència en la comprensió científica, reflexiva i crítica del comportament humà, propi i aliè, en les seves dimensions individual i social, i la competència personal, social i cívica que ha d'acompanyar aquesta comprensió.
La competència en la comprensió científica, reflexiva i crítica del comportament humà implica tenir mètodes d'anàlisi de la realitat que es puguin aplicar a situacions derivades de l'experiència pròpia i aliena.
La competència personal, social i cívica engloba la dimensió del creixement personal i la dimensió social dels comportaments humans, que ajuden a situar-se i interaccionar en una societat complexa.
La matèria de psicologia i sociologia pot contribuir al desenvolupament de les competències generals del batxillerat, en la mesura que treballa competències transversals, com la competència comunicativa (obtenció i ús d'informació, organització del coneixement, comunicació d'idees, reflexió crítica i argumen-tació de conclusions), la competència de gestió i tractament de la informació, la competència digital i la competència en recerca (recollida de dades, anàlisi quantitativa i qualitativa de resultats, interpretació de dades).
També es relaciona amb la competència personal i interpersonal i amb la competència en el coneixement i interacció amb el món, atès que col·labora perquè l'alumnat relacioni els continguts d'aprenentatge amb l'experiència humana, estableixi connexions amb altres àmbits del saber i s'impliqui en el debat sobre l'acció humana en el món actual.
L'anàlisi del comportament humà en la seva dimensió indivi-dual i social és la temàtica al voltant de la qual s'organitza la matèria.
Dividida en dos apartats, cadascun dels quals s'estructura en blocs de continguts, la matèria de psicologia i sociologia a estableix, a més, un conjunt de destreses generals i d'actituds que són comunes a tots i que resulten imprescindibles perquè els aprenentatges esdevinguin competencials.
L'apartat de psicologia planteja l'aproximació a la disciplina, les seves branques i escoles; la metodologia i àmbits d'aplicació; l'anàlisi dels fonaments biològics del comportament i de la influència social a què estan sotmesos; l'estudi dels processos psicològics i l'anàlisi d'alguns trets significatius del comportament.
En relació amb la sociologia, els temes proposats són l'aproximació a la sociologia, metodologia de treball i àmbits d'aplicació; els conceptes de societat, cultura i procés de socialització, així com les seves interrelacions; i l'estructura i organització social i l'anàlisi del canvi i del conflicte social, considerant la situació actual.
La matèria de psicologia i sociologia comparteix alguns temes amb altres matèries del currículum, especialment amb filosofia i ciutadania i amb les matèries de la modalitat d'humanitats i ciències socials, atès que aprofundeix en algunes qüestions ja esbossades sobre l'ésser humà, la dimensió social i cultural de l'acció humana, les modalitats de societat, les institucions socials i els mons del treball i de l'empresa.
També té relació amb algunes matèries de la modalitat de ciències i tecnologia, com la biologia i la química, amb les quals comparteix temes i mètodes de recerca.
L'ensenyament de la psicologia no es pot convertir en un conjunt d'observacions, dades, conceptes i teories heterogènies i inconnexes, sinó que cal ordenar i vertebrar adequadament tota aquesta informació.
L'observació de la conducta humana, la seva anàlisi i la reflexió posterior han de comportar un treball intel·lectual i pràctic.
Els conceptes guanyen sentit quan l'alumnat els pot relacionar amb experiències pròpies i alienes.
Per aquest motiu, la biografia de cadascú, en les seves experiències del passat i vivències del present, ha de formar part de l'estudi de la psicologia.
No es tracta que l'alumnat arribi a dominar un conjunt de conceptes generals i abstractes desconnectats de la vida quotidiana.
L'estudi i la reflexió psicològica no s'acaba en l'adquisició de nous coneixements, sinó que han de tornar cap a si mateix i potenciar la identitat personal, l'autodomini i la racionalitat o coherència de la conducta pròpia.
Reflexions semblants serveixen per als continguts de sociologia, que han d'oferir una visió general de la dimensió social de la conducta humana i fer-la present en el seu context més concret i real.
