projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El maltractament infantil és una realitat en la nostra societat que reclama avançar tant en un millor coneixement del fenomen, com en l'articulació de les respostes més adients.
L'augment de la sensibilitat i de l'interès creixent per combatre el maltractament infantil es posa de manifest en iniciatives i instruments generals com el Protocol marc d'actuacions en casos d'abusos sexuals i altres maltractaments greus a menors, signat el 13 de setembre de 2006.
El Protocol d'actuació clinic assistencial de maltractaments a aguts a la infància, d'octubre de 2006.
Iniciatives territorials com el Protocol de coordinació contra els abusos sexuals i altres maltractaments a infants i adolescents a la demarcació de Girona, d'octubre de 2000 (primera versió).
O el Protocol Tècnic d'actuació quant a la funció d'estudi diagnòstic i valoració de l'equip d'infància i adolescència en alt risc social, editat el mes de maig de 2007 per l'Ajuntament de Barcelona (Direcció d'Acció Social).
Per tal de fer front al maltractament infantil, cal disposar d'espais que serveixin per al debat, la coordinació i la implicació de totes les institucions que tenen responsabilitats davant d'aquest fenomen, i fomentar-ne una resposta integral.
A la ciutat de Barcelona s'han elaborat documents, circuits i protocols d'àmbit local que han estat i han de continuar essent eines per permetre aquesta resposta integrada.
És necessari donar un pas més i crear un espai que abasti la ciutat de Barcelona a fi d'integrar tots els agents implicats, partint de l'experiència positiva del Circuit Barcelona contra la violència vers les dones.
Aquest circuit ha de ser la llavor de la futura taula territorial d'infància de Barcelona, un cop s'impulsi la seva posada en marxa prevista en l'Avantprojecte de llei dels drets i les oportunitats de la infància i l'adolescència.
Els objectius del Circuit contra el maltractament infantil a Barcelona ciutat són els següents:
El Pla interdepartamental d'atenció i interacció social i sanitària (PIAISS) promou i participa en la transformació del model d'atenció social i sanitària per garantir una atenció integrada i centrada en les persones.
Aquest model ha de garantir que qualsevol persona, en qualsevol moment de la vida, sigui considerada en la seva globalitat i que promovent-ne el nivell màxim d'autonomia personal, tingui sempre un projecte vital de futur que es pugui desenvolupar a l'entorn familiar i social on viu.
Aquí trobareu un gran ventall de presentacions de bones pràctiques de coordinació i treball conjunt entre l'atenció social i sanitària a la ciutat de Barcelona en diferents àmbits.
S'anomen centres de referència a aquells centres sanitaris que dediquen la seva activitat fonamentalment a determinades patologies o grups de patologies que compleixen una o més de les característiques establertes en el Reial Decret 1302/2006.
Els centres CSUR del Sistema Nacional de Salut han de:
El mapa que trobareu en el següent desplegable és una representació gràfica del llistat del CSUR designat per Resolució del Ministeri de Sanitat, Serveis Socials e Igualtat, previ acord del Consejo Interterritorial del Sistema Nacional de Salud
Cada punt del mapa és un centre (hospital) CSUR i els procediments que en té designats.
Una malaltia minoritària, malaltia poc freqüent o malaltia rara és una malaltia que amenaça la vida o d'invalidesa crònica que són de tan baixa prevalença que es requereixen esforços combinats.
La majoria de les malalties minoritàries tenen un origen genètic, i, per això, són presents a tota la vida de la persona, encara que els símptomes no apareguin immediatament després del naixement.
Els codis d'activació o emergència són algoritmes d'actuació clínica assistencial que permeten una presa de decisió ràpida per activar els recursos que necessita cada pacient.
L'objectiu principal dels codis és la reducció del temps d'intervenció, amb la millor assistència possible en l'atenció extrahospitalària, i el trasllat i la recepció adequats i àgils del pacient al servei d'urgències de l'hospital receptor.
