projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
La Xarxa Internacional d'Autoritats de Innocuïtat dels Aliments (INFOSAN) va investigar 21 incidents entre gener i març d'aquest any.
La majoria dels esdeveniments que es van tractar a la INFOSAN durant el primer trimestre del 2019 eren degudes a perills biològics: el més habituals va ser salmonel·la (5), Listeria monocitogenes (3), Escherichia coli (3), Clostridium botulinum (1) i ciguatera (1).
Els cossos estranys (perill físic) van ser el motiu de 4 incidents, l'àcid cianhídric (perill químic) va ser el motiu d'un incident i un darrer per un ingredient no declarat (cacauets).
Els 21 incidents d'aquest any són similars als 19 registrats d'octubre a desembre de 2018.
Els grups d'aliments més implicats (per ordre) van ser: la llet i els productes lactis, fruits secs i oleaginoses, cereals i productes a base de cereals, peixos i altres productes del mar, productes de fruites i fruites, sucre i pastisseries, verdures i productes vegetals, menjar per a nadons i nens petits, productes per a ús nutricional especial, aperitius, postres i altres aliments i arrels i tubercles amb midó.
Els investigadors de la Universitat de Lancaster (Regne Unit) van trobar que les respostes immunes que eviten les infeccions per fongs també ajuden a eliminar Trichinella spiralis, concretament a través d'una molècula que restaura les contraccions intestinals i permet eliminar el paràsit.
Esperen que les troballes ajudin a dissenyar nous tractaments per a les persones que pateixen infeccions parasitàries intestinals.
S'estima que hi ha 10.000 infeccions per triquina a persones a l'any a tot el món.
Galícia és el tercer productor d'aqüicultura de musclos a tot el món i un dels principals proveïdors del producte al mercat europeu, fet que subratlla la transcendència de la troballa.
El gen mcr-1 en una soca del tipus Salmonel·la Rissen (ST) 469 fins ara no s'havia aïllat a partir de musclos a Espanya.
Aquest gen transfereix (per plasmidis) la resistència a la colistina, de manera que posa en entredit el seu ús com a "antibiòtic d'últim recurs" per a infeccions bacterianes resistents als carbapenems.
De les 19 soques de Salmonel·la aïllades a partir dels musclos, quatre van ser de musclos cuits.
Les proves de resistència a antimicrobians van ser positives per a quatre dels antibiòtics provats.
Dues soques eren resistents a vuit i nou antimicrobians, respectivament.
Els entorns marins poden representar una font de gens AMR, ja que estan sotmesos a la contaminació dels efluents terrestres, com ara residus agrícoles, clavegueram no controlat i plantes depuradores.
El turisme també és una font, especialment als mesos d'estiu, quan la població augmenta a les zones costaneres.
Ara cal garantir una eficient depuració dels musclos.
L'enquesta Food and You recopila informació sobre els comportaments, actituds i coneixements del públic relacionats amb la seguretat alimentària i els problemes alimentaris.
Això implica la compra, l'emmagatzematge, la preparació, el consum i els factors que poden afectar-los.
L'enquesta proporciona dades sobre Anglaterra, Gal·les i Irlanda del Nord.
Des del 2014, es publiquen resultats de Food and You com a estadística oficial, que reflecteix la sòlida metodologia de l'enquesta.
En aquesta cinquena enquesta, es pot destacar:
La Food Standard Agency (FSA) publica un document sobre la hipersensibilitat alimentària (al·lèrgies i intoleràncies alimentàries) i l'etiquetatge.
En aquest document la FSA fa una revisió de les normes d'etiquetatge i la situació de les al·lèrgies i intoleràncies al Regne Unit.
Aquest document es presenta el 8 de maig al Consell de la FSA.
A partir del darrer brot del Síndrome urèmic hemolític les autoritats franceses són taxatives: el nens petits, no han de menjar formatges elaborats amb llet crua (no pasteuritzada).
Les autoritats sanitàries recomanen que les poblacions de risc no consumeixin llet crua ni formatges de llet crua.
Aquestes recomanacions es refereixen a:
Els nens menors de cinc anys no han de consumir formatge de llet crua ni llet crua.
D'ençà el 21 de març s'han diagnosticat 13 casos de síndrome urèmica hemolítica (HUS) en nens petits a França, després de la infecció per E. coli O26.
