Els establiments comercials: concepte, classificació i característiques
Establiments basats essencialment en la venda de productes quotidians
Establiments basats en la venda de productes no quotidians
Establiments comercials col·lectius
Recintes comercials i concentracions comercials
Centres comercials de fabricants
Aspectes comuns en la regulació dels establiments comercials
Obligacions dels establiments comercials amb relació a les persones consumidores
Procediments per atorgar la llicència comercial de la Generalitat i l'informe sobre el planejament urbanístic
Vigència de la llicència comercial de la Generalitat
Devolució de la taxa en casos de suspensió de l'atorgament de llicències comercials de la Generalitat
Actuacions subjectes a comunicació
Procediment per emetre l'informe preceptiu en matèria de planejament urbanístic
Programació comercial dels municipis
Els programes d'orientació per als equipaments comercials (POEC)
Publicitat i executivitat dels programes d'orientació per als equipaments comercials
Comissió d'Equipaments Comercials
Informe sobre el grau d'implantació de les empreses de distribució comercial
Presentació, requisits de la sol·licitud i procediment
Emissió i vigència de l'informe sobre el grau d'implantació de les empreses de distribució comercial
El Llibre blanc sobre la implantació dels distribuïdors comercials a Catalunya
Procediment per a l'elaboració del Llibre blanc sobre la implantació dels distribuïdors comercials a Catalunya
Disposició Transitòria Primera - Disposició Transitòria Quarta
La Llei 18/2005, de 27 de desembre, d'equipaments comercials, va establir el marc jurídic per a la implantació dels establiments comercials per tal que el desenvolupament del comerç en el territori durant els propers anys tingui molt en compte la seva transcendència en la configuració del model de ciutat complexa, compacta i socialment cohesionada que ens és propi i que el Govern i el Parlament de Catalunya volen preservar.
Per completar aquest marc, l'articulat de la Llei conté nombroses remissions al seu desplegament reglamentari, especialment pel que fa a la concreció del contingut i l'abast de determinats conceptes, així com pel que fa a la regulació de determinats procediments i dels òrgans que hi intervenen.
Aquest Decret refon en un text únic totes les disposicions que incideixen en l'aplicació de la Llei i dels instruments que se'n deriven, superant la dispersió preexistent.
S'incorpora, per tant, la regulació de les modalitats i instal·lacions abans establertes en l'Ordre de 26 de setembre de 1997, sobre tipologia dels establiments comercials, el procediment i règim jurídic que preveia l'Ordre de 8 de juliol de 1998, per la qual es regulen els programes d'orientació per als equipaments comercials (POEC), i el procediment a seguir per al control del grau d'implantació, anteriorment objecte d'un tractament a part en el Decret 340/2001, de 18 de desembre, sobre el procediment a seguir pel Servei de Competència en la Distribució Comercial, actualment anomenat Servei d'Ordenació de la Distribució Comercial.
Per tot això, la part dispositiva del Decret s'estructura en sis capítols, més tres disposicions addicionals, quatre transitòries, una derogatòria i una final.
El primer dels capítols desenvolupa els conceptes referits als tipus d'establiments comercials que tenen rellevància quant a l'aplicació de la Llei 18/2005, de 27 de desembre, i del Pla territorial sectorial d'equipaments comercials (PTSEC), així com els aspectes determinants pel que fa a la seva implantació, especialment la seva localització, el càlcul de la superfície de venda i la dotació d'aparcament.
Aquest capítol es completa amb l'esment d'unes obligacions que han de complir amb relació a les persones consumidores.
El segon capítol desenvolupa el procediment a seguir per a l'atorgament de la llicència comercial de la Generalitat i preveu un procediment abreujat per a determinats supòsits en què la concurrència de determinades circumstàncies permet obviar la major complexitat del procediment establert amb caràcter general.
Rellevant és la regulació de la vigència de la llicència, que aporta rigor i claredat especialment pel que fa al caràcter finit de la llicència respecte de les parts del projecte no materialitzades inicialment.
El capítol tercer fa específica referència a l'exercici pels ens locals de la seva facultat de programar el desenvolupament comercial del municipi.
En aquest sentit es regulen els continguts mínims dels programes d'orientació dels equipaments comercials (POEC), el procediment per elaborar-los i aprovar-los així com les seves particularitats quan eventualment poden incidir en la delimitació de la trama urbana consolidada o en la modificació del PTSEC per a un municipi.
El capítol quart fa específica referència a la Comissió d'Equipaments Comercials com a òrgan consultiu que genera opinió contrastada i criteri tècnic en tots aquells àmbits en els quals es preveu la seva intervenció, afegint-se a les seves funcions la d'informar en els procediments de delimitació de les trames urbanes consolidades.
Igualment se'n regula la composició, així com el nomenament i el cessament dels seus membres.
El capítol cinquè tracta en profunditat sobre l'informe del grau d'implantació de les empreses de distribució comercial.
Descriu detalladament el contingut i l'abast dels conceptes de mercat rellevant de producte, mercat rellevant geogràfic i quota de mercat, tal com han estat acordats pels òrgans responsables en matèria de comerç i de defensa de la competència.
Regula el procediment a seguir en l'elaboració de l'informe, així com el sistema de registre i publicitat dels informes emesos a què es refereix la Llei.
Finalment, al capítol sisè, es dóna també compliment al mandat legal d'establir un procediment per a l'elaboració del Llibre blanc sobre la implantació dels distribuïdors comercials a Catalunya que garanteixi l'audiència de totes les institucions i entitats interessades.
Les tres disposicions addicionals que incorpora el text contribueixen a aclarir la normativa en què s'ha de basar la classificació de les activitats de venda al detall dels establiments comercials, i els conceptes de comunicació d'obertura d'un establiment comercial en l'àmbit normatiu dels equipaments comercials, i d'empresa vinculada, d'acord en aquest darrer cas amb la Recomanació 2003/361 de la Comissió Europea, de 6 de maig.
Les disposicions transitòries preveuen, d'una banda, quan es procedirà al nomenament de les persones que hauran d'integrar la vocalia de la Comissió d'Equipaments Comercials i quina composició tindrà fins aquell moment, i, d'una altra banda, la legislació aplicable a les llicències comercials i a les sol·licituds de l'informe sobre el grau d'implantació de les empreses de distribució comercial que es troben en tràmit a l'entrada en vigor d'aquest Decret.
En darrer lloc, es preveu un règim transitori que afecta l'emissió dels informes sobre el grau d'implantació de les empreses de distribució comercial fins a l'aprovació de l'ordre corresponent.
El text es completa amb una disposició derogatòria, que inclou la derogació de les normes que desplegaven reglamentàriament la Llei 17/2000, de 29 de desembre, com també la de les disposicions anteriors que han estat incorporades a aquest Decret.
I, per últim, conté una disposició final que preveu l'entrada en vigor de la norma l'endemà de la seva publicació.
Amb aquest desplegament reglamentari de la Llei 18/2005, de 27 de desembre, d'equipaments comercials, es vol posar a l'abast dels operadors i de les entitats públiques i privades que han d'intervenir en el control de l'evolució dels equipaments comercials, conceptes clars i procediments senzills per tal de generar seguretat jurídica i agilitat en la tramitació.
Es tracta que els primers puguin materialitzar amb facilitat els drets que els corresponguin a l'empara de la Llei i del Pla territorial sectorial d'equipaments comercials que se'n deriva.
Es tracta també que els òrgans, ens i institucions trobin referències clares per a la seva actuació, tant des del punt de vista material com formal.
Per això en ús de les facultats que tinc conferides, d'acord amb el dictamen de la Comissió Jurídica Assessora, a proposta del conseller d'Economia i Finances, i d'acord amb el Govern,
Són establiments comercials tots els locals i instal·lacions inclosos a la definició realitzada a l'article 2.1 de la Llei 18/2005, de 27 de desembre, d'equipaments comercials.
Els establiments comercials poden ser individuals o col·lectius, i es classifiquen tenint en compte la seva superfície, la forma de venda, l'assortiment i la relació amb d'altres establiments.
Als efectes del que disposen els articles 3.1.e), 3.3 i 3.4 de la Llei, s'entén que un establiment és especialista o es dedica essencialment a la venda d'un producte o gamma de productes determinats quan destina, com a mínim, un 80% de la superfície de venda a l'activitat en qüestió.
S'entén per venda de productes quotidians el conjunt d'oferta essencialment d'alimentació i drogueria.
