projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
La jornada va ser organitzada pel Centre d'Estudis Epidemiològics sobre les Infeccions de Transmissió Sexual i Sida de Catalunya ( CEEISCAT ), el Programa de prevenció, control i atenció al VIH, les ITS i les HV ( PCAVIHV ), l'Institut Català d'Oncologia ( ICO ) i el Comitè 1r de desembre i va ser inaugurada per Anna Clopés, adjunta a la direcció de l'ICO, Joan Colom, director del PCAVIVH i Ignasi López, director del departament de ciència de "La Caixa".
El tema principal de la jornada, la col·laboració entre els centres de recerca i les entitats comunitàries, va ser introduït per Jordi Casabona, director científic del CEEISCAT, i Mercè Meroño, Presidenta del Comitè 1D, els quals van posar en valor aquesta tasca conjunta que s'ha desenvolupat en els darrers anys, destacant la recerca participativa adreçada a l'acció.
Durant la taula rodona es van presentar diverses experiències de recerca de base comunitària tant a Catalunya com a la resta d'Europa.
Michael Krone, director executiu d'AIDS ACTION EUROPE, Daniel Simões, activista i membre de GAT Lisboa, i Daniela Rojas Castro, directora de recerca de Coalition Plus, van presentar alguns dels projectes desenvolupats a Alemanya i Europa de l'Est, Portugal i França, respectivament, amb l'objectiu de compartir experiències en l'àmbit de la recerca comunitària.
Per altra banda, la jornada també va abordar el tema de les estratègies de cribratge de VIH i altres infeccions de transmissió sexual fora del sistema sanitari en què es van presentar, entre d'altres, els projectes Téstate, que facilita l'accés a la prova del VIH de forma online, i el projecte HepCDetect II, que ha permès validar un nou mètode de diagnòstic de l'Hepatitis C activa que permetrà la recollida de mostra en sang seca de manera autònoma o en els centre comunitaris sense la necessitat de desplaçar-se a un centre sanitari per fer una extracció se sang.
La trobada, que va comptar amb el suport de La Caixa", CIBERESP, Gilead Sciences i ViiV, va servir també per donar a conèixer la situació de l'epidèmia a Catalunya a través del document Indicadors epidemiològics clau pel monitoratge i avaluació del VIH/ITS a Catalunya 2018 elaborat pel CEEISCAT que recull els indicadors que permeten tenir una radiografia global de l'estat del VIH, les ITS i la cascada de serveis pel VIH a Catalunya.
Programa de la Jornada "II Jornada Anual del CEEISCAT: RECERCA COMUNITÀRIA EN SALUT PÚBLICA Col·laboració intersectorial en l'àmbit de la prevenció i el control del VIH, les ITS i les hepatitis víriques
Amb la nova Ordre SLT/205/2019, de 19 de novembre, s'actualitzen les malalties de declaració obligatòria (MDO) i el sistema de notificació que cal emprar.
Concretament, es modifiquen els annexos I, II i III del Decret 203/2015, de 15 de setembre, pel qual es crea la xarxa de vigilància epidemiològica i es regulen els sistemes de notificació de malalties de declaració obligatòria i brots epidèmics, pel que fa als següents aspectes: les MDO i el sistema de notificació; microorganismes causants de MDO que s'han de declarar al sistema de notificació microbiològica de Catalunya (SNMC) i microorganismes objecte d'estudi de la sensibilitat antibiòtica.
Així doncs, i per fer front a les amenaces transfrontereres greus i altres problemes emergents de salut pública, s'incorporen en aquests annexos del Decret 203/2015 i en el llistat de MDO els següents microorganismes: el virus MERS-CoV (Sindrome respiratòria de l'Orient Mitjà per coronavirus); el virus del Zika; i microorganismes objecte d'estudi de la sensibilitat antibiòtica com el Proteus mirabilis, Enterobacter spp, Serratia marcescens, Morganella morganii; Citrobacter sp i Clostridium difficile; i qualsevol microorganisme que causi meningoencefalitis.
Els brots epidèmics de qualsevol etiologia s'han de declarar de manera urgent i les resistències antimicrobianes i qualsevol microorganisme que causi meningoencefalitis són de declaració obligatòria al SNMC.
A causa dels casos greus apareguts, l'emergència del patogen i l'amenaça potencial transfronterera greu per a la salut, s'inclou la notificació individualitzada, urgent i microbiològica de la síndrome respiratòria aguda greu (SARS) i de la síndrome respiratòria de l'Orient Mitjà (MERS-CoV).
Al mateix temps, properament es publicarà el nou tríptic actualitzat de les MDO i la seva modalitat de notificació, d'acord amb les actualitzacions incloses en la nova ordre.
D'aquesta manera, Catalunya s'adapta a la normativa europea i als nous requeriments internacionals en matèria de vigilància epidemiològica.
El canvi climàtic pot produir impactes negatius sobre la salut de les persones.
Els efectes principals que patim a Catalunya són les onades de calor, la possibilitat de brots de malalties de transmissió vectorial, malalties emergents i reemergents, la contaminació de l'aire, la disponibilitat i qualitat de l'aigua i els esdeveniments meteorològics externs.
També enfrontem la incidència indirecta del canvi climàtic sobre la disponibilitat d'aliments i la seguretat alimentària.
El Departament de Salut ha articulat mesures destinades a incrementar la capacitat adaptativa al canvi climàtic, i inclou així mateix accions de coneixement i sensibilització.
També s'han dut a terme accions de mitigació, contribuint en mesures d'eficiència energètica dels edificis, reducció de les emissions de gasos d'efecte hivernacle (GEH) i la reconversió de la flota de vehicles.
El Ple del Parlament de Catalunya va aprovar el 2014 l' Acord Nacional per a afrontar l'epidèmia del virus de la immunodeficiència humana a Catalunya i lluitar contra l'estigma relacionat amb aquest virus.
Aquesta resolució establia que calia impulsar un Pacte Social contra la discriminació que encara avui dia pateixen les persones que viuen amb el VIH i la sida a Catalunya.
Des del Govern de la Generalitat, amb l'impuls del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies i del Departament de Salut, conjuntament amb el Comitè 1 de Desembre (que aglutina 20 entitats de l'àmbit del VIH sida de Catalunya), s'han reprès els treballs iniciats a l'anterior legislatura per fer efectiu aquest Pacte Pocial.
El 26 de novembre, els membres de la Comissió Delegada de la Comissió Interdepartamental de la Sida a Catalunya (Departament de Treball, Afers Socials i Famílies; Departament de Salut, Departament d'Educació; Departament d'Interior; Secretaria d'Universitats i Recerca i Comitè 1 de Desembre), els agents socials més representatius (CCOO de Catalunya, Foment del Treball i Pimec), s'han reunit per acordar i presentar una proposta declarativa en forma d' endecàleg ( veure el document ) que servirà com a base per al futur Pacte Social contra la discriminació i l'estigma de les persones amb VIH, que s'espera que s'aprovi durant els primers mesos de l'any vinent.
A més, els membres d'aquest grup promotor es comprometen a ser actors i impulsors en el procés d'implementació del Pacte.
Àmbits d'actuació del Pacte Social
El Pacte Social ha d'esdevenir el principal instrument polític i social al nostre país per garantir els drets i la igualtat d'oportunitat de les persones amb VIH-sida.
La proposta de continguts aprovada avui inclou tres àmbits principals d'actuació:
La jornada, ha estat organitzada conjuntament per l'Associació Catalana d'Infermeria del Treball i Salut Laboral (ACITSL) i la Vocalia d'Infermeria del Treball del Col·legi Oficial d'Infermeres i Infermers de Barcelona (COIB).
La jornada ha inclòs taules rodones sobre els reptes i oportunitats que comporta la prescripció en infermeria del treball així com sobre la situació actual i futura de la professió.
L'APSCAT ha participat en la taula de debat sobre Situació actual de la infermera del treball especialista.
En la taula s'ha posat de relleu que hi ha una manca d'especialistes per donar resposta adequada a les necessitats de prevenció de riscos laborals i salut laboral i s'ha debatut sobre els motius que han portat a aquesta situació i sobre possibles solucions a curt, mig i llarg termini.
Tenir especialistes en infermeria del treball ben formades, ben reconegudess i en nombre suficient és bàsic per donar resposta adequada, junt amb els especialistes en medicina del treball, als reptes de salut laboral.
Les Comunitats de Pràctica presenten els treballs finals del curs 2018/19 en una convocatòria que incorpora tallers en arts escèniques i cant
Tallers col·laboratius amb les arts i el ioga com a motors d'intervenció social i millora de la salut física i mental són el plat fort de la VIII Jornada de les Comunitats de Pràctica (CoP), que se celebrarà el pròxim 22 de novembre al Col·legi Oficial d'Infermeres i Infermers de Barcelona.
Amb onze anys d'experiència en treball col·laboratiu, les CoP —nascudes en el si de l'ASPCAT- busquen fomentar el talent intern, la innovació i l'emprenedoria en el si de l'Administració Pública.
