projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
A través d'un estudi realitzat pel GIRO s'ha comprovat que els valors màxims usuals d'eliminació de nitrogen en tractaments de nitrificació-desnitrificació (NDN) es poden trobar a l'entorn del 60% del nitrogen contingut a la fracció líquida que entra al reactor.
Per això les explotacions que preveuen implantar un tractament NDN a la seva explotació per eliminar nitrogen en les dejeccions podran preveure fins un 60% d'eliminació.
En els tractaments de nitrificació-desnitrificació s'accepta un valor d'eliminació del nitrogen de fins al 60%.
Per tal de justificar el valor assolit caldrà:
Els criteris de valoració dels plans de gestió que s'apliquen en cas de compostatge en origen són els següents:
Les instal·lacions mínimes de què s'ha de disposar per realitzar el tractament de compostatge són:
B) Compostatge i posada al mercat com a producte fertilitzant
Les explotacions ramaderes que composten les dejeccions ramaderes produïdes en la seva explotació, sense barrejar-hi residus procedents d'activitats no agràries o dejeccions d'altres explotacions ramaderes, poden posar el compost al mercat com un producte fertilitzant, sempre que es compleixin les condicions establertes al Reial Decret 506/2013 de 18 de juliol, sobre productes fertilitzants.
Entre les condicions establertes en l'esmentada normativa, a banda de les característiques del producte (composició, toleràncies, etiquetatge...), en destaquen, per una banda, garantir que es compleixen els requisits del Reglament (CE) núm. 1069/2009, de 21 d'octubre, relatiu als subproductes animals no destinats al consum humà (SANDACH) i, per l'altra, la inscripció prèvia del producte al Registre de Fertilitzants del Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
Un pas previ a la inscripció del producte fertilitzant al Registre és l'obtenció de l'autorització i codi SANDACH de l'explotació que realitza el compostatge.
En el document "Autorització SANDACH" podeu consultar el tràmits i requisits per a l'obtenció de l'autorització SANDACH de l'activitat de compostatge que s'integrarà en el tràmit del permís ambiental corresponent.
Pel que fa al Pla de gestió de les dejeccions ramaderes, que s'ha de presentar dins del mateix tràmit de modificació del permís ambiental, caldrà indicar la quantitat que es preveu comercialitzar a la pestanya "Altres destinacions" de l'aplicació GDN, així com presentar juntament amb la resta de documentació que s'estableixi, un compromís signat pel titular on s'indiqui que el producte que s'obté del procés de compostatge es comercialitzarà com a fertilitzant registrat d'acord amb el Reial Decret 506/2013, de 28 de juny, sobre productes fertilitzants, i es conservaran les corresponents factures.
Inscripció, renovació o modificació al Registre de fertilitzants
(Agència de Residus de Catalunya)
A les zones vulnerables, la quantitat màxima de nitrogen procedent de les dejeccions ramaderes i altres fertilitzants orgànics que es pot aplicar és de 170 kg N/ha i any.
En zones no vulnerables, la quantitat màxima de nitrogen que procedeixi de les dejeccions ramaderes i altres fertilitzants orgànics a aplicar és la que figura a la darrera columna de la taula de l'annex 12 del Decret 153/2019.
Per a la valoració administrativa del Pla de gestió es consideraran els tipus d'ús i dosis màximes de dejeccions i altres materials orgànics que es fixen a l'annex 12 del Decret 153/2019, i que són en funció de si les terres es troben o no en zones vulnerables.
La capacitat d'emmagatzematge ha de ser suficient per assegurar una correcta gestió de les dejeccions.
El sistema d'emmagatzematge haurà de tenir una autonomia, mesurada en mesos, suficient en funció de les possibilitats d'aplicació agrícola de les dejeccions però, en qualsevol cas, serà com a mínim la que s'indica a la taula d'autonomia d'emmagatzematge.
El document que estableix els criteris a tenir en compte per tal de determinar la capacitat d'emmagatzematge de les dejeccions ramaderes d'una explotació ramadera és la IT-210.