Els mapes que trobareu en el següent desplegable són una representació gràfica aproximada de les Àrees Bàsiques de Salut per visualitzar les diferents instruccions del CatSalut dels codis d'emergència, que ens pot permetre analitzar fluxos, coordinar processos enfocats a pacients entre l'hospital de Barcelona i l'hospital de destinació i realitzar l'anàlisi d'estratègies de variabilitat.
El mapa que trobareu en el següent desplegable és una representació gràfica aproximada per Àrees Bàsiques de Salut per tal de visualitzar la Instrucció 01/2013 del CatSalut d'ordenació i configuració del model organitzatiu i dispositius per a l'atenció inicial a la persona pacient amb ictus agut que ens pot permetre analitzar fluxos, coordinar processos enfocats a pacients entre l'hospital de Barcelona i l'hospital de destinació i realitzar l'anàlisi d'estratègies de variabilitat.
Pacient traumàtic greu nivell 2b.
Pacient traumàtic adult nivell 3
Pacient traumàtic adult nivell 3e
Pacient traumàtic greu infantil nivell 2b.
Pacient traumàtic greu infantil nivell 3.
Pacient traumàtic greu infantil nivell 3e.
El mapa que trobareu en el següent desplegable és una representació gràfica aproximada per Àrees Bàsiques de Salut per tal de visualitzar la Instrucció 04/2009 del CatSalut de sectorització de l'atenció a les persones malaltes amb infart agut de miocardi (IAM) amb elevació del segment ST per tal de portar a terme l'angioplàstia primària que ens pot permetre analitzar fluxos, coordinar processos enfocats a pacients entre l'hospital de Barcelona i l'hospital de destinació i realitzar l'anàlisi d'estratègies de variabilitat.
El mapa que trobareu en el següent desplegable és una representació gràfica aproximada per Àrees Bàsiques de Salut per tal de visualitzar la Instrucció 11/2015 del CatSalut d'ordenació i configuració del model organitzatiu i dispositius per a l'atenció inicial a pacients amb sèpsia greu (pacient adult) que ens pot permetre analitzar fluxos, coordinar processos enfocats a pacients entre l'hospital de Barcelona i l'hospital de destinació i realitzar l'anàlisi d'estratègies de variabilitat.
Els mapes que trobareu en el següent desplegable són una representació gràfica aproximada per Àrees Bàsiques de Salut per tal de visualitzar la Instrucció 11/2015 del CatSalut d'ordenació i configuració del model organitzatiu i dispositius per a l'atenció inicial a pacients amb sèpsia greu (pacient pediàtric) que ens pot permetre analitzar fluxos, coordinar processos enfocats a pacients entre l'hospital de Barcelona i l'hospital de destinació i realitzar l'anàlisi d'estratègies de variabilitat.
Sèpsia greu nivell 2b (pacient pediàtric)
Amb el nom de càncer es poden identificar més de cent malalties amb diferents causes, diferents pronòstics i diferents tractaments que es caracteritzen pel creixement i disseminació anòmala de cèl·lules.
Les intervencions complexes per al diagnòstic i el tractament dels càncers han de concentrar-se allà on es pugui reunir tota l'experiència necessària de forma cost-efectiva i se'n puguin avaluar els resultats sistemàticament.
L'organització assistencial s'ha de basar en una xarxa assistencial integrada per unitats expertes establertes en centres hospitalaris de referència que interaccionen amb els centres hospitalaris propers als pacients i l'atenció primària.
Els mapes que trobareu en el següent desplegable són una representació gràfica aproximada de les Àrees Bàsiques de Salut per tal de visualitzar la Instrucció 01/2019 del CatSalut de modificació de la Instrucció 04/2018 de reordenació de l'atenció oncològica d'alta especialització que ens pot permetre analitzar fluxos, coordinar processos enfocats a pacients entre l'hospital de Barcelona i l'hospital de destinació i realitzar l'anàlisi d'estratègies de variabilitat.
La vigilància epidemiològica és clau per establir el control d'aquelles malalties transmissibles que poden ocasionar greus epidèmies a la població.
Les tasques de recopilació d'informació d'incidència de malalties transmissibles i brots epidèmics, l'elaboració de protocols d'abordatge i seguiment, la definició de criteris únics de comunicació a la població, etc. són activitats que, ben planificades i coordinades territorialment, reverteixen en una millora de l'atenció integral i de la protecció de la salut.
