L'àmbit de la comunicació del graduat en educació secundària per a persones adultes comprèn els continguts necessaris per aprendre a comunicar-se millor i a relacionar-se amb èxit dins la societat, organitzar els propis pensaments i reflexionar sobre els processos implicats en l'ús del llenguatge.
Com que l'alumne ha de desenvolupar les habilitats lingüístiques tant en català com en castellà, per tal d'evitar les repeticions de tipus estructural o gramatical i afavorir la transferència d'aprenentatges d'una llengua a l'altra, s'ha dissenyat un currículum global per a la llengua catalana i la castellana i les literatures.
L'aprenentatge de les llengües ens fa adonar de la riquesa i la varietat lingüístiques del món actual.
Això i la creixent necessitat social d'intercanvi i de comunicació entre els pobles justifiquen la presència de la llengua estrangera dins del currículum del graduat en educació secundària per a persones adultes.
La llengua estrangera, com a vehicle de relació i d'intercanvi entre persones i cultures diferents, s'engloba també en l'àmbit de comunicació, juntament amb les llengües i les literatures catalana i castellana, encara que el seu tractament pedagògic, com a segona llengua, sigui diferent.
L'aprenentatge de les tres llengües s'ha de veure d'una manera integrada i no excloent, ni discriminatòria, que tingui com a objectiu final la competència lingüística de les persones adultes en la societat.
De les habilitats lingüístiques, el currículum en destaca especialment les orals.
En aquest camp, el disseny curricular de l'àmbit ha incorporat pràctiques innovadores, com el treball amb els mitjans de comunicació oral.
La comprensió i l'expressió orals tenen com a finalitat l'ús pràctic de les llengües que s'estudien en els diversos àmbits de la vida de les persones adultes.
Quant a la llengua escrita, la funcionalitat dels aprenentatges fa que l'estudi de les estructures lingüístiques es fonamenti en el text.
Les normes ortogràfiques, gramaticals i sintàctiques s'estudien per posar-les en pràctica i usar-les.
En definitiva, es busca que les persones adultes siguin capaces d'aprendre la diversitat real i la funcionalitat de la llengua escrita, que coneguin la diferent tipologia de textos i sàpiguen produir-ne adequant-se a la diversitat de situacions comunicatives pròpies de les persones adultes (vida quotidiana, món laboral...).
Tal com passava en la llengua oral, el currículum incorpora els mitjans de comunicació, en aquest cas escrits, i les noves tecnologies de la informació.
La literatura és valorada com a element de gaudi personal i d'enriquiment cultural que permet participar i conèixer les diferents realitats i que aporta creativitat a les persones.
Així, a més d'estudiar-se els registres i els gèneres literaris, es posa èmfasi en els recursos expressius i el context historicosocial.
Pel que fa al lèxic, és també recomanable de posar en relació els continguts de procediments amb els de conceptes; la consulta al diccionari i el comentari lèxic d'un text han d'anar paral·lels al treball conceptual que aclareixi les relacions entre les paraules.
La gramàtica, a més del valor que té en l'aspecte de formalització del pensament, ajuda a l'expressió oral i escrita, però no n'és la base, ja que no es treballa aïlladament sinó en relació a les habilitats lingüístiques i les necessitats comunicatives.
L'apartat de llengua i societat tracta la diversitat lingüística del món, així com la situació lingüística de l'Estat espanyol i les normes legals que regulen la convivència de les llengües.
En el context social en què es troba la persona adulta, les necessitats comunicatives responen no només a les habilitats lingüístiques (escoltar, parlar, llegir i escriure), sinó també a altres habilitats estratègiques que afavoreixen la comunicació.
Els continguts de l'àmbit de comunicació del graduat en educació secundària posen èmfasi en aquestes habilitats lingüístiques.
La llengua com a eina indispensable de comunicació interpersonal i de relació amb la societat té funcions múltiples: integració social, vehicle de pensament, exteriorització de la pròpia personalitat, manifestació de tradició i cultura, classificació, anàlisi i interpretació de l'univers sensible i mental.
D'altra banda, la llengua també és l'instrument bàsic per aprendre: per conèixer, desenvolupar, analitzar i comprendre les societats; amb la llengua organitzem el pensament i ens fem preguntes.
Per aquest motiu, el professorat de l'àmbit de comunicació no s'ha de considerar l'únic responsable del desenvolupament de les habilitats lingüístiques.
En efecte, tot el cos de professors/es del graduat en educació secundària ha de contribuir a millorar les capacitats de comprensió i d'expressió oral i escrita, ja que es consideren necessàries en tot aprenentatge.
L'ús diversificat d'una llengua i el reconeixement de l'adequació a una situació comunicativa determinada ha de fer possible que alguns prejudicis, tan estesos, en relació a la llengua (hi ha gent que parla bé, hi ha gent que parla malament, hi ha persones que no s'atreveixen a parlar per por de delatar el seu origen social o dialectal, etc.) es puguin anar abandonant.
És tasca de l'àmbit de comunicació proporcionar una sèrie de valors i d'actituds íntimament lligats amb l'entorn lingüístic de les persones adultes.
La llengua s'ha d'entendre no només com una eina de comunicació, sinó com una manera d'entendre el món, un valor estimable que cal protegir i desenvolupar, i per això cal potenciar les actituds de respecte per totes les manifestacions humanes del llenguatge.
L'avaluació de l'àmbit de comunicació segueix el model d'avaluació del graduat en educació secundària i afegeix alguns aspectes específics que cal tenir en compte.
L'eix vertebrador de l'avaluació de la comunicació serà la competència en les habilitats lingüístiques.
En la llengua oral i escrita es prioritzen els procediments i les actituds davant dels conceptes; per això un aspecte important en l'avaluació és l'hàbit en el maneig de diversos materials, recursos i estratègies per aprendre i afavorir la pròpia autonomia comunicativa.
Per valorar els avenços dels aprenents, pot anar bé disposar d'un guió d'observació sistemàtic amb indicacions sobre diferents aspectes de les quatre habilitats lingüístiques.
Pel que fa als continguts de valors, normes i actituds, el pes més important de l'avaluació recaurà en el bloc de llengua i societat i en el de literatura.
Objectius generals de l'àmbit de comunicació
Apreciar les produccions literàries com a diverses interpretacions del món i de l'individu que afavoreixen la creativitat i el gust estètic i són mitjà de participació en la cultura pròpia i de relació amb altres pobles.
Conèixer i aplicar tècniques, estratègies, recursos i procediments de comprensió i d'expressió que permetin interpretar i produir amb propietat, autonomia i creativitat missatges que utilitzin els diferents codis d'ús social.
Tot això amb la finalitat d'enriquir les possibilitats de comunicació (interpersonal i social) en les diferents habilitats lingüístiques.
Comprendre i produir textos orals i escrits de tipologia diversa amb coherència, cohesió, adequació i riquesa lèxica, tant en les llengües pròpies de Catalunya com, de manera més senzilla i breu, en una llengua estrangera.
Desenvolupar oralment i per escrit les funcions comunicatives necessàries per moure's en situacions quotidianes amb una llengua estrangera.
Reconèixer la importància que té el coneixement de la llengua estrangera com a mitjà per a una millor comprensió de la llengua i la cultura pròpies, i com a llenguatge de comunicació i entesa internacional en un món multicultural.
Adquirir aquelles habilitats socials i lingüístiques que fan possible la comunicació interpersonal, la gestió dels assumptes personals, la recerca d'informació i el treball en equip.
Mostrar consciència i comprensió de l'organització interna de les llengües: de l'existència de diferents varietats (dialectes i registres) i dels aspectes formals (lèxics, semàntics, gramaticals, fonològics).
Utilitzar la llengua com un instrument per a l'adquisició de nous aprenentatges i el desenvolupament del pensament, i per a la comprensió i l'anàlisi de la realitat social i cultural.
Potenciar els processos cognititus que ajuden a seleccionar i processar la informació, a la resolució de problemes i a la generalització de les solucions.
Conèixer i aplicar estratègies d'aprendre a aprendre per conèixer les pròpies necessitats i maneres d'aprendre, per esdevenir, així, persones més autònomes i capaces de beneficiar-se de la formació permanent.
Beneficiar-se i gaudir autònomament de la lectura i l'escriptura com a formes de comunicació i com a fonts d'enriquiment cultural i de plaer personal.
Identificar i valorar els mitjans de comunicació social com a grans productors de missatges verbals i no verbals, com a transmissors d'idees i actituds, interpretant-ne críticament els continguts, en relació amb els valors de la cultura pròpia.
Utilitzar i valorar els recursos de la tecnologia de la informació per potenciar la comunicació i com a eina de formació permanent.
Adoptar una actitud favorable a la comunicació respectuosa, fluïda i gratificant i superar estereotips i prejudicis en relació amb les varietats d'ús d'una mateixa llengua i en relació amb les diverses llengües del món.
Respectar la diversitat lingüística i prendre consciència de la riquesa, el valor i la importància sociocultural que representa aquesta pluralitat, tot mostrant actituds de defensa de les llengües com a vehicles de comunicació i expressió social de les persones i del patrimoni cultural dels pobles.
Valorar l'aprenentatge i l'ús de les llengües com un mitjà de desenvolupament personal.
Continguts de Llengua i literatura catalana i castellana
1.1 Comprensió i classificació dels missatges orals singulars (presentació, exposició, conferència i discurs) i plurals (diàleg, conversa, entrevista, enquesta, debat, col·loqui i taula rodona).
1.2 Producció de textos orals de tipologia diversa: descriptius, narratius, instructius, argumentatius, predictius, expositius i conversacionals.
1.3 Lectura i memorització de textos breus en prosa i recitació de poemes.
1.6 Utilització de mitjans tècnics (casset, vídeo, multimèdia, etc.) per treballar missatges orals.
En relació amb la llengua escrita.
2.2 Comprensió lectora: estratègies lectores.
2.4 Elaboració d'esquemes i diagrames.
2.5 Anàlisi i comentari de textos no literaris.
2.6 Producció de textos escrits de tipologia diversa: descriptius, narratius, instructius, argumentatius, predictius, expositius i conversacionals.
2.7 Tècniques de reescriptura i manipulació de textos escrits.
2.8 Correcció de textos escrits.
2.9 Maneig d'instruments informàtics d'ajut a la redacció i a la impressió de treballs escrits.
3.2 La recensió de la lectura de l'obra literària.
3.3 Producció de textos amb intenció literària.
4.4 Comentari lèxic i semàntic d'un text.
5.1 Anàlisi gramatical: anàlisi, representació esquemàtica i manipulació d'unitats.
5.2 Inducció de regles morfològiques i sintàctiques.
5.3 Relació entre puntuació i sintaxi en un text.
En relació amb la llengua i la societat
6.1 Treball amb mapes de dominis lingüístics i amb gràfics i taules estadístiques sobre fets relacionats amb la llengua.
6.2 Ús dels mitjans de comunicació social per treballar aspectes relacionats amb aquest apartat.
1.1 Llengua i comunicació oral.
1.2 Classes de missatges orals.
Les seves principals característiques i finalitats.
1.3 Llengua estàndard i registres.
1.4 Mitjans de comunicació audiovisual.
2.1 La comunicació escrita no literària.
2.3 Mitjans de comunicació escrita: elements característics que els defineixen.
3.2 Els gèneres en què s'agrupen les obres literàries: característiques bàsiques.
3.3 Els recursos expressius de la literatura.
4.1 Reculls lèxics: característiques i utilitat.
4.2 Relacions entre paraules per la forma i pel significat.
5.1 Sons i grafies del català i del castellà.
5.2 Unitats bàsiques de la morfologia: lexema i morfema.
Morfologia del nom, de l'adjectiu, dels determinants i del verb.
5.4 Els sintagmes: característiques i funcions.
5.7 Introducció a l'estudi del discurs.
6.2 Les funcions del llenguatge i el paper d'aquest en la societat.
Principals famílies lingüístiques.
