I. Aquest Dictamen té per objecte el Projecte de decret d'ordenació general dels ensenyaments professionals d'arts plàstiques i disseny i de modificació del Decret 284/2011, de '1 de març, d'ordenació general de la formació professional inicial.
El Projecte consta d'un preàmbul, trenta-set articles distribuïts en set capítols, tres disposicions addicionals, tres de transitòries, una de derogatòria i dues de finals.
El preàmbul parteix dels preceptes de l'Estatut d'autonomia (articles 131.1 i 131.3) que determinen la competència de la Generalitat per a regular el contingut d'aquest Projecte.
A continuació cita la normativa estatal bàsica en els ensenyaments professionals d'arts plàstiques i disseny (els articles 51 a 53 de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació 'LOE', i el Reial decret 596/2007) i tanca les referències al marc normatiu amb la citació de la Llei 12/2009, de 10 de juliol, d'educació, i del Decret 284/2011, de '1 de març, pel qual s'estableix l'ordenació general de la formació professional inicial.
Exposa també que l'objecte del Projecte és una nova ordenació general dels ensenyaments professionals d'arts plàstiques i disseny a Catalunya, que es componen dels cicles formatius de grau mitjà i dels cicles formatius de grau superior, d'acord amb el que estableix la normativa bàsica estatal, i que ha de derogar la regulació reglamentària vigent, que conté el Decret 304/1995.
Finalment, el preàmbul es refereix a les modificacions del Decret 284/2011 que es preveuen en les disposicions finals del Projecte sobre el qual ara es dictamina.
L'objecte de la regulació es desplega en els set capítols en què s'estructura la norma.
El capítol primer (articles 1 a 8) conté les disposicions generals.
El capítol segon (articles 9 a 17) regula el desplegament curricular i l'organització dels cicles.
El capítol tercer (articles 18 a 23) està dedicat a l'avaluació.
El capítol quart (articles 24 a 28) regula l'obtenció, els efectes i la convalidació dels títols.
El capítol cinquè (articles 29 a 31) preveu l'accés als cicles formatius.
El capítol sisè (articles 32 a 34) estableix les normes sobre formació per a les proves d'accés, reconeixement acadèmic dels aprenentatges i coordinació administrativa.
I, finalment, el capítol setè (articles 35 a 37) conté les disposicions sobre els ensenyaments professionals d'arts plàstiques i disseny per a persones adultes.
Les tres disposicions addicionals preveuen, respectivament, la identificació del departament al qual es refereix la norma (el departament competent en matèria de política educativa, en l'àmbit de l'ensenyament no universitari); la necessitat que aquest departament prioritzi determinats convenis de col·laboració, i l'aplicació als ensenyaments d'arts plàstiques i disseny de les mesures de flexibilització previstes en el capítol 8 del Decret 284/2011.
La disposició transitòria primera es refereix a la necessitat d'adoptar mesures per a garantir la continuïtat dels estudis de l'alumnat que no ha completat cicles formatius derivats de la Llei orgànica 1/1990, de 3 d'octubre, d'ordenació general del sistema educatiu, i resulti afectat per la implantació de nous currículums derivats de la LOE.
La disposició transitòria segona atribueix temporalment al Departament d'Ensenyament, mitjançant el Consell Superior d'Avaluació del Sistema Educatiu, l'exercici de les funcions de l'Agència d'Avaluació i Prospectiva de l'Educació.
La disposició transitòria tercera estableix que el departament pot adoptar les mesures transitòries necessàries per a la continuïtat dels estudis als quals es refereix la disposició transitòria primera del projecte sobre el qual es dictamina.
La disposició derogatòria deroga el Decret 304/1995, de 7 de novembre, pel qual s'estableix l'ordenació general dels cicles de formació professional d'arts plàstiques i disseny a Catalunya i se'n regulen els requisits d'accés.
La disposició final primera inclou modificacions del Decret 284/2011 que afecten els articles 6.3, 6.4, 42.4, 53, 56, 57.1 i 59.