Cal, doncs, estudiar els agents de socialització, els grups humans, el paper de les ideologies i les normes, els conflictes socials, els fenòmens migratoris, els conflictes socials i polítics, de manera que es vegin com a realitats que l'alumnat no pot obviar, perquè hi viu immers i haurà d'implicar-s'hi.
Així plantejats, els conceptes es transformaran en vivències i l'aprenentatge esdevindrà plenament significatiu.
És a dir, s'ha de procurar presentar el comportament humà i els resultats d'aquest comportament en la vida social, no com un fenomen aïllat i indepen-dent de la realitat quotidiana, sinó relacionat amb la societat on sorgeix i es desenvolupa, tot considerant alhora les dimensions individual i social, atès que aquests dos vessants formen un tot complex i inseparable en la realitat humana.
D'acord amb la manera real d'aprendre de les persones, lligant teoria i pràctica i aplicant el que s'ha après a la resolució de situacions problemàtiques, el professorat ha de conduir l'alumnat cap a la construcció de nous coneixements, farcint i completant les seves idees sobre els continguts de la matèria.
El lligam entre els continguts exposats més amunt i l'orientació didàctica que es recomana ha de ser el mitjà per desenvolupar les competències de l'alumnat, ajudar-lo a aprendre aspectes sobre ell mateix i la societat on viu i fer-lo créixer com a persona.
La matèria de psicologia i sociologia té com a finalitat el desenvolupament de les capacitats següents:
Reconèixer la dimensió teòrica i pràctica de la psicologia i la sociologia, els seus trets característics i les seves limitacions metodològiques i explicatives.
Assolir el coneixement dels principis i formulacions bàsiques de la psicologia i la sociologia, i aplicar-los a la comprensió del comportament humà individual i col·lectiu.
Reconèixer les correlacions biològiques, ambientals, socials i culturals del comportament humà, i entendre com aquests factors són les condicions que fan possible l'acció humana, individual i col·lectiva.
Entendre les relacions entre els diferents processos psicològics (cognitius, afectius i motivacionals) i l'activitat humana.
Identificar alguns trets de la personalitat i la seva projecció en el comportament individual i social.
Explicar la relació entre cultura, socialització i comportament humà.
Reconèixer l'organització i estructura de la societat pròpia i identificar-hi alguns conflictes latents i raons per al canvi.
Analitzar i valorar el comportament propi i l'aliè, tant en la seva dimensió individual com social, mitjançant les aportacions de la psicologia i la sociologia.
Rebutjar els intents de manipulació o dirigisme del comportament individual i social de persones, grups o institucions, i especialment dels que se serveixen dels mitjans de comunicació de massa per persuadir les persones receptores.
Valorar de manera positiva la independència de criteri, la coherència i la racionalitat en l'elecció d'objectius vitals i en la presa de decisions individuals i col·lectives orientades a l'acció.
Continguts comuns a tots els blocs
Obtenció, processament i anàlisi crítica d'informació.
Utilització bàsica dels mètodes d'investigació propis de la psicologia i de la sociologia.
Ús correcte de la terminologia psicològica i sociològica en les exposicions orals i els treballs escrits.
Descripció i anàlisi en termes psicològics i sociològics d'aspectes de la realitat propera.
Participació en espais de reflexió i d'intercanvi d'informació i opinió, amb aprofitament de les tecnologies de la informació i la comunicació.
Elaboració de treballs de recerca aplicant mètodes d'investigació propis de la psicologia i la sociologia.
Valoració positiva de la diversitat humana.
Posició crítica envers els valors, normes i actituds contraris als drets humans.
Reconeixement de la importància de la convivència pacífica i de tenir cura del medi ambient.
Caracterització de la psicologia i les seves branques.
Caracterització de diferents tendències i escoles psicològiques.
Reconeixement dels mètodes d'investigació en psicologia i valoració del seu estatus científic.
Identificació de les aplicacions de la psicologia en diferents àmbits.
Bases biològiques i ambientals del comportament
Reconeixement de la base biològica del comportament humà i de les seves influències ambientals.