Els establiments basats essencialment en la venda de productes quotidians es classifiquen de la manera següent:
Establiments de venda personalitzada: establiments comercials de petites dimensions, generalment ubicats a la trama urbana, on el venedor atén individualment cada comprador.
Establiments de venda en règim d'autoservei: establiments dedicats a la venda de productes de consum quotidià, bàsicament alimentació i drogueria, dels quals el client es proveeix directament; també poden incloure seccions ateses amb el sistema de venda personalitzada.
S'inclouen en aquesta categoria, segons les seves dimensions, els establiments següents:
a) Autoserveis: establiments que tenen una superfície de venda inferior a 150 m2.
b) Superserveis: establiments que tenen una superfície de venda d'entre 150 m2 i 399 m2.
c) Supermercats: establiments que tenen una superfície de venda d'entre 400 m2 i 2.499 m2.
Aquests tipus d'establiments també compten amb altres productes no alimentaris.
Supermercats petits: amb una superfície de venda entre 400 m2 i 1.299 m2.
Supermercats grans: amb una superfície de venda entre 1.300 m2 i 2.499 m2.
Establiments que ofereixen en règim d'autoservei un ampli conjunt de productes de consum quotidià i no quotidià i que disposen d'una gran àrea d'aparcament pròpia.
Segons la seva superfície de venda, que sempre és igual o superior a 2.500 m2, es classifiquen en els grups següents:
a) Hipermercats petits: amb una superfície de venda entre 2.500 m2 i 4.999 m2.
b) Hipermercats mitjans: amb una superfície de venda entre 5.000 m2 i 9.999 m2.
c) Hipermercats grans: amb una superfície de venda igual o superior a 10.000 m2.
Establiments organitzats per seccions, amb un assortiment ampli i profund, que ofereixen al públic, amb sistema de venda assistida, diferents productes d'equipament de la persona, d'equipament de la llar, articles i serveis diversos; també s'hi poden incloure productes d'alimentació.
La seva superfície de venda és generalment superior als 15.000 m2.
5.1 Establiments en règim de venda personalitzada.
Establiments comercials de productes de consum ocasional que ofereixen un assortiment curt però profund en una determinada branca d'activitat.
Generalment es localitzen aïlladament en el continu urbà, però també formen part dels equipaments comercials col·lectius.
El sistema de venda és tant el de venda personalitzada com el de venda assistida i presenten superfícies de venda inferiors a 1.000 m2.
5.2 Superfícies especialitzades.
Establiments comercials, generalment en règim d'autoservei orientats a la venda d'una gamma determinada de productes de consum ocasional, amb superfícies de venda superiors a 1.000 m2.
D'entre aquests tipus d'establiments es poden distingir, entre d'altres, els subsectors següents:
Es consideren centres de bricolatge els establiments amb superfícies de venda superiors a 1.000 m2 els quals ofereixen, en règim d'autoservei, un assortiment de productes no alimentaris concretat en una sèrie de seccions sense que cap d'aquestes superi el 25% del total de l'oferta.
Les seccions bàsiques d'aquest tipus d'establiment són, entre d'altres: pintura i derivats, ferreteria, fustes, revestiments, eines i materials per a la construcció, electricitat, jardineria, mobiliari i decoració de la llar, i altres.
Disposa, habitualment, d'una secció dedicada a l'assessorament, al suport tècnic i a la manipulació de determinats productes (fustes, vidres, miralls) i s'ofereixen determinats serveis: lloguer de furgonetes, eines i maquinària.
Es consideren centres de jardineria els establiments amb superfícies de venda superiors a 1.000 m2 els quals ofereixen essencialment un assortiment de productes relacionats amb el conreu de flors i plantes vives.
També disposen d'altres seccions dedicades a la venda d'eines, utillatge i accessoris per a la cura de les plantes, mobiliari de jardí, elements de decoració, i productes complementaris com substrats, productes fitosanitaris, adobs, i altres.
S'entén per botiga de conveniència l'establiment comercial la superfície de venda del qual no supera els 500 m2 i que distribueix l'oferta de manera similar entre tots i cadascun dels grups d'articles següents: llibres, diaris i revistes; productes d'alimentació; discos i vídeos; joguines, regals i articles diversos.
Aquests establiments han de romandre oberts al públic, com a mínim, divuit hores al dia durant tot l'any.
Es consideren centres comercials, els establiments comercials que es troben situats dins d'un mateix edifici o en dos o més que estan comunicats que són concebuts, localitzats i gestionats com una unitat.
Segons la seva composició es poden distingir els següents:
Centre comercial unitari: conjunt d'establiments minoristes, entre els quals hi ha un o diversos mitjans i/o grans establiments que serveixen d'atracció al centre.
La seva ubicació, dimensió i tipus de botigues depèn de l'àrea a la qual serveix.
Normalment, a més de comerços hi ha establiments de serveis, restauració i lleure, i compta amb una important dotació d'aparcament.
Galeria comercial: conjunt d'establiments minoristes independents que comparteixen un espai comú de circulació i determinats serveis.
Les galeries comercials poden constituir per si mateixes un establiment comercial col·lectiu o estar integrades dins d'un establiment comercial col·lectiu.
Mercat municipal i mercat de marxants: als efectes del que preveu l'article 7.4 de la Llei 18/2005, de 27 de desembre, d'equipaments comercials, s'entén: a) per mercat municipal, aquell establiment comercial col·lectiu de titularitat pública, amb una important presència de petits establiment de venda d'alimentació perible en règim de venda personalitzada.
Generalment es troba ubicat en un edifici independent que disposa de serveis comuns i requereix una gestió de funcionament també comuna, segons les fórmules jurídiques establertes en la legislació de règim local; i b) per mercat de marxants, el conjunt d'instal·lacions comercials desmuntables o transportables, que s'ubiquen en els perímetres i els llocs degudament autoritzats, on es practica la venda no sedentària de manera habitual, ocasional, periòdica o continuada.
8.1 Es consideren recintes comercials i concentracions comercials els establiments comercials col·lectius que defineix l'article 2.4 de la Llei 18/2005, de 27 de desembre, d'equipaments comercials.
8.2 Als efectes de determinar la distància mínima que ha de ser considerada per a la determinació de l'existència d'una concentració comercial, en els casos en què existeixin barreres físiques significatives, la distància entre establiments es calcularà tenint en compte l'itinerari més curt possible en cotxe.
En aquest sentit, es considerarà barrera física significativa les vies de tren, els rius, així com les carreteres i les rieres d'amplada superior a 12 metres.
Els centres comercials de fabricants són establiments col·lectius, els quals es caracteritzen per estar formats per un conjunt d'establiments individuals minoristes, essencialment no alimentaris, que poden estar localitzats fora de la trama urbana consolidada i adoptar qualsevol de les formes previstes per als establiments comercials col·lectius.
En aquests establiments es posen a disposició de les persones consumidores models o articles de fora de temporada i productes defectuosos, deteriorats o desaparellats, de difícil col·locació en el mercat amb preus de venda inferiors al de la xarxa comercial habitual.
Poden haver-hi serveis comuns de restauració i lleure, i han de comptar amb la dotació d'aparcament corresponent.
10.1 Quan un projecte d'establiment comercial se situï en una zona el terreny de la qual pertanyi a més d'un terme municipal, per determinar si es tracta d'un establiment gran o mitjà, d'acord amb l'article 3 de la Llei 18/2005, de 27 de desembre, d'equipaments comercials, es prendrà com a referència la població del municipi que tingui menys habitants.
10.2 En el mateix cas de l'apartat anterior, si on s'ha d'emplaçar l'establiment es desenvolupa una actuació prevista en la planificació territorial, la població a tenir en compte per determinar si es tracta d'un petit, d'un mitjà o d'un gran establiment, serà la suma de les poblacions dels municipis inclosos en els àmbits d'actuació corresponents.
10.3 En qualsevol cas, els possibles projectes hauran de complir els requisits de localització exigits per l'article 4 de la Llei 18/2005, de 27 de desembre.
11.1 S'entén per superfície de venda els espais en els quals s'exposen les mercaderies inclosos els espais interns pels quals poden transitar els clients i els espais en els quals s'efectuen els actes habituals per vendre-les i cobrar-les, i també la superfície destinada a prestar serveis relatius als productes adquirits.
