projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
L'obra és un homenatge a les Brigades Internacionals
Si hi voleu assistir cal que demaneu la corresponent invitació al correu electrònic [EMAIL], o be, trucant al telèfon 937819779 (horari d'atenció al públic, de dilluns a divendres, de 9 a 14 h)
El 18 de juliol de 1936 una part de l'Exèrcit Espanyol dóna un cop d'Estat al govern de la República Espanyola.
Les potències democràtiques estrangeres donen l'esquena al govern d'Espanya mentre que els colpistes reben ajuda i suport militar dels exèrcits feixistes de Hitler i Mussolini.
Davant aquesta situació s'organitza i promou la creació de les Brigades Internacionals.
Més de 35.000 homes i dones de més de 50 països van acudir a Espanya en auxili del govern de la II República, disposats a donar la seva vida per ajudar al poble espanyol a lluitar per la seva llibertat i contra el feixisme.
Més de 9.000 d'ells deixaren les seves vides als camps d'Espanya.
Mai en la història s'ha donat un cas tan extraordinari de solidaritat internacional.
El Departament de Justícia per mitjà de la Direcció General de Memòria Democràtica i del Memorial Democràtic, ha promogut la realització d'aquest muntatge com a part dels actes per commemorar aquest esdeveniment històric i els valors que suposa.
Juntament amb la Generalitat, aquest muntatge ha comptat amb la col·laboració d'entitat memorialistes com:
Posant les seves veus i oferint-nos el seu coneixement o testimonis hem comptat també la col·laboració en el muntatge de:
El fenomen de les Brigades Internacionals és un dels episodis més sorprenents de la nostra història recent i, como tants d'altres després de quaranta anys de dictadura, va ser silenciat o tergiversat intencionadament.
Amb aquesta obra volem fer un homenatge a aquells homes i dones que voluntàriament van venir a Espanya a lluitar amb el poble en armes per la llibertat i contra el feixisme.
Entrada gratuïta (cal demanar la invitació)
Logo dels 80 anys de la Guerra Civil
El dilluns 10 d'abril a les 19 h tindrà lloc un acte en memòria de Francesc Macià i la Proclamació de la República Catalana.
L'acte tindrà lloc al Museu d'Història de Catalunya.
Podeu confirmar l'assistència al telèfon 938 846 092 o al correu: [EMAIL]
Es prega confirmació d'assistència.
Actes de reconeixement a Joan Peiró
Logo dels 80 anys de la Guerra Civil
Aquest any 2017 se celebra el 75è aniversari de l'afusellament de Joan Peiró.
És per això, que l'Ajuntament de Mataró i la Plataforma Ciutadana organitzaran a Mataró (Maresme) un conjunt d'activitats que es duran a terme al llarg de l'any, i que giraran entorn la vida i obra de Peiró.
27 d'abril: projecció del documental "Economia col·lectiva.
A les 21h a l'Espai Culinari del Cafè de Mar.
5 de maig: Cicle de Cinema, amb projecció de la pel·lícula "Sacco e Vanzetti".
11 de maig: Conferència "El Moviment Cooperativista a Mataró i Joan Peiró".
13 de maig: Sindicalisme i cooperativisme, tarda de debat i formació.
2 de juny: Cicle de Cinema, amb projecció de la pel·lícula "La Sal de la Tierra".
20 de juny: Conferència "Joan Peiró anarcosindicalista: trajectòria i pensament".
22 de juny: Cicle de Cinema, amb la projecció de la pel·lícula "Lucio".
A les 18h al Cementiri dels Caputxins de Mataró.
Ajuntament de Mataró i Plataforma Ciutadana
El passat 12 de maig de 2017 es va celebrar l'acte d'homenatge als represaliats del franquisme
Persones homenatjades el passat 12 de maig a Martorelles
Acte organitzat per l'Ajuntament de Martorelles i celebrat al mateix municipi es va desenvolupar seguint el programa previst, en el qual es va inaugurar un monument a Lluís Companys i es va retre homenatge a persones que van ser víctimes de la repressió franquista.
Honors i Distincions de la ciutat de Figueres
Imatge de l'escut de l'ajuntament de Figueres
L'Ajuntament de Figueres fa l'acte de lliurament dels Honors i Distincions de la ciutat de Figueres 2017, en el decurs del qual farà entrega de la Distinció "Fulla de Figuera de Plata" a l'Associació Triangle Blau, per la preservació de la memòria històrica, i la defensa dels drets humans i dels valors de llibertat, tolerància, justícia i pau.