Els pacients provenen de diverses regions del país.
L'origen de la infecció és pel consum de formatges elaborats amb llet crua no pasteuritzada.
Els formatges implicats es van distribuir a França amb diferents marques.
És habitual trobar en la Xarxa d'alerta ràpida d'aliments i pinsos (RASFF), no compliments dels límits microbiològics en formatges elaborats amb llet crua.
Recentment s'ha publicat l'estudi "Síndrome urèmica hemolítica pediàtrica relacionada amb Escherichia coli productor de toxines Shiga, 10 anys de vigilància a França, 2007-2016".
Durant aquest període es van detectar quatre brots de HUS per E. Coli shigatoxigènic a partir d'aliments a França.
La primera va implicar STEC O104 i estava relacionada amb el consum de llavors germinades.
Aquesta epidèmia, que va causar 7 casos de HUS a França (6 adults i 1 nen), i va generar multitud de casos a Europa, principalment a Alemanya, incloent diverses desenes de morts.
Els altres tres brots a França van implicar STEC O157 i es van relacionar amb el consum de carn picada (2 brots) i camembert de llet crua (1 brot).
El Comitè Científic Assessor de Seguretat Alimentària ha aprovat un informe sobre la situació actual dels microplàstics i els nanoplàstics a la cadena alimentària davant la preocupació creixent per la presència de residus de plàstic en el medi ambient, sobretot en mars i oceans, i els seus possibles efectes actuals i futurs sobre els éssers vius i els ecosistemes.
Informe aprovat pel Comitè Científic Assessor de Seguretat Alimentària al novembre de 2019
El Comitè Científic Assessor de Seguretat Alimentària (CCASA) ha aprovat un informe sobre la situació actual dels microplàstics i els nanoplàstics a la cadena alimentària davant la preocupació creixent per la presència de residus de plàstic en el medi ambient, sobretot en mars i oceans, i els seus possibles efectes actuals i futurs sobre els éssers vius i els ecosistemes.
La presència de formes microscòpiques dels productes plàstics (micropartícules i nanopartícules) que podrien incorporar-se a la xarxa tròfica i, per tant, estar presents en els aliments destinats a l'alimentació humana ha despertat especial interès i preocupació.
Aquestes formes microscòpiques deriven, en part, de la fragmentació dels macroplàstics que arriben majoritàriament al medi aquàtic i que, per la seva difícil degradació, romanen al medi ambient durant dècades.
El document revisa quins són els coneixements actuals respecte a la presència de microplàstics i nanoplàstics a la cadena alimentària i els possibles efectes sobre la salut humana.
Els mes de desembre s'han notificat 102 alertes a través del RASFF.
Carn de pollastre i productes derivats (pollastre marinat, salat, kebab de pollastre...) (el grup més afectat), gall dindi, nous, ous, menjar per a mascotes, llet en pols, material masticable per a gossos, musclos, guarnició de vedella.
Xocolata lliure de gluten i lactosa
Llavors de gira-sol per animals
Amanida, formatge tou, bacallà cuit, postres làctics, salmó fumat, ànec fregit, embotits d'Àustria, carn refrigerada
Mantega de cacauet, llavors, fruits secs, festucs, salsa de rostit
Complement alimentari, alls salvatges, cacau en pols baix en greix
* És una espècie relativament nova, termotolerant del grup Bacillus cereus, aerobi i formador d'endòspores.
Es va identificar en una toxiinfecció alimentària a França l'any 1998.
En 4 ocasions els aliments que han provocat una alerta eren originaris d'Espanya:
El mes de desembre hi ha hagut un total de 113 rebutjos.
Els aliments més afectats són els procedents de Turquia, Estats Units, Xina, Argentina, Brasil i la Índia.
Aliments afectats, país procedència (principals) i observacions
Sobretot procedents de Turquia, en menys mesura dels EEUU, Argentina i Egipte.
Llavors (6), herbes i espècies (7).
País més afectat Turquia, en menys mesura la Xina.
Hi ha casos d'absència de certificat sanitari i altres d'intents il·legals d'importació (Emirats Àrabs i Ghana).
Ferro, melanina, formaldehid i amines primàries en utensilis de cuina, tots procedents de la Xina.
