Aquesta exposició proposa una visió global de l'Holocaust a Europa durant la II Guerra Mundial, des del naixement i creixement del nazisme fins al procés de Nuremberg quan es van jutjar els criminals nazis.
S'hi pot fer un recorregut per les diferents etapes de la persecució dels jueus.
També s'ofereix una visió general de les reaccions polítiques i militars dels estats i nacions en relació amb aquesta tragèdia
L'exposició està formada per plafons explicatius sobre els següents temes
-Les comunitats jueves a Europa en el període d'entreguerres
-L'Alemanya nazi: de la presa del poder a la dictadura
-L'exclusió dels jueus alemanys (1933-1938) i els primers camps de concentració
-La invasió de Polònia, els afusellaments massius la primera fase de l'extermini.
-Auschwitz-Birkenau: el centre més gran centre d'extermini del judaïsme europeu
-La descoberta de l'horror dels camps i els Processos
Lloc: Arxiu Històric de Girona, del 10 de novembre al 31 de gener de 2012
Producció: Memorial de la Shoah de Paris
Organització: Arxiu Històric de Girona i Museu Memorial de l'Exili
"La consciència de la necessitat de deixar constància d'unes formes de barbàrie mai vistes fins aleshores explica l'organització de recollida coetània i sistemàtica de documentació al gueto de Varsòvia, els testimonis escrits per jueus, membres dels sonderkommando i enterrats al terra dels crematoris de Birkenau, o els molts testimonis escrits just en acabar la Segona Guerra Mundial.
L'esgotament, les dificultats de postguerra, l'esclat de la Guerra Freda, però, van fer que aquest testimonis no fossin escoltats.
És per això que l'era del testimoni –en paraules d'Annette Wieviorka– no havia d'arribar fins als anys seixanta i, sobretot, al llarg de les dues dècades següents.
Anna M. Garcia és catedràtica d'Història Contemporània de la Universitat de Girona.
Dirigeix el grup de recerca Memòria, Història, Identidats que treballa sobre les identitats nacionals, els exilis, i el pensament polític i els intel·lectuals.
Són destacables les seves aportacions en el camp de la memòria i l'exili de la Guerra Civil d'Espanya i en la memòria de la deportació nazi.
Lloc: Arxiu Històric de Girona, pl. Sant Josep, 1, GIRONA
Aquesta pel·lícula, de títol original "Elle s'appelait Sarah" i dirigida pel realitzador i guionista francès Gilles Paquet-Brenner, narra la història de Julia Jarmond, una periodista nord-americana resident a París des de fa 20 anys.
L'any 2002, amb motiu del 60è aniversari de la batuda gegantesca contra la comunitat jueva que va tenir lloc a la França sotmesa al jou del nazisme, Julia Jarmond rep l'encàrrec d'elaborar un article sobre aquells tràgics esdeveniments.
A mesura que reconstrueix els fets (més de 13.000 jueus al Velòdrom d'Hivern el juliol de 1942), es creua amb una història individual, la de la nena Sarah, la qual en el moment de la vergonyant batuda tenia 10 anys.
El descobriment del destí de Sarah porta la periodista a un veritable replantejament familiar sobre el col·laboracionisme de l'administració i de part de la ciutadania francesa en l'extermini dels jueus d'Europa durant la Segona Guerra Mundial.
Presentarà la pel·lícula Maurice Lugassy, Coordinador Regional del Memorial de la Shoah (Paris).
Hi haurà un debat al final de la projecció.
Lloc: Museu memorial de l'Exili, c.
Enguany l'excursió i visita d'interès està destinada a conèixer els cortals de Castelló d'Empúries i de Sant Pere Pescador de la mà de l'arxivera Marisa Roig, acompanyada de Vicenç Llovet, president de l'Associació de pagesos i cortalers de Castelló d'Empúries i de Joan Dalmau, membre de la Cooperativa Agrícola de Castelló d'Empúries i de l'Associació Amics de la Pagesia.
S'iniciarà la sortida amb la visita a Torre Murnau entre els termes municipals de Peralada, Pau i Castelló d'Empúries que és una explotació destinada al cultiu ecològic de la userda i el prat i un excel·lent exemple de paisatge humit.
Seguidament al terme de Castelló d'Empúries coneixerem el Cortal Avinyó, gran cortal format per un conjunt d'edificacions construïdes en diferents etapes al voltant d'un pati central, la Capella de Sant Antoni dels cortals i el Mas de la Gallinera que és el més important del terme i del qual se'n tenen referències des del segle XIV quan era propietat de la família Perpinyà (en el període en què es farà la visita es podran veure unes grans extensions d'arrossars).
