projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Avui entra en funcionament al Registre Civil de l'Hospitalet de Llobregat el sistema de cita prèvia; un servei telemàtic que permet els ciutadans i els professionals reservar amb antelació dia i hora al registre civil per fer determinats tràmits.
Les gestions que s'hi poden efectuar son: inscripcions de naixement, expedients de matrimoni, jures de nacionalitat, inscripcions de matrimoni al Registre Civil Central, traduccions de noms al català, inversió de cognoms, rectificació d'errors, opció de nacionalitat, nacionalitat per residència de menors de 14 anys i nacionalitat per presumpció.
Aquest servei de cita prèvia està disponible també al Registre Civil de Lleida i està previst que progressivament es faci extensiu a tots els tràmits i a altres localitats.
Igual que intentem seguir un estil de vida sana, amb una alimentació equilibrada i practicar esport de manera moderada, quan parlem d'Internet també hauríem de tenir uns hàbits cibersaludables.
Per això, el Govern ha llançat la primera campanya de capacitació digital per conscienciar la ciutadania de la necessitat de contribuir, entre tots, a fer d'Internet un espai de convivència més segur i més cívic.
La mesura s'emmarca en la voluntat del Govern de bastir un país cibersegur que protegeixi la ciutadania, les empreses i les institucions i de comptar amb una ciutadania digital apoderada, capacitada i protegida
El dia 6 de desembre es va publicar al BOE la Llei orgànica 3/2018, de 5 de desembre, de protecció de dades personals i garantia dels drets digitals.
Aquesta norma és complementària i subsidiària del Reglament europeu general de protecció de dades que va entrar en vigor el passat mes de maig.
Aquesta llei orgànica desenvolupa i concreta la norma europea pel que fa a principis, obligacions i figures legals, i abasta tot un conjunt d'aspectes pràctics que no es van incorporar al Reglament europeu.
A més a més, hi incorpora tota una sèrie de previsions relatives als drets dels ciutadans en l'entorn digital, que amplia l'àmbit competencial de les autoritats de control de protecció de dades.
En l'àmbit de l'Administració pública, a grans trets, cal destacar alguns aspectes de què tracta:
- La manera com s'han d'identificar les persones en els anuncis i publicacions d'actes administratius.
- La previsió que fa sobre els documents aportats pels interessats al procediment administratiu.
- El dret a la intimitat en l'ús de les tecnologies de la informació i la comunicació en l'àmbit laboral.
- Les normes sobre el registre de personal, els arxius públics i la videovigilància.
Finalment, cal assenyalar que, pel que fa a l'enjudiciament d'infraccions penals i d'execució de sancions penals, atès que no s'ha transposat la Directiva que acompanyava el Reglament europeu, continua vigent la Llei orgànica 15/1999 i el seu Reglament (Reial decret 1720/2007).
Pel que fa a l'enjudiciament d'infraccions penals i d'execució de sancions penals, continua vigent la Llei orgànica 15/1999 i el seu Reglament (Reial decret 1720/2007)
Un apoderament apud acta serveix per atorgar poders de representació a un professional jurídic (procurador, advocat o graduat social) perquè ens representi en un procediment judicial.
No hi ha taxes associades a aquest tràmit, és totalment gratuït i té el mateix valor que un apoderament notarial.
La sol·licitud també la pot fer el professional jurídic corresponent si informa de les dades del client o poderdant.
La Seu judicial electrònica del Ministeri de Justícia permet atorgar apoderaments de forma telemàtica.
Es requereix DNI electrònic o certificat digital.
També és vàlid el certificat del professional apoderat o el d'un tercer en representació del poderdant.
Si no disposem de DNI electrònic o certificat digital, podem fer-ho presencialment:
- Amb cita prèvia reservada per internet, als partits judicials de:
Amposta, Balaguer, Blanes, Cerdanyola del Vallès, Cornellà de Llobregat, Figueres, Girona, Olot, el Prat de Llobregat, Sant Boi de Llobregat, Santa Coloma de Gramenet, la Seu d'Urgell, el Vendrell, Vilafranca del Penedès, Vielha e Mijaran i Tremp.