6.4 Procés de formació, transformació, desplegament o substitució d'una llengua.
6.5 Llengües de l'Estat espanyol i normes legislatives que s'hi refereixen.
6.6 Varietats socials i geogràfiques del català i del castellà.
1.1 Participació i iniciativa en activitats orals.
1.2 Atenció a la genuïnitat de l'expressió oral.
2.1 Valoració de la llengua com a instrument del propi creixement intel·lectual.
2.2 Sensibilització per la literatura.
2.3 Interès per conèixer el funcionament de la llengua com a sistema.
2.5 Valoració de l'ús de la tecnologia de la informació com a font d'enriquiment personal.
3.1 Valoració de la riquesa que aporta la diversitat lingüística i respecte per la població usuària dels diversos parlars.
3.2 Atenció a la situació sociolingüística de Catalunya.
3.3 Sensibilització crítica envers aquells aspectes de la llengua que reflecteixen valors i prejudicis.
Valoració de l'aprenentatge i dels elements diversos que hi incideixen
4.1 Consciència de les pròpies necessitats formatives.
4.2 Capacitat de planificació i organització per atendre l'autoformació.
4.3 Interès per la lectura i per l'expressió escrita personal.
4.4 Adequació a les normes convencionals de l'expressió escrita.
4.5 Adequació del registre lèxic al context.
4.6 Cooperació i responsabilitat en el treball de grup.
Continguts de l'àrea de Llengua estrangera
a) Habilitats d'aprenentatge: percepció auditiva, discriminació dels elements fònics significatius i desestructuració de l'enunciat.
c) Tipus de comprensió: global, essencial, selectiva i exhaustiva.
a) Habilitats d'aprenentatge: oralització de l'escrit, reconeixement dels aspectes icònics del text i reconeixement de l'organització del text.
c) Tipus de comprensió: global, essencial, selectiva i interpretativa.
a) Habilitats d'aprenentatge: audició, discriminació i repetició de models significatius; reformulació i combinació de les adquisicions noves amb les anteriors; producció "en situació" d'enunciats senzills, estratègies pròpies de l'aprenent/a estranger/a.
b) Tipus de producció oral: preguntes-respostes amb el professorat i els companys; producció dirigida amb pautes o suports; exposicions preparades, expressió personal.
a) Habilitats d'aprenentatge: establiment de correspondències oral-escrit i organització bàsica del text escrit (redacció de manera ordenada i estructurada, puntuació i articulació en paràgrafs, pronoms i connectors).
b) Tipus de producció: reproducció de models escrits amb variants, manipulació i resum de textos, producció dirigida amb pautes.
Reflexió sobre la llengua estrangera, la comunicació i l'aprenentatge
2.1 Reflexió sobre la comunicació: raonament referit als principals aspectes de les situacions de comunicació.
2.2 Reflexió sobre la llengua: pràctica de l'autocorrecció, inferència de mecanismes bàsics del funcionament de la llengua, descripcions comparatives puntuals entre llengües.
2.3 Reflexió sobre l'aprenentatge: apropiació de la terminologia necessària per a l'aprenentatge, distinció entre els diferents tipus d'errors i la importància que tenen, comprensió del paper de l'error en l'aprenentatge i autoavaluació com a aprenent/a en les diferents habilitats.
3.1 Utilització de fonts impreses (diccionaris, índexs, enciclopèdies, llibres de consulta, premsa) i d'altres fonts (orals, audiovisuals, informàtiques i telemàtiques).
3.2 Estratègies per a l'adquisició de vocabulari.
3.3 Elaboració i utilització del propi material de treball: apunts, fitxes, quadres.
3.4 Participació activa en la dinàmica de la seva classe: aportació de documents a classe, exposicions i participació en l'avaluació de grup.
3.5 Autoorganització del treball individual i de grup.
3.6 Distribució dels recursos per a les diferents activitats.
Aspectes pragmàtics: principals funcions comunicatives.
1.1 Establir i mantenir relacions socials; fórmules de la vida social.
1.2 Demanar i donar informacions.
1.4 Descriure les coses, l'entorn, la gent, les situacions.
1.7 Esbrinar i expressar actituds emocionals (grat-desgrat, satisfacció-insatisfacció, interès, intenció).
1.9 Disposar de recursos per prendre la paraula i mantenir una conversa.
1.10 Aprendre a expressar-se dins de l'aula i a parlar de la llengua en la llengua estrangera.
2.1 Fonologia i fonètica: aspectes prosòdics fonamentals; sistema fonològic de la llengua.
2.2 Gramàtica: morfologia i sintaxi fonamentals; gramàtica textual (alguns connectors bàsics).
2.3 Lèxic: camps semàntics bàsics; els mots i les expressions que derivin dels interessos de l'alumnat; els mots transparents i pròxims; expressions idiomàtiques més freqüents (frases fetes).
2.4 Ortografia: els grafemes regulars i la seva relació amb els fonemes corresponents; l'ortografia gramatical i arbitrària corrent.
3.1 Registres: el registre estàndard escrit i oral.
3.2 Els elements de la vida quotidiana, articulats al voltant de punts bàsics de referència relatius a les tradicions, als fets històrics i geogràfics i a les institucions dels països que parlen la llengua objecte d'aprenentatge.
3.3 Productes del patrimoni artístic i literari dels països que parlen la llengua objecte d'aprenentatge.
3.4 Aspectes culturals que puguin tenir una vinculació especial amb la comunitat catalana en els àmbits de les relacions entre les cultures representades per les dues llengües, la catalana i l'estrangera; influències mútues pel que fa a tradicions, fets històrics i manifestacions artístiques.
Tipologia de situacions i de documents de treball.
4.1 Situacions comunicatives pròpies de la classe i de l'aprenentatge; intercanvis, converses i exposicions breus; situacions reals i imaginàries.
4.2 Textos i documents, orals i escrits, amb suports diversificats: pedagògics i autèntics; dels mitjans de comunicació social, de la literatura moderna i de caire pràctic; amb funcions textuals diverses; amb funcions poètiques i lúdiques; cançons tradicionals i modernes.
Valoració de la comunicació interpersonal
1.1 Actitud de desinhibició enfront de la interacció comunicativa.
1.2 Actitud receptiva en les situacions de comunicació.
1.3 Interès per comunicar-se i expressar-se (oralment i per escrit) amb persones que parlen la llengua estrangera.
1.4 Interès per expressar-se amb exactitud.
2.2 Interès per conèixer altres maneres de pensar i de viure.
2.3 Acceptació de l'alteritat i la diferència.
2.4 Interès per adquirir una perspectiva més àmplia de la cultura pròpia en referència a altres.
3.1 Valoració de l'increment de perspectiva cultural.
3.2 Interès per la producció de nous models lingüístics i de noves possibilitats expressives.
Valoració de l'aprenentatge d'una llengua estrangera i dels elements diversos que hi incideixen
4.1 Consciència del propi aprenentatge.
4.2 Actitud positiva per adquirir autonomia en l'aprenentatge.
4.3 Cooperació i responsabilitat en el treball de grup.
Objectius terminals de Llengua i literatura catalana i castellana
Analitzar missatges orals, formals o espontanis; reconèixer si són singulars (presentació, exposició, conferència, discurs) o plurals (diàleg, conversa, entrevista, enquesta, debat, col·loqui, taula rodona), identificar-ne el registre i la varietat i interpretar els elements no verbals que els acompanyen.
Resumir oralment i per escrit missatges orals formals, explicitant-ne les informacions i les idees essencials i la intenció de l'emissor.
Valorar i expressar opinions raonades sobre les comunicacions orals en què una persona adulta pugui tenir un paper de receptora procedents tant dels mitjans de comunicació social (televisió, ràdio, cinema, publicitat) com de la vida social i cultural (debat, col·loqui, discurs, conferència).
Demostrar interès per les manifestacions orals dels altres, com per exemple les de la televisió, col·loquis, debats, etc., i que siguin corrents en la vida social.
Participar en el treball en grup i en les manifestacions orals que es produeixin en l'entorn social i d'aprenentatge: de diferent tipus (singular, dual o plural) i forma (improvisada o planificada) i seguint les convencions socials d'aquesta mena de manifestacions: demanar la paraula, respectar els altres que en tinguin l'ús, centrar-se en el tema, expressar l'opinió personal raonadament i modificar-la quan escaigui.
Produir missatges orals, espontàniament o amb preparació prèvia, amb ordre, coherència, claredat, entonació i dicció acceptables segons el missatge i el registre emprats.
Planificar i produir diferents missatges orals segons els nivells i les funcions del llenguatge i transformar un mateix missatge d'acord amb els canvis en els elements de la situació comunicativa.
Practicar l'activitat oral en general fent servir diferents mitjans tècnics, com ara el casset i el vídeo, i produir amb el suport d'aquests mitjans missatges orals elementals seguint regles d'ús d'alguns espais de ràdio i televisió.
Fer una lectura silenciosa comprensiva de qualsevol text en prosa o en vers, tant si és literari com dels altres àmbits del currículum, reconeixent-ne fets, opinions i interpretacions (elements objectius i subjectius).
Llegir qualsevol text, en prosa o en vers, de manera expressiva, amb la velocitat, l'entonació i la dicció adequades.
Utilitzar la lectura com a tècnica de recerca d'informació.
Abans de la lectura d'un text, plantejar-se preguntes sobre el tema, la finalitat i la tipologia; identificar-ne els elements externs: títol, paràgrafs i estructura; distingir el tipus de text per la finalitat i les marques textuals, i identificar-ne les característiques i els elements bàsics que el defineixen.
Trobar les idees principals d'un text i expressar-les mitjançant un diagrama, un esquema, un qüestionari o un resum.
Interpretar els diferents gèneres periodístics de contingut historicoinformatiu (crònica, notícia, reportatge), argumental (carta al director, editorial i article d'opinió) i dialogat (entrevista), de temes d'interès general.
Interpretar correctament textos iconicogràfics.
Ampliar per escrit les idees d'un text breu, analitzant-les, exemplificant-les o extraient-ne conclusions.
Redactar diferents tipus de textos necessaris per a la vida quotidiana: notes, cartes personals, diaris personals, apunts, anuncis, resums, demandes d'informació, etc.
Emplenar i redactar correctament diferents tipus de textos formals: impresos, contractes, talons bancaris, telegrames, enquestes, currículums, cartes comercials, instàncies i actes, segons les normes convencionals (dades d'identificació, marges, espais, cal·ligrafia i ortografia).
Expressar per escrit un relat de fets o accions a partir d'un esquema o guió previ de manera ordenada.
Produir textos descriptius, narratius, expositius, instructius, conversacionals, predictius i argumentatius —inclosos els missatges publicitaris—, d'acord amb l'estructura textual i utilitzant els recursos que els són propis.
Redactar de forma periodística una història (notícia), un argument (carta al director) o un diàleg (entrevista).
Descriure per escrit una imatge o una sèrie d'imatges i redactar una història a partir d'una imatge estàtica o en moviment.
Organitzar qualsevol escrit produït de manera ordenada i clara, amb títol i marges; escriure amb lletra clara i llegible; aplicar els aspectes formals: ortografia, puntuació, adequació sintàctica i lèxica, cohesió i coherència del text.
Manejar amb facilitat instruments informàtics d'ajut a la redacció i a la impressió de treballs escrits, com ara processadors de textos, verificadors i correctors ortogràfics, diccionaris de sinònims i programes d'autoedició.
Valorar els recursos que proporciona la tecnologia de la informació per reestructurar els treballs escrits i facilitar la precisió i la representació de les idees com a mitjà útil i de suport per aprendre autònomament i per a la formació permanent.
Sintetitzar, seguint un guió previ, oralment o per escrit, informacions pertinents sobre obres literàries, pel que fa a l'autor/a i a l'època de producció, procedents de fonts diverses —explicacions del professorat, consulta bibliogràfica, etc.—, de manera que es contextualitzi i s'expressi l'opinió pròpia raonada.
Manifestar interès per la literatura com a mitjà per interpretar la realitat.
Demostrar interès per la literatura pròpia i per les altres, especialment per alguns textos bàsics que són la base del nostre món cultural.
Valorar, d'acord amb la sensibilitat pròpia, les aportacions de la lectura literària, tot demostrant criteri personal i un cert grau d'autonomia.
Reconèixer els recursos i les convencions del registre literari i adonar-se de les diferències amb altres registres.
Reconèixer textos de diversos gèneres literaris i fer referència a les seves característiques més importants, que permeten classificar-los.
Distingir els principals períodes de la literatura catalana i castellana, atenent a la relació amb el context historicosocial, els gèneres literaris i alguns autors i autores significatius per tal de situar les lectures dins el marc de referència adequat.
