projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Taller, documental i taula rodona sobre els mestres de la II República
Amb motiu de l'exposició ' Antoni Benaiges, el mestre que va prometre el mar ' el Memorial Democràtic i el Museu Marítim de Barcelona, amb la col·laboració de l'Associació de Mestres Rosa Sensat, han organitzat una jornada commemorativa que pretén apropar i homenatjar la comunitat de mestres que van ser perseguits, morts o depurats durant la Guerra Civil i el franquisme.
La jornada comptarà amb una taula rodona entorn la figura de l'Antoni Benaiges i els mestres de la II República, amb el passi del documental ' El retratista ' i amb l'organització d'un taller familiar sobre les impremtes escolars i la tècnica Freinet.
Hi participaran Assumpta Baig, mestra i política catalana, representant de l'Associació de mestres de Rosa Sensat; Francesc Escribano, periodista i coautor del llibre Desenterrant el silenci: Antoni Benaiges, el mestre que va prometre el mar; Queralt Solé, professora d'història contemporània de la UB i coautora del mateix llibre i Sergi Bernal, comissari de l'exposició 'Antoni Benaiges, el mestre que va prometre el mar', que presentarà el seu llibre El mar serà... novel·la sobre la història d'Antoni Benaiges.
Paral·lelament, d'11h a 13h es portarà a terme el taller per a tots els públics 'Una llauna rovellada: petits objectes plens de grans històries', a càrrec de l' Assumpta Mercader i visites guiades a l'exposició.
A les 13h, es projectarà el documental ' El retratista '.
Memorial Democràtic i Museu Marítim de Barcelona en col·laboració amb 'Associació de Mestres de Rosa Sensat
El treball l'han fet conjuntament alumnes de l'Institut Vall de Llémena de Sant Gregori i del centre NMS/VBS In der Krim de Viena (Àustria)
'Escaping war' és un documental realitzat per alumnes de l' Institut Vall de Llémena de Sant Gregori conjuntament amb alumnes del centre NMS/VBS In der Krim de Viena (Àustria).
Va ser presentat per 60 alumnes de l'Institut Vall de Llémena davant el Parlament Europeu el passat 11 d'abril, en el marc de la commemoració del 80è aniversari de la Guerra Civil.
'Escaping war' és un treball que mostra el paral·lelisme entre la situació viscuda pels republicans que es van haver d'exiliar en acabar la guerra civil i els exiliats sirians que han fugit de la guerra viscuda els darrers anys.
Així, s'aborden aspectes com el fet d'haver d'abandonar les famílies, la casa o els amics, la por a les represàlies, la duresa del viatge a l'exili....
A través del treball, els alumnes reflexionen sobre el drama dels nois i noies refugiats sirians i també sobre el passat dels seus avis i besavis (que també eren adolescents en aquell moment), que van viure una situació molt semblant durant la guerra civil.
Alguns dels alumnes del centre austríac són joves que han hagut d'exiliar-se a causa de la guerra a Síria.
Serveis Territorials del Departament de Justícia i Serveis Territorials del Departament d'Educació a Girona
Entradeta L'arxiu 'Oyneg Shabes' es va descobrir el 1946 i guardava tot d'informació arxivada clandestinament sobre la vida i la mort al gueto de Varsòvia entre 1940 i 1943
Cal inscripció prèvia a [EMAIL] o al telèfon 936 247 351 (de dilluns a divendres).
El setembre de 1946 es van recuperar unes caixes metàl·liques a les ruïnes del gueto de Varsòvia.
Dins s'hi van trobar informes i diaris que clandestinament van anar guardant periodistes, estudiants i líders de comunitats entre 1940 i 1943 a fi d'explicar la vida diària al gueto.
Guiats per l'historiador Emanuel Ringelblum (1940-1944), aquesta lluita sense armes, una forma de resistència, es coneix amb el nom en codi 'Oyneg Shabes' i fou una manera d'evidenciar la situació viscuda pels jueus a Europa i, alhora, per reafirmar el sentit de comunitat davant l'intent d'aniquilació física i espiritual.
Escrit i dirigit per Roberta Grossman i produït per Nancy Spielberg, el documental barreja els escrits de l'arxiu 'Oyneg Shabes' amb noves entrevistes, imatges inèdites i impactants dramatitzacions sobre la vida dins el gueto i els coratjosos lluitadors resistents.
Entre el 30 d'abril i el 7 de maig es projectarà el documental per tot el món.
Activitat gratuïta (Inscripció prèvia.
Memorial Democràtic, Centre de Recursos per l'Ensenyament de l'Holocaust, Comunitat Jueva Bet Shalom i Departament d'Educació de la Generalitat de Catalunya
"No sé com va començar, però, de sobte, tots érem arquitectes."
A Oblits de rereguarda: els refugis antiaeris a Barcelona (1936-1939) de J. Pujadó.
El cel sota terra és el segon llibre de la col·lecció 'Memòria dibuixada'.
Es tracta d'un conte escrit per Jaume Cela i il·lustrat per Natalia Zaratiegui.
La Carmeta és una nena com vosaltres.
Li agrada jugar, anar a l'escola, estar amb els de casa...però viu en una ciutat, Barcelona, que pateix una guerra.
Els avions descarreguen les seves bombes i la Carmeta, i molta altra gent, ha de col·laborar a construir refugis.
Un dia es troba un home que sembla que en sap molt, d'això de construir refugis per protegir les persones.
La guerra s'acaba i aquest misteriós personatge ha de marxar a l'exili.
La Carmeta es queda a la seva ciutat i potser més endavant, quan sigui gran sabrà qui va ser aquella persona que un dia es va trobar a prop de casa seva.
Col·lecció literària del Memorial Democràtic especialitzada en llibres il·lustrats i memòria històrica.
El primer número es va dedicar a la maternitat d'Elna i a totes aquelles persones que la van fer possible.
A Memòria Dibuixada hi trobareu històries plenes de valors humans, històries de persones que van viure situacions extremes.
Amb aquestes memòries volem reconèixer la valentia i l'esforç dels seus protagonistes i, alhora, transmetre aquests valors humans a les generacions presents i futures perquè puguin conèixer, reflexionar i aprendre.
Totes aquestes memòries, a més a més, deliciosament dibuixades, ens permetran endinsar-nos en aquest art de la il·lustració.
Una mirada a la trajectòria d'una de les escriptores més lúcides i brillants de les darreres dècades
'Montserrat Roig cronista d'un temps i d'un país'
"Montserrat Roig, cronista d'un temps i d'un país" proposa un repàs de la trajectòria professional i personal de l'escriptora i periodista.
Els àmbits de l'exposició són "Infància i franquisme", "Feminisme", "Catalanisme popular", "Compromís social", "Compromís amb les esquerres", "L'escriptora", "La periodista", "L'afició del teatre" i "Denúncia dels horrors del nazisme".
La vintena de fotografies que mostra són de Pilar Aymerich, de l'arxiu familiar Sempere Roig i del fons Montserrat Roig de l'Arxiu Nacional de Catalunya.
L'exposició, comissariada per Marta Corcoy, ha estat produïda pel Memorial Democràtic sobre una idea original de l'Associació de Dones Periodistes de Catalunya i el Col·legi de Periodistes de Catalunya.
Dissabtes i diumenges de 10:30 a 13:30h
Memorial Democràtic i Ajuntament de Viladecans
Nova exposició organitzada conjuntament pel Museu d'Arqueologia de Catalunya i el Memorial Democràtic
Amb motiu del 80è aniversari de la fi de la Guerra Civil, el Memorial Democràtic i el Museu d'Arqueologia de Catalunya han organitzat una exposició sobre com va afectar el conflicte a la història cultural i patrimonial del nostre país.
L'exposició, alhora, vol retre homenatge als homes i dones que, enmig de les dificultats d'una guerra, treballaren incansablement per protegir el patrimoni cultural català i garantir-ne la seva transmissió a la posteritat.
Diumenges i festius: de 10 a 14.30 h
Museu d'Arqueologia de Catalunya i Memorial Democràtic
Museu d'Arqueologia de Catalunya.
Organitzat per l'Associació de Víctimes de la Repressió Franquista a Tarragona
Grup escultòric 'Dignitat', a la fossa comuna del cementiri de Tarragona
Com cada any, l'Associació de Víctimes de la Repressió Franquista a Tarragona (AVRFT) ha organitzat un homenatge a les víctimes inhumades a la fossa comuna del cementiri de Tarragona.
Hi participaran Montserrat Giné, presidenta de l'AVRFT; Gemma Domènech, directora general de Memoria Democràtica de la Generalitat de Catalunya, i representants de l'Ajuntament de Tarragona, d'altres institucions i d'entitats memorialistes.
Associació de Víctimes de la Repressió Franquista Tarragona
Projecció de "Le rapport Karski" (L'informe Karski) a la Filmoteca de Catalunya
En el marc del cicle de conferències 'Eduquem amb Claude Lanzmann' dimarts, 9 d'abril, es projectarà el film Le rapport Karski.
Jan Karski va ser membre de la resistència polonesa i correu del govern polonès a l'exili durant la II Guerra Munidal.
La resistència el va introduir al gueto de Varsòvia el 1942 perquè informés el govern britànic i el president dels EUA de l'extermini dels jueus europeus.
Lanzmann va entrevistar Karski durant dos dies el 1978; part d'aquesta entrevista forma part del film Shoah.
L'informe Karski és el material que no va poder ser inclòs a Shoah.
Estudiants, aturats, persones amb una discapacitat legalment reconeguda, títols de família nombrosa o monoparental, joves fins a 30 anys, majors de 65 anys, titulars del Carnet de la Xarxa de Biblioteques públiques, acompanyant de la persona abonada i acompanyant dels infants (només per a la programació infantil, un màxim de dos acompanyants).
Museu Memorial de l'Exili, Festival de Cinema Jueu de Barcelona, Filmoteca de Catalunya i Memorial Democràtic
Podeu visitar l'espai del Memorial Democràtic a la Plaça dels Àngels on trobareu les darreres publicacions de la institució
El Memorial Democràtic participa a la diada de Sant Jordi amb una carpa a la Plaça dels Àngels juntament amb d'altres entitats del barri del Raval.
Hi podreu trobar les publicacions en matèria de memòria democràtica del Memorial Democràtic, així com material de difusió i informació sobre les activitats que es porten a terme des de la institució.
Memorial Democràtic, amb la col·laboració de Fundació Tot Raval i Institut de Cultura de Barcelona
T'hi esperem entre el 5 i el 7 d'abril amb llibres sobre còmic i memòria històrica
El Memorial Democràtic participarà a la 37ena edició del Saló del Còmic de Barcelona amb un estand (n.
86, pavelló 2) i la presentació del llibre Memòria i vinyetes a la XII Trobada Pedagògica.
XII Trobada Pedagògica del Saló Internacional del Còmic
Divendres, 5 d'abril, a les 15.30 h, David Fernández de Arriba, autor de Memòria i vinyetes presentarà el llibre a la XI Trobada Pedagògica del Saló Internacional del Còmic.
L'acompanyarà Ana Penyas, Premi Nacional de Còmic 2019, i autora d' Estamos todas bien, una de les 11 propostes didàctiques que ens ofereix el llibre.
Es tracta del vuitè volum de la col·lecció 'Eines de memòria'.
S'adreça a professors, i està dedicat als còmics.
Les onze propostes didàctiques i els articles fan d'aquest llibre una referència i una guia per a la difusió de la memòria històrica i de la novel·la gràfica entre els joves.
'Memòria dibuixada', la col·lecció de llibres il·lustrats del Memorial Democràtic
El Memorial Democràtic publica una col·lecció literària especialitzada en llibres il·lustrats i memòria històrica.
Hi trobareu històries plenes de valors humans, històries de persones que van viure situacions extremes.
Amb aquestes memòries volem reconèixer la valentia i l'esforç dels seus protagonistes i, alhora, transmetre aquests valors humans a les generacions presents i futures perquè puguin conèixer, reflexionar i aprendre.
Totes aquestes memòries, a més a més, deliciosament dibuixades, ens permetran endinsar-nos en l'art de la il·lustració.
Elna, la maternitat, és el primer llibre de la col·lecció.
Es tracta d'un conte escrit per Roser Ros, il·lustrat per Jordi Vila-Delclòs i amb un apunt històric per conèixer més a càrrec de la Maria Ojuel.
Entrades per accedir al Saló del còmic:
Memorial Democràtic i Saló Internacional del Còmic
Saló Internacional del Còmic de Barcelona.
Avinguda de la Reina Maria Cristina, s/n
El disc commemora els 80 anys de la publicació de l'últim comunicat de guerra
Dilluns, 1 d'abril, es compleixen 80 anys de la publicació de l'últim comunicat de guerra anunciant el final de la Guerra Civil Espanyola i la desfeta del bàndol republicà.
En memòria d'aquest fet, i per retre homenatge a tots aquells que varen lluitar per la llibertat, el grup Ebri Knight publica un EP de 4 cançons.
El nou treball d'Ebri Knight –com bona part de la seva discografia- va encarat a mantenir viva aquesta memòria en les noves generacions.
Ebri Knight amb la col·laboració del Memorial Democràtic
El nou director és autor de nombroses publicacions sobre el Franquisme i l'exili
El Govern aprovarà els pròxims dies el nomenament de l'historiador Jordi Font Agulló com a nou director del Memorial Democràtic.
Nascut a Sant Miquel de Fluvià (Alt Empordà) fa 55 anys, Font és actualment director del Museu Memorial de l'Exili (MUME), càrrec que deixarà per incorporar-se al Memorial.
Gestor cultural i comissari d'exposicions, és també autor i editor de nombrosos llibres i publicacions sobre el Franquisme, l'exili o la memòria.
A partir d'ara haurà de treballar per consolidar i reforçar el Memorial Democràtic com a entitat dedicada al foment i la preservació de la memòria del període comprès entre la Segona República i les primeres eleccions al Parlament de Catalunya.
El Memorial Democràtic és la institució pública que rememora etapes com la lluita antifranquista o la Transició.
Amb aquest objectiu, cada any organitza una vuitantena d'actes entre exposicions, jornades, homenatges, commemoracions o col·loquis.
Jordi Font és un bon coneixedor del Memorial perquè el MUME és una entitat que està adscrita a la Direcció General de Memòria Democràtica.
El nou director té la intenció de fer més recerca, establir més vincles amb les universitats i promocionar el patrimoni relacionat amb la memòria.
El Museu Memorial de l'Exili, ubicat a La Jonquera, s'ha convertit sota la direcció de Font en un centre de refèrencia sobre l'exili republicà provocat per la Guerra Civil espanyola.
Compta amb uns 16.000 visitants anuals, 7.000 dels quals són estudiants de batxillerat.
Font n'és el director des de la creació de l'entitat, l'any 2008.
El museu té una exposició permanent sobre la retirada republicana i la sort diversa dels milers de refugiats que van haver de creuar la frontera.
A banda, des del 2008 ha acollit una vuitantena d'exposicions temporals relacionades amb l'exili, entre les quals destaquen mostres com 'Josep Narro.
Dibuixar la veritat nua dels camps del Rosselló' o 'Vides errants: postguerra i exili dels germans Pi i Sunyer.'
El MUME també impulsa la recerca històrica i la difusió pedagògica amb visites guiades, tallers o rutes de l'exili.
Durant aquests anys, el centre ha establert lligams importants amb associacions memorialistes de la Catalunya Nord i amb els ajuntaments d'Argelers, Elna o Perpinyà.
El museu està aquest 2019 en plena commemoració dels 80 anys de l'exili republicà.
L'agenda esta repleta de rutes o actes de commemoració.
D'entre les activitats, destaca l'exposició temporal que es pot visitar fins al setembre 'A nation in retreat', que mostra com les agències internacionals van reflectir la retirada de prop de mig miler persones cap a França.
Trobareu el formulari d'inscripció i les instruccions de pagament a la pàgina web del Patrona d'Estudis Històrics d'Olot i Comarca ( www.pehoc.cat )
Les entitats, agrupades en l'anomenat Projecte Cisquet, i amb el suport de diverses institucions, han organitzat la 1a Jornada d'Estudi sobre el maquis i la resistència antifranquista.
Aquesta Jornada segueix el fil dels actes de recuperació de la memòria històrica realitzats aquests darrers mesos en la figura de Francesc Serrat, Cisquet, el maqui olotí que es convertir en un referent de la lluita dels valors republicans i democràtics.