11.2 S'ha de considerar superfície de venda la superfície de la zona de caixes, la superfície destinada a prestar serveis que fan referència a informació, pagament, així com els espais d'atenció al públic, dels serveis de reparació o manipulació dels productes adquirits.
En els establiments comercials que disposen de seccions de venda personalitzada, es considera superfície de venda la zona ocupada per les persones que venen darrere el taulell a la qual no té accés el públic.
11.3 S'exclou expressament del còmput del que s'entén per superfície de venda:
a) La superfície destinada a elaborar productes, quan es faci exclusivament en el lloc on no té accés el públic.
b) Les superfícies dedicades exclusivament a la restauració, a la comercialització de serveis, a activitats lúdiques en general, i específiques per a infants i guarderies.
c) Les superfícies de les zones destinades a càrrega i descàrrega i magatzem, sempre que no siguin accessibles al públic.
d) La superfície de la zona destinada a oficines.
e) La superfície de la zona destinada a aparcament sempre que no s'hi dugui a terme cap activitat comercial.
f) Les superfícies de les zones destinades a tallers, serveis tècnics i de personal.
g) Les superfícies de totes les zones que siguin vedades a l'accés del públic.
h) En les noves implantacions d'establiments en format supermercat, hipermercat i superfície especialitzada, la superfície compresa entre les caixes i les portes de sortida, sempre que en aquesta zona no es desenvolupi cap activitat comercial.
i) En els establiments de caràcter col·lectiu, s'exclouen, a més, els espais de lliure circulació comuns al públic en general, externs als establiments individuals que en formen part.
Aquest precepte no serà d'aplicació en el cas dels mercats municipals, on sí computaran els espais de lliure circulació comuns al públic en general.
j) En les noves implantacions de grans magatzems, hipermercats i grans establiments comercials especialitzats la superfície de venda dels quals superi individualment els 15.000 m2, es podrà descomptar fins a un 5% de la seva superfície de venda total, en concepte d'espais de pas destinats preferentment a la circulació dels clients.
k) Els lavabos per als clients.
l) La zona ocupada pels sortidors de benzina, en establiments en què l'activitat comercial es compagini amb la venda de carburant a l'exterior de l'establiment.
12.1 La superfície d'aparcament és la superfície destinada a ús exclusiu d'aparcament, ja sigui coberta o descoberta.
La superfície destinada a aparcament cobert ha de tenir en compte una repercussió.ponderada la part proporcional de rampes, columnes, passadissos. de, com a mínim, 25 m2 per a cada plaça.
En el cas de l'aparcament descobert la repercussió ha de ser, com a mínim, de 20 m2 per a cada plaça.
12.2 En el tràmit de planejament urbanístic, quan es prevegin reserves de sòl comercial que possibiliti la implantació de grans establiments comercials, i no estigui definida una tipologia específica que requereixi una dotació superior, la dotació d'aparcament prevista ha de ser, com a mínim, de 2 places per cada 100 m2 edificats.
12.3 Segons la tipologia comercial, les dotacions mínimes d'aparcament, per cada 100 m2 de superfície de venda, per als grans establiments comercials, són les següents:
f) Superfícies especialitzades i centres comercials de fabricants: 6 places.
g) Galeria comercial i altres tipus d'establiments: 3 places.
12.4 En el cas dels equipaments comercials de caràcter col·lectiu, la dotació global requerida es calcularà en base a la suma de les diferents dotacions parcials de les tipologies dels establiments que en formin part.
12.5 En l'atorgament de la llicència comercial de la Generalitat o municipal, el departament competent en matèria de comerç i els ajuntaments, respectivament, podran revisar a la baixa les dotacions d'aparcament previstes en els apartats anteriors quan es consideri justificat per la tipologia de l'establiment projectat, la localització prevista per a aquest i la seva accessibilitat a peu o mitjançant transport públic.
En aquests casos, la resolució d'atorgament de la llicència comercial haurà de motivar expressament la justificació de la revisió a la baixa de les dotacions d'aparcament.
En el cas de la llicència comercial de la Generalitat, aquesta revisió a la baixa només podrà realitzar-se quan així ho proposi el preceptiu informe municipal, de manera expressa i concreta i en els termes concrets expressats per aquest.
12.6 Els grans establiments comercials hauran de disposar dins de l'espai d'ús exclusiu de l'establiment d'una zona específica per a la càrrega i descàrrega, activitat que s'haurà d'adequar al que estableixen, si escau, les ordenances municipals, així com el que estableix la Llei 9/2003, de 13 de juny, de la mobilitat, i a les seves normes de desplegament.
En cap cas, les zones de càrrega i descàrrega podran interferir en la circulació general de la zona ni en la dels vehicles dels clients.
Els plans de mobilitat urbana hauran de considerar totes les variables que permetin dur a terme les operacions de càrrega i descàrrega dins d'un model d'activitat sostenible que permeti reduir la contaminació atmosfèrica i acústica, racionalitzar l'ús de l'espai viari, així com permetre als ciutadans gaudir d'una bona qualitat de vida.
12.7 Els aparcaments dels establiments comercials preveuran la reserva de places per a persones discapacitades i els itineraris i elements adaptats corresponents en els termes establerts per la normativa vigent.
Els establiments comercials a què es refereix aquest Decret han de complir la normativa en matèria de protecció de les persones consumidores, de política lingüística i la relativa a l'accessibilitat i supressió de barreres arquitectòniques.
14.1 Presentació de la sol·licitud de llicència comercial de la Generalitat.
Correspon a les persones físiques o jurídiques titulars de l'activitat comercial la presentació, per duplicat, de la sol·licitud de llicència comercial de la Generalitat en els casos previstos a l'article 7 de la Llei 18/2005, de 27 de desembre, d'equipaments comercials.
També resten obligats a sol·licitar llicència comercial de la Generalitat les empreses promotores de projectes de grans establiments comercials col·lectius, així com els titulars d'una activitat comercial d'un gran establiment comercial individual situat dins d'un establiment col·lectiu.
La sol·licitud ha d'adreçar-se a la Direcció General de Comerç i ha d'anar acompanyada de la documentació que s'indica:
a) Documentació identificativa de l'empresa sol·licitant:
Escriptura de constitució de la societat i de l'última ampliació de capital, degudament inscrites al registre corresponent.
Certificat emès per l'administrador o administradora, consell d'administració o òrgan en el qual aquest delegui aquesta facultat, en què consti la composició accionarial de l'empresa en la data de presentació de la sol·licitud, llevat dels casos en què la identificació de l'accionariat no sigui exigible legalment.
Escriptura del poder de la representació legal i NIF de l'empresa.
b) Documentació relativa al projecte:
Memòria descriptiva del projecte, amb explicació detallada de l'establiment i de les seves característiques, en especial pel que fa referència a l'emplaçament, la superfície i la distribució de l'oferta comercial per plantes o per tipus d'establiment.
Acreditació de la disponibilitat de l'immoble on es pretén fer la implantació projectada.
En cas de tractar-se d'un projecte relatiu als establiments comercials a què fa referència l'article 5.3 de la Llei 18/2005, de 27 de desembre, d'equipaments comercials, cal acreditar l'amortització de la superfície equivalent a l'ampliació, la localització en el mateix municipi i la comercialització del mateix tipus de productes.
Estudi de mercat en el qual s'analitzi la viabilitat del projecte d'acord amb l'oferta comercial existent i la demanda potencial de l'àrea d'influència, la quota de mercat atreta i l'impacte sobre l'oferta actual.
En el cas d'ampliacions i trasllats, caldrà analitzar la situació existent i la que es pugui derivar del projecte plantejat.
Estudi d'Avaluació de la Mobilitat Generada, en els termes que estableixi el desenvolupament reglamentari de la Llei 9/2003, de 27 de desembre, de la mobilitat, si l'establiment supera els 5.000 m2 de superfície de venda.
També serà necessari quan es tracti d'un projecte de trasllat o d'ampliació si l'establiment supera la superfície de venda esmentada abans o després de l'ampliació.
Estudi sobre la inversió que comporta el projecte, comptes d'explotació per als 5 primers anys de funcionament i comptes d'explotació dels tres darrers anys si es tracta d'una ampliació o trasllat.
Nombre i classificació dels llocs de treball.
En els casos d'ampliacions i trasllats, cal aportar els plànols corresponents a l'establiment existent i al projecte presentat.
c) Documentació administrativa:
Certificat actualitzat d'aprofitament urbanístic, d'acord amb el que estableixi la normativa vigent, on consti, a més, l'adequació del projecte en qüestió al planejament.