L'objectiu dels comitès operatius de vigilància epidemiològica - COVE és facilitar l'atenció integral a les persones amb malalties sotmeses a vigilància epidemiològica i la coordinació amb altres dispositius assistencials (comitès operatius d'urgències i emergències) en situacions de brots o epidèmies, així com afavorir una millor planificació en aquest àmbit i incrementar les garanties de control de la població.
Aquests són els temes en què han treballat els COVE a la ciutat de Barcelona, amb enllaços a documents i pàgines web amb informació de referència:
El desenvolupament de l'atenció primària ha permès que els professionals de la salut assumeixin més responsabilitat sobre la població a l'hora de prestar serveis que inclouen accions de promoció i prevenció de la salut.
La reforma de la salut pública ha consolidat i definit les línies de serveis de promoció, protecció i prevenció de la salut que s'han d'oferir a la població.
L'aposta de molts serveis hospitalaris per reforçar l'educació sanitària a diferents grups de malalts juntament amb el treball actiu que despleguen les oficines de farmàcia en el desenvolupament d'activitats de promoció i prevenció de la salut, permet evitar recaigudes i millorar la qualitat de vida de moltes persones.
Per aprofitar la potencialitat d'aquest àmbit d'atenció a la salut de Barcelona i millorar-ne la coordinació, els COPISC (Comitès Operatius de Prevenció i Salut Comunitària) de les Àrees Integrals de Salut de Barcelona estan concebuts com a espais de treball en xarxa, participats per molts professionals i institucions diverses.
Aquests són els temes en què han treballat els COPISC a la ciutat de Barcelona, amb enllaços als documents de referència:
Presentació del Pla Barcelona Activitat Física i Salut
Isabel Ribas, delegada de Salut de l'Ajuntament de Barcelona
Pere Alcober, delegat d'Esports de l'Ajuntament de Barcelona
Actualització bibliogràfica sobre els beneficis de l'activitat física per a la salut
Joan Ramon Barbany, professor titular del departament de ciències fisiològiques
II de la Universitat de Barcelona
La implicació dels professionals sanitaris i dels equipaments com a mitjà de promoció de la pràctica d'activitat física entre la població sedentària.
Models sobre els canvis de conducta (Prochaska) i entrevista motivacional aplicats a l'activitat física.
Actuació específica de professionals sanitaris i d'equipaments esportius.
Carles Vallbona, catedràtic de medicina comunitària Baylor University, Texas.
Els dies 10, 11 i 12 de febrer de 2020 a les 15:00 hores comença la formació de les companyes i companys del SISCAT, SEM i CSB en el Simulacre IMA 2020: procés, flux d'informació i valoració.
Està prevista l'assistència dels 11 CUAPs i CAPI, els 5 Hospitals terciaris, SEM, CSB i PLANUC.
I 4 Societats científiques en el rol d'observadores externes.
Aquest any, s'ha fet un esforç per combinar l'adaptació a la realitat de Barcelona de les actuacions per tal d'assolir els objectius i les línies estratègiques que marca el Pla de salut de Catalunya, amb actuacions específiques per donar resposta a les línies polítiques del Pla d'actuació municipal del govern de la ciutat de Barcelona.
Durant els propers cinc anys, el CSB, l'ASPB i l'Ajuntament desenvoluparan un paper fonamental a l'hora de fer efectius els projectes definits, amb l'objectiu de millorar la salut i la qualitat de vida de la ciutadania.
Aquest document que us lliurem és l'informe sobre l'estat de situació de les 10 actuacions estratègiques del Pla de salut de Barcelona, que recull la informació sobre l'assoliment de les fites anuals 2017 de cadascuna de les actuacions definides en el Pla de salut Barcelona 2016-2020.
Es tracta d'un exercici d'avaluació de procés, amb que es dona a conèixer l'evolució dels 38 projectes.
Taula I. Una mirada cap a les persones amb condicions cròniques.