La Food Safety News ha publicat un article on classifica els principals brots de malalties transmeses pels aliments que s'han produït l'any 2019 als Estats Units (EEUU) segons el nombre d'afectats:
Es van produir múltiples brots de ciclosporiasi, amb aproximadament un 10 per cent dels casos vinculats a l'alfàbrega importada.
Va provocar més malalts que qualsevol altre brot alimentari durant el 2019.
Escherichia coli O157: H7; Amb 138 afectats a partir d'enciam contaminat, va afectar a 25 estats i va suposar 72 hospitalitzacions.
Un altre brot, amb 62 afectats iniciat a finals del 20018 i que va concloure el mes de febrer de 2019, també a partir d'enciam, va afectar a 17 estats.
Salmonella Carrau; Amb 137 afectats pel consum de meló venut tallat.
Salmonella Uganda; Amb 81 afectats pel consum de papaies fresques, en nou estats.
Un terç va requerir hospitalització.
Intoxicació per Scombrotoxina; Amb 47 afectats, entre agost i octubre, de deu estats van ser víctimes de la intoxicació per Scombrotoxina en consumir tonyina groga procedent d'una empresa vietnamita.
La intoxicació per Scombrotoxina es produeix quan el peix no es manté refrigerat adequadament.
Escherichia coli 0121 i 0103; Amb 33 afectats per carn de bisó congelada subministrada per una companyia canadenca, molts van requerir hospitalització.
Escherichia coli 026; Amb 21 afectats l'aliment implicat va ser farina, més d'una vintena de persones es van veure afectades.
Hepatitis A; Amb 18 afectats a partir de mores.
Salmonella Newpor t; Amb 13 afectats a partir de tonyina congelada.
L'Agència Nacional de Seguretat Alimentària, Medi Ambient i Salut en el Treball francesa (ANSES) ha publicat les dades del seu tercer estudi nacional sobre hàbits de consum i alimentació dels francesos (INCA 3).
Aquestes dades proporcionen informació sobre el consum d'aliments, begudes i suplements alimentaris, així com sobre la ingesta nutricional de la població de 0 a 79 anys.
També hi trobem informació sobre els hàbits de preparació i conservació dels aliments, l'activitat física i el sedentarisme.
Permeten estimar la ingesta de nutrients com vitamines, minerals, àcids grassos essencials, així com exposicions a substàncies potencialment nocives que poden estar presents en els aliments (metalls pesants, residus de pesticides...).
L'estudi INCA 3, realitzat durant els anys 2014 i 2015, incorpora moltes novetats i millores en el marc d'un procediment harmonitzat a nivell europeu.
Inclou: els menors de 3 anys, l'estudi del consum d'aliments procedents de l'agricultura ecològica o de la producció personal, així com un sistema de descripció d'aliments més detallat que permet afinar les estimacions de aportació nutricional i valoracions de riscos sobre diversos temes (migració de materials d'envasament, consum d'aliments crus, etc.).
Aquests estudis INCA són eines bàsiques per avaluar els riscos per a la salut.
Es poden consultar les dades al lloc oficial " data.gouv.fr ".
Es publica el V Estudi de dieta total de l'any 2017 de la població catalana en referència als metalls pesants que és la continuació dels treballs iniciats l'any 2000 per l'Agència Catalana de Seguretat Alimentària (ACSA).
Aquest estudi permet seguir l'evolució de la concentració dels contaminats en els aliments i la consegüent exposició dietètica de la població catalana.
Per a fer-ne un seguiment i conèixer l'evolució temporal de la ingesta diària de contaminants químics en la població de Catalunya a través dels aliments s'han fet estudis el 2005, el 2008 i el 2012.
A partir del primer estudi els contaminants avaluats han variat i els recursos s'han adequat al seguiment dels més interessants, sense deixar de tenir una visió global de l'evolució de la resta.
Aquest cinquè estudi se centra en els metalls pesants, les dioxines i els bifenils policlorats.
En aquest informe s'avaluen els metalls pesants: arsènic (orgànic i inorgànic), cadmi, mercuri (orgànic i inorgànic) i plom.
Els resultats més destacats de l'estudi són:
En relació al Nou Coronavirus 2019-nCoV, l'Autoritat Europea de Seguretat Alimentària (EFSA) no ha pres cap acció atès que actualment no s'han identificat els aliments com a font o via probable de transmissió del virus.
