projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Els centres privats que imparteixin ensenyaments que no condueixin a l'obtencIó d'un títol amb validesa acadèmica queden sotmesos a les normes de dret comú.
Aquests centres no poden utilitzar cap de les denominacions establertes per als centres docents, ni qualssevol altres que puguin induir a error o confusió amb aquelles.
Per raons de protecció de la infància, els centres privats que acullen, de manera regular, nens d'edats corresponents a l'educació infantil queden sotmesos al principi d'autorització administrativa a què es refereix l'article 23.
Els centres privats que tinguin autorització per impartir ensenyaments dels nivells obligatoris tenen plenes facultats acadèmiques.
Els centres de nivells no obligatoris es poden classificar en lliures, habilitats i homologats, en funció de les seves característiques.
Els centres homologats tenen plenes facultats acadèmiques.
El Govern ha de determinar per reglament les condicions mínimes en què s'hagin d'impartir els ensenyaments en els centres docents esmentats per a la seva classificació, així com els efectes que en derivin.
L'obertura i el funcionament dels centres docents privats que imparteixin ensenyaments, tant de règim general com de règim especial, s'han de sotmetre al principi d'autorització administrativa.
L'autorització s'ha de concedir sempre que reuneixin els requisits mínims que s'estableixin d'acord amb el que disposa l'article 14 d'aquesta Llei.
L'autorització s'haurà de revocar quan els centres deixin de tenir aquests requisits.
L'obertura i funcionament dels centres docents privats s'han de sotmetre al principi d'autorització administrativa, la qual es concedeix sempre que reuneixin els requisits mínims que s'estableixin amb caràcter general d'acord amb el que disposa l'article 14 d'aquesta Llei.
L'autorització es revoca quan els centres deixin de reunir aquests requisits.
Una programació adequada dels llocs escolars gratuïts, en els àmbits territorials corresponents, garanteix tant l'efectivitat del dret a l'educació com la possibilitat d'escollir centre docent.
L'admissió dels alumnes en els centres públics, quan no hi hagi prou places, es regeix pels criteris prioritaris següents: rendes anuals de la unitat familiar, proximitat del domicili i existència de germans matriculats al centre.
En cap cas no hi ha d'haver discriminació en l'admissió d'alumnes per raons ideològiques, religioses, morals, socials, de raça o naixement.
Els centres públics d'educació preescolar, d'educació general bàsica, de batxillerat i de formació professional es denominen centres preescolars, col·legis d'educació general bàsica, instituts de batxillerat i instituts de formació professional, respectivament.
Els centres no compresos a l'apartat anterior es denominen d'acord amb el que disposin les seves reglamentacions especials.
L'adaptació del que estableix aquesta llei als centres que imparteixen ensenyaments no compresos en l'apartat anterior, així com als centres d'educació infantil i als centres integrats que comprenen dos o més dels ensenyaments a què es refereix aquest article, s'ha de fer reglamentàriament.
L'adaptació del que preceptua aquesta Llei als centres que imparteixin ensenyaments no compresos a l'apartat anterior, així com als centres integrats que incloguin dos o més dels ensenyaments a què es refereix aquest article, s'ha d'efectuar per reglament.
Els centres docents poden ser públics i privats.
Són centres públics aquells el titular dels quals sigui un poder públic.
Són centres privats aquells el titular dels quals sigui una persona física o jurídica de caràcter privat.
S'entén per titular d'un centre docent la persona física o jurídica que consti com a tal en el registre a què es refereix l'article 13 d'aquesta Llei.
Els centres privats sostinguts amb fons públics reben la denominació de centres concertats i, sense perjudici del que disposa aquest títol, s'han d'ajustar al que estableix el títol quart d'aquesta Llei.
A fi d'estimular l'exercici efectiu de la participació dels alumnes en els centres educatius i facilitar el seu dret de reunió, els centres educatius han d'establir, en elaborar les seves normes d'organització i funcionament, les condicions en què els seus alumnes poden exercir aquest dret.
