El Departament de Sanitat i Seguretat Social té el propòsit d'aconseguir la millora de la qualitat dels centres i serveis sanitaris assistencials.
En aquest sentit vol garantir l'existència d'uns nivells de qualitat dels serveis i les prestacions que els centres ofereixen als ciutadans que utilitzen la xarxa assistencial.
L'acreditació dels centres, establiments i serveis sanitaris, és una forma d'aconseguir aquests objectius mitjançant la fixació d'uns criteris mínims a què els centres s'hauran d'adaptar, sense oblidar la possibilitat de l'establiment progressiu de criteris òptims que condueixin a l'obtenció d'uns nivells de qualitat superiors.
Es presenta l'acreditació com un requisit necessari per als centres i serveis sanitaris propis, així com per a aquells que vulguin establir un concert amb el Departament de Sanitat i Seguretat Social, vist el que disposa l'Ordre de 20 de novembre de 1981, reguladora de l'acció concertada a Catalunya.
Alhora, tindrà un caràcter voluntari per als centres i serveis que, sense tenir la intenció de concertar, vulguin obtenir un certificat que verifiqui el grau de qualitat que assoleixen.
Atès el que s'ha exposat, i d'acord amb el què preveu el Reglament de Règim Interior de la Generalitat, aprovat per Decret de 18 de març de 1978,
Article primer.- L'acreditació consisteix a garantir la qualitat d'un centre o servei sanitari assistencial a partir del criteri d'assegurar uns mínims bàsics de qualitat, mitjançant l'anàlisi de la seva estructura física, orgànica i funcional, basant-se en la comparació amb unes normes establertes.
Article segon.- Els criteris d'acreditació podran ser modificats pel conseller de Sanitat i Seguretat Social, a proposta del director general d'Assistència Sanitària amb l'objectiu d'assolir un progressiu augment dels nivells de qualitat de la xarxa assistencial.
Article tercer.- 1.Tots els centres i serveis sanitaris assistencials hauran d'obtenir el certificat d'acreditació com a requisit previ per obtenir l'establiment d'un concert amb el Departament de Sanitat i Seguretat Social.
2.Els centres i serveis sanitaris assistencials dependents de la Generalitat també hauran de complir els criteris establerts a la present Ordre.
3.Els altres centres i serveis podran sol·licitar el certificat d'acreditació, si ho considera oportú, a l'efecte que es verifiqui el grau de qualitat que assoleixen.
Article quart.- 1.Els centres acreditats hauran d'estar connectats amb centres hospitalaris i extrahospitalaris acreditats que posseeixin un nivell d'assistència superior, si aquest existís, on podran remetre els pacients que ho necessitin.
2.Els projectes de connexió s'explicitaran en la sol·licitud d'atorgament del certificat d'acreditació i seran fixats posteriorment per la Direcció General d'Assistència Sanitària quan es lliuri el certificat d'acreditació regula per aquesta Ordre.
Article cinquè.- Els centres hospitalaris que als efectes de l'Ordre de 20 de novembre de 1981, obtinguin els nivells 3 i 4 estaran subjectes a una normativa específica d'acreditació.
Article sisè.- L'acreditació s'atorgarà per un període màxim de tres anys subjecte a les verificacions que es considerin.
Un cop exhaurida la vigència del certificat, s'atendran els criteris existents al moment de sol·licitar la renovació.
Procediment per a l'obtenció dels certificats d'acreditació
Article setè.- 1.Les sol·licituds per a l'obtenció i renovació dels certificats d'acreditació s'adreçaran al conseller de Sanitat i Seguretat Social.
2.La Secció d'Acreditació i Control de Qualitat de la Direcció General d'Assistència Sanitària trametrà un qüestionari al centre o servei sol·licitant i es procedirà a la inspecció d'aquest.
3.El Servei d'Inspecció de la Direcció General d'Assistència Sanitària emetrà un informe en què s'establiran les recomanacions que s'estimin pertinents.
4.L'informe esmentat serà considerat pel Comitè d'Acreditació que es crea per aquesta Ordre, que serà integrat per:
El cap del Servei d'Ordenació Farmacèutica.