La segona preveu l'habilitació al conseller o consellera del departament perquè dicti les disposicions que calguin per a desplegar el decret projectat.
La Comissió Jurídica Assessora és competent per a emetre dictamen preceptiu respecte dels projectes de reglament que es dictin per a desplegar lleis, segons disposa l'article 8.2.b) de la Llei 5/2005, de 2 de maig, d'aquest òrgan consultiu, com ara és el cas, en què el Projecte en qüestió es dicta en el marc i en desplegament de la Llei 12/2009, de 10 de juliol, d'educació.
Aquesta Comissió va dictaminar sobre el Decret 304/1995, que es projecta derogar, en el Dictamen 164/95; i sobre el Decret 284/2011, que es projecta modificar, en el Dictamen 2/11.
En casos com el present, en què es dictamina sobre un projecte reglamentari, cal examinar la competència de la Generalitat de Catalunya i l'habilitació del Govern per a dictar la norma de què es tracta; comprovar que s'hagin seguit els tràmits procedimentals previstos en la llei per a l'elaboració i, especialment, analitzar la legalitat del text normatiu.
Atesa la matèria que regula el Projecte de decret, descrita en el fonament jurídic I, la competència per a dictar-lo és la reconeguda en l'article 131.3 de l'Estatut en matèria d'ensenyament, en què s'actua en règim de compartició, en els termes que assenyala l'article 111 del mateix Estatut.
Això no obstant, també està present la competència exclusiva reconeguda en l'apartat primer del mateix article 131 quan en el Projecte es regulen qüestions relatives a ensenyaments postobligatoris que no condueixen a l'obtenció d'un títol o d'una certificació acadèmica o professional amb validesa a tot l'Estat: aquest és el cas de les referències als títols propis previstos en l'article 9 i regulacions concordants.
El Govern compta amb habilitació suficient per a aprovar el Decret projectat.
D'altra banda, l'article 39.1 de la Llei 13/2008, de 5 de novembre, del president de la Generalitat i del Govern, estableix que correspon al Govern la titularitat de la potestat reglamentària en l'exercici de les competències de la Generalitat.
És el Govern qui l'exerceix com a tal en tots aquells supòsits en què no estigui atribuïda específicament al president de la Generalitat o als consellers, segons estableix l'article 26.e) de la llei esmentada.
Així mateix, en aquest supòsit, també existeix una habilitació genèrica en la disposició final tercera de la Llei 12/2009, d'educació, d'acord amb la qual 'S'autoritza el Govern perquè dicti les disposicions necessàries per a desplegar i executar aquesta llei, sens perjudici de les habilitacions expresses de desplegament i execució que aquesta llei estableix a favor del Departament'.
La Llei d'educació conté habilitacions específiques al Govern, com ara en els articles 53.1, 53.4, 55.1 i 65.7.
V. El Projecte de decret s'ha tramitat d'acord amb el procediment d'elaboració de disposicions de caràcter general establert en la Llei 26/2010.
En compliment d'allò que estableix l'article 61 d'aquesta llei, el procediment d'elaboració es va iniciar a proposta del Departament d'Ensenyament.
La Direcció General de Formació Professional Inicial i Ensenyaments de Règim Especial va iniciar i impulsar la tramitació del Decret projectat.
L'expedient tramès a aquesta Comissió es troba indexat i paginat.
No obstant això, aquest òrgan consultiu considera que s'haurien d'haver incorporat a l'expedient, d'una banda, els escrits dirigits a cadascuna de les entitats a les quals s'ha obert el tràmit d'audiència (i que es troben citades en la memòria general) o bé una referència circumstanciada del tràmit d'audiència que permeti acreditar les entitats que han tingut efectivament l'oportunitat de participar-hi i les observacions que, si escau, s'hi hagin efectuat; i, d'una altra, la totalitat de les versions que hagi tingut el Projecte sobre el qual es dictamina, ja que es fa referència a una versió del Projecte que no es troba incorporada a l'expedient.
