L'objectiu d'aquest premi atorgat pel Memorial Democràtic és distingir els millors treballs de recerca en memòria històrica duts a terme per estudiants de batxillerat durant el curs acadèmic corresponent a l'any de la convocatòria.
Els treballs han de ser originals, inèdits i elaborats individualment.
El Premi consisteix en un diploma de reconeixement per la tasca realitzada, la publicació del treball o treballs guanyadors on-line i una dotació econòmica per al primer premi i les dues mencions especials que destaquin pel seu interès i qualitat.
El jurat es va reunir el 29 de novembre a fi de decidir l'atorgament del IV Premi de Recerca en Memòria Democràtica.
El nombre de treballs presentats ha estat el doble que l'any anterior, hi ha 14 treballs.
La representació territorial és molt àmplia.
Hi ha treballs de les següents comarques: Barcelonès, Bages, Baix Ebre, Baix Empordà, Baix Llobregat (2), La Selva, Montsià (2), Tarragonès (2), Conca de Barberà, Segrià i Vallès occidental.
Quan als temes, enguany s'han presentat treballs sobre: Els maquis, les dones durant el franquisme, la batalla de l'Ebre, els brigadistes, la Guerra Civil a La Sènia i a Manresa, el franquisme a Begur, l'exili, els mestres afusellats i la transició a Lleida.
Els estudiants han consultat molts llibres, han llegit molt, han contactat i entrevistat especialistes i testimonis, han visitat arxius, consultat documentació familiar, visitat espais de memòria.
Més que mai, volem destacar l'interès i la preocupació mostrada per donar a conèixer aquests fets del passat en ser considerats parts de la seva pròpia història i de les generacions presents.
D'aquí l'interès en preguntar a la pròpia família i en desempolsegar àlbums de fotografies, en llegir textos i cartes escrites per tiets, avis o, fins i tot, veïns del poble, en recuperar, en definitiva, la memòria.
Análisis de l'impacte dels maquis a la zona dels Ports i la vila de Vallibona, la direcció del qual ha anat a càrrec d' Àngel Bisbal López de l'Institut Els Alfacs de Sant Carles de la Ràpita.
Aquest treball és un estudi detallat de la presència de maquis, l'Agrupació Guerrillera de Llevant i Aragó (AGLA), a la zona dels Ports.
L'autor estudia quin va ser l'impacte de la presència dels maquis en la població especialment a Vallibona.
Busca, també, entendre la lluita contra la guerrilla, analitzar el paper de la població com a punt de suport dels maquis i alhora en lluita contra aquests.
Tot plegat s'uneix amb una anècdota familiar que ha estat el fet inspirador i motivador per l'autor a l'hora d'escollir aquest treball.
L'autor ha fet una recerca molt completa i àmplia.
Ha entrevistat a testimonis i especialistes, s'ha documentat, ha visitat els espais de memòria.
Alhora ha llegit llibres, consultat webs i analitzat recerques anteriors a fi de documentar-se bé.
És un treball molt ben construït.
P rimera menció especial al treball de Neus Pagès Selga, Petjades sense rastre.
Les tutores del treball han estat la Purificación Merino Palomar i la Paquita Masoliver de l' Institut Castell d'Estela d'Amer, la Selva, Girona.
Aquest treball ens parla de les persones refugiades per motius bèl·lics.
Així l'autora ha cercat testimonis que parlen de l'exili de 1939, l'exili dels Balcans (1995) i l'exili actual de Síria i d'altres pobles i ha realitzat un audiovisual.
Volem destacar l'esforç de l'autora per investigar i entrevistar entorn al tema de les persones refugiades.
Alhora, com ha integrat tot a fi d'elaborar un audiovisual.
Projecte interdisciplinari i creatiu per difondre una situació actual que té arrels en el passat.
S egona menció especial al treball d'en Martí Font Segú i Àlex Torres Collantes per Paraules d'exili.