El cap del Servei d'Ordenació i Planificació.
El cap del Servei d'Arquitectura.
El cap del Servei d'Assistència Hospitalària, que actuarà com a president en els expedients dels centres o serveis hospitalaris.
El cap del Servei d'Assistència Extrahospitalària, que actuarà com a president en els expedients dels centres o serveis extrahospitalaris.
5.El Comitè formularà proposta al director general d'Assistència Sanitària, que emetrà la resolució que estimi procedent.
6.Contra la resolució que emeti el director general es podrà interposar recurs d'alçada davant el conseller de Sanitat i Seguretat Social.
Article vuitè.- Les sol·licituds de renovació es presentaran amb una antelació mínima de tres mesos respecte a la data d'acabament de la vigència del certificat.
Article novè.- L'acreditació podrà ser retirada quan es comprovi, durant el període de vigència del certificat, l'incompliment de les condicions existents en el centre o servei a l'inici d'aquest període i que originaran el lliurament de l'esmentat certificat.
Article desè.- El Servei d'Inspecció de la Direcció General d'Assistència Sanitària podrà iniciar expedients en relació amb la possible pèrdua de l'acreditació d'un centre o servei, els quals hauran de seguir els tràmits que es preveuen a partir del paràgraf tercer de l'article novè.
Criteris d'acreditació en relació amb la direcció i el funcionament general del centre.
a)Constar en el Registre de Centres, Serveis i Establiments Sanitaris de la Direcció General d'Assistència Sanitària.
b)Disposar d'un organigrama actualitzat.
c)Tenir establert qui assumeix la màxima responsabilitat legal.
d)Tenir determinades les responsabilitats mèdica, d'infermeria, administrativa i de manteniment.
Article dotzè.- 1.Tots els centres i els serveis arbitraran els sistemes i organismes interns necessaris per tal que els pacients o llurs familiars, segons els casos, puguin exercir els seus drets i reclamar-ne l'acompliment.
2.Els centres i els serveis hauran de disposar d'una bústia per a suggeriments i d'un llibre de reclamacions.
3.Sempre que el pacient ho sol·liciti i obligatòriament al moment de donar-lo d'alta de l'hospital, de servei d'urgències o de les atencions de consulta externa, així com en els supòsits d'assistència extrahospitalària, se li donarà per escrit el resultat de les exploracions terapèutiques realitzades, el diagnòstic i les recomanacions.
La còpia d'aquesta informació quedarà incorporada a la història clínica de què parla l'article trenta-vuitè.
Article tretzè.- 1.Els centres i serveis sanitaris assistencials hauran de tenir un sistema de control de qualitat que documenti el nivell de qualitat assistencial que assoleixin i les accions que es prenguin per corregir els casos de baixa qualitat demostrada.
2.Els hospitals hauran de tenir, com a mínim:
a)una sessió mensual de la correlació clínicopatològica.
b)un programa de control de la infecció hospitalària.
c)una sessió mensual mèdicoadministrativa.
d)un llibre-registre d'actes de les esmentades activitats.
e)un registre diferenciat dels casos de reingrés abans dels sis mesos.
f)un registre de la mortalitat dins les quaranta-vuit hores següents a l'ingrés.
Criteris d'acreditació en relació amb l'estructura física del centre.
Article catorzè.- Els centres i serveis sanitaris assistencials hauran de complir les normes tècniques i de seguretat vigents en cada moment, que afectin els centres sanitaris i edificis de convivència pública o col·lectiva.
Article quinzè.- 1.Totes les habitacions i àrees on hi hagi presència continuada de persones hauran d'estar equipades amb calefacció central o individual i degudament ventilades.
2.El transport de materials, pel que fa als bruts i contaminats, es farà sempre en contenidors hermètics.
3.En els hospitals de més d'una planta hi haurà per cada dos-cents llits un mínim de dos muntalliteres i dos ascensors.
Els muntalliteres hauran de tenir les mides suficients perquè hi càpiguen un llit i un acompanyant.
Els centres extrahospitalaris de més d'una planta disposaran, com a mínim, i quan la seva organització funcional ho requereixi d'un muntalliteres i d'un ascensor.