Comentar textos poètics i en prosa, tenint en compte aspectes formals i de contingut, l'autor o autora i l'època, i d'acord amb la sensibilitat personal, expressada mitjançant una opinió raonada.
Manejar diferents tipus de diccionaris: generals, enciclopèdics i de traducció; reconèixer-ne, quan escaigui, les parts d'un article, i interpretar-ne les abreviatures.
Utilitzar el concepte d'índex i les eines de la tecnologia de la informació per a la recerca i la recuperació d'informació continguda en bases de dades, enciclopèdies i diccionaris electrònics.
Reconèixer el registre de llengua d'un text a partir del lèxic emprat.
Distingir el significat general d'un mot, el sentit figurat i el significat contextual.
Identificar les parts d'un mot en el cas dels derivats i compostos, i saber el significat dels principals elements derivatius procedents del llatí i del grec que apareixen en mots de la vida quotidiana i en el lèxic científic d'altres àrees del currículum.
Interpretar locucions, modismes i frases fetes d'ús corrent, fent-les servir en els missatges orals i escrits propis.
Utilitzar els diversos significats de mots polisèmics corrents, tenint en compte el context, i fer servir mots o construccions de significats semblants (sinònims) en els casos adients.
Adequar el lèxic al tema i a la situació de cada text (oral o escrit).
Identificar els elements textuals: parts del text, elements introductoris, elements relacionants i altres elements rellevants.
Reconèixer diferents tipus d'oració segons l'estructura i el significat, tot relacionant l'entonació amb la puntuació, i els canvis que aquestes poden produir.
Reconèixer els principals components d'una oració simple.
Reconèixer la categoria gramatical de paraules bàsiques.
Utilitzar les possibilitats de formar oracions per juxtaposició i coordinació.
Reconèixer el significat i la funció gramatical d'una frase subordinada i saber-ne les possibilitats per expressar millor el pensament.
Aplicar als escrits personals les normes gramaticals apreses, de tal manera que tinguin una correcció acceptable.
Demostrar interès per conèixer el funcionament de la llengua com a sistema.
Reconèixer la diversitat lingüística del món actual i l'extensió d'ús de les principals llengües, amb atenció especial al català i al castellà.
Valorar la importància de la llengua pròpia i el món cultural que li dóna suport i s'hi reflecteix.
Valorar la necessitat i el fet de comunicar-se en altres llengües.
Conèixer els aspectes més elementals de la situació sociolingüística de les llengües d'Espanya, i les normes que regulen la relació democràtica entre parlants d'aquestes llengües, tot manifestant actituds de respecte cap a les llengües i els seus parlants i fent ús dels drets lingüístics.
Reconèixer els aspectes bàsics de la varietat estàndard utilitzada pels mitjans de comunicació, i de les varietats dialectals, per tal d'assegurar la comprensió de missatges entre parlants de la mateixa llengua.
G. Objectiu de la formació en general
Conèixer i utilitzar estratègies per detectar les pròpies necessitats formatives en comunicació i planificar, organitzar i administrar el propi temps i treball sobre les habilitats lingüístiques.
Participar en les activitats de grup de manera activa i responsable.
Objectius terminals de l'àrea de Llengua estrangera
Distingir i reproduir els sons i les entonacions bàsiques de la llengua.
Interpretar correctament els missatges orals d'ús quotidià a l'aula i de les instruccions de treball per tal d'utilitzar de manera progressiva l'anglès com a llengua vehicular de classe.
Comprendre missatges en situacions contextualitzades i en intercanvis propis de la vida quotidiana de l'alumne/a.
Extreure informacions concretes de textos orals de tipologia diversa adequats a l'alumne/a.
Comprendre les idees principals i les secundàries en exposicions, relats i altres textos orals o escrits adequats a l'alumnat, tant per la temàtica com pel tipus de text.
Utilitzar el context, lingüístic i no lingüístic, com a mitjà per ajudar la comprensió oral.
Adquirir i fer ús de tècniques, recursos i procediments de comprensió que permetin interpretar eficaçment i amb autonomia el discurs oral.
Superar progressivament la inhibició i mostrar una actitud oberta i d'interès per comunicar-se amprant la llengua anglesa.
Fer ús d'estratègies comunicatives —lingüístiques i no lingüístiques— elementals.
Participar en intercanvis d'informació i en converses pròpies de situacions reals i d'altres d'interès de l'alumne/a creades a partir dels temes de treball aplicant les estructures apreses.
Comunicar necessitats i sentiments bàsics.
Adquirir progressivament una pronúncia i una entonació acurades.
Utilitzar el vocabulari après i aplicar-lo adequadament en les diferents situacions comunicatives tant orals com escrites.
Establir les correspondències bàsiques entre la llengua oral i l'escrita.
Interpretar correctament els missatges escrits referents a les instruccions de treball i la manera d'actuar dins l'aula.
Fer una lectura silenciosa i comprensiva de textos de tipologia diversa adequats als interessos i els coneixements del l'alumnat.
Utilitzar els coneixements previs, els elements coneguts, el context i l'organització del text escrit per facilitar-ne la comprensió lectora.
Produir textos simples, a partir de pautes, amb una correcció acceptable.
Dominar l'estructura bàsica de la frase i produir textos senzills organitzant la informació i les idees de manera coherent i entenedora.
Col·laborar de manera activa en treballs de grup al voltant d'un tema.
Respectar les opinions dels/de les companys/es i del professorat.
Mostrar una actitud oberta, d'interès i de respecte per altres pobles i cultures.
Organitzar el treball amb eficàcia i aprendre a utilitzar els materials d'aprenentatge i a treure'n profit: del mateix material de treball (apunts, fitxes, quadres...), de fonts impreses i d'instruments tècnics al seu abast.
Adquirir progressivament una certa habilitat per avaluar el propi procés d'aprenentatge de la llengua, els objectius assolits i les necessitats.
Apreciar el valor del coneixement de l'anglès per a l'estudi i el treball present i futur.
Distingir les diverses situacions de comunicació oral i escrita i la funció principal dels textos més corrents.
Identificar les característiques principals de la llengua anglesa (per contrast puntual amb altres llengües).
Àmbit de les matemàtiques, de la ciència i de la tecnologia
L'àmbit de les matemàtiques, de la ciència i de la tecnologia comprèn els coneixements que es relacionen amb l'entorn natural, científic i tecnològic, i que convé que siguin adquirits per l'alumnat en finalitzar l'educació secundària per a persones adultes.
S'adopta un plantejament de ciència integrada amb la intenció que els seus continguts no siguin compartimentats.
L'àmbit aplega les disciplines tradicionals de les ciències (ciències naturals, ciències fisicoquímiques, matemàtiques i tecnologia).
La coherència d'aquest àmbit ve donada per la visió de la ciència i de la tecnologia com a activitats encaminades a resoldre els problemes que la humanitat ha tingut des de sempre.
Per a la resolució d'aquests problemes la tecnologia pren com a punt de partida els coneixements científics aportats per cadascuna de les branques de la ciència, l'estudi de les quals implica la necessitat de poder emmarcar els fenòmens naturals a l'interior de dos sistemes de coordenades fonamentals: l'espai i el temps, la qual cosa ha comportat la necessitat de resoldre problemes.
Això, juntament amb el seu caràcter instrumental, justifica plenament la incorporació de les matemàtiques en aquest àmbit.
El disseny curricular pren com a punt de partida el coneixement del medi natural de l'etapa de formació instrumental i vol proporcionar una visió científica del món.
L'àmbit compagina en tot moment el vessant teòric en el qual es basa i el vessant pràctic, evitant la dicotomia entre treball intel·lectual i treball manual, que tan sovint es presenten dissociats.
El seu desenvolupament ha de fomentar el plaer d'observar, conèixer i descobrir, ha de permetre entendre alguns fenòmens que s'esdevenen en l'entorn, ha d'acostar la comprensió de la dinàmica cientificotecnològica de la societat i ha de procurar el creixement intel·lectual en una manera de fer científica.
Els continguts de fets, conceptes i sistemes conceptuals segueixen els cànons tradicionals del saber científic per facilitar-ne el seguiment.
L'eix vertebrador de l'àmbit és l'estudi de la matèria i de l'energia en els éssers vivents i en els materials inerts, així com els coneixements matemàtics necessaris per al seu estudi, tot relacionant l'aplicació d'aquests conceptes a aspectes tecnològics, a l'atenció de la salut, a la capacitació per comprendre la informació que es produeix en la societat i per saber moure-s'hi amb una certa seguretat.
Les intencions proposades es dirigeixen a assolir els coneixements teòrics i pràctics, degudament organitzats i sistematitzats, i a saber-los aplicar en el marc d'un treball individual i col·lectiu rigorós i ben fet que permeti resoldre diferents necessitats humanes.
En els continguts de procediments són punts característics de l'àmbit l'observació, l'abstracció de la realitat, la realització d'experiències, la verificació d'hipòtesis, l'aplicació d'aspectes de la tècnica en diversos àmbits de la tecnologia i l'exteriorització de les idees.
Al llarg del disseny curricular es proposen uns valors encaminats a la formació per al món laboral, la cultura i el lleure.
És propi d'aquest àmbit el foment de les actituds de respecte a la natura, de prudència en l'ús de recursos naturals, l'hàbit d'actuar amb correcció i seguretat en tot el que fa referència a l'activitat tecnològica i en general la promoció d'hàbits de vida saludables.
També és propi d'aquest àmbit promoure el raonament, l'exactitud i la precisió, així com estimular una actitud crítica envers l'ús de la tecnologia.
En cada moment de l'aprenentatge, els alumnes i les alumnes realitzen el procés d'elaboració de nous conceptes, el perfeccionament de certs procediments i la reflexió sobre alguns valors i, en conjunt, assoleixen un pòsit cultural relacionat amb les ciències.
L'exteriorització d'aquest pòsit, oralment, per escrit o simbòlicament, és important per facilitar la comunicació amb els altres individus de la comunitat.
Els objectius terminals de l'àmbit tenen un caràcter majoritàriament procedimental com a expressió de la priorització d'aquests tipus de continguts per sobre dels conceptuals i responen a la concepció de la ciència i de la tecnologia per a un cicle d'estudis secundaris comprensius.
La percepció que té la persona adulta de la ciència, de les matemàtiques i de la tecnologia depèn dels aprenentatges previs, i en aquest sentit, és important destacar el paper que desenvolupen determinades branques de la ciència (biotecnologia, genètica, etc...) i de les noves tecnologies en la vida actual de la persona adulta, tant personal com laboral.
És per això que cal contextualitzar els continguts d'aquest àmbit.
Per una banda, per posar en conflicte els coneixements previs sobre la ciència, les matemàtiques o la tecnologia a partir d'elements quotidians i fer que la persona adulta estructuri el coneixement correctament, de manera que sigui un aprenentatge significatiu.
Per una altra banda, perquè la millor motivació de les persones adultes és la contextualització dels aprenentatges en l'entorn més proper.
En aquest sentit, cal remarcar la valoració de la ciència i la tecnologia en la societat actual i la incidència que tenen els mitjans de comunicació en els aprenentatges.
Per tots els aspectes considerats anteriorment, així com pel procés d'ensenyament-aprenentatge propi de les persones adultes, és important la metodologia dins d'aquest àmbit.
Les línies metodològiques d'aquest àmbit van encaminades a:
Contextualitzar els objectius i els continguts de l'àmbit, de manera que els temes es relacionin amb aspectes del món actual.
Presentar la ciència com una disciplina oberta i interactiva.
Treballar els tres tipus de continguts de manera interrelacionada, ja que dins de l'àmbit es pot tendir a sobrevalorar els procediments, però cal relacionar-los amb els conceptes i donar importància a les actituds, que sovint han quedat en segon pla.
Proporcionar situacions d'anàlisi i de resolució de problemes relacionats amb la vida quotidiana i amb els temes més rellevants de la societat actual.
Plantejar els temes des d'una perspectiva globalitzadora i interdisciplinar, relacionant els tres camps bàsics de l'àmbit per donar una idea de ciència integrada.
Utilitzar els mitjans de comunicació i les noves tecnologies.
Possibilitar la participació i l'autonomia de l'alumnat en el disseny, el desenvolupament i l'avaluació del procés d'aprenentatge.
