projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El règim d'aportacions fixat per l'article 26 per a les obres de nova implantació d'infrastructura de regatge és també aplicable a les actuacions a realitzar en les zones que, abans de l'entrada en vigor d'aquesta Llei, han estat declarades d'interès nacional, d'acord amb la legislació vigent en matèria de promoció de regatges; sens perjudici de les aportacions econòmiques que, en virtut d'aquella declaració, puguin fer altres administracions públiques.
El règim d'aportacions fixat per l'article 26 per a les obres de millora de regadius existents o d'ampliació de zones regables també és aplicable a les actuacions a realitzar en les zones que abans de l'entrada en vigor d'aquesta Llei han estat declarades d'interès nacional, d'acord amb la legislació vigent en matèria de promoció de regatges; sens perjudici de les aportacions econòmiques que, en virtut d'aquella declaració, puguin fer altres administracions públiques.
El règim d'aportacions fixat per l'article 26 per a les obres de nova implantació d'infrastructura de regatge és també aplicable a les actuacions a realitzar en les zones que, abans de l'entrada en vigor d'aquesta Llei, han estat declarades 'd'interès nacional', d'acord amb la legislació vigent en matèria de promoció de regatges; sens perjudici de les aportacions econòmiques que, en virtut d'aquella declaració, puguin fer altres administracions públiques.
a) El 40% del cost total d'inversió, en el cas de millora de regs existents.
b) El 30% del cost total d'inversió, en el cas de regs de nova implantació o d'ampliació de zones regables.
c) El 30% del cost total d'inversió, en el cas d'obres de millora de regs existents a fi d'obtenir un estalvi d'aigua que permeti posar a disposició de l'Agència Catalana de l'Aigua els romanents hídrics que es produeixin, perquè en faci la gestió.
d) El 30% dels costos totals d'inversió, en el cas de millora de regs existents on es dugui a terme el procediment de concentració parcel·lària.
Excepcionalment, el Govern pot incrementar aquesta dotació en els casos que no comportin un canvi substancial dels conreus actuals.
En el pressupost total de les inversions s'han d'incloure el cost dels treballs, els estudis i els projectes previs a l'execució de les obres i també el cost d'adquisició dels béns i els drets necessaris i de restitució, si escau, de les afeccions produïdes.
Es poden autoritzar, en relació amb les obres compreses en els apartats a) i b) del punt 1, modificacions del percentatge d'aportació a càrrec dels beneficiaris.
Les modificacions per a cada cas concret requereixen un acord de la Comissió de Govern de la Junta d'Aigües.
b) Crear societats mercantils i qualssevol altres ens, públics o privats i amb ànim de lucre o sense, i participar-hi, amb finalitats de promoció industrial i tecnològica i per a altres activitats industrials i de prestació de serveis a la indústria.
La participació del Centre d'Innovació i Desenvolupament Empresarials no ha de superar el 45% del capital, llevat d'un acord exprés del Govern en sentit contrari, que ha d'ésser comunicat al Parlament.
Les societats en què el Centre d'Innovació i Desenvolupament Empresarials participi majoritàriament s'han de sotmetre al que estableix la Llei 4/1985, del 29 de març, de l'estatut de l'empresa pública catalana.
El període màxim de participació del Centre d'Innovació i Desenvolupament Empresarials en qualsevol societat civil o mercantil no sotmesa a la Llei 4/1985 és de tres anys, prorrogable per tres anys més.
No obstant això, si el capital social d'aquestes societats és majoritàriament públic, no s'aplica aquesta limitació temporal.
Les societats en què el CIDEM participi majoritàriament se sotmetran al que estableix la Llei 4/1985, del 29 de març, de l'Estatut de l'Empresa Pública Catalana.
El període de temps màxim de participació del CIDEM en qualsevulla societat civil o mercantil no sotmesa a la Llei 4/1985, de l'Estatut de l'Empresa Pública Catalana, és de tres anys, prorrogable per tres anys més.