Amb el títol "Cor de Coneixement i Salut", la trobada servirà per donar visibilitat als productes finals de l'última convocatòria (la del curs 2018/19).
També vol afavorir l'intercanvi d'experiències de treball col·laboratiu entre l'ASPCAT i altres institucions i reflexionar i debatre sobre l'impuls a la innovació i a l'aprenentatge en el marc col·laboratiu.
La Jornada està adreçada als professionals del Departament de Salut i altres departaments de la Generalitat; també a les persones integrants del Col·legi Oficial d'Infermeres i Infermers de Barcelona i a institucions, empreses i persones que vulguin treballar en xarxa i compartir coneixement.
El 29 d'octubre va tenir lloc a Sant Feliu de Llobregat, el taller " Compartim bones pràctiques en promoció de la salut a la Metropolitana Sud", organitzat conjuntament per l'Agència de Salut Pública de Catalunya (ASPCAT) i el Servei Català de la Salut (CatSalut), adreçat a professionals de l'atenció primària referents del Pla d'activitat física, esport i salut (PAFES).
A la jornada van assistir 48 professionals de salut de les 50 ABS del Baix Llobregat i l'Hospitalet, de l'Agència de Salut Pública de Catalunya i del CatSalut els quals treballen conjuntament amb la resta dels agents locals per a la promoció de l'activitat física als seus municipis.
L'objectiu principal de la jornada és enfortir la xarxa de professionals referents d'activitat física als centres de salut amb un espai de trobada i debat.
Han realitzat la benvinguda la Sra.
Pilar Magrinyà, Directora del Sector Baix Llobregat Centre-Fontsanta, del CatSalut i el Sr.
Fernando Giron, Cap del Servei de Salut Pública al Baix Llobregat Centre-Litoral i L'Hospitalet de Llobregat i Baix Llobregat Nord, de l'ASPCAT.
Han ressaltat la importància de la tasca dels professionals de l'atenció primària en la promoció d'activitat física i han recordat que l'increment de l'activitat física de la població és un dels objectius del Pla de salut de Catalunya 2016-2020 i del Pla Estratègic 2017-2020.
També han destacat la importància de crear xarxa entre professionals de l'atenció primària i els Ajuntaments aprofitant els recursos comunitaris.
A la jornada es van presentar els resultats d'avaluació del Pla d'activitat física, esport i salut (PAFES), implementat a tots els centres de salut de Catalunya des de 2013.
Posteriorment, es va fer un debat, entre els assistents, sobre com impulsar la promoció d'activitat física a nivell local.
Els assistents van definir les millors estratègies per afavorir l'activitat física de les persones inactives i van remarcar la importància de disposar d'oferta d'activitats i espais saludables als municipis.
La darrera part de la Jornada es va dedicar a una sessió teoricopràctica d'iniciació a la marxa nòrdica per conèixer-ne els beneficis que va anar a càrrec de l'empresa Walkim.
És una línia estratègica del Departament de Salut, que forma partdel Pla de salut i el Pla interdepartamental i intersectorial de salut pública (PINSAP), així com de les iniciatives de l'àmbit sanitari del Pla integral de promoció de l'activitat física i l'alimentació saludable (PAAS).
En l'actualitat, totes les àrees bàsiques de salut de Catalunya realitzen el consell de vida activa i estan implicades en accions de promoció de la salut que aprofiten ocasions com la del Dia Mundial de l'Activitat Física.
Al 2018 a Catalunya, 8 de cada 10 adults feia una activitat física saludable (84,5% els homes i 81,1% les dones).
El centre català monitoritzarà i avaluarà les proves de VIH de la xarxa COBATEST a l'Operating Grant "Stronger Together", amb fons de la Comissió Europea
L'aliança entre la xarxa COBATEST i AIDS ACTION EUROPE és una realitat des de mitjans del mes de maig.
L'objectiu d'aquesta unió entre ambdues entitats és portar a terme de manera conjunta l'Operating Grant concedida per la Comissió Europea a l'entitat amb seu a Alemanya i que tindrà una durada de 4 anys, del 2018-2021.
AIDS ACTION EUROPE agrupa més de 400 entitats comunitàries, ONGs, xarxes nacionals de vigilància i centres d'investigació que treballa en la resposta efectiva enfront del VIH/HV/TB en 47 països europeus.
Sota el títol Stronger Together, el projecte conjunt té com a propòsits principals: contribuir eficaçment a la resposta del VIH, de la tuberculosi i de l'hepatitis a Europa; proporcionar plataformes per comunicar-se i facilitar la col·laboració, la creació de xarxes i l'aprenentatge; i la millora contínua de la col·laboració en xarxa.
La xarxa COBATEST és un projecte liderat pel CEEISCAT nascut de l'experiència de la xarxa DEVO a Catalunya i dels projectes HIV-COBATEST i Euro HIV EDAT, ambdós finançats per la Comissió Europea i coordinats pel mateix centre.
En aquesta Operating Grant, el CEEISCAT serà el responsable de coordinar la recollida de dades de proves de VIH a la xarxa COBATEST per tal de fer-ne el monitoratge i l'avaluació per elaborar un informe anual de resultats.
De la mateixa manera, el CEEISCAT s'encarregarà de la coordinació dels membres de la xarxa COBATEST i de la captació de nous membres per a la mateixa, en especial als països de l'est d'Europa.
En el marc d'aquesta aliança amb AIDS ACTION EUROPE, la xarxa COBATEST va aprofitar la trobada per tal de realitzar la reunió del seu Steering Committee en la qual es van redefinir els objectius de la xarxa.
Actualment la xarxa s'ha marcat com a objectius prioritaris per als propers anys promoure i visualitzar el treball de salut comunitari en general, i les proves basades en la comunitat en particular, a tot Europa i promoure la inclusió de proves comunitàries en polítiques nacionals i plans nacionals sobre VIH/ITS/HV a tot Europa.
Per altra banda, la xarxa COBATEST vol augmentar l'abast geogràfic i de continguts de la xarxa mitjançant la inclusió de noves organitzacions per tal de promoure sinergies i aliances amb altres entitats que treballin amb poblacions vulnerables i, especialment, amb la prevenció i el control del VIH/ITS/HV a nivell comunitari.
Per últim, la xarxa vol seguir generant, analitzant i difonent dades i indicadors de realització de proves de VIH i d'estudis basats en la comunitat per tal d'harmonitzar-los a nivell local, nacional i regional per augmentar-ne la qualitat.
En el Dia Mundial del Farmacèutic, celebrat el 25 de setembre, destaquen la repercussió de les seves feines en els anys i qualitat de vida dels catalans
Els farmacèutics de salut pública abasten nombrosos camps d'actuació en matèria de seguretat alimentària, salut laboral, promoció de la salut i prevenció de la malaltia, especialment en la sanitat ambiental treballant conjuntament en equip amb d'altres professionals.
No obstant això, són pocs els ciutadans que saben que aquests professionals sanitaris participen en la realització dels estrictes controls que han de passar els aliments i establiments alimentaris.
El farmacèutics fan funcions, entre d'altres, de vigilància i control sanitari de la producció, transformació, distribució i venda d'aliments i productes relacionats directament o indirectament amb el menjar, inclòs el seguiment i correcció dels incompliments de la legislació alimentària.
Igualment, avaluen la idoneïtat de la informació continguda en l'etiquetatge de productes alimentaris i l'adequació de la informació facilitada al consumidor.
Destaquen les actuacions de vigilància sanitària i control de l'aigua de consum humà, així com de l'aigua dels establiments i activitats d'esplai i oci (piscines, parcs aquàtics, etc.), i realitzen una gran tasca per evitar la proliferació i dispersió de la legionel·la.
A nivell ambiental, realitzen activitats de vigilància i control dels insectes transmissors de malalties infeccioses com el mosquit tigre, les puces o les paparres.
També controlen els residus sanitaris, les activitats de tatuatge, pírcing i micropigmentació, les empreses plaguicides i la policia sanitària mortuòria.
En definitiva, la salut pública és un bé social i ha de ser garantida des de l'Administració amb la participació de tots els professionals implicats, entre els quals es troben els farmacèutics, els amplis coneixements sanitaris acrediten la seva capacitat tècnica per aconseguir un entorn saludable.
Al 2017 l'esperança de vida dels catalans va ser de 80,5 anys pels homes dels quals 67,9 anys són amb bona salut i de 86,1 anys per a les dones dels quals 68,8 anys són amb bona salut.
Els farmacèutics de salut pública contribuïm a respondre amb eficàcia als reptes actuals de la salut pública, adaptant-nos als canvis de la societat i influint en la millora de l'estat de salut de la població a Catalunya.
Ahir es va celebrar el primer acte de lliurament dels diplomes d'adhesió al projecte Empreses Promotores de Salut (EPS) el qual forma part del Pla Interdepartamental i Intersectorial de Salut Pública (PINSAP).