En aquest sentit, cal destacar la importància de l'autoavaluació i de la coavaluació.
Per tant, algunes de les estratègies més adients per treballar en aquest àmbit són la resolució de problemes, les experiències al laboratori o al taller, la realització de recerques, el plantejament de debats, el treball de camp, l'aplicació de programes informàtics, etc.
L'avaluació dins de l'àmbit de les matemàtiques, la ciència i la tecnologia s'entén com un instrument de regulació del procés d'aprenentatge de l'alumnat; és per això que s'integra totalment en aquest procés.
L'avaluació dels continguts procedimentals és especialment important perquè es treballen extensament; conseqüentment, es valora no tant el resultat final d'un determinat problema o qüestió científica com l'estratègia utilitzada per l'alumne/a.
És per això que el procés d'avaluació dins l'àmbit no es redueix únicament a proves escrites, sinó que s'inicia en el mateix moment en què els/les alumnes comencen a treballar les activitats d'ensenyament-aprenentatge.
És recomanable encetar aquest procés amb una avaluació inicial sobretot en el camp de la ciència i de la tecnologia, ja que la majoria de les persones adultes tenen uns coneixements previs procedents de la vida quotidiana.
Atès el caràcter experimental de l'àmbit, l'avaluació dels aprenentatges no es limita als coneixements conceptuals sinó que també té en compte l'actitud de resposta de l'alumne o alumna a determinades qüestions científiques i tecnològiques relacionades amb l'entorn social i cultural.
En aquest sentit, es tenen presents les idees prèvies i el nivell cultural i de maduresa de l'alumne/a.
Objectius generals de l'àmbit de les matemàtiques, de la ciència i de la tecnologia
Entendre les matemàtiques com una ciència oberta, dinàmica i encaminada a la resolució de problemes que ha seguit una evolució històrica i que té capacitat d'adaptació a les noves situacions.
Valorar el caràcter instrumental de les matemàtiques en altres àmbits del coneixement, inclòs el quotidià.
En particular, posar de manifest la naturalesa dels models que aporten les matemàtiques per descriure, interpretar i normativitzar el món natural, social i productiu.
Adquirir un nivell d'habilitats que permeti aplicar, elaborar, confrontar i avaluar els models matemàtics utilitzats.
Aplicar de manera creativa els mètodes matemàtics davant de situacions noves.
Reconèixer el paper dels mitjans tecnològics actuals en les matemàtiques, delegant-hi els aspectes més mecànics, desenvolupant les capacitats per destriar els problemes que es poden encarar amb instruments i mètodes matemàtics dels que no, així com triar els instruments matemàtics apropiats per resoldre'ls.
Conèixer i valorar les pròpies habilitats matemàtiques i emprar-les amb flexibilitat.
Tenir recursos suficients i una disposició favorable a utilitzar-los per enfrontar-se a situacions problemàtiques, ja siguin quotidianes, pròpiament matemàtiques o referides a altres àmbits del coneixement.
Observar de manera sistemàtica aspectes quantitatius i geomètrics de la realitat (natural, social, econòmica), estructurar i presentar la informació obtinguda de manera que se'n faciliti l'anàlisi posterior.
Expressar i interpretar correctament les observacions realitzades, les mesures preses i altres dades en forma d'esquemes, quadres de dades, taules, gràfics i altres sistemes de representació.
Emprar, quan convingui, diferents llenguatges matemàtics (algebraic, estadístic, geomètric o gràfic) en la mesura que siguin útils per descriure, representar i traduir qüestions plantejades i les seves solucions.
Conèixer i utilitzar adequadament la terminologia, la simbologia i els instruments científics i tecnològics bàsics per poder comprendre i produir textos científics i iniciar-se en el procés d'experimentació científica.
Observar, descriure i classificar objectes, organismes, fenòmens i processos relacionats amb l'entorn físic.
Conèixer i valorar la biodiversitat i classificar els organismes vius i les interdependències entre ells i el medi físic.
Respectar totes les formes de vida i altres elements de l'entorn i valorar el paper de les persones en la conservació del medi natural.
Comprendre i analitzar els canvis que contínuament es produeixen en el medi natural, i més en general a l'univers.
Reconèixer que l'univers és constituït per diferents tipus d'unitats discretes de matèria (àtoms i molècules, cèl·lules, organismes, astres) i saber-les classificar i relacionar entre elles.
Conèixer el cos humà i el seu funcionament per tal de tenir cura de la salut, adquirint aquells hàbits d'higiene, alimentació i profilaxi que seran útils al llarg de la vida.
Valorar actituds científiques com la curiositat, l'objectivitat, l'observació i els processos en la investigació científica per distingir la superstició de la ciència per tal d'adonar-se que és aquesta la que pot explicar fenòmens.
Relacionar l'evolució de la ciència i de la tecnologia amb els canvis que es van produint en les formes de vida al llarg del temps.
Conèixer les necessitats individuals i socials més properes i les solucions més adequades que ofereix el patrimoni tecnològic del propi entorn.
Valorar els avantatges i els inconvenients de l'ús d'objectes, aparells, processos tecnològics, artesanals i industrials, i recursos naturals.
Incorporar els coneixements sobre les aplicacions de la tecnologia per al propi desenvolupament en l'àmbit acadèmic, professional i personal.
Valorar la realització d'un treball en condicions adequades, la solució de problemes i la superació de les dificultats pròpies del procés tecnològic.
Analitzar i valorar els efectes que exerceix, sobre la salut i la seguretat personal i col·lectiva, l'actitud d'observació i respecte de les normes de seguretat i higiene.
Continguts de l'àmbit de les Matemàtiques, de la ciència i de la tecnologia
1.1 Ús de diferents llenguatges matemàtics: expressions numèriques, expressions algebraiques, llenguatge funcional, llenguatge gràfic, llenguatge geomètric.
1.4 Aplicació de mètodes inductius i deductius.
Tècniques per a la mesura i el càlcul
2.1 Tècniques de representació simbòlica i gràfica de nombres.
2.2 Tècniques de mesura directa (amb utilització d'instruments) i de mesura indirecta (mitjançant algorismes i representacions a escala).
2.3 Càlcul exacte i aproximat amb nombres: mentalment i per escrit, i amb la calculadora científica.
2.4 Plantejament i càlcul d'expressions numèriques i algebraiques sobre problemes concrets.
2.5 Tècniques elementals de resolució d'equacions.
2.7 Tècniques de càlcul de paràmetres estadístics.
3.1 Aplicació de models geomètrics per a la interpretació de situacions reals.
3.2 Representació plana a escala de figures geomètriques.
3.3 Descomposició de figures planes en figures més elementals.
3.4 Representació plana de figures espacials i, recíprocament, comprensió de figures espacials a partir de la seva representació plana.
4.1 Tècniques de recollida de dades.
4.2 Observació directa d'objectes, fenòmens i processos.
4.3 Observació d'imatges, models i maquetes.
4.4 Utilització de mitjans tecnològics, de documentació impresa i de fonts de transmissió oral.
Tractament, anàlisi, interpretació i expressió de la informació
5.1 Construcció de taules de valors i freqüències.
5.2 Representació gràfica de fenòmens en coordenades cartesianes.
5.3 Tècniques específiques de representació gràfica per a la informació estadística.
5.4 Representació gràfica i simbòlica de la informació tecnològica.
5.5 Elaboració i utilització de fórmules que relacionin variables.
5.6 Anàlisi de dependències funcionals.
5.7 Anàlisi de variables estadístiques.
5.8 Interpretació d'esquemes, símbols i seqüències de símbols.
5.9 Tractament de fenòmens aleatoris mitjançant el càlcul de probabilitats.
5.10 Interpretació de la informació recollida.
5.11 Expressió oral, escrita i visual de qüestions científiques i tecnològiques, emprant terminologia i simbologia adequades.
Manipulació directa i realització d'experiències
6.1 Anàlisi d'instruments i objectes senzills.
6.2 Realització d'experiments científics i/o dissenys experimentals.
6.3 Ús de tècniques per a la recollida, la preparació, la conservació i l'anàlisi de mostres, per efectuar-ne la identificació i la classificació.
6.4 Utilització, neteja i conservació del material de laboratori, dels instruments i els aparells d'ús comú.
1.4 Els nombres i la calculadora científica.
2.1 Elements i organització del pla.
2.2 Elements i organització de l'espai.
2.4 Relacions mètriques i trigonomètriques en els triangles rectangles.
Característiques generals de les gràfiques.
3.2 Funcions: dependència i conceptes associats.
3.5 Creixement i decreixement de diferents tipus de funcions.
L'estadística elemental i l'atzar.
4.1 Conceptes bàsics d'estadística.
4.2 Paràmetres de centralització i de dispersió.
4.4 Probabilitat: conceptes i lleis bàsiques.
5.1 Naturalesa discontínua de la matèria: àtoms i molècules.
5.2 Estats físics de la matèria.
5.3 Mescles i substàncies pures.
5.4 Transformacions químiques de les substàncies.
6.2 Transformació i conservació de l'energia.
6.3 Fonts naturals de l'energia i utilització.
7.2 Les forces com a causa de les deformacions i de la modificació del moviment.
8.5 L'ésser humà: el cos humà i la salut.
8.6 La perpetuació de l'espècie i l'evolució.
10.2 Projeccions, acotació i escala.
10.3 Normes específiques de seguretat i d'higiene.
Producció i elaboració de materials i d'objectes
11.1 Fabricació i elaboració de materials, productes i objectes.
11.2 Canvis de les necessitats humanes.
11.3 L'evolució en la fabricació d'objectes: treball artesanal/industrial.
11.4 Paral·lelisme de l'evolució científica i tecnològica.
11.5 Avantatges i inconvenients de les aportacions de la tecnologia.
12.1 Necessitats humanes en l'alimentació, l'habitatge, el vestit, l'energia, el transport i la comunicació d'informació.
Instruments i tècniques per facilitar la vida referents a l'alimentació, l'habitatge, el vestit, l'energia, el transport i la comunicació d'informació.
Interrogació i investigació davant de situacions i problemes contrastables matemàticament.
Sistematització del treball de les matemàtiques.
Valoració de les eines matemàtiques.
3.1 Ús habitual i equilibrat dels mitjans tecnològics que poden ser útils en matemàtiques.
Confiança en les pròpies capacitats i consciència de tenir-les per afrontar i resoldre situacions reals amb estratègies matemàtiques.
Interès per l'autoaprenentatge i la formació contínua.
Respecte pel patrimoni natural.
6.1 Presa de consciència de la limitació dels recursos naturals.
6.3 Defensa del medi ambient davant de la contaminació i el seu deteriorament.
Respecte per un mateix i pels altres.
7.1 Valoració dels hàbits que propicien el manteniment de la salut i rebuig dels factors que atempten contra la salut individual i col·lectiva.
7.2 Valoració del respecte en la comunicació de les idees i la tolerància envers les diferències entre les persones.
Sistematització del treball en l'activitat tecnològica i ciències experimentals.
8.1 Respecte envers les condicions adequades de treball.
8.2 Valoració de l'ordre, la netedat i l'endreça en relació amb el treball.
8.3 Correcció en la utilització d'objectes, materials i mitjans tecnològics i científics.
8.4 Tendència a la meticulositat i l'exactitud en la realització d'observacions i experiències.
8.5 Rigor en la resolució de problemes tecnològics i científics.
Valoració de la tecnologia en l'entorn social i de l'esperit científic.
9.1 Valoració del compliment de les normes de seguretat i higiene en el treball.
9.2 Valoració positiva de professions i treballs.
9.3 Consciència de la importància de l'aportació del treball individual al treball en grup.
9.4 Necessitat de la normalització tecnològica.
9.5 Actitud crítica davant de l'ús de la tecnologia i la seva repercussió social.
9.6 Reconeixement de la importància del mètode científic.
9.7 Interès a conèixer les respostes científiques a problemes plantejats pels éssers humans en diverses èpoques.
9.8 Disposició a l'observació i a la interpretació de fenòmens que s'esdevenen en el nostre entorn.
9.9 Valoració de la importància de l'avenç científic i tecnològic en la millora de la qualitat de vida.
Objectius terminals de l'àmbit de les matemàtiques, de la ciència i de la tecnologia
Identificar, ordenar i representar diferents tipus de nombres (naturals, enters, racionals) i les seves propietats, reconèixer les diferents formes d'expressió (entera, decimal, fraccionària, percentual, mixta, científica) i utilitzar-les per quantificar situacions de la vida quotidiana.