El diumenge 4 de febrer Mataró homenatge a les víctimes de l'Exili i la deportació amb un recorregut que finalitzarà en el monument del Camí del Nord.
Fotografia del Museu Memorial de l'Exili (MUME).
Per primer cop, Mataró commemora amb un acte institucional i obert a tothom, el Dia Nacional de l'Exili i la Deportació.
L'acte se celebrarà el diumenge dia 4, i consistirà en realitzar un petit tram del Camí del Nord, o Camí del Canigó (GR 83), en record a totes aquelles persones que el van realitzar durant els anys d'exili.
Durant el recorregut es llegiran testimonis de diverses persones que van haver d'exiliar-se.
La sortida començarà a les 11:30h, des de l'Ermita de Sant Simó, i finalitzarà en el monument del Camí del Nord (passeig del Callao), on l'acte acabarà amb un homenatge als exiliats i deportats.
La realització d'aquest acte compta amb la col·laboració de diferents organismes, com el Grup d'Historiadors Jaume Compte, el Grup de Recerca de la Memòria Històrica, el Grup d'Història del Casal, la Creu Roja, l'Associació del Casal Mataró-Jaume, i la Unió Excursionista de Catalunya (UEC) de Mataró, entre d'altres.
La biografia ha estat editada pel Centre d'Estudis de la Ribera d'Ebre (CERE) i l'editorial Cossetània
Laura Borràs i Castanyer, presidirà l'acte de presentació del llibre "Artur Bladé, escriure la memòria (1907-1995)" de Josep Sancho.
L'historiador Josep Sancho Sancho, autor de la biografia, va ser el guanyador de la VI Beca d'Estudi de la Figura i Obra d'Artur Bladé i Desumvila, impulsada per l'Arxiu Comarcal de la Ribera d'Ebre (ACRE), el Consell Comarcal de la Ribera d'Ebre, l'Ajuntament de Benissanet, el Centre d'Estudis de la Ribera d'Ebre (CERE), l'Associació Cultural Artur Bladé i Desumvila la Universitat Rovira i Virgili (URV) i l'Ajuntament de Móra d'Ebre, que en l'edició 2016-2017 va estar dotada amb 2.000 euros, a més de la publicació de l'obra per part del CERE.
Departament de Cultura, Centre d'Estudis de la Ribera d'Ebre i Cossetània Edicions
Primer congrés internacional sobre la Batalla de l'Ebre
La URV (Universitat Rovira i Virgili) i l'Associació Amics i Amigues de l'Ebre organitzen un congrés internacional per poder presentar nous estudis i noves investigacions focalitzades en els fets ocorreguts durant la Batalla de l'Ebre.
L'any 2018 es commemora el 80è aniversari de la Batalla de l'Ebre, un dels esdeveniments històrics més rellevants que han tingut lloc a les Terres de l'Ebre durant el passat segle XX.
Aquest episodi, sagnant i tràgic, conjuntament amb tota la Guerra Civil Espanyola, va marcar un punt d'inflexió al nostre territori.
La Batalla de l'Ebre és el màxim exponent d'aquesta lluita i moltes poblacions i els nostres avantpassats es van convertir en testimonis de la tragèdia de tots dos bàndols i en protagonistes d'un patiment que no va acabar de cap manera amb el final de les hostilitats.
De la Batalla de l'Ebre se n'ha parlat molt, i tot i això, encara hi ha molt per dir.
Amb aquesta intenció, hem posat en marxa l'organització del congrés "80 anys de la Batalla de l'Ebre".
Per això volem facilitar un espai de coneixement i de debat, on no es repeteixin aspectes històrics ja explicats amb escreix, sinó que generi una visió propera, contrastada i més innovadora a l'hora d'explicar aquells fets.
El format del congrés combinarà ponència amb comunicacions i també es realitzaran visites guiades i comentades per espais significatius.
Acreditacions i lliurament de materials.
Acte solemne d'inauguració del congrés.
Ponència marc per Josep Sánchez Cervelló.
Ponència 1 «Desfeta d'Aragó i arribada de les tropes franquistes a Vinaròs» per Pedro Rujula ( Universidad de Zaragoza ).
Ponència 2 «Les ofensives del Segre» per Jaume Claret Miranda (Universitat Oberta de Catalunya).
Ponència 3 – «Línia XYZ » per Vicent Grau (Universitat Jaume I).