Justificant de pagament del primer termini de la taxa corresponent segons la normativa vigent.
Informe favorable de l'ajuntament del municipi en el terme del qual es pretén obrir, ampliar o traslladar un gran establiment, canviar l'activitat, o transmetre un establiment d'acord amb el que preveu l'article 7.8 de la Llei.
Informe favorable sobre el grau d'implantació empresarial segons el que estableix l'article 8.1 de la Llei 18/2005, de 27 de desembre, d'equipaments comercials, o certificat emès per l'administrador o administradora, consell d'administració o òrgan en què aquest delegui aquesta facultat, on es faci constar que es tracta d'una petita o mitjana empresa de conformitat amb el que preveu el punt segon de la disposició addicional primera de la Llei esmentada.
Justificació documental de la transmissió de l'establiment, en els casos previstos a l'article 7.1.e) de la Llei 18/2005, de 27 de desembre.
14.2 En aplicació del que preveu l'article 4 de la Llei 18/2005, de 27 de desembre, d'equipaments comercials, es considera requisit indispensable per a l'admissibilitat a tràmit d'una sol·licitud de llicència comercial de la Generalitat la delimitació prèvia de la trama urbana consolidada del municipi on es pretengui ubicar l'establiment, mitjançant qualsevol de les formes legalment establertes.
Aquesta obligació no serà exigible quan l'establiment projectat s'aculli a alguna de les excepcions previstes a l'apartat 8 de l'article 4 de la Llei esmentada.
14.3 Tramitació de sol·licitud de la llicència comercial de la Generalitat.
Rebuda la sol·licitud de llicència comercial de la Generalitat, juntament amb tota la documentació preceptiva, conforme al que estableix el punt anterior, l'òrgan competent de la Direcció General de Comerç formarà expedient i sol·licitarà informe per valorar els criteris que estableix l'article 10 de la Llei 18/2005, de 27 de desembre, d'equipaments comercials, als organismes següents:
a) Consell comarcal, sobre l'impacte supramunicipal del projecte.
b) Departament de Política Territorial i Obres Públiques, sobre l'adequació del projecte al planejament urbanístic vigent.
c) Als òrgans de defensa de la competència.
A més dels informes preceptius esmentats, l'òrgan competent de la Direcció General de Comerç podrà sol·licitar qualsevol altre informe que consideri d'interès per a la resolució d'atorgament de la llicència comercial.
Transcorreguts tres mesos des de la notificació de sol·licitud d'informe a l'organisme corresponent sense que s'hagi obtingut cap resposta, es podran prosseguir les actuacions, d'acord amb el que estableix l'article 83 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.
Abans de la proposta de resolució s'haurà d'escoltar la Comissió d'Equipaments Comercials i donar audiència a l'empresa sol·licitant, per tal que, durant un termini de quinze dies, pugui presentar al·legacions i fer efectiu el segon pagament de la taxa corresponent, una vegada finalitzat l'estudi de l'expedient.
La persona titular de la Direcció General de Comerç, a proposta de la persona titular de la Subdirecció General d'Ordenació i Planificació, hi emetrà resolució i la notificarà en el termini de sis mesos des de la data de presentació de la sol·licitud en el registre del departament competent en matèria de comerç.
Transcorregut aquest termini sense haver dictat i notificat la resolució, s'entendrà denegada la llicència.
15.1 Les sol·licituds de llicència comercial de la Generalitat presentades d'acord amb el que preveu l'article 14 es tramitaran pel procediment abreujat en els casos següents:
a) Quan vagin acompanyades d'informes preceptius que tinguin caràcter vinculant perquè són negatius, bé siguin del corresponent ajuntament, o bé es tracti de l'informe sobre grau d'implantació empresarial que emet el departament competent en matèria de comerç.
c) Quan la implantació projectada no es trobi en la trama urbana consolidada d'acord amb la delimitació feta per qualsevol dels procediments previstos en aquest Decret, o no existeixi delimitació prèvia de la trama urbana consolidada, llevat que es tracti d'alguna de les excepcions previstes a l'apartat 8 de l'article 4 de la Llei 18/2005, de 27 de desembre, d'equipaments comercials.
15.2 Amb l'audiència prèvia de la persona interessada, per un termini de quinze dies, la persona titular de la Direcció General de Comerç resoldrà la sol·licitud presentada en un període màxim de tres mesos.
Transcorregut aquest termini sense que es dicti i notifiqui la resolució, la sol·licitud s'entendrà denegada.
15.3 La persona titular de la Direcció General de Comerç informarà a la Comissió d'Equipaments Comercials en cadascuna de les seves sessions sobre les sol·licituds tramitades i resoltes tant expressament com tàcitament pel procediment abreujat durant l'últim període entre reunions.
16.1 El termini de vigència de la llicència comercial de la Generalitat s'establirà en la resolució d'atorgament, d'acord amb les característiques del projecte i el termini previst per a l'execució total.
Transcorregut el termini fixat, que en cap moment podrà ser inferior a un any ni superior a tres anys, sense que s'hagi iniciat l'activitat, la persona titular de la Direcció General de Comerç, a proposta de la persona titular de la Subdirecció General d'Ordenació i Planificació, incoarà el procediment contradictori per declarar la caducitat de la llicència i donarà compte de l'acord adoptat a l'ajuntament corresponent.
També s'incoarà el procediment per declarar la caducitat de la llicència comercial de la Generalitat respecte de la superfície comercial inicialment prevista en el projecte que encara no s'hagués materialitzat en finalitzar el termini de vigència previst a la resolució d'atorgament.
16.2 L'empresa interessada pot sol·licitar una única pròrroga per un període màxim afegit de dos anys a comptar a partir de l'endemà del dia en què s'exhaureix el període de vigència atorgat, mitjançant un escrit motivat i presentat amb anterioritat a la finalització del període de vigència de la llicència comercial de la Generalitat.
Aquesta pròrroga s'entén tàcitament concedida si en el termini de dos mesos a comptar des del dia següent al de la recepció de la petició no ha estat dictada i notificada la resolució de la persona titular de la Direcció General de Comerç.
16.3 L'empresa interessada ha de comunicar la data d'inici de l'activitat a la Direcció General de Comerç, trametent l'acreditació de l'ajuntament corresponent.
16.4 Atès el que preveu l'article 7.2 de la Llei 18/2005, de 27 de desembre, d'equipaments comercials, els ajuntaments han de comunicar a la Direcció General de Comerç aquells supòsits en què el titular d'una llicència d'obertura d'un gran establiment comercial és diferent de la persona física o jurídica que va obtenir la llicència comercial de la Generalitat.
En el cas de sol·licituds en tràmit afectades per la suspensió regulada a l'apartat 4 de l'article 16 de la Llei que es desplega, les persones peticionàries podran optar per desistir de la sol·licitud amb la devolució de la taxa abonada.
18.1 Quan es produeixin transmissions d'establiments comercials a què es refereixen els articles 6.2 i 7.3 de la Llei 18/2005, de 27 de desembre, d'equipaments comercials, en què no és exigible llicència comercial, sí serà imprescindible que la nova empresa titular de l'establiment aporti, en el termini de quinze dies a comptar des de la formalització de la transmissió, la documentació següent:
Escriptura de transmissió, o comunicació conjunta de la part compradora i venedora, escriptura dels poders de representació, escriptura de l'última ampliació de capital, certificació de la composició accionarial i acreditació de què l'establiment porta més d'un any de funcionament.
18.2 Igualment, seran objecte de comunicació prèvia a les sol·licituds de les llicències municipals corresponents les remodelacions de grans establiments comercials establertes a l'article 7.9 de la Llei 18/2005, de 27 de desembre, d'equipaments comercials.
En aquest cas, juntament amb la comunicació, caldrà aportar:
Identificació de l'empresa sol·licitant.
Escriptura de la representació legal i NIF de l'empresa.
Justificació de la remodelació.
Anàlisi de la situació existent i la que es pugui derivar del projecte presentat.
19.1 La Direcció General de Comerç ha d'emetre un informe en la tramitació del planejament general i derivat i en la de les modificacions respectives, una vegada aprovats inicialment, respecte a les reserves de sòl per a usos comercials, en els supòsits previstos a l'article 19.2 de la Llei 18/2005, de 27 de desembre, d'equipaments comercials.
19.2 En els casos que indica l'apartat anterior i d'acord amb el procediment d'aprovació dels plans d'ordenació urbanística i plans urbanístics derivats establert a l'article 83 del Decret legislatiu 1/2005, de 26 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la Llei d'urbanisme, l'òrgan competent en la tramitació haurà de formular una sol·licitud d'informe a la Direcció General de Comerç adjuntant tota la documentació relativa al planejament necessària per poder resoldre la sol·licitud.
Caldrà aportar, com a mínim, la memòria i els plànols d'ordenació i la normativa corresponent.
19.3 La persona titular de la Direcció General de Comerç haurà d'emetre informe en el termini de dos mesos.
Transcorregut aquest termini sense que l'hagi emès, s'entén que aquest és favorable i es podran prosseguir les actuacions.
En el supòsit previst a l'article 11.1.a) de la Llei 18/2005, de 27 de desembre, d'equipaments comercials, s'haurà d'escoltar prèviament la Comissió d'Equipaments Comercials.
19.4 Si l'informe conté prescripcions, es considera favorable un cop que aquestes es recullin en l'aprovació definitiva de la figura de planejament.
De conformitat amb el que estableix l'article 17 de la Llei 18/2005, de 27 de desembre, d'equipaments comercials, els programes d'orientació per als equipaments comercials (POEC) són l'instrument de planificació comercial dels ajuntaments, per tal de definir el corresponent model comercial, i també les funcions comercials dels diferents formats i tipus d'oferta que integra el model, amb l'anàlisi prèvia dels perfils de la població i de les seves necessitats i possibilitats, incorporant-hi la perspectiva de gènere per tenir en compte aspectes i condicionaments específics que afecten de manera diferent dones i homes.
Els programes d'orientació per als equipaments comercials s'han d'ajustar a les determinacions que estableix el Pla territorial sectorial d'equipaments comercials, incloses, si s'escau, les excepcions previstes.
21.1 Els programes d'orientació per als equipaments comercials han de referir-se a tot el terme municipal i a tot el sector comercial detallista.
No obstant això, també es poden formular POEC d'àmbit territorial superior al municipi sempre que les característiques dels equipaments comercials i els hàbits de compra i consum de la població dels municipis afectats ho aconsellin.
21.2 En els municipis de més de 50.000 habitants també es poden formular programes d'orientació per als equipaments comercials sectorials quan facin referència a un o més dels sectors d'activitat en què es basa el Pla territorial sectorial d'equipaments comercials (PTSEC), i que representin, com a mínim, el 35% dels establiments comercials existents.
Els programes d'orientació per als equipaments comercials han d'incloure els documents següents:
Una memòria que contingui els aspectes següents:
a) Justificació de la conveniència d'elaboració del programa.
b) Anàlisi de l'oferta comercial, tot indicant les característiques quantitatives i qualitatives de les zones i eixos comercials del municipi, així com la funció comercial de cada un d'aquests.
A més, addicionalment i amb caràcter informatiu caldrà igualment aportar una anàlisi de l'oferta de serveis de les zones i eixos comercials.
Caldrà també realitzar una relació dels establiments de més de 400 m2 de superfície de venda, amb la grafia sobre plànol dels establiments per trams de mida i segons la seva localització per zones i/o barris i activitat.
c) Anàlisi de la venda no sedentària en el municipi i la seva incidència.
d) Anàlisi de la demanda, amb l'avaluació de les característiques socioeconòmiques de la població, els seus perfils de compra i la seva distribució per zones i/o barris, si s'escau; estudi dels hàbits de compra i consum de la població, actuals i previsibles; estudi d'atracció si les característiques del municipi ho requereixen (població compradora resident, estacional, de mobilitat obligada...).
e) Anàlisi de les condicions d'accés en els diferents mitjans de transport i de l'aparcament a les zones i eixos comercials del municipi, amb determinació de les necessitats actuals i previsibles.
f) Inventari i anàlisi dels instruments municipals d'ordenació o orientació comercial existents al municipi, i proposta de creació o de modificació dels existents.
g) Informe sobre la integració dels valors ambientals.
h) En el supòsit que s'hagin realitzat, informe sobre les consultes a la ciutadania i als espais de participació ciutadana.
S'haurà d'acreditar de manera fefaent que les dades que consten als documents que integren els programes d'orientació per als equipaments comercials corresponen a estudis realitzats com a màxim dos anys abans de l'aprovació inicial.
El programa d'actuació haurà de contenir com a mínim els següents documents:
a) Definició del model comercial del municipi, per zones i/o barris, eixos, i per formats i que concreti les actuacions per l'adaptació de l'equipament comercial existent al model definit: urbanístiques (zones de vianants, aparcaments, senyalització, plans especials d'usos) i les actuacions de promoció i de dinamització comercial.
b) Caldrà incloure dins del Programa d'actuació els convenis i acords que s'hagin pogut establir entre les administracions i les persones físiques o jurídiques interessades en les actuacions previstes del Programa d'orientació per als equipaments comercials.
En cas que es prevegi crear o potenciar eixos comercials, s'ha de justificar mitjançant els corresponents estudis de mobilitat de la població, transport, accessibilitat i aparcaments.
En la potenciació d'aquests eixos s'apostarà fonamentalment per l'accessibilitat en els transports més sostenibles i la integració del objectius, criteris i directrius ambientals del PTSEC.
S'haurà d'establir un calendari que reculli les actuacions en funció de la seva prioritat.
Documentació gràfica relativa als resultats de la memòria (oferta i demanda) i la relativa a les propostes concretes del programa d'actuació.
La cartografia base a nivell municipal serà a escala 1/5000 i per a propostes concretes es poden adaptar a l'àmbit objecte de grafia.
Delimitació de trames urbanes consolidades.
Els programes d'orientació per als equipaments comercials podran efectuar una delimitació de la trama urbana consolidada del seu municipi.
En la delimitació de la trama urbana consolidada que realitzin els programes d'orientació per als equipaments comercials, ja sigui amb caràcter inicial o per modificar-ne el traçat prèviament establert, tal com es preveu a la normativa del PTSEC, caldrà que aquesta delimitació es realitzi amb l'aportació de documentació gràfica que es consideri convenient, i en qualsevol cas mitjançant l'aportació de plànols a escala 1/5000 en què es visualitzi clarament el perímetre de la trama urbana consolidada.
En aquests casos, l'aprovació definitiva per part del departament competent en matèria de comerç, si s'escau, es farà mitjançant ordre en la qual es farà esment explícit de la delimitació o de la modificació corresponent i s'annexarà el seu dibuix sobre plànol.
Modificació del dimensionament del PTSEC.
En els casos que es pretengui instar una modificació del dimensionament del PTSEC quan es produeixin les circumstàncies previstes a l'apartat 3 de l'article 16 de la Llei 18/2005, de 27 de desembre, d'equipaments comercials, caldrà aportar addicionalment a la documentació ja esmentada:
a) Acreditació de l'augment de la població, mitjançant l'emissió pel secretari de l'ajuntament d'un certificat en què consti la població actual del municipi segons les dades del padró municipal, així com la diferència amb les previsions realitzades pel PTSEC.
b) Quantificació en termes monetaris de l'oferta, determinació i justificació dels dèficits i superàvits globals i sectorials, classificats per zones i/o barris, eixos comercials, i per formats.
c) Determinació de la despesa comercialitzable generada al municipi.
d) Proposta de nou dimensionament d'acord amb el model comercial del municipi prèviament definit i les funcions comercials del dimensionament proposat.
En qualsevol cas, es tractarà de formats amb un impacte relacionat directament amb la realitat municipal, i per tant, circumscrits a la tipologia de mitjà establiment comercial i als formats de supermercat i superfícies especialitzades de més de 1.000 m2.
En aquests casos cal definir les característiques del o dels projectes (localització, format, superfície de venda en m2); i cal aportar els estudis d'impacte (anàlisi quantitatiu sobre l'oferta i la demanda, i qualitatiu), i d'accessibilitat, així com la dotació prevista d'aparcament.
e) Documentació gràfica relativa a la proposta del nou dimensionament.
23.1 El Programa d'orientació per als equipaments comercials, que pot ser promogut per l'ajuntament mateix o per qualsevol altra entitat o persona interessada, serà aprovat inicialment pel ple de l'ajuntament i sotmès a informació pública per un termini mínim d'un mes.
23.2 En el termini de quatre mesos des de l'aprovació inicial, mitjançant acord del ple, l'ajuntament, a la vista del resultat de la informació pública, l'aprovarà provisionalment amb les modificacions que procedeixin.
El text aprovat es trametrà, en el termini màxim de tres mesos, al departament competent en matèria de comerç per a la seva aprovació definitiva.
La documentació tramesa haurà de contenir obligatòriament l'expedient administratiu tramitat fins a l'aprovació provisional, així com la documentació exigida per l'article 22 d'aquest Decret.
En el cas que transcorrin més de quatre mesos des de l'aprovació inicial sense que s'hagi produït l'aprovació provisional, s'haurà de tornar a aprovar inicialment pel ple de l'ajuntament.
En el cas de programes d'orientació per als equipaments comercials d'àmbit supramunicipal, la aprovació inicial i provisional correspondrà al ple de cadascun dels ajuntaments implicats.
23.3 En cas que s'acceptin al·legacions efectuades durant el tràmit d'informació pública que comportin modificacions substancials respecte a la proposta inicial, aquesta s'haurà de sotmetre a un nou tràmit d'informació publica abans de procedir a l'aprovació provisional.
En tot cas, s'entendrà que existeix una modificació substancial quan aquesta impliqui el canvi d'ubicació d'algun o alguns dels grans o mitjans establiments comercials previstos.
23.4 Un cop rebuda la documentació, l'òrgan competent podrà acordar la suspensió del procediment d'aprovació definitiva quan es detectin deficiències formals o materials del document aprovat provisionalment.
En aquest cas, si l'esmena de les deficiències detectades significa un canvi substancial respecte de les determinacions del document aprovat inicialment o provisionalment, l'ajuntament haurà de sotmetre novament el text al procediment establert als apartats 1 i 2.
23.5 Un cop completats els tràmits dels apartats anteriors, l'òrgan encarregat de la tramitació corresponent a la Direcció General de Comerç formarà expedient i sol·licitarà, amb els efectes previstos a l'article 83.3 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, informe als organismes següents:
b) Departament de Política Territorial i Obres Públiques.
c) Cambra oficial de comerç, indústria i navegació de la demarcació corresponent.
d) Altres informes que es considerin d'interès.
23.6 Un cop completat l'expedient administratiu amb els informes esmentats en l'apartat anterior, s'haurà de consultar la Comissió d'Equipaments Comercials amb caràcter previ al tràmit d'audiència.
23.7 Abans de la proposta de resolució es donarà audiència a l'ajuntament o ajuntaments, perquè en el termini de quinze dies formuli les al·legacions que consideri procedents.
23.8 Amb caràcter previ a l'aprovació definitiva dels programes d'orientació per als equipaments comercials, la persona titular de la Direcció General de Comerç podrà acordar la suspensió del procediment de tramitació, quan es consideri necessària l'elaboració d'un text refós que incorpori les modificacions introduïdes al llarg del procediment i les recomanacions realitzades per la Direcció General de Comerç, si s'escau.
La redacció definitiva del text refós haurà de ser aprovada mitjançant un acord del ple de l'ajuntament.
23.9 El conseller o consellera competent en matèria de comerç, a proposta de la persona titular de la Direcció General de Comerç, ha de dictar i notificar la resolució per atorgar o denegar l'aprovació definitiva del programa en el termini de sis mesos, a partir de la data d'entrada de la sol·licitud en el registre de l'òrgan competent per a la seva tramitació.
Transcorregut aquest termini sense haver-se dictat i notificat la resolució, el programa s'entendrà aprovat.
23.10 La resolució per la qual s'atorga o denega l'aprovació definitiva del programa d'orientació per als equipaments comercials ha de tenir en compte el que estableix l'article 20, segon paràgraf, d'aquest Decret.
23.11 L'aprovació definitiva dels POEC a què es refereix l'article 22.5 d'aquest Decret, comportarà la modificació del dimensionament del PTSEC per al municipi corresponent.
Aquesta modificació es durà a terme mitjançant ordre del conseller o consellera competent en matèria de comerç.
La vigència del programa d'orientació per als equipaments comercials (POEC) serà establerta pel programa mateix, sense que pugui excedir el termini de quatre anys.
Aquest període de vigència podrà ser prorrogat per un màxim de dos anys.
La sol·licitud de pròrroga l'haurà de formular l'ajuntament dins del període ordinari de vigència, haurà d'estar convenientment motivada, i haurà de ser atorgada pel conseller o consellera competent en matèria de comerç, a proposta de la persona titular de la Direcció General de Comerç.
Els acords d'aprovació definitiva dels programes d'orientació per als equipaments comercials s'han de publicar al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya (DOGC).
Els programes d'orientació per als equipaments comercials són executius des de la seva publicació al DOGC.
26.1 La Comissió d'Equipaments Comercials l'integren:
a) El president o la presidenta, que és la persona titular de la Direcció General de Comerç.
b) El vicepresident o la vicepresidenta, que és la persona titular de la Subdirecció General d'Ordenació i Planificació.
c) La vocalia, integrada per les persones que representen les institucions i organismes següents:
Dues vocals en representació del Departament de Política Territorial i Obres Públiques: una de la Direcció General d'Urbanisme i una de la Direcció General de Carreteres.
Una vocal en representació del Departament de Governació i Administracions Públiques.
Una vocal en representació del Departament d'Economia i Finances, adscrita a la Direcció General de Defensa de la Competència.
Sis vocals en representació de les entitats municipalistes.
Set vocals en representació del sector comercial: dues de les cambres oficials de comerç, indústria i navegació i les cinc restants de les organitzacions de comerciants més representatives dels diferents sectors de la distribució comercial.
Dues vocals en representació de les organitzacions de les persones consumidores i usuàries.
Dues vocals designades lliurement per la persona titular del departament competent en matèria de comerç entre persones de reconegut prestigi pels seus coneixements en la matèria.
d) Un secretari o una secretària per designació de la persona titular de la presidència.
26.2 Les persones que integren la vocalia de la Comissió, a excepció de les de lliure designació esmentades en darrer lloc a la lletra c) de l'apartat anterior, les nomena el conseller o la consellera competent en matèria de comerç a proposta dels òrgans, les entitats i les organitzacions a què es refereix l'apartat 1 d'aquest article.
La proposta s'ha de fer per escrit en el termini d'un mes a partir de la recepció de la sol·licitud de la Direcció General de Comerç.
26.3 Les persones que integren la vocalia de la Comissió no poden delegar la seva representació.
En casos de vacant, absència, malaltia, o una altra causa legal, la presidència és substituïda per la vicepresidència.
26.4 El mandat de les persones que integren la vocalia de la Comissió té una durada de quatre anys des del seu nomenament, i aquestes poden ser proposades i designades per a períodes successius de quatre anys més.
En cas de renúncia, dimissió, mort o pèrdua de la condició que va motivar la designació d'una persona com a vocal de la Comissió, l'òrgan, les entitats o les organitzacions afectades han de proposar, en el termini d'un mes a partir de la recepció de la sol·licitud de la Direcció General de Comerç, la nova persona vocal que ha de substituir-la, la qual es nomenada pel conseller o la consellera competent en matèria de comerç per al període que manqui per acabar el seu mandat.
26.5 Els membres de la Comissió d'Equipaments Comercials poden percebre els drets d'assistència corresponents.
26.6 Amb l'objecte d'aconseguir la paritat de gènere, es procurarà que la Comissió estigui integrada per un mínim d'un 50% de dones.
Les representacions que tinguin més d'una vocalia, hauran de proposar, almenys, el nomenament d'una dona.
27.1 La Comissió d'Equipaments Comercials, a més de les matèries sobre les quals els seus membres han de conèixer i que vénen recollides en l'article 11.1 de la Llei 18/2005, de 27 de desembre, d'equipaments comercials, li correspon conèixer sobre la delimitació de les trames urbanes consolidades dels municipis o la seva modificació.
27.2 Presentats els expedients per la Direcció General de Comerç, aquests seran objecte de debat en el si de la Comissió.
Les opinions expressades pels seus membres seran recollides a l'acta corresponent.
28.1 Als efectes del que preveu l'article 8 de la Llei 18/2005, de 27 de desembre, d'equipaments comercials, és preceptiu l'informe sobre el grau d'implantació de les empreses de distribució comercial en la tramitació de la llicència comercial dels grans i mitjans establiments i en les comunicacions d'obertura d'establiments comercials a Catalunya, ja sigui per raó d'una nova activitat, de canvi d'una activitat anterior o de nou operador.