Aplicar algorismes de comparació i càlcul amb nombres enters i racionals en les seves diverses expressions i conèixer les propietats que els fonamenten, sabent-ne justificar alguns casos senzills.
Analitzar conjunts de dades elaborades i saber-les reorganitzar de la manera més adequada amb la finalitat de trobar-hi possibles relacions.
Trobar relacions entre les dades obtingudes o donades i recollides de manera ordenada en forma de taula; reconèixer-hi els conceptes i les relacions matemàtiques que continguin, fent ús de models matemàtics elementals (estadístics, funcionals, algebraics) i saber-les expressar mitjançant el llenguatge natural.
Planificar la resolució de situacions problemàtiques: distinció del que es coneix i el que és desconegut, distinció de la informació útil de la supèrflua, estimació de possibles solucions, elecció del mètode a emprar i comprovació de la validesa dels resultats trobats contrastant-los amb la situació de partida.
Plantejar correctament, davant de situacions problemàtiques, expressions numèriques que en possibilitin la resolució i efectuar els càlculs que se'n derivin.
Reduir problemes complexos a altres de més senzills que en facilitin la resolució.
Mostrar una actitud crítica enfront de la informació que es rep i analitzar-la mitjançant els coneixements matemàtics i científics i les possibilitats de raonament que es tinguin a l'abast.
Acceptar la necessitat de canviar d'estratègia en la recerca de solucions quan la situació ho requereixi i, en aquest sentit, actuar amb esperit de cooperació valorant els avantatges del treball en grup.
Donar importància a la planificació i l'ordenació del treball en equip, col·laborant-hi activament de manera individual i respectant l'aportació dels altres.
Manifestar respecte i tolerància en la comunicació d'idees i amb les persones.
Apreciar les relacions entre els nous aprenentatges i els coneixements previs per tal de trobar una coherència lògica.
Autoavaluar el que s'ha après i saber-ne els límits.
Tenir confiança en les pròpies capacitats i ser-ne conscient.
Valorar la importància de realitzar les activitats de manera sistemàtica i metòdica per tal de consolidar els aprenentatges.
Interessar-se per revisar i reordenar periòdicament el material elaborat (treballs, exercicis, apunts, proves) i posar un èmfasi especial en l'ordre lògic, l'expressió acurada i la pulcritud de la presentació.
Valorar la conveniència d'emprar, segons el cas, aproximacions per excés o per defecte de nombres, amb coneixement de la magnitud de l'error comès.
Escollir adequadament quin és el mètode més convenient per a la realització d'un determinat càlcul: mentalment, per escrit, amb calculadora i amb ordinador.
Aplicar algorismes de càlcul amb la calculadora per trobar els resultats d'expressions aritmètiques, construir taules funcionals o explorar pautes i regularitats numèriques.
Utilitzar la calculadora de manera reflexiva, controlant-ne els resultats parcials i finals, per resoldre de manera àgil les tasques de càlcul.
Emprar les unitats de mesura i les magnituds més usuals utilitzant sobretot el sistema internacional i també altres unitats d'ús quotidià.
Saber canviar d'unitat l'expressió numèrica d'una magnitud.
Identificar equacions i sistemes i classificar-los segons el grau, el nombre d'incògnites i el nombre de solucions.
Operar (sumar, restar, multiplicar i treure factor comú) amb expressions algebraiques de primer i segon grau.
Afrontar situacions problemàtiques mitjançant el plantejament i la resolució d'equacions de primer i segon grau i de sistemes per mètodes analítics o gràfics.
Identificar figures planes (cercles, polígons i sectors circulars) i espacials (prismes, piràmides, cilindres, cons, esferes i políedres regulars), construir models a partir de criteris donats i descriure els elements i les relacions que hi ha entre ells.
Identificar i aplicar fórmules i estratègies per al càlcul de superfícies planes (limitades per segments i arcs de circumferència) i de volums de cossos geomètrics (prismes, piràmides, cilindres, cons i esferes).
Definir conceptes geomètrics elementals (incidència, paral·lelisme, perpendicularitat, angles, moviments i semblança), incorporar-los a la seva expressió i al seu raonament i enunciar relacions entre ells i propietats senzilles.
Obtenir i utilitzar representacions planes de cossos geomètrics (prismes, piràmides, cilindres, cons, esferes i políedres regulars) i, donada una representació plana, saber-la interpretar.
Reconèixer què són figures semblants i equivalents (en àrea o volum) i els mètodes que cal emprar per obtenir-les.
Utilitzar correctament aparells de dibuix i mesura (regle, transportador, escaire, compàs, programes informàtics) per fer construccions geomètriques planes.
Interpretar representacions a escala i mesurar els elements que contenen, sabent-ne extreure les dades necessàries.
Obtenir raons trigonomètriques d'angles aguts per mètodes gràfics o mitjançant calculadores i, donada una raó trigonomètrica, saber trobar l'angle a què correspon.
Aplicar-ho a la resolució de triangles rectangles.
Enunciar i aplicar el teorema de Tales i les principals relacions mètriques dels triangles rectangles (teorema de Pitàgores).
Representar en un sistema de coordenades cartesianes fenòmens en què hi hagi una dependència lineal o afí o quadràtica, a partir de parells de valors donats en una taula o obtinguts de manera empírica o amb la utilització de l'expressió algebraica.
Descobrir l'existència de relacions entre parells de valors corresponents a dues magnituds en situacions concretes i saber-la expressar en els casos de proporcionalitat directa i inversa, dependència afí o lineal, fent un ús correcte dels conceptes i termes adequats.
Representar punt a punt, en un sistema de coordenades cartesianes, altres tipus de gràfics (exponencials, periòdics, esglaonats) lligats a exemples concrets.
Reconèixer, per les seves expressions algebraiques i gràfiques, diferents tipus de funcions.
Llegir i interpretar gràfiques funcionals o estadístiques fent ús intuïtiu de les nocions de creixement, de valors extrems, de tendència, i descriure l'evolució del fenomen al qual fan referència.
Distingir els diferents conceptes d'ús corrent en estadística i probabilitat elementals (població i mostra; freqüència absoluta i freqüència relativa; mitjana aritmètica, mode i mediana; recorregut, desviació mitjana i desviació típica) i incorporar-los a l'expressió pròpia de manera correcta.
Calcular paràmetres de centralització (mode, mitjana aritmètica i mediana) i de dispersió (recorregut, desviació mitjana i desviació típica) que facilitin l'estudi d'una variable estadística i la comparació de la seva distribució en poblacions diferents.
Construir taules de freqüències, representar gràficament dades estadístiques i emprar programes informàtics adequats.
Llegir i interpretar informació estadística donada en forma de taules, gràfiques o paràmetres i treure'n conclusions.
Distingir els fets o les situacions aleatòries dels que no ho són i saber descriure successos en els experiments aleatoris simples.
Fer recompte de possibilitats mitjançant diagrames en arbre, tècniques combinatòries o altres mètodes.
Calcular probabilitats de successos a partir del coneixement de les principals lleis i regles que hi fan referència.
Conèixer el model estadístic en què es basen les lleis de Mendel.
Explicar el model corpuscular de la matèria, destacant que la matèria té una constitució universal tant en els materials inerts com en els éssers vius, com també les característiques bàsiques que els diferencien.
Descriure les modificacions del moviment de les partícules d'un sistema d'acord amb el model corpuscular de la matèria, en relació amb el bescanvi de calor: explicar amb el model de partícules els tres estats físics de la matèria prenent com a exemple l'aigua.
Distingir el concepte de substància pura i mescla.
Reconèixer la composició en percentatge d'una solució de solut sòlid i dissolvent líquid i comparar solucions de diferent composició quantitativa expressades en les mateixes unitats.
Elegir el mètode apropiat per a la separació de les fases d'un sistema heterogeni o per separar els components d'una mescla amb la finalitat de dur-lo a terme i de relacionar-lo amb les seves aplicacions industrials i domèstiques.
Distingir els conceptes fisicoquímics de massa i densitat.
Analitzar en els canvis químics i físics la conservació de la massa i la transferència d'energia.
Distingir la diferència entre elements i compostos, i conèixer la simbologia química que s'utilitza per representar-los.
Identificar substàncies mitjançant reaccions químiques senzilles i comentar la utilització d'alguns mètodes analítics en l'alimentació, material d'origen geològic i en altres situacions conegudes; formular els òxids, halurs, sulfurs i hidrocarburs que facilitaran la comprensió d'altres continguts.
Descriure els conceptes de moviment, velocitat i acceleració aplicats a moviments rectilinis i assenyalar la importància d'utilitzar un sistema de referència.
Interpretar les forces com a resultat de la interacció entre cossos i identificar diversos tipus de forces que actuen en situacions quotidianes, l'efecte que provoquen i les aplicacions tecnològiques que se'n deriven, i explicar les interaccions entre cossos, causades per les seves masses, d'acord amb la llei de gravitació de Newton.
Reconèixer els canvis que provoca la transmissió d'energia en un sistema i distingir diferents formes i manifestacions de l'energia: energia potencial gravitatòria, cinètica, tèrmica, nuclear, química i lluminosa.
Analitzar el principi de conservació de l'energia en casos concrets i senzills i l'aprofitament de l'energia en màquines i dispositius.
Representar esquemàticament el sistema solar per tal d'explicar alguns fenòmens relacionats amb el moviment de la Terra i de la Lluna: estacions, dia/nit, eclipsis.
Analitzar a grans trets la constitució del planeta Terra: atmosfera, hidrosfera i esfera sòlida, parant atenció a la litosfera i a la relació amb l'astenosfera.
Relacionar l'aparició de la vida amb les característiques fisicoquímiques del nostre planeta.
Explicar com l'escorça terrestre es troba sotmesa a canvis continus, d'origen intern i extern, la majoria d'ells cíclics, a partir dels quals es configura el relleu.
Identificar i classificar, segons diferents criteris, els recursos naturals.
Reconèixer els minerals i les roques més característiques, explicar la importància dels recursos geològics per a l'ésser humà i prendre consciència de la necessitat d'un desenvolupament sostenible per les limitacions dels recursos geològics.
Interpretar el cicle de les roques com el resultat de la dinàmica de la Terra, i relacionar la distribució dels volcans i els terratrèmols amb el moviment de les plaques litosfèriques sobre el magma.
Enumerar els trets fonamentals de la teoria cel·lular i esquematitzar les parts de les cèl·lules eucariota i procariota, i relacionar aquestes parts amb les diferents estratègies de vida dels grans grups d'éssers vius.
Relacionar la distribució dels éssers vius amb el clima i el sòl.
Conèixer algunes adaptacions al medi i identificar algunes espècies típiques de la zona.
Classificar els éssers vius en els cinc regnes.
Diferenciar els principals grups de vegetals i animals a partir dels trets generals de la seva morfologia externa.
Identificar algunes de les espècies més habituals a les nostres contrades.
Distingir la nutrició autòtrofa de l'heteròtrofa i el seu paper dins del flux d'energia i el cicle de matèria de les xarxes tròfiques.
Explicar la importància de la fotosíntesi en els ecosistemes.
Exemplificar els mecanismes de reproducció sexual i asexual en éssers vius.
Estudiar mitjançant la tècnica de dissecció l'estructura de diferents òrgans d'animals i vegetals, i analitzar l'aparició de teixits en éssers vius pluricel·lulars i la necessitat d'organització en òrgans, aparells i sistemes.
Conèixer els aparells i sistemes relacionats amb la nutrició humana i comprendre les transformacions dels aliments des de la seva ingestió fins a l'arribada i l'aprofitament a la cèl·lula.
Explicar algunes malalties que s'hi relacionen tot promovent hàbits alimentaris i d'higiene saludables.
Enumerar les funcions del sistema nerviós i explicar els trets fonamentals del seu funcionament, assenyalant-ne alguns factors que l'alteren i repercuteixen en la salut valorant la conveniència d'adoptar un model de vida sa.
Identificar les diferències entre sexualitat i reproducció en les persones analitzant les principals característiques anatòmiques, fisiològiques i psicològiques sexuals en la dona i l'home i les bases dels mètodes de control de natalitat i de facilitació de l'embaràs.
