projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Disseny d'una metodologia per a identificar les actuacions de reducció d'emissions de GEH dutes a terme majoritàriament a Catalunya, les quals constitueixen casos d'èxit.
Per a la consideració de les actuacions com a casos d'èxit, aquestes han de ser exemplaritzants, pioneres, innovadores o amb unes característiques que les faci destacables i alhora repetibles; caldrà evitar per tant experiències amb una singularitat o peculiaritat que faci que l'experiència sigui massa específica com per poder desenvolupar-se a Catalunya.
Igualment, en experiències aplicables a empreses, es prioritzaran aquelles que siguin aplicables a les PIMES.
Quan les actuacions no s'han dut a terme a Catalunya, cal que aquestes siguin aplicables a Catalunya, tant pel que fa a les seves característiques tècniques com per la pròpia definició de l'experiència.
És a dir, els casos d'èxit han de ser actuacions aplicables a activitats amb potencial de reducció d'emissions i existents a Catalunya, i on s'hagin superat les barreres potencials (tecnològiques, tècniques, socials, competencials).
Les actuacions han de ser quantificables; en concret s'han de poder calcular els indicadors següents:
Per últim, la seva identificació ha de ser fruit d'una recerca en fonts reconegudes.
Aquestes fonts han de cobrir els diferents agents que hi participen en la mitigació del canvi climàtic.
Com a mínim, les fonts reconegudes s'inclouran diferents governs estatals, autonòmics i locals de l'Estat i d'altres governs europeus i/o internacionals, la comunitat científica, el sector empresarial i les organitzacions en general, i qualsevol altra que respongui al requisit de desenvolupament de mesures exemplaritzants.
Identificar "Casos d'èxit" de reducció d'emissions de GEH i donar-los a conèixer a través de l'aplicació de les TIC.
Aquesta activitat innovadora es coneix com "Casos d'èxit de la setmana".
S'ha comptat amb 360 hores de dedicació d'un estudiant en pràctiques de Ciències Ambientals de la UAB.
Direcció del projecte: Institut Català del Sòl
Participació d'INCASÒL en el grup de treball de biomassa de la Generalitat de Catalunya, format pels departaments de la Presidència, d'Economia i Coneixement, de Territori i Sostenibilitat, d'Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural, i d'Empresa i Ocupació.
Garantir la viabilitat econòmica del sector forestal i ser rendible mobilitzar aquesta biomassa per tal que la gestió dels boscos sigui realment una actuació necessària per als seus propietaris, i promoure l'ús energètic de la biomassa per assolir una millor gestió dels boscos, prevenir incendis i dur a terme una política energètica sostenible.
És la primera estratègia que es fa en aquest sentit.
Temàtics de Medi ambient i sostenibilitat
El projecte es proposa estimar el factor d'emissió de GEH per m 3 d'aigua, degut als processos que tenen lloc abans del seu consum (captació, potabilització i distribució) com després del seu consum (tractament de l'aigua residual i retorn al medi).
L'estimació es fa a partir de les dades proporcionades per l'agència que gestiona i planifica el cicle integral a Catalunya (Agència Catalana de l'Aigua).
La reducció del consum d'aigua, a banda d'ajudar a mitigar el canvi climàtic, contribueix principalment a adaptar-nos millor als efectes que es preveuen quant a la reducció en la disponibilitat d'aigua.
Conèixer les emissions de GEH degudes a la gestió del cicle de l'aigua de les xarxes urbanes a Catalunya per facilitar a la població i a les organitzacions un factor d'emissió per calcular les emissions indirectes del seu consum d'aigua.
El fet de tenir un factor d'emissió del cicle de l'aigua pot ajudar a visualitzar des d'un punt de vista de canvi climàtic els estalvis en emissions assolits amb les mesures implementades en aquesta categoria.
Calcular per primera vegada per estimació el factor d'emissió de GEH del cicle de l'aigua de les xarxes urbanes a Catalunya.
Les dades d'activitat que s'utilitzen per a fer l'estimació del factor d'emissió del cicle de l'aigua estan disperses i calculades amb finalitats diferents.
