projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El document és una guia breu per establir i definir si qualsevol activitat o projecte dut a terme en els serveis finalistes de l'execució penal i l'atenció a la víctima a Catalunya compleixen els paràmetres i indicadors que permetin considerar-la com una bona pràctica.
També quins són els indicadors que caldria complir per assolir aquest reconeixement en un futur.
Aquesta feina s'ha fet a partir de la presentació de 95 activitats al Firactiva't, en unes jornades d'intercanvi del coneixement i d'experiències pràctiques que els professionals de l'àmbit de la Justícia van fer el febrer de 2019 a la seu del CEJFE.
L'objectiu de la guia és facilitar la transferibilitat de les propostes que fan els diferents equips, ajudar a destacar les activitats que obtenen millors resultats, donar criteris per poder autoavaluar les diferents iniciatives i donar suport i assessorament a qui ho demani.
La graella defineix 6 paràmetres clau per considerar una activitat com una bona pràctica.
Cada paràmetre està dividit en diversos indicadors i ponderats amb diferents valors.
Si la proposta té èxit entre els agents participants, es proposa com un eina dinàmica i d'us quotidià en la valoració de projectes i activitats, i també per futures edicions de Firactiva't.
La guia ha estat realitzada per un equip de treball interdisciplinar amb persones de la Universitat de Barcelona, Universitat Ramon Llull, Secretaria de Mesures Penals, Rehabilitació i Atenció a la Víctima i del Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada del Departament de Justícia.
Informe 'Bones pràctiques' en català [PDF, 223 KB]
Full de valoració de 'Bones pràctiques' [Excel, 33 KB]
Bones pràctiques, execució penal, atenció a la víctima, transferència del coneixement, activitats, Firactiva't
En aquesta sessió d'investigació es va presentar una recerca i un estudi vinculats a les mesures penals d'execució en la comunitat, àmbit en el qual el Departament de Justícia té competències des del 1996.
D'una banda, la investigació Anàlisi de la motivació al canvi en subjectes que han realitzat un programa formatiu en violència domèstica analitza, a partir d'un grup d'individus que participen en aquests programes com a mesura penal, quines són les seves motivacions per assolir canvis que modifiquin la seva trajectòria delictiva.
Aquesta motivació pel canvi resulta imprescindible perquè les intervencions resultin efectives en termes de reinserció de l'infractor.
D'altra banda, en l'estudi titulat Les mesures penals alternatives a Catalunya: una aproximació a la millora de la resiliència del delegat d'execució de mesures es va analitzar la figura del delegat d'execució de mesures penals en la comunitat, les seves fortaleses i debilitats internes, així com les oportunitats i amenaces externes que presenta.
Aquest estudi es va presentar en un seminari en el marc del projecte europeu SPORE sobre la resiliència del delegat judicial, i ara es presenten els resultats d'aquest treball i les conclusions d'aquesta trobada internacional.
Visualitza la presentació pública de la recerca que es va fer el 8 de maig de 2012
L'estudi actualitza la taxa de reincidència dels menors que durant l'any 2008 van finalitzar un programa de mediació o reparació (MRM) i als quals s'ha seguit fins el 30 de juny de 2011 per saber si han reincidit, és a dir, si han tornat a prendre contacte amb el sistema d'execució penal a Catalunya, ja sigui com a infractors juvenils o com a adults, en mesures d'execució penal a la comunitat o en el sistema penitenciari català.
En total, la població estudiada ha estat de 2.022 subjectes.
També s'han estudiat les poblacions d'altres tres mesures o programes que a priori es pensava que podrien correspondre a segments de població similars als del Programa de MRM i es volia comprovar si efectivament era així.
Aquests tres grups de població estudiada són: 1) els menors i joves als que s'ha aplicat l'Art.
27.4 de la LORPM5/2000 (no continuar la tramitació de l'expedient), 2) aquells als que s'ha aplicat la mesura d'amonestació i 3) els joves per als quals l'informe tècnic proposava una mesura de prestacions en benefici de la comunitat.
En l'informe es donen resultats del perfil dels infractors i de les víctimes; de les característiques del Programa de MRM; de la reincidència i les seves característiques; del perfil del jove reincident; es fa una anàlisi específica des de les perspectives de gènere i d'estrangeria; es comparen els programes i mesures esmentats i finalment es fan un seguit de recomanacions derivades dels resultats i de les conclusions.