Diferents situacions clíniques i el seu abordatge
Modera: Marta Cabanas, Direcció de l'Àrea Integral de Salut Barcelona Litoral Mar.
La mirada dels professionals: som persones que atenem persones
Moderadors: Jordi Amblàs, coordinador Projecte Gestió de l'Atenció Complexa d'Osona.
Director adjunt de la Càtedra de Cures Pal·liatives de la UVic-UCC.
Membre del Pla de Prevenció i Atenció a la Cronicitat del Departament de Salut
Carles Benet, Direcció de l'Àrea Integral de Salut Barcelona Nord.
Metodologia interactiva entre els dinamitzadors i professionals presents que es canalitzarà a través de:
El Consorci Sanitari de Barcelona treballa per impulsar el desplegament d'un model d'atenció comunitària en l'àmbit de la salut mental i les addiccions.
Formula les estratègies que es desenvoluparan els propers anys a Barcelona dins el marc del Pla director de salut mental i addiccions, i implementa les accions necessàries amb el suport dels comitès operatius de salut mental i addiccions de Barcelona.
L'Àrea Integral de Salut (AIS) Barcelona Nord inclou 20 Àrees Bàsiques de Salut (ABS) i la seva missió és coordinar de manera efectiva els serveis de salut i els seus professionals per oferir una atenció integral i de qualitat a les més de 400.000 persones residents en aquest marc territorial.
Àrea restringida dels grups de treball de les AIS (Barcelona Nord)
L'Àrea Integral de Salut (AIS) Barcelona Litoral Mar inclou 14 Àrees Bàsiques de Salut (ABS) i la seva missió és coordinar de manera efectiva els serveis de salut i els seus professionals per oferir una atenció integral i de qualitat a les més de 310.000 persones residents en aquest marc territorial.
Àrea restringida dels grups de treball de les AIS (Barcelona Litoral Mar)
L'Àrea Integral de Salut (AIS) Barcelona Esquerra inclou 20 Àrees Bàsiques de Salut (ABS) i la seva missió és coordinar de manera efectiva els serveis de salut i els seus professionals per oferir una atenció integral i de qualitat a les més de 500.000 persones residents en aquest marc territorial.
Àrea restringida dels grups de treball de les AIS (Barcelona Esquerra)
L'Àrea Integral de Salut (AIS) Barcelona Dreta inclou 16 Àrees Bàsiques de Salut (ABS) i la seva missió és coordinar de manera efectiva els serveis de salut i els seus professionals per oferir una atenció integral i de qualitat a les més de 400.000 persones residents en aquest marc territorial.
Àrea restringida dels grups de treball de les AIS (Barcelona Dreta)
"Aspectes ètics en la prevenció i actuació davant dels maltractaments infantils a la infància i l'adolescència"
Principals novetats del nou Protocol, la seva aplicació en el territori i la seva visió de futur
Moderadores: Conchita Peña, directora d'Atenció al Ciutadà i Participació.
Begoña Pujada, cap del Servei d'Atenció a la Infància i l'Adolescència de Barcelona ciutat de la Direcció General d'Atenció a la Infància i l'Adolescència.
Assumpta Ricard, gerent de Salut i Atenció Integrada de l'Àrea d'Atenció Sanitària.
Rosa Pérez, sub-directora general d'Atenció a la Infància i l'Adolescència de la Direcció General d'Atenció a la Infància i l'Adolescència.
Jaume Estany, gerent del Consorci Sanitari de Barcelona
Data i hora: 4 de desembre de 2018, de 9'00 h a 14'30 h
Al mes de juliol de 2018, en el marc del Programa d'Harmonització Farmacoterapèutica (PHF), es van publicar les pautes per a l'harmonització del tractament farmacològic de la malaltia pulmonar obstructiva crònica (MPOC) i les pautes per a l'harmonització de l'ús d'anticoagulants orals per a la prevenció de l'ictus i l'embòlia sistèmica en pacients amb fibril·lació auricular.