Ponència 4 – « Consideraciones militares de la Batalla de l Ebro » pel Coronel José Romero Serrano – Madrid.
Visita als espais de la Batalla de l'Ebre.
Ponència 6 «La Sanitat durant la Batalla de l'Ebre» Josep Munté (historiador Universitat Rovira i Virgili).
Ponència 7 «La caiguda de la república a la zona centre» per Miquel Santacreu (Universitat d'Alacant).
Ponència 8 «Caiguda de Catalunya, refugiats i exili» per Pelai Pages (Universitat de Barcelona).
Ponència 9 «Vida local al front de guerra i refugiats» (a concretar).
Ponència 10 «Literatura, premsa i filmografia de la Batalla de l'Ebre».
Ponència 11 «Ecos do Ebro na imprensa portuguesa» per Clara Serrano (Professora de la Universitat de Coïmbra).
Taula rodona sobre «els efectes de la Batalla de l'Ebre» per Rosa Montlleó, Agustí Colomines, Maria Manuela Tavares Ribeiro, Josep Maria Solé i Sabaté, Josep Sànchez Cervelló i Roc Salvadó (moderador).
Associació Amics i Amigues de l'Ebre
El dietari 1938-1939 del soldat Jaume Feixas i Castells
Arran de la trobada del dietari escrit pel soldat Jaume Feixes i Castells, fill de Sant Quintí de Mediona, i coincidint amb el 80è Aniversari de la Batalla de l'Ebre, fet central del seu dietari, s'ha organitzat aquesta conferència a càrrec de Ramon Arnabat i de membres de la família Feixes
Institut d'Estudis Penedesencs i Grup d'Estudis Quintillencs
Curs i cicle de conferències que es durà a terme entre octubre i novembre.
Va dirigit a professors, estudiants i ciutadania en general.
Constarà de set sessions a càrrec d'historiadors, especialistes en l'època i en el coneixement del nostre territori (el Vallès), que ens oferiran les seves recerques, en alguns casos inèdites, de la història de la comarca.
La sessió inaugural serà el dia 19 d'octubre a la UAB, a càrrec de José Luís Martin Ramos, catedràtic d'història contemporània.
La resta de conferències seran entre el 26 d'octubre i el 30 de novembre de 2016, els dimecres de 19 a 21h a la seu de la Fundació Bosch i Cardellach de Sabadell.
A més a més de les ponències teòriques s'organitzaran dues sortides, amb l'objectiu de poder visitar escenaris relacionats amb els continguts del programa del curs.
20€ per a totes les sessions ( 15€ per a estudiants de la UAB, majors de 65 anys, membres i/o socis dels centres d'estudis de la Comissió Organitzadora).
Gratuït per al professorat adherit al Pla de Formació de Zona del Departament d'Ensenyament.
Secretaria de la Fundació Bosch i Cardellach [URL] de dilluns a dijous, de 16 a 21 h i divendres de 9 a 14h, o trucant al tel. 93 725 85 64, o per mail [EMAIL]
Fotografia en blanc i negre d'una víctima dels camps de concentració nazis
En motiu del dia Nacional en memòria de les víctimes de la Guerra Civil i les víctimes de la repressió franquista del 15 d'octubre a Olesa de Montserrat es fan diverses activitats:
19.00 h Acte institucional 19.30 h Projecció documental "Jotas de barro", realitzat per Punt de Gir, amb la presència d'Artur Molina (director).
20.00 h Conferència: "Montserrat Roig i els catalans als camps d'extermini nazi", a càrrec de Mar Trallero (Amical Ravensbrück).
Seguidament taula rodona: Mar Trallero (Amical Ravensbrück),Marta Corcoy (Associació de Dones Periodistes de Catalunya, Comissió Montserrat Roig, Punt de Gir i Olesa Ràdio.
Auditori de la Casa de Cultura d'Olesa de Montserrat
Itinerari a peu guiat per Juli Ochoa tot explicant les conseqüències del bombardeig de Sant Just
Desvern que va tenir lloc el 8 d'octubre de 1938, i presentació d'una filmació del refugi antiaeri al
Recorregut: Plaça Joan Maragall, Avinguda Doctor Ribalta, Passatge Carbonell, Carrer de Bonavista, Carretera Reial, Carrer de l'Estalvi, Carrer de l'Ateneu, Carrer Major, Carrer Montserrat, Les Escoles
Centre d'Estudis Santjustencs amb la col·laboració de l'Ajuntament de Sant Just Desvern
L'exposició de Festa Major del Museu Thermalia es titula La Guerra Civil a Caldes (1936-1939), ha estat comissariada per l'historiador Eduard Puigventós i es podrà visitar fins el 7 de gener de 2017.