Distinció entre els factors heretats i els adquirits del comportament.
Caracterització dels processos psicològics cognitius: atenció, percepció, memòria, intel·ligència i aprenentatge.
Caracterització dels processos psicològics afectius: motivació i afectivitat.
Establiment de relacions entre el desenvolupament del llenguatge, la intel·ligència i la creativitat, com a processos psicològics superiors.
Caracterització de la personalitat individual i del desenvolupament humà.
Descripció d'alguns comportaments socials interpersonals (agressivitat, altruisme o atracció) i intergrupals (identitat social, conflicte o canvi d'actituds).
Establiment de relacions entre societat, cultura i comportament humà.
Caracterització de la sociologia, els seus models d'anàlisi i escoles sociològiques.
Reconeixement dels mètodes d'investigació en sociologia i valoració del seu estatus científic.
Identificació de les aplicacions de la sociologia en diferents àmbits.
Societat, cultura i procés de socialització
Caracterització de conceptes sociològics bàsics: grup social i acció social; posicions i funcions socials; creences, ideologia i normes socials.
Caracterització del procés de socialització, mecanismes i agents de socialització, conformitat social i desviació.
Reflexió sobre els problemes d'integració en les societats actuals, processos de regulació, adaptació i cohesió social.
L'organització i l'estructura social
Reconeixement del model econòmic i polític de la societat pròpia, anàlisi d'exemples i comparació amb altres societats.
Identificació d'alguns problemes i valoració d'alternatives en relació amb l'organització social (poder, burocràcia, classisme, pobresa, desigualtat, mundialització de l'economia o fonamentalisme religiós).
Caracterització d'algunes formes de conflicte social i identificació crítica de les seves causes.
Identificació de causes i agents del canvi social.
Reflexió sobre els canvis que experimenta la societat actual i les perspectives de futur.
Explicar els trets característics de la psicologia i la sociologia, les seves finalitats, mètodes de treball i camps d'aplicació.
Descriure les principals estructures biològiques del comportament humà, e identificar aspectes innats i adquirits i reconeixent la influència de la societat i la cultura en la seva configuració.
Explicar els models de funcionament dels processos psicològics cognitius, afectius i motivacionals.
Relacionar processos psicològics superiors.
Explicar el dinamisme de la personalitat i la vida afectiva de l'ésser humà i analitzar conductes individuals i col·lectives, emprant els recursos i vocabulari de la matèria i fent valoracions argumentades.
Identificar els elements culturals que són objecte de socialització, els mitjans a través dels quals se socialitza i els principals agents socialitzadors.
Descriure l'organització i l'estructura de la societat de què es forma part.
Analitzar alguns fenòmens socials representatius i valorar els factors que s'interrelacionen en un fenomen social.
Explicar el canvi i el conflicte social, i identificar les circumstàncies i els agents del canvi i valorar els resultats obtinguts i les conseqüències.
Mostrar interès i actitud crítica envers la realitat social.
Participar activament en la recerca d'alternatives per millorar la realitat social a la qual es pertany.
Exposar oralment i per escrit anàlisis i valoracions sobre el comportament humà i la societat, usant amb propietat la terminologia de la matèria i mantenint una actitud respectuosa.
Dissenyar activitats de recollida d'informació empírica sobre conductes individuals i fenòmens socials, escollir el tipus més adient d'instruments per a la situació que s'analitza, i contextualitzar i relativitzar els resultats.
Càlcul de la qualificació mitjana de batxillerat
Per obtenir la qualificació mitjana de batxillerat s'ha de calcular la mitjana aritmètica de les qualificacions de les matèries cursades (M), exceptuant el treball de recerca.
Si QT és la qualificació del treball de recerca, la qualificació mitjana de batxillerat es calcula de la manera següent:
Qualificació mitjana de batxillerat = 0,9 · M + 0,1· QT
Aquesta qualificació s'ha de consignar amb dues xifres decimals.
Quan les mil·lèsimes siguin iguals o superiors a 5, cal arrodonir per excés; quan les mil·lèsimes siguin iguals o inferiors a 4, cal arrodonir per defecte.
