projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
L'edició 2015 de l' Enquesta de participació cultural elaborada pel Departament de Cultura incorpora noves preguntes de caràcter qualitatiu amb l'objectiu de proporcionar informació estadística més detallada que permeti contextualitzar les pràctiques culturals i d'oci de la població catalana des d'una perspectiva que tingui en compte la dimensió social de la cultura.
L'Enquesta de participació cultural 2015 té com a objectiu conèixer les pràctiques actives de la població catalana de 14 anys i més en relació amb els béns i serveis de caràcter cultural.
Aquest treball presenta els resultats més significatius des de la perspectiva dels grups d'edat i del sexe, amb dades sobre el consum de diaris, revistes, ràdio i televisió, sobre l'ús d'Internet i l'accés a continguts audiovisuals, l'assistència al cinema, a espectacles, exposicions i concerts, etc.
L'Enquesta de participació cultural 2016 té com a objectiu conèixer les pràctiques actives de la població catalana de 14 anys i més en relació amb els béns i serveis de caràcter cultural.
Aquest treball presenta els resultats més significatius des de la perspectiva dels grups d'edat i del sexe, amb dades sobre el consum de diaris, revistes, ràdio i televisió, sobre l'ús d'Internet i l'accés a continguts audiovisuals, l'assistència al cinema, a espectacles, exposicions i concerts, etc.
Aquest informe té com a objectiu analitzar els motius pels quals la ciutadania catalana no té activitat cultural o en té menys de la que voldria.
Els factors analitzats estan relacionats amb la manca de temps, el preu, la manca d'interès, els problemes de salut o la manca d'oferta pròxima, així com d'altres de menor incidència, com ara la manca d'oferta en general, el fet no tenir amb qui compartir aquesta activitat o la preferència d'un consum cultural per Internet.
L'Enquesta de participació cultural 2017 té com a objectiu conèixer les pràctiques actives de la població catalana de 14 anys i més en relació amb els béns i serveis de caràcter cultural.
Aquest treball presenta els resultats més significatius des de la perspectiva dels grups d'edat i del sexe, amb dades sobre el consum de diaris, revistes, ràdio i televisió, sobre l'ús d'Internet i l'accés a continguts audiovisuals, l'assistència al cinema, a espectacles, exposicions i concerts, etc.
L'enquesta de participació cultural permet conèixer el consum i pràctiques culturals de la població de Catalunya en diferents àmbits: diaris, revistes, ràdio, televisió i audiovisual, Internet, cinema en sala, música, concerts, videojocs i jocs de mòbil, espectacles d'arts escèniques, exposicions, lectura i associacionisme.
L'enquesta es realitza mitjançant enquesta per internet, telefònica i presencial a una mostra de 4.000 persones representativa de la població de Catalunya i té significació per sexe i grups d'edat.
A partir de l'anàlisi i la combinació de tres variables principals (valor afegit brut, empreses i ocupats), i prenent com a font les dades de l'Enquesta Anual de Serveis 2011 de l'Institut Nacional d'Estadística (INE), aquest treball mostra l'evolució econòmica i ocupacional del sector de la cultura i la creació a Catalunya entre els anys 2008 i 2011.
Aquest informe presenta un recull dels darrers treballs sobre les figures fiscals més importants que s'apliquen principalment a Catalunya i a l'Estat espanyol l'any 2014, la recaptació que se'n deriva per a l'any 2012, l'efecte que aquesta fiscalitat té sobre la cultura i alguns exemples de política fiscal d'altres països europeus, per als anys 2012 i 2013.
El treball Ocupació en el sector de la cultura i la creació 2014, que incorpora les noves dades de l'Enquesta de població activa calculades amb una nova metodologia, analitza les característiques de la població ocupada en aquest sector productiu a Catalunya i en fa una radiografia del tipus de treballador per sexe i grau d'autoocupació, així com la incidència en les taxes d'atur i una comparativa amb la resta de l'Estat.