Es tracta d'una situació emergent, de ràpida evolució, amb investigacions en curs.
Hi ha moltes incògnites sobre la virulència i la patogenicitat del virus, la gravetat dels seus efectes, els patrons de transmissió, els reservoris i la font d'infecció.
El Centre Europeu per a la Prevenció i Control de Malalties (ECDC) - agència de la Unió Europea- fa un seguiment del brot i proporciona avaluacions de risc per orientar els Estats membres de la UE i la Comissió Europea.
L'Organització Mundial de la Salut coordina els esforços mundials.
Els mes de gener s'han notificat 94 alertes a través del RASFF.
Ostres vives (6), mol·luscs bivalves (5), retirades d'ostres i cloïsses, ostres relacionades amb toxiinfecció alimentària, baies congelades.
Carn de pollastre (4), carn de pollastre marinada, carn de vedella i gall dindi congelada, cansalada fumada, festucs, ametlles, ceba en pols, pinso per a cadells.
Pernil curat refrigerat d'Itàlia (2), formatge Camembert, formatge de llet crua de cabra, producte carni refrigerat, salami de cavall, mousse de fetge d'ànec refrigerat.
Productes de fleca, formatge tou, carn de porc arrebossada.
En 5 ocasions els aliments que han provocat una alerta eren originaris d'Espanya:
El mes de gener hi ha hagut un total de 82 rebutjos en frontera.
Aliments afectats, país procedència (principals) i observacions
Turquia (destacada), sobretot per figues seques, EEUU (cacauets...), Iran (festucs).
Fruits secs, avellanes, menjar per a mascotes
Brasil (espècies, pebre negre, carn de pollastre), EEUU (pinso per a peix), Índia i Turquia.
Dels aliments destinats al consum humà, només dos dels aliments implicats són d'origen animal, la resta és origen vegetal.
Turquia (pebrots, magrana, pebre), Xina (te i baies de gogi), Japó (te).
Turquia (2), certificats i documents incorrectes, Nigèria (importació il·legal de crancs).
És interessant valorar les dades proporcionades per un estudi sobre el comportament de Listeria monocytogenes en un producte tradicional de peix fermentat noruec (rakfisk).
S'hi estudia l'efecte de diferents temperatures de maduració i concentracions de sal en el creixement de Listeria monocytogenes.
El processat del rakfisk consisteix en una salaó lleugera, la formació espontània de salmorra i maduració de la salmorra a temperatures baixes durant diversos mesos en contenidors hermèticament tancats.
Es menja sense cocció prèvia.Els contenidors s'emmagatzemen a temperatures baixes de 3oC a 7oC de tres a 12 mesos.
La concentració de sal a la salmorra varia entre el 4 i el 7 per cent.
Els resultats mostren que la temperatura va ser el principal factor que va influir en el creixement de Listeria monocytogenes a la salmorra de rakfisk.
Una elevada concentració de clorur sòdic del 6,3% va endarrerir el creixement, però Listeria monocytogenes va assolir els mateixos nivells que en concentracions menors si la temperatura de maduració era de 7oC.
La temperatura de 4oC era capaç de restringir el creixement de Listeria monocytogenes en diferents concentracions de sal.
Els investigadors també van estudiar l'efecte del bacteriòfag P100 anti-Listeria en el rakfisk amb Listeria monocytogenes afegida.
El Centre Europeu de Prevenció i Control de Malalties (ECDC) ha publicat l'informe epidemiològic de l'any 2017 sobre l'equinococcosi.
L'equinococcosi és una malaltia rara a la Unió Europea (UE) i Espai Econòmic Europeu (EEE).
Ha afectat a Espanya, Bulgària i Romania.
En un estudi de detecció d'ecografia per seccions transversals a persones de les zones rurals a Bulgària, Romania i Turquia, la prevalença d'equinococcosi quística abdominal va ser del 0,41% a Bulgària i Romania i del 0,59% a Turquia.
Bulgària va representar el 26% de tots els casos d'equinococcosi (i el 53% dels casos d'E. granulosus ), Romania només el 2%.
E.multilocularis és endèmic en les guineus de l'Europa central i els casos humans d'equinococcosis alveolar només es notifiquen en aquesta àrea.