Des de l'Àrea de Medicament del Consorci Sanitari de Barcelona, s'ha organitzat aquesta jornada per tal de compartir amb els professionals dels comitès operatius de Farmàcia i dels grups clínics elaboradors de les rutes assistencials dels diferents AIS les recomanacions farmacoterapèutiques recollides en les pautes i definir objectius de millora en l'ús dels medicaments en aquestes patologies.
Pautes per a l'harmonització del tractament farmacològic de la malaltia pulmonar obstructiva crònica.
Pautes per a l'harmonització de l'ús d'anticoagulants orals per a la prevenció de l'ictus i l'embòlia sistèmica en pacients amb fibril·lació auricular.
Sessió celebrada el passat dia 20 de febrer de 2016 al Parc Sanitari Pere Virgili.
Jaume Estany, gerent del Consorci Sanitari de Barcelona
Els brots d'infeccions associades a l'assistència sanitària i la vigilància de pacients a hospitals d'aguts i sociosanitaris
Fernando Barcenilla Unitat Funcional d'Infecció Nosocomial, Hospital Universitari Arnau de Vilanova
- Proposta de maneig de pacients i mesures de prevenció de la transmissió en els centres sociosanitaris
- Aspectes pràctics de la sospita i detecció microbiològica d'enterobacteris productors de carbapenemases als CSS
L'objectiu d'aquesta jornada és presentar i debatre l'estat de les activitats relacionades amb els IMVs a la ciutat de Barcelona.
Atenció sobre el terreny i evacuació, Sistemes de Comunicació tècnics, PROCICAT - SEM Presentació: JGil, MMVal (SEM).
Mobilització IMV de recursos sanitaris, primera aproximació; Hospitals 3r nivell: DCosialls (CSB)
La temporada 2015-2016 de forma pilot es va posar en funcionament la Xarxa de Vigilància Hospitalària del Virus Respiratori Sincicial (VRS) a l'Àrea Metropolitana de Barcelona amb els dos hospitals pediàtrics de mes freqüentació de pacients, l'Hospital Universitari Vall d'Hebron (HUVH) i l'Hospital Universitari Sant Joan de Déu (HSJD) d'Esplugues a la que s'ha incorporat aquesta temporada 2016-2017 l'Hospital de la Santa Creu i Sant Pau (HSCSP) de Barcelona.
Aquest inici pilot de la Xarxa de Vigilància va coincidir amb una epidèmia de bronquiolitis amb taxes d'infeccions per virus respiratoris en nens, principalment VRS, per sobre de l'habitual i que va posar a prova els recursos d'atenció urgent i crític del sistema.
La sessió Xarxa Bronquiolitis pretén valorar la temporada epidèmica de bronquiolitis així com plantejar instruments de vigilància i atenció en xarxa dins les accions dels Pla Nacional d'Urgències de Catalunya.
director CatSalut, directora Àrea d'Atenció Sanitària, sub-directora general Vigilància i Resposta Emergències de Salut Pública, Societat Catalana de Pediatria, gerent CSB
Vigilància del Virus Respiratori Sincicial, experiència pilot a l'Àrea Metropolitana de Barcelona
Andrés Anton, Servei de Microbiologia Hospital Universitari Vall d'Hebron
Activitat i coordinació entre els Serveis de Pediatria, Urgències i UCIP
Gemma Claret, Servei d'Urgències Hospital Sant Joan de Déu
Sònia Brió, Servei de Pediatria Hospital Santa Creu i Sant Pau
Activitat i recursos SEM durant l'epidèmia
Núria Torres, Central de coordinació SEM
Lluís Espinosa, Consorci Sanitari de Barcelona
Valoració general de la Xarxa Bronquiolitis
Conclusions i proposta d'actuacions
Mireia Jané, sub-directora general Vigilància i Resposta Emergències de Salut Pública
La coordinació de les entitats dels serveis de salut de la ciutat de Barcelona, els seus professionals, els proveïdors sanitaris i el seguiment dels pacients atesos pel sistema públic de salut es gestiona per àmbits territorials, a través de les Àrees Integrals de Salut (AIS).
Les AIS són un projecte del Consorci Sanitari de Barcelona (CSB) amb el proveïdors sanitaris del territori i els seus professionals, amb l'objectiu principal de millorar l'assistència sanitària a Barcelona Ciutat.