Aquesta mostra és un recull de fotografies, documents i veus dels efectes de la guerra sobre la vila de Caldes de Montbui.
També inclou monedes de Caldes de Montbui, atès que la vila va ser un dels municipis que es va afegir a les emissions monetàries oficials a través dels ajuntaments, durant la Guerra Civil.
Aquesta és una mirada al passat que incorpora nombrosos testimonis orals dels anys de guerra gràcies a dos grans projectes fets anteriorment:
En primer lloc, el llibre Caldes de Montbui 1936 – 1939.
Revolució i Guerra Civil, que van publicar l'any 2008 l'Ajuntament de Caldes de Montbui i l'Abadia de Montserrat.
Per fer aquest document es van entrevistar nombroses persones i són les seves veus les que es podran sentir a l'exposició.
El llibre el van signar Marta Barceló, Montserrat Canyameres, Jean Mari Demaret, Mònica Ricart, Aurora Vela i Joan Villanueva.
En segon lloc, l'exposició permet veure el documental «Temps de Revolta 1936 – 1939», el segon projecte de vídeo fet per l'Ajuntament de Caldes de Montbui per perpetuar la memòria oral calderina, que es va estrenar el passat juliol i que està dedicat als records dels nostres veïns més gran sobre la Guerra Civil.
Ajuntament de Caldes de Montbui i Museu Thermalia
Una trentena d'artistes de diferents disciplines (pintors, escultors, performers, escriptors, ballarins, etc.) presenten les seves creacions, les quals tenen totes un mateix fil conductor: el concepte de Refugiat, atesa la situació d'emergència humanitària que viu Europa des del passat estiu.
Es per aquest motiu que el nom de la mostra és fugiRfugi, fent un joc de paraules amb el verb fugir i el concepte de refugi.
Empordoneses pretén així promoure el debat i sacsejar les consciències sobre un fet de candent de l'actualitat.
El 23 de juliol de 2016 s'acompleix el 80è aniversari de la fundació del Partit Socialista Unificat de Catalunya.
Un fet cabdal per a la història de les classes treballadores i populars catalanes i, per tant, de la història de Catalunya.
El PSUC fou fonamental des de la seva fundació: ho fou durant els anys de la guerra civil i, més endavant, en la lluita contra la dictadura franquista, per les llibertats socials i nacionals de Catalunya, i també, fou protagonista durant la transició a la democràcia.
El pes de la intervenció dels homes i dones del PSUC, l'intel·lectual col·lectiu, en aquestes tres etapes històriques que han estat determinants per a conformar la Catalunya actual, han convertit el vell Partit en un referent per a les generacions actuals d'historiadors i historiadores, i de lluitadors i lluitadores socials i per les llibertats.
Per a celebrar aquest aniversari, res millor que organitzar un congrés acadèmic que permeti posar en comú les aportacions historiogràfiques realitzades en els deu anys que han passat des de la celebració del Primer Congrés d'Història del PSUC.
Per aquests motius, el Grup d'Estudis República i Democràcia (GERD) de la Universitat Autònoma de Barcelona, juntament amb l'Associació Catalana d'Investigacions Marxistes (ACIM) i la Fundació Nous Horitzons (FNH), organitzen el Segon Congrés d'Història del PSUC, que es desenvoluparà en tres apartats: les generacions militants, els seus combats i el PSUC en la transició.
9,30-10: Recepció i inscripció.
10,30-11,30: Conferència inaugural: El moviment comunista i la lluita per la democràcia.
11,30-12: En el record dels que ens han deixat: Francisco Fernández Buey i Miquel Caminal Badia; a càrrec de Victor Ríos i Anna Sallés.
PRIMERA SESSIÓ: Militants del PSUC
12-14: La generació de la guerra: José Luis Martín Ramos; Josep Puigsech.
16-18: La generació de la dictadura: Nadia Varo; Xavier Domènech.
18-20: La generació de la transició: Andreu Mayayo; Juan Andrade.
SEGONA SESSIÓ: Combats del PSUC
18-20: Motor de la lluita antifranquista mobilització de masses i política unitària.