Una empresa promotora de salut és aquella que, a més de complir amb totes les mesures de seguretat i de prevenció de riscos laborals, es preocupa pel benestar dels seus treballadors, que són el seu principal actiu, dona suport de manera activa a la política de promoció de la salut en l'entorn laboral i està compromesa amb la comunitat a la qual pertany i amb la sostenibilitat.
L'Agència de Salut Pública de Catalunya (ASPCAT), amb l'objectiu de reconèixer i impulsar la feina de les empreses compromeses amb el projecte d'EPS, ha creat un diploma d'adhesió.
Hi ha quatre nivells d'adhesió d'acord amb el resultat de l'autoavaluació: membre, bronze, argent i or.
L'acte de lliurament va tenir lloc a la sala d'actes de la Secretaria de Salut Pública del Departament de Salut i va comptar amb la presència de les 14 empreses que han obtingut el diploma d'adhesió:
- Nivell membre: Consorci Hospitalari de Vic, Fundació Orienta, Fundació privada Hospital Asil de Granollers, Universitat Oberta de Catalunya.
- Nivell bronze: Ajuntament de Sant Cugat, Almirall, Autobusos de Granollers, Hospital Universitari Sant Joan de Reus.
- Nivell argent: Boehringer Ingelheim España, Fundació Sanitària Mollet, Hospital sant Rafel Germanes Hospitalàries, Parc de Salut Mar, Universitat de Girona, Universitat Pompeu Fabra.
La benvinguda va anar a càrrec de la Directora de l'Institut Català de Seguretat i Salut Laboral del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies, Sra.
Carmen Cabezas, les quals van destacar el treball conjunt dels dos Departaments, la importància de la bona gestió dels riscos laborals dins del concepte d'EPS i la implicació i col·laboració necessàries entre directius i treballadors per aconseguir els objectius i beneficis de l'EPS.
Rafel Panadès, de la Subdirecció de Promoció de la Salut, va explicar en què consisteix el projecte Empreses Promotores de Salut i el camí a seguir per obtenir l'adhesió.
Durant el lliurament de diplomes, es van projectar els vídeos realitzats per les empreses que han obtingut el nivell argent i en els quals han explicat la seva experiència com EPS, la qual pot servir d'estímul i exemple per a d'altres empreses.
L'acte es va concloure amb l'agraïment als presents i la felicitació a les empreses adherides, i se'ls va animar a seguir treballant per millorar la salut i benestar dels treballadors i treballadores.
El SLTC Summit 2019 "Explorant noves fronteres en l'atenció del VHC", celebrat a València el passat 15 i 16 d'octubre, ha reunit a més de 700 experts de 47 països diferents per debatre i compartir les Millors Pràctiques per aconseguir l'eliminació de l'hepatitis C.
Experts internacionals de primer nivell s'han trobat durant la tercera edició del SLTC Summit, organitzat per la companyia Gilead, per revisar les Millors Pràctiques de detecció, diagnòstic, tractament i seguiment del VHC.
La principal conclusió de la cimera, després de l'anàlisi de les experiències internacionals, ha estat que l'assoliment de l'objectiu de l'Organització Mundial de la Salut (OMS) d'eliminar el virus l'any 2030 com a problema de salut pública és possible a través de l'aplicació en l'àmbit local d'estratègies globals, comptant amb la participació coordinada dels diferents agents implicats.
Una de les Millors Pràctiques presentades ha estat "El model català: un apropament especial a les presons", de l'equip format per Joan Colom, director del Programa de Prevenció, Control i Atenció al VIH, les ITS i les Hepatitis Víriques (PECAVIHV) de l'Agència de Salut Pública de Catalunya, Andrés Marco, director de Malalties Infeccioses del Programa Català de Salut Penitenciària, i Neus Solé, infermera d'enllaç del Programa de Presons.
A Catalunya, la infecció crònica per VHC és 4 vegades més gran entre la població reclusa que entre la població general.
L'objectiu principal del programa de presons a Catalunya és eliminar la infecció per VHC a les presons catalanes abans del 2021.
Els punts clau d'aquest programa es basen en:
Aquest programa s'emmarca en el Pla de prevenció i Control de la Hepatitis C, que té com a principals objectius, tant en població general (a través de l'atenció primària) com en poblacions clau que poden córrer un alt risc d'infecció (entre les quals es troben les persones internes en centres penitenciaris), el diagnòstic precoç d'infeccions ocultes, la provisió de tractament i el seguiment de la malaltia.