Subvencions per a l'elaboració de treballs de recerca sobre Administració pública i polítiques públiques que promouen la transferència de coneixement a les administracions i l'impacte social de la recerca, a través de la recerca col·laborativa, amb l'objectiu d'identificar solucions innovadores per a la presa de decisions.
Les convocatòries estaran obertes a les universitats catalanes i els centres públics i privats de Catalunya, sense finalitats de lucre, que portin a terme activitat de recerca.
Es demanarà que els equips de recerca estiguin formats per membres de l'acadèmia, de l'Administració pública i de la societat civil.
Un dels membres de l'Administració actuarà com a mentor institucional del projecte de recerca.
Es preveu que la pròxima convocatòria es publiqui durant l'últim trimestre de 2020 i que les subvencions s'adjudiquin durant el primer semestre de 2021.
Els treballs s'hauran de lliurar en un termini de 12 mesos a partir de l'adjudicació.
L'import del finançament serà d'un màxim de 12.000 euros per treball.
Les bases reguladores per a la concessió de subvencions publicades el 2020 incorporen diverses novetats, principalment en l'objecte de la recerca, la composició dels equips i els criteris de valoració dels projectes.
A més, cada convocatòria establirà unes línies de recerca determinades a les quals s'hauran d'ajustar els treballs.
L'objecte de les subvencions és la realització de treballs de recerca innovadors que generin nou coneixement per a la millora de les administracions i les polítiques públiques de Catalunya i que tinguin potencial inclusiu per involucrar la societat en el procés científic.
Els treballs han d'aportar solucions concretes, amb capacitat transformadora de les administracions i les polítiques públiques.
Han d'adoptar un enfocament pluridisciplinari i han d'incloure la participació d'actors socials rellevants (representants de l'acadèmia, l'Administració pública, la societat civil, la indústria i la comunitat educativa, entre d'altres) en el disseny i en el desenvolupament de la recerca.
Els equips de recerca han d'estar integrats per tres o més membres, amb almenys una persona de cadascun dels col·lectius següents: acadèmia, Administració pública i societat civil.
Una de les persones del col·lectiu acadèmic actua com a responsable del projecte i interlocutora de l'EAPC, i una de les persones del col·lectiu de l'Administració pública actua com a mentora institucional.
Els membres acadèmics de l'equip són responsables de la solidesa científica del projecte i han d'assegurar que les solucions que proposen estiguin basades en l'evidència científica.
Han d'aportar, en el seu conjunt, una visió interdisciplinària de l'objecte de la recerca.
El mentor o mentora institucional ha de ser una persona de qualsevol de les administracions públiques catalanes amb responsabilitat i experiència en les polítiques públiques relacionades amb l'objecte de la recerca, i ha de tenir capacitat de decisió o influència per transformar la política que es pretén millorar amb el projecte.
Aquesta persona actua per designació de la seva institució.
Com a mentora institucional, valida la viabilitat i la utilitat del projecte, ofereix orientació perquè la recerca generi coneixement rellevant per a la presa de decisions, facilita l'accés a dades i informació necessàries i acompanya el projecte durant tot el desenvolupament.
La institució que la designa es compromet a impulsar l'aplicació dels resultats de la recerca en la millora de l'Administració.
L'equip ha d'incorporar una o més persones com a representants dels col·lectius de la societat civil relacionats amb l'objecte de la recerca.
Poden ser persones vinculades a entitats sense finalitat de lucre representatives del teixit associatiu, a la comunitat educativa o al món empresarial i laboral.
En tots els casos han d'acreditar experiència professional en el camp objecte de l'estudi.
Aquestes persones intervenen en el disseny i el desenvolupament de la recerca aportant la perspectiva d'actors socials afectats pel repte social per al qual es busquen solucions.
En una primera fase es valoren: l'adequació del projecte a les línies de recerca que estableixi la convocatòria; el plantejament inclusiu de la recerca pel que fa a la participació d'actors socials rellevants i l'ús de metodologies que afavoreixin aquesta participació; l'interès, la novetat i la rellevància per a les polítiques públiques i la complementarietat, sinergia i compatibilitat amb programes públics relacionats amb l'àmbit de recerca; la generalització potencial dels resultats a les administracions i polítiques públiques; i la viabilitat del projecte.
En una segona fase es valoren: la qualitat científica del projecte; el potencial innovador; l'impacte social esperat i els beneficis potencials generats pels resultats; la qualitat de gestió del projecte; la qualitat de l'equip de recerca; i l'adequació del pressupost.
La convocatòria 2020 prioritzarà els treballs de recerca que generin nou coneixement per dissenyar i implementar polítiques públiques que augmentin la resiliència de les administracions públiques i de la societat quan afronten reptes socials complexos.
Els treballs hauran d'aportar solucions que contribueixin a incrementar la capacitat de les organitzacions de resistir la incertesa, d'adaptar-se i de transformar-se per mantenir-se efectives davant d'esdeveniments disruptius, crisis i tota mena de situacions conflictives inesperades.
Alhora, aquestes solucions hauran de tenir en compte les necessitats socials, contribuir a enfortir la societat i preparar-la també per gestionar la incertesa, amb l'objectiu d'afavorir el progrés compartit i mantenir la confiança de la societat en les institucions.
Atès que la resiliència es manifesta en múltiples àrees de les administracions i polítiques públiques, els treballs poden versar sobre qualsevol dels temes següents:
L'Administració digital: necessitats, oportunitats i riscos
La qualitat dels serveis públics
La qualitat de les institucions
La gestió del coneixement: captació, retenció i reconeixement del talent; gestió del relleu generacional a les administracions públiques
L'EAPC encoratja els sol·licitants a aplicar enfocaments o metodologies innovadors als seus projectes de recerca.
En són exemples l'ús del pensament estratègic prospectiu ( futures thinking ), l'ús d'experiments d'avaluació d'impacte (com les proves controlades aleatòries o randomised controlled trials vinculades o no a les estratègies de nudging ), i l'ús de dades massives ( big data ) per al disseny, la implementació i l'avaluació de polítiques públiques.
Per a més informació, escriviu a [EMAIL]