projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Les actuacions en matèria de relacions professionals del Departament venen regulades pels Decrets següents:
No obstant, al marge de la concertació agrària que s'emmarca en la normativa comentada, també es porten a terme altres reunions amb el sector agroalimentari de Catalunya, bé sigui a nivell d'entitats sectorials, empreses agroalimentàries o organitzacions sindicals o cooperatives, derivades sobretot de la dinàmica de la pròpia concertació.
La funció de la concertació amb els diferents sectors agraris pertoca a la Direcció General d'Agricultura i Ramaderia, concretament a la Unitat de Taules Sectorials a excepció de les taules de foment i modernització agrària rural i la de concertació agrària, fusionades en
la Taula Agrària a partir de l'octubre de 2012, que concerneix a la Direcció General de desenvolupament Rural.
La concertació amb el sector pesquer, pertoca a la Direcció General de Pesca i Afers Marítims.
En aquest marc relacional amb el sector agroalimentari de Catalunya, hem de fer esment que la representativitat del sector s'estructura en els àmbits de la producció, la comercialització i la transformació, per bé que puntualment també hi pot ser present la distribució.
La donació d'aliments és una de les accions que més ajuda a pal·liar els efectes de la pobresa.
Actualment, un 22 % de la població de Catalunya viu per sota del llindar de la pobresa.
Al mateix temps, la societat no és capaç d'assegurar la comercialització de tots els aliments que produeix, ja que els desaprofita al llarg de tot el procés, des que surten del camp fins que arriben a la taula.
Es calcula que, anualment, es malbaraten més de 260.000 tones d'aliments a les llars, restaurants, bars, càterings i comerços catalans.
La Guia de pràctiques correctes d'higiene per a l'aprofitament segur del menjar en els sectors de la restauració i comerç minorista vol ser una eina perquè els excedents alimentaris consumibles que els establiments de restauració i comerç minorista no poden comercialitzar arribin a les persones beneficiàries, a través de les entitats socials, en les millors condicions de seguretat.
La Guia inclou aspectes legals de la donació, així com informació sobre les característiques que han de tenir els aliments a donar, les entitats socials i el pla de traçabilitat dels aliments.
Segons les dades de l'informe Diagnosi del malbaratament alimentari a Catalunya de l'ARC (2011), a Catalunya es llencen 262.471 tones d'aliments aprofitables cada l'any.
El 58% d'aquest malbaratament es produeix a les llars, el 16% als supermercats, el 12% a la restauració, el 9% a altres canals de comercialització d'aliments, el 4% a institucions i l'1% als mercats.
En total es malbaraten 34,9 kg per habitant, que equival a 112 € per persona i any.
Aquests aliments desaprofitats equivalen a les necessitats alimentàries de mig milió de persones durant un any.
La Memòria 2012 del Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural (DAAM) pretén ser un resum sintètic de l'acció de govern endegada per la Conselleria durant aquest període.
Es tracta, en definitiva, de fer una radiografia al més fidel possible de la política portada a terme durant aquests dotze mesos per l'Administració agrària catalana en el marc de les directrius del Govern català pel que fa al conjunt del sector agroalimentari, sector d'una gran importància estratègica per a Catalunya per la seva aportació econòmica, per la seva contribució a la vertebració territorial i pel seu paper fonamental per a la recuperació econòmica i per al foment de l' emprenedoria i l' ocupació al nostre país.
En aquest sentit, el Departament va dur a terme una acció política destinada a potenciar l'agricultura, la ramaderia, la pesca i el sector forestal; enfortir la indústria agroalimentària, estimular la qualitat de l'alimentació i la gastronomia del nostre país, promoure la internacionalització de l'economia catalana i fomentar la preservació de la biodiversitat del territori i el nostre patrimoni cultural.
Cartografia semidetallada (1:25.000) dels tipus de sòls segons la taxonomia americana (SSS, 1999) i la seva equivalència a la " Word Reference Base for Soil Resources, 2006 " de la FAO.
Aquest mapa de sòls es fruit del conveni de col·laboració establert l'any 2009 entre el DAR i l'IGC; i resumeix diferents cartografies i treballs que, d'ençà 1984, ha portat a terme el Departament a les àrees agrícoles de Tarragona.
El mapa està integrat per un element central corresponent al mapa principal (1:25.000) i un conjunt d'elements perifèrics, on trobem la llegenda, mapes a escala 1:100.000 de diferents propietats, la descripció dels perfils tipus amb les seves fotografies i la taula de caracter��stiques fisicoquímiques dels sòls.