En els termes que estableixin les administracions educatives, les decisions col·lectives que adoptin els alumnes, a partir del tercer curs de l'educació secundària obligatòria, respecte a l'assistència a classe no tenen la
consideració de faltes de conducta ni són objecte de sanció, quan aquestes hagin estat resultat de l'exercici del dret de reunió i siguin comunicades prèviament a la direcció del centre.
b ) La formació en el respecte dels drets i llibertats fonamentals, de la igualtat entre homes i dones i en l'exercici de la tolerància i de la llibertat dins els principis democràtics de convivència.
g ) La formació per a la pau, la cooperació i la solidaritat entre els pobles i per a la prevenció de conflictes i per a la resolució pacífica d'aquests i no-violència en tots els àmbits de la vida personal, familiar i social.
b ) La formació en el respecte dels drets i llibertats fonamentals i en l'exercici de la tolerància i de la llibertat dins els principis democràtics de convivència.
g ) La formació per a la pau, la cooperació i la solidaritat entre els pobles.
r ) L'actuació de diversos agents d'assegurances exclusius de diferents entitats asseguradores en unes condicions en què el resultat conjunt de les seves actuacions suposi l'exercici de fet d'una activitat que aparegui com a corredoria d'assegurances o agència vinculada.
r ) L'actuació de diversos agents d'assegurances exclusius de diferents entitats asseguradores en condicions tals que el resultat conjunt de les seves activitats suposi l'exercici de fet d'una activitat que aparegui com a corredoria d'assegurances.
També s'ha de prendre nota dels mediadors d'assegurances i de reassegurances domiciliats en altres estats membres de l'Espai Econòmic Europeu que actuïn en règim de dret d'establiment o en règim de lliure prestació de serveis.
En aquest Registre també s'ha de prendre nota dels contractes de distribució a què es refereix l'article 4.1 d'aquesta Llei.
Aquest Registre administratiu ha d'expressar les circumstàncies que es determinin per reglament i l'accés al seu contingut és general i gratuït.
La Direcció General d'Assegurances i Fons de Pensions ha de portar el Registre administratiu especial de mediadors d'assegurances, corredors de reassegurances i dels seus alts càrrecs, en el qual s'han d'inscriure, amb caràcter previ a l'inici de les seves activitats, els mediadors d'assegurances, els seus auxiliars assessors i els corredors de reassegurances residents o domiciliats a Espanya sotmesos a aquesta Llei.
També s'ha de fer nota d'intervenció dels mediadors d'assegurances i de reassegurances domiciliats en altres estats membres de l'Espai Econòmic Europeu que actuïn en règim de dret d'establiment o en règim de lliure prestació de serveis.
En el Registre també s'ha de fer nota d'intervenció dels contractes de distribució a què es refereix l'article 4.1 d'aquesta Llei.
Aquest Registre administratiu ha d'expressar les circumstàncies que es determinin per reglament i l'accés al seu contingut ha de ser general i gratuït.
També s'hi han d'inscriure els mediadors d'assegurances i de reassegurances domiciliats en altres estats membres de l'Espai Econòmic Europeu que actuïn en règim de dret d'establiment o en règim de lliure prestació de serveis.
En aquest Registre també s'hi han d'inscriure els contractes de distribució a què es refereix l'article 4.1 d'aquesta Llei.
En aquest Registre administratiu hi han de constar les circumstàncies que es determinin per reglament i els ciutadans poden accedir-hi en els termes que regula la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.
Una vegada iniciada l'activitat de mediació d'assegurances o de reassegurances, els corredors d'assegurances i els de reassegurances, els agents i operadors de banca-assegurances vinculats han de portar els llibres registres comptables i remetre a la Direcció General d'Assegurances i Fons de Pensions la informació estadisticocomptable amb el contingut i la periodicitat que es determini per reglament.
