E ls comtes d'Urgell, Ermengol III i Clemència, van fer donació del castell i lloc de les Avellanes a Miró Isarn i Hug Arnau, l'any 1057, tal i com recull aquest pergamí, que és el document més antic que es conserva a l'ACN i que cal situar en el període d'expansió del comtat d'Urgell.
El document es troba dins el fons del l'Ordre dels canonges regulars premonstratencs de Santa Maria de Bellpuig de les Avellanes, aquesta comunitat va ser fundada l'any 1166 i va romandre al monestir fins la seva desamortització l'any 1835.
La major part de documentació del fons, com és el cas d'aquest pergamí, correspon a l'administració del patrimoni del Monestir i està integrat per les escriptures notarials que garantien la possessió dels seus béns i drets, així com els documents comptables derivats de la gestió de les rendes dels seus dominis.
També trobem la documentació referida al govern i a l'organització interna de la Comunitat (1655-1835), com és el cas de les resolucions capitulars, les eleccions dels abats, els estatuts de la Comunitat, etc. Aquest és un fons poc estudiat perquè fou descobert l'any 2003 amagat en un fals sostre de l'església parroquial de Vilanova de la Sal i, per aquest motiu, és una documentació que podria obrir noves vies d'estudi tant referents al monacat a Catalunya com al comtat d'Urgell.
Títol: Donació feta per Ermengol III d'Urgell i la seva esposa Clemència, a favor de Miró Isarn i Hug Arnau, del castell i lloc de les Avellanes
Donació feta pels comtes d'Urgell l'any 1057
Els documents que desperten més interès a qualsevol arxiu, són les fotografies antigues.
L'ACN conserva diversos fons, entre els quals cal destacar el de Daniel Torruella Valls, que és l'autor d'aquesta imatge.
Daniel Torruella va néixer a Balaguer l'any 1905.
Tot i que era forner de professió, de molt jove va tenir moltes inquietuds que el van fer participar activament en la vida associativa i política de ciutat.
El seu vincle amb la Secció Fotogràfica del Centre Excursionista de Balaguer, de la qual en va ser president, expliquen que l'autor tingués especial sensibilitat per plasmar per mitjà de la imatge aspectes diversos del patrimoni històric, cultural i natural que l'envoltava.
Gràcies a aquest llegat, l'ACN disposa d'un fons de 1.400 fotografies amb imatges de Balaguer i de la comarca de la Noguera preses entre els anys 1921 i 1938.
La major part dels documents són negatius en suport de vidre i també d'acetat.
Així mateix, hi ha imatges estereoscòpiques en vidre i, de manera excepcional, també s'hi conserven uns pocs exemplars d'autochroms.
Tot el fons es pot consultar per mitjà de còpia digital.
Títol: Parada de sàrries a la Plaça Mercadal de Balaguer
Suport material: Estereoscòpia sobre vidre
Un dels documents cabdals per a conèixer el passat medieval de Balaguer és l'anomenat "Llibre de Costums, privilegis i ordinacions de Balaguer", també dit "Llibre de Juraments".
Aquest còdex conté els privilegis que els comtes d'Urgell i reis van atorgar a Balaguer al segle XIII, així com els costums i ordinacions que regien la vida del municipi fins l'any 1435.
Es tracta, per tant, d'un compendi legislatiu que paers, consellers i oficials necessitaven per al govern i l'administració de la ciutat de Balaguer.
Menció especial mereix la miniatura policromada que apareix al començament del llibre.
Representa l'escena sagrada del Calvari i va acompanyada d'uns textos evangèlics.
Aquesta imatge està molt desgastada perquè sobre ella els nous governants hi posaven la mà per a jurar el càrrec municipal que se'ls hi havia assignat.
Títol: Llibre de costums, privilegis i ordinacions de Balaguer
Suport material: Llibre amb cobertes de fusta folrades amb pell i fulls de pergamí
Llibre de Costums, privilegis i ordinacions de Balaguer, segle XIV
El document més rar que conservem a l'ACN és un fragment d'un rotlle de la Torà, datat al segle XIV.
La Torà és el text sagrat de la llei del judaisme que es troba a les sinagogues guardat dins el hekkal, que és l'armari situat en el mur oriental del temple.
És un llibre en forma de rotlle.
El text està escrit en hebreu i es presenta en columnes horitzontals al llarg dels 14 metres que medeix el document.
Podem suposar que originàriament la Torà de Balaguer anava enrollada en dues tiges de fusta rematades en poms d'argent i protegida per un mantell, el mappah, tot i que avui dia no es conserven.
Aquest document es va trobar a Balaguer i, tot i que no coneixem res de la seva història, sí que sabem que pertany a l'àrea del judaisme mediterrani per les petites variants en el tipus d'escriptura hebrea utilitzat.
Un dels documents més singulars de l'ACN és aquest segell del comte Ermengol X d'Urgell.
La seva importància es deu a què gairebé no es conserven exemplars del comtat d'Urgell.
Els segells són petites peces de cera o plom que pengen amb cordes dels documents, generalment en pergamí, i que servien per garantir l'autenticitat dels documents que acompanyaven.
A més a més, aquests segells són font d'informació per a l'estudi de la iconografia i l'heràldica medievals ja que contenen la imatge d'armes del sobirà, senyor o cavaller que atorgava el document.
Títol: Segell del comte Ermengol X d'Urgell
Segell del comte Ermengol X d'Urgell