L'objectiu de l' Estadística de despesa en cultura de l'Administració local a Catalunya és determinar la despesa en cultura que fan anualment ajuntaments, consells comarcals i diputacions provincials, així com quantificar el personal dedicat a tasques relacionades amb l'àmbit cultural.
La informació econòmica es presenta desglossada per capítols i per programes; la de personal, per sexe i tipus de funcions.
El treball Magnituds econòmiques i ocupacionals del sector cultural i creatiu de l'economia catalana 2012 analitza la nova Estadística i comptes de les empreses culturals, que combina dades de l'Enquesta anual de serveis (EAS) amb la informació de l'Enquesta industrial d'empreses (EIE) i altres fonts estadístiques disponibles.
D'aquesta manera s'obtenen noves variables, com el valor de producció, el volum de negoci i la implantació de R+D+I i de comerç exterior en l'àmbit cultural.
També fa possible la homologació de les estadístiques econòmiques i les d'ocupació (Enquesta de població activa.
EPA) alhora que se segueixen els criteris estadístics que marquen Europa i la UNESCO.
Aquest treball és l'actualització del document del mateix títol fet al febrer del 2014 que compara el tipus impositius d'IVA que s'apliquen a alguns béns i serveis culturals en diversos països de la Unió Europea.
Com a fet a destacar, l'IVA de les entrades de cinema i espectacles d'arts escèniques a Espanya continua més de 8 punts percentuals per sobre de la mitjana europea.
Des de fa més de deu anys, el Departament de Cultura publica anualment l'informe Subvencions i inversions nominatives en cultura als Pressupostos Generals de l'Estat, on s'ofereixen les xifres evolutives de la despesa en cultura de l'Estat i de la despesa en subvencions i inversions que expliciten l'organisme o projecte beneficiari.
Les dades es presenten agregades per programes ministerials i per distribució territorial i fan referència al període 2011 a 2016.
Aquest treball analitza l'impacte econòmic de la Festa Major de Vilafranca del Penedès a la seva àrea d'influència amb la mateixa metodologia que s'ha utilitzat en altres esdeveniments de cultura popular i tradicional a Catalunya com ara l'Aquelarre de Cervera, les Falles d'Isil, la Festa Major de Sant Martirià de Banyoles o la Processó de Dijous Sant de Verges.
Les Festes tradicionals de l'arròs de Deltebre se celebren un diumenge de juny i un de setembre, coincidint amb dos moments claus del cicle del conreu de l'arròs: la plantada i la sega.
L'origen de la festa es remunta al 2001, gràcies a la voluntat d'alguns ciutadans vinculats a la cultura tradicional i al turisme que van presentar el projecte de festes de l'arròs a l'Ajuntament de Deltebre.
Aquest estudi n'analitza l'impacte econòmic i els beneficis en termes de creació d'activitat econòmica a la zona.
L'objectiu principal d'aquest treball és disposar d'una panoràmica de la despesa pública en cultura per àmbits de govern a diversos països europeus.
A més, el treball intenta trobar els indicadors de context i els elements configuradors de la política cultural que afecten el nivell de despesa pública dels estats i observar els efectes de la crisi econòmica sobre el finançament públic de la cultura.
En termes generals, les dones són minoria en el mercat de treball cultural català: l'any 2014 representaven el 44 % de la població activa i ocupada i tenien una taxa d'atur superior a la dels homes (8,7 % versus 6,9 %).
L'objectiu d'aquest treball és analitzar l'ocupació femenina en el sector de la cultura a Catalunya des de perspectives diverses com ara l'efecte de la crisi econòmica, els sectors culturals amb més presència de dones, l'evolució de l'ocupació, els tipus de funcions i de contractes més freqüents o el comportament del mercat de treball cultural femení envers el comportament de la resta del mercat laboral català i d'altres mercats territorials com l'espanyol o l'europeu.