10-12: Relació de comunicacions presentades al congrés
TERCERA SESSIÓ Transició i Crisi
Conclusions del congrés i cloenda
Es pot fer mitjançant ingrés en el compte bancari de Caixabank: 2100 – 0424 – 33 – 0200332723; o també en el mateix lloc i dia de celebració del congrés.
El preu de la inscripció és de 20€ persona i 40€ institucions.
La inscripció donarà dret al corresponent certificat d'assistència.
Els comunicants tindran una rebaixa en el preu de la inscripció del 50% i dret a un certificat específic.
La inscripció serà gratuïta per als estudiants que acreditin la seva condició i també podran sol·licitar un certificat d'assistència.
Fotografia il·lustrativa del Programa d'Identificació Genètica
Durant aquest 2016 i 2017 la Directora de Relacions Institucionals i amb el Parlament, Carme Garcia, i la Subdirectora de Memòria, Pau i Drets Humans, Mireia Plana, presentaran arreu del territori el Programa d'Identificació Genètica de persones desaparegudes durant la Guerra Civil i la dictadura franquista.
Una iniciativa coordinada i impulsada pel Departament d'Afers Exteriors, Relacions Institucionals i Transparència, en col·laboració amb el Departament de Salut i el Departament de Justícia.
El programa es regeix per 3 grans objectius:
- Crear una base de dades dels perfils genètics dels familiars de desapareguts de la Guerra Civil i la dictadura franquista.
- Crear una base de dades dels perfils genètics extrets de les restes humanes de persones desaparegudes durant la Guerra Civil i la dictadura franquista.
- Encreuar la informació d'ambdues bases de dades per intentar establir-hi relacions de parentiu i, per tant, determinar identificacions personals.
L'acte s'inclou dins de les actuacions que el Departament d'Afers i Relacions Institucionals i Exteriors i Transparència du a terme en el marc de les polítiques de memòria històrica.
En aquest cas, les presentacions del Programa d'Identificació Genètica tenen com a principal objectiu difondre els passos per accedir a aquest programa i, també, les diverses actuacions que s'impulsen en l'àmbit de la recuperació de la memòria.
Calendari d'actes realitzats durant el 2016 i 2017
7 d'Octubre del 2016, presentació a l'Ajuntament de Cabrils
7 d'Octubre del 2016, presentació a Caldes de Montbui
11 d'Octubre del 2016, presentació al Consell Comarcal de l'Anoia
24 d'Octubre del 2016, presentació a l'Ajuntament de Molins de Rei
26 d'Octubre del 2016, presentació a la Delegació del Govern a Terres de l'Ebre
10 de Novembre del 2016, presentació a les Delegacions del Govern al Parlament de Catalunya
18 de Novembre del 2016, presentació a l'Ajuntament de Parets del Vallès
17 de Desembre del 2016, presentació a l'Ajuntament de Granadella
13 de Gener del 2017, presentació a l'Ajuntament de Bot
13 de Gener del 2017, presentació a l'Ajuntament de Batea
13 de Gener del 2017, presentació a l'Ajuntament de Móra d'Ebre
20 de Gener del 2017, presentació a la Delegació del Govern de Lleida
20 de Gener del 2017, presentació a l'Ajuntament de Subirats
27 de Gener del 2017, presentació a Castellar del Vallès
1 de febrer del 2017, presentació a l'Ajuntament de Tarragona
9 de febrer del 2017, presentació al Centre de Lectures de Reus
15 de febrer del 2017, presentació a l'Ajuntament del Bruc
15 de febrer del 2017, presentació a l'Ajuntament de Súria
16 de febrer del 2017, presentació a l'Ajuntament de Santa Coloma de Gramanet
23 de febrer del 2017, presentació a l'Ajuntament de Mataró
3 de Març del 2017, presentació a l'Ajuntament de Berga
17 de Març del 2017, presentació a l'Ajuntament de Sant Hilari
4 d'Abril del 2017, presentació a l'Ajuntament de Sant Boi
21 d'Abril del 2017, presentació a Sant Julià de Vilatorta
Conferència en la qual es descriurà el pas clandestí de la frontera amb Andorra durant l'època indicada, amb una especial atenció al seu ús durant l'exili dels primers temps de la guerra civil.
Consell Comarcal de l'Alt Urgell, Institut d'Estudis Comarcals de l'Alt Urgell, Arxiu Comarcal de l'Alt Urgell
En el pensament i els variats interessos transversals de Walter Benjamin hi destaquen les seves reflexions sobre la violència i les seves crítiques a qualsevol discurs enaltidor de l'experiència bèl·lica.