Reconèixer l'estructura i la funció dels principals aparells i sistemes que formen part de l'ésser humà.
Valorar i conèixer els hàbits saludables tant individuals com col·lectius en relació amb l'alimentació, l'esport, els factors que alteren l'equilibri de l'organisme, com ara les drogues, i evitar el contagi de malalties, en especial les de transmissió sexual.
Analitzar un ecosistema representatiu de l'entorn proper, els seus components, els principals tipus d'interacció entre ells, les cadenes tròfiques més rellevants i el flux de matèria i energia que s'hi estableix, i també les possibles successions ecològiques causades per la modificació real o teòrica de diferents variables del sistema.
Avaluar l'impacte de l'espècie humana sobre el sòl, l'atmosfera, la hidrosfera, la vegetació i els animals, i també les seves repercussions ecològiques, per tal de prendre actituds de defensa de l'entorn, especialment en contra de la contaminació.
Explicar les idees bàsiques de la teoria científica sobre l'evolució de les espècies i la seva relació amb la genètica i comentar algunes adaptacions d'éssers vius al medi.
Participar en debats, fer exposicions verbals, escrites o visuals, resumir oralment i per escrit el contingut d'una explicació oral o escrita senzilla, fent servir sempre el lèxic propi de les ciències experimentals i tenint present la correcció en l'expressió.
Seleccionar criteris de classificació d'utilitat pràctica i comparar-los amb els criteris reconeguts per la comunitat científica.
Observar mostres, éssers vius i fenòmens a ull nu o amb instruments senzills i fer-ne una descripció o dibuix seleccionant-ne els trets més significatius.
Usar tècniques de recollida, preparació i conservació de mostres per a una posterior observació.
Adonar-se que qualsevol sistema (fisicoquímic, biològic, geològic o ecològic) tendeix a l'equilibri i que una modificació de les condicions del sistema provoca un desequilibri per tendir, novament, a l'equilibri.
Valorar solucions històriques donades per la ciència a problemes plantejats pels humans i les solucions tecnològiques que milloren la qualitat de vida de les persones.
Prendre consciència de la tecnificació, de la industrialització i de la seva evolució com a resposta a les necessitats humanes, i respectar societats de nivells tecnològics diferents.
Relacionar les necessitats humanes actuals amb els canvis socials que les han generades.
Habituar-se a observar, analitzar i utilitzar l'entorn tecnològic i adquirir una actitud crítica, en especial en les solucions i els avantatges aportats per les noves tecnologies.
Explicar i transmetre, tant oralment com per escrit, les pròpies experiències en l'àmbit de la tecnologia.
Descriure les propietats i les aplicacions més importants d'alguns materials bàsics.
Saber interpretar la informació ressenyada en els productes comercialitzats abans de fer-ne ús.
Identificar i utilitzar les eines i els aparells d'acord amb la seva funció específica i segons les normes de seguretat apreses.
Comparar la producció artesanal i la industrial en el procés de fabricació d'un determinat material o objecte.
Contrastar els principals mètodes de conservació casolana i industrial d'aliments.
Relacionar els factors que poden permetre que les noves tecnologies millorin el procés de producció: aplicació de la informàtica, substitució d'eines per la robòtica amb disminució de riscos i millora de l'eficàcia.
Identificar i descriure les diferents parts d'un motor.
Descriure i analitzar objectes a partir dels materials i les funcions que fan, així com els processos i el funcionament d'aparells senzills de l'entorn immediat.
Descriure l'origen, les propietats més rellevants i l'ús de metalls, materials de construcció, combustibles, plàstics i de les fibres naturals i sintètiques més comunes.
Relacionar i descriure els conceptes de màquina, mecanisme i estructures.
Descriure els mecanismes més importants de les màquines i identificar-hi la transmissió de moviment i energia.
Utilitzar instruments i aparells de mesura.
Conèixer les diferents magnituds i els símbols que les representen.
Identificar els símbols dels elements elèctrics i mecànics d'aparells, circuits, instal·lacions, etiquetatge, etc.
Confeccionar projectes senzills referits a objectes, circuits, instal·lacions o processos utilitzant esquemes, símbols i dibuixos a escala.
Representar i interpretar plànols i esquemes de màquines i mecanismes senzills.
Dibuixar proporcionalment i a escala l'alçat, la planta i el perfil d'un objecte.
Calcular les mides d'un objecte senzill, tant a partir d'un dibuix a escala com amidant-lo.
Relacionar els conceptes de corrent elèctric continu amb els de diferència de potencial, resistència i intensitat.
Conèixer les principals lleis de l'electricitat.
Valorar la necessitat d'utilitzar la simbologia internacional i la normalització tecnològica.
Seleccionar i ordenar la informació necessària que permeti solucionar un determinat problema tecnològic tant de manera numèrica com raonada.
Valorar les condicions i el compliment de les normes de seguretat i higiene en el treball i acostumar-se a aplicar-les de manera continuada a la feina.
Identificar a grans trets les característiques del mercat laboral, així com els mecanismes i les estratègies d'adaptació a les seves necessitats per tal d'obtenir millors possibilitats d'inserció o de requalificació laboral.
Descriure el funcionament i l'organització de fàbriques i empreses i les seccions en què estan constituïdes.
Comprendre el funcionament del sistema de mercat i conèixer els drets de les persones consumidores.
Conèixer els resultats de l'actual sistema econòmic: desigualtat en el repartiment de la renda, en l'accés als béns de consum i als serveis bàsics; empobriment progressiu de les classes populars, dels països marginats del mercat mundial, etc.
Valorar els principis d'igualtat, solidaritat, justícia i austeritat, enfront d'altres valors lligats a l'actual sistema econòmic: individualisme, competitivitat i consumisme.
Observar de manera analítica la informació científica i tecnològica en forma d'imatges com ara dibuixos, fotografies, esquemes, diagrames, models i maquetes.
Extreure les idees bàsiques de textos científics i tecnològics senzills o de mitjans audiovisuals i multimèdia.
Recollir ordenadament la informació de caire científic i tecnològic en mitjans especialitzats i manejar-la adequadament.
Identificar el problema que es planteja en una experiència, seguir el guió de treball i entendre el fonament científic d'aquesta, inclosa la possible necessitat d'emprar proves en blanc o de control, seleccionar amb encert els instruments de mesura i els aparells i els estris adequats a l'objectiu previst.
Utilitzar, anomenar i netejar adequadament el material i els instruments d'ús més freqüent en el treball de laboratori, de taller o de camp i adoptar les normes de seguretat necessàries per a la manipulació de materials, estris i equipaments.
Construir muntatges senzills emprant el material de laboratori adequat per realitzar experiències senzilles que palesin fenòmens físics, químics, biològics, geològics i processos tecnològics; observar l'efecte de la modificació de les variables que hi intervenen.
Interrogar-se davant de fenòmens i de fets per buscar-ne l'explicació científica i rebutjar explicacions supersticioses o mítiques.
Identificar i valorar el mètode científic com a eina per a la resolució d'un problema o per a la comprovació d'una hipòtesi.
Reflexionar sobre l'actitud quotidiana personal envers problemes com ara la generació de deixalles, el mal ús de l'energia i de l'aigua, la contaminació i la limitació dels recursos naturals, des de la perspectiva de voler trobar vies alternatives que puguin comportar canvis d'actituds.
Prendre consciència de la necessitat del reciclatge de materials.
Àmbit de les ciències socials i de la participació
La finalitat de l'àmbit de les ciències socials i de la participació és conèixer els principals problemes del món actual, analitzar els fenòmens que es donen al territori com a resultat de la interacció dels agents humans i naturals, copsar la causalitat múltiple dels fenòmens socials, comprendre el funcionament bàsic de les societats humanes en el present i en el passat, desenvolupar determinades competències per tal que els ciutadans i ciutadanes puguin inserir-se i participar en els seus contextos, construir un sentit d'identitat i pertinença a partir del coneixement dels seus orígens i de la seva comunitat per tal de participar en la construcció d'un futur més just.
Aquest àmbit inclou continguts que formen part del camp de coneixement de diverses disciplines (geografia, història, sociologia, antropologia, economia, etc.) que els tracten des d'òptiques i mètodes diferents, però que conflueixen en un punt de contacte, que és la persona i el seu context.
És a dir, ocupa un espai físic, té uns antecedents que es perden en el temps, forma part d'una societat i participa activament en la seva construcció i regeix la seva vida personal i col·lectiva per uns esquemes de valors.
El contingut de l'àmbit ha d'estar en funció i al servei de la formació i la maduració de persones amb capacitat crítica, tot potenciant-ne capacitats, coneixements, habilitats i actituds que els siguin útils en la vida quotidiana i en la vida professional i els permetin continuar aprenent en el decurs de la seva vida.
Es pretén fomentar la participació en els diferents contextos de la ciutadania i es fa incidència en el civisme, el respecte, l'educació per la pau, el medi ambient, el consum i la salut i, en general, en una educació per a la construcció d'una societat democràtica.
Per això els continguts que conformen l'àmbit són de tres tipus: procediments; fets, conceptes i sistemes; actituds, normes i valors.
Cada tipus de contingut s'ha estructurat al voltant de grans blocs organitzadors que, en el cas dels continguts procedimentals, segueix la lògica de la seva utilització com a estratègia per a la construcció de coneixement; en el cas dels continguts conceptuals s'estructuren, seguint el fil conductor de la transformació i del canvi en l'espai, en el temps i en les relacions socials, i en el cas dels valors, segueix una estructura que va dels valors que se centren en la construcció de la persona de forma individual als que tenen una implicació social i col·lectiva.
Des de l'àmbit es vol potenciar la construcció de valors per a una convivència democràtica i justa a través d'una interpretació ètica dels seus objectius i continguts i del tractament de gran part dels temes transversals del currículum.
S'ha de remarcar la necessitat que aquesta intencionalitat arribi a les aules a partir de les unitats didàctiques i de les propostes d'activitats.
La representació i la percepció de l'àmbit de les ciències socials que té la persona adulta varia segons els aprenentatges previs, l'ambient cultural, el nivell econòmic, les relacions laboral i socials, el lloc de residència i procedència, les seves necessitats i interessos i una diversitat de factors que s'han de tenir presents i que ens obliguen a contextualitzar aquests continguts.
Així, tenim un seguit d'agents i factors que, alhora que condicionants, també són elements que ajuden a fer motivadors i significatius aquests aprenentatges.
La millor motivació per a les persones adultes és la vivència de l'entorn més proper o llunyà però sentit, fins i tot el més distant geogràficament, temporalment i cognitivament.
En aquest sentit, no es pot oblidar el gran poder d'incidència que tenen en els aprenentatges socials els mitjans de comunicació de masses.
La motivació, la determinarà sobretot la consciència de pertànyer i d'estar relacionat amb aquesta realitat i els seus interessos.
Dels aspectes exposats anteriorment i d'altres característiques generals de l'ensenyament-aprenentatge de les persones adultes, se'n dedueix la importància de la metodologia en aquest àmbit.
La metodologia d'un centre i de qualsevol àmbit curricular està condicionada per diferents factors, entre els que es poden destacar les finalitats educatives del centre, el context social, el pensament i l'experiència del professorat, el caràcter interactiu i dialògic del procés d'ensenyament-aprenentatge, i l'aprenentatge com a reconstrucció i construcció de significats.
Amb tots aquests elements es perfilen algunes línies metodològiques d'aquest àmbit que orienten a:
Contextualitzar els objectius i els continguts de manera que els temes es relacionin amb aspectes del món actual i del seu context.
Treballar de manera conjunta i interrelacionada els tres tipus de continguts.
Potenciar el coneixement del medi incorporant-lo com a recurs i propiciar que el procés d'ensenyament-aprenentatge incideixi en la seva millora.
Proporcionar situacions d'anàlisi i de resolució de problemes relacionats amb la vida quotidiana i amb els temes més rellevants de la societat.
Plantejar els temes des d'una perspectiva globalitzadora i interdisciplinar.
Utilitzar la premsa i els altres mitjans de comunicació.
Possibilitar la participació i la autonomia de l'alumnat en el disseny, el desenvolupament i l'avaluació del procés d'aprenentatge.
Incorporar les experiències i els coneixements personals com a recurs i font d'aprenentatge.