Tots els ascensors tindran un sistema d'alarma connectat a un lloc de presència permanent i estaran dotats, a més a més, d'un sistema manual capaç de portar-los al pis immediat més pròxim, en cas d'avaria.
4.Tot centre haurà de tenir un sistema de comunicacions interiors i exteriors.
Als hospitals, les comunicacions interiors hauran d'incloure un sistema ràpid de connexió amb el metge de guàrdia, el servei de manteniment i la responsable global de la infermeria.
Les comunicacions exteriors hauran de garantir un servei telefònic permanent amb un mínim de quatre línies exteriors per cada cent línies exteriors per cada cent llits, i fins a un màxim de 40 línies exteriors.
En el cas dels centres extrahospitalaris, la quantitat de línies exteriors serà l'adequada a les necessitats del centre.
Article setzè.- Els hospitals tindran assegurada l'assistència de manteniment les vint-i-quatre hores del dia i cada dia de l'any.
Els centres extrahospitalaris la tindran assegurada durant l'horari de funcionament.
Criteris d'acreditació en relació amb els serveis mèdics, d'infermeria i administratius.
Article dissetè.- 1.La direcció del centre disposarà del quadre de serveis mèdics, on hi hagi escrits els noms, especialitats i dedicació dels facultatius, i els que estiguin de guàrdia, bé en presència física, bé localitzables, així com els consultors.
2.En tot centre hospitalari hi haurà, de manera permanent, un metge, com a mínim, per tal d'atendre les necessitats internes i, ocasionalment, les externes.
El nombre mínim de metges de guàrdia serà fixat en un metge per cada 20 llits o fracció.
3.Tots els serveis mèdics tindran un responsable.
Aquest tindrà la titulació de l'especialitat corresponent.
4.Els metges consultors o d'assistència de demanda o trucada o localització telefònica, viuran a la mateixa localitat o a una distància màxima de 20 quilòmetres de desplaçament.
Article divuitè.- 1.Cada equip quirúrgic disposarà, a més del cirurgià corresponent, d'un metge ajudant.
A totes les intervencions quirúrgiques en què s'aporti anestèsia general, es requerirà la presència d'un anestesista metge titulat, així com d'un instrumentista, titulat d'ATS o diplomat d'Infermeria.
L'actuació del servei de cirurgia disposarà de la col·laboració eventual d'un especialista en medicina interna.
2.Les intervencions programades es comunicaran prèviament per escrit, amb una antelació mínima de vint-i-quatre hores, a l'anestesista i a l'encarregat de quiròfan.
Hi haurà un llibre de registre de la programació i de les incidències.
3.Tot malalt sotmès a intervenció quirúrgica programada haurà estat prèviament revisat en consulta preoperatòria per a l'anestesista corresponent o pel Servei de Medicina Interna, segons protocol mínim establert, que quedarà incorporat a la història clínica.
4.Tot malalt sotmès a la intervenció quirúrgica o exploració complexa haurà de ser degudament informat i haurà d'autoritzar explícitament i per escrit cada intervenció que calgui fer-li.
Aquesta autorització s'incorporarà a la història clínica.
Article dinovè.- 1.Els hospitals tindran establert un protocol d'atenció a l'embaràs i el part i indicaran el nombre de visites i observacions exigides, així com les exploracions, el personal encarregat i altres conceptes que garanteixin que el procés assistencial es desenvoluparà sota les garanties adequades.
2.Tot part haurà de ser atès, com a mínim, amb la presència d'una llevadora.
Hi haurà d'haver la possibilitat permanent d'assistència del tocòleg, que ha de residir a la mateixa localitat.
En tot moment, hi haurà la possibilitat de sol·licitar la presència de l'anestesista, el pediatre i el metge ajudant del tocòleg.
3.La unitat dels parts tindrà almenys dues taules obstètriques i existirà la possibilitat d'utilització de quiròfan en tot moment.
Hi haurà també equip de reanimació del nou nat i la possibilitat d'utilitzar sang mitjançant el banc de sang o dipòsit permanent a la mateixa localitat.
El centre, disposarà almenys d'una incubadora portàtil i d'una altra fixa.