Cal emplenar tots els camps obligatoris amb les dades de la persona que atorga l'apoderament.
Per agilitzar el tràmit és important indicar tota la informació que pugui ser rellevant, com ara:
- adreça, telèfon mòbil de contacte i/o adreça de correu electrònic;
- tipus i número de procediment per al qual s'atorga el poder i òrgan judicial que ho està tramitant, si s'escau;
- professional jurídic a favor del qual s'atorga l'apoderament i col·legi al qual pertany;
- representació que pugui tenir l'atorgant, és a dir, si compareix en nom propi o en representació d'una altra persona física o jurídica.
Per tal de veure la disponibilitat de dies i hores i poder fer la reserva cal acceptar prèviament les condicions de protecció de dades.
El dia de la cita per atorgar poders, cal que la persona interessada s'identifiqui degudament (DNI, passaport, carnet de conduir, etc.).
En el cas de les persones jurídiques cal que aportin el document original que les faculta per conferir l'apoderament (escriptura de poders, etc.).
Podem anul·lar la cita prèvia a través de l'enllaç següent, clicant bé a 'Accedir a la vostra carpeta' (accés amb certificat digital o contrasenya d'un sol ús) o bé a 'Consultar l'estat de les meves gestions' (accés amb codi identificador - ID, o número d'expedient): https://ovt.gencat.cat/gsitfc/AppJava/inicial.do? set-locale=ca_ES
- Amb cita prèvia reservada per telèfon o correu electrònic, a la resta de partits judicials.
En un procés penal el jutge pot decidir en un moment qualsevol, tant de la investigació com del judici, que declarin totes aquelles persones que cregui que poden aportar informació sobre el cas.
Aquestes persones són els testimonis.
Pot ser testimoni tota persona que resideixi en territori espanyol, ja sigui nacional o estrangera, sempre que no estigui impedida per declarar, i hagi presenciat els fets que s'investiguen o sigui coneixedor directe del que ha succeït.
Si hi ha alguna causa justificada per la qual no es pugui anar a declarar, s'ha de comunicar a l'òrgan judicial al més aviat possible.
Declarar com a testimoni és un deure de col·laboració amb l'Administració de justícia, previst constitucionalment.
La negativa pot donar lloc a una multa o, fins i tot, a un delicte.
Només en els casos previstos per la llei —parentiu o secret professional—, el jutge pot dispensar els testimonis de prestar declaració.
És l'escrit del jutjat o tribunal pel qual se cita una persona a prestar declaració com a testimoni.
Normalment el tribunal envia la citació al domicili de la persona, però pot fer-ho al lloc de treball o al lloc on pugui trobar aquesta persona amb facilitat.
La citació també inclou una advertència sobre l'obligació de declarar i les conseqüències de no fer-ho.
Cal llegir la citació atentament per saber el dia, l'hora i el lloc on s'ha de declarar.
Si hi ha dubtes, es pot trucar al jutjat o tribunal i preguntar-ho.
El dia de la declaració és convenient arribar al jutjat amb temps.
Cal portar:. el document nacional d'identitat i. la citació
Amb aquests documents, cal presentar-se al personal del jutjat, el qual donarà les indicacions pertinents.
En cas que hi hagi retards, ajornaments o alguna altra incidència, les persones del jutjat n'informaran tothom.
Els testimonis poden declarar durant la fase d'investigació o durant el judici.
Si és durant la investigació, la declaració s'ha de fer davant del jutge, a les dependències judicials i, si és durant el judici, s'ha de fer a la sala de vistes, davant del jutge, l'advocat i el Ministeri Fiscal.
Les preguntes s'han de contestar de viva veu i, al final de la declaració, s'ha de firmar l'acta, llevat que en sigui dispensat pel jutge.
Les vistes són gravades amb mitjans informàtics.