La Guia de pràctiques correctes d'higiene per a establiments elaboradors i comercialitzadors de complements alimentosos ha estat elaborada de forma voluntària per atendre les necessitats d'un sector que inclou molts models d'empreses amb diferents processos productius; un sector que, encara que comercialitzi en forma dosificada formes concentrades de nutrients i altres substàncies, està regulat pel marc legislatiu alimentari.
Aquesta Guia exposa, de manera clara i simplificada, quines són les mesures (prerequisits i punts de control crític) que determinen i asseguren la qualitat i seguretat alimentàries dels productes que aquests establiments elaboradors i comercialitzadors de complements alimentosos posen en el mercat.
Es tracta, doncs, d'un document entenedor i de consulta àgil, que mostra els punts essencials on les empreses han d'anar amb compte higiènicament per assegurar que la fabricació/comercialització dels seus productes compleix la normativa vigent i ofereix la seguretat alimentària màxima.
L'ús d'aquesta Guia comporta que les empreses elaboradores/comercialitzadores:
La Guia de pràctiques correctes d'higiene específica per a la cuina al buit fa referència al procés de col·locació del producte, normalment cru, dins una bossa a la qual extraiem l'aire a través d'un aparell, la cocció posterior a temperatura superior a l'ambiental, però inferior a la dels mètodes clàssics i el refredament consegüent quan calgui.
En aquesta Guia s'ofereixen uns criteris assequibles i unificats aplicables tant en la cocció d'aliments a baixa temperatura com en el control oficial.
Endemés, aquest document permet als establiments de restauració que treballen la cuina al buit, i s'hi acollin voluntàriament, complir amb la legislació de seguretat alimentària d'una manera menys feixuga, però mes eficaç.
En aquesta Guia cal especificar algunes consideracions importants:
La Guia ha estat possible per la petició inicial del Celler de Can Roca a la Fundació Alícia i per la implicació del sector mateix (escoles de cuina, restaurants, càterings i empreses agroalimentàries), amb la col·laboració tècnica del Centre Especial de Recerca Planta de Tecnologia dels Aliments (CERPTA), Universitat Autònoma de Barcelona.
És el butlletí número 7 d'una sèrie amb periodicitat anual amb l'interès de contribuir a la difusió de les principals dades econòmiques d'aquest sector, ressaltant així la importància que té la indústria agroalimentària dins el conjunt industrial de Catalunya.
En aquest estudi es fa una anàlisi de les característiques més importants de la indústria agroalimentària, així com una visió de conjunt de la Unió Europea i d'Espanya durant l'any 2004.
També es recull i s'analitza un gran nombre de dades tecnicoeconòmiques comparatives de 18 diferents subsectors en relació amb els seus homòlegs de la resta de l'Estat es
x, podeu aconseguir-la gratuïtament posant-vos en contacte amb Isabel Gomar ( [EMAIL] ) del Servei d'Indústries i Comercialització Agroalimentàries.
És el butlletí número 8 d'una sèrie amb periodicitat anual que tenen com a objectiu recollir les darreres estadístiques oficials sobre el sector agroalimentari català, contribuint a la seva difusió i ressaltant així la importància que té la industria agroalimentària dins el conjunt industrial de Catalunya.
En aquest estudi es fa una anàlisi de les característiques més importants de la indústria agroalimentària, així com una visió de conjunt de la Unió Europea i d'Espanya durant l'any 2005.
També es recull i s'analitza un gran nombre de dades tecnicoeconòmiques comparatives de 18 diferents subsectors en relació amb els seus homòlegs de la resta de l'Estat espanyol i de la Unió Europea.
En aquest volum s'ha dedicat un capítol sencer a l'anàlisi de la distribució alimentaria a Catalunya, que té un paper cada cop més important en la cadena de valor del producte.
Així mateix, podeu aconseguir-la gratuïtament posant-vos en contacte amb Isabel Gomar ( [EMAIL] ) del Servei d'Indústries i Comercialització Agroalimentàries.
És el butlletí número 5 d'una sèrie amb periodicitat anual amb l'interès de contribuir a la difusió de les principals dades econòmiques d'aquest sector, ressaltant així la importància que té la indústria agroalimentària dins el conjunt industrial de Catalunya.
En aquest estudi es fa una anàlisi de les característiques més importants de la indústria agroalimentària, així com una visió de conjunt de la Unió Europea i d'Espanya durant els anys 1998-2003, a diferència d'anys anteriors, on l'estudi es centrava en Catalunya i any treballat.