09:00 Inauguració de la jornada
09:30 1a taula rodona: "Història i resitència armada antifranquista"
12:00 2a taula rodona: "Poder, violència, reistència"
15:30 3a taula rodona: "Els maquis a la ficció: literatura i cinema"
17:30 Presentació de conclusions i debat final
18:15 Presentació de la 2a edició del llibre "Cisquet, un maqui olotí"
30 euros: Socis de les entitats organitzadores
Patronat d'Estudis Històrics d'Olot i Comarca; Associació Catalana d'Expresos Polítics; Associació d'Exguerrillers; Gavilla Verde; Amical d'Antics Guerrillers Espanyols a França; Projecte Cisquet; Llegat Josep Canal Alberola; Ajuntament de la Vall d'en Bas
En el marc de la commemoració dels 40 anys de les primeres eleccions municipals
Dissabte, 30 de març a les 18:00 h.
Aquesta mostra ofereix una visió sintètica i acurada de l'activitat clandestina dels homes i les dones que, des de diferents perspectives, es van oposar a la dictadura franquista.
El recorregut s'inicia amb la finalització de la Guerra Civil i arriba fins a la mort del dictador, tot i que aquest fet no significa ni la desaparició immediata de la dictadura ni l'abandonament automàtic de la clandestinitat per part dels opositors.
Bona part dels documents seleccionats corresponen al Fons del Centre d'Estudis Històrics Internacionals (CEHI), dipositat a la Biblioteca Pavelló de la República de la Universitat de Barcelona.
Es tracta d'un tipus de documents que, per la seva funcionalitat (informar i mobilitzar la població a través d'un paper que passa de mà en mà), ens expliquen directament què pensaven, com s'articulaven i què feien les organitzacions antifranquistes.
A més a més, al llarg del recorregut temporal de l'exposició també podem copsar l'evolució en el grau d'elaboració dels fulls de mà, que durant molts anys circularen acompanyats d'un discret "Pssst... passa-ho!".
La inauguració tindrà lloc el dia 30 de març a les 18h.
A continuació, hi haurà una taula rodona amb representants del primer govern democràtic, l'actual alcaldessa i el president de l'Associació Catalana de Municipis.
Inauguració: dissabte, 30 de març a les 18:00 h.
Ajuntament de la Bisbal del Penedès i Memorial Democràtic
Inauguració de l'exposició amb motiu de la celebració del Dia Internacional de les Dones
Divendres, 8 de març de 2019, a les 15:30, al Centre Cultural de Bellavista
L'exposició itinerant, dissenyada per Emma Termes i comissariada per Antonina Rodrigo i Concha Gómez, ens aproxima a la figura d'Amparo Poch, metgessa i anarcofeminista aragonesa.
Poch es llicencià en medicina l'any 1929 i va obtenir el premi extraordinari de llicenciatura en una promoció formada per 2 dones i 97 homes.
Especialitzada en puericultura, es va centrar en l'educació sanitària de les dones i va obrir un consultori per a treballadores.
Com a divulgadora, va impartir conferències en ateneus obrers i societats culturals i va escriure sobre sexualitat per a dones i també defensant la igualtat de dones i homes, les unions lliures i el divorci.
Va fundar l'organització anarcosindicalista Mujeres Libres.
Durant la II República, va ser nomenada Directora d'Assistència Social del Ministeri de Sanitat, encapçalat per Frederica Montseny, on es va centrar en millorar la salut infantil i femenina.
Lloc: Centre Cultural de Bellavista.
Carrer d'Astúries, 1, 08521, Les Franqueses del Vallès (Bellavista)
Horari: de dilluns a divendres de 15.30 a 21 h; dimarts, dimecres i dissabte de 10 a 14 hores
Lloc: Antigues Escoles de Corró d'Amunt.
Carretera de Cànoves, s/n, Les Franqueses del Vallès (Corró d'Amunt)
Camí de Can Toni, s/n, Les Franqueses del Vallès (Llerona)
Ajuntament de les Franqueses del Vallès i Memorial Democràtic
Ajuntament de les Franqueses del Vallès
Conferències i debat amb els historiadors Joan Esculies i Enric Pujol
Doble conferència i debat sobre l'exili de Josep Tarradellas en commemoració dels 80 anys de l'inici del seu exili a França el 1939.
Un dels esdeveniments més importants de tot el procés de derogació del franquisme a Catalunya fou el retorn de l'exili del president Josep Tarradellas.