Aquesta Comissió ha de recordar la necessitat que els expedients siguin íntegres, amb la incorporació de la totalitat dels documents produïts al llarg de la tramitació, per tal que es pugui fer una valoració completa del projecte.
La memòria general que exigeix l'article 64.1 de la Llei 26/2010 té els continguts que estableix l'article 64.2.
Entre aquests continguts cal destacar la justificació de la norma que es projecta, que se sosté en la necessitat d'adaptar la normativa reglamentària vigent a la legislació estatal bàsica i a la legislació catalana aprovades amb posterioritat.
Aquests canvis en l'àmbit normatiu del Projecte s'analitzen en un quadre de concordances detallat i sistemàtic, en el qual, article per article del mateix Projecte, s'indica la concordança amb la Llei d'educació, amb el Reial decret 596/2007, amb la LOE o amb altres normes d'aplicació pertinent, la qual cosa permet veure d'una manera fàcil i precisa la normativa amb la qual es relaciona la proposta projectada.
La memòria d'avaluació de l'impacte de les mesures proposades que exigeix l'article 64.3 de la Llei 26/2010 conté els informes d'impacte pressupostari, d'impacte econòmic i social, d'impacte normatiu i d'impacte de gènere.
Pel que fa a les dimensions econòmiques i pressupostàries del Projecte, s'assenyala que, pel fet que aquest únicament estableix l'ordenació general dels ensenyaments, no té per ell mateix cap incidència sobre els pressupostos de la Generalitat; serà en la tramitació dels projectes de decret que estableixin els currículums dels cicles formatius on caldrà efectuar-ne la valoració econòmica.
En aquests termes, l'informe de la Direcció General de Pressupostos valora favorablement el Projecte.
En relació amb l'impacte normatiu, s'ha d'assenyalar que, a instàncies de l'Oficina del Govern, s'actualitza el contingut d'aquest informe per a matisar les incidències que sobre les càrregues per als ciutadans i les empreses pot tenir la configuració del règim de comunicació que es projecta.
L'Institut Català de les Dones ha elaborat l'informe d'impacte de gènere, en què assenyala que el Projecte no inclou cap terme androcèntric i fa, també, dues recomanacions relacionades amb els objectius dels ensenyaments, que pretenien incorporar la perspectiva de gènere en relació amb la legislació laboral i la de seguretat i salut laboral, les quals són valorades però no acceptades.
Entre els tràmits reflectits en els antecedents d'aquest Dictamen cal esmentar que el Projecte de decret s'ha sotmès al tràmit de consulta interdepartamental mitjançant el fòrum de l'aplicació SIGOV.
S'incorporen a l'expedient les consideracions efectuades en aquest tràmit per l'Oficina del Govern i per la Secció d'Ordenació i Certificació (SOC), les quals són valorades i, en gran part, preses en consideració.
El Projecte s'ha sotmès al tràmit d'audiència de les entitats que consten en els antecedents d'aquest Dictamen i al tràmit d'informació pública.
No consta en l'expedient que es presentessin al·legacions en cap dels dos tràmits.
El Consell Escolar de Catalunya ha emès el Dictamen 4/2013, aprovat per assentiment dels assistents en la sessió de 2 de maig de 2013, els quals se citen en un annex al text del Dictamen.
Les propostes i recomanacions efectuades pel Consell són valorades i totes elles acceptades, llevat de la que afecta la disposició transitòria segona.
Clouen l'expedient els informes favorables de l'advocada de la Generalitat i de l'advocada en cap del Departament d'Educació, i el certificat de la secretària del Consell Tècnic relatiu al fet que en la sessió de 8 d'octubre de 2013 ha quedat vist el Projecte, amb caràcter previ a la sol·licitud de dictamen de la Comissió Jurídica Assessora.