Els sistemes d'emmagatzematge de dejeccions han de complir les característiques constructives que estableix l'article 10 i l'annex 2.2 del Decret 153/2019.
L'article 34.j del Decret 153/2019, estableix que els plans de gestió de dejeccions ramaderes han d'incloure les condicions en què es realitzarà la vigilància i el manteniment de les instal·lacions d'emmagatzematge.
Aquest document proporciona orientacions i recomanacions al personal tècnic redactor dels plans de gestió, per tal que puguin elaborar per a cada granja el document on s'hi concretin les tasques de vigilància i manteniment, document que caldrà adjuntar al pla de gestió.
Els articles 8.2, 10.7 i 17.5 del Decret 153/2019 estableixen la verificació periòdica de la impermeabilitat, la integritat estructural i l'estat dels materials impermeabilitzants dels sistemes d'emmagatzematge de dejeccions líquides o semi-líquides externs a les naus, així com dels sistemes d'emmagatzematge en destinació (a la finca) de les explotacions agrícoles i els centres de gestió de dejeccions ramaderes.
La verificació periòdica d'aquests sistemes d'emmagatzematge s'ha de realitzar cada 6 anys.
La primera verificació s'ha de realitzar i presentar en els següents terminis, comptats des de l'entrada en vigor del Decret 153/2019 (25/07/2019):
Per poder dur a terme aquesta verificació, teniu a la vostra disposició la següent documentació:
En el cas de realitzar gestió de les dejeccions fora el marc agrari, amb un gestor de residus autoritzat, la capacitat d'emmagatzematge mínima de què han de disposar les explotacions, per la part de dejeccions que es gestionen fora el marc de l'explotació agrària, ha de ser suficient per a 4 mesos d'autonomia.
En les explotacions de bestiar oví i/o cabrum es pot comptabilitzar, com a capacitat d'emmagatzematge de les explotacions, l'emmagatzematge en l'interior de les naus sempre que el terra sigui impermeable i estanc.
Se sotmet a informació pública la sol·licitud d'autorització corresponent a la notificació B/ES/16/03, per a l'alliberament voluntari amb finalitat diferent de la seva comercialització de blat de moro modificat genèticament resistent al barrinador i el seu creuament amb un blat de moro modificat genèticament amb l'endosperma biofortificat amb tres vitamines.
Les persones interessades poden examinar-la i formular-hi comentaris durant un termini de 30 dies hàbils a comptar des de l'endemà de la publicació de l'edicte al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya (DOGC núm. 7067 - 26/02/2016).
Termini d'informació pública: fins al 4 d'abril de 2016
pel qual se sotmet a informació pública la sol·licitud d'autorització corresponent a la notificació B/ES/16/03, per a l'alliberament voluntari amb finalitat diferent de la seva comercialització de blat de moro modificat genèticament resistent al barrinador i el seu creuament amb un blat de moro modificat genèticament amb l'endosperma biofortificat amb tres vitamines.
Se sotmet a informació pública la sol·licitud d'autorització corresponent a la notificació B/ES/16/02, per a l'alliberament voluntari de blat de moro modificat genèticament amb l'endosperma biofortificat amb tres vitamines.
Les persones interessades poden examinar-la i formular-hi comentaris durant un termini de 30 dies hàbils a comptar des de l'endemà de la publicació de l'edicte al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya (DOGC núm. 7066 - 25/02/2016).
Termini d'informació pública: fins al 2 d'abril de 2016
pel qual se sotmet a informació pública la sol·licitud d'autorització corresponent a la notificació B/ES/16/02, per a l'alliberament voluntari amb finalitat diferent de la seva comercialització de blat de moro modificat genèticament amb l'endosperma biofortificat amb tres vitamines.
Termes municipals: Capçanes, els Guiamets, Tivissa i Marçà
Se sotmeten a informació pública els documents següents:
Les persones interessades poden examinar-los i formular-hi al·legacions durant un termini de 30 dies hàbils a comptar des de l'endemà de la publicació de l'edicte al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya (DOGC núm. 7217 - 30/09/2016).