Recerca en català [PDF, 1,7 MB]
Recerca en castellà [PDF, 1 MB]
Informe executiu en català [PDF, 214 KB]
Informe executiu en castellà [PDF, 272 KB]
delinqüència juvenil / justícia juvenil / joves / reincidència / mediació / justícia restaurativa
La protecció de la víctima menor cada vegada influeix més en les reformes del procés i la mediació penal.
Es recomanen unes propostes d'actuació que pretenen contribuir a trobar un equilibri entre els drets de l'inculpat i els de la víctima.
Recerca en català [PDF, 695 KB]
víctima menor d'edat / víctima especialment vulnerable / víctima de delictes / procés penal / mediació penal
Aquest treball mostra de forma empírica, a través de la construcció d'un indicador de descentralització judicial, el procés d'assumpció de competències en matèria de Justícia ordinària de les regions d'Itàlia, Regne Unit, Alemanya i, en el cas espanyol, els ritmes, les estratègies, i els processos d'emulació entre les comunitats autònomes.
Recerca en català [PDF, 613 KB]
indicador compost / descentralització política / federalisme / federalisme judicial / descentralització judicial / model lineal / ciència política / dret comparat / autoritat regional / aproximació empírica / Itàlia / Regne Unit / Alemanya / Espanya / länder / regions / comunitats autònomes / Escòcia / Catalunya
Abordatge del problema del sobreendeutament des de dues perspectives diferents.
D'una banda es proposen solucions tant de dret material com de dret processal a una de les manifestacions del sobreendeutament com és la pèrdua de l'habitatge habitual.
D'altra banda es proposa tractar el sobreendeutament d'una manera global a través de la regulació d'una normativa de sobreendeutament de forma paral·lela a com està regulat en altres estats.
sobreendeutament / persones físiques / consumidors / execució hipotecària / venda extrajudicial / procés concursal de persona física / pacte marcià / pacte comissori / dret comparat / venda extrajudicial
Investigació empírica en l'àmbit aplicat medicolegal i forense sobre configuració estadística, característiques i formes de presentació, instruments de detecció i avaluació, percepció del professional actuant, i estratègies estructurades d'abordatge i intervenció, en relació amb el fenomen de la simulació psíquica.
simulació / símptomes psíquics / avaluació psicomètrica / Inventari Estructurat de Simulació de Símptomes / SIMS / forense
El Reial Decret 32/2009 que aprova el Protocol nacional d'actuació Medicoforense i de la Policia Científica en esdeveniments amb víctimes múltiples obliga a un bon entrenament per a poder donar una resposta ràpida i eficaç en aquestes situacions.
Reial Decret 32/2009 de 16 de gener / successos amb víctimes múltiples / identificació de víctimes de desastres (IVD) / entrenament en identificació de víctimes de desastres (IVD)
El treball analitza els aspectes personals i patrimonials de les relacions familiars d'acord amb el Llibre Segon del Codi civil de Catalunya: les situacions de crisi matrimonial, els efectes legals del matrimoni en l'àmbit patrimonial, els negocis per raó de matrimoni, els règims econòmics matrimonials, les relacions de convivència no matrimonial, el dret d'aliments entre parents i la filiació.
dret civil català / dret de família / efectes personals i patrimonials del matrimoni
Recerca adreçada a identificar els canvis que la nova regulació de TIC implica per a la modernització de l'Administració de Justícia, tenint en compte especialment un context d'eficiència i salvaguarda de les garanties constitucionals en l'actual Societat de la Informació
Recerca en castellà [PDF, 545 KB]
TIC i modernització de l'Administració de Justícia / redisseny de l'Administració de Justícia / TIC / e-justícia / justícia electrònica / eficiència / tecnologies / nova oficina judicial / interoperabilitat / re-enginyeria processal / Llei 18/2011 reguladora de l'ús de les tecnologies de la informació i la comunicació a l'Administració de Justícia / LUTICAJ
Visualitza la presentació pública de la recerca que es va fer el 22 de maig de 2012
M. Victòria Trasovares Navarrete
La finalitat de la recerca és aportar una informació estructurada sobre les persones que es troben ingressades a presó per delictes relacionats amb la seguretat viària, tant pel que fa a les característiques dels infractors com dels programes i intervencions específiques que se'ls apliquen, per tal que aquesta informació pugui contribuir a millorar l'aplicació de les intervencions que porten a terme els serveis penitenciaris.