El fals testimoni és un delicte.
Els testimonis tenen dret a l'abonament de les despeses que els ocasioni prestar declaració, per això s'han de guardar tots els justificants.
El personal de la secretaria del jutjat o de les oficines d'atenció al ciutadà poden facilitar sol·licitud i donar les indicacions necessàries per emplenar-la.
És convenient fer aquesta petició abans d'iniciar la declaració.
Les despeses d'allotjament, manutenció o ingressos deixats de percebre s'han de comunicar a la secretaria del jutjat per tal que s'incloguin a les costes del procediment.
El Servei d'Orientació Jurídica (SOJ) és un servei públic i gratuït d'atenció personalitzada subvencionat pel Departament de Justícia, a través de la Secretaria de Relacions amb l'Administració de Justícia.
Presten aquest servei els catorze col·legis d'advocats de Catalunya amb personal propi i advocats en exercici d'entre els inscrits en el col·legi d'advocats corresponent a la població on es presta el servei.
El SOJ proporciona un primer consell orientador a qualsevol ciutadà que s'hi adreci i informa sobre la possibilitat d'acudir als tribunals o de recórrer a les vies alternatives de resolució de conflictes.
Abans d'acudir al servei, cal reservar prèviament dia i hora.
A més, després de l'entrada en vigor de la Llei 1/1996, de 10 de gener, d'assistència jurídica gratuïta, aquest servei també assessora els ciutadans respecte del dret a obtenir l'assistència jurídica gratuïta i de la documentació necessària per sol·licitar-la, i atès que els col·legis d'advocats s'encarreguen de la tramitació d'aquestes sol·licituds, en molts casos, tot i que es tracta de serveis diferents, coincideixen en el lloc i la persona que els ha de dur a terme.
L'assessorament que presta aquest servei és de caire general i, per tant, les consultes que s'hi poden formular abasten la totalitat de les matèries jurídiques que regulen les relacions socials: separacions, divorcis, mediació familiar, arrendaments d'habitatges, contractes de compravenda, accidents de trànsit, assegurances, etc.
En alguns col·legis d'advocats s'han creat uns serveis específics adaptats a matèries concretes, com ara el laboral i el d'estrangeria.
Per tal de territorialitzar l'atenció als ciutadans, alguns col·legis han establert delegacions d'aquest servei a altres municipis.
Al juliol de 2005 es va signar el primer conveni de col·laboració entre el Departament de Justícia i el Consell dels Il·lustres Col·legis d'Advocats de Catalunya per a la prestació del servei d'orientació jurídica penitenciària, destinat a orientar i assessorar les consultes que formulin els interns dels centres penitenciaris de Catalunya sobre determinades qüestions jurídiques.
La Constitució garanteix a l'article 17 el dret a la llibertat individual dels ciutadans i fixa els supòsits pels quals s'autoritza la detenció d'una persona i quins requisits s'han de complir.
Qui pot detenir: els agents de policia o autoritats, i qualsevol ciutadà en determinats supòsits.
La policia hi està obligada; els ciutadans, no.
Un cop finalitzades les investigacions, la policia ha de portar la persona detinguda a declarar davant del jutge de guàrdia o del jutge que conegui del procediment que ha motivat la detenció.
Quan el jutge ho consideri oportú podrà imposar una fiança al detingut com a condició per no ingressar a la presó.
La primera consisteix a dipositar una suma de diners a disposició del jutjat en el compte de dipòsits i consignacions.
La segona, a designar una persona que es faci responsable de l'inculpat i respongui de la seva conducta.
La finalitat de la fiança és garantir que la persona inculpada continuï vinculada al procés i evitar el risc de fuga.
En els casos en què no es fixa fiança i s'ordena l'ingrés provisional a la presó també es diu que s'ha decretat "presó incondicional", és a dir, que no hi ha possibilitat de fiança.