Un anàlisi de l'exili republicà a través de les memòries d'un supervivent.
El seu tutor ha estat Oscar Costa Ruibal de l'Institut Arnau Cadell de Sant Cugat del Vallès, Vallès Occidental.
A partir de documentació inèdita conservada a l'Arxiu Nacional de Catalunya, les memòries de l'Emilio Álvarez Canosa, 'Uno del campesino' que foren recopilades per l'escriptor Eduard Pons Prades, els autors han fent seguiment del seu itinerari, centrant-se en l'exili, i han contextualitzat aquest episodi de la nostra història.
Es tracta d'un treball on s'integra molt coherentment la documentació amb el context històric.
Hi ha una molt bona metodologia de treball.
Els autors han fet un esforç en comprendre les memòries d'Álvarez Canosa i la tasca de recopilació que va fer en Pons Prades.
Responen a totes les preguntes plantejades a l'inici i donen idees per seguir investigant.
Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya
Han estat set treballs els que s'han presentat.
A nivell de territori hi ha 2 del Vallès Oriental, 2 del Tarragonès, 1 del Vallès Occidental, 1 del Bages i 1 del Barcelonès.
Els treballs lliurats en aquesta convocatòria són molt amplis quant a continguts, recerques i testimonis entrevistats.
En aquest sentit, hi ha una millora respecte altres anys on la base teòrica de continguts arribava a eclipsar la base del treball.
Tanmateix, enguany, hi ha menys reflexions finals.
És interessant realçar que els i les joves han donat un pes notable a les fonts orals consultades les quals han servit de base pel treball.
Han consultat també nombrosos arxius, visitat patrimoni, han elaborat qüestionaris i han generat eines de difusió fent ús de la tecnologia mostrant una preocupació per la preservació de la memòria.
Per tot això, enguany es valora molt aquest aspecte interdisciplinari que han evidenciant els estudiants i, alhora, volem destacar l'esforç de difusió i la preocupació per conservar la memòria d'aquests fets i de les persones protagonistes consultades.
Igual que l'any passat, molts dels treballs, a més a més, tenen una motivació familiar de fons i, això fa que siguin singulars i inèdits.
Premi de Recerca en Memòria Democràtica a Guifré Serrano Garcia, Far vus (per què?).
Viatge a les tenebres de la Xoà, la direcció del qual ha anat a càrrec d'en Ramon Riera Martínez de l'Escola Pia de Sabadell de la qual n ́és la directora la Marta Tallant Vila.
Es tracta el tema de la Xoà (Holocaust) amb la voluntat de transmetre els continguts de la recerca i de les entrevistes a les generacions joves presents i a les futures mitjançant un documental.
Cal destacar la qualitat de la recerca no només pel nombre de persones entrevistades sinó per la qualitat i varietat de les mateixes.
L'autor ha buscat, en tot moment, que els dos objectius del treball, conèixer més sobre aquests fets històrics i difondre'ls a les generacions futures, estigués sempre present.
Molt interessant i diferencial ha estat l'enfoc del treball.
Ha tractat temes que no acostumen a aparèixer com ara el maltracta que la població polonesa va patir un cop finalitzada la II Guerra Mundial o el tracta diferencial que va existir entre les persones jueves que tenien recursos econòmics i les que no en tenien.
També ressaltar l'esforç de l'autor per conèixer i aprendre sobre l'ús de les tècniques de gravació i edició.
En aquesta línia, ha estat molt interessant veure com l'autor ha anat madurant i aprenent, al llarg de la recerca, tan a nivell personal com tècnic.
Finalment, destacar el sentit de responsabilitat i compromís amb la realització del documental recuperant els consells, les histories i els aprenentatges vitals.
Primera menció especial a Gemma Ribalta Rosell, Manresa en temps de guerra.