Els objectius generals de la investigació són tres:
1- Descriure el tractament penitenciari dels infractors de trànsit i comparar-lo amb les actuacions que es duen a terme a la resta de l'Estat i a d'altres quatre països europeus (Holanda, Alemanya, Suècia i Regne Unit).
2- Identificar les principals característiques sociodemogràfiques, personals i penitenciàries d'una mostra d'interns que hagin comès algun delicte relacionat amb la seguretat viària.
3- Identificar les possibles diferències entre les característiques psicològiques, sociodemogràfiques i personals, i l'estil de conducció d'una mostra d'interns amb algun delicte relacionat amb la seguretat viària i una mostra d'infractors condemnats a una mesura penal alternativa pel mateix tipus de delicte.
Podem concloure que pel que fa a les variables psicològiques i l'estil de conducció hi ha algunes diferències significatives entre els grups analitzats però en general són petites.
Això fa pensar que una part dels casos condemnats a pena de presó podrien ser abordats des de l'àmbit de les mesures penals alternatives.
Una altra conclusió important és que l'abordatge d'aquests infractors no s'hauria de centrar tant en el delicte comès com en les seves necessitats criminògenes individuals.
Recerca en català [PDF, 1,72 MB]
Recerca en castellà [PDF, 1,87 MB]
presó / delictes de trànsit / tractament penitenciari / seguretat vial / mesures penals alternatives
Visualitza la presentació pública de la recerca que es va fer el 22 de maig de 2012
Els programes formatius d'educació viària són una mesura penal alternativa que s'imposa habitualment als autors dels delictes relacionats amb el trànsit (articles 379 i següents del Codi Penal) per suspendre o substituir la pena de presó.
Aquests programes tenen un doble objectiu: aconseguir reduir a curt termini la sinistralitat viària i propiciar un canvi cultural permanent en la conducció.
L'objectiu principal d'aquesta recerca va ser identificar les característiques comunes dels infractors de trànsit que fan aquest tipus d'intervenció, conèixer els factors de risc associats a aquests infractors i en quina mesura l'estat psicològic és un factor de risc en l'estil de conducció.
També es volia determinar si hi havia diferències entre les entitats que impartien la formació, avaluar l'efectivitat d'aquests programes en l'estil de conducció dels participants en finalitzar el curs i conèixer la reincidència dels seus participants i la seva relació amb l'estat i el canvi de les variables de l'estudi.
La mostra va comptar amb 278 participants voluntaris del total de 354 infractors de trànsit que van realitzar un programa formatiu entre l'1 d'abril de 2009 i el 13 de febrer de 2010.
D'aquests, un total de 100 participants van autoritzar a ser contactats novament entre el desembre del 2011 i el gener del 2012, per mirar la reincidència.
Les fonts d'informació van ser els qüestionaris passats als infractors i el buidatge de la base de dades d'execució penal del Departament de Justícia, amb informació judicial i personal i el seguiment dels usuaris fins a dos anys després d'haver finalitzat el curs formatiu, per saber si havien tornat a reincidir en el mateix delicte.
alcohol / alternatives a l'empresonament / delictes de trànsit / drogoaddicció / reincidència
Aquest estudi es proposa valorar indicadors descriptius de la població penitenciària estudiada, analitzar les diferències entre programes d'organització (mòduls de participació i convivència versus ordinaris), i avaluar els indicadors de clima (social i emocional), per tal d'establir hipòtesi explicatives de la comparació dels resultats entre els mòduls de participació i convivència i altres mòduls de la mateixa àrea especialitzada (violència, drogodependències o preparació per a la vida en llibertat).
Per això, s'han recollit dades de 14 indicadors descriptius de població i de 18 indicadors d'organització i participació de 1124 interns, dels 10 mòduls residencials estudiats de 3 de les presons catalanes.