També es recull i s'analitza un gran nombre de dades tecnicoeconòmiques comparatives de 18 diferents subsectors en relació amb els seus homòlegs de la resta de l'Estat espanyol i de la Unió Europea.
Així mateix, podeu aconseguir-la gratuïtament posant-vos en contacte amb la Sra Isabel Gomar ( [EMAIL] ) del Servei d'Indústries i Comercialització Agroalimentàries.
És el butlletí número 4 d'una sèrie amb periodicitat anual amb l'interès de contribuir a la difusió de les principals dades econòmiques d'aquest sector, ressaltant així la importància que té la indústria agroalimentària dins el conjunt industrial de Catalunya.
En aquest estudi es recull i s'analitza un gran nombre de dades tecnicoeconòmiques comparatives de 18 diferents subsectors en relació amb els seus homòlegs de la resta de l'Estat espanyol i de la Unió Europea.
Igualment és d'assenyalar la inclusió d'un capítol referit al consum alimentari, en què es fa el seguiment de la demanda d'aliments en quantitat i valor de les llars de Catalunya i les seves especificitats.
Així mateix, podeu aconseguir-la gratuïtament posant-vos en contacte amb la Sra.
Isabel Gomar ( [EMAIL] ) del Servei d'Indústries i Comercialització Agroalimentàries.
És el butlletí número 2 d'una sèrie amb periodicitat anual, amb l'interès d'actualitzar i abordar els principals canvis conjunturals de la indústria agroalimentària en aquell any.
L'àmbit de l'estudi són les empreses que desenvolupen activitats relacionades amb la transformació, conservació o manipulació de productes agraris, destinats a l'alimentació.
La informació, d'acord amb la Classificació Catalana d'Activitats Econòmiques (CCAE), s'ha ordenat en 20 sectors i subsectors agroalimentaris.
Així mateix, podeu aconseguir-la gratuïtament posant-vos en contacte amb la Sra.
Isabel Gomar ( [EMAIL] ) del Servei d'Indústries i Comercialització Agroalimentàries.
La publicació «La indústria agroalimentària a Catalunya 1999» es presenta com la primera d'una sèrie de butlletins amb periodicitat anual, amb l'interès d'actualitzar i abordar els principals canvis conjunturals de la indústria agroalimentària en aquell any.
L'àmbit de l'estudi són les empreses que desenvolupen activitats relacionades amb la transformació, conservació o manipulació de productes agraris, destinats a l'alimentació.
La informació, d'acord amb la Classificació Catalana d'Activitats Econòmiques (CCAE), s'ha ordenat en 20 sectors i subsectors agroalimentaris.
Així mateix, podeu aconseguir-la gratuïtament posant-vos en contacte amb la Sra.Isabel Gomar ( [EMAIL] ) del Servei d'Indústries i Comercialització Agroalimentàries.
Aquesta infografia recull informació sobre les denominacions d'origen protegides (DOP) i indicacions geogràfiques protegides (IGP) de productes agroalimentaris no vínics de Catalunya.
S'hi presenta de forma resumida una visió global i actual de la situació de les DOP i IGP catalanes, que es poden consultar al web, de manera que a ull nu dóna una primera idea, a manera de pinzell, de tot el conjunt.
Es destaca, a la part inferior esquerra, un quadre amb dades curioses.
El Departament preveu donar suport a part de les actuacions del Programa de desenvolupament rural en 13 àrees geogràfiques de Catalunya d'una manera descentralitzada i participativa, i delegant l'actuació en grups d'acció local formats per agents representatius i actius de cada un dels territoris que han dissenyat una estratègia de dinamització econòmica, d'acord amb els criteris de la UE, per a cada un dels seus àmbits.
Aquesta experiència, amb el suport de les Iniciatives Comunitàries Leader des dels anys 90, ha estat un model d'actuació que ha aprofitat al màxim les potencialitats de cada territori, un exemple de participació de la població en el disseny del seu futur.
Per poder difondre i implementar amb garantia d'èxit aquestes experiències, s'ha creat una xarxa de cooperació entre aquests grups Leader per actuar de manera voluntària en aquells temes que considerin un camp de treball conjunt de divulgació i aportació de resultats.
Com a mostra de la creativitat i l'esforç metodològic dels nostres grups Leader, trobareu en aquest dossier les 10 propostes en què actualment s'està treballant i que van d'aspectes més consolidats com la responsabilitat social empresarial, considerada ja un model metodològic per a les pimes, a la valorització dels productes agroalimentaris locals mitjançant la seva incorporació a l'oferta gastronòmica, i també aspectes menys desenvolupats com ara actuar sobre tota la cadena de la fusta per deixar el màxim valor afegit al territori, i aspectes menys coneguts com la retenció de talent o la interacció entre parcs naturals.
