"La irrupció de la màquina d'escriure al món de les oficines va permetre augmentar la productivitat de les tasques administratives, però sobretot, va contribuir decisivament a la incorporació de la dona al mercat laboral."
Extret del post sobre Pulsacions mecàniques.
Històries de la màquina d'escriure [ + ]
Entrevistes i declaracions públiques
Margarida Xirgu no només va destacar com una de les actrius més arriscades i renovadores del teatre català de primers de segle, sinó que també triomfà en l'escena espanyola en la dècada dels vint i primers anys dels trenta.
A les repúbliques llatinoamericanes va deixar una empremta indeleble, que ha perviscut fins a l'actualitat.
Les entrevistes que s'apleguen confirmen que Xirgu, com a artista, es va lliurar en cos i ànima al teatre; com a ciutadana, va posicionar-se a favor de polítiques progressistes de justícia i solidaritat socials i, com a dona, va prendre partit a favor de les reivindicacions al voltant del sufragi femení.
Políticament, va mostrar-se a favor de l'Estatut d'Autonomia de Catalunya de 1932 i, entre altres, va assumir la presidència de la Delegació a l'Uruguai de la Generalitat de Catalunya a l'exili.
El contingut s'ha ordenat cronològicament en dues grans parts: 1910-1936 i 1936-1962 i recull les entrevistes aparegudes en publicacions catalanes, espanyoles i llatinoamericanes que, a més, tenen el valor de suggerir els contextos històrics i polítics, socials i escènics en què Xirgu va haver de moure's, i també la geografia i els ambients teatrals de les nombroses ciutats on va actuar a Europa i a Amèrica.
Aquesta guia de mà dona a conèixer els espais de memòria vinculats a la retirada de 1939 d'una forma pràctica, senzilla i entenedora.
El marc geogràfic de referència és la part oriental dels Pirineus, a banda i banda de la frontera: una serralada que centenars de republicans van haver de travessar camí de l'exili.
Amb informació actualitzada i un context històric ben delimitat proposa diversos itineraris que permeten descobrir paisatges de memòria i llocs simbòlics.
També és una eina de suport per visitar el Museu Memorial de l'Exili, un espai museístic amb vocació transfronterera que es dedica a analitzar l'exili republicà de 1939 i, a més, proposa una reflexió crítica a l'entorn dels exilis i els desplaçaments forçosos de població en el decurs del segle XX i fins a l'actualitat.
Catàleg d'aquesta exposició, que tingué lloc al Museu d'Història de Catalunya.
Nova i significativa aportació al reconeixement del pes que ha tingut l'exili de 1939 en la història catalana del segle XX.
L'exposició toca temes com el de la cultura catalana a l'exili, la participació dels catalans en la Segona Guerra Mundial, l'exili català a Llatinoamèrica o l'aportació cultural i científica dels exiliats catalans als països d'acollida.
Catàleg de l'exposició que acollí el Palau Moja de Barcelona del 21 d'abril al 21 de juny de 2009, any en què es van commemorar els setanta anys de la caiguda de Catalunya i de l'inici de l'exili que va dur milers de catalans a refer la seva vida a diferents països d'Europa i d'Amèrica.
L'exposició parteix dels testimonis dels escriptors i dels records de les famílies, que reconstrueixen la relació amb els països d'acollida, a l'altre costat de l'Atlàntic, en una experiència que enfronta la literatura catalana amb els grans temes de la pèrdua de la identitat, de "l'altre" i de la vida a les grans metròpolis contemporànies.
Premsa catalana de l'exili i l'emigració (1861-1976)
Recull exhaustiu de les publicacions fetes a l'exili des de finals del segle XIX fins a la restauració de la democràcia, a càrrec de Robert Surroca i Tallaferro.
El llibre inclou la reproducció de revistes i butlletins representatius de l'activitat sociopolítica, com ara L'Appel Catalan de Ginebre, Presència Catalana de París, Butlletí del Casal català de Tolosa, Butlletí del PSUC, Catalunya i Ressorgiment de Buenos Aires, entre moltes altres.
El Museu d'Arqueologia de Catalunya i la Guerra Civil Espanyola (1936-1939)
Primer número d'una publicació innovadora que, en format revista, està orientada al gran públic.
El seu disseny elaborat, pàgines amb grans fotografies i una redacció de fàcil lectura vol apropar els continguts de l'exposició fora del mateix museu.
Aquest número recull L'exposició "Arqueologia a l'exili".
El Museu d'Arqueologia de Catalunya i la Guerra Civil espanyola (1936-1939) ens explica aquest episodi encara poc conegut de la història cultural i patrimonial del nostre país i, alhora, retre homenatge als homes i dones que, enmig de les dificultats d'una guerra, treballaren incansablement per protegir el patrimoni cultural català i garantir-ne la seva transmissió a la posteritat.