Termini d'informació pública: de l' 1 d'octubre al 7 de novembre de 2016, ambdós inclosos
pel qual se sotmet a informació pública el projecte i el corresponent estudi d'impacte ambiental del Projecte de consolidació del regadiu dels Guiamets als termes municipals de Capçanes, els Guiamets, Tivissa i Marçà (clau: ER-14295.).
Documents: memòria, annexos, plànols i pressupost.
Es dóna publicitat a la sol·licitud de modificació de la Denominació d'Origen Protegida Oli de l'Empordà/Aceite del Empordà i al seu document únic actualitzat.
Les persones interessades poden examinar-los i formular-hi al·legacions durant un termini de 2 mesos a comptar des de l'endemà de la publicació de l'anunci al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya (DOGC núm. 7262 - 07/12/2016).
Termini d'informació pública: del 8 de desembre de 2016 al 7 de febrer de 2017, ambdós inclosos
pel qual es dóna publicitat a la sol·licitud de modificació de la Denominació d'Origen Protegida Oli de l'Empordà/Aceite del Empordà, i al seu document únic actualitzat.
Se sotmet a informació pública l'informe de sostenibilitat ambiental del Pla/Projecte d'infraestructures estratègiques i bàsiques de prevenció d'incendis forestals del Perímetre de Protecció Prioritària (PPP) T3 massís de les Muntanyes de Prades i Bosc de Poblet.
Qualsevol persona pot examinar-lo i formular-hi al·legacions durant un termini de 45 dies hàbils a comptar des de l'endemà de la publicació de l'edicte al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya (DOGC núm. 7916 - 12/07/2019).
Termini d'informació pública: del 15 de juliol al 17 de setembre de 2019
de tramitació de l'informe de sostenibilitat ambiental del Pla/Projecte d'infraestructures estratègiques i bàsiques de prevenció d'incendis forestals del perímetre de protecció prioritària (PPP) T3 massís de les Muntanyes de Prades i Bosc de Poblet.
Se sotmet a informació pública el Projecte de decret pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 18/2015, de 29 de juliol, de les organitzacions interprofessionals agroalimentàries.
Qualsevol persona pot examinar-lo i formular-hi al·legacions a partir de l'endemà de la publicació de l'edicte al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya i fins al 16 de setembre de 2019 (DOGC núm. 7923 - 23/07/2019).
Termini d'informació pública: del 24 de juliol al 16 de setembre de 2019, ambdós inclosos
pel qual se sotmet a informació pública el Projecte de decret pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 18/2015, de 29 de juliol, de les organitzacions interprofessionals agroalimentàries.
Se sotmet a informació pública l'avantprojecte de llei vitivinícola de Catalunya.
Les persones interessades poden examinar-lo i formulari-hi al·legacions durant el termini de 15 dies hàbils a comptar des de l'endemà de la publicació de l'edicte al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya (DOGC núm. 6579 - 11/03/2014).
Termini d'informació pública: del 12 al 28 de març de 2014
Se sotmet a informació pública l'Avantprojecte de llei de la funció inspectora i de control, i del procediment i règim sancionador en matèria d'agricultura i ramaderia.
Les persones interessades poden examinar-lo i formulari-hi al·legacions durant el termini de 15 dies hàbils a comptar des de l'endemà de la publicació de l'edicte al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya (DOGC núm. 6616 - 06/05/2014).
Termini d'informació pública: del 5 al 23 de maig de 2014, ambdós inclosos
Se sotmet a informació pública el Projecte d'ordre per la qual s'estableix la vacunació antiràbica obligatòria i altres mesures sanitàries bàsiques per als animals de companyia.
Les persones interessades poden examinar-lo i formular-hi al·legacions durant un termini de 7 dies hàbils a comptar des de l'endemà de la publicació de l'edicte al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya (DOGC núm. 6896 - 19/06/2015).