Els desastres causats per la Gran Guerra i la posterior brutalització de l'àmbit polític van crear situacions de confrontació civil d'extrema gravetat arreu d'Europa.
La generació del filòsof berlinès es va trobar immergida en una Europa convulsa afectada per la crisi del liberalisme, la puixança del comunisme soviètic de tall estalinista, l'ascens dels feixismes i l'esclat d'enfrontaments civils oberts el paradigma dels quals fou la Guerra Civil espanyola.
En l'any que es compleix el 80è aniversari d'aquell conflicte encara tan viu en la memòria del nostre país, sembla indispensable, seguint l'estela deixada per Walter Benjamin, fixar l'atenció en el concepte de Guerra Civil com a categoria històrica.
En aquest sentit, s'imposa la necessitat d'atendre aquest concepte en tota la seva complexitat i ambigüitat o, el que és el mateix, assumir que aquests processos bèl·lics no permeten mirades reduccionistes duals.
Així, doncs, en aquest col·loqui internacional que té en l'agudesa crítica de Walter Benjamin la font d'inspiració, d'una banda, es plantejarà un recorregut històric i cultural sobre les diverses conjuntures que van propiciar i que estan propiciant la proliferació de conflictes civils; de l'altra, tenint present la forta càrrega memorialística que impregna la conflagració civil de 1936 es dedicarà una consideració especial a aquest esdeveniment històric en el transcurs de les jornades del col·loqui.
Així mateix, en un exercici necessari de presentisme, s'abordaran les causes i conseqüències dels conflictes civils actuals –les "noves guerres en l'era global" com expressa la politòloga Mary Kaldor– que assolen moltes zones del planeta i, alhora, es tindran en compte qüestions com la transmissió i la representació visual d'aquestes violències.
Un aspecte, sens dubte que té una influència molt rellevant en les configuracions de les opinions públiques.
Un altre eix temàtic indefugible de la discussió és la consecució de la pau.
La gravetat d'aquests esdeveniments bèl·lics, en què la població civil n'és la principal víctima, obliga que en el col·loqui també sigui objecte de debat la importància del desenvolupament i arrelament de polítiques de pau i de resolució de conflictes.
Per a la Ruta a peu Banyuls-Portbou, amb la intervenció artística: "S'amagaven darrere els arbres", a càrrec d'Anna Dot, del dia 2 d'octubre, cal inscriure's prèviament a l'Oficina de Turisme de Portbou abans del dia 1 d'octubre de 2016.
Programa complet del Col·loqui Walter Benjamin 2016.
"Les guerres civils a l'època contemporània".
Catedra Walter Benjamin de la Universitat de Girona i Museu Memorial de l'exili
Òmnium Cultural del Solsonès organitza una sortida als principals indrets del Front de l'Ebre, el dissabte 24 de setembre, sota el guiatge de la historiadora i escriptora Assumpta Montellà.
Assumpta Montellà és llicenciada en Història, i autora de diversos treballs d'investigació sobre la guerra civil i les rutes de l'exili.
Col·labora a la revista Sàpiens i és membre de diverses associacions que treballen per la recuperació de la memòria històrica.
Especialment coneguda per la seva recerca i publicacions sobre la Maternitat d'Elna.
El programa de la sortida és el següent:
- 8 matí - Sortida de l'estació d'autobusos de Solsona.
- 11 matí - Mora d'Ebre: vista de l'Ebre i explicació de la batalla.
- 12 migdia - Poble Vell Corbera d'Ebre i vistes Serra de Pàndols i Cavalls.
- 1 migdia - Museu de la Batalla de l'Ebre.
- 2/4 de 4 - Tertúlia: El factor humà de la batalla.
Dimecres 21 de setembre tindrà lloc a la seu del Memorial Democràtic la presentació del llibre Trencar el silenci.
Records ocults de les famílies, editat per Hacer Editorial.
Anirà a càrrec de Joan Serrallonga, catedràtic Història Contemporània UAB, Josep Ricou, director de l'editorial Hacer i del director del Memorial Democràtic, Plàcid Garcia-Planas.
Aquest llibre és una recopilació de testimonis i aprofundeix en les conseqüències i els estralls de la revolta militar del 36.
Recull els records de les famílies, dels desapareguts i dels exiliats.
És un homenatge a la memòria dels perdedors, de la gent anònima, dels qui preservaren un llarg i continuat silenci.
Memorial democràtic i Editoria Hacer-Fundació Apip-Acam