En relació amb el procediment descrit, s'observa que, malgrat les deficiències purament formals que afecten la completesa de l'expedient, el Projecte s'ha elaborat respectant les exigències que estableix la Llei 26/2010 per a elaborar disposicions reglamentàries.
El contingut del Projecte sobre el qual es dictamina, examinat a la vista del seu marc normatiu, no planteja problemes de legalitat.
El Projecte ajusta el seu contingut tant a la normativa bàsica estatal, continguda fonamentalment en la LOE i en el Reial decret 596/2007, que estableix l'ordenació general dels ensenyaments professionals d'arts plàstiques i disseny (també hi incideix el Reial decret 1147/2011, d'ordenació general de la formació professional del sistema educatiu, atès que els estudis que es regulen s'organitzen, amb alguns matisos, d'acord amb el que es disposa per als ensenyaments de formació professional), com a la legislació catalana que afecta aquests ensenyaments professionals, és a dir, la Llei 12/2009, d'educació.
El contingut del Projecte també s'ajusta a les reformes que ha introduït la Llei orgànica per a la millora de la qualitat educativa (LOMCE) en els ensenyaments professionals d'arts plàstiques i disseny.
La incidència directa de la LOMCE en aquest tipus d'ensenyament s'ha de considerar anecdòtica: afecta l'article 53.2 de la LOE i es concreta en el fet d'establir que el títol de tècnic d'arts plàstiques i disseny permet l'accés directe a qualsevol de les modalitats de batxillerat, i s'atorga, amb aquesta reforma, rang legal a un efecte del títol de tècnic ja establert amb caràcter bàsic en l'apartat 3 de l'article 22 del Reial decret 596/2007, i així ho recull també el Projecte sobre el qual ara es dictamina en l'article 25, en indicar que el títol 'dóna dret a l'accés directe a totes les modalitats del batxillerat'.
Algunes de les modificacions que introdueix la LOMCE en la regulació de la formació professional també afecten el Projecte, però són afectacions indirectes que es refereixen únicament a les relacions entre ensenyaments i actuacions regulades en l'article 6 del mateix Projecte.
Constatada la legalitat del Projecte i la seva adequació a la normativa bàsica de l'Estat, es fan les consideracions següents amb la finalitat de millorar-ne la tècnica legislativa i la redacció.
En coherència amb la relació que existeix entre els ensenyaments de formació professional i els d'arts plàstiques i disseny, el contingut del Projecte reprodueix en gran mesura en l'articulat tant l'estructura com el contingut (tot i incorporar algunes modificacions) del Decret 284/2011, d'ordenació general de la formació professional inicial.
No obstant això, es troba a faltar que el preàmbul no faci referència a aquesta relació entre els ensenyaments, i que indiqui també els elements comuns o els diferents entre ells.
L'apartat 1 de l'article 2 enumera les finalitats dels ensenyaments professionals d'arts plàstiques i disseny, de manera que el precepte inclou les finalitats genèriques de la formació professional que estableix el Decret 284/2011.
Aquesta Comissió Jurídica Assessora considera que cal iniciar la llista de finalitats i incloure la finalitat professionalment més rellevant, que és la de proporcionar la formació artística, tècnica i tecnològica adequada per a l'exercici continuat de les competències professionals de cada títol.
L'apartat 3 de l'article 6 s'ocupa de les relacions dels cicles de grau mitjà amb els altres ensenyaments i actuacions.
En la llista consten en la lletra c) 'els programes de qualificació professional inicial'.
Caldria ponderar, encara que la LOMCE no és vigent en aquest moment, l'adaptació de l'article a les modificacions introduïdes per aquesta llei.
En conseqüència, i pel fet que aquests programes són substituïts, tot i que sigui gradualment, pels cicles de formació professional bàsica, s'ha d'adaptar el contingut de l'article 6.3 del Projecte a aquesta reforma.
Aquesta mateixa consideració s'ha d'estendre a la reforma que es projecta de l'apartat 6 del Decret 284/2011: en la disposició final primera, apartat 1, lletres c) i d), es fa referència als programes de qualificació professional inicial.
En aquests articles es fa referència al Govern de la Generalitat, en un cas amb aquesta denominació, en un altre com a 'Govern de Catalunya' i en un altre com a 'Govern'.
Aquesta Comissió, en benefici de la claredat i de la seguretat jurídica, aconsella uniformitzar la denominació en tot el Projecte i emprar 'Govern de la Generalitat'.
Aquest precepte es dedica a l'obtenció del títol després de la superació dels ensenyaments professionals de grau mitjà i grau superior.
Aquesta Comissió Jurídica Assessora, ateses les especialitats d'aquests ensenyaments, recomana que s'afegeixi al final 'en l'especialitat corresponent'.
Així ho estableixen els apartats 1 i 3 de l'article 53 de la LOE, dedicat a les titulacions dels ensenyaments professionals d'arts plàstiques i disseny.
L'article 29 està dedicat a l'accés als ensenyaments amb requisits acadèmics.
L'apartat 1 s'ocupa de l'accés als cicles formatius de grau mitjà, i en la lletra a) estableix la necessitat de posseir el títol de graduat en educació secundària obligatòria.
Aquesta Comissió considera que, tenint en compte la iniciació de la formació professional bàsica, caldria valorar la possibilitat d'afegir, com fa el Reial decret 596/2007, 'o títol declarat equivalent'.
Sobre la disposició final primera, dedicada a la modificació dels articles 6, 42.4, 56, 57, i 59 del Decret 289/2001, aquesta Comissió formula dues observacions:
a) La primera afecta l'oportunitat de dur a terme en aquest Decret que es projecte la reforma del Decret 284/2011, norma que ordena amb caràcter general la formació professional inicial.
Aquesta Comissió considera que si s'efectués la reforma en un decret específic de modificació del Decret 284/2011 quedaria reforçada la sistematitzat i la simplificació de l'ordenament, s'afavoriria també la simplificació, la claredat i el coneixement de la normativa vigent i se n'evitaria la dispersió.
Tots aquests elements contribuirien a reforçar la seguretat jurídica.
b) En l'apartat 6 de la disposició final primera es projecta modificar l'article 59 del Decret 284/2011, que regula la flexibilització de l'oferta de formació professional, i establir que el director del centre pugui decidir la utilització de fins al 10 % de les hores de durada del cicle formatiu a orientar el currículum a les necessitats d'adequació del perfil professional.
Aquesta mesura, igual que les que afecten els articles 42, 53, 56 i 57 del Decret 284/2011, respon a la voluntat de simplificació i afebliment de la intervenció administrativa i a la d'augmentar l'autonomia dels centres en l'adopció de decisions adreçades a millorar l'oferta educativa.
Malgrat tot, en l'adopció d'aquesta mesura, enfront d'allò que succeeix en la resta, no està previst que la decisió del director o la directora del centre s'hagi de comunicar a l'Administració educativa.
Aquesta Comissió, un cop constatat que en l'expedient no es motiva el canvi del sistema per a adoptar aquesta mesura, considera que caldria ponderar la conveniència d'establir en aquest cas l'obligació d'informar o comunicar la decisió que prengui el director o la directora del centre.
Aquesta comunicació o informació trobaria prou justificació en la funció de supervisió que ha de correspondre a l'Administració en relació amb el compliment dels requisits que estableix l'article 59 per a adoptar la mesura flexibilitzadora.
8) Per acabar, en la necessària correcció final de la redacció del Projecte, s'han de suprimir els guions que apareixen en l'article 29, substituir-los per lletres, i corregir errors en les lletres de l'apartat 4 de l'article 6.
Un cop valorades les observacions efectuades en els fonaments jurídics V i VI, es pot elevar al Govern de la Generalitat el Projecte de decret d'ordenació general dels ensenyaments professionals d'arts plàstiques i disseny i de modificació del Decret 284/2011, de '1 de març, d'ordenació general de la formació professional.