Termini d'informació pública: del 20 al 29 de juny de 2015, ambdós inclosos
pel qual se sotmet a informació pública el Projecte d'ordre per la qual s'estableix la vacunació antiràbica obligatòria i altres mesures sanitàries bàsiques per als animals de companyia.
Justificació de la necessitat de la disposició i adequació d'aquesta als fins que es persegueixen; marc normatiu; relació de disposicions afectades pel projecte de disposició i taula de vigència i derogacions resultants; competència dela Generalitatsobre la matèria; relació motivada de les persones i les entitats a les quals s'ha d'atorgar tràmit d'audiència, i procedència, si escau, de sotmetre l'expedient a informació pública
Informe d'impacte pressupostari; informe d'impacte econòmic i social; informe d'impacte normatiu, i informe d'impacte de gènere
Se sotmet a informació pública el Projecte de decret pel qual s'aproven els Estatuts del Centre de la Propietat Forestal
Les persones interessades poden examinar-lo i formular-hi al·legacions durant un termini de 15 dies hàbils a comptar des de l'endemà de la publicació de l'edicte al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya (DOGC núm. 7013 - 07/12/2015).
Termini d'informació pública: del 8 al 28 de desembre de 2015, ambdós inclosos
pel qual se sotmet a informació pública el Projecte de decret pel qual s'aproven els Estatuts del Centre de la Propietat Forestal.
Justificació de la necessitat de la disposició i adequació d'aquesta als fins que es persegueixen; marc normatiu; relació de disposicions afectades pel projecte de disposició i taula de vigència i derogacions resultants; competència de la Generalitat sobre la matèria; relació motivada de les persones i les entitats a les quals s'ha d'atorgar tràmit d'audiència, i procedència, si escau, de sotmetre l'expedient a informació pública.
- Anàlisi del context i identificació de les opcions de regulació: a)Identificació del problema, b)Establiment dels objectius, c)Identificació de les opcions de regulació.
- Anàlisi de l'impacte de les opcions de regulació considerades: a)Informe d'impacte pressupostari, b)Informe d'impacte econòmic i social, c)Informe d'impacte normatiu, d)Informe d'impacte de gènere.
- Comparació de les opcions de regulació considerades
- Implementació, seguiment i avaluació de la norma.
El colom és un au de la família Columbidae, pertanyent a l'ordre Columbiformes.
Es considera que el colom roquer ( Columba livia ) és l'ancestre salvatge comú de la majoria dels nostres coloms urbans i races domèstiques.
En general, es pot dir que els coloms d'oci són aquells coloms utilitzats en la columbicultura (cria i explotació de coloms) i la columbofília (foment, cria i millorament dels coloms), amb la intenció de participar en certàmens i altres concentracions: exhibicions, exposicions, competicions, concursos i altres activitats obertes al públic.
Queden exclosos d'aquesta definició els coloms salvatges (que viuen en llibertat), els coloms utilitzats com a animals de companyia (mantinguts a la llar amb la finalitat d'obtenir-ne companyia), i els coloms criats o mantinguts en captivitat per a la producció de carn i altres productes, per a la repoblació cinegètica, o per a experimentació.
A Catalunya, els coloms criats o mantinguts en captivitat per a activitats esportives o d'esplai es consideren aus de corral.
Per tant, els colomars que allotgen coloms d'oci han d'estar inscrits al Registre d'explotacions ramaderes, complir unes mínimes condicions higienicosanitàries, i dur un sistema de registres que inclogui:
La identificació dels coloms es realitza mitjançant un sistema d'anellatge, d'acord amb les normes recollides en els estatuts de les seves respectives federacions.
Per a la participació en certàmens els coloms han de complir una sèrie de requisits sanitaris:
Convé notificar la intenció de fer qualsevol moviment amb temps suficient, com a mínim 30 dies abans de la data prevista a la corresponent Oficina Comarcal del Departament, per informar-se sobre els requisits sanitaris que s'han de complir i, si s'escau, realitzar els tràmits necessaris per emparar legalment el trasllat de les aus.