Per poder adoptar qualsevol d'aquestes mesures (presó incondicional o presó provisional amb fiança), el jutge haurà de convocar una petita audiència amb el detingut i el seu advocat, el Ministeri Fiscal i l'acusació particular si n'hi hagués.
Aquesta audiència s'ha de celebrar dins el límit temporal màxim de la detenció, que són 72 hores.
L'arribada d'un nou reclús s'anota al llibre d'ingressos, i després s'obre l'expedient personal corresponent, on figuren totes les circumstàncies del detingut, personals i processals.
Qui pot iniciar l'habeas corpus: El propi detingut, els seus pares, fills, germans, cònjuge o persona amb vincle afectiu similar.
El seu advocat, el Ministeri Fiscal i el Defensor del Poble.
Qui coneix del procediment: El jutge d'instrucció i, si n'hi ha més d'un, el de guàrdia.
Si la persona ja ha ingressat a la presó, el jutge de la localitat on estigui el centre penitenciari.
Admesa la petició, el jutge ordena a l'autoritat competent que acompanyi la persona detinguda perquè comparegui davant seu.
El jutge també pot desplaçar-se al lloc on es trobi el detingut.
En un termini màxim de 24 hores des que es va iniciar el procediment, el jutge ha de decidir:
L'adopció de qualsevol d'aquestes mesures requereix audiència prèvia amb el detingut, el seu advocat, el Ministeri Fiscal, els funcionaris que el van detenir o els que el custodiïn
A continuació trobareu la informació sobre les primeres sessions del projecte El SOC del Futur; dues jornades de formació interna adreçades a tot el personal de la direcció tècnica del SOC i altres representants del sistema d'ocupació de Catalunya.
La primera sessió del projecte El SOC del futur, anomenada La transformació dels serveis públics, tenia per objectiu situar-nos davant el panorama de transformació de l'Administració Pública i reflexionar sobre l'extrapolació al nostre àmbit de polítiques públiques d'ocupació i al SOC en particular.
La jornada es va desenvolupar en el CIFO L'Hospitalet i es va emetre en directe per streaming a les seus dels Serveis Territorials del SOC a Catalunya Central, Girona, Lleida, Tarragona i Terres de l'Ebre.
També es va seguir des de les dues seus del SOC a Barcelona, als edificis de Llull i Meridian.
L'enregistrament de la sessió, de dues hores de duració, inclou la presentació del projecte i de la jornada per part de la Direcció del SOC, així com la conferència del Dr.
Carles Ramió, catedràtic de Ciència Política de l'Administració de la Universitat Pompeu Fabra.
La segona sessió del projecte El SOC del futur, ens acosta a la realitat actual del mercat de treball i als reptes de futur dels serveis públics d'ocupació.
La jornada va tenir lloc el 31 de gener de 2020, a l'Espai BITAL de L'Hospitalet, amb l'assistència de prop de 300 persones entre responsables tècnics del SOC i convidats d'altres entitats i organismes vinculades al sistema públic d'ocupació.
Chakir El Homrani, conseller de Treball, Afers Socials i Famílies i en va fer la cloenda la Sra.
Ariadna Rectoret, directora del Servei Públic d'Ocupació de Catalunya.
Diversos experts europeus van exposar els canvis més rellevants que experimenta el mercat de treball i com això afecta a les persones en situació d'atur, van donar a conèixer bones pràctiques d'altres serveis d'ocupació i van debatre en una taula rodona sobre els reptes dels serveis públics d'ocupació.
Ariadna Rectoret, directora del SOC i presentació de l'Hble.
Chakir El Homrani, conseller de Treball, Afers Socials i Famílies.
Presentació de les conclusions de la jornada europea 'The future of work'.
Borbély-Pecze, Tibor Bors, responsable de Projectes del Ministeri per a la Innovació i Tecnologia del Govern d'Hongria.
Presentació de factors i àmbits d'actuació que han d'acomplir els serveis públics d'ocupació i descripció de bones pràctiques.
Servei d'Avaluació, Estratègia de polítiques actives i Qualitat dels processos del Servei d'Ocupació de les Illes Balears.