E. granulosus predomina en els hostes intermedis del sud i sud-est d'Europa i és un problema important de salut pública a molts països de la regió dels Balcans mentre que, al nord i a l'oest d'Europa, la majoria dels casos són importats.
A partir de la informació de l'espècie disponible, es va observar una tendència creixent a la UE/EEE el 2013-2017 de les infeccions per l'equinococcosi quística ( E. granulosus ), mentre que les infeccions per l'equinococosi alveolar ( E. multilocularis ) es va estabilitzar.
El Centre Europeu de Prevenció i Control de Malalties (ECDC) ha publicat l'informe epidemiològic de l'any 2017 sobre la yersiniosi.
La yersiniosi ha estat la tercera zoonosi més freqüent a la UE.
Yersinia enterocolitica va ser l'espècie causant més comuna (99,3%), mentre que Yersinia pseudotuberculosi va suposar el 0,7% dels casos.
La informació del biotip és crucial per avaluar la patogenicitat de Yersinia enterocolítica.
El biotip més notificat va ser el biotip 4 (86,8%).
Els principals reservoris de Y. enterocolitica a Europa són els porcs i el bestiar boví, mentre que per a la Y.pseudotuberculosi ho són els animals salvatges.
Es van notificar onze brots causats per Y. enterocolitica, inclòs un gran brot a Dinamarca on van emmalaltir 80 persones.
Dos brots no van ser domèstics i es van relacionar amb "aliments mixtes".
El Centre Europeu de Prevenció i Control de Malalties (ECDC) ha publicat l'informe epidemiològic de l'any 2017 sobre la listeriosi.
La listeriosi és relativament poc freqüent, però provoca una elevada proporció de casos greus i morts en poblacions susceptibles: persones grans i immunocompromeses, així com dones embarassades i nadons.
Els casos de listeriosi informats del 2013 al 2017 a la Unió Europea (UE) i Espai Econòmic Europeu (EEE) mostren una tendència creixent, on destaquen Alemanya, Itàlia, Països Baixos, Polònia i Espanya.
L'increment es pot deure a l'augment del grup de risc que suposa la gent gran.
El 2017 es van notificar a l'Autoritat Europea de Seguretat Alimentària (EFSA) 39 brots de Listeria monocytogenes.
Els aliments implicats van ser formatge, peix i productes de peix, carn i productes carnis, verdures i sucs.
El brot de listeriosi més gran del món conegut fins ara es va produir a Sud-àfrica del gener del 2017 al juliol del 2018, van emmalaltir 1060 persones, amb una alta mortalitat.
La font del brot van ser productes carnis processats.
Els mètodes basats en seqüenciació del genoma sencer (WGS) han confirmat la transmissió internacional durant temps de diverses soques de L. monocytogenes.
Els mes de febrer s'han notificat 111 alertes a través del RASFF.
On més, en carn productes d'aviram (pollastre procedent de Polònia, Eslovàquia, Hongria...), carn picada de vedella, coriandre, carn separada mecànicament, menjar per a gossos.
Diferents ingredients no declarats: crustacis, llet sèsam, soja...
Tots els grups d'aliments: plats preparats, salsitxes...
En 5 ocasions els aliments que han provocat una alerta eren originaris d'Espanya:
El mes de gener hi ha hagut un total de 73 rebutjos en frontera.
Aliments afectats, país procedència (principals) i observacions
Importacions il·legals, absència certificats sanitaris o analítics: Ghana Índia.
Només un aliment és d'origen animal, concretament en pollastres procedent del Brasil.
Els mes de març s'han notificat 86 alertes a través del RASFF.
On més, en carn d'aviram i els seus productes (pollastre congelat, pollastre marinat, broqueta de pollastre i gall dindi...)
Pernil refrigerat, formatge, crema de fetge d'aviram i bolets, embotits amb vegetals fumat, filets d'arengada, salmó fumat congelat
Formatges de llet crua, botifarres congelades
Tots els grups d'aliments: plats preparats, espècies...
Arròs, ametlles, castanyes, pols de curri
Aquest tipus de bolet hi ha qui el consum cuit o assecat, esculenta significa comestible.