Després del dinar es visitarà el Cortal Gran de Sant Pere Pescador que és un recinte fortificat del segle XIV situat prop de l'antic llit del riu Fluvià.
L'excursió inclou el dinar en un restaurant de la zona, per tant cal fer reserva a la bústia de l'AHG o bé a [EMAIL].
Organitza: Associació d'Història Rural de les Comarques Gironines i Arxiu Històric de Girona
L'Arxiu participa també enguany a l'esdeveniment més important de la primavera a la ciutat: "Girona, Temps de flors, 56ena exposició de flors, monuments, patis i jardins,".
Del 7 al 15 de maig l'Arxiu obre les portes a la ciutadania i als nombrosos visitants que arriben a la ciutat i ofereix una instal·lació artística al claustre a càrrec dels membres del Centre de Dia en Salut Mental del Gironès i Pla de l'Estany de l'Institut d'Assistència Sanitària de Girona.
Al mateix temps es podrà visitar l'exposició sobre la Guerra del Francès a les Comarques Gironines que restarà oberta durant el mateix horari.
Horari de visita: Dissabtes i diumenges 7-8 i 14-15: de 10-14 i de 16h a 21h
Complementàriament l'Agrupació Coral de Les Comarques Gironines ha programat els concerts següents al claustre de l'Arxiu:
Coral Infantil Les Veus del Fluvià.
Coral Juvenil Les Veus del Fluvià.
Arxiu Històric de Girona, Centre de Dia de Salut Mental del Gironès i el Pla de l'Estany de l'IAS i Agrupació Coral de les Comarques Gironines.
L'Arxiu ofereix un curset pràctic d'introducció a la Genealogia per donar resposta a la creixent afició que s'observa entre les persones usuàries dels arxius per la recerca del passat familiar i l'elaboració de genealogies.
Al llarg de les sessions programades s'oferiran de manera didàctica i entenedora uns coneixements teòrics i pràctics sobre aquesta disciplina, orientats cap a la metodologia de treball, la informació sobre les fonts documentals i l'elaboració i confecció dels arbres genealògics.
Al mateix temps es farà difusió de les possibilitats dels fons notarials en aquestes recerques i es treballarà amb documents dels fons notarials de l'Arxiu.
El curset serà impartit per Santiago de Llobet i Masachs, genealogista i doctor en Antropologia, d'acord amb el següent programa:
Dissabtes 14 i 21 de maig, de 10 a 12 h.
Lloc: Arxiu Històric de Girona ( Pl.
Organitza: Arxiu Històric de Girona
Fins al 31 d'agost es podrà visitar a l'Arxiu l'exposició itinerant sobre la Guerra del Francès a les comarques gironines.
Les comarques gironines patiren de 1808 a 1810 dos anys de guerra i setges per part de l'exèrcit de Napoleó en el seu camí cap a la invasió de la península ibèrica, amb la consegüent ocupació del territori i la imposició de l'administració francesa fins al 1814.
La Guerra del Francès va permetre que durant aquest temps Catalunya formés part de França.
El muntatge que es podrà visitar a l'Arxiu explica de manera didàctica aquests fets, tant els de la guerra com les actuacions que es derivaren de l'ocupació francesa a les comarques gironines, amb una menció especial per Girona i la seva comarca.
L'exposició, ha estat realitzada pel Patronat Eiximenis de la Diputació de Girona i està comissariada per Genís Barnosell, doctor en història contemporània i professor a la Universitat de Girona.
Per a la seva instal·lació a Girona, la mostra compta amb la col·laboració del Departament de Cultura- Arxiu Històric de Girona, de l'Associació d'Història Rural de les Comarques Gironines i de l'Institut d'Estudis Gironins.
La Diputació de Girona ha editat un catàleg coordinat pel mateix Genís Barnosell, amb aportacions de nombrosos historiadors que tracten el tema des del punt de vista territorial i temàtic.
LLoc: Arxiu Històric de Girona.
Dies: Del 14 d'abril al 31 d'agost.
Horari de visites: Fins al 31 de maig: de 9 a 18h de dilluns a divendres i de 9 a 14h els dissabtes.
Organitza: Patronat Eiximenis de la Diputació de Girona en col·laboració amb l'Arxiu Històric de Girona,
l'Associació d'Història Rural de les Comarques Gironines i l'Institut d'Estudis Gironins.