Presentació sobre la visió estratègica i recomanacions davant el repte de transformar els serveis públics d'ocupació.
Experta en polítiques d'ocupació del Govern de Navarra.
Taula rodona 'Els reptes dels serveis públics d'ocupació' amb els experts convidats, moderada pel Sr.
Miquel Carrión Molina, responsable de suport tècnic a les Polítiques Actives d'Ocupació del SOC.
Cloenda de la jornada a càrrec de la Sra.
Aquest apartat recull les indicacions per a la correcta difusió de les accions subvencionades pel SOC, com també de les que reben el cofinançament del Fons Social Europeu (FSE), de la Iniciativa d'Ocupació Juvenil (IOJ), i del Ministeri d'Ocupació i Seguretat Social.
Els documents següents aporten, d'una banda, la informació relativa a la identificació visual de les institucions, i de l'altra, les qüestions que cal tenir en compte a l'hora de reconèixer, per escrit, la procedència dels fons de finançament de les accions dutes a terme.
El SOC elabora anualment un pla d'estudis i avaluacions sobre el mercat de treball a Catalunya i les polítiques actives d'ocupació que desenvolupa.
Coneixement al servei de les polítiques actives d'ocupació
Les avaluacions públiques tenen l'objectiu de presentar evidències empíriques de l'eficàcia i l'eficiència de les diferents intervencions públiques.
Les duen a terme les entitats externes i els informes són públics per tal de garantir -ne la transparència dels resultats i de les recomanacions.
La finalitat última de les avaluacions és facilitar la presa de decisions i la millora contínua dels serveis i dels programes en benefici de la ciutadania destinatària de les polítiques públiques.
A partir de l'any 2014, el SOC disposa d'un model d'avaluació de les polítiques públiques, elaborat per Ivàlua, que es caracteritza per la planificació anual de les avaluacions.
Així, en un primer cicle s'han fet avaluacions ex post de les principals iniciatives ocupacionals en tots el àmbits d'actuació del SOC.
L'objectiu és facilitar evidències dels resultats i dels impactes de les polítiques que ja s'han implementat.
En un segon cicle, les modalitats de les avaluacions que es prioritzen són les de disseny i experimentals per contribuir, d'aquesta manera, a la millora en l'efectivitat de les futures polítiques actives d'ocupació.
El programa operatiu del Fons Social Europeu (FSE) disposa reglamentàriament del seu propi pla d'avaluacions.
Les iniciatives objecte de seguiment i avaluació cofinançades pel FSE i la Garantia Juvenil són igualment planificades i elaborades a partir dels estàndards europeus.
Pla d'Avaluació Específic del Programa Operatiu de Fons Social Europeu 2014-2020 Catalunya
Els informes de les avaluacions estan classificats d'acord amb l'àmbit ocupacional del programa o del servei avaluat.
Entre parèntesi s'informa de l'entitat o empresa avaluadora i l'any de la seva publicació.
La majoria d'informes s'acompanyaran d'una infografia que recull les principals evidències dels resultats i l'impacte del programa.
En aquest apartat s'han seleccionat altres estudis, informes i assistències tècniques rellevants per a les polítiques actives d'ocupació, encarregades pel SOC.
Hi ha quatre modalitats de contractes:
Aquest contracte no estableix cap límit temporal pel que fa a la durada i implica la condició de ser treballador fix en plantilla de l'empresa.
Aquest contracte s'utilitza per a serveis d'una durada determinada.
Aquesta contractació es pot fer de forma directa (l'empresa contracta el treballador) o bé a través de tercers (l'empresa contracta una empresa de treball temporal, ETT, per trobar el treballador).
Contracte de treball per a la formació i l'aprenentatge
Aquest contracte té com a objectiu la qualificació professional de les persones treballadores i té una naturalesa mixta que combina prestació de treball i formació teòrica fóra del lloc de treball.