Per tant, les estratègies mes adients per treballar aquest àmbit, sense que això suposi la negació de la utilitat d'altres com poden ser les de tipus expositiu, són les integrades en els mètodes interactius i/o de globalització, ja que faciliten el desenvolupament de la majoria dels principis o línies metodològiques anteriors.
Algunes d'aquestes estratègies són els estudis de casos i resolucions de problemes, el treball de camp, la realització de projectes i recerques, les simulacions i dramatitzacions, la clarificació i resolució de dilemes morals, etc.
En la formació de persones adultes, els criteris generals d'avaluació de l'àmbit de les ciències socials s'enfoquen a l'avaluació basada en els objectius generals i els objectius terminals de l'àmbit, i als continguts i objectius didàctics de les diferents unitats dissenyades, així com tot el procés i intervenció didàctica del professorat.
De manera més específica, s'ha d'incidir en els continguts procedimentals; en la capacitat de fer recerca, interpretació i síntesi d'informació; en expressió, exposició i argumentació; en la identificació i la diferenciació d'intencionalitat, causa i conseqüència; en la identificació de factors i l'anàlisi d'interrelacions; en la capacitat d'anàlisi de situacions; en actituds de respecte, cooperació, solidaritat i participació.
Una de les característiques d'aquest àmbit és que l'alumnat sol tenir concepcions fetes, i bastant rígides, sobre la majoria d'aquests continguts de caràcter social, la qual cosa fa que sigui rellevant conèixer les idees prèvies dels estudiants; d'altra banda, s'han de considerar els prerequisits necessaris per assolir els objectius i continguts previstos inicialment.
L'avaluació inicial pot servir per fer una diagnosi.
A vegades les representacions errònies o incompletes que es fa l'alumnat dels objectius o continguts que es pretenen treballar pot dificultar el seu procés d'aprenentatge.
Per aquest motiu és important que el professorat informi de manera clara sobre les intencions, les activitats a realitzar i els criteris de treball i d'avaluació que es faran servir.
No s'ha d'oblidar la complexitat dels aprenentatges socials, derivada del seu dinamisme, multicausalitat, distanciament en l'espai i el temps, de l'empatia, de la incidència de l'experiència i de la subjectivitat, etc., que porta a plantejar la necessitat d'identificar, autogestionar i fer servir com a recurs didàctic els errors o les conceptualitzacions de l'alumnat.
Pot facilitar l'aprenentatge el fet d'establir mecanismes de participació i autoregulació de l'alumnat durant el procés, i en aquest sentit s'ha d'aconsellar que en la fase final del procés l'alumnat participi en l'avaluació amb activitats de reflexió i síntesi sobre els aprenentatges realitzats i amb activitats d'autoavaluació.
Objectius generals de l'àmbit de les ciències socials i de la participació
Interpretar i representar un espai determinat emprant diferents tècniques i fer una lectura correcta de diferents espais representats mitjançant diversos tipus de registre (mapes, plànols, croquis i fotografies).
Entendre i utilitzar diferents categories temporals: orientació (passat, present i futur), mesura (unitats temporals, temps i cronologia històrica), posicions relatives (successió i simultaneïtat) i durades (esdeveniments, períodes conjunturals i períodes estructurals).
Localitzar, classificar, interpretar i criticar documents o fonts orals d'informació directes i indirectes aplicant-los a l'estudi d'una determinada temàtica o a la resolució de problemes referits a l'àrea.
Explorar reculls d'informació estructurada (arxius, bases de dades i taules estadístiques) que puguin ser objecte d'accés i interrogació a través de mitjans tradicionals com per mitjans informàtics.
Sistematitzar i ordenar, mitjançant diferents tipus de registre (gràfics, estadístiques, quadres, fitxes i audiovisuals), les dades obtingudes mitjançant diferents fonts d'informació.
Identificar situacions de marginació i desigualtats socials en general i en particular a la Catalunya actual, tot i reflexionant sobre les seves causes i conseqüències i actuant de manera crítica, constructiva i no violenta en la seva eliminació i prevenció.
Identificar algunes de les causes i conseqüències que poden derivar-se d'una situació, una acció o un fet històric.
Entendre que l'estructura i la dinàmica de les nacions, les societats i els territoris són el resultat de processos històrics en què incideixen múltiples factors.
Entendre punts de vista, formes de vida i codis morals diferents dels comuns de l'àrea cultural occidental, tot relativitzant les diferències i valorant les aportacions d'altres àrees culturals i, igualment, de situar-se en el punt de vista de persones d'altres temps o llocs.
Valorar els drets humans i les llibertats democràtiques com a condició necessària i irrenunciable de la humanitat, mostrant solidaritat amb els grups socials, pobles o persones privades dels seus drets.
Expressar-se amb un vocabulari específic i propi de l'àrea, emprant-lo amb precisió i rigor.
Establir models o conclusions generals senzills a partir de l'anàlisi de diferents fets o situacions particulars i valorar positivament la correcció i el respecte en tots els àmbits de relació entre persones i institucions.
Opinar, en el nivell adequat a la seva situació, sobre qualsevol fenomen actual o històric relacionat amb les societats i els espais que ocupen, argumentant les raons, les opinions i els punts de vista propis.
Participar democràticament, amb coneixement i capacitat d'anàlisi crítica, en les diferents comunitats socials i institucions democràtiques on se sent inserit, tot potenciant en el col·lectiu d'alumnes immigrants, allà on n'hi hagi, la seva integració a la societat catalana.
Respectar i defensar, en la mesura de les seves possibilitats, el patrimoni cultural, historicoartístic i mediambiental.
Valorar la bellesa del fet musical i desenvolupar la seva capacitat crítica per manifestar la pròpia opinió personal.
Observar l'objecte musical i obtenir i tractar informació referida al seu context, de manera participativa.
Apreciar el valor estètic de les obres d'art, de disseny i de comunicació visual.
Analitzar i interpretar raonadament, a partir de criteris preestablerts, formes i imatges representades de manera objectiva i subjectiva.
Comprendre les relacions del llenguatge visual i plàstic amb altres llenguatges, com a mitjà de transmetre i obtenir informació, i elegir l'opció adequada a diferents finalitats comunicatives.
Valorar positivament la correcció i el respecte en tots els àmbits de relació entre persones i institucions.
Relacionar i interrelacionar diferents coneixements adquirits, informacions i expectatives diverses en la interpretació de situacions, fets o esdeveniments socials actuals o històrics.
Interrelacionar de manera globalitzadora els diferents elements que intervenen en el món laboral: economia, salut, producció i relacions socials, i saber algunes normatives bàsiques que la regulen.
Desenvolupar i aplicar estratègies per aplicar o relacionar els coneixements i els aprenentatges a la recerca de noves activitats i ocupacions tant en l'àmbit cultural com en el social i el laboral.
Prendre iniciatives i participar activament de manera no violenta en la construcció de formes de vida més justes tant en l'àmbit personal com en el col·lectiu.
Interrogació i plantejament d'hipòtesis
1.1 Identificació de situacions i/o problemes
1.2 Debat, diàleg i argumentació.
Interpretació i representació de l'espai
2.1 Aplicació de tècniques d'orientació espacial (situació i orientació en l'espai).
2.2 Confecció, lectura i interpretació de plànols i mapes de diferents característiques i escales.
2.3 Anàlisi, elaboració i lectura de la representació del relleu.
2.4 Lectura i anàlisi del paisatge.
Anàlisi, interpretació i representació del temps
3.1 Identificació de categories temporals (ritmes, successió, simultaneïtat, continuïtat-canvi, durada).
3.2 Ús de la cronologia i codis per mesurar el temps històric.
Representació gràfica del temps històric.
3.3 Identificació de relacions de causa-efecte i de causalitat històrica.
3.4 Ús de fonts, documents i testimonis històrics de caràcter primari i secundari.
3.5 Adquisició i ús del vocabulari històric.
Obtenció i anàlisi de la informació
4.1 Localització i classificació de fonts d'informació amb finalitats formatives i socials.
4.2 Pràctica de l'observació directa i indirecta.
4.3 Elaboració i interpretació d'enquestes, entrevistes, qüestionaris i fonts orals d'informació.
4.4 Accés per mitjans informàtics i telemàtics a fonts d'informació estructurada.
4.5 Elaboració, lectura i interpretació d'estadístiques i gràfics.
4.6 Interpretació de documents escrits.
4.7 Interpretació de documents audiovisuals.
4.8 Identificació de sensacions i sentiments.
Comprensió, comunicació i aplicació de la informació
5.2 Participació activa en debats i elaboració de judicis fonamentats.
5.3 Identificació de sentiments i punts de vista d'altres persones i cultures.
5.4 Resolució de dilemes morals.
5.5 Representacions i jocs de simulació.
5.6 Elaboració de treballs monogràfics.
5.7 Confecció de gràfics, murals i exposicions.
5.8 Audició musical significativa per a l'anàlisi dels instruments, les formes, la cronologia, les tendències estètiques i els gèneres.
5.9 Investigació d'aspectes relacionats amb l'obra musical treballada: context cultural, autor/a, gènere, forma i elements constitutius de la composició musical.
5.10 Elaboració de síntesis a partir dels diferents tipus d'informació.
5.11 Comunicació i exposició d'idees, conclusions i propostes.
5.12 Organització de propostes de participació i acció.
Ús del llenguatge visual i plàstic
6.1 Definició dels elements que estructuren formes i imatges.
6.2 Anàlisi i interpretació de textos visuals i plàstics.
1.2 Descoberta i exploració de la Terra.
Situació de la Terra en el sistema solar.
1.3 Els components del medi físic.
1.5 El paisatge com a resultat de complexos naturals i humans.
Unitats paisatgístiques de Catalunya i Espanya.
1.6 Les intervencions humanes i els canvis mediambientals.
1.7 Vivència, experiència i percepció del territori i de la societat.
1.8 Elements que integren un territori i una societat.
1.9 Heterogeneïtat i diversitat de territoris i societats en el planeta.
Ocupació del territori: demografia, hàbitat i urbanisme
2.1 Distribució de les persones en el territori.
2.2 Moviments de població i factors que hi intervenen.
2.3 Formes d'ocupació del territori rural i urbà.
2.4 Grans àrees urbanes del món actual.
2.5 Evolució de les ciutats al llarg del temps.
Factors i agents que hi intervenen.
2.6 Massificació i marginació social urbana i problemes que se'n deriven.
Transformació i explotació del territori: activitats econòmiques i progrés tecnocientífic
3.1 Necessitats humanes i desigualtats socials.
Obtenció i producció d'aliments.
3.4 Evolució de l'agricultura al llarg del temps.
Producció i alimentació al món.
3.5 Energies preindustrials i problemes de l'energia en el món d'avui.
3.6 Incidència del progrés tecnocientífic en la història de les societats.
La ciència i la tècnica en el món d'avui.
3.7 Els espais industrials en l'actualitat.
3.8 Producció i consum de béns: artesania, manufactura, indústria.
3.9 Organització econòmica i món del treball.
3.10 Circuits d'intercanvi i mecanismes econòmics quotidians en l'actualitat.
Els mitjans de comunicació de masses.
3.11 Serveis i intercanvis comercials al llarg del temps.
3.12 Relacions de dependència: desenvolupament i subdesenvolupament.
L'organització de les persones i del territori: política i societat
4.1 La institucionalització del poder de l'estat.
4.2 L'autoritat i la seva legitimació.
4.3 Estats i nacions: conflictes externs i interns en el món d'avui.
4.4 Evolució de les estructures socials i polítiques al llarg del temps.
4.5 Principals fases de l'evolució històrica de les estructures socials i polítiques a Catalunya.
Dels orígens nacionals al franquisme.
4.6 Poder polític i conflictivitat al llarg del temps.
4.8 Recursos que ofereix la societat a través de les seves organitzacions i institucions.
La culturització del territori: manifestacions artístiques i culturals
5.2 El sistema educatiu; organització i relació amb el món laboral.
5.3 Discriminació i marginació.
5.5 L'art com a comunicació i reflex de l'imaginari d'una societat.
5.6 Tendències i manifestacions artístiques de diferents civilitzacions històriques.
5.7 Estètiques, estils, gèneres, formes i instruments musicals.
5.8 La imatge i el fet artístic.
Anàlisi d'obres, sobretot contemporànies i d'art català.
