Les praderies marines són ecosistemes d'un alt valor natural i és per això que l'administració té l'obligació de localitzar-les i cartografiar-les. �
També conegudes com alguers, herbassars, altines o bruts, les praderies marines són ecosistemes complexos, d'un alt valor natural, que juguen un importantíssim paper, entre d'altres, en els cicles biològics marins.
Les praderies són constituïdes per diverses espècies de fanerògames marines, de les quals a Catalunya es troben: Posidonia oceanica, Cymodocea nodosa, Zostera marina i Zostera noltii.
Aquestes espècies es troben en la franja litoral, ocupant el fons marí.
Les praderies de Posidònia es caracteritzen per la densitat dels seus feixos.
La seva distribució pot anar des de pocs metres de fondària fins a un màxim d'uns 30 metres.
En el cas de Cimodocea la distribució batimètrica és similar a la de la Posidònia, tenint com a característica la menor densitat i envergadura dels seus feixos.
Les Zosteres només es distribueixen en aigües somes i tranquil·les, com per exemple les badies deltaiques.
Les praderies tenen una alta importància ecològica, pel seu important valor natural.
Pel fet de constituir un ecosistema complex acullen a molts altres organismes pels quals serveixen de recer, de lloc de reproducció, font d'aliment, fet pel qual tenen un molt alt interès pesquer dons acullen part del cicle vital de moltes espècies de peixos.
L'Ordre de 31 de juliol de 1991, per a la regulació d'herbassars de fanerògames marines, ja va establir l'obligació de localitzar les fanerògames marines a la costa catalana.
Per donar-li compliment, l'any 1992 el Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca va elaborar i publicar una cartografia.
Tant la normativa pesquera com mediambiental han regulat mesures per garantir la protecció d'aquestes espècies i/o hàbitats.
La Llei 2/2010, de 18 de febrer de Pesca i Acció Marítimes, estableix que s'ha de delimitar les àrees d'ocupació d'herbassars amb al finalitat de protegir aquests hàbitats d'alt interès pesquer i per tant s'han d'implementar les mesures d'informació pertinents per tal de donar a conèixer la delimitació de les zones de protecció pesquera o marisquera.
per a la regulació d'herbassers de fanerògames marines.
(Correcció d'errades en el DOGC núm. 1958, pàg.
L'any 2010 la Direcció General de Pesca i Afers Marítims va començar la recopilació de treballs i estudis fets, en els darrers anys, sobre praderies marines a Catalunya, i així aplegar tota la informació disponible sobre la seva localització.
Per poder-ho fer s'ha comptat amb la col·laboració d'organismes, administracions, empreses, que de forma desinteressada han participat amb dedicació i entusiasme en el projecte.
S'ha treballat la informació continguda en els diferents estudis per tal de transformar les delimitacions d'herbassars en un format digital comú, i mitjançant sistemes d'informació geogràfica s'han fusionat tots els resultats obtinguts.
Per tal de verificar les dades, la Direcció General de Pesca i Afers Marítims ha promogut la revisió experta de la capa de distribució obtinguda, per finalment generar la capa gràfica digital georeferenciada que mostra la distribució actual dels herbassars.
Aquesta revisió s'ha dut a terme per una taula d'experts creada ad hoc, amb científics de reconegut prestigi del CSIC-CEAB i de la Universitat de Barcelona.
S'ha generat una segona capa gràfica digital georeferenciada que mostra les zones conegudes on estan els herbassars, però que es diferencia de l'anterior en què s'han generat envolvents allà on les taques d'herbassars eren molt petites i/o properes.
Finalment, per ajudar a interpretar la fiabilitat de les dues capes anteriors, s'ha generat una tercera capa digital que divideix en trams la línia de costa, en un gradient de tres colors, en funció de la qualitat de la informació.
Periòdicament la Direcció General de Pesca i Afers Marítims actualitza la informació d'acord amb la disponibilitat de noves dades.
En tot moment es considerarà vigent la informació disponible en aquest lloc web.