El període de temps perquè el CIDEM pugui ésser partícip de qualsevulla societat anònima és de tres anys, prorrogable per tres anys més.
Es crea el Centre d'Innovació i Desenvolupament Empresarial (Cidem), que té la consideració d'entitat de dret públic, del tipus establert per l'article 4.2 de la Llei de finances públiques de Catalunya.
Es crea el Centre d'Informació i Desenvolupament Empresarials (CIDEM), que té la consideració d'entitat de dret públic de les que preveu l'article 4.2 de la Llei de Finances Públiques de Catalunya.
El CIDEM gaudeix de personalitat jurídica pròpia i és adscrit al Departament d'Indústria i Energia de la Generalitat.
En les seves relacions jurídiques externes, el CIDEM és subjecte al dret privat, llevat, si s'escau, de les excepcions que estableixi la legislació aplicable a aquest tipus d'entitats.
El conseller o consellera delegat sotmet a l'aprovació de la Junta de Govern el nomenament i les retribucions dels subdirectors generals, els quals tenen les funcions que la dita Junta acordi.
El president o presidenta de la Junta de Govern o, si no n'hi ha, el conseller o consellera delegat signa el nomenament del subdirector o subdirectora o dels subdirectors designats per la Junta de Govern.
El Director General, en la condició de President de la Junta de Govern, signa el nomenament del Subdirector o dels Subdirectors designats per la Junta de Govern.
a) La gestió ordinària de l'entitat.
b) L'execució material dels acords de la Junta de Govern, d'acord amb les instruccions de coordinació del conseller o consellera delegat.
c) L'organització dels serveis de l'Institut Català de Finances i la direcció del personal, d'acord amb les directrius aprovades per la Junta de Govern i amb les instruccions que les desenvolupen del conseller o consellera delegat.
a) L'execució material dels acords de la Junta de Govern, d'acord amb les instruccions de coordinació del conseller delegat o consellera delegada.
b) L'organització dels serveis de l'Institut, d'acord amb les directrius aprovades per la Junta.
Preparar i redactar els documents a què es refereixen els apartats 1, 2 i 3 de l'article 19.
Exercir totes les altres facultats que li siguin delegades per la Junta de Govern.
Preparar i redactar els documents a què es refereix l'article 19.1.2 i 3.
Tenir la representació judicial i l'extrajudicial de l'Institut, que ha d'exercir d'acord amb les instruccions o les delegacions rebudes de la Junta de Govern.
Atorgar apoderament a favor de funcionaris de l'Institut o de terceres persones, de la qual cosa ha de donar compte a la Junta de Govern.
El President de la Junta de Govern és nomenat i separat lliurement pel Consell Executiu, a proposta del Conseller d'Economia i Finances, i li correspon la representació ordinària de l'entitat en l'ordre judicial i en l'extrajudicial.
En cas de vacant, absència o malaltia, les funcions del President són exercides pel Director General de l'Institut.
Integren la Junta com a vocals nats el Director General de l'Institut i els Directors Generals de Pressupostos i Tresor i de Política Financera del Departament d'Economia i Finances.
La resta de vocals són designats pel Consell Executiu, a proposta del Conseller d'Economia i Finances.
La durada del càrrec d'aquests vocals és de tres anys renovables i cessen per finiment del període per al qual van ésser designats, per renúncia acceptada pel Conseller d'Economia i Finances o per acord del Consell Executiu, a partir d'un expedient administratiu instruït pel Conseller d'Economia i Finances.
És presidida pel Director General de l'Institut.
També en formen part el Director General de Política Financera i el Director General de Pressupostos i Tresor.
La resta dels vocals són designats pel Consell Executiu, a proposta del Conseller d'Economia i Finances.
El Reglament de l'Institut Català de Finances pot preveure la renovació parcial dels vocals.
El càrrec dels vocals designats pel Consell Executiu dura tres anys i és renovable.
El Director General de Pressupostos i Tresor i el Director General de Política Financera cessen en la condició de vocals en el moment que siguin separats del càrrec.
Els vocals designats pel Consell Executiu cessen:
Per finiment del període per al qual van ésser designats.
Per renúncia acceptada pel Conseller d'Economia i Finances.
Per acord del Consell Executiu, a partir de l'expedient administratiu instruït pel Conseller d'Economia i Finances.
-1 Els particulars, ja siguin persones físiques o jurídiques que per frau, negligència o a títol de simple inobservança causin danys en el domini públic de la Generalitat, o la usurpin de la manera que sigui, estaran obligats a reparar el dany i a restituir el que hagin sostret i seran responsables de la comissió de fets constitutius d'infracció administrativa.
-2 Les infraccions administratives es classificaran en lleus, greus i molt greus.
a) Es consideren infraccions lleus les que hagin produït danys fins a 100.000 pessetes.
b) Greus les que hagin produït danys de 100.001 a 1.000.000 pessetes.
c) Molt greus les que hagin produït danys de més de 1.000.000 de pessetes.
-3 Les sancions a imposar seran les següents:
a) Per infraccions lleus, fins al tant del perjudici causat.
b) Per les infraccions greus des del tant fins al tant més un 50% del perjudici causat.
c) I per les infraccions molt greus del tant i un 50% fins al doble del perjudici causat.
-4 Les sancions a imposar es graduaran atenent a la intencionalitat, reiteració o naturalesa dels perjudicis causats o la reincidència.
-5 Per disposició reglamentària podrà regular-se el procediment per l'exercici de la potestat sancionadora, atenent als principis del procediment sancionador que regula el capítol I del títol IX de la Llei 30/1992, de 26 de novembre.
-6 Tant les infraccions com les sancions prescriuran en els terminis i les condicions que estableixen les normes amb rang de llei.
- 7 L'exercici de la potestat sancionadora correspondrà al director general del Patrimoni, sense possibilitat que pugui delegar-se en cap altre òrgan distint, d'acord amb la Llei 30/1992.
- 8 Contra la resolució del director general del Patrimoni es podrà interposar recurs ordinari.
Els particulars que, per frau o per negligència, causin danys en el domini públic de la Generalitat o l'usurpin de la manera que sigui seran castigats amb una multa, o l'import de la qual podrà establir-se entre el tant i el doble del valor d'allò usurpat o del perjudici ocasionat, i obligats a reparar el dany i a restituir el que haguessin sostret.
Aquestes responsabilitats se substanciaran i executaran per via administrativa.
Els representants de la Generalitat en els òrgans socials d'una societat amb participació majoritària, directa o indirecta, als quals pertoqui d'aprovar, o simplement votar, l'adquisició onerosa o gratuïta o l'alienació de títols representatius del capital d'una altra societat ha de sol·licitar, amb anterioritat a l'atorgament de llur aprovació o vot, l'autorització del Govern de la Generalitat, que, si s'escau, ha d'ésser adoptada a proposta conjunta del conseller d'Economia i Finances i del conseller competent per raó de la matèria.
També han de sol·licitar l'autorització del Govern quan hagin d'aprovar o votar la disminució del capital social de la societat participada majoritàriament per la Generalitat de Catalunya directament o indirectament.
10. [sic] Abans de l'adopció de l'acord a què es refereixen els apartats 3, 4, 6, 7 i 9 d'aquest article, cal l'informe favorable del Departament d'Economia, Finances i Planificació [sic].
Aquest requisit és exigible no tan sols respecte a les operacions esmentades que facin les entitats a les quals es refereix l'article 35.1, individualment considerades, sinó també quan actuïn en el marc de corporacions, unions d'empreses i entitats similars en què aquestes estiguin incloses, i en els supòsits en què siguin les esmentades corporacions, unions i entitats similars les que facin aquestes operacions.
Abans de l'adopció de l'acord a què es refereixen els apartats 3, 4, 6, 7 i 9 d'aquest article, cal l'informe favorable del Departament d'Economia, Finances i Planificació.
La desafectació de béns de domini públic adscrits a aquestes entitats, tant si es tracta de béns transferits per l'Estat com de béns adquirits després de les transferències, correspon al Departament d'Economia i Finances, si llur valor segons taxació pericial no excedeix els 1.000 milions de pessetes, i al Govern de la Generalitat de Catalunya, a proposta del Departament d'Economia i Finances, si passa d'aquesta quantitat.
En ambdós casos és prèvia la instrucció de l'expedient pel Departament d'Economia i Finances, on s'ha d'acreditar que no és necessària l'afectació a l'ús general o als serveis públics i n'ha de determinar la incorporació al patrimoni de la Generalitat.
La desafectació de béns de domini públic adscrits a aquestes entitats, tant si es tracta de béns transferits per l'Estat com de béns adquirits després de les transferències, s'ha de fer mitjançant acord del Departament d'Economia i Finances, a proposta del Consell d'administració de l'entitat, adreçada a aquell per mitjà del Departament de què depèn, i se n'ha de donar compte al Parlament.
Aquest acord s'ha de fonamentar en la no-necessitat o en la inadequació dels béns quant a la prestació del servei públic i n'ha de determinar la incorporació al Patrimoni de la Generalitat.
Sens perjudici del que fixa el punt 5 l'autorització a què es refereix el punt 3 ha d'ésser feta pel Parlament quan el valor de la taxació excedeixi els 2.000.000.000 de pessetes.
Si la taxació és superior al 1.000.000.000 de pessetes però inferior als 2.000.000.000, l'autorització correspon al Govern de la Generalitat de Catalunya, i si la valoració és inferior als 1.000.000.000 de pessetes és autoritzada pel Conseller d'Economia i Finances.
L'autorització a què es refereix el punt 3 s'ha de fer per llei quan el valor de taxació pericial excedeix 100 milions de pessetes; per acord del Consell Executiu quan és comprès entre 50 i 100 milions de pessetes, i per acord del Departament d'Economia i Finances quan el valor és inferior a 50 milions de pessetes.
D'acord amb el que disposa l'article 10 de la Llei de Patrimoni de la Generalitat de Catalunya, les entitats a què fa referència aquest capítol poden sol·licitar per al servei de llurs fins de manera directa i permanent al Departament d'Economia i Finances, mitjançant el departament del qual depenen, l'adscripció de béns patrimonials de la Generalitat de Catalunya.
Sens perjudici d'allò que disposa l'article 8 de la Llei de Patrimoni de la Generalitat, els béns que s'adscriuen a aquestes entitats per al servei de llurs fins de manera directa i permanent conserven la qualificació jurídica originària, i no integren el patrimoni de l'entitat.
La desafectació dels béns de domini públic, la qual ha d'ésser acordada pel Departament d'Economia i Finances, ha de determinar llur incorporació als béns patrimonials de la Generalitat si l'esmentat Departament, amb expedient previ instruït per la Direcció General del Patrimoni, no acorda d'adscriure'ls a un ús o a un servei públic dependent d'un Departament o d'una altra entitat autònoma.
Si de l'expedient seguit per la Direcció General del Patrimoni resulta que diversos Departaments s'interessen per l'adscripció del bé de què es tracta, sigui directa o a favor d'una altra entitat que en depèn, ha de decidir el Consell Executiu, a proposta del Departament d'Economia i Finances.
c) A les societats civils o mercantils vinculades a la Generalitat, és a dir, les que són gestores de serveis públics de què és titular la Generalitat o les que hi han subscrit convenis, i en les quals aquesta té la facultat de designar tots o una part dels òrgans de direcció o hi participa directament o indirectament, com a mínim, en un 5 % del capital social.
c) A les societats civils o mercantils vinculades a la Generalitat, és a dir, les que són gestores de serveis públics de què és titular la Generalitat o les que han subscrit convenis amb aquesta, i en les quals aquesta té la facultat de designar tots o una part dels òrgans de direcció o hi participa directament o indirectament, com a mínim, en un deu per cent del capital social.
-1 Sens perjudici del que estableix l'article 65 de la present Llei, s'autoritza a la Generalitat perquè en els exercicis de 1982, 1983, 1984, 1985 i 1986 pugui avalar les operacions de crèdit que les entitats creditores concedeixin a empreses privades, en els termes i per l'import total que per a cada exercici es fixi en la Llei de Pressupost de la Generalitat, que en cap cas no podrà superar la quantitat de 2.500 milions.
-2 Les empreses beneficiàries han d'ésser petites o mitjanes i tenir fixat el seu domicili social i estar radicades a Catalunya.
El compte general de la Generalitat serà format per la Intervenció General de la Generalitat amb els comptes que els diferents comptedonants hagin de retre a la Sindicatura i al Tribunal de Comptes
Els comptes a què fan referència els apartats de l'article anterior seran formats per la Intervenció General de la Generalitat amb els comptes de cadascuna de les entitats autònomes i empreses públiques i altres documents que s'hagin de presentar a la Sindicatura de Comptes i al Tribunal de Comptes.
-1 El compte general de la Generalitat es formarà amb els documents següents:
a) Compte de l'administració general de la Generalitat.
c) Compte de les entitats gestores de la Seguretat Social.
-3 La Sindicatura de Comptes unirà al compte general de la Generalitat els comptes de les entitats autònomes de caràcter comercial, industrial, financer o anàleg, els de les empreses públiques i els dels altres ens de dret públic, que no siguin entitats autònomes de caràcter administratiu, els pressupostos de les quals són aprovats pel Parlament.
-4 També s'acompanyarà qualsevol altre estat que es determini per reglament, i els que reflecteixen el moviment i la situació dels avals concedits per la Generalitat.
-1 El compte general de la Generalitat comprendrà totes les operacions pressupostàries, patrimonials i de Tresoreria portades a terme durant l'exercici per la Generalitat i les entitats autònomes i empreses públiques i es formarà amb els documents següents:
a) Comptes de l'administració de la Generalitat.
c) Compte de les entitats autònomes de caràcter comercial, industrial, financer o anàleg.
d) Compte de les empreses públiques.
-3 També s'acompanyarà qualsevol altre estat, que es determini per reglament, així com els que reflecteixin el moviment i la situació dels avals concedits per la Generalitat.
-1 La Generalitat podrà avalar les operacions de crèdit que concedeixin les entitats de crèdit legalment establertes a entitats autònomes, corporacions locals i empreses públiques.
-2 El Departament d'Economia i Finances tramitarà el corresponent expedient per establir la conveniència de l'aval.
L'autorització correspondrà al Consell Executiu i l'execució al Conseller d'Economia i Finances o a l'autoritat en qui expressament delegui.
-3 La Intervenció fiscalitzarà les actuacions finançades amb crèdits avalats per la Generalitat per a conèixer en cada moment l'aplicació del crèdit.
-1 La Generalitat podrà avalar les operacions de crèdit que concedeixin les entitats de crèdit legalment establertes a entitats autònomes, corporacions locals i empreses públiques i prestar un segon aval sobre les empreses privades que, avalades per les societats de garantia recíproca, siguin socis partícips d'aquestes.
-2 Els crèdits a avalar tindran com a única finalitat, en el cas d'empreses privades, la de finançar operacions de reconversió i reestructuració d'empreses i de grups d'empreses que mitjançant un pla econòmico-financer demostrin una capacitat d'adaptació que faci previsiblement viable la seva continuïtat.
Cap aval individualitzat no podrà significar una quantia superior del 2 per cent de la quantitat global autoritzada per avalar en cada exercici.
-3 Les entitats beneficiàries del segon aval hauran d'ésser empreses petites o mitjanes i tenir fixat el seu domicili social i estar radicades a Catalunya.
-4 El Departament d'Economia i Finances tramitarà el corresponent expedient per a establir la conveniència de l'aval.