Per primera vegada s'han compilat aquestes dades i s'ha establert una metodologia per obtenir un factor d'emissió agregat i calculat sota una mateixa unitat gCO 2 /m 3 aigua a Catalunya.
Fonaments de la novetat: Acció pionera a Catalunya.
Direcció del projecte: Institut Català del Sòl
Formen part del grup de treball aquells Departaments responsables de facilitar les dades necessàries per calcular el consum energètic:
Millorar les condicions econòmiques i contractuals dels subministraments cap a la reducció de consums i l'eficiència energètica.
El treball es desenvolupa amb una anàlisi inicial als edificis corporatius de l'INCASÒL:
Com a novetat, es fa una recopilació de dades i anàlisi del consum energètic dels edificis del carrer Còrsega i carrer Princesa:
Millorar l'eficiència energètica de l'Administració constitueix un dels principals reptes de la política energètica catalana per als propers anys.
Dins el Marc de la Directiva europea d'eficiència energètica en edificis (EPBD-2010/31/CE), el Pla de l'energia i canvi climàtic de Catalunya 2012-2020 i el Pla d'estalvi i eficiència energètica als edificis de la Generalitat de Catalunya 2011-2014, es vol impulsar una sèrie de mesures per reduir el consum energètic per arribar, el 2020, al balanç energètic nul.
Temàtics de Territori i Mobilitat:
Direcció del projecte/coordinació de l'activitat: Oficina Catalana del Canvi Climàtic
En el projecte MEDACC es posarà en pràctica, de forma experimental, un seguit de mesures d'adaptació en els àmbits de l'agricultura, la gestió forestal i la gestió de l'aigua.
Aquestes mesures seran dissenyades i avaluades amb la participació de diferents actors locals.
Els resultats esperats del projecte contribuiran a quantificar com l'adaptació pot reduir la vulnerabilitat dels sistemes naturals i de les activitats al canvi climàtic, i quins són els costos econòmics i ambientals associats en l'aplicació o no d'aquestes mesures d'adaptació.
El projecte es concretarà en tres conques prou representatives de Catalunya: la Muga, el Ter i el Segre, amb la voluntat que els resultats siguin útils en el disseny d'experiències similars arreu de l'àmbit mediterrani.
Les principals accions previstes en el projecte són:
L'Oficina Catalana del Canvi Climàtic és el cap de fila del projecte que té com a socis el CREAF, l'IRTA i l'IPE (Instituto Pirenaico de Ecología).
L'objectiu del MEDACC és contribuir en el disseny i desplegament de les estratègies i polítiques d'adaptació que s'estan desenvolupant a nivell regional i nacional a l'àmbit euromediterrani en concret de l'ESCACC 2013-2020 i provar solucions innovadores orientades a adaptar els nostres sistemes agroforestals i urbans als impactes del canvi climàtic en l'àmbit mediterrani.
La principal innovació és provar in situ mesures d'adaptació en sistemes agroforestals, fer la monitorització i comparar els resultats amb parcel·les sense mesures.
Avaluar l'impacte d'un seguit de mesures d'adaptació al canvi climàtic en els àmbits de l'agricultura, boscos i consum d'aigua de forma conjunta per part d'investigadors, responsables polítics i usuaris.
D'entre les accions que s'han dut a terme al llarg del 2016 en destaquem:
Servei: Agència d'Habitatge de Catalunya
L'estudi correspon a la caracterització del parc existent d'edificis d'habitatges de Catalunya, definició de mesures de millora de l'eficiència energètica i avaluació econòmica de les mateixes.
Correspon a la primera fase d'un projecte per a la realització d'un pla d'inversions per a la renovació energètica del parc d'edificis d'habitatges existent.
Aquest estudi ha facilitat la informació i les dades necessàries del Parc d'edificis existents d'habitatges de Catalunya per a poder fer la caracterització del parc en tipologies, així com avaluar possibles millores en l'eficiència energètica de les mateixes i els costos associats.
Aplicació de metodologia europea (cost òptim) de caracterització energètica del parc d'habitatges per primer cop en l'àmbit geogràfic de Catalunya.
La metodologia combina dades estadístiques amb enquestes als usuaris per incorporar variables d'ús d'habitatge.
Aplicació de la metodologia en l'àmbit a Catalunya.
Incorpora la variable del usuari que no havia estat inclosa en estudis previs.
Temàtics de Territori i mobilitat:
Servei: Agència d'Habitatge de Catalunya
Desenvolupament i implantació d'una metodologia pel càlcul de les emissions de CO 2 estalviades, lligat als ajuts per a la rehabilitació energètica d'edificis d'habitatges.
La metodologia inclou el càlcul de l'estalvi de demanda, consum i consum d'energia primària de projectes de rehabilitació energètica.
Facilitar a l'Oficina Catalana del Canvi Climàtic les dades d'emissions estalviades dels ajuts concedits en coherència a l'estratègia catalana d'adaptació al canvi climàtic.
L'ús dels certificats d'eficiència energètica del edificis existents i finals, així com la font de dades per al càlcul d'emissions seguint criteris i factors de conversió de l'Oficina catalana del canvi climàtic.
Metodologia pròpia per al territori de Catalunya.
Temàtics de Territori i mobilitat:
Direcció del projecte/coordinació de l'activitat: Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya
En aquest projecte es proposa explorar la validesa de la integració de les tècniques geològiques i geofísiques per avaluar l'emmagatzemament de gas en estructures salines.
Es considera que el magatzem de gas subterrani és una cavitat construïda dins de l'estructura salina (mitjançant la dissolució de la sal amb aigua i extracció de la salmorra).
El projecte no contempla les qüestions d'enginyeria, sinó la caracterització del subsòl, la modelització de la seva resposta i el monitoreig posterior.
Projecte liderat per la UB i cofinançat pel Ministeri d'Economia i Competitivitat (CGL2014-54118-C2-1-R).
L'ICGC no es soci del projecte, només col·labora.
Les despeses imputades a la fitxa són el cost del projecte per part de l'ICGC.
L'objectiu general és progressar en el coneixement del comportament de les estructures salines per avaluar la seva capacitat com a magatzem geològic mitjançant una aproximació multidisciplinària on s'integraran noves dades de geologia estructural, exploració geofísica, paleomagnetisme i restitucions 2D i 3D.
Un objectiu general és també el desenvolupament de la modelització anàloga i numèrica amb el suport de dades d'afloraments com a "laboratoris naturals".
Aproximació multidisciplinària per avaluar l'emmagatzematge de gas en estructures salines.
Desenvolupament metodològic de les tècniques geofísiques per a la caracterització de les estructures salines.
Desenvolupament de metodologies de tècniques geofísiques.
Direcció de projecte: Oficina Catalana del Canvi Climàtic (OCCC)
Període: març de 2017 – maig de 2017
L'estudi "Adaptació al canvi climàtic del sector agrícola de l'Alt Pirineu i Aran: riscos i oportunitats" analitza les implicacions del canvi climàtic a l'agricultura d'aquest territori a partir d'una modelització climàtica d'implantació de cultius tot, i comparant l'escenari actual amb un escenari futur (2030-2050)
Els resultats indiquen clarament que el canvi climàtic farà penetrar, en l'escenari futur, el clima mediterrani sec cap a les valls ara frescals.
El rigor dels hiverns serà menor i els dies de gelada es reduiran, mentre que els estius seran més llargs, calorosos i secs.
L'àmbit territorial correspon a les comarques que constitueixen la vegueria de l'Alt Pirineu i l'Aran: Alta Ribagorça, Alt Urgell, la Cerdanya, Pallars Jussà, Pallars Sobirà, i la Val d'Aran.
Les hipòtesis prefixades a l'estudi són:
L'estudi demostra que el canvi climàtic afectarà significativament l'agricultura de l'Alt Pirineu i Aran fent penetrar d'una manera evident el clima mediterrani sec cap a les valls més frescals en l'horitzó 2030-2050.
Alhora, el rigor dels hiverns serà més petit i els dies de gelada es reduiran dràsticament a tot l'àmbit.
Els estius seran més llargs, calorosos i, especialment, secs.
Si es disposés d'aigua il·limitada a totes les parcel·les agrícoles, les previsions climàtiques per al 2030-50 permetrien incrementar la producció, en especial a les comarques més frescals.
Val a dir, però, que aquesta situació es considera improbable (l'aigua mai no és il·limitada, ans al contrari) i, amb la configuració actual dels regadius, l'impacte del canvi climàtic modificarà la distribució dels cultius, especialment a les zones de secà.
D'aquesta manera, actualment els ingressos bruts del sector agrícola al Pirineu s'estimen en 84,3 M€ i en l'escenari 2030-50 hi haurà una reducció estimada d'ingressos del 8,9%.
Evitar aquest impacte negatiu ha de ser el motor que impulsi un canvi que haurà de ser especialment important a les grans zones de l'àmbit on no hi podrà arribar o no està previst que hi arribi el regadiu.
Per tant, la diversificació real de cultius hauria de produir-se als secans on el marge de maniobra serà molt més petit que a les zones de regadiu.
En aquests espais, els cultius de tipologia mediterrània (vinya, olivera, cereals...) i alguns fruiters de poca demanda hídrica seran els més afavorits.
Per contra, alguns cultius tradicionals del secà pirinenc, com ara la patata, patirà una forta regressió o d'altres de nova implantació, com ara la pomera o la perera, hauran de fer-se un lloc als espais de regadiu i competir amb farratges, horta o d'altres productes que poden tenir més valor afegit.
En aquest sentit, el canvi climàtic pot ser el desllorigador per iniciar una modificació a fons de l'economia agrària de l'Alt Pirineu i Aran que s'hauria de basar en:
Al següent gràfic, figura 10 de l'informe, es presenta l'avaluació en els diversos escenaris plantejats.
A l'informe també s'adverteix que cal tenir present que aquest potencial tan encoratjador pot tenir alguns constrenyiments, com ara:
Període: juliol de 2018 a juny de 2023
El projecte Regenarating ECOsystems with Nature-based solutions for hydro-meteorological risk rEduCTion (RECONECT) pretén contribuir al marc de referència europeu en les solucions basades en aspectes naturals (NBS - Nature Based Solutions) demostrant la seva possibilitat d'ús i aplicació a gran escala mitjançant l'estimulació d'una nova cultura de la "planificació de l'ús del sòl" que uneix la reducció dels riscos amb els objectius de desenvolupament locals i regionals d'una manera sostenible.
Això inclou mesures físiques (eliminar motes per deixar que s'inundin planes, eliminar obstacles, etc.) com altre tipus de mesures, i està previst centrar-se a la conca de la Tordera on hi ha actuacions executades que es podrien analitzar i potenciar (per exemple la bassa de les Llobateres) i d'altres que es podrien encaixar (per exemple la bassa de can Lluró), així com actuacions previstes de zones humides al programa de mesures o potenciar la recuperació d'antigues graveres.
Al setembre de 2018 es va dur a terme la reunió de posada en marxa del projecte Kick-off Meeting a Portofino.
Període: juliol de 2018 – juny de 2022
El projecte europeu NextGen s'emmarca en l'anomenat Horitzó 2020 i propugna solucions d'economia circular al voltant de l'aigua en diferents emplaçaments, incloent-hi la Costa Brava gironina.
Comprèn objectius estratègics com ara demostrar aplicacions innovadores a diferents escales, reduir del consum d'aigua, energia i matèries primeres, valorar la seva incidència en altres sectors econòmics, mitigar les barreres existents, incrementar la implicació de la ciutadania en els serveis de l'aigua i crear nous mercats i oportunitats.
Està previst que els organismes oficials, entre els quals l'ACA, participin activament en els llocs demostratius, contribueixin al debat relatiu als aspectes regulatoris i tècnics i assumeixin accions de transferència de coneixement.
L'ACA farà servir l'experiència en la gestió de la recàrrega dels aqüífers amb aigua regenerada per tal de promoure l'ús dels anomenats recursos no convencionals des del punt de vista social i tecnològic, mobilitzant els agents rellevants a compartir visions i intercanviar experiències.
Un aspecte molt destacat serà també la reutilització de membranes procedents de dessalinitzadores per donar-los una segona vida en la regeneració de l'aigua depurada, fomentant aquesta alternativa com un dels instruments essencials en la gestió integrada i participativa dels recursos.
Coordinació de l'activitat: Eurac Research (Itàlia)
Altres participants: Agència de l'Habitatge de Catalunya
Descripció: Una gran part de l'edificació d'Europa és ineficient en termes d'ús de l'energia, principalment com a conseqüència de les elevades pèrdues de calor a través de l'envolupant de l'edifici i la ineficiència dels sistemes de climatització.
D'altra banda, una renovació profunda d'aquestes construccions, per millorar la seva eficiència energètica i promoure la descarbonatació de l'energia utilitzada, sovint implica actuacions costoses que fan difícil la seva implementació generalitzada.
L'Agència de l'Habitatge de Catalunya de la Generalitat de Catalunya, junt amb altres 12 socis europeus, participa del projecte 4RinEU, que té com a objectiu donar resposta als reptes exposats, proporcionant noves eines per fomentar, a gran escala, la renovació dels edificis existents.
La seva estratègia de rehabilitació es basa en 3 pilars i 10 resultats:
Per tal de poder posar en pràctica aquestes eines exposades, el projecte 4RinEU, desenvoluparà 3 edificis pilots a Europa.
Un d'ells és una promoció d'habitatges socials administrats per l'Agència de l'Habitatge de Catalunya, situada al municipi lleidatà de Bellpuig.
Temàtics de Territori i Mobilitat
Direcció del projecte/coordinació de l'activitat: Leitat
Participants: Agència de l'Habitatge de Catalunya, Institut de Tecnologia de la Construcció, Cartif, Alchemia nova, Visum, Aiguasol, LGi, Estudi d'arquitectura Reinberg, Turn Too, Neues leben, Housing Europe, WE&B, Fondazione Icons, IDP, Homebiogas
HOUSEFUL és un projecte de 4 anys i mig, finançat per la Unió Europea.
L'habitatge es un dels sectors que més recursos consumeix a nivell europeu i per tant, contribueix en gran mesura a les problemàtiques mundials d'esgotament de recursos i canvi climàtic.
Amb l'objectiu de millorar la gestió dels recursos al llarg del cicle de vida d'un edifici, el projecte HOUSEFUL pretén demostrar la viabilitat d'un conjunt de fins a 11 solucions circulars en habitatges.
Les 11 solucions HOUSEFUL s'analitzaran des de un punt de vista ambiental (avaluació del cicle de vida), econòmic (cost del cicle de vida) i social (avaluació social).
Al mateix temps els socis analitzaran l'aplicació de les solucions en 4 casos de demostració.
Els resultats obtinguts es faran servir per definir un servei integrat a les llars impulsat i promogut a traves d'un SaaS (programari com a servei).
El SaaS integrarà una eina per quantificar el nivell de circularitat dels edificis.
Amb els resultats obtinguts es definirà un servei integrat pels habitatges, com a eina d'ajuda per redissenyar el model de negoci tradicional lineal cap a la circularitat.
L'objectiu principal de HOUSEFUL es crear un nou servei amb 11 solucions en economia circular, testar-les i integrar-les en 4 edificis/promocions d'habitatges existents dos a Àustria a la cuitat de Viena i dos a Catalunya, una al municipi de Sabadell i l'altre a Terrassa.
HOUSEFUL proposa solucions innovadores com a serveis als grup interessats del mercat millorant l'eficiència dels recursos (materials, aigua, residus, energia) i reduint l'impacte ambiental negatiu al llarg del cicle vital.
Solucions i serveis circulars innovadors per a noves oportunitats de negoci en el sector de l'habitatge de la UE.
La oportunitat per l'AHC es analitzar i aplicar solucions d'economia circular en el sector de l'habitatge i en concret en les intervencions de dues adequacions o renovació d'edificis d'habitatge propietat de l'AHC.
Temàtics de Territori i Mobilitat
Direcció de projecte: International Centre for Advanced Mediterranean Agronomic Studies - Mediterranean Agronomic Institute of Montpellier (CIHEAM-IAMM)
Període: gener de 2018 a setembre de 2020
El projecte ECOWASTE4FOOD reuneix set autoritats locals i regionals de set països de tot Europa.
La seva ambició és abordar la qüestió crucial dels residus alimentaris, no només per aturar una situació inacceptable que causa la pèrdua de fins a un 50% de la producció agrícola que no es consumeix o es consumeix de manera equivocada en relació amb els problemes de salut, sinó també per demostrar que els residus alimentaris poden ser font d'una economia eficient i respectuosa amb el medi ambient per als territoris.
El projecte ECOWASTE4FOOD vol fer front a la pèrdua recurrent de fins al 30% de la producció agrícola europea que no es consumeix i, alhora, demostrar que els residus d'aliments poden gestionar-se per contribuir a una economia eficient i respectuosa amb el medi ambient.
ECOWASTE4FOOD "Suport a la innovació ecològica per reduir el malbaratament alimentari i promoure una economia eficient en el consum de recursos" és un projecte europeu Interreg de quatre anys de durada.
Les experiències seleccionades a Catalunya apleguen veus de tots els sectors de la cadena alimentària: sector primari, indústria agroalimentària, redistribució d'excedents de la distribució i comercialització, consumidors i educació.
Les bones pràctiques triades a Catalunya són:
És un projecte educatiu que pretén sensibilitzar sobre el problema del malbaratament alimentari als menjadors escolars per recuperar el valor dels aliments i canviar la mirada dels infants perquè facin un consum responsable en el futur.
La metodologia del projecte permet fer corresponsables els nens i les nenes de decisions com si cal repetir un plat sencer o bé agafar més pa o més fruita.
El mètode consisteix en cinc passes:
Separar en els quatre contenidors.
Enregistrar les dades amb una app: àpats servits, residus generats, etc.
Pensa: Analitza les dades generades pels residus.
Proposar els objectius que han d'assolir els alumnes.
La companyia encarregada del servei d'àpats, Campos Estela, estima que els residus es poden reduir en 75 T de menjar al dia que, projectades a tot Catalunya, representen un 5% dels residus de menjar total.
El projecte realitza una diagnosi dels aliments que es llencen a les empreses que provenen del sector de la distribució d'aliments al detall, el servei d'àpats i la restauració.
S'identifiquen propostes de millora per reduir el malbaratament i, finalment, es crea una xarxa d'interacció (pont) entre aquestes empreses i entitats socials de suport a col·lectius vulnerables de Barcelona per aprofitar els aliments que estan en bon estat.
Temàtics de medi ambient i sostenibilitat:
Direcció de projecte: Centre d'Activitat Regional pel Consum i la Producció Sostenible (SCP/RAC)
ACT4LITTER connecta 26 entitats de 10 països: Albània, Bèlgica, Croàcia, Xipre, França, Grècia, Itàlia, Montenegro, Eslovènia i Espanya.
Període: febrer de 2017 a juliol de 2018
Les deixalles marines representen un problema persistent i omnipresent que no coneix fronteres.
Té un impacte negatiu en sectors econòmics vitals com ara la pesca, l'aqüicultura, la navegació, l'energia i el turisme, i posa en perill la salut i la seguretat de la persona.
S'ha reconegut com a una amenaça important en moltes àrees marines protegides (AMP) del Mediterrani.
Els responsables de les AMP no disposen moltes vegades de les eines i els coneixements per abordar eficaçment el problema i evitar que empitjori.
El projecte vol detectar aquelles mesures que són més eficaces i viables en les AMP per reduir l'impacte de les deixalles marines.
El principal objectiu és detectar les mesures que evitin el problema de les deixalles marines en AMP i involucrar als seus responsables en el problema, augmentant el seu coneixement del tema i elaborant uns plans d'acció que incloguin les 2-3 mesures a aplicar en les AMP en els propers anys.
De manera més detallada, altres objectius són:
Els resultats finals del projecte es van presentar el 23 d'octubre de 2018, en la jornada de tancament.
Es van proposar 25 categories on encabir les diferents accions:
I es van definir 3 potencials funcions en les MPA que es poden desenvolupar:
Temàtics de medi ambient i sostenibilitat: