projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
La documentacion la trobaretz a cada passatge de la tramitacion.
Entà obtier era condicion de beneficiàries des subvencions, es persones sollicitaires deuen complir es
requesits e es condicions següentes:
adoptat pera Lei 4/2008, de 24 d'abriu.
rehonut dera Lei generau des persones damb andicapacitat e dera sua inclusion sociau, adoptat peth Reiau
per auer exercit o tolerat practiques laboraus considerades discriminatòries per arrason de sèxe o de genre,
complir era norma a propòs dera igualtat efectiva de hemnes e òmes entà sostier es drets des hemnes e eth
generar drets d'autor, complir çò que dispòse era norma a propòs dera proprietat intellectuau.
Lei 5/2008, de 24 d'abriu, deth dret des hemnes a eradicar era violéncia machista.
Entà enviar era documentacion justificativa corresponenta ara justificacion dera quantitat subvencionada prevista enes bases 15.1.1 e 15.2.1 dera Orde PRE/90/2017, de 16 de mai, vos cau emplegar eth formulari d'aportacion dera documentacion.
Passadi sies mesi sense que s'age dictat e notificat aguesta resolucion, es persones interessades poderàn préner per negligides es sues sollicituds per silenci administratiu.
Se pòt interposar un recors contenciós administratiu deuant deth Tribunau Superior de Justícia de Catalonha en tèrme de dus mesi a compdar dera notificacion e, potestativament, recors de reposicion deuant dera persona titulara dera Secretaria Generau dera Presidéncia en tèrme d'un mes.
Er encaminament deth pagament deth 80 per cent dera subvencion concedida s'entamenarà, en concèpte
Ena ipotèsi de reduccion deth montant dera subvencion previst ena basa 4.2, s'encaminarà eth pagament dera subvencion per un montant redusit ena madeisha proporcion ara desviacion budgetària produsida entre
Prèviaments ath pagament, era administracion verifique d'ofici s'era persona beneficiària ei ath dia deth
obligacions damb era Seguretat Sociau.
Era signatura dera sollicitacion de subvencion pera persona beneficiària
En aqueth cas a d'aportar era documentacion acreditatiua corresponenta pes
La cau ramplir, validar, júnher era rèsta de documentacion que i calgue e signar-la electronicament.
La documentacion la trobaretz a cadun dels passatges de la tramitacion.
j) Complir era nòrma sobri igualtat efectiva de hemnes e òmes entà per'mor de fomentar es drets des hemnes e era sua imatge plurau e non estereotipada, atau coma evitar era sua discriminacion e objectualització tant enes contenguts de redaccion jornalistica coma enes anóncies publicitàries, e adoptar un còdi etic de conducta sobri l'assumpcion deth principi d'igualtat de genre, d'acòrd damb l'article 25 dera Lei 17/2015, e l'article 23 dera Lei 5/2008.
Relacion de persones restacades damb era accion o eth projècte
El Jurat ha destacat que representa una de les millors combinacions entre les ciències biològiques i les ciències socials
La doctora Sandra Lavorel ha estat l'escollida com a guanyadora de la XVI edició del Premi Ramon Margalef d'Ecologia, d'entre 38 candidatures.
El Jurat ha valorat la tasca d'aquesta científica, professora d'investigació del Laboratori d'Ecologia Alpina de Grenoble (França), considerada una de les principals ecòlogues d'Europa.
El jurat considera que ha fet contribucions destacades als vincles entre l'ecologia de comunitats i l'ecologia del paisatge a Europa, amb un enfocament important en les regions mediterrànies i alpines, i també a Oceania.
Per això, el Jurat valora que la seva figura «representa una de les millors combinacions entre les ciències biològiques i les ciències socials».
D'altra banda, és cofundadora de diverses xarxes internacionals d'investigació, entre les quals destaca la primera i més gran base de dades comunitària de plantes del món (TRY - Plant Trait Database).
El Premi Ramon Margalef d'Ecologia és el més important que atorga la Generalitat, juntament amb el Premi Internacional Catalunya.
És la XVI edició d'aquest premi, el més important que concedeix la Generalitat, juntament amb el Premi Internacional Catalunya
El premi Ramon Margalef d'Ecologia té per objecte el reconeixement d'una trajectòria científica o un descobriment en el camp de les ciències ecològiques que hagi contribuït al progrés significatiu del coneixement o el pensament científic, o al desenvolupament d'instruments teòrics per a la bona gestió dels recursos naturals, del territori o del mar.
El Premi pot ser atorgat tant a persones físiques com a persones jurídiques o a col·lectius de tot el món que hagin dut a terme una tasca rellevant en el camp de les ciències ecològiques.
Les candidatures les presenten institucions universitàries, escoles superiors, centres de recerca, acadèmies científiques o amb branques científiques, i altres institucions de finalitat anàloga, persones guardonades amb aquest Premi en convocatòries anteriors i persones que hagin estat membres del jurat.
Excepcionalment, es poden admetre candidatures presentades a títol personal per persones de reconegut prestigi en l'àmbit de l'ecologia.
Les candidatures, que han de ser argumentades (amb carta o nota raonada) i s'han d'acompanyar d'un currículum, s'han de presentar preferentment pels mitjans electrònics de Tràmits gencat.
No obstant allò previst en l'apartat anterior, les candidatures i la documentació annexa poden presentar-se de manera presencial, en format paper, al Registre general del Departament de la Presidència (carrer Sant Honorat, 1-3, 08002 Barcelona), o bé en qualsevol dels registres que preveu l'article 16.4 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques adreçades a la Secretaria General del Departament de la Presidència de la Generalitat de Catalunya.
Un cop presentades, les candidatures han de ser considerades en dues convocatòries més (tres en total), excepte si el/la proponent manifesta explícitament que la seva proposta no torni a ser considerada.
L'objecte és la concessió de subvencions estructurals a empreses periodístiques i entitats sense ànim de lucre per a l'edició de publicacions periòdiques amb contingut de redacció periodística en català o en aranès, que es posen a disposició del públic en suport de paper i estan realitzades amb mitjans d'impremta, o bé per a l'edició en català o en aranès de publicacions periòdiques en altres llengües.
Són subvencions per donar suport a iniciatives en l'àmbit dels mitjans de comunicació.
Són actuacions subvencionables:
A fundacions i associacions relacionades amb el foment dels mitjans de comunicació.
A organitzacions representatives dels empresaris o dels treballadors.
A agrupacions de persones físiques o jurídiques, comunitats de béns o qualsevol altre tipus d'unitat econòmica o patrimoni separat, tot i que no tinguin personalitat jurídica.
L'avaluació d'impacte normatiu és un instrument per a l'anàlisi sistemàtica dels efectes positius i negatius de les normes, abans de la seva adopció (ex ante) i durant la seva aplicació en la realitat (ex post).
Consisteix en valorar, de forma qualitativa i/o quantitativa, les conseqüències de les diferents solucions que s'identifiquen per resoldre la qüestió o el problema detectat.
La seva funció és aportar informació empírica que faciliti l'adopció de les decisions.
És una eina central en la millora de la qualitat material de les normes.
En l'àmbit internacional hi ha diversos enfocaments i metodologies per efectuar aquesta avaluació.
A l'Administració de la Generalitat, la implantació d'aquesta tècnica en el procediment d'elaboració de les normes és recent i s'ha centrat inicialment en l'anàlisi de l'impacte de les càrregues administratives sobre les activitats econòmiques, i en els efectes específics de la regulació sobre les pimes.
En l'actualitat s'avança de forma progressiva cap a una avaluació integral de les repercussions que poden generar les normes en l'àmbit econòmic, social i ambiental.
Amb aquesta finalitat s'està treballant en l'adopció d'eines metodològiques que permetin dur a terme una avaluació més integrada conforme al que disposa el procediment normatiu vigent.
Font de les dades: Departament de la Presidència.
Format de les dades: pdf i XML.
Les estratègies europees adoptades des de l'any 2000 s'adrecen a simplificar els sistemes normatius dels Estats membres a través de la reducció de càrregues administratives i la simplificació dels procediments.
És en aquest context que la Comissió Europea fixa l'objectiu de reducció d'un 25% de les càrregues administratives injustificades.
També s'aprova la Directiva 2006/123/CE, de 12 de desembre, relativa als serveis en el mercat interior, a fi de suprimir obstacles a la lliure prestació de serveis en la Unió Europea, tot i que la seva transposició ha acabat incidint en la simplificació dels règims d'intervenció de tot tipus d'activitats econòmiques.
La necessitat de facilitar el compliment d'aquestes iniciatives europees i de promoure l'activitat econòmica determinen l'abast i l'orientació inicials de l'avaluació d'impacte normatiu.
Aquesta es centra en l'anàlisi dels tràmits que integren un règim d'intervenció administrativa i les obligacions d'aportar informació o documentació, a fi de valorar les opcions de regulació existents.
Només l'avaluació permet garantir un nivell de protecció adequat amb el menor impacte econòmic possible.
Font de les dades: Departament de la Presidència.
En aquesta secció es pot consultar el seguiment de la implantació de l'avaluació d'impacte normatiu i d'altres instruments per a la millora de la qualitat reguladora en aquesta Administració.
També s'inclou una selecció d'enllaços i documentació de referència internacional i europea en la matèria, així com el marc normatiu vigent i els acords de Govern rellevants en aquest àmbit.
Font de les dades: Departament de la Presidència.
Format de les dades: pdf i XML.
Una de les línies d'actuació de la Direcció General de Coordinació Interdepartamental, unitat directiva depenent de la Secretaria del Govern, és la millora de la qualitat material de les normes i la implantació progressiva d'aquesta cultura a l'Administració de la Generalitat.
Correspon a la Secretaria del Govern impulsar i coordinar la política pública de millora de la regulació normativa i a la Direcció General de Coordinació Interdepartamental fer-ne el seguiment i desenvolupar la coordinació d'aquesta política, de millora de la regulació normativa, a més de dissenyar i impulsar, en especial, les accions dirigides a avaluar de forma integrada l'impacte de les normes, entre altres, en l'àmbit de la simplificació i la reducció de càrregues administratives.
També s'ocupa de promoure l'adopció de directrius i altres instruments per a la millora de la qualitat normativa i, en especial, per a l'anàlisi de l'impacte de les normes.
Per a l'exercici d'aquestes funcions, la Direcció General de Coordinació Interdepartamental compta amb el suport de l'Àrea de Millora de la Regulació, la qual continua la tasca iniciada per l'anterior Direcció de Qualitat Normativa.
Aquesta unitat vetlla pel compliment dels requeriments vigents en matèria d'avaluació d'impacte normatiu i presta assistència tècnica i consultoria als departaments de l'Administració de la Generalitat per portar a terme les avaluacions de qualitat normativa, i especialment de l'impacte normatiu, dels projectes de disposicions generals i de les normes vigents.
Una iniciativa capdavantera de derogació de les normes obsoletes promoguda pel Departament de la Presidència ha estat reconeguda en els Premis Alfons Ortuño d'innovació i bones pràctiques a les administracions públiques catalanes.
L'equip de l'Àrea de Millora de la Regulació del Departament de la Presidència, acompanyats de l'equip del Portal Jurídic de Catalunya, amb Jordi Puigneró, conseller de Polítiques Digitals i Administració Pública, i Xavier Gatius, director de l'Escola d'Administració Pública de Catalunya
Alhora, s'ha iniciat la revisió de la vigència dels decrets i ordres, a fi de disposar d'una primera anàlisi sobre l'abast del problema i poder programar una derogació massiva en una segona fase de simplificació.
El cap de l'Executiu ha posat de relleu que tots dos, "un per mitjà de l'artifici de la paraula i l'altra per mitjà de la ciència demogràfica, han contribuït a projectar arreu un país generador de cultura, de talent i de llibertat".
El president de la Generalitat, Quim Torra, ha lliurat la Medalla d'Or de la Generalitat a la demògrafa i geògrafa Anna Maria Cabré i a l'escriptor Josep Vallverdú, en el decurs d'un acte que ha qualificat com un "homenatge a dues persones que són exemple de l'excel·lència i del talent català".
Durant l'acte, que s'ha fet al Saló de Sant Jordi del Palau de la Generalitat, el cap del Govern s'ha referit a Josep Vallverdú com "un clar exponent del compromís d'un autor envers la seva llengua i el seu país".
Ha recordat que "va començar la seva trajectòria en plena dictadura franquista" i va esdevenir una "peça clau per crear una llengua planera, popular i moderna i en la construcció d'un model lingüístic".
D'Anna Maria Cabré, "mestra de generacions de demògrafs catalans", el president ha destacat que "ha estat una defensora a ultrança de la llengua com a element de cohesió social i garant de la identitat catalana".
Després de rebre la Medalla d'Or, Josep Vallverdú ha pronunciat unes paraules d'agraïment, durant les quals ha afirmat que "sabem qui som i d'on som: sóc d'una sòlida pàtria generosa en constant dessagnament.
Testimoni de segles, digna de ser viscuda i estimada".
Per la seva banda, Anna Maria Cabré ha assegurat que "les meves emocions més genuïnes de quan era petita tenen a veure amb la identitat i amb la llengua" i ha remarcat que aquest reconeixement "no és només individual per a mi, sinó per tots els meus, en sentit molt ampli".
Es va crear l'any 1978 per distingir aquelles persones que hagin prestat serveis eminents i extraordinaris a Catalunya en els àmbits polític, social, econòmic, cultural o científic.
El decret de concessió de la Medalla d'Or a Anna Maria Cabré posa de relleu la seva "destacada trajectòria en el món de la demografia i la geografia".
I el decret de la Medalla a Josep Vallverdú reconeix la seva "destacada trajectòria com a narrador, poeta, dramaturg, lingüista, traductor, assagista i, especialment, en el món de la literatura infantil".
L'elecció de les persones guardonades preserva la paritat de gènere i la representació territorial
El Govern ha aprovat concedir la Creu de Sant Jordi a 29 personalitats i 15 entitats que s'han destacat pels serveis prestats a Catalunya en la defensa de la seva identitat o en el pla cívic i cultural.
L'elecció de les personalitats distingides amb aquest guardó ha volgut respectar, com ja ha estat palès en les darreres edicions del premi, la paritat de gènere i la representació territorial.
A més, la selecció de persones guardonades també reflecteix la diversitat de camps en què treballen els distingits amb les creus.
La incomparable obra del sociòleg francès està concebuda entorn de la complexitat i la riquesa antroposocials de l'ésser humà, en la qual articula des de la dimensió biològica fins a la imaginària, de manera que fonamenta científicament la diversitat de l'home en la unitat de l'espècie, per arribar a un tot ecològic essencial a través d'un procés i un mètode de recerca sempre rigorosos i oberts.
Més informació sobre el premiat
Praga (República Txeca - antiga Txecoslovàquia), 1936
L'obra literària i assagística de l'escriptor i polític txec reflecteix un contingut humanista, una clau de llibertat, indeclinables per a tot home i societat que aspirin a la dignitat i a la democràcia.
Obra que ha estat decisiva en la lluita col·lectiva contra l'opressió que durant decennis va sotmetre el seu país i ha constituït la sòlida base de la funció de l'autor en el seu paper de president de la República Txeca.
Expresident de la República Txeca
Més informació sobre el premiat
L'economista indi identifica el vessant humanístic de la ciència econòmica moderna i el torna a connectar amb la filosofia moral dels clàssics.
Alhora, és un economista compromès amb la llibertat, els drets humans i la democràcia.
Però la singularitat del seu compromís sorgeix de la seva teoria econòmica i de l'aplicabilitat d'aquesta als aspectes de benestar de la humanitat.
En aquest sentit, la democràcia per a Sen no és un luxe en relació amb el creixement econòmic, com altres economistes sostenen, sinó que millora l'eficiència econòmica i el benestar de la població.
Més informació sobre el premiat
El francès Jacques Delors és l'últim dels grans polítics no sols a concebre sinó també a culminar la Unió Europea com una suma històrica, ideal i necessària, per assolir la pau i el benestar dels ciutadans del Vell Continent per sobre les fronteres excloents i les divisions ideològiques.
Durant els 10 anys que va presidir la Comissió Europea va renovar-ne les estructures i va convertir-la en veritable braç executiu de la Comunitat.
Quan Delors finalment podria haver recollit com a polític els fruits de la seva feina al seu país, hi va renunciar per consagrar-se generosament a la potenciació dels ideals europeus i humanitaris que sempre ha defensat.
Expresident de la Comissió Europea
L'extensa obra literària de l'escriptora Doris Lessing, sobretot de caràcter realista, manifesta una extraordinària capacitat per a la creació de personatges i ha assolit un gran prestigi arreu del món.
A partir d'una ferma consciència ètica i sense cap mena de demagògia, ha sabut donar el testimoni punyent d'una vida marcada pel compromís polític i social amb l'objectiu de denunciar, quan gairebé ningú no ho feia, els règims racistes d'Àfrica del Sud; de mostrar les dures condicions de vida de les classes angleses més desvalgudes; i de descobrir el terrorisme intel·lectual imposat per certes ideologies en nom del progrés.
És, sens dubte, una de les lluitadores més conscients, subtils i efectives a favor de l'alliberació de la dona.
Més informació sobre la premiada
La gran qualitat de l'obra novel·lística de l'escriptor turc, probablement la primera de Turquia, neix de les fonts que van d'Homer a Les mil i una nits, i que ell ha absorbit a través de la tradició oral recitada pels bards errants turcs i kurds.
Aixeca llavors un món fabulós, expressiu, ple d'alè èpic, en el qual la fam, la violència i els poderosos codis secrets enfronten la pobresa amb l'opressió, tot plegat sublimat per una formidable potència lírica.
Així, ha contribuït de manera decisiva a la creació del turc com a idioma literari.
A la vegada, Kemal denuncia implacable la sagnant persecució soferta pel poble kurd.
Gènova (Itàlia), 1922 - Belluno (Itàlia), 2018
L'obra del genetista italià destaca per haver establert la primera síntesi de les bases teòriques de la genètica de poblacions actual i haver elaborat una primera història de diferenciació entre els grups ètnics humans, que és avui la més acceptada en la reconstrucció del passat.
Així mateix, la seva recerca s'obre a diversos camps com l'arqueologia, la demografia, l'etnologia i la lingüística.
L'excepcional capacitat artística del violoncel·lista rus el converteix en un intèrpret creatiu d'una irresistible virtualitat comunicativa i d'una plenitud sonora impregnada de potència i de matisos.
Rostropòvitx s'identifica tant amb el seu instrument que aboleix la sensació de qualsevol servitud tècnica.
Així mateix, la seva vigorosa defensa de la llibertat, dels drets humans i de la democratització del poble rus el va convertit en una figura emblemàtica de la més profunda concepció humanística de l'home i de la societat.
La visió totalitzadora de la Terra com a planeta viu i interdependent de l'oceanògraf francès i la seva ingent tasca investigadora, de la Mediterrània a l'Antàrtida, han estat decisives: el manteniment de la vida depèn del fet que el desenvolupament econòmic no comporti la destrucció del medi ambient.
Si no, l'home s'afegirà a la llista de les espècies de la Natura en perill.
El seu discurs interdisciplinari ha arribat al món sencer i ha creat una vasta i autèntica consciència ecològica.