4.Tot nou nat serà sotmès a revisió d'un pediatre vinculat al centre en un temps màxim de vint-i-quatre hores.
Hi haurà relació organitzada amb una unitat de neonatologia; en cas que el centre atengui més de dos mil part l'any, la unitat de neonatologia serà pròpia.
5.Es practicaran proves de detecció precoç de metabolopaties a tots els nou nats, mitjançant sistemes propis o en connexió amb el centre apropiat.
Article vintè.- 1.Les unitats d'hospitalització tindran atenció constant, amb presència física de l'ATS o diplomats d'Infermeria i d'Auxiliars de Clínica.
2.La ratio mínima de personal d'infermeria per llit i dia serà de 0,50 amb presència.
El 50% del personal d'infermeria seran ATS o diplomats d'Infermeria en les unitats intermèdies i el 80% en neonatologia i intensius.
3.La infermeria disposarà com a mínim del següent suport tècnicoadministratiu:
a)registre de planificació i execució d'ordres de medicació, assistència i exploracions.
b)llibre de canvi de torn, on s'indicaran, les incidències especials.
c)registre de constants i full d'observacions i seguiment en història d'infermeria.
Article vint-i-unè.- Tots els centres hospitalaris tindran una unitat central d'admissió, la qual serà responsable del compliment de les dades oficials i:
a)del registre permanent i constant de l'ocupació del centre.
b)de la correcta identificació i localització dels pacients.
Article vint-i-dosè.- Tots els centres disposaran d'un registre actualitzat, amb les dades personals, condicions contractuals i un exemplar del contracte, així com de la possibilitat de comprovació immediata de la distribució de la plantilla per:
Article vint-i-tresè.- Als centres hospitalaris hi haurà un llibre de tarifes de facturació i un arxiu de factures.
Criteris d'acreditació en relació amb les unitats d'hospitalització, consultes externes i urgències.
Article vint-i-quatrè.- Es defineix com a unitat d'hospitalització l'estructura que, situada en una planta, depengui d'una única àrea funcional d'infermeria.
La grandària màxima de la unitat d'hospitalització per a malalts de nivell intermedi és de 35 i caldrà que hi hagi una habitació individual per unitat, com a mínim.
Article vint-i-cinquè.- 1.Tota habitació tindrà capacitat per assegurar una distància mínima de llit a paret lateral de 50 cm i de 90 cm al llit veí.
Les portes permetran el pas del llit i el gir d'aquest.
Hi haurà ventilació i il·luminació natural suficients.
Existirà la possibilitat de separació de llits amb mampares o cortines, amb material propi de la unitat d'hospitalització.
2.Cada llit disposarà, almenys, de:
-una taula mòbil amb peu, per menjar i escriure,
-un interruptor d'avís a infermeria,
-un interruptor d'il·luminació,
-un sistema d'il·luminació que permeti les següents funcions: tractament, lectura, llum nocturna i d'ambient.
Article vint-i-sisè.- 1.Els serveis mínims de cada unitat d'hospitalització seran:
-un WC per cada 10 llits, que tindrà un sistema de trucada amb timbre de control.
-un lavabo per cada dos llits, però en cas que sis llits comparteixin el mateix servei, el mínim serà de dos lavabos, i en cas que siguin vuit llits el mínim serà de tres; i
-una dutxa i un bany per cada unitat, de fàcil control per la infermeria.
2.Cada unitat disposarà de locals per al treball actiu, expectativa i repòs del personal.
Hi haurà espais clarament diferenciats, suficients per a les tasques d'infermeria, d'actuació mèdica, emmagatzematge de llenceria, medicació, material, aliments, etc., en condicions de custòdia i higiene adequades.
3.Les unitats de pediatria tindran els requisits necessaris pel que fa a mobiliari i instal·lacions, així com a l'eventualitat d'acompanyament familiar.
La visibilitat des del control d'infermeria ha d'ésser proporcionada a les necessitats de l'hospitalització pediàtrica.
4.Hi haurà un sistema que permeti l'atenció individual d'oxigen i buit, en el 20% dels llits.
Article vint-i-setè.- 1.Les consultes externes dels hospitals i els centres extrahospitalaris tindran l'espai físic extern que permeti l'espera i la funció d'admissió i d'informació.
2.Cada unitat disposarà almenys d'una taula, una llitera, una mampara i un lavabo.
3.Els accessos seran fàcils per a qualsevol persona en situació de minusvàlua.
Article vint-i-vuitè.- 1.La unitat d'urgències serà dotada del personal necessari per atendre, a qualsevol hora, les emergències que es produeixin.
Hi haurà disponibles, de manera permanent, un metge i una infermera titulada, amb el personal auxiliar necessari.
Un metge de cadascuna de les unitats bàsiques de l'hospital, així com una assistenta social, seran localitzables telefònicament o per altres sistemes.
2.Les unitats de radiologia, laboratori i quiròfan estaran en condicions de ser utilitzades en qualsevol moment, bé amb personal permanent bé amb personal localitzable.
La unitat d'urgències serà dotada de l'equipament necessari.
Ha d'haver-hi, en aquest material, un electrocardiògraf, un desfibril·lador, un respirador i instrumental de ressuscitació.
3.La unitat d'urgències tindrà els següents espais físics: sala d'espera, recepció, "box" d'urgències, "box" d'observació, despatx mèdic, una sala per posar guixos i una zona bruta amb abocador.
4.Per tal de cobrir adequadament les urgències internes, el centre disposarà permanentment i per cada cent llits o fracció, del mateix utillatge que la unitat d'urgències.
Criteris d'acreditació en relació amb les unitats diagnòstiques i terapèutiques.
Article vint-i-novè.- 1.En tots els casos, les unitats d'anàlisis clíniques estaran en condicions de realitzar estudis que comprenguin, almenys, les determinacions bàsiques de bioquímica, hematologia, bacteriologia i serologia.
Un mínim d'exploracions es podran realitzar, a través de serveis propis o contractats, en qualsevol moment, per tal de cobrir urgències diürnes i nocturnes.
2.Tota unitat haurà d'estar sota la direcció d'un analista titulat superior.
3.La unitat comptarà, almenys, amb una sala de treball, una àrea de neteja de material, una sala d'extracció i presa de mostres i una recepció i sala d'espera per al públic.
4.El temps màxim de lliurament per a les determinacions urgents serà de dues hores a partir de la sol·licitud.
5.Les sol·licituds d'examen es faran per escrit i les signarà el metge responsable del malalt.
6.Els procediments de recollida, elaboració i lliurament de mostres i resultats seran reglamentats per la Direcció Mèdica de l'hospital.
7.Hi haurà algun mètode per controlar periòdicament la qualitat dels resultats que proporcioni la unitat d'anàlisis clíniques.
Article trentè.- 1.Els hospitals disposaran d'una unitat d'anatomia patològica o d'un servei organitzat per recollir les mostres citològiques i histològiques i remetre-les a un centre que disposi del servei especialitzat.
2.A més, disposaran d'un sistema de registre, diferent del d'històries clíniques, on quedaran arxivades còpies de tots els estudis realitzats, en cas que la unitat sigui pròpia.
Article trenta-unè.- 1.Les unitats de radiodiagnòstic hauran d'estar equipades amb l'utillatge per poder realitzar les exploracions corresponents al nivell assistencial del seu centre.
2.Les instal·lacions mínimes en un centre hospitalari comptaran amb un aparell equipat per a radiologia òsia i digestiva.
També disposaran d'un aparell portàtil.
3.A més de la sala d'exploracions, hi haurà:
a)un local per poder revelar les radiografies amb l'equip necessari.
b)una zona per a la recepció de malalts, tant hospitalitzats com ambulatoris, amb vestidors i WC.
c)una zona d'espera dels malalts, on estaran separats, en el temps o l'espai, els hospitalitzats dels ambulatoris.
d)una zona per a l'estudi, la informació i l'arxiu de les exploracions realitzades.
e)accessos adequats per a malalts en lliteres i cadires de rodes.
4.Hi haurà, com a mínim, un metge radiòleg.
En el cas d'hospitals de menys de 100 llits es disposarà d'un consultor en radiologia responsable del funcionament del servei.