No obstant això, pel que fa als canvis d'operador, només estan subjectes a l'informe del grau d'implantació aquelles transmissions en les quals l'adquirent sigui una gran empresa i la transmissió de l'establiment no estigui inclosa en una operació de concentració que hagi de ser objecte de control per part de les autoritats competents en matèria de defensa de la competència.
28.2 En els supòsits previstos en l'apartat 1, les grans empreses de distribució resten obligades a l'obtenció de l'informe sobre grau d'implantació per a tots aquells establiments que operin sota la seva ensenya, ja siguin gestionats directament o de manera vinculada.
28.3 En el cas que es tracti d'un establiment comercial de caràcter col·lectiu, resten obligats a demanar l'informe sobre el grau d'implantació les persones físiques o jurídiques titulars de l'activitat comercial i la promotora del projecte, sens perjudici de la legitimació de què disposen els titulars dels establiments individuals que formen part del col·lectiu per sol·licitar l'informe del seu establiment quan sigui preceptiu.
29.1 Constitueix el mercat rellevant de producte el conjunt de béns i serveis que la població consumidora considera intercanviables i, en conseqüència, susceptibles de ser substituïts per altres equivalents els quals es poden comercialitzar en diferents tipus d'establiments.
29.2 El concepte de substituibilitat s'ha d'analitzar des d'una doble perspectiva:
a) Quant a la demanda, identificant aquell producte o gamma de productes intercanviables en funció de les seves característiques, preu i ús.
b) Quant a l'oferta, considerant tots els establiments comercials que estiguin en disposició de subministrar aquell producte o gamma de productes anteriorment establert.
29.3 Malgrat el criteri anterior, quan no sigui possible obtenir la informació sobre la totalitat de l'oferta comercial existent a Catalunya per a cadascun dels productes o gamma de productes considerats intercanviables, als efectes de l'emissió de l'informe sobre grau d'implantació de les empreses de distribució comercial s'haurà de tenir en compte aquells establiments dels quals es disposa d'informació exhaustiva i addicionalment una estimació objectiva sobre aquells que configuren la resta de l'oferta comercial.
29.4 Quan no sigui possible realitzar l'esmentada estimació amb les suficients garanties metodològiques, l'anàlisi es podrà circumscriure a aquells establiments dels quals es disposi d'informació adequada per a la definició del mercat rellevant de producte.
El biaix que implica aquesta restricció temporal del mercat es corregirà mitjançant el mecanisme previst a l'article 31.4.
29.5 Anualment, mitjançant ordre del conseller o consellera competent en matèria de comerç, s'establirà el grau de coneixement de l'oferta comercial de cada sector així com el resultat de l'estimació de la resta de l'oferta comercial i el procediment emprat per obtenir-la.
30.1 El mercat rellevant geogràfic comprèn la zona en què l'empresa sol·licitant desenvolupa la seva activitat, on les condicions de competència són suficientment homogènies i es poden distingir d'altres zones geogràfiques properes.
30.2 Als efectes de l'emissió de l'informe sobre grau d'implantació a què es refereix l'article 8 de la Llei 18/2005, de 27 de desembre, d'equipaments comercials, s'atendrà a una doble delimitació geogràfica:
a) Àmbit autonòmic: el conjunt del territori de Catalunya.
b) Àmbit infraautonòmic: àrea d'influència de l'establiment projectat.
30.3 Respecte a la delimitació de l'àmbit infraautonòmic, s'entén per àrea d'influència d'un establiment la zona o part del territori, mesurada en quilòmetres, on l'establiment que sol·licita l'informe té capacitat d'atracció i competeix amb altres establiments en funció del seu mercat rellevant de producte.
30.4 Mitjançant ordre del conseller o consellera competent en matèria de comerç s'aprovarà un sistema de càlcul objectiu per determinar l'àrea d'influència dels establiments comercials sol·licitants de l'informe sobre grau d'implantació.
Aquest sistema de càlcul s'elaborarà conjuntament pels òrgans competents en matèria de comerç i de defensa de la competència.
31.1 S'entén per quota de mercat d'una empresa o grup d'empreses el percentatge de volum de vendes que li correspon respecte de les del conjunt d'establiments que configuren el seu mercat rellevant.
Així mateix, s'haurà de tenir en compte la superfície de venda dels establiments inclosos en aquest mercat.
31.2 No obstant això, amb caràcter provisional i mentre no es disposi d'informació suficient sobre volum de vendes per a cada sector d'oferta, el càlcul de la quota de mercat podrà efectuar-se sobre la base de la superfície de venda dels establiments que configurin el mercat rellevant.
31.3 Als efectes de l'emissió de l'informe sobre grau d'implantació a què es refereix l'article 8 de la Llei 18/2005, de 27 de desembre, d'equipaments comercials, es determinarà la quota de mercat de cada empresa o grup d'empreses en el conjunt de Catalunya així com la quota de mercat corresponent a l'àrea d'influència de l'establiment projectat.
32.1 La sol·licitud de l'informe s'ha de presentar preferentment al registre general de qualsevol de les oficines de gestió empresarial de Catalunya; al registre general de la Direcció General de Comerç o dels serveis territorials del departament competent en matèria de comerç; o a qualsevol altre lloc previst a la normativa vigent.
32.2 La sol·licitud haurà de contenir les dades següents i anar acompanyada de la corresponent documentació degudament actualitzada:
a) Identificació de l'empresa sol·licitant i, si s'escau, del grup d'empreses a què pertany, on, com a mínim, hi ha de constar la descripció de l'objecte de l'empresa, el seu capital social, escriptura dels poders de representació, escriptura de l'última ampliació de capital, certificació de la composició accionarial, així com el nombre i localització dels establiments situats a Catalunya amb indicació de la superfície de venda i de la gamma de productes i serveis de cada un d'aquests.
b) Memòria descriptiva de l'establiment projectat, amb indicació de la superfície de venda, de la superfície destinada a magatzem, places d'aparcament, si s'escau, i de la gamma de productes i serveis, així com la manera de finançament, detallant si es disposa d'ajuts públics, i el volum de vendes previst.
c) Estudi i delimitació de l'àrea d'influència de l'establiment projectat, tenint en compte la clientela potencial, i els criteris que la justifiquen.
d) Determinació del mercat rellevant geogràfic en el qual han de figurar, d'acord amb l'article 30 d'aquest Decret, el detall dels grans i mitjans establiments instal·lats amb l'especificació de l'ensenya a què pertanyen, així com els m2 de superfície de venda, i els establiments mitjans o petits, anotant en un mapa els establiments comercials que consideri competidors.
També haurà d'acompanyar-se la relació d'establiments petits considerats, i una estimació global de la superfície de venda que representa.
e) En els casos en què l'explotació sigui vinculada, la gran empresa sol·licitant haurà de fer constar aquest sistema de gestió així com el de les empreses franquiciades.
f) En el cas de transmissió de l'establiment, cal adjuntar escriptura de transmissió o comunicació conjunta de la part compradora i venedora.
g) En els casos d'establiments sotmesos a llicència comercial hauran d'aportar valoració motivada de la quota de mercat que ostenta en el conjunt de Catalunya, en relació amb el seu mercat rellevant.
h) Documentació acreditativa de la llicència anterior de què es disposi, si s'escau.
i) Documentació acreditativa de la liquidació de la taxa prevista per la normativa vigent.
j) Qualsevol altra documentació, estudi, o dada que es consideri oportú, d'acord amb la naturalesa del projecte.
32.3 Un cop presentada la sol·licitud, juntament amb tota la documentació preceptiva, el Servei d'Ordenació de la Distribució Comercial, formarà expedient i sol·licitarà al Servei d'Equipaments Comercials que informi sobre l'adequació del projecte al Pla territorial sectorial d'equipaments comercials.
32.4 El procediment quedarà suspès quan s'hagi de requerir a l'empresa sol·licitant l'aportació de dades complementàries necessàries per a l'evacuació de l'informe en tràmit, així com en el cas que s'hagi de requerir qualsevol informació determinant per al seu contingut a un òrgan de la mateixa Administració o una de diferent.
En aquest últim cas, el termini de suspensió no pot excedir els tres mesos.