L'objectiu de l' Estadística de despesa en cultura de l'Administració local a Catalunya és determinar la despesa en cultura que fan anualment ajuntaments, consells comarcals i diputacions provincials, així com quantificar el personal dedicat a tasques relacionades amb l'àmbit cultural.
A més, permet veure la importància de la cultura dins el pressupost dels ens locals, que representa un 5,2% del total de despesa l'any 2015.
Es tracta d'un repàs a l'activitat del primer any de la pàgina web "Dades culturals", feta pel Gabinet Tècnic del Departament de Cultura, on s'expliquen, d'una banda, els continguts publicats durant l'any 2014 (fulls DeCultura, memòries, estadístiques culturals, etc.) i de l'altra, les dades de visites, visualitzacions de pàgina i arxius més descarregats.
El treball analitza com el Departament de Cultura ha estat l'any 2013 el 5è departament de la Generalitat amb un major esforç pressupostari en recerca i innovació.
Gairebé la meitat dels ajuts en recerca i desenvolupament es dediquen a l'àmbit arqueològic i paleontològic mentre que les empreses culturals i els creadors o artistes són els principals destinataris dels ajuts a la innovació.
Aquest treball presenta els 4.804 equipaments culturals que hi ha a Catalunya classificats segons la seva tipologia (arxius, biblioteques, cinemes, espais d'arts visuals, museus, espais escènics i musicals, centres culturals i d'altres espais polivalents).
El cercador d'equipaments culturals del Departament de Cultura permet fer la cerca per nom i tipus d'equipament, per municipi, comarca o província, i visualitzar la informació en un mapa.
Estat d'implementació (DeCultura núm. 29) exposa, en primer lloc, l'evolució dels sis indicadors quantitatius de consum lector i del sector editorial en què pretén incidir el Pla.
En segon lloc, es presenta cadascun dels set plans d'acció desenvolupats: Autoriactiva, Mediactiva, Xarxactiva, Lecturactiva, Ediactiva, Llibreriactiva i Bibliotecatica.
El treball La lectura de llibres a Catalunya (DeCultura núm. 30) presenta les dades de lectura de llibres recollides a les darreres enquestes de participació cultural a Catalunya dels anys 2013 i 2014, amb l'objectiu de conèixer i analitzar els hàbits i les pràctiques de llibres de la població catalana en el seu temps d'oci a partir dels 14 anys.
L'anàlisi d'aquestes enquestes de participació cultural permet visualitzar els resultats de les actuacions portades a terme, detectar els punts on cal incidir i es converteix en una eina complementària per avaluar el desplegament del Pla nacional de lectura 2012-2016.
El treball Biblioteques especialitzades de la Generalitat: estat de la qüestió analitza els centres de documentació que tenen com a objectiu donar suport a les activitats pròpies de cada organisme i de la ciutadania.
El document conté les característiques pròpies d'aquestes biblioteques, les dades bàsiques de fons, usuaris, etc., les eines de cooperació i la difusió que se'n fa.
També hi ha la llista annexa de totes les biblioteques i una bibliografia final.
Aquest document recull les dades dels principals indicadors del sector durant el 2013 com ara el nombre de visitants, la distribució territorial i temàtica, les exposicions, activitats i publicacions que fan, i les xifres d'ocupació i pressupostàries.
Aquest treball, elaborat pel Gabinet Tècnic, s'ha fet a partir de les dades estadístiques sobre els museus i les col·leccions a Catalunya recollides pel Servei de Museus i Protecció de Béns Mobles de la Direcció General d'Arxius, Biblioteques, Museus i Patrimoni de la Generalitat de Catalunya.
Aquest document presenta els principals resultats de l'Estadística d'arxius que, biennalment, elabora el Departament de Cultura.
L'estadística s'adreça als arxius amb fons històric, que compten amb un responsable efectiu i que tenen ordenats i reglamentats l'accés i la consulta del seu fons al servei dels investigadors.