5.9 Creences, religions i valors morals en les societats del planeta.
Valoració de les actituds i els comportaments que afavoreixen la convivència
1.2 Actitud participativa, responsable i de col·laboració.
1.3 Acceptació de la pròpia identitat
1.4 Respecte per les persones, la seva diversitat i el seu treball.
Interès per sistematitzar el treball propi
2.1 Actitud favorable a l'ordre, el rigor i la sistematització del treball.
2.2 Preocupació per la presentació i l'execució correcta de la feina.
Valoració positiva de la convivència cívica i social
3.1 Acceptació del conflicte com una conseqüència de la diversitat
3.2 Acceptació dels drets i dels deures com a ciutadans.
3.3 Actitud de participació en les institucions cíviques i democràtiques.
3.4 Defensa dels drets, les llibertats i el patrimoni de la comunitat.
3.5 Valoració i utilització del diàleg com a eina d'anàlisi i resolució de conflictes.
3.6 Valoració del treball cooperatiu.
Respecte, solidaritat i cooperació
4.1 Actitud solidària i de cooperació.
4.4 Actitud crítica i de rebuig davant les situacions d'injustícia.
4.5 Interès per la recerca i la pràctica de formes de vida més justes.
Valoració de la música com a element cultural
5.1 Valoració del fet cultural dins la mateixa educació.
5.2 Valoració de la música i el silenci en la vida quotidiana.
5.3 Valoració de la potencialitat del llenguatge musical com a element de comunicació, coneixement i plaer.
5.4 Actitud crítica i respectuosa en l'ús i el consum de la música.
6.1 Relativització de la pròpia cultura i civilització.
6.2 Valoració de les cultures foranes i les dels temps passats com a enriquiment personal i col·lectiu.
6.3 Valoració dels dilemes morals del nostre temps.
Objectius terminals de l'àmbit de les ciències socials i de la participació
Manejar diferents tipus de representacions de l'espai terrestre establint comparacions i identificar damunt del globus terraqüi o mapamundi la situació de diferents continents, mars i països, i les diferents línies i punts convencionals.
Utilitzar, per orientar-se, els mapes i els punts cardinals com a referència, manejant, confeccionant i interpretant diferents tipus de plànols i mapes de gran i petita escala i corelacionant les informacions de dos o més mapes temàtics.
Descriure i localitzar, a partir de l'observació de la realitat, de fotografies, mapes o textos, les principals característiques del relleu, les aigües i la climatologia de la Terra, així com també de la Península i de Catalunya, tot distingint diferents tipus de paisatge segons la intensitat i el tipus d'intervenció antròpica a què hagin estat sotmesos.
Descriure els canvis mediambientals que poden comportar diferents tipus d'intervencions o activitats humanes, tot analitzant les respostes, els reajustaments i possibles intervencions alternatives.
Comportar-se respectuosament amb el medi ambient natural, rural o urbà.
Localitzar espacialment Catalunya en el context territorial espanyol i europeu, així com també la seva divisió territorial, entesa com a relació interactiva entre persona i territori, tot situant els territoris propers a Catalunya amb elements d'identitat comuns.
Situar les grans àrees de cultura i civilització del planeta, localitzant diferents nacions, nacionalitats i regions que formen el mosaic mundial.
Identificar i situar geogràficament els principals pobles i cultures que es desenvolupen dins el territori espanyol, explicant-ne algunes de les característiques més significatives i fent especial esment de la diversitat i les diferents manifestacions que n'hi ha dins de Catalunya.
Explicar una societat no europea, adoptant una actitud de respecte i interès per la manera d'actuar d'altres cosmovisions i cultures diferents a la nostra, i relativitzar els grans conceptes culturals de l'àrea de civilització occidental.
Descriure els mecanismes que condicionen el creixement o decreixement de la població, identificant les variables demogràfiques del món d'avui, i de manera específica el règim demogràfic de Catalunya i d'algun dels seus municipis.
Identificar les fases dels principals moviments migratoris, explicar-ne les causes i les conseqüències, analitzant de manera específica les onades migratòries a Catalunya.
Identificar diferents estructures urbanes establint les possibles relacions amb indicadors econòmics, comunicacionals i històrics i culturals i analitzar el cas d'una ciutat de Catalunya.
Situar les grans àrees urbanes del món, explicitant els elements que les configuren, i diferenciar la problemàtica actual i de futur de les zones dels països desenvolupats i en vies de desenvolupament.
Explicitar els elements que configuren les conurbacions actuals, industrials o de serveis i la seva problemàtica, fent referència a alguna megalòpoli de Catalunya i d'Espanya.
Descriure les principals característiques de les ciutats a l'antiguitat, l'edat mitjana, l'edat moderna i l'edat contemporània, caracteritzant les formes de vida que hi havia i representant gràficament els períodes històrics.
Explicar les característiques de l'agricultura als països desenvolupats i en vies de desenvolupament, tot indicant els diferents tipus d'agricultura que s'hi practiquen i les dependències que s'estableixen entre ells, com també les causes de la fam i la desnutrició.
Descriure les principals característiques i problemes de l'agricultura a la Catalunya actual, com també les d'Espanya i les relacions d'ambdues amb la Unió Europea i altres mercats mundials.
Analitzar els trets principals de l'evolució de l'agricultura en diferents civilitzacions i diferents períodes històrics, des de la revolució neolítica fins a començament del segle XX, tot situant-los en un fris cronològic i identificant els diferents ritmes d'evolució.
Identificar les diferents formes d'energia emprades en el món d'avui en diferents àmbits espacials, les diferències entre estats respecte a la producció i el consum, els desequilibris i les tensions que generen entre els països desenvolupats i els subdesenvolupats, la problemàtica dels recursos energètics i les perspectives d'energies en el futur.
Identificar les grans etapes de la humanitat respecte del desenvolupament tècnic i científic i les seves repercussions en la vida quotidiana i en les relacions econòmiques d'un país.
Localitzar les grans àrees industrials del món i definir alguna de les característiques de la indústria catalana i espanyola.
Explicar el procés de la revolució industrial a Europa i de forma específica a Catalunya i les seves repercussions en la vida social i econòmica.
Definir els trets fonamentals de l'organització econòmica capitalista i les institucions bàsiques de l'economia de mercat, com també els conceptes econòmics d'ús comú en la vida quotidiana, tot identificant i analitzant alguns dels seus inconvenients i de les seves avantatges.
Identificar i situar en l'espai i en diferents períodes històrics els principals eixos, vies de comunicació i fluxos d'intercanvi en el món, com també de Catalunya i d'Espanya, ressaltant el paper d'aquests com a condicionants de desequilibris territorials.
Emprar la premsa i els mitjans de comunicació en general per obtenir informació sobre diferents temes, analitzar-la críticament i valorar la importància dels mitjans de comunicació com a transmissors i definidors de canvis en les relacions humanes i en la vida privada.
Distingir diferents tipus d'estats del món segons les característiques dels seus règims polítics, com també les grans àrees geoeconòmiques i el paper de les grans potències.
Explicar els principis i les institucions bàsiques dels règims democràtics, la participació política de la ciutadania, la funció dels partits polítics, les constitucions, tot identificant la seva presència a la Constitució espanyola i a l'Estatut d'autonomia de Catalunya.
Respectar i aplicar els principis democràtics tot acceptant el pluralisme polític i cultural, valorant-lo com una aportació al patrimoni col·lectiu de la humanitat.
Respectar els drets humans fonamentals tot solidaritzant-se amb els col·lectius, els països o els grups socials víctimes de desigualtats, explotació o injustícia, i valorar negativament la discriminació per motius de sexe, ètnia, ideologia o nacionalitat.
Elaborar informes o participar en debats sobre temes polèmics de l'actualitat local, nacional o internacional, utilitzant amb rigor i amb esperit crític la informació dels mitjans de comunicació i manifestant, amb les opinions, actituds de tolerància, respecte cap als altres i acceptació de les opinions contràries.
Explicar situacions o fets històrics en els quals es posi en evidència que els ritmes de la història no són proporcionals ni en totes les facetes ni en totes les societats.
Identificar les causes principals que motiven una situació històrica o conflicte actual, interrelacionant-les i deduint-ne les conseqüències.
Manejar les divisions convencionals que s'utilitzen per dividir la història tot definint alguns trets bàsics d'ordre econòmic, social, polític i cultural que les caracteritzen, amb especial atenció al períodes històrics de Catalunya.
Descriure alguns dels fets més importants i algunes de les característiques principals de l'antiguitat clàssica, de l'edat mitjana i de l'edat moderna, fent referència a Catalunya en el context general.
Descriure els trets fonamentals de la revolució burgesa i industrial i la liquidació de l'Antic Règim dins el context europeu i espanyol, tot fent referència a les grans transformacions que ha experimentat Catalunya en els dos darrers segles.
Analitzar els grans canvis, tensions i conflictes mundials del segle XX, situant-los geogràficament, explicant aquells que tinguin especial rellevància per entendre la complexitat del món d'avui, i analitzant les iniciatives que hi han tingut més incidència.
Reconèixer els principals organismes internacionals, el seu àmbit d'actuació, la funció i alguna de les seves intervencions més significatives.
Identificar els problemes socials i polítics més importants de Catalunya i Espanya des de la Segona República fins a l'actualitat.
Identificar la diversitat de manifestacions culturals en el món d'avui a fi de constatar que hi ha societats diverses i diferents, situar espacialment la gran diversitat ètnica, lingüística, nacional i religiosa que hi ha al planeta, tot distingint els fonaments, el simbolisme i els mites de la cultura occidental.
Descriure els principals símbols i trets culturals de Catalunya, tot identificant els paisatges i les referències patrimonials més importants de la seva història.
Analitzar algun dels problemes de la humanitat d'avui provocats pel racisme i les ideologies excloents o contràries a l'entesa de les persones i dels pobles.
Explicar les tendències i les manifestacions artístiques de l'actualitat i de les etapes històriques anteriors com a reflex de l'imaginari individual i l'expressió col·lectiva, situant-les cronològicament i mirant d'interrelacionar el màxim nombre de variables.
Crear, mantenir i interrogar bases de dades senzilles amb suport informàtic per tal de constituir reculls d'informació organitzada.
Obtenir, tot analitzant-la i classificant-la, informació rellevant a partir de diverses fonts d'observació directa (treball de camp, enquestes, entrevistes, visites), d'observació indirecta (pel·lícules, vídeos, gravats, imatges, obres d'art, audicions musicals, etc.) i de diferent tipus (documents escrits, gràfics, registres sonors, mapes, estadístiques, bases de dades), distingint les dades i les opinions que proporcionen al voltant d'un tema.
Elaborar diferents tipus de gràfics, taules i quadres estadístics de fàcil accés o lectura de les informacions recollides per emmagatzemar-les, classificar-les i disposar-ne.
Realitzar treballs de síntesi sobre algun fet important de l'actualitat o del passat a partir d'informació diversa, mostrant interès per presentar-los amb rigor i netedat i d'acord amb la normativa preestablerta, i comunicar-los per escrit, oralment o mitjançant altres registres.
Identificar elements dels models ètics de vida i comportament humà en diferents preses de posició a propòsit de dilemes morals que es plantegen en el món actual.
Distingir alguns dels estils, les estètiques i els autors més importants de la història de la música, establir algunes relacions amb la societat que reflecteixen i situar-los cronològicament.
Valorar l'audició de música en directe.
Identificar algunes de les conseqüències personals i socials que poden tenir diferents comportaments individuals i col·lectius relacionats amb el consum, la salut i el medi ambient.
Conèixer algunes de les legislacions i normatives que ens defensen com a treballadors i ciutadans i les organitzacions que ens poden informar.
Conèixer l'organització política i administrativa de l'administració local, així com els mecanismes d'informació i participació ciutadana.
Conèixer els trets bàsics de l'estructura del sistema educatiu.
Conèixer el funcionament d'aparells i recursos tecnològics que faciliten el desenvolupament de la vida quotidiana.
Identificar i diferenciar els recursos que ofereix la societat per tal de fer front i solucionar problemes personals, familiars o col·lectius (problemes laborals, de salut, habitatge, maltractament, consum, etc.)
Es pren com a llengua estrangera l'anglès, tot i que es preveu la possibilitat d'incorporar el francès en desplegaments curriculars posteriors.