projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Per presentar una sol·licitud online necessitareu un dels certificats digitals següents:
Sempre que sigueu el representant legal de l'entitat que demana l'ajut podeu signar la sol·licitud de subvenció amb un certificat de persona física.
En aquest cas, la sol·licitud la fareu com a persona jurídica però haureu d'especificar que signeu amb un certificat de persona física a l'apartat de dades del representant.
Com demanar el certificat i instal·lar-se'l a l'ordinador
El procés per demanar el certificat i instal·lar-se'l a l'ordinador varia segons l' entitat certificadora.
L' IdCAT és el nom que rep el certificat digital per a persones físiques que l' Agència Catalana de Certificació ofereix de manera gratuïta a la ciutadania i és compatible amb Tràmits gencat, plataforma a través de la qual fareu el tràmit electrònic per demanar una subvenció.
El procediment per sol·licitar i instal·lar-vos l'IdCAT està explicat al web de l' IdCAT.
També podeu sol·licitar personalment l'IdCAT al Registre del Departament de Cultura o als seus Serveis Territorials.
Només cal que porteu el DNI (original i fotocòpia) i us el lliuraran al moment.
Hi ha, però, altres entitats que ofereixen certificats digitals per a persones físiques i que són acceptats per Tràmits gencat.
CATCert ofereix el certificat IdCAT per a persones físiques sense cost, i a més, també us pot servir per realitzar altres tràmits.
Aquests certificats són vàlids per a entitats amb personalitat jurídica: empreses, entitats sense ànim de lucre, agrupacions, etc. Identifiquen la pròpia entitat o empresa.
Els certificats digitals per a persones jurídiques tenen un cost, en funció de l'entitat emissora i dels serveis que es contractin, però també us poden servir per fer altres tràmits.
Aquests certificats són emesos a persones vinculades a col·lectius professionals i/o empresarials.
-Certificat de persona vinculada a una organització amb capacitat de representació: la persona pot actuar en nom de l'empresa.
-Certificat de persona vinculada a una organització sense capacitat de representació: la persona pot actuar en nom propi, si escau, però no pot actuar en nom del col·lectiu o de l'empresa.
Els certificats digitals per a persones jurídiques tenen un cost, en funció de l'entitat emissora i dels serveis que es contractin, però també us poden servir per realitzar altres tràmits.
El butlletí L'OSIC al dia neix amb l'objectiu informar de les convocatòries de subvenció de l'OSIC a mesura que es van publicant.
Així mateix, també informarem mensualment sobre les novetats pel que fa a la tramitació telemàtica dels ajuts i difondrem notícies d'interès general relacionades amb les subvencions que gestiona l'OSIC.
Accediu a aquest enllaç per registrar-vos i rebre periòdicament el butlletí de l'OSIC.
Accediu a aquest enllaç si voleu deixar de rebre el butlletí de l'OSIC.
El Pla Integral de la Música de Catalunya neix amb l'objectiu d'esdevenir el marc permanent d'interlocució entre el Departament de Cultura i la resta d'administracions competents en matèria cultural amb el conjunt dels sector de la música de Catalunya, per tal de decidir conjuntament les polítiques més adequades encaminades a assolir allò que des del màxim consens s'han definit com a objectius estratègics del sector.
El document també defineix 17 objectius operatius i 96 accions concretes a realitzar a curt termini per tal d'assolir els objectius estratègics definits.
El Pla és fruit de més de dos anys de reunions amb el sector, en els quals s'han celebrat 37 comissions de treball.
Programa.cat: un programa d'ajuts directes a la contractació d'espectacles i concerts que permet als programadors catalans contractar, a preus directament subvencionats, les propostes d'una llista.
El seu objectiu principal és incrementar l'activitat, la qualitat i la diversificació de les programacions d'arts escèniques i musicals professionals dels equipaments de titularitat pública així com dels de titularitat privada amb els quals l'ajuntament o l'ens públic mantingui un acord de col·laboració.
També ha de fomentar les bones pràctiques entre professionals i programadors.
Des de 1989, per iniciativa de la Generalitat de Catalunya i sota la responsabilitat d'organització i de la direcció artística de l'Associació d'Amics de l'Òpera de Sabadell (AAOS), es va ampliar el Festival d'Òpera a Sabadell a diverses poblacions de Catalunya amb el nom de Cicle d'Òpera a Catalunya.