El ministre d'Economia i Hisenda ha de determinar els supòsits i les condicions en què els mediadors d'assegurances i els corredors de reassegurances a què es refereix l'apartat anterior han de presentar per mitjans telemàtics, davant la Direcció General d'Assegurances i Fons de Pensions, la documentació i informació que estan obligats a subministrar conforme a la seva normativa específica.
Una vegada iniciada l'activitat de mediació d'assegurances o de reassegurances, els corredors d'assegurances i els de reassegurances han de portar els llibres registre comptables i remetre a la Direcció General d'Assegurances i Fons de Pensions la informació estadisticocomptable amb el contingut i la periodicitat que es determini per reglament.
El ministre d'Economia i Hisenda ha de determinar els supòsits i les condicions en què els corredors d'assegurances i de reassegurances han de presentar per mitjans telemàtics davant la Direcció General d'Assegurances i Fons de Pensions la documentació i informació que estan obligats a subministrar de conformitat amb la seva normativa específica.
En tots els casos, es considera que hi ha hagut anàlisi objectiva d'un nombre suficient de contractes d'assegurança en qualsevol dels casos següents:
a ) Quan el corredor d'assegurances hagi analitzat de manera generalitzada contractes d'assegurança oferts per almenys tres entitats asseguradores que operin en el mercat en els riscos objecte de cobertura.
b ) Quan el corredor d'assegurances hagi dissenyat específicament l'assegurança i negociat la seva contractació amb tres entitats asseguradores, com a mínim, que operin en el mercat en els riscos objecte de cobertura per oferir-lo en exclusiva al seu client en funció de les característiques o necessitats generals d'aquest, fonamentat en el criteri professional del corredor d'assegurances.
La sol·licitud d'inscripció com a corredor de reassegurances s'ha de dirigir a la Direcció General d'Assegurances i Fons de Pensions i ha d'anar acompanyada dels documents acreditatius del compliment dels requisits a què es refereix l'apartat anterior.
El termini màxim en què s'ha de notificar la resolució expressa de la sol·licitud és de tres mesos a partir de la data d'entrada en qualsevol dels registres del Ministeri d'Economia i Hisenda.
En cap cas es pot produir la inscripció en virtut del silenci administratiu, i la sol·licitud d'inscripció s'ha de denegar quan no s'acrediti el compliment dels requisits exigits per a la concessió.
La sol·licitud d'inscripció com a corredor de reassegurances s'ha d'adreçar a la Direcció General d'Assegurances i Fons de Pensions i ha d'anar acompanyada dels documents acreditatius del compliment dels requisits a què es refereix l'apartat anterior.
El termini màxim en què s'ha de notificar la resolució expressa de la sol·licitud és de sis mesos a partir de la data d'entrada en qualsevol dels registres del Ministeri d'Economia i Hisenda.
En cap cas s'ha de produir la inscripció en virtut del silenci administratiu, i la sol·licitud d'inscripció ha de ser denegada quan no s'acrediti el compliment dels requisits exigits per a la seva concessió.
La Direcció General d'Assegurances i Fons de Pensions ha de disposar d'un termini de tres mesos, a partir de la presentació de la informació, per oposar-se a l'adquisició de la participació significativa o de cadascun dels seus increments que igualin o superin els límits del 20 per cent, 30 per cent o 50 per cent, i també quan en virtut de l'adquisició es pugui arribar a controlar la societat de corredoria.
L'oposició s'ha de fundar en què qui pretengui adquirir-la no reuneix els requisits d'honorabilitat comercial i professional en els termes definits en aquesta Llei o incorre en alguna de les prohibicions d'aquesta Llei.
Si la Direcció General esmentada expressa la seva conformitat a l'adquisició o increment de participació significativa, pot fixar un termini màxim diferent al comunicat per efectuar l'adquisició.