A fi de garantir el principi d'igualtat i la lliure concurrència entre tot l'alumnat, d'acord amb la disposició addicional 4.4 del Decret 142/2008, de 15 de juliol, pel qual s'estableix l'ordenació dels ensenyaments del batxillerat, no es tindrà en compte per a aquest càlcul la qualificació obtinguda en l'ensenyament de la religió.
Nre. mat.: en aquesta casella s'ha de fer constar el nombre de matriculacions en el batxillerat que ha formalitzat l'alumne, inclosa l'actual.
Qual. batx.: en aquesta casella s'ha de consignar la qualificació mitjana de batxillerat dels alumnes que l'hagin superat.
Les matrícules d'honor s'han de fer constar a l'apartat d'observacions.
En les actes de qualificacions finals s'indiquen amb la lletra A les qualificacions obtingudes en cursos anteriors.
En les actes extraordinàries només hi han de constar els alumnes que s'havien de presentar a les proves extraordinàries.
S'indiquen amb la lletra E les qualificacions atorgades en aquesta convocatòria extraordinària i amb un asterisc (*) les qualificacions atorgades per l'equip d'avaluació.
En les dades dels pares o representants legals s'ha de fer constar el tipus de document d'identitat (DNI, NIE, passaport) que s'ha presentat, i el número.
En cas que l'alumne hagi tingut llibre de qualificacions, en l'apartat corresponent cal fer-ne constar la sèrie i el número.
Se n'ha d'emplenar una per cada any acadèmic que l'alumne hagi estat escolaritzat en el batxillerat.
S'hi faran constar només les qualificacions obtingudes en aquell any acadèmic.
En la casella.Convoc.. s'ha de consignar:
ORD: si la matèria es va aprovar en l'avaluació ordinària.
EXT: si la matèria va quedar suspesa en l'avaluació ordinària, tant si després es va aprovar en proves extraordinàries com si es va mantenir suspesa.
Les anotacions de finalització del batxillerat o de trasllat a un altre centre són mútuament excloents, només i ha de formalitzar la que escaigui.
L'historial acadèmic és un document oficial que reflecteix els resultats de l'avaluació i les decisions relatives al progrés acadèmic de l'alumnat al llarg de l'etapa i té valor acreditatiu dels estudis realitzats; així mateix, s'ha d'expedir i trametre en cas de trasllat a un altre centre educatiu.
Sempre és un document únic, és a dir, que, si un alumne ha estat escolaritzat en diversos centres, el centre que expedeixi l'historial hi ha d'incorporar els resultats acadèmics obtinguts en centres anteriors.
En cas que l'alumne hagi tingut llibre de qualificacions de batxillerat, en l'apartat corresponent, cal fer-hi constar la sèrie i el número.
En l'apartat.Matriculacions en el batxillerat. s'han de consignar en ordre cronològic tots els centres on l'alumne hagi cursat alguna part dels seus estudis de batxillerat, inclosos el centre d'inici i el centre de finalització.
Cada matriculació, encara que sigui parcial, s'ha de consignar en una línia diferent.
S'ha d'incloure un únic quadre resum de les qualificacions obtingudes, on s'ha de fer constar la qualificació que va obtenir l'alumne en cada matèria l'últim any acadèmic en què la va cursar, tant en la convocatòria ordinària com en l'extraordinària, si escau, i l'any acadèmic en què es va obtenir la qualificació.
El contingut d'aquest quadre resum ha de reflectir el de les corresponents actes de qualificacions.
En les dades de l'alumnat, pares o representants legals s'ha de fer constar quin tipus de document d'identitat (DNI, NIE, passaport) s'ha presentat, i el número.
En l'informe personal per trasllat s'han de recollir les matèries que cursa l'alumne en el curs en què es produeix el trasllat.
Distribució de les matèries en blocs
El batxillerat en règim presencial nocturn s'organitza en tres blocs anuals.
La distribució de les matèries, expressada en hores setmanals, és la següent:
El treball de recerca es pot dur a terme al bloc I o al bloc II.