A més, s'han recollit 327 inventaris d'interns i 57 de professionals de clima emocional, i 331 escales d'interns i 92 de professionals de clima social per a Institucions Penitenciàries (Moos).
Els resultats de les respostes als dos instruments de clima emocional i clima social emprats, ofereixen un índex de consistència interna o fiabilitat molt elevada, considerant que tenen una validesa predictiva molt potent.
D'aquests resultats, s'analitzen les diferències en el clima emocional i social en relació al tipus d'organització de la unitat (participació i convivència o ordinària), al col·lectiu d'interns i al de professionals, i en relació a les variables descriptives de la població de cada unitat residencial d'estudi.
Finalment s'estableixen unes hipòtesi explicatives d'aquests resultats, per tal de plantejar propostes de millora per al funcionament dels mòduls estudiats i per a l'avaluació futura, alhora que es valoren les possibilitats de generalització dels mòduls de participació i convivència als centres penitenciaris catalans en general i s'efectuen recomanacions per a l'adequada implantació dels mateixos (condicions mínimes d'execució): establiment d'un programa marc per part del centre directiu, que comprometi els centres al compliment d'uns estàndards de qualitat.
Recerca en castellà [PDF, 776 KB]
presons / tractament penitenciari / participació / convivència / clima social / clima emocional / seguretat penitenciària
Aquest estudi parteix de la recerca de Marteache et al.
(2010) sobre les diferències entre opinió pública i opinió pública meditada en relació amb la delinqüència sexual, en què es demostra que les enquestes deliberatives generen un canvi actitudinal en els participants.
L'objecte del nostre estudi és aprofundir en els mecanismes generadors d'aquest canvi per tal de determinar si el procés deliberatiu resulta més efectiu quan l'apliquem a participants amb o sense coneixement expert sobre delinqüència sexual.
L'estudi que ha suposat el punt de partida per a aquesta investigació era un disseny quasi experimental amb tres observacions i amb una assignació dels participants als grups de tractament i control.
La mostra es compon de 160 estudiants universitaris de la llicenciatura i del grau en criminologia de la Universitat de Barcelona i 215 alumnes de la Facultat de Psicologia de la Universitat Autònoma de Madrid.
Així, les seves actituds respecte a la delinqüència sexual s'han mesurat mitjançant un qüestionari elaborat ad hoc per a aquesta recerca que inclou l'escala Community Attitudes Toward Sex Offenders Scale (CATSO).
Els principals resultats de la recerca indiquen que l'enquesta deliberativa té un impacte més gran en els estudiants que no posseeixen coneixements criminològics, atès que, en estar pitjor informats sobre el tema, tant els seus coneixements com les seves actituds tenen marge de canvi com a fruit del procés deliberatiu.
Per aquest motiu recomanem que, abans de realitzar una enquesta deliberativa, es mesuri si hi ha marge per al canvi d'actituds i que, en el cas del tema de la delinqüència sexual i en el cas de dur a terme aquest tipus de procés, es faci amb població general i no amb professionals de l'àmbit de la justícia.
política criminal / societat / formació / delictes sexuals /recerca
El terme parentalitat recull tot un seguit de competències que recauen en els pares o en d'altres persones que assumeixen aquest rol.
La gran majoria de la població penitenciària femenina té fills, bé a l'exterior, bé amb elles dins de la presó.
En aquest treball d'investigació es fa una anàlisi dins del marc teòric de la parentalitat i la legislació que ens envolta.
Es tracta de veure les relacions que mantenen les dones amb els seus fills abans de l'entrada a la presó i com es conserva el vincle maternofilial una vegada la mare està privada de llibertat, així com els recursos que l'Administració ofereix per mantenir, reforçar o recuperar els vincles tant dins del medi com a l'exterior.
També es fa referència a les dones estrangeres i les seves situacions particulars.
presons / preses / dones / educació / família
Visualitza la presentació pública de la recerca que es va fer el 23 d'octubre de 2012
En els darrers anys, ha augmentat l'interès per l'estudi de la prevenció i la protecció de la delinqüència juvenil.
En aquest context els conceptes vinculats són els de desistiment i resiliència.
L'objectiu principal d'aquest estudi és aprofundir en el concepte de desistiment i els factors de protecció, primer en el pla teòric i després en l'àmbit empíric.