El Departament de Cultura atorga una subvenció a l'AAOS com a suport per al manteniment d'aquest Circuit.
L'objectiu del Cicle és fer arribar l'òpera en viu a altres comarques de Catalunya i, per tant, descentralitzar aquesta disciplina artística circumscrita històricament a la ciutat de Barcelona i, posteriorment, a Sabadell.
Actualment, alguns dels reptes del Cicle d'Òpera a Catalunya són millorar la seva comunicació i la captació de nous públics.
Per tal d'assolir-los, el Cicle es planteja una millora de les produccions i de la direcció artística, i una cerca de noves estratègies de difusió i promoció que inclou una millora de la seva imatge.
En aquest àmbit, l'AAOS, en un procés liderat per la Subdirecció General de Promoció Cultural i amb la col·laboració dels teatres que participen en el Circuit, va dur a terme un canvi d'imatge tant genèric (la marca Òpera a Catalunya) com en cada un dels espectacles oferts en el circuit.
La Direcció General de Cooperació Cultural té entre els seus objectius donar suport a les polítiques de foment de la música.
Com a part d'aquest suport, periòdicament s'obren convocatòries d'ajuts en forma de beques, subvencions per a programacions estables d'activitats culturals de caràcter professional, ajuts per a la difusió i la promoció, i d'altres suports.
El Pla integral de les arts escèniques i musicals per a tots els públics, que serà vigent fins el 2018, té com a objectiu establir una política específica envers les arts escèniques i musicals per a tots els públics, en base als acords aconseguits entre els agents principals dels sector i l'administració.
En concret, es vol aconseguir la millora de l'entorn i dignificació del sector, el foment de la producció i el desenvolupament de projectes, l'impuls de la distribució i l'exhibició, l'impuls de la difusió i promoció de les arts escèniques i musicals per a tots els públics, l'accés de les noves companyies professionals al mercat i la formació continua.
Per tal de poder dur a terme el pla, s'han analitzat les necessitats de les arts escèniques i musicals per a tots els públics a partir de les aportacions de les companyies, de les associacions professionals, de les empreses, de les xarxes de distribució i de les sales exhibidores dedicades exclusivament a l'espectacle per a tots els públics amb la finalitat de poder oferir als principals agents les eines que precisen per enfortir la creació i la producció, la distribució i l'exhibició i oferir espectacles de qualitat i rigor professional.
Programa.cat: un programa d' ajuts directes a la contractació d'espectacles i concerts que permet als programadors catalans contractar, a preus directament subvencionats, les propostes d'una llista.
El seu objectiu principal és incrementar l'activitat, la qualitat i la diversificació de les programacions d'arts escèniques i musicals professionals dels equipaments de titularitat pública així com dels de titularitat privada amb els quals l'ajuntament o l'ens públic mantingui un acord de col·laboració.
També ha de fomentar les bones pràctiques entre professionals i programadors.
La Direcció General de Cooperació Cultural té entre els seus objectius donar suport a les polítiques de foment dels espectacles familiars.
Com a part d'aquest suport, periòdicament s'obren convocatòries d'ajuts en forma de beques de suport a la creació, subvencions per a programacions estables d'activitats culturals de caràcter professional, ajuts per a la difusió i la promoció, i d'altres suports.
Destinataris: associacions i fundacions
El Pla Integral de les Arts Visuals, que s'ha consensuat amb el sector, dóna resposta a les necessitats i inquietuds actuals, basant-se en una refundació de les polítiques públiques i privades en aquest àmbit.
El Pla ha de ser, en definitiva, l'instrument que permeti assegurar la continuïtat i transcendir legislatures gràcies al compromís explícit entre institucions i tots els agents que incideixen en el sector.
El Pla Integral de les Arts Visuals preveu un total de 91 accions repartides en vuit grans objectius estratègics, que són:
Entre les mesures que s'hauran de desenvolupar hi ha l'increment de la dotació pressupostària a les línies de suport destinades a les arts visuals i la reactivació del Fons Nacional d'Art de la Generalitat que ha de permetre reprendre l'adquisició d'obres d'art contemporani.
La millora en la relació amb el territori, l'aposta per models d'esdeveniments especialitzats i estratègics que siguin referència nacional i internacional o la promoció d'accions d'internacionalització són altres de les accions que formen part del Pla.
El Departament de Cultura, a través de la Direcció General de Cooperació Cultural, impulsa i difon les pràctiques artístiques contemporànies arreu del territori amb la cooperació dels ens locals.
Per tal d'aconseguir-ho, la Direcció General coordina el Programa d'Exposicions Itinerants, que impulsa una oferta anual de projectes expositius per a itinerar als espais i centres d'arts visuals de titularitat municipal.
La Direcció General de Cooperació Cultural té entre els seus objectius donar suport a les polítiques de foment de la difusió i promoció del sector de les arts visuals.
Com a part d'aquest suport, periòdicament s'obren c onvocatòries d'ajuts en forma de beques de suport a la creació, subvencions per a programacions estables d'activitats culturals de caràcter professional, ajuts per a la difusió i la promoció, i d'altres suports.
Destinataris: associacions i fundacions
Aquest suport es concreta en la convocatòria de dues línies de subvenció en aquest àmbit i cinc línies més que ofereixen una modalitat específica per a aquesta disciplina com beques, festivals o centres de creació.
També amb l'aportació econòmica als vuit Centres Territorials del SPCAV, al programa d'exposicions itinerants i amb l'adquisició d'obres per a la Col·lecció Nacional d'Art Contemporani
El Departament fa una aportació extraordinària de 150.000 euros a la dotació ja prevista, de 250.000 euros.
La dotació inicial consignada a la campanya en el pressupost del 2020, de 250.000€, ja representava un augment important en relació a les campanyes anteriors (2016 – 2019), que van comptar amb un import de 150.000€.
Els 400.000€ d'aquesta campanya s'invertiran majoritàriament en compres a galeries d'art i a artistes en actiu i es valoraran especialment les obres d'autores dones i els criteris d'experimentació i de risc
La Xarxa formarà part del Sistema Públic d'Equipaments d'Arts Visuals de Catalunya, que tindrà el MACBA com a capçalera
La línia d'infraestructures té una dotació de 600.000 € durant els anys 2020-2021.
Dona resposta al Pla d'accessibilitat i al Pla d'Impuls del Circ.
Els quatre ajuntaments participants aquest any són Sort, Bellver de Cerdanya, Ulldemolins i Prats de Lluçanès.
La programació d'espectacles i tallers s'estendrà fins al mes de desembre.
Pobles de Circ és una de les onze mesures del Pla d'Impuls del Circ 2019-2022
Pobles de Circ és una de les onze mesures del Pla d'Impuls del Circ 2019-2022.
Els quatre Ajuntaments participants el 2020 són Sort, Bellver de Cerdanya, Ulldemolins i Prats de Lluçanès
El muntatge "Estat d'Emergència" s'ha creat en ple confinament i reflexiona sobre com els artistes de circ s'enfronten als problemes d'un planeta a punt de col·lapsar.
La Producció Nacional de Circ és una de les onze mesures del Pla d'Impuls del Circ que han posat en marxa el Departament de Cultura i l'Associació de Professionals del Circ de Catalunya.
La Producció girarà per quinze espais escènics municipals
Aquest suport es concreta en la convocatòria de dues línies de subvenció en aquest àmbit i cinc línies més que ofereixen una modalitat específica per a aquesta disciplina com beques, festivals o centres de creació.
També amb l'aportació econòmica als vuit Centres Territorials del SPCAV, al programa d'exposicions itinerants i amb l'adquisició d'obres per a la Col·lecció Nacional d'Art Contemporani
El Departament fa una aportació extraordinària de 150.000 euros a la dotació ja prevista, de 250.000 euros.
La dotació inicial consignada a la campanya en el pressupost del 2020, de 250.000€, ja representava un augment important en relació a les campanyes anteriors (2016 – 2019), que van comptar amb un import de 150.000€.
Els 400.000€ d'aquesta campanya s'invertiran majoritàriament en compres a galeries d'art i a artistes en actiu i es valoraran especialment les obres d'autores dones i els criteris d'experimentació i de risc
La Xarxa formarà part del Sistema Públic d'Equipaments d'Arts Visuals de Catalunya, que tindrà el MACBA com a capçalera
L'objectiu del Decret és consolidar la coordinació i cooperació entre els centres i espais d'art de Catalunya organitzat com un Sistema Públic que incorpori la Xarxa Pública de Centres i Espais d'Arts Visuals i esdevingui un marc de referència per al del sector.
El MACBA s'incorpora com a capçalera del nou sistema per impulsar l'exercici d'accions de cooperació per part dels equipaments
El departament de Cultura ha organitzat aquest curs adreçat als professionals tècnics dels equipaments escènics i musicals
Curs sobre com s'elaboren els plans d'accessibilitat dels equipaments culturals
El sub-director general de Promoció Cultural, Toni Cabré i el director de l'Àrea de Desenvolupament Empresarial de l'ICEC, Edgar García, han inaugurat el curs "L'elaboració de plans d'accessibilitat dels equipaments culturals", que va tenir lloc el passat dimecres 28 de febrer, a l'Arts Santa Mònica.
El curs estava dirigit als professionals dels equipaments escènics i musicals i dels cinemes i va comptar amb un gran nombre d'inscripcions, superant el centenar de persones, donat l'interès i la sensibilitat que els equipaments tenen actualment per l'accessibilitat, tant física i sensorial com cognitiva.
A la jornada s'ha presentat la Guia de plans d'accessibilitat per a equipaments culturals, a càrrec d'Amelia García, arquitecta del departament de Treball, Afers Socials i Famílies.
Desprès, s'ha parlat de la importància de l'accessibilitat en els plans d'emergència i/o protecció, a càrrec d'Enrique Rovira-Beleta i Emma Vives, de la consultoria Rovira-Beleta Accessibilidad, SLP i, finalment, s'ha obert un torn de paraules per compartir experiències i exposar les millors solucions als problemes amb què s'han trobat els tècnics en els seus equipaments.
Durant la jornada, s'ha constatat la necessitat d'adequar els diferents espais dels equipaments, no només tenint en compte a les persones amb discapacitat, sinó pensant en la millor comoditat i seguretat per a tothom.
El segle XXI ens porta a tenir una població cada vegada més gran, això és un factor a tenir molt en compte ja que hi haurà molta gent que necessitarà d'espais accessibles i/o practicables.
El Servei de Desenvolupament Empresarial (SDE) i la Sub-direcció General de Promoció Cultural, d'acord amb la Llei 13/2014, del 30 d'octubre, d'accessibilitat, organitzen aquests cursos en el marc de les actuacions dels plans d'accessibilitat dels equipaments escènics i musicals i dels cinemes.
El proper curs es farà el 20 de juny i estarà dedicat a l' atenció a les persones amb discapacitat i necessitats especials.
La Direcció General de Cooperació Cultural, en el marc de les seves competències, està duent a terme el Pla d'accessibilitat dels equipaments escènics i musicals públics 2016-20.
El seu desplegament s'emmarca dins del Sistema Públic d'Equipaments Escènics i Musicals (SPEEM) i per mitjà d'aquest Pla es pretén que les activitats culturals garanteixin les suficients condicions d'accessibilitat.
El Departament de Cultura ha organitzat aquesta jornada adreçada als professionals tècnics dels equipaments escènics i musicals
Curs sobre l'elaboració d'un pla director per a equipaments escènics i musicals
El sub-director general de Promoció Cultural, Toni Cabré i el director de l'Àrea de Desenvolupament Empresarial de l'ICEC, Edgar García, han inaugurat el curs "El pla director per a equipaments escènics i musicals", que va tenir lloc el passat dimecres 21 de març al Museu i Centre d'Estudis de l'Esport Doctor Melcior Colet de Barcelona.
El curs estava dirigit als professionals dels equipaments escènics i musicals per tal que tinguessin les eines necessàries per elaborar un pla director dels seus centres així com poder debatre els dubtes que es puguin plantejar.
La jornada s'ha dividit en dues sessions, una primera de caràcter més teòric sobre com fer un pla director d'un equipament escènic a càrrec de Xavier Cubeles, consultor de Cultura i Turisme d'Eurecat i professor de la Universitat Pompeu Fabra (UPF), i després, una part més pràctica amb dos exemples de plans directors a Catalunya.
En Xavier Cubeles ha constatat la importància d'elaborar un pla director dels equipaments, principalment, perquè serveixin per tenir una visió a mig termini de cap a on es vol arribar i amb quines accions concretes s'aconseguirà.
És una eina de planificació i de gestió que serà molt útil per analitzar la situació actual de l'equipament i veure en 3-4 anys quines fites es volen aconseguir.
Després, s'han explicat dos casos pràctics de plans directors fets, un ha estat el pla director del Teatre Auditori de Granollers, a càrrec de Carles Ribell, director del Teatre Auditori de Granollers i l'altre és el pla director del Teatre Municipal de Banyoles, a càrrec d'Íngrid Calpe, gestora cultural de Banyoles.
El nombre d'assistents als teatres i auditoris públics de referència integrats en el Sistema Públic d'Equipaments Escènics i Musicals (SPEEM) durant l'any 2017 va ser de 536.113 espectadors, un 8,4% més respecte l'any 2016.
L'SPEEM és el conjunt organitzat d'entitats titulars d'equipaments escènics i musicals que promouen programacions escèniques i musicals a tot el territori.
Els teatres i auditoris de referència són els equipaments escènics i musicals locals multifuncionals (E3) de municipis de més de 50.000 habitants o capitals de comarca de més de 15.000 habitants, que tenen un mínim de dues sales amb programació professional estable.
Actualment, hi ha integrats en aquesta tipologia els municipis de: Badalona, Girona, Granollers, Figueres, l'Hospitalet de Llobregat, Lleida, Manresa, Mataró, Olot, Reus, Sabadell, Sant Cugat del Vallès, Santa Coloma de Gramenet, Tarragona, Terrassa, Tortosa, Vic i Viladecans.
Aquests equipaments van programar un total de 1083 espectacles i concerts durant l'any 2017, 823 de producció catalana (76% del total), 157 de producció estrangera i 103 de la resta de l'estat.
D'aquests 536.113 espectadors, 287.500 van assistir a espectacles d'arts escèniques (200.697 teatre, 56.173 circ i 30.630 dansa), 234.011 a concerts i 14.602 a espectacles multidisciplinaris.
Sistema Públic d'Equipaments Escènics i Musicals
L'SPEEM és el conjunt organitzat d'entitats titulars d'equipaments escènics i musicals participats per l'Administració de la Generalitat i d'ens locals que promouen programacions escèniques i musicals amb l'objectiu de consolidar l'activitat cultural als municipis catalans i de distribuir-la homogèniament.
Els equipaments de l'SPEEM es classifiquen en: equipaments escènics i musicals nacionals, equipaments escènics i musicals locals multifuncionals (E3), equipaments escènics i musicals bàsics (E2) i altres espais i musicals locals (E1).
L'organització en xarxa dels diferents equipaments escènics de Catalunya eviten les duplicitats en les programacions públiques d'arts escèniques i musicals, i suposa un millor aprofitament dels recursos tècnics i econòmics que s'hi destinen.
El Programa d'exposicions itinerants assegura una oferta cultural de qualitat contrastada i avalada pel Departament de Cultura, que assumeix una part rellevant dels costos que genera l'organització del projecte expositiu, i facilita un pla de difusió que es basa en la publicació i distribució de materials gràfics i en un pla de mitjans que s'estructura atenent les característiques de cada població.
El Sistema Públic d'Equipaments d'Arts Visuals de Catalunya es configura com el sistema propi del conjunt d'entitats titulars d'equipaments d'arts visuals participats per l'Administració de la Generalitat i d'ens locals que promouen i gestionen programacions d'arts visuals en equipaments de titularitat pública o privada.
Aquest Sistema té la voluntat de garantir l'equilibri territorial, especialment de les pràctiques artístiques contemporànies i la màxima qualitat artística, tècnica i professional.
L'objectiu del nou Sistema Públic d'Equipaments d'Arts Visuals, abans anomenat Xarxa Pública de Centres i Espais d'Arts Visuals de Catalunya, és articular un marc estable de col·laboració entre els equipaments d'arts visuals que es tradueixi en accions de cooperació entre ells i generi un enriquiment en aquest sentit.
Per aquest motiu, s'incorpora com a capçalera del sistema el Museu d'Art Contemporani de Barcelona (MACBA) per tal d'estructurar en diferents categories una cooperació territorial entre els equipaments d'arts visuals del Sistema.
El Decret del nou Sistema Públic d'Equipaments d'Arts Visuals parteix del reconeixement del paper dels museus i estableix que els centres i espais locals d'arts visuals i altres espais d'arts visuals poden ubicar-se en museus inscrits al Registre de Museus de Catalunya.