En 5 ocasions els aliments que han provocat una alerta eren originaris d'Espanya:
El mes de març hi ha hagut un total de 95 rebutjos en frontera
Aliments afectats, país procedència (principals) i observacions
Herbes, espècies i fruits secs.
Molt present en llavors de sèsam (crues i torrades) de diferents procedències: Sudan, Nigèria, Etiòpia.
Farina de peix (EEUU), morera negra assecada (Afganistan), pebre negre (Brasil), espècies de la Xina, menjar per a gossos de la Índia
Sobretot en fruites i vegetals procedents de Turquia.
Importació il·legal o absència de certificats de salubritat.
Peix (Turquia, Equador, EEUU, Sud-Àfrica).
Un estudi fet a Dinamarca consistent en una seqüenciació completa del genoma de Campylobacter jejuni aïllat en 774 pacients i 735 aliments (carn d'aviram, boví i porquí) va permetre trobar nombrosos agrupaments.
Els 47,3% dels aïllats clínics van formar cúmuls de més de 2 aïllats.
Concretament es van distingir 22 grans grups que constaven de 5 a 17 aïllats clínics.
El 54% dels pacients van coincidir en una potencial font, sobretot aviram de granja, la qual cosa confirma que aquesta és la principal font d'infecció.
Els aïllats clínics procedien de 673 infeccions domèstiques, 60 infeccions associades a viatges i en 41 persones no es disposa de dades sobre el moment o la causa de la infecció.
En definitiva, un nombre important de les infeccions provocades per aquest bacteri no són esporàdiques.
L'estudi va revelar brots en sèrie i nombrosos coincidències amb aïllaments concurrents d'aliments i animals, i va posar de relleu el potencial de la seqüenciació del genoma sencer per millorar la vigilància rutinària de Campylobacter jejuni, permetent la detecció de brots, el rastreig de les fonts i potencialment la prevenció d'infeccions en les persones.
L'Agència de Salut Pública de Suècia (Folkhälsomyndigheten) i l'Agència Sueca d'Aliments (Livsmedelsverket) van identificar cinc brots de tipus alimentari i altres focus que van afectar a més de 230 persones.
Durant la tardor de 2019, es va investigar un gran augment de persones amb criptosporidiosi a Suècia.
Es van identificar dos subtipus dominants del coccidi: entre octubre i desembre, es van registrar 122 casos en 10 regions.
L'edat mitjana dels pacients era de 39 anys i el rang oscil·lava entre els dos i els 83 anys.
Les persones que tenien el subtipus IIdA22G1c moltes havien pres begudes de fruites i verdures acabades de fer just abans de comprar-les.
Es van identificar els espinacs crus de la beguda com a la font d'infecció.
Pel que fa a l'altre subtipus, el IIdA24G1, d'octubre a desembre van emmalaltir 62 persones.
Va afectar a més dones (62 per cent) que homes (38 per cent).
L'edat mitjana era de 40 anys i la franja oscil·lada entre els 11 i els 79 anys.
No es va poder identificar cap aliment com a font d'infecció, però se sospitava que seria algun tipus de producte amb una vida útil breu.
Durant el mes de desembre, també es van investigar tres brots locals després dels àpats de Nadal.
Les mostres dels pacients van demostrar tenir dos subtipus diferents als anteriors: IIdA21G1 en dos dels brots i IIdA20G1e en el darrer.
La font es relacionava amb el consum d'amanida.
Les autoritats van identificar quatre productors del sud de Suècia com a font de la infecció.
Els subtipus també es van trobar en casos en què no es coneixia cap connexió amb els àpats de Nadal, cosa que significa que és probable que els aliments també es distribuïssin a botigues de queviures o altres restaurants.
Food Safety News, de Joe Whitworth, 13 de març de 2020
Les autoritats franceses de Cantal vinculen els darrers 10 casos de listeriosi a França amb l'empresa de formatges Ferme de Gioux, a la qual van fer tancar de manera temporal, a banda de recuperar els productes que havia comercialitzat, sigui per venda directa o a través de botigues locals.
Les 10 persones amb listeriosi estan infectades amb la mateixa soca segons va determinar el Centre Nacional de Referència de Listeria de l'Institut Pasteur.
El bacteri Listeria provoca entre 300 i 400 infeccions anuals a França i és la segona causa de mort relacionada amb els aliments.