La Guia per a la venda de proximitat dels productes agroalimentaris neix arran de la publicació del DECRET 24/2013, de 8 de gener, sobre l'acreditació de la venda de proximitat de productes agroalimentaris i té l'objectiu d'atendre la demanda creixent dels productors agraris que es dediquen a la venda de proximitat de tenir una eina d'aplicació de la normativa higienicosanitària.
Respon doncs, a la demanda creixent dels productors agraris que es dediquen a la venda de proximitat, per tenir una eina d'aplicació de la normativa higienicosanitària.
Es tracta d'un document elaborat per iniciativa de l'Agència de Salut Pública de Catalunya i el Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural, a fi d'aportar una idea clara com fer correctament la venda de proximitat perquè els productors agroalimentaris catalans puguin aprofitar plenament aquesta oportunitat i complementar i millorar la seva renda d'explotació.
L'interès pel sistema de venda de proximitat –tant venda directa com en circuit curt– rau en el fet que en els últims temps s'està posicionant com a eina útil per millorar la viabilitat econòmica del camp català en tota la seva extensió i complexitat i, per tant, per incrementar el desenvolupament socioeconòmic de les zones rurals.
Per aquest motiu, Catalunya vol potenciar aquest tipus de venda amb el suport de les administracions; així doncs, la creació de l'acreditació de la venda de proximitat i l'edició d'aquesta Guia són iniciatives que responen en aquesta voluntat.
A través de la venda de proximitat es pot aconseguir un increment del valor afegit i del marge de beneficis del producte venut per part dels productors, i un coneixement i reconeixement del territori, dels productes i de la feina feta per pagesos i ramaders catalans per part dels consumidors; a més, el consum de productes de proximitat produeix un efecte positiu sobre la salut ja que potencia la ingesta de productes frescos, amb més valor nutricional i organolèptic i, per tant, amb més qualitat, i sobre el medi ambient, amb la consegüent disminució de costos energètics de transport.
La redacció d'aquesta Guia ha seguit un procediment atípic, l'ha elaborada un grup de treball format per representants dels diferents departaments de la Generalitat amb competències en matèria de seguretat alimentària i per experts i representants de diverses associacions i institucions que treballen en temes vinculats amb aquesta activitat, com ara Unió de Pagesos, Joves Agricultors i Ramaders de Catalunya, RuralCat i la Federació de Cooperatives Agràries de Catalunya.
La història, la varietat, les característiques i els valors gastronòmics i nutricionals de l'embotit català són els protagonistes d'aquest nou volum de la col·lecció dedicada als productes alimentaris del nostre país.
L'obra recull aspectes com ara la tradició, la qualitat de la carn, l'elaboració i els processos de producció, els productes com les botifarres, llonganisses, pernils i altres especialitats, l'artesania alimentària a Catalunya, el valor nutritiu dels aliments, els embotits i la gastronomia, així com algunes receptes gastronòmiques.
L'annexincorpora un glossari amb la recopilació dels diferents tipus d'embotits i les seves característiques específiques segons la zona d'elaboració.
Contribució aladifusió i el coneixement d'aquests productes tant arrelats.
CROMOS és una aplicació web a través de la qual les persones interessades poden descarregar un document personalitzat que conté dades referents a les parcel·les agrícoles de la seva explotació.
El DARP elabora aquest document amb dades actualitzades per tal de facilitar la declaració única agrària (DUN).
L'aplicació CROMOS permet descarregar el document de suport per a la DUN en format cromos paper (PDF) i cromos digital (visor SIGPAC, SHP, KMZ, XLS).
Per accedir a l'aplicació cal haver fet la declaració única agrària a Catalunya en la campanya anterior.
Les dades que es poden consultar són les de la DUN de la campanya anterior; i la informació SIGPAC de la campanya en curs.
Podeu accedir a l'aplicació tant com a usuari particular com entitat col·laboradora.
És un document PDF personalitzat amb les parcel·les de cada explotació.
El Departament l'elabora cada any per tal d'informar i facilitar la declaració de la DUN.
Les dades estan disponibles des de l'inici de la campanya DUN (primera quinzena de febrer).
L'aplicació CROMOS permet consultar i descarregar les dades de l'explotació, ja sigui utilitzant el Visor de SIGPAC o descarregant les dades en format Shapefile (programes de SIG), en KML de Google Earth o XLS (Excel).