Per al moviment d'animals, llevat dels domèstics, dins de l'Estat Espanyol, es requereix un certificat sanitari d'orígen, expedit per un veterinari oficial o autoritzat/habilitat específicament pel Departament.
Per al moviment de coloms d'oci amb motiu de la seva participació en exhibicions internacionals celebrades dins de la UE és obligatòria una autodeclaració, expedida pel mateix propietari dels coloms, conforme es compleixen els requisits sanitaris establerts per la normativa vigent.
No obstant, s'ha d'informar als Serveis Veterinaris Oficials per que introdueixin les dades en un sistema informàtic, anomenat TRACES, que garanteix la traçabilitat dels animals durant la seva circulació dins de la Unió Europea.
La documentació sanitària requerida ha d'acompanyar els animals durant el seu trasllat.
Nota: Aquesta informació és un resum de la Guia pràctica: Requisits sanitaris dels coloms d'oci a Catalunya.
Per a una informació més detallada podeu descarregar-vos el document sencer en format pdf.
Si necessiteu més informació contacteu amb l' adreça electrònica següent:
Inscripció, renovació, modificació o baixa (Tràmits gencat)
En relació amb les actuacions transversals en sanitat animal, es recull a continuació, la normativa principal que regula els temes relacionats.
pel qual s'estableix la llista de les malalties dels animals de declaració obligatòria i se'n regula la notificació.
pel qual s'estableixen els barems d'indemnització d'animals en el marc dels programes nacionals de lluita, control o eradicació de la tuberculosi bovina, brucel·losi bovina, brucel·losi ovina i caprina, llengua blava i encefalopaties espongiformes transmisibles.
pel qual es regula la informació sobre la cadena alimentària que ha d'acompanyar els animals destinats a sacrifici.
Amb la finalitat de millorar la viabilitat de determinades poblacions d'ocells necròfags d' interès comunitari, en l'àmbit europeu el REGLAMENT (CE) 1069/2009, de 21 d'octubre (DO L 300 - 14/11/2009) autoritza l'alimentació d'aquestes espècies mitjançant subproductes animals no destinats a consum humà.
Com a conseqüència d'aquest reglament europeu són d'aplicació les disposicions següents:
Aquestes dues normes regulen i ordenen aquesta alimentació suplementària de la fauna salvatge, mitjançant autorització a:
Aquestes dues són les pràctiques que preveu aquesta normativa per dur a terme aquesta alimentació.
Tant la creació de canyets com l'abandonament de cadàvers per l'alimentació d'aquestes espècies tenen condicions i requisits diferents.
L'autorització de canyets o punts d'alimentació suplementària és competència de la Direcció General de Medi Natural i les sol·licituds cal adreçar-les a aquesta direcció general.
L'autorització de les explotacions ubicades en zones de protecció a la no recollida dels cadàvers, és competència de la Direcció General d'Agricultura i Ramaderia.
Perquè una explotació es pugui autoritzar a abandonar cadàvers per l'alimentació d'ocells necròfags cal que compleixi:
Els titulars de les explotacions de bovins, ovins, caprins i equins que vulguin ser autoritzats, han d'emplenar i tramitar la sol·licitud que es troba disponible a l'Oficina Virtual de Tràmits (OVT) o a qualsevol oficina del departament.
La sol·licitud només la podran presentar els titulars de les explotacions o pastures situades dins les zones de protecció per l'alimentació dels ocells necròfags.
En la sol·licitud cal indicar la marca oficial de l'explotació o de la pastura i també cal deixar constància del cens d'animals, la seva procedència i la durada de l' estància a les zones de protecció per a l'alimentació d'ocells necròfags.
Els titulars de les explotacions ramaderes autoritzades hauran de complir els següents punts:
La situació sanitària va permetre que la Unió Europea declarés Catalunya com a regió oficialment indemne de brucel·losi bovina el 2017, per mitjà de la Decisió (UE) 2017/1910.
D'altra banda, es preveu que aviat aquest objectiu s'assoleixi també per a la tuberculosi bovina.