Pretén afavorir la inserció laboral dels joves, i per això un dels requisits és que la persona contractada tingui entre 16 i 25 anys, o sigui menor de 30 anys fins que la taxa d'atur se situï per sota del 15%.
No té límit d'edat per a persones amb discapacitat ni col·lectius d'exclusió social en empreses d'inserció, alumnes d'escoles-taller, cases d'ofici, tallers d'ocupació i programes d'ocupació-formació.
La durada ha de ser d'entre 1 i 3 anys (mínim 6 mesos per conveni col·lectiu)
Contracte de treball en pràctiques
Aquest tipus de contracte ofereix al treballador una pràctica professional adequada al nivell d'estudis cursats.
Pot ser a temps complet o parcial i té una durada mínima de 6 mesos i màxima de 2 anys.
Aquest és el procediment per poder comunicar contractacions a través de Contrat@
Per comunicar un contracte laboral a través de l'aplicació Contrat@, les empreses han de sol·licitar prèviament una autorització administrativa.
Cal emplenar el formulari de "Sol·licitud d'autorització" que apareix a l'aplicació.
Prèviament s'han d'haver acceptat les clàusules i condicions com a entitat autoritzada.
Un cop superades les validacions, s'ha d'escollir una clau personal alfanumèrica que ha de tenir entre 8 20 caràcters.
Aquesta sol·licitud es pot formalitzar:
- De manera presencial, com fins ara, cal omplir un formulari, imprimir-lo i presentar-lo juntament amb la documentació requerida al lloc de presentació seleccionat.
- De manera telemàtica, a través de la seu electrònica del Servicio Público de Empleo Estatal (SEPE).
Així, la persona representant de l'empresa (identificada degudament amb les seves credencials de Cl; i, pot fer tant la sol·licitud inicial d'autorització d'ús administratiu de l'aplicació com les sol·licituds posteriors de canvi de clau d'accés.
En el cas de la sol·licitud d'autorització, a través de la modalitat telemàtica, cal que prèviament la persona representant de l'empresa s'identifiqui amb certificat digital, DNI electrònic o Usuari/Contrasenya a la plataforma CL, en aquest enllaç.
Cal presentar a l'Oficina de Treball que us correspon (segons el codi postal del vostre domicili fiscal) dues còpies de la sol·licitud d'autorització, signades i segellades, juntament amb la documentació requerida, en un termini de 30 dies naturals.
En el cas de la sol·licitud telemàtica, la persona representant de l'empresa, degudament identificada a la plataforma CL, té la possibilitat de fer la sol·licitud i presentar la documentació sense necessitat de personar-se a les oficines del SOC.
L'Oficina de Treball del SOC notificarà per correu electrònic la concessió de l'autorització en un període màxim de 15 dies.
A partir d'aquest moment, ja es poden fer les comunicacions dels contractes.
Per accedir a l'aplicació, l'usuari principal s'ha d'identificar amb el CIF/NIF/NIE de l'empresa i amb la seva clau personal, mentre que l'usuari associat s'identifica amb el seu NIF/NIE i la seva clau personal.
Totes les empreses autoritzades poden tenir a més d'un usuari principal i tants usuaris associats com vulguin.
Cal destacar que, en qualsevol procés de l'aplicació, les claus d'accés fan de signatura de la tramesa.
Com es pot comunicar un contracte
Hi ha tres maneres de comunicar els contractes, còpies bàsiques, pròrrogues, transformacions, crides, etc.
La comunicació d'una contractació s'ha de fer abans de 10 dies hàbils des de la data d'inici del contracte de treball.
Transcorregut aquest període, l'aplicació de Contrat@ permet el registre però amb un missatge d'error on es deixa constància que "la comunicació s'ha emès fora de termini".
Tots els col·legiats professionals i empreses que hagin estat autoritzats per actuar en nom de tercers han de tenir la representació de les empreses en nom de les quals actuen, en el termes establerts a la Llei.
Els Serveis Públics d'Ocupació poden demanar aquesta representació en qualsevol moment.