Així doncs, es presenten dades relatives a fons, infraestructura, accés i difusió, recursos humans i pressupost dels arxius.
Butlletí quinzenal d' actualitat en matèria de cultura i creació.
A través d'aquest Butlletí es difonen els fulls DeCultura, estudis i treballs tècnics sobre consum i participació cultural, polítiques culturals, economia de la cultura i anàlisis sectorials, així com les darreres publicacions del Departament i les novetats rebudes a la Biblioteca central
Per rebre'l, cal subscriure-s'hi mitjançant el servei de Butlletins Gencat
A partir de l'Estadística encarregada pel Departament de Cultura, el treball Associacions culturals a Catalunya 2013 descriu el tercer sector cultural (conjunt d'associacions que desenvolupen activitats culturals i sense ànim de lucre que no formen part del sector públic) amb dades com nombre d'entitats, pressupost, ocupació, distribució territorial, tipologia, etc.
L'estudi L'impacte econòmic del tercer sector cultural a Catalunya 2013, de la doctora Anna Villarroya, analitza el valor econòmic que representen aquestes associacions tenint en compte, a partir d'una metodologia específica, l'aportació del treball voluntari.
L'anàlisi de l'Estadística del tercer sector cultural de Catalunya permet conèixer la dimensió social i econòmica de les associacions que desenvolupen activitats culturals i sense ànim de lucre i que no formen part del sector públic.
Aquesta operació estadística presenta dades com ara el nombre d'entitats, la distribució territorial, la tipologia d'activitats que organitzen, la participació voluntària i l'ocupació remunerada, els equipaments o els pressupostos.
Dos nous estudis subratllen la importància econòmica i el valor del treball voluntari en les associacions culturals del país
Com és el tercer sector cultural a Catalunya?
Com són els seus treballadors i quin tipus de dedicació tenen?
Amb quins pressupostos treballen?
En els darrers anys, cada vegada són més els esforços d'organismes i institucions per a dimensionar l'activitat de l'anomenat "tercer sector cultural" (el conjunt d'associacions que desenvolupen activitats culturals i sense ànim de lucre que no formen part del sector públic) per posar de rellevància el seu impacte econòmic i social.
El Balanç de Govern presenta, a través de 16 apartats temàtics, les accions estratègiques que ha dut a terme el Departament de Cultura des del 2011 fins enguany.
El Resum executiu (també disponible en versió anglesa), és un recull de les principals actuacions ordenades en eixos programàtics.
La Memòria del Departament de Cultura 2014 queda inclosa dins aquest Balanç, alhora que es complementa amb les síntesis de dades d'activitat i dades pressupostàries.
Consulteu el darrer número del butlletí de novetats de la Biblioteca central del Departament de Cultura.
D'acord amb l'article 5 de la Llei orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de protecció de dades de caràcter personal, us informem que les vostres dades personals seran recollides, incorporades i tractades en un fitxer automatitzat anomenat Trameses d'informació i inscripcions del Gencat, la finalitat del qual és trametre la publicació que el ciutadà ha requerit.
L'òrgan responsable del fitxer és la Direcció General d'Atenció Ciutadana i Difusió i l'adreça on la persona interessada pot exercir els drets d'accés, rectificació, cancel·lació i oposició és Via Laietana, 14, 3r, 08003 Barcelona.
El Departament de Cultura presenta un nou treball a DeCultura que analitza, per primer cop, el cicle de vida dels espectacles d'arts escèniques.
El document inclou informació sobre l'evolució del sector durant el període 2010-2014 respecte el nombre de companyies, els espectacles produïts i presentats, l'activitat internacional, així com els recursos disponibles i el personal.
També s'adjunta un annex detallat per a cadascun dels diferents àmbits ( arts escèniques, teatre, dansa i circ ).