33.1 Correspon a la persona titular de la Subdirecció General d'Ordenació i Planificació l'emissió de l'informe sobre el grau d'implantació de les empreses de distribució comercial a proposta del Servei d'Ordenació de la Distribució Comercial.
33.3 Igualment, l'informe serà desfavorable quan es determini que l'establiment projectat per l'empresa sol·licitant no pot arribar a materialitzar-se perquè no s'ajusta al Pla territorial sectorial d'equipaments comercials.
33.4 L'informe sobre el grau d'implantació en cas que sigui desfavorable té caràcter vinculant en la denegació de la llicència sol·licitada i també en els casos de comunicació d'obertura d'establiments previstos a l'article 28.1 d'aquest Decret.
33.5 L'informe sobre el grau d'implantació de les empreses de distribució comercial s'haurà d'emetre en el termini màxim de sis mesos, comptats des de la data d'entrada de la sol·licitud en el registre de l'òrgan competent per a la seva resolució.
Transcorregut el termini de sis mesos per emetre l'informe sense que la persona titular de la Subdirecció General d'Ordenació i Planificació s'hagi pronunciat expressament, s'entendrà que el sentit de l'informe és favorable.
33.6 Contra l'informe desfavorable es podrà interposar recurs d'alçada davant la persona titular de la Direcció General de Comerç.
33.7 L'informe sobre el grau d'implantació de les empreses de distribució comercial, si és favorable tindrà una vigència de sis mesos a comptar a partir de l'endemà de la seva notificació.
L'informe caducarà si dins l'esmentat termini no se sol·licita la corresponent llicència comercial o s'efectua la preceptiva comunicació d'obertura prevista per la normativa ambiental.
L'empresa sol·licitant haurà de comunicar al Servei d'Ordenació de la Distribució Comercial l'inici previst de l'activitat comercial objecte d'informe.
Als efectes del que preveu l'apartat 6 de l'article 8 de la Llei 18/2005, de 27 de desembre, d'equipaments comercials, les llicències comercials de la Generalitat i els informes sobre grau d'implantació emesos i el sentit dels mateixos, serà publicitat per la Direcció General de Comerç a través de mitjans telemàtics.
El registre divulgat per aquest mitjà contindrà la informació següent: Nom de l'empresa sol·licitant, data d'entrada de la sol·licitud, ubicació de l'establiment, superfície de venda, sector d'oferta i format, data i sentit de la resolució.
S'haurà de garantir la confidencialitat de les dades aportades, d'acord amb la Llei orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de protecció de dades de caràcter personal.
35.1 La Direcció General de Comerç elaborarà el Llibre blanc sobre la implantació dels distribuïdors comercials a Catalunya.
La metodologia a seguir en la determinació del grau d'implantació en termes de quota de mercat serà elaborada consensuadament pels òrgans competents en matèria de comerç i de defensa de la competència i serà sotmesa a consulta de les institucions, entitats i empreses següents:
a) Consell General de Cambres Oficials de Comerç, Indústria i Navegació de Catalunya.
b) Entitats més representatives del sector de la distribució detallista.
e) Agents socials més representatius de Catalunya.
f) Consell de les Persones Consumidores de Catalunya.
35.2 D'acord amb el que preveu l'article 9.4 de la Llei 18/2005, de 27 de desembre, d'equipaments comercials, per poder realitzar el Llibre blanc és necessari que els operadors dedicats a l'activitat comercial detallista facilitin les dades requerides en relació amb: dades del grup empresarial, emplaçament de cada establiment comercial, superfície de venda total i detallada pels diferents subsectors en què realitzen la seva activitat, volum de vendes netes i nombre d'empleats per cada punt de venda.
A més a més, se'ls podrà requerir qualsevol altra dada relacionada amb la seva activitat comercial.
Així mateix, es requeriran als fabricants i proveïdors de productes de venda al detall les dades en relació amb el volum de vendes que efectuen als diferents operadors dedicats a l'activitat comercial detallista i dades envers la procedència dels productes que venen o distribueixen.
En aquest sentit, als operadors dedicats a l'activitat comercial se'ls demanarà les dades envers el volum de compres que efectuen als seus proveïdors i fabricants i la procedència dels productes que venen en els seus establiments comercials.
35.3 El conseller o la consellera competent en matèria de comerç, a proposta de la persona titular de la Direcció General de Comerç, emetrà resolució per acordar la seva aprovació i en donarà compte mitjançant la publicació d'aquesta resolució al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
Les activitats de venda al detall que desenvolupen els establiments comercials a què afecta l'àmbit d'aplicació d'aquest Decret es classifiquen d'acord amb els diferents epígrafs previstos per la normativa que regula l'impost d'activitats econòmiques (IAE).
Als efectes del que preveu l'article 8 de la Llei 18/2005, de 27 de desembre, d'equipaments comercials, s'entendrà per comunicació d'obertura d'un establiment comercial, en els supòsits a què es refereixen els articles 28.1 i 33.4 d'aquest Decret, el que estableix la Llei 3/1998, de 27 de febrer, de la intervenció integral de l'Administració ambiental.
L'informe sobre grau d'implantació de les empreses de distribució comercial, serà igualment exigible en les llicències i comunicacions previstes en les ordenances municipals que en desenvolupament de l'esmentada Llei 3/1998 regulin el control d'activitats empresarials així com en les comunicacions per canvi de titularitat d'una activitat.
Als efectes del que es preveu a l'apartat 2 de l'article 28, s'entén per empresa vinculada, d'acord amb la Recomanació 2003/361 de la Comissió Europea, de 6 de maig, sobre la definició de microempresas, petites i mitjanes empreses, aquelles empreses entre les quals existeix alguna de les relacions següents:
a) Quan una empresa posseeix la majoria dels drets de vot dels accionistes o socis d'una altra empresa.
b) Quan una empresa té dret a nomenar o revocar la majoria dels membres de l'òrgan d'administració, direcció o control d'una altra empresa.
c) Quan una empresa té dret a exercir una influència dominant sobre una altra en virtut d'un contracte celebrat amb aquesta o una clàusula estatutària de la segona empresa.
d) Quan una empresa, accionista o associada a una altra, controla sola, en virtut d'un acord celebrat amb altres accionistes o socis de la segona empresa, la majoria de drets de vot dels seus accionistes.
En el termini de tres mesos a comptar des de l'entrada en vigor d'aquest Decret, es procedirà al nomenament de les persones que han d'integrar la vocalia de la Comissió d'Equipaments Comercials.
Les persones que l'integren actualment continuen en funcions fins que s'haurà nomenat les noves persones membres.
Les sol·licituds de llicència comercial que es trobin en tràmit a l'entrada en vigor d'aquest Decret hauran de regir-se pel que preveu el Decret 346/2001, de 24 de desembre, pel qual es desplega la Llei 17/2000, de 29 de desembre, d'equipaments comercials.
Les sol·licituds de l'informe sobre el grau d'implantació de les empreses de distribució comercial que es trobin en tràmit a l'entrada en vigor d'aquest Decret hauran de regir-se pel que preveu el Decret 340/2001, de 18 de desembre, pel qual es regula el procediment a seguir pel Servei de Competència en la Distribució Comercial.
Mentre no es dicti l'Ordre a què es refereixen els articles 30.4 i 31.4 d'aquest Decret, els llindars màxims de quota de mercat són els previstos a la disposició transitòria tercera de la Llei 18/2005, de 27 de desembre, d'equipaments comercials.
Per a la determinació de l'àrea d'influència se seguirà aplicant la metodologia utilitzada fins a l'actualitat pel Servei d'Ordenació de la Distribució Comercial.
Es deroguen les normes següents:
El Decret 346/2001, de 24 de desembre, de desplegament de la Llei 17/2000, de 29 de desembre, d'equipaments comercials, sens perjudici del que estableix la disposició transitòria segona d'aquest Decret.
El Decret 340/2001, de 18 de desembre, pel qual es regula el procediment a seguir pel Servei de Competència en la Distribució Comercial, sens perjudici del que estableix la disposició transitòria tercera d'aquest Decret.
El Decret 341/2001, de 18 de desembre, pel qual es regula el funcionament del Registre de grans i mitjans establiments comercials.
L'Ordre de 26 de setembre de 1997, sobre tipologia dels equipaments comercials.
L'Ordre de 8 de juliol de 1998, per la qual es regulen els programes d'orientació per als equipaments comercials.
I qualsevol altre norma de desplegament de la Llei esmentada que s'oposi a aquest Decret.