El tutor del treball ha estat en Pere Gasol Pujol de l' Institut Lluís de Peguera de Manresa de la qual n'és la directora l' Assumpta Pla Pi.
Aquest treball ens parla dels refugis que es van construir durant la guerra civil a Manresa així com també, en contraposició, la destrucció de les esglésies.
Volem destacar l'ús de les fonts consultades, les visites al patrimoni que, en alguns casos, ha estat tot una descoberta ja que no estaven accessibles al públic i, l'autora, ha tingut que buscar ajut de les institucions per poder accedir-hi.
També volem ressaltar la voluntat de l'autora per donar a conèixer a la ciutadania aquest patrimoni.
Segona menció especial a Júlia Martí Moreso per La desmemoria històrica.
Els desapareguts de la Guerra Civil Espanyola.
La seva tutora ha estat Susanna Adell Chavarria de l' Institut Blanca d'Anjou de El Perelló, Tarragona del qual n'és el director l' Albert Bedós Escuer
Destaca l'interessant anàlisis de les fonts primàries i l'extensa bibliografia consultada.
L'autora ens mostra les dificultats que ha tingut en la recerca.
Dificultats que també es troben els investigadors socials com ara poder accedir als arxius, consultar documents.
Es tracta d'un treball ben construït amb una motivació familiar de fons, que es proposa conscienciar a la societat i que dóna pautes que serviran de referència per qui hagi d'investigar al voltant dels desapareguts durant la guerra civil espanyola.
El jurat vol destacar el gran esforç de recerca que han dut a terme els estudiants dels onze treballs presentats.
Són treballs molt extensos ja que incorporen, precisament, els buidatges documentals.
També és rellevant l'amplitud de fonts documentals consultades fet que ha estimulat i, en molts casos, redirigit la investigació inicial.
Hi ha treballs que destaquen per la creativitat en l'estructuració, d'altres pel coratge a l'hora de tractar temes controvertits o per intentar arribar al present, d'altres pel sentit de responsabilitat amb què l'han escrit, d'altres per la seva contribució a l'ampliació dels coneixements que tenim de la matèria o per l'excel·lent qualitat lingüística.
El jurat vol destacar, durant l'acte, el treball presentat per Pol Oto Masagué.
Aquell oblit memorat (1936-1939)" per la valentia en posar per escrit la memòria del poble dels seus antecessors, pel llenguatge emprat i el sentit de la responsabilitat, cura i sensibilitat en tractar i narrar els fets. "
PREMI DE RECERCA EN MEMÒRIA DEMOCRÀTICA a Núria Sala Ventura, Els vallesans als camps nazis, el tutor del qual ha estat Francesc Martí, de l'Institut La Vall del Tenes de Santa Eulàlia de Ronçana.
Aquest treball té com a objectiu conèixer quines van ser les persones deportades als camps nazis de la comarca del Vallès Oriental així com els itineraris que van seguir amb l'objectiu de retre'ls homenatge i fer-ne difusió.
Es tracta d'un treball exhaustiu, minuciós i metodològicament rigorós que destaca per la quantitat d'informació que aporta i el bon ús que en fa l'autora.
Està molt ben argumentat i es concís.
Amb aquest treball, l'autora aporta noves dades, no difoses, sobre persones del Vallès oriental deportades als camps nazis.
Es valora també els diferents àmbits del currículum que abasta el treball.
PRIMERA MENCIÓ ESPECIAL a Isabel Herrero Fernàndez, La Humanitat a la guerra: Les ajudes que van rebre els nens refugiats durant la Guerra Civil Espanyola.
El tutor del treball ha estat Marc Mestres Pastor de l'Agrupació Pedagògica Sant Nicolau de Sabadell.
Aquest treball de recerca està dedicat a la les ajudes que van rebre els nens i les nenes, refugiats i refugiades, durant la Guerra Civil Espanyola a fi de ressaltar la solidaritat com un aspecte positiu dins la dramàtica situació que implica una guerra.