En el marc de l'Any Ramon Llull, la Biblioteca de Catalunya i el Departament de Cultura publiquen el llibre electrònic Ramon Llull a la Biblioteca de Catalunya.
Aquest llibre, d'accés lliure i optimitzat per a dispositius mòbils, inclou textos de Joan Santanach i d'altres especialistes en la vida obra d'aquest autor.
L'obra incorpora material multimèdia com entrevistes a experts lul·lians, audició de lectures de textos tan rellevants com el Llibre de Meravelles o el Llibre del gentil i una interpretació inèdita d'Antoni Rossell del poema Desconhort enregistrada a Sant Pau del Camp.
El llibre és d'accés lliure en format EPUB per a dispositius iOS, Adroid i en format.PDF per a ordinador.
L'últim treball de DeCultura: Estadística d'arts escèniques.
Sales de teatre, dansa i circ confirma una lleugera recuperació del sector de les arts escèniques del país.
Segons les dades que es publiquen, durant el 2014 s'han programat 16.595 representacions de 3.540 espectacles que han recaptat més de 65 milions d'euros, 10 milions d'euros més que en l'any anterior.
Podeu consultar el treball sencer al web, juntament amb un annex detallat.
El Departament de Cultura ha publicat les bases específiques i la convocatòria de les beques per fer pràctiques.
En total, es convoquen 53 beques en els àmbits culturals següents: béns culturals mobles, arxius, fons documentals, patrimoni arquitectònic, anàlisi i explotació de dades de l'àmbit cultural, entre d'altres.
Després de l'anàlisi de l'impacte econòmic d'esdeveniments de cultura popular i tradicional com la Processó de Dijous Sant a Verges, la Festa Major de Sant Martirià a Banyoles, l'Aquelarre de Cervera o les Falles d'Isil, el Departament de Cultura analitza la Festa Major de Vilafranca del Penedès, declarada festa patrimonial d'interès nacional, i que té com a un dels actes més destacats la Diada castellera de Sant Fèlix a la plaça Major.
Com a avanç a l'edició completa de la Memòria del Departament de Cultura, la publicació de les Dades d'activitat ofereix un resum de les actuacions fetes durant l'any 2015, tant per les diferents unitats departamentals com per les entitats i els equipaments que hi són adscrits.
La publicació consisteix en un seguit de taules que sintetitzen la tasca portada a terme durant l'exercici 2015, amb dades sobre usuaris, visitants i espectadors, activitats organitzades, expedients tramitats, biblioteques inaugurades, béns culturals d'interès nacional declarats, jaciments intervinguts, llargmetratges doblats o subtitulats al català, visitants als webs i seguidors a les xarxes socials, etc.
L'any 2016 s'inicia la nova secció Reportatges al web del Departament de Cultura per posar a l'abast de tothom les dades disponibles al voltant d'un tema.
Els dossiers monogràfics apleguen informació força elaborada i proporcionen molts enllaços relacionats amb la temàtica escollida.
El darrer reportatge tracta de les Fires i Festes de la Santa Creu de Figueres, un esdeveniment de gran dimensió ciutadana de la capital de l'Alt Empordà.
Fins ara s'han publicat els reportatges següents: Sant Jordi 2016, Any Ramon Casas, Propostes per a infants i Dia Internacional de les Dones 2016.
El 2015 hi havia a Catalunya 165 companyies estables d'arts escèniques, que van realitzar 15.927 representacions.
L'Estadística d'arts escèniques.
Companyies de teatre, dansa i circ, realitzada en el marc del Pla estadístic de Catalunya, recull les principals dades del sector: nombre, personal, pressupost, espectacles, representacions i activitat a l'estranger.
La informació estadística s'ha obtingut gràcies a la col·laboració de les companyies de teatre, dansa i circ en respondre al qüestionari.
El 2015 hi havia a Catalunya 164 sales que tenien com a activitat principal la representació d'espectacles d'arts escèniques, on es van fer 18.832 representacions.
L'Estadística d'arts escèniques.