La decisiva contribució a la ciència contemporània de Salam, premi Nobel 1979, consisteix essencialment en la creació i el desenvolupament de la teoria unificada de les forces electromagnètica i feble.
A més, el seu vessant humanista i ecològic el va convertir en un gran lluitador contra l'armamentisme i la cursa nuclear.
Així mateix, l'any 1964 va crear l'International Centre for Theoretical Physics, a Trieste, on anualment es reciclen més de 4.000 científics del Tercer Món.
Brundtland va arribar a la política el 1966, fins que al 1981 va arribar a la presidència del país, sent la primera ministra noruega i també la més jove.
Ho va ser durant tres mandats, fins al 1996.
Posteriorment, va ser escollida directora general de l'Organització Mundial de la Salut, la primera dona en assumir aquest càrrec, i va encapçalar el moviment d'abolir el tabaquisme.
Va treballar tres anys al grup The Elders, creat per Nelson Mandela el 2007 per promoure la pau i els drets humans arreu del món.
La seva visió de la sostenibilitat ha inspirat tota una generació de polítics i científics, i és emprada actualment per les grans organitzacions i empreses públiques, que tenen en compte la responsabilitat social i el compromís amb la sostenibilitat mediambiental.
Més informació sobre la premiada
Coneguda mundialment pel blog que va escriure sobre la seva vida quotidiana al Pakistan, on l'educació de les noies és pràcticament impossible.
Posteriorment, la BBC va rodar un documental sobre la mateixa temàtica, fins que va esdevenir un personatge notori.
Els talibans la van amenaçar de mort fins que l'octubre del 2012 un pistoler la va disparar quan tornava a casa en autobús.
Malala s'ha recuperat a Birmingham, a la Gran Bretanya, on ha anunciat la creació de la Fundació Malala per promoure l'educació de les nenes.
Símbol d'esperança, resistència, lluita, valentia i coratge, Malala és avui un destacat referent en la defensa dels drets civils, ha mobilitzat centenars de milers de persones a tot el món.
Activista, política i estudiant
Més informació sobre la premiada
Nascut en una família de camperols, té una àmplia carrera com a dirigent sindical i és co-fundador, president d'honor i afiliat al Partido dos Trabalhadores (PT), un dels partits polítics brasilers més importants.
Fou president del Brasil entre 2003 i 2011.
Els programes socials com Bolsa Família i Fome Zero són els segells distintius del seu temps al càrrec.
El 2011va ser diagnosticat amb càncer de laringe, del qual s'ha recuperat amb èxit.
Llicenciat en literatura i dramatúrgia a Waseda, va iniciar-se en el món laboral en una botiga de discos i va obrir un bar fins que el 1986, després del gran èxit de la seva novel·la "Tokio Blues" va marxar a viure a Europa i Amèrica.
Professor de Princeton el 1991 i de la Universitat Tufts de Medford el 1993, va tornar al Japó el 1995.
Va escriure el seu primer llibre de ficció als 29 anys i el principal tema, però no l'únic, de les seves novel·les és la pèrdua de l'amor.
Dedicat al desenvolupament econòmic i polític dels pobles menys afavorits, Carter, que també ha rebut el premi Nobel de la Pau, s'ha centrat més en la seva obra posterior a la presidència dels Estats Units que en la seva activitat com a president.
No obstant això, durant el seu mandat es va produir la reunió a Camp David entre israelians i àrabs, es va retornar el canal de Panamà al país i es van crear tres secretaries d'estat que no existien als EUA (ensenyament, drets humans i energia).
Expresident dels Estats Units d'Amèrica
Viola és un pioner del videoart, reconegut internacionalment alhora com un innovador i un clàssic.
La seva obra ha estat fonamental en l'establiment del vídeo com una forma vital de l'art contemporani.
Al llarg dels seus 35 anys d'activitat professional, Viola ha produït cintes de vídeo; instal·lacions arquitectòniques virtuals; sons ambientals; actuacions de música electrònica; peces de vídeo en pantalla plana, i obres per ser emeses per televisió.