La Direcció General d'Assegurances i Fons de Pensions disposa d'un termini de tres mesos, a partir de la presentació de la informació, per oposar-se a l'adquisició de la participació significativa o de cadascun dels seus increments que igualin o superin els límits del 20 per cent, 30 per cent o 50 per cent i també quan en virtut de l'adquisició es pugui arribar a controlar la societat de corredoria.
L'oposició s'ha de fonamentar en el fet que qui pretengui adquirir-la no sigui idoni per garantir una gestió sana i prudent de la societat.
Si l'esmentada Direcció General expressa la seva conformitat a l'adquisició o increment de participació significativa, pot fixar un termini màxim diferent del comunicat per efectuar l'adquisició.
És necessària l'autorització prèvia de la Direcció General d'Assegurances i Fons de Pensions per portar a terme aquestes operacions.
Als efectes del que disposa aquesta Llei s'entén per vincle estret i per participació significativa els així definits als articles 8 i 22, respectivament, del Text refós de la Llei d'ordenació i supervisió de les assegurances privades, aprovat pel Reial decret legislatiu 6/2004, de 29 d'octubre, del qual s'apliquen les seves disposicions, però entenent-se substituïda la referència a entitats asseguradores per la de societats de corredoria d'assegurances.
Les dades contingudes en el Registre d'agents d'assegurances exclusius han d'estar actualitzades i han de ser remeses per cada entitat asseguradora a la Direcció General d'Assegurances i Fons de Pensions per via telemàtica per a la seva inscripció en el termini màxim de dos mesos en el Registre administratiu que preveu l'article 52 d'aquesta Llei.
Les dades contingudes en el Registre d'agents d'assegurances exclusius han d'estar actualitzades i han de ser remeses per cada entitat asseguradora a la Direcció General d'Assegurances i Fons de Pensions per via telemàtica per a la seva inscripció en el Registre administratiu que preveu l'article 52 d'aquesta Llei.
Els agents d'assegurances exclusius, persones físiques i, almenys, la meitat de les persones que integren la direcció de les societats d'agència d'assegurances exclusives han de tenir els coneixements necessaris per exercir la seva activitat, en funció de les assegurances en què facin de mediadors.
Així mateix, les persones que participin directament en la mediació de les assegurances sota la direcció d'aquells han de tenir els coneixements necessaris per exercir la seva activitat i no han d'incórrer en cap de les causes d'incompatibilitat que preveu l'article 19 d'aquesta Llei.
Els agents d'assegurances exclusius, persones físiques i, almenys, la meitat de les persones que integren la direcció de les societats d'agència d'assegurances exclusives, han de tenir els coneixements necessaris per a l'exercici de la seva feina, en funió de les assegurances que mediïn.
Així mateix, les persones que participin directament en la mediació de les assegurances sota la direcció d'aquells han de tenir els coneixements necessaris per a l'exercici de la seva feina.
Els mediadors d'assegurances han d'oferir informació veraç i suficient en la promoció, oferta i subscripció dels contractes d'assegurança i, en general, en tota la seva activitat d'assessorament, tot això en els termes que estableixi el ministre d'Economia i Competitivitat.
Els mediadors d'assegurances han d'oferir informació veraç i suficient en la promoció, oferta i subscripció dels contractes d'assegurança i, en general, en tota la seva activitat d'assessorament.
-Compostos orgànics volàtils del sofre (mercaptans i altres)
-Partícules no metàl·liques que contenen fòsfor, arsènic, antimoni, silici, seleni, clor i els seus compostos
-Partícules de metalls pesats que contenen zinc, cadmi, plom, coure, mercuri, alumini, ferro, manganès, crom, molibdè, wolframi, titani, vanadi i els seus compostos
-Partícules de metalls lleugers que contenen sodi, potasi, calci, magnesi, beril·li i els seus compostos
-Partícules de substàncies minerals (asbests)
Atenent a l'apartat 10.2.e) de l'Annex del Reial Decret 944/2017, de 27 d'octubre, pel qual es designa a òrgans i autoritats encarregats de donar compliment a les mesures dirigides al Govern i a l'Administració de la Generalitat de Catalunya, autoritzades per l'Acord del Ple del Senat, de 27 d'octubre de 2017, pel qual s'aproven les mesures requerides pel Govern, a l'empara de l'article 155 de la Constitució, s'atribueix al Ministeri de la Presidència i per a les Administracions Territorials l'exercici de les funcions relatives al Departament de la Presidència.
De conformitat amb el que estableix l'article 8 de la Llei 26/2010, del 3 d'agost, de règim jurídic i de procediment de les administracions públiques de Catalunya, i l'article 9 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic,
Delegar en la persona titular de la Secretaria General de la Presidència l'exercici de les facultats inherents a la contractació administrativa que la normativa vigent atribueix a la persona titular del Departament com a òrgan de contractació per a contractes d'obres de reforma en edificis oficials; contractes de serveis relacionats amb la traducció; contractes de serveis de custòdia de documentació; contractes de serveis de realització tècnica d'actes institucionals oficials; contractes de publicació d'esqueles en mitjans de comunicació; així com la competència per a formalitzar encàrrecs de gestió a mitjans propis i serveis tècnics.
Tot això, excepte les facultats inherents a la contractació que es van delegar en les persones titulars de les secretaries sectorials del Departament de la Presidència en tots aquells contractes relacionats directament amb el seu àmbit competencial d'actuacions, per Resolució PRE/2092/2017, de 30 de agost.
Aquesta Resolució produirà efectes des del mateix dia de la seva publicació en el "Butlletí Oficial de l'Estat".
L'article 6 del Reial Decret 944/2017, del 27 de octubre, per la qual es designen els òrgans i autoritats encarregades de donar compliment a les mesures dirigides al Govern i a l'Administració de la Generalitat de Catalunya, autoritzades per acord del Ple del Senat, de 27 de octubre de 2017, pel qual s'aproven les mesures requerides pel govern, a l'empara de l'article 155 de la Constitució, estableix que els Ministres com a titulars dels seus departaments queden habilitats per a l'exercici de funcions i per a l'adopció d'acords, resolucions i disposicions que corresponguin als Consellers, conforme a la legislació autonòmica d' aplicació, en l'esfera específica de la seva actuació, de conformitat amb el que estableix l'Annex del mateix Reial Decret.
L'Ordre MAH/222/2009, del 30 d'abril, per la qual es crea el Premi Escoles Verdes de la Generalitat de Catalunya i es convoca el premi per l'any 2009 estableix, en el seu article 6, que les convocatòries posteriors es realitzaran per resolució del conseller o consellera de Medi Ambient i Habitatge.
L'Ordre MAH/161/2010, del 15 de març, per la qual es regula el Premi Medi Ambient de la Generalitat de Catalunya estableix, en el seu article 3, que el Premi Medi Ambient es convoca anualment mitjançant resolució del conseller o consellera competents en matèria de medi ambient.
Tenint en compte la gran afluència de candidatures que s'ha registrat en convocatòries anteriors i la necessitat d'assegurar un adequat marge de temps per tal que els respectius jurats puguin analitzar les propostes rebudes i emetre el seu veredicte en els terminis previstos per les normes reguladores dels premis.
De conformitat amb el que es disposa en l'article 9 de la Llei 40/2015, de l'1 de octubre, de règim jurídic del sector públic,
Primer.- Delegar en la persona titular de la Secretaria de Medi Ambient i Sostenibilitat l'exercici de la competència per convocar el Premi Escoles Verdes de la Generalitat de Catalunya i el Premi Medi Ambient de la Generalitat de Catalunya.
Segon.- Aquesta ordre produeix efectes des de l'endemà de la seva publicació en el Butlletí Oficial de l'Estat.
(De conformitat amb allò que s'estableix al Reial Decret 944/2017, de 27 de octubre)
L'article 6 del Reial Decret 944/2017, del 27 d' octubre, per la que es designen els òrgans i les autoritats encarregades de donar compliment a les mesures dirigides al Govern i a l'Administració de la Generalitat de Catalunya, autoritzades per acord del Ple del Senat, de 27 d'octubre de 2017, pel qual s'aproven les mesures requerides pel govern, a l'empara de l'article 155 de la Constitució, estableix que els Ministres com a titulars dels seus departaments queden habilitats per a l'exercici de funcions i per a l'adopció d'acords, resolucions i disposicions que corresponguin als Consellers, conforme a la legislació autonòmica d' aplicació, en l'esfera específica de la seva actuació, de conformitat amb el que s'estableix a l'Annex del mateix Reial Decret.
La llei 20/2009, de 4 de desembre, de Prevenció i control ambiental de les activitats, regula en el capítol I del Títol II el règim de las autoritzacions ambientals, que correspon atorgar al Departament de Territori i Sostenibilitat.
Per la Resolució TES/210/2017, de 8 de febrer, de delegació de competències de la persona titular del Departament de Territori i Sostenibilitat en diversos òrgans del Departament (DOGC núm. 7309, de 15 de febrer de 2017), es va delegar en la persona titular de la Secretaria de Medi Ambient i Sostenibilitat l'exercici de la competència per a la resolució de las sol·licituds relatives a l'autorització ambiental, a les modificacions i a les revisions de les autoritzacions ambientals.
Les decisions relatives a les autoritzacions ambientals, a les seves modificacions i a les seves revisions tenen gran incidència sobre el desenvolupament de l'activitat empresarial, donat que condicionen la viabilitat d'importants inversions en els establiments industrials.
Al mateix temps, aquestes autoritzacions són un important element de protecció ambiental, donat que determinen les condicions en les que s'han de dur a terme les activitats industrials i els límits d' emissió que han de respectar.
Tenint en compte aquestes circumstàncies, i per assolir millor eficàcia administrativa i resoldre de manera àgil els recursos administratius relatius a autoritzacions ambientals, per aquesta ordre es deleguen en la persona titular de la Secretaria General del Departament de Territori i Sostenibilitat l'exercici de determinades competències que en virtut de l'article 6 del Reial Decret 944/2017 corresponen a la persona titular del Ministeri d'Agricultura i Pesca, Alimentació i Medi Ambient.
De conformitat amb el que es disposa en l'article 9 de la Llei 40/2015, de l'1 de octubre, de règim jurídic del sector públic,
Primer.- Delegar en la persona titular de la Secretaria General del Departament de Territori i Sostenibilitat l'exercici de la competència per resoldre els recursos administratius que s'interposin contra les autoritzacions ambientals, les seves modificacions i les seves revisions.
Aquesta ordre produeix efectes des de l'endemà de la seva publicació en el Butlletí Oficial de l'Estat.
(De conformitat amb el que estableix el Reial decret 944/2017, de 27 de octubre)
Ministeri d'Administracions Públiques
Presentació de sol·licituds, escrits i comunicacions
Models i sistemes normalitzats de sol·licitud
Expedició de còpies de documents
Aportació de documents originals al procediment
Aportació de còpies compulsades al procediment
Còpies autèntiques de documents públics administratius
Comunicacions i documents en llengües cooficials
Sol·licituds, escrits, comunicacions i documents en llengües cooficials
Consideració com a òrgans administratius
Oficines de registre generals i auxiliars
Creació de registres telemàtics
Funcions dels registres telemàtics
Presentació de sol·licituds, escrits i comunicacions en regsitres telemàtics
Dies i horaris d'obertura, relació i codificació de les oficines de registre
Oficines de registre en entitats de dret públic
Procediments tributaris i procediments instats davant missions diplomàtiques i oficines consulars
Unitats amb funcions de registre existent