projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El projecte Connekt (Contextos d'Extremisme a les Societats MENA i Balcàniques), que liderarà l'IEMed (Institut Europeu de la Mediterrània) es centrarà en joves d'entre 12 i 30 anys de la regió MENA (Orient Mitjà i Nord d'Àfrica) i dels Balcans, i analitzarà set factors de potencial radicalització en aquesta àrea: la religió, la digitalització, la privació econòmica, les desigualtats territorials, les dinàmiques transnacionals, les demandes sociopolítiques i les oportunitats educatives, culturals i de lleure.
L'estudi d'aquests elements a nivell transnacional, comunitari i individual, permetrà determinar les seves interrelacions i significació específica.
A través d'un equip interdisciplinari format per 14 socis de la regió, s'aplicarà una metodologia que, juntament amb les universitats i els think tanks, involucren els actors de la societat civil i les autoritats locals per recomanar-los, basats en els resultats de la recerca empírica, eines i mesures per prevenir l'extremisme violent que es pugui aplicar tant als països estudiats com a la Unió Europea en el seu conjunt.
A l'acte de presentació del projecte Connekt, que es portarà a terme el proper dilluns 10 de febrer de 12 a 13.30 h a la sala d'actes de l'IEMed, hi participaran investigadors i experts en polítiques d'integració, cooperació i seguretat, tant de l'IEMed com d'universitats i organismes internacionals radicats a Bèlgica, Egipte, Tunísia i Kosovo, tots ells dedicats a l'estudi de la radicalització i l'extremisme violent.
El debat de l'acte inaugural portarà per nom "Main Research Gaps on Violent Extremism" i, més enllà del mateix col·loqui sobre les mancances que experimenta la recerca sobre processos de radicalització dels joves al Pròxim Orient, Magreb, Balcans i Europa, servirà per donar el tret de sortida al projecte i presentar-ne els eixos principals.
El projecte Connekt rep finançament de la iniciativa de recerca i innovació comunitària, Horizon 2020.
Estic fent un Erasmus+ al Regne Unit.
A partir de l'1 de febrer de 2020, les persones que estan fent una estada de mobilitat al Regne Unit gràcies al programa Erasmus+ poden continuar aquesta estada com estava previst.
També poden seguir amb l'estada els ciutadans/es del Regne Unit que estiguin fent un Erasmus a Catalunya abans d'aquesta data.
Les estades de mobilitat per motius d'aprenentatge finançades pel programa Erasmus+ poden ser dels tipus següents:
Amb el Brexit, aquells altres projectes finançats pel programa Erasmus+ en què participin entitats del Regne Unit, com a socis o com a líders, podran seguir executant-se en les condicions acordades fins a la data de la finalització del projecte, encara que aquesta data sigui posterior al 31 de desembre de 2020.
Com afecta el Brexit als projectes finançats amb fons europeus en els quals participen entitats del Regne Unit?
Molts projectes de cooperació europea tenen un coordinador o socis del Regne Unit.
Els projectes aprovats que hagin començat abans de l'1 de febrer de 2020 se seguiran executant amb càrrec als fons europeus fins a la data de la seva conclusió (encara que sigui posterior al 31 de desembre de 2020) d'acord amb els compromisos adoptats.
L'objectiu de la present licitació és seguir desenvolupant una eina digital que permeti als usuaris navegar dins del SEC2010 i entre aquest i les publicacions rellevants que hi estiguin relacionades.
L'eina haurà de reproduir la totalitat del SEC2010, inclòs el programa de transmissió.
El Sistema Europeu de Comptes (SEC2010) és l'actual marc comptable de la UE per a la descripció d'una economia a nivell nacional i regional.
El SEC 2010 es va implantar al setembre de 2014; a partir d'aquesta data, la transmissió de dades dels estats membres a Eurostat segueix les normes del SEC 2010.
Per tal de donar suport a l'aplicació del SEC 2010, Eurostat ha publicat diversos manuals i guies.
Altres institucions també han publicat manuals que ofereixen orientació sobre parts específiques del sistema de comptes nacionals.
Els objectius d'aquesta convocatòria són aquests:
Contribuir a assolir els objectius de l'Estratègia europea de justícia electrònica i del Pla d'acció 2019-2023, donant suport a la implementació de projectes de justícia electrònica a nivell europeu i nacional, sempre que tinguin una dimensió europea.
Donar suport a la millora de projectes de Justícia electrònica existents o en curs, en particular:
Donar suport a l'elaboració de casos d'ús concret basats en intel·ligència artificial i tecnologia blockchain a l'àrea de justícia.
Es prioritzaran els projectes transnacionals als nacionals.
Els projectes nacionals es finançaran en la mesura que ofereixin un major valor afegit europeu.
El contractista donarà suport a Eurostat en la producció de dades sobre la Unió Europea i en la promoció de l'harmonització dels mètodes estadístics dels estats membres, en el marc del Programa estadístic europeu 2013-2020.
Amb aquest fi, portarà a terme anàlisis crítiques del treball metodològic, compilació de documents metodològics, preparació, anàlisi de respostes i extracció de conclusions de qüestionaris ad hoc i altre suport tècnic.
El contractista també participarà en reunions tècniques organitzades per Eurostat amb les OSN europees i amb altres parts interessades (NAWG) i presentarà documents per recopilar comentaris.
L'Agència Executiva de Sanitat, Agricultura i Alimentació (CHAFEA) és qui llança la present licitació.
La finalitat del contracte és oferir serveis per reforçar la coordinació, el suport i la capacitat en les funcions dels laboratoris nacionals de referència microbiològica per a la resistència als antimicrobians (RAM).
Es durà a terme en coordinació amb la Comissió Europea i el Centre Europeu per a la Prevenció i el Control de les Malalties (ECDC).
La resistència als antimicrobians (RAM) - la capacitat dels bacteris, els virus, els fongs i els paràsits de desenvolupar resistència als medicaments disponibles per tractar les infeccions provocades per ells - és una qüestió urgent i complexa que amenaça amb revertir la nostra assistència sanitària actual si no es controla.
S'estima que a la UE moren 33.000 persones cada any a causa de infeccions amb bacteris resistents als antibiòtics; més del 70% de la càrrega sanitària d'aquestes infeccions està associada a l'atenció sanitària i el 39% està relacionat amb infeccions per bacteris resistents als antibiòtics d'última línia.
Així doncs, el bon funcionament dels serveis dels laboratoris de referència de microbiologia és essencial per donar suport a l'aplicació de mesures eficaces de lluita contra la resistència als antimicrobians.
El suport abasta una sèrie de plans de formació, d'avaluació externa de la qualitat i d'activitats de creació de xarxes per a millorar el funcionament dels laboratoris de referència de salut pública i, a través d'això, millorar el funcionament