5.Tant els locals com el personal hauran d'estar equipats segons les normes oficials de radioprotecció, i les parets, finestres, sostres i terres estaran protegits.
6.El metge radiòleg haurà de revisar totes les exploracions i emetre'n un informe per escrit; aquest informe serà incorporat a l'expedient del malalt i se'n guardarà una còpia en un arxiu, diferent del de les històries clíniques.
7.La unitat de radiodiagnòstic de l'hospital estarà en condicions de ser utilitzada en qualsevol moment, bé amb personal permanent bé amb personal localitzable.
8.Les exploracions urgents seran lliurades en termini màxim de dues hores.
Article trenta-dosè.- 1.En tot hospital hi haurà una sala d'intervencions per cada 50 llits quirúrgics o fracció i, a més, una sala de guixos i/o quiròfan brut.
2.El bloc quirúrgic tindrà l'espai que permeti les següents funcions:
3.La circulació de personal i de pacients dins d'aquest àrea serà de dos tipus ben diferenciada: la de la zona restringida i la de la zona lliure.
La zona restringida és aquella on treballen l'equip metge, infermeres i altre personal sanitari per dur a terme l'operació en condicions de màxima esterilitat.
La zona lliure és aquella a la qual tenen accés els familiars del pacient a operar i on esperen mentre dura l'operació.
Les zones intermèdies mantindran la comunicació entre les dues zones descrites i només hi tindrà accés el personal de l'hospital.
Per a l'evacuació de material brut hi haurà una resclosa a zona bruta.
Aquesta zona serà d'ús restringit.
4.Hi haurà normes escrites, aprovades per la Direcció Mèdica i d'infermeria de l'hospital, sobre asèpsia i antisèpsia, sobre uniformació del personal, sobre circulació de material i persones sobre documentació assistencial i de control i, en cada cas, hi haurà un professional responsable de la preservació general de la normativa.
Article trenta-tresè.- 1.Tot centre hospitalari haurà de comptar amb els serveis farmacèutics necessaris per a la utilització racional dels medicaments.
2.D'acord amb l'O.M. d'1 de novembre de 1977, aquest serveis podran ser:
a)Serveis de Farmàcia Hospitalària per als hospitals de més de 200 llits, o pels d'inferior quantitat que ho sol·licitin.
b)Dipòsit de medicaments, per als altres casos.
3.Les característiques dels locals, disposició, mides, utillatge mínim, etc., s'assenyalen a l'esmentada O.M. i a les normes que la desenvolupin.
En tots els casos serà necessària la col·laboració d'un farmacèutic:
a)Quan s'estableixin Serveis de Farmàcia Hospitalària, la dedicació del farmacèutic responsable haurà de ser, com a mínim, plena, i quan el centre passi de 200 llits, hi haurà d'haver dos farmacèutics amb dedicació completa i un altre per cada 200 llits més o fracció superior a 100.
b)En els Dipòsits de Medicaments, la col·laboració haurà de ser realitzada per un farmacèutic contractat per l'hospital o bé per l'Oficina de Farmàcia subministradora, amb una dedicació setmanal mínima de 10 hores als centres de menys de 50 llits i de 20 hores als de 50 a 200.
5.Per cada farmacèutic hi haurà a més, com a mínim, un auxiliar i el personal administratiu i subaltern no sanitari, en nombre adequat a les necessitats del Servei.
6.En els serveis de farmàcia el personal facultatiu cobrirà el màxim possible de l'horari de funcionament de l'hospital.
De tota manera, caldrà tenir previst l'accés als medicaments d'urgència durant les 24 hores del dia, amb les farmacioles convenients.
Article trenta-quatrè.- 1.La unitat de rehabilitació tindrà els espais físics destinats a sala d'espera, vestidors i sala de rehabilitació, i serà dotada de l'utillatge necessari per realitzar les tècniques mínimes de fisioteràpia i electroteràpia.
2.El responsable, en tots els casos, serà un tècnic de fisioteràpia per a cada tractament i el responsable general serà un metge titulat.
3.Un hospital de nivell dos tindrà una unitat de rehabilitació pròpia i tindrà garantida la coordinació amb una unitat aliena.