Davant d'aquesta situació en què gairebé el 100% de les explotacions són lliures de les dues malalties, el propi sector ha manifestat al Departament la seva voluntat d'anar més enllà i d'iniciar programes sanitaris enfront de determinades malalties no zoonòtiques que afecten actualment el bestiar boví com la rinotraqueitis infecciosa bovina (IBR) o la neospora bovina, entre d'altres.
Aquestes actuacions tenen per finalitat que les explotacions bovines siguin més competitives.
Així doncs, l' ORDRE AAM/2/2013, de 14 de gener, sobre el marc de les mesures sanitàries obligatòries de les explotacions bovines de Catalunya pretén ser una eina que en faciliti la implementació progressiva d'acord amb la situació sanitària existent en cada moment.
sobre el marc de les mesures sanitàries obligatòries de les explotacions bovines de Catalunya.
per la qual s'actualitzen les mesures sanitàries obligatòries de les explotacions bovines de reproducció a Catalunya.
per la qual es declara Catalunya com a regió oficialment indemne de brucel·losi bovina.
Els titulars de les explotacions bovines de reproducció han de realitzar actuacions mínimes, que es descriuen a continuació, per tal de complir amb les obligacions sanitàries establertes.
Les actuacions descrites en aquest apartat són una mesura preventiva amb la finalitat de detectar precoçment determinades malalties transmissibles a les aus domèstiques i a les persones.
Aquestes malalties, com a mínim són la influença aviària, la malaltia de Newcastle i el virus del Nil occidental.
Les actuacions que cal seguir en el cas de detectar més de 10 aus salvatges o urbanes mortes en una àrea de radi menor a 50 metres i en menys de 15 dies sempre que no es conegui la causa de la mort, les trobareu en els següents documents.
A banda, s'ha inclòs dins d'aquest apartat un protocol específic d'actuació en cas de detecció de brots de mortalitat en aus salvatges amb símptomes de botulisme, degut als episodis de mortalitat d'aus que es produeixen als mesos de més calor a la conca del riu Besós.
Sempre que s'enviïn mostres al CReSA com a conseqüència d'un brot de mortalitat en aus salvatges o urbanes s'ha d'adjuntar aquest document correctament emplenat
Se sotmet a consulta pública, amb caràcter previ a la seva elaboració, el projecte de decret sobre el Reglament de la Llei 3/2019, de 17 de juny, dels espais agraris.
Qualsevol ciutadà pot fer les seves aportacions a través del portal Participa gencat.
Termini de participació: del 24 de juliol al 24 d'agost de 2020
Es pot participar fins al 24 d'agost
Consulta pública prèvia a l'elaboració del Reglament dels espais agraris
Se sotmet a consulta pública el text previ a la redacció del projecte de reglament de la Llei 18/2015, de 29 de juliol de 2015, de les organitzacions interprofessionals agroalimentàries.
Les aportacions es poden enviar a l'adreça electrònica dg06.daam.gencat.cat
Unitat responsable: Direcció General d'Alimentació, Qualitat i Indústries Agroalimentàries
Se sotmet a consulta pública el text previ a la redacció del projecte de reglament de desenvolupament de la Llei 22/2009, de 23 de desembre, d'ordenació sostenible de la pesca en aigües continentals.
Qualsevol ciutadà/ana pot examinar el text i donar-hi l'opinió.
Unitat responsable: Direcció General d'Ecosistemes Forestals i de Gestió del Medi
Disposicions de caràcter general i resolucions administratives vigents (no derogades) sobre l'estructura i l'organització del Departament d'Agricultura, d'acord amb els temes següents:
Organismes, òrgans i funcions del Departament d'Agricultura
Traspàs de funcions, serveis i competències
Delegació de l'exercici de competències
Encàrrec d'activitats de caràcter material, tècnic o de serveis
Nomenaments d'alts càrrecs del Departament i l'Administració de la Generalitat
Col·laboració entre el Departament d'Agricultura i altres ens i organismes
Data d'actualització: 05.06.2018