Sales de teatre, dansa i circ, realitzada en el marc del Pla estadístic de Catalunya, recull les principals dades del sector: nombre, personal, pressupost, espectacles, representacions i recaptació.
La informació estadística s'ha obtingut gràcies a la col·laboració de les sales de teatre, dansa i circ en respondre al qüestionari.
" Talent, recerca i competitivitat: la fórmula dels Doctorats Industrials ".
El pla de Doctorats Industrials va organitzar el darrer dijous 23 de Juliol, conjuntament amb la Patronal Cecot i la Fundació Catalana per a la Recerca i Ia Innovació, un noiu webinar per explicar com els Doctorats Industrials combinen la recerca aplicada, la retenció del talent i la innovació del nostre teixit empresarial en col·laboració amb el sistema de recerca català.
Coneix el cas d'SBI Connectors i la UPC al llarg de diferents projectes acompanyats per aquest instrument.
El programa de la sessió es va centrar en 4 intervencions:
Presentem la segona edició de la memòria d'activitat de l'any 2019 del Pla de Doctorats Industrials.
Com es pot consultar a la memòria, el Programa de Doctorats Industrials ja ha impulsat més de 600 projectes, amb més de 100 persones ja doctorades.
És un projecte consolidat i que esdevé objecte d'atenció per part de moltes universitats i governs fora de Catalunya.
Un projecte amb la participació de quasi la totalitat de les institucions de recerca de Catalunya: universitats, centres de recerca, centres tecnològics i grans infraestructures de recerca.
El 2019 s'han rebut 101 propostes de projectes, de les quals se n'han formalitzat i atorgat 96.
Des dels inicis del Pla el 2012, s'han finançat un total de 602 projectes de 402 empreses diferents i institucions.
La inversió públic-privada en RDI associada a aquests projectes ascendeix a 83 M€, dues terceres parts de la qual provenen del sector privat.
L'element essencial és un projecte de doctorat industrial, és a dir, un projecte de recerca estratègic d'una empresa.
El projecte es desenvoluparà en col·laboració amb una universitat o centre de recerca i esdevindrà l'objecte d'una tesi doctoral que permetrà a un doctorand iniciar la formació i futura carrera investigadora en un entorn dual: empresarial i acadèmic.
Els projectes de doctorat industrial estan oberts a tots els àmbits de coneixement, a totes les mides d'empreses, des de startups fins a grans empreses, i els futurs estudiants de doctorat poden ser de qualsevol nacionalitat.
Podeu consultar la memòria fetn clic sobre la imatge o en aquest enllaç.
El pla de Doctorats Industrials ha emés el darrer 17 de Setembre un nou webinar en col·laboració amb Bioinformatics Barcelona Association (BIB) i la Fundació Catalana per a la Recerca i la Innovació (FCRI).
La sessió es va adreçar a persones d'empreses i institucions que impulsen projectes d'innovació aplicada en bioinformàtica, a investigadors/es d'universitats, centres de recerca o centres tecnològics i a estudiants/es de màster que vulguin impulsar-ne un o participar-hi.
La sessió s'ha centrat en com l'experiència dels Doctorats Industrials combinen la recerca aplicada en bioinformàtica, la retenció del talent i la innovació del nostre teixit empresarial en col·laboració amb el sistema de recerca del país.
Un aspecte important durant la sessió ha sigut explicar de quina manera els participants es poden beneficiar dels avantatges d'aquest programa.
S'han donat també els detalls sobre com els Doctorats Industrials poden ajudar als possibles candidats o participants dels projectes de recerca aplicada en bioinformàtica, i sobre quines són les qüestions interessants per poder accedir als ajuts previstos.
La sessió ha comptat també amb la participació del doctor Toni Manzano (CSO de l'empresa Bigfinite Inc.) que ha explicat, desde la seva experiència en el sector, les millors eines i experiències per a innovar en bioinformàtica.