Aquest fet, ocorregut l'octubre de 1977, implicà l'oficialització de l'autogovern català més d'un any abans de l'aprovació de la constitució espanyola del 1978.
I suposà també, implícitament, un reconeixement dels drets històrics catalans, ja que es respectà la línia de continuïtat amb la institució política establerta el 1931, arran de la instauració del règim republicà.
Josep Tarradellas, com a president de la Generalitat exiliat, va jugar un paper clau en aquest procés, sense el qual, senzillament, no hauria estat possible.
Un procés que va rebre crítiques de la mateixa oposició al franquisme, però que, alhora, va possibilitar la constitució del primer i únic govern d'unitat nacional que ha existit fins avui.
Per tant, estem al davant d'una figura polèmica i discutida, però essencial per al país.
A vuitanta anys de l'inici de l'exili republicà a Catalunya i a més de quatre dècades del seu retorn, és el moment, amb més distanciament històric i més informació, de fer una valoració més serena del personatge, que ha esdevingut una figura referencial per a tots els catalans.
Els historiadors Joan Esculies i Enric Pujol, ambdós profunds coneixedors de la trajectòria de Josep Tarradellas, seran els protagonistes d'un debat a l'entorn de totes aquestes qüestions.
Joan Esculies (Manresa, 1976) és escriptor, biòleg, periodista i doctor en Història per l' Institut Universitari d'Història Jaume Vicens Vives de la Universitat Pompeu Fabra i autor de la tesi: Josep Tarradellas (1899-1936).
Dels orígens a la Guerra Civil (Barcelona, UPF, 2012).
Enric Pujol (Figueres, 1960) és doctor en Filosofia i Lletres per la UAB i autor, entre d'altres obres, de Josep Tarradellas: el retorn del president: juny-desembre 1977.
Jornada didàctica per treballar la història d'Europa al segle XX
El 28 de març al Memorial Democràtic a Barcelona
El 29 de març a la Universitat de Girona
Plaça Josep Ferrater i Móra, 1 d'11.00 a 13.00 h i de 16.30 a 18.30h
Claude Lanzmann (1925-2018), director de cinema, escriptor i periodista francès, és un dels grans referents culturals pel que fa al coneixement de la qüestió del genocidi jueu perpetrat pel nazisme.
Quasi un any després de la seva mort, proposem recordar la seva figura amb dos actes dirigit a la comunitat educativa.
El proper 28 de març a la seu del Memorial Democràtic de Barcelona i el 29 de març a la Universitat de Girona, el professor i escriptor francès, Jean-François Forges que va col·laborar amb Claude Lanzmann i ha publicat Educar contra Auschwitz.
Historia i Memòria, ens parlarà de les propostes didàctiques vinculades, especialment, amb la pel·lícula documental "Shoah".
Memorial Democràtic i Museu Memorial de l'Exili, MUME, amb la col·laboració de la Universitat de Girona, el Festival de Cinema Jueu de Barcelona i Filmoteca de Catalunya
Jornada d'anàlisi al Memorial Democràtic en el marc de l'exposició 'Víctimes (1936-1945)
Inscripció prèvia a [EMAIL] o bé al 936 347 368.
Entre les principals conseqüències d'aquell terrible conflicte cal destacar l'aparició de milers de víctimes, tant civils com militars, les quals anaren més enllà dels morts com a conseqüència de la guerra i la repressió que es generà al seu entorn.
Amb l'objectiu de presentar i definir el concepte de víctima i mostrar les diverses tipologies que hi va haver durant els anys de guerra i postguerra, el Memorial Democràtic organitza una jornada amb diversos especialistes.
Cadascun d'ells exposarà les diverses tipologies de víctimes en relació amb els fets que es produïren durant aquells terribles anys: soldats, civils represaliats, civils víctimes de bombardeigs, ferits, exiliats, etc. Tot plegat mostra com la guerra afectà multitud de col·lectius: homes, dones, persones grans i criatures de totes les edats i condicions socials, que d'un dia per altre es convertiren en víctimes del conflicte civil més important de la nostra història més recent.
Les persones que ho desitgin, poden demanar un certificat d'assistència a la jornada.
Activitat gratuïta (aforament limitat)
'Les víctimes de guerra i postguerra (1936-1945)'