La Mariona Pallarès i la Marta Herranz han format part de l'equip de gestió del programa Compartim fins a aquest mes de novembre.
Quina ha estat la vostra tasca en el programa Compartim?
Mariona: Dins del programa Compartim he col·laborat en la gestió de les comunitats de pràctica (CoP) i en l'organització d'activitats d'intercanvi i gestió de coneixement per a diferents col·lectius professionals.
D'aquesta manera, he participat en el seguiment de l'activitat interna de les CoP i en la difusió del seu treball col·laboratiu.
Marta: Pel que fa a la meva contribució en el programa Compartim, destacaria, d'una banda, la participació en l'organització de les jornades de les CoP, que és on es presenten els productes i on, per tant, es dóna a conèixer el resultat palpable del seu treball; i, d'altra banda, la participació en la gestió i organització dels ja coneguts espais de gestió del coneixement, que són trobades obertes a tots els professionals, tant del sector públic com de l'àmbit privat, on ponents i assistents comparteixen experiències, eines i coneixements amb el propòsit de contribuir a la millora organitzacional.
Com va començar la vostra relació amb el programa Compartim del Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada?
Mariona: Jo vaig conèixer el programa Compartim al 2012, quan vaig arribar al Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada (CEJFE).
El primer any em vaig anar familiaritzant amb el programa: el seu funcionament, les CoP i les seves dinàmiques, els diferents grups i persones, etc., però principalment vaig col·laborar en l'organització de les jornades de cada CoP.
Al 2013 va ser quan vaig dedicar-me plenament a la gestió de les CoP i vaig integrar la metodologia de la gestió del coneixement i el treball col·laboratiu en la meva pràctica professional.
Marta: Jo vaig entrar al CEJFE l'any 2013, que és quan vaig tenir la primera presa de contacte amb el programa Compartim.
Va ser aleshores quan vaig aprendre què eren les CoP, quina era la seva raó de ser, com s'articulaven dintre del Departament de Justícia, etc. De seguida em vaig bolcar de ple en la dinàmica de la gestió dels entorns de treball col·laboratiu i la gestió del coneixement.
Coneixíeu la metodologia del treball col·laboratiu i la gestió del coneixement?
Mariona: Abans d'arribar al CEJFE coneixia alguna eina col·laborativa i d'intercanvi de coneixement, però no va ser fins que vaig arribar al CEJFE que vaig descobrir la metodologia del treball col·laboratiu i la gestió del coneixement en les organitzacions.
Marta: Coneixia plataformes i eines de treball col·laboratiu, però reconec que per a mi era una metodologia de caire més aviat teòric.
Va ser a través del programa Compartim que em vaig endinsar en la pràctica del treball col·laboratiu.
Quins aprenentatges destacaríeu que heu pogut fer al llarg d'aquests tres anys treballant en el programa Compartim?
Marta: La formació –això ja ho sabíem– és essencial per ser un bon professional, però els temps canvien i els mètodes d'aprenentatge també.
El que he après, en termes generals, és que, juntament amb el paradigma de formació docent-alumne, coexisteixen altres mètodes d'aprenentatge que apoderen les persones, potencien la intel·ligència col·lectiva en les organitzacions i fomenten la innovació i l'optimització de recursos.
Mariona: En primer lloc, he conegut i après una nova manera de treballar, més horitzontal i transversal, que comporta una nova forma de comunicació dins dels llocs de treball, que fomenta el diàleg, la interacció i la xarxa professional.
En segon lloc, he pres consciència del paper que té l'aprenentatge informal en les relacions quotidianes.
He tingut l'oportunitat de conèixer diferents col·lectius professionals, amb els quals hi he tingut un contacte constant i hi he pogut compartir i intercanviar experiències i coneixements.
Què us emporteu personalment i professionalment d'aquesta etapa?
Mariona: L'experiència d'haver format part del programa i de l'equip Compartim, a través del qual he après contínuament, amb els membres de l'equip tècnic i amb els membres de les diferents CoP, sobre la tasca professional del CEJFE i d'altres centres de treball.
En aquest sentit, m'he adonat de la importància que té la comunicació interna dins de les organitzacions i de la rellevància de les reunions i trobades entre els professionals per tal de cohesionar els equips i crear espais d'intercanvi i reflexió per facilitar la millora de cada servei o tasca.
Marta: Han estat tres anys intensos.
Hem fet molta feina (i crec que molt bona) amb tot l'equip del Compartim; hi hem posat ganes, il·lusió i empenta; hem donat el millor que teníem com a persones i com a treballadors.
M'emporto, entre altres coses, la satisfacció professional i personal de qui fa les coses ben fetes i veu en els resultats el fruit del treball conjunt.
Com penseu que podreu aplicar aquesta experiència en la feina amb el vostre nou equip de treball?
Mariona: Estic convençuda que la nostra experiència al programa Compartim ens serà de gran utilitat per aportar a les nostres feines una base pràctica, i també teòrica, sobre la metodologia del treball col·laboratiu i que ens servirà per fomentar la gestió del coneixement entre els membres de l'equip.
Marta: Crec que la gestió del coneixement i el treball col·laboratiu són avui dia elements cabdals en qualsevol organització, pública o privada.
N'és prova clara d'això el fet que, cada cop més, a les entrevistes de treball se'm demani per la meva experiència en aquests àmbits.
Per això estic convençuda que tot el que he après en el marc del programa Compartim aportarà valor afegit al meu nou destí professional.
Finalment, des de la vostra experiència quins són els arguments a favor de les CoP a l'Administració pública i a les organitzacions?
Mariona i Marta: La metodologia de treball col·laboratiu i de gestió del coneixement, d'acord amb el sistema de les CoP, té la capacitat d'aportar beneficis a la mateixa organització i a la pràctica diària dels professionals de l'Administració pública.
Les CoP possibiliten espais de trobada entre professionals, que els permeten cohesionar el grup i donar resposta a dificultats i conflictes professionals i establir, alhora, bones pràctiques en els seus àmbits professionals.
Les CoP ofereixen als professionals la possibilitat de determinar les seves necessitats, resoldre conflictes i homogeneïtzar la seva feina a través del contacte entre les diferents persones.
Les persones que treballem a l'entorn del programa Compartim hem estat testimonis, al llarg d'aquests anys, del tarannà entusiasta de la Marta i la Mariona, i estem segurs que tindran molta sort i enriquiran els seus nous companys amb l'experiència i l'aprenentatge que han fet de la metodologia del treball col·laboratiu.
Fins no fa gaire la majoria de nosaltres només havíem tingut algun contacte amb la intel·ligència artificial a través d'aplicacions tan populars com Amazon –i ara Netflix – o de la cerca personalitzada a Google.
Els resultats obtinguts com a usuaris d'aquestes eines han estat en general una experiència positiva i hem tingut la sensació que eren útils i encertats.
Doncs bé, tot indica que això no ha fet més que començar i que som només al principi del que serà l'explosió de la intel·ligència artificial, derivada de la creació de nous algoritmes, fruit de la trepidant evolució de les aplicacions basades en les dades massives ( Big Data ).
Com a exemple, ens centrem en un cas relacionat amb el programa Compartim.
Fins ahir mateix presumíem d'haver fet, a través d'una de les nostres comunitats de pràctica, una de les millors aportacions de coneixement en una àrea molt complexa i molt important per a l'Administració de justícia com és l'avaluació del testimoni.
Concretament, la CoP de psicòlegs de l'Equip d'Assessorament Tècnic Penal (EAT Penal), del Departament de Justícia de la Generalitat de Catalunya, va elaborar la Revisió de la Guia d'avaluació del testimoni en violència de gènere (GAT-VIG-R).
Però fa uns dies hem descobert una aplicació que ens arriba des del camp de la intel·ligència artificial que millora les nostres aportacions.
El recollia La Vanguardia el passat dia 10 de novembre.
Deia això: Dissenyen un algoritme que detecta la mentida a la cara de la persona.
Aquest algoritme, basat en centenars d'enregistraments de tribunals de justícia, arriba a oferir un percentatge d'encert del 75 % a l'hora d'identificar els acusats que mentien en una sèrie de judicis, un guarisme gens menyspreable si tenim en compte que els éssers humans normalment en detecten tan sols un 59,5 % i que els millors interrogadors arriben a detectar-ne un 65 %.
Doncs bé, com veiem, aquesta mena de propostes basades en el camp de la intel·ligència artificial estan conquerint sectors que fins ara crèiem impenetrables, com l'esmentat d'avaluació del testimoni.
I és que cada cop són més freqüents notícies d'aquest tipus:
- Google, Microsoft i sobretot Apple hi estan treballant per tal de perfeccionar els seus assistents personals virtuals (Siri, Cortana, Google Now).
- Robots redactors i presentadors de notícies: el robot Quill es dedica al periodisme esportiu; un altre té la missió d'elaborar informes d'inversions i ha estat contractat per la CIA per identificar empreses que desenvolupen tecnologies relacionades amb la seguretat nacional.
- Integrants dels consells d'administració: l'empresa britànica dedicada a la biotecnologia i a la medicina regenerativa, Aging Analytics, va desenvolupar un robot que automatitza i recomana inversions.
Per això, en aquest cas, d'alguna manera, l'algorisme en qüestió ha estat nomenat membre del Consell d'Administració.
- Gestió de persones i recursos humans:...es creen models d'avaluació i de rendiment basats en l'anàlisi de dades massives.
Per exemple, Starbucks empra un programa que analitza els patrons de vendes i altres dades per elaborar els horaris dels seus empleats.
I també, com assenyala Enrique Dans,... una màquina és perfectament capaç d'analitzar les variables d'un entorn de presa de decisions de manera força més completa que un humà, sigui a l'hora de conduir un vehicle o de dirigir una àrea funcional d'una companyia.
I ho explica més endavant d'aquesta manera:
"Pensar més ràpid i pensar millor va precisament sobre aquestes coses: fins a quin punt és important que els directius entenguin que aquestes màquines ja no són simplement per fer les nòmines o la comptabilitat, que no són simples obrers especialitzats que fan les coses més ràpid i sense cansar-se, sinó que s'han convertit en màquines capaces de pensar i generar idees, anàlisis o prediccions de maneres molt més brillants que un cervell humà.
I que qui no s'apunti a experimentar amb aquest tipus de coses, caurà víctima dels que sí ho han fet.
Molt més del que vam creure que podríem esperar d'una màquina.
I molt més important del que semblava..."
- Robots que tenen cura de les persones, que atenen el públic, que treuen a passejar el gos, que s'ofereixen com a companys i amics empàtics i altres serveis que ens arriben d'indústries tan innovadores com són les del sexe.
- Serveis d'intel·ligència artificial oberts i per a tothom: Google anuncia que el seu avançat sistema d'intel·ligència artificial TensorFlow estarà obert a partir d'ara per a tot el que vulgui utilitzar-lo.
- I, per descomptat, la millora de l'humà com a espècie: l'arribada de l'híbrid humà/màquina ( transhumanitat ).
Davant de tot això, només podem dir que fa temps que la tecnologia va deixar de ser simplement una automatització de tasques per passar a ser una altra cosa.
A mesura que les capacitats d'aquesta tecnologia continuen escalant en prestacions, aquest aspecte es potencia cada cop més i ens obre dimensions que escapen al raonament de qualsevol que intenti entendre-ho amb l'òptica anterior.
Podrem, potser, ser escèptics –o molt crítics– a l'hora de deixar que les màquines prenguin aquestes decisions, però, com diu Dans, l'hora de la intel·ligència artificial –i del machine learning – ha arribat, i ja hi ha experiències que ens demostren que infinitat de tasques que confiàvem reservades a l'àmbit del que és humà puguin passar a ser desenvolupades per una màquina de la nit al dia, i no només en termes de substitució estricta, sinó també de millora en prestacions, eficiència, fiabilitat i resultats.
Precisament, i ja situant-nos en entorns quotidians de vida i treball més propers als nostres, Gmail de Google, per exemple, és capaç d'oferir-nos agents intel·ligents que llegeixen un correu electrònic, que entenen perfectament que parla d'una possible cita i que ens pregunten si volem fer-ne seguiment en la nostra agenda.
O, sense anar més lluny, la classificació del correu per temàtica o criticitat, o la detecció de correu brossa ( spam ).
Dit d'una altra manera: el nostre gestor de correu pot respondre segons el que Google creu que faríem nosaltres.
Funciona a partir de les respostes més habituals que donem, el contingut del missatge mateix i la interacció anterior amb el remitent.
Smart Reply, que és el nom del nou servei, ens suggereix una resposta que hem d'aprovar abans de l'enviament.
Creiem que, més enllà d'alguns casos anecdòtics del llistat d'abans, som davant d'un fenomen que contribuirà de manera accelerada a canviar els hàbits tradicionals en el maneig del coneixement i l'aprenentatge dels professionals.
Les màquines, la intel·ligència artificial i el progrés en la millora de la presa de decisions posteriors, sobre la base de l'acumulació de dades ( Big Data ), es mostren com a companys obligatoris en els àmbits de la gestió i de l'aprenentatge.
És molt previsible que tot allò que pugui ser substituït per prediccions fetes a través d'intel·ligència artificial s'acabarà fent realitat.
En aquest sentit, deia el mestre Piscitelli:
L'era de les màquines intel·ligents està més a prop que mai; tots els processos i procediments que ens interessen i que ens travessen (des dels sistemes productius, les relacions afectives, la construcció de coneixement, les formes d'invenció i reproducció memètica) es veuran profundament modificats a mesura que les màquines vagin ocupant rols que abans eren propis dels humans.
O sigui, de ple en l'era de la singularitat tecnològica (i no serà només un altre terme a recordar;(.
24a sessió d'Espais de Gestió del Coneixement: Desenvolupament professional a través de la mentoria (mentoring)
Acte commemoratiu Dia Europeu de la Mediació.
Si la mediació és la resposta, quina és la pregunta?
42a sessió web: Conversar amb la ciutadania per les xarxes socials, amb Aurora Masip i Manel Gastó del Banc de Sang i Teixits
Elements interns i externs de la intervenció
Curs Eines pràctiques per a la gestió i la prevenció de conflictes a Manresa
13, 19 i 28 de gener i 1 de febrer de 2016
IV Congrés Internacional EDO 2016.
"Aprenentatge situat i aprenentatge connectat: implicacions per al treball"
Organitzen: Equip de Desenvolupament Organitzacional de la Universitat Autònoma de Barcelona, Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada i Escola d'Administració Pública de Catalunya
Comptarem amb la presència de cinc conferenciants de gran prestigi internacional: George Siemens (Athabasca University), Julio Cabero (Universitat de Sevilla), Stephen Billett (Griffith University), Harold Jarche (consultor i conferenciant internacional) i José Antonio Marina (Universitat Complutense de Madrid).
Pàgina web del Congrés (podeu consultar-hi les condicions d'inscripció –fins al 30 d'abril– i de presentació de comunicacions –fins al 15 de gener).
Materials de les últimes jornades:
Guia per a la implementació d'activitats als centres educatius de Justícia Juvenil.
L'èxit d'un executiu és cada vegada més jutjat pel rendiment dels altres i per la seva rapidesa i eficàcia a l'hora d'enfrontar-se a nous reptes i proves.
Aquest llibre ofereix valuosos consells i directrius per fer equip amb els companys i empleats, a la vegada que és una font d'inspiració perquè tinguin un excel·lent rendiment i uns bons resultats.
Aquest és un manual senzill i didàctic per aprendre a treure el màxim profit a totes les plataformes 2.0 i a aquestes aplicacions que omplen la memòria del nostre telèfon intel·ligent.
Cada usuari té una motivació diferent per utilitzar les xarxes socials: fer negocis, trobar una feina, guanyar popularitat, estar en contacte amb amics i familiars, recuperar la relació amb persones del passat..., aquest llibre t'ajuda a aconseguir-ho.
WeTransfer és un servei en el núvol de transferència d'arxius, d'ús molt senzill, que no requereix registre.
Només cal afegir l'arxiu o arxius que es volen transferir, la nostra adreça de correu electrònic i l'adreça de correu electrònic del destinatari; els arxius no romanen a cap unitat d'emmagatzematge (a la versió gratuïta), només passen via WeTransfer per ser enviats.
Es tracta d'un servei freemium; la versió gratuïta permet enviar arxius de fins a 2 GB, i són descarregables per part del destinatari durant un màxim de 7 dies.
Disposa d'aplicacions mòbils per a Android i iOS.
Altres serveis similars són FileFactory, Senduit o Fileai.