La descàrrega és totalment gratuïta i està pensada per facilitar l'accés a la informació geogràfica que té el Departament d'Agricultura a fi d'afavorir la millora continua en la gestió i en l'optimització de recursos agraris.
Per a qualsevol problema, dubte o suggeriment, disposeu de la bústia de correu electrònic: [EMAIL]
Aquesta és una eina de caràcter informatiu.
La seva finalitat és facilitar als agricultors i agricultores la planificació dels seus conreus i comprovar si compleixen les condicions del pagament verd o greening.
Per a la campanya 2018, s'han tingut en compte els canvis incorporats pel reglament Omnibus (Reglament (UE) 2017/2393 del Parlament Europeu i del Consell, de 13 de desembre de 2017).
Us heu de descarregar l'arxiu excel de l'enllaç i fer-lo servir en el vostre ordinador.
El personal del Departament ha rebut formació específica per donar informació tècnica i atendre els dubtes que sorgeixin sobre el pagament bàsic.
Consulteu la llista de persones de contacte per a cadascun dels serveis territorials.
Miquel Baldi Coll (Cap de la Secció de Gestió d'Ajuts i Desenvolupament Rural)
Lluís Ros Tura (Cap de la Secció de Gestió d'Ajuts i Desenvolupament Rural)
Ramon Sanfeliu Rubinat (Cap de la Secció de Gestió d'Ajuts i Desenvolupament Rural)
Josep Ardèvol Gironès (Cap de la Secció de Gestió d'Ajuts i Desenvolupament Rural)
Ismael Belart Montlleó (Cap de la Secció de Gestió d'Ajuts i Desenvolupament Rural)
Per tal de donar resposta a les qüestions sobre pagament bàsic s'ha creat una bústia de correu on podreu adreçar les vostres consultes.
Règim simplificat dels ajuts directes de la Política Agrària Comuna que s'aplica a partir de 2015
Es tracta d'un règim simplificat on es sol·licita únicament aquest ajut i que és incompatible amb qualsevol altre ajut directe.
Consideració automàtica d'agricultor actiu a partir de 2016.
Només accessible als agricultors inclosos des de la campanya 2015.
L'import a percebre es la suma dels ajuts directes percebuts en 2015 i es manté constant fins el 2019 si és compleixen els compromisos de concessió de l'ajut.
Les persones perceptores d'ajuts directes amb imports estimats d'ajuts 2015 inferiors a 1.250€ a 15.10.2015, es van incloure automàticament en el règim per a petits agricultors.
El sol·licitant, a través de l'aplicació Consulta pública d'ajuts directes, pot visualitzar si està inclòs en el règim per a petits agricultors.
Per accedir a l'aplicació cal utilitzar el codi i contrasenya lliurats per la Declaració Única Agrària de cada campanya.
Els agricultors que vulguin renunciar a aquest règim ho poden fer, a la DUN de cada campanya en el termini ordinari de sol·licitud d'ajuts.
Consideració automàtica d'agricultor actiu a partir de 2016
Els avantatges d'estar inclòs al règim per a petits agricultors són:
Les condicions per mantenir-se dins del règim per a petits agricultors:
A través de l' aplicació de Consulta pública d'ajuts directes, cada agricultor pot consultar si ha quedat inclòs en el règim per a petits agricultors.
Accés a l'aplicació per a consulta de drets de pagament bàsic i règim de petits agricultors
Cal fer el tràmit a la Declaració única agrària 2017, utilitzant l'aplicatiu de la DUN, i en el termini de sol·licitud d'ajuts.
La reserva nacional de drets de pagament bàsic constitueix una via d'accés al règim de pagament bàsic amb la finalitat de poder assignar drets de pagament bàsic als/a les agricultors/ores que es trobin en algun dels supòsits següents:
La sol·licitud de drets de la reserva nacional s'ha de tramitar juntament amb la DUN 2017.
01.10.2019: Rresolució de la sol·licitud de reserva nacional per causes de força major, sentències judicials o actes administratius ferms de la campanya 2018.
El termini per a la presentació de recurs d'alçada, si s'escau, finalitza el 30 d'octubre.
11.07.2019: Resolució complementària de l'assignació de drets de pagament bàsic de la reserva nacional 2018.
El termini per a la presentació de recurs d'alçada, si s'escau, finalitza el 10 d'agost de 2019.
17.04.2019: Resolució de l'assignació de drets de pagament bàsic de la reserva nacional 2018.
El termini per a la presentació de recurs d'alçada, si s'escau, finalitza el 16 de maig de 2019.