Atenent a la distribució dels fluxos naturals i els comportaments dels ciutadans de la ciutat es varen definir quatre Àrees Integrals de Salut: Barcelona Nord, Barcelona Esquerra, Barcelona Dreta i Barcelona Litoral.
La missió de les AIS és oferir una atenció integral de salut, en un marc territorial, adreçat a la població mitjançant la coordinació efectiva de les entitats dels serveis de salut i els seus professionals.
Així doncs, les AIS són àmbits territorials del Consorci Sanitari de Barcelona (Corporació Sanitària de Barcelona) en els òrgans dels quals estan representats els proveïdors de les diferents línies assistencials de la ciutat de Barcelona.
Dissabte 24 de febrer, va tenir lloc la Jornada de Salut comunitària del Districte de Gràcia.
Es va poder posar en comú, quin és l'estat de salut del districte, què és, què estem fent i amb quines eines es compta per desenvolupar-la.
Tant des del punt de vista dels dispositius de salut, com des del punt de vista de les entitats veïnals i socials, amb una visió d'equip, d'entorn i de comunitat.
La jornada va comptar amb tres taules:
El sistema sanitari públic estableix diferents recursos i circuits per tal de donar resposta a la demanda d'atenció immediata de la ciutadania.
Aquesta demanda es concreta en diferents situacions que requereixen una resposta assistencial diferent (des de les situacions amb risc vital per a la persona afectada fins a demandes d'urgències lleus).
L'atenció d'urgència es duu a terme pels dispositius de l'atenció primària i hospitalària, així com a través del telèfon 061 CatSalut Respon que és un servei d'urgències d'accés directe a tot el país, les 24 hores del dia, els 365 dies de l'any.
En el cas que tingueu un problema de salut i creieu que necessiteu una atenció sanitària urgent, el Departament de Salut us recomana que truqueu primer al 061 CatSalut Respon, on metges i infermers us assessoraran sobre què cal fer en cada situació i us oferiran consells de salut; també us informaran sobre a quin centre us podeu adreçar i, si cal, us enviaran un professional sanitari a domicili o una ambulància.
En definitiva, trucant al 061 podreu evitar-vos temps d'espera i desplaçaments innecessaris, ja que sempre us orientaran perquè acudiu, si cal, a un centre sanitari que s'adeqüi al vostre problema de salut.
En cas d'emergència heu de telefonar al 112.
Són equips especialitzats, formats principalment per metges/ses, infermers/res i treballadors/res socials, que ofereixen assessorament i suport als professionals de l'atenció primària domiciliària en l'atenció a pacients amb necessitats pal·liatives o malalties cròniques avançades que es beneficien de la interdisciplinarietat i l'especialització d'aquests equips.
A més de realitzar atenció directa, orientada al control de símptomes, confort i benestar de la persona malalta i el seu entorn cuidador, tenen un paper important en la gestió de casos complexes, en la coordinació de recursos entre nivells assistencials i també en la formació a professionals de la xarxa d'atenció primària en matèria de cures pal·liatives i complexitat al final de la vida.
Les unitats d'atenció a la salut sexual i reproductiva (ASSIR) vinculades a l'atenció primària a i l'atenció especialitzada són equips formats per llevadores/llevadors, ginecòlogues-obstetres/ginecòlegs-obstetres, infermeres/infermers, psicòlegs/psicòlogues i administratives/administratius.
Els serveis que ofereixen inclouen l'atenció als joves, el consell reproductiu, el control i seguiment de l'embaràs, el diagnòstic prenatal, la interrupció voluntària de l'embaràs, l'educació maternal, l'atenció al puerperi, la prevenció del càncer de coll uterí i del càncer de mama, l'atenció a les malalties de transmissió sexual i a la patologia ginecològica, l'activitat comunitària a persones adultes, l'educació afectiva i sexual i l'atenció a la violència vers les dones.
Set unitats ASSIR que donen cobertura a la població de 70 ABS amb 30 punts d'atenció i 4 hospitals de referència.