Article trenta-cinquè.- 1.Tots els hospitals disposaran d'una àrea dietètica responsable de la higiene de l'alimentació i de l'adequada nutrició dels pacients.
2.Hi haurà, almenys, un tècnic en dietètica per cada 200 llits.
3.La unitat tindrà establerta una planificació de menús per a un temps determinat que, com a mínim, serà setmanal.
Tindrà establerts uns protocols de dietes especials i un registre de les dietes especials distribuïdes.
Com a mínim, garantirà l'accés amb règim normal a les dietes següents:
Criteris d'acreditació en relació amb l'assistència social i documentació
Article trenta-sisè.- 1.Els hospitals comptaran amb la funció d'assistència social, per a l'atenció dels problemes socials que puguin presentar els malalts.
2.El personal serà propi, o hi haurà un acord amb un altre organisme per atendre aquestes funcions.
3.Hi haurà una documentació pròpia (història social) i un registre d'assistència.
Article trenta-setè.- 1.La història clínica és la llista ordenada d'anotacions que, aportant les dades suficients per a la identificació personal d'un pacient, descriu els trets fonamentals del seu desenvolupament, planteja els trastorns de la seva salut, aporta els raonaments que han conduït al diagnòstic i registra les mesures preses per retornar-lo al benestar.
2.Cada persona atesa en un centre sanitari haurà de tenir la seva història clínica.
3.El document haurà d'aportar el màxim d'informació clínica i també relacional i de comportament.
Les dades enregistrades hauran de ser confidencials, objectives, intel·ligibles i al més completes possible.
4.Els hospitals, tota història clínica haurà de poder incloure com a mínim:
-dades d'identificació personal.
-antecedents personals fisiològics i patològics.
-relació i resultat de proves analítiques complementàries (bioquímiques, histològiques).
-consultes realitzades amb altres serveis.
-diagnòstic comentat a través de criteris diferencials.
-Tractament amb referència al temps que ha de durar, així com la dieta establerta.
-Comentari ponderat de tot el personal sanitari que participi en l'assistència del pacient.
-Relació, eventualitats i resultats de les intervencions realitzades, amb l'estudi analític dels teixits extirpats i tipus i característica de l'anestesia utilitzada.
-Full d'alta i còpia d'informes escrits per al pacient i el metge extern.
-Observacions clíniques del curs, amb comentaris sobre els resultats de les terapèutiques emprades i referències a l'evolució, a llarg termini, si es tracta de malalties cròniques, fins i tot si, en part, se segueixen el règim domiciliari.
Hi haurà una persona encarregada del registre, ordenació, conservació i control d'entrades i sortides de les històries clíniques.
Serà reglamentat per la Direcció del centre el sistema de petició i devolució d'històries a l'arxiu, el qual serà centralitzat.
Serà convenient la codificació de la informació clínica.
6.Les històries seran recuperables amb facilitat i rapidesa per les persones autoritzades i durant les vint-i-quatre hores del dia.
Article trenta-vuitè.- 1.Els hospitals de nivell 2 disposaran d'un espai destinat a biblioteca, on existeixi documentació sobre infermeria, ciències mèdiques i de gestió, així com altra documentació adient amb les funcions, el funcionament i els objectius de la institució.
2.La biblioteca estarà a disposició de tot el personal del centre.
3.Hi haurà una persona responsable de l'ús i conservació de la biblioteca.
Criteris d'acreditació en relació amb la roba.
Article trenta-novè.- 1.Tots els hospitals tindran una dotació de roba que permeti canviar la roba de llit dels malalts, com a mínim cada dia.
2.Totes les àrees d'assistència extrahospitalària tindran la possibilitat de canviar la protecció de les lliteres d'exploració cada vegada que s'utilitzin.
Els centres i serveis sanitaris assistencials que a l'entrada en vigor d'aquesta Ordre no reuneixin els requisits mínims que s'hi estableixin podran obtenir una acreditació condicionada a la millora de les deficiències observades.
L'acreditació condicionada s'atorgarà per un període màxim d'un any i un cop realitzada la corresponent inspecció.
La present Ordre entrarà en vigor el mateix dia de la seva publicació al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.