El treball destaca perquè aporta dades poc conegudes sobre la solidaritat en aquell moment.
Cal ressaltar l'ús de les fonts primàries i l'extensa bibliografia no només llegida sinó també ben filtrada i interioritzada.
Cal remarcar també la referència al conflicte actual a Síria i la referència a les organitzacions solidàries d'avui.
SEGONA MENCIÓ ESPECIAL a Xavier Longàs Bosch per La persecució dels republicans a Sant Feliu de Codines.
La Causa General a Sant Feliu de Codines i els processos judicials que en van derivar.
La seva tutora ha estat Maria Carmen Gómez Vallecillos del Jesuïtes de Gràcia- Col·legi Kostka, Barcelona.
Aquest treball tracta de donar a conèixer quina va ser la repressió franquista, a través del buidatge de la Causa General, a Sant Feliu de Codines així com conèixer a qui i com va afectar.
Es valora d'aquest treball la minuciosa recerca i exhaustiva estructuració de les dades.
L'autor ha estat molt descriptiu i analític així mateix ha estat molt eloqüent i original la manera de plantejar el marc.
El jurat coincideix a destacar el valor dels setze treballs que s'han presentat.
Gairebé tothom desenvolupa un apartat sobre metodologia que dóna a conèixer les fonts i bibliografia consultades així com posa en valor com els i les estudiants han treballat.
Hi ha un adequat ús de les fonts primàries i secundàries.
Hi ha treballs que destaquen per ser més bibliogràfics i, d'altres, en canvi, per la recerca que han dut a terme.
En general, es constata que els treballs que tracten temes més globals utilitzen més fonts bibliogràfiques i menys de recerca i, en canvi, els treballs més específics acostumen a fer més ús de la recerca.
Cal destacar també que, entre tots els treballs participants, està representat tot el territori català menys Lleida.
També és interessant realçar que, a gairebé tots els treballs, es pot trobar una motivació familiar.
Amb tot i, seguint els criteris marcats, el jurat valora molt positivament la riquesa (valor i novetat) de les fonts primària que, en cada cas, s'han fet servir, així com el tractament i l'exhaustivitat amb què s'han descrit els fets.
PREMI DE RECERCA EN MEMÒRIA DEMOCRÀTICA a Clara Alegre Baraldés, De la llavor resistent a la conquesta d'espais de llibertat, la direcció del qual ha anat a càrrec de Concha Jurado Román de l'Institut El Sui de Cardedeu.
Aquest treball tracta el tema de la transició a Cardedeu i, de forma específica, el moviment de l'associacionisme com a motivador dels canvis.
Es posa en valor, tant el tractament dels drets individuals com els col·lectius.
Destaca per tractar-se d'un tema poc treballat a l'aula i entre els joves.
Altrament, tot i que es parla de Cardedeu, en realitat es podria parlar d'altres municipis d'arreu de Catalunya.
El treball s'endinsa en el passat fins arribar al present i, fins i tot, el qüestiona i hi reflexiona.
L'autora ha fet un treball de recerca de memòria oral aportant disset entrevistes.
El treball metodològic és impecable.
PRIMERA MENCIÓ ESPECIAL a Clàudia Estruch Vives, Un retall de memòria històrica contemporània.
La tutora del treball ha estat la Maria Rosa Esteve Estruch de l'Escola Pia d'Igualada.
Aquest treball dedicat a la recuperació de la figura de l'alcalde Francesc Micheli i Jové destaca per la seva creativitat i la qualitat lingüística, al convertir una recerca històrica en una novel·la.
SEGONA MENCIÓ ESPECIAL a Javier Terraza Palanca per Incautats.
El seu tutor ha estat Jaume Esteve Buscà de La Salle Bonanova, Barcelona.
Es tracta d'un treball acadèmic molt ampli i exhaustiu dedicat als aspectes econòmics i socials de la guerra civil espanyola.