L'autorització correspondrà al Consell Executiu i l'execució al Conseller d'Economia i Finances o a l'autoritat en qui delegui.
-5 La Intervenció fiscalitzarà les actuacions finançades amb crèdits avalats per la Generalitat per a conèixer en cada moment l'aplicació del crèdit.
-1 Les garanties de la Generalitat que no es concedeixin mitjançant una entitat autònoma de caràcter financer hauran de revestir necessàriament la forma d'aval de la Tresoreria, que serà autoritzat pel Consell Executiu a proposta del Conseller d'Economia i Finances.
Els acords d'autorització hauran d'ésser publicats en el Diari Oficial de la Generalitat.
-2 Els avals prestats a càrrec de la Tresoreria reportaran a favor d'aquesta la comissió que per a cada operació determini el Consell Executiu, a proposta del Conseller d'Economia i Finances.
-3 Els avals seran documentats en la forma que es determinarà per reglament i seran signats pel Conseller d'Economia i Finances.
-4 La Tresoreria de la Generalitat respondrà de les obligacions d'amortització i pagament d'interessos, si així fos establert, només en el cas que el deutor principal no complís aquestes obligacions.
-1 Les garanties de la Generalitat hauran de revestir necessàriament la forma d'aval de la Tresoreria, que serà autoritzada pel Consell Executiu a proposta del Conseller d'Economia i Finances.
Els acords d'autorització hauran d'ésser publicats al Diari Oficial de la Generalitat.
-2 Els avals prestats a càrrec de la Tresoreria reportaran a favor d'ella la comissió que per a cada operació determini el Consell Executiu, a proposta del Conseller d'Economia i Finances.
-3 Els avals seran documentats en la forma que per reglament es determini i seran signats pel Conseller d'Economia i Finances.
-4 La Tresoreria de la Generalitat respondrà de les obligacions d'amortització i pagament d'interessos, si així fóra establert, solament en el cas de no complir tals obligacions el deutor principal.
Pot convenir la renúncia al benefici d'excussió establert en l'article 1830 del Codi Civil només en el supòsit que els beneficiaris dels avals fossin entitats autònomes o corporacions locals.
Nogensmenys, s'aplicaran als crèdits del Pressupost vigent, en el moment d'expedició de llurs manaments de pagament, les obligacions següents:
b) Les derivades de compromisos de despeses degudament contrets en exercicis anteriors que per causes justificades no s'hagin pogut reconèixer.
-3 No obstant això, amb autorització prèvia del Departament d'Economia i Finances, també podrà ésser diferit el pagament del preu de compra de béns immobles adquirits directament, l'import del qual sigui superior a 200 milions de pessetes, sense que en cap cas el desemborsament inicial a la signatura de l'escriptura pugui ésser inferior al 25% del preu, i es podrà distribuir lliurement la resta fins a tres anualitats successives.
-2 Nogensmenys, s'aplicaran als crèdits del Pressupost vigent, en el moment d'expedició de llurs manaments de pagament, les obligacions següents:
b) Les derivades d'exercicis anteriors reconegudes durant el període de què es tracti i que haurien d'haver estat imputades a crèdits ampliables, segons el que disposa l'article 35.3 d'aquesta Llei.
El producte de l'endeutament de tota mena s'ingressarà en la Tresoreria de la Generalitat i s'aplicarà sense cap excepció a l'estat d'ingressos del pressupost de la Generalitat o de l'empresa pública, entitat autònoma o ens públic corresponents.
Nogensmenys, les operacions que vencin abans d'un any i que tinguin per finalitat cobrir necessitats transitòries de Tresoreria es comptabilitzaran en la comptabilitat de la Tresoreria.
En tot cas, els interessos i les despeses de formalització que generin s'aplicaran al pressupost.
El producte de l'endeutament de tota mena s'ingressarà en la Tresoreria de la Generalitat i s'aplicarà sense cap excepció a l'estat d'ingressos del pressupost de la Generalitat o de l'empresa pública o entitat autònoma corresponents.