L'estudi consta de dues parts: la primera descriptiu el perfil del menor desistent a la Direcció General de Justícia Juvenil, i la segona mostra enquestes en què s'avaluen les dimensions de la competència emocional en un grup d'adolescents infractors.
A partir d'una mostra de 288 adolescents infractors, 86 reincidents i 202 desistents, de les comarques del Baix Llobregat, Garraf, Alt Penedès i d'alguns municipis de l'Anoia, s'analitzen les diferències sociodemogràfiques, criminològiques i de recorregut educatiu fet a la Direcció General de Justícia Juvenil.
A continuació, participen de l'estudi per enquesta una mostra accidental de 101 adolescents, 45 reincidents i 56 desistents, procedents dels programes de mediació, medi obert i internament.
Els adolescents desistents en el delicte obtenen puntuacions superiors als reincidents, diferències que són estadísticament significatives en la dimensió de competència social i en la puntuació total de competència emocional.
Recerca en català [PDF, 697 KB]
Recerca en castellà [PDF, 770 KB]
delinqüència juvenil / adolescència / resiliència / prevenció / criminologia
Visualitza la presentació pública de la recerca que es va fer el 23 d'octubre de 2012
Aquesta recerca explora el fenomen de l'agressivitat originada en entorns tancats, com ho són els centres educatius de Justícia Juvenil de Catalunya.
Aquest, però, és només un dels àmbits on la major part de les eines que s'han emprat poden ser d'utilitat.
És possible estendre el camp d'aplicació a altres entorns de compliment de mesures o de tractament en règim tancat.
L'ús d'eines de valoració estructurades pot ser complementat amb l'obtenció sistemàtica d'informació sobre els comportaments agressius, la qual cosa permet que els equips professionals disposin de més informació útil en termes de prevenció d'incidents.
No obstant això, un aspecte rellevant en la prevenció de les agressions és la relació que un individu estableix amb la resta de persones del seu entorn.
En aquest cas, s'ha incorporat l'Anàlisi de Xarxes Socials per obtenir indicadors des d'una perspectiva relacional a fi d'efectuar-ne una anàlisi conjunta amb característiques personals i de risc.
Els resultats obtinguts permeten valorar aquests aspectes relacionals associats a les agressions que es van produir al Centre Educatiu durant el treball de camp.
A més, la utilització d'altres eines permet caracteritzar aquestes agressions com a relativament poc greus i poc freqüents.
Pel que fa als resultats de les eines de valoració de risc, s'han obtingut indicis que permeten afirmar la relació d'aquestes eines amb les agressions posteriors, motiu pel qual és factible considerar-les també com a eines vàlides per a la predicció d'incidents.
Recerca en català [PDF, 658 KB]
Recerca en castellà [PDF, 902 KB]
L'estudi té per objectiu valorar la conveniència d'implementar la pràctica del conferencing en els programes de mediació i reparació penal, tant en la jurisdicció penal juvenil com en la jurisdicció ordinària.
La recerca inclou dos estudis: el primer és una anàlisi dels programes i models de conferencing desenvolupats en 4 països: Nova Zelanda, Austràlia, Irlanda del Nord i Bèlgica; el segon recull les percepcions dels mediadors de l'àmbit penal a Catalunya pel que fa a l'assoliment dels objectius dels programes, la inclusió espontània de més persones en el procés de mediació, el coneixement sobre el conferencing, l'opinió en relació amb la implementació d'aquesta pràctica, les necessitats formatives i els interessos de futur.
La metodologia de la recerca combina aproximacions qualitatives i quantitatives, i inclou l'anàlisi de la documentació dels programes dels països estudiats, la creació, validació i passació a càrrec d'experts d'un qüestionari, i la realització de dos grups de discussió i d'una entrevista als professionals dels programes de mediació penal.
Els mediadors consultats consideren que el conferencing és una eina útil per als programes de mediació en l'àmbit penal.
L'estudi dels models implementats en d'altres països aporta elements útils per a l'adaptació del conferencing a la realitat i les especificitats de Catalunya.
Així, es concreten aspectes que cal tenir en compte per a la definició d'un programa pilot.
justícia restaurativa / mediació penal / justícia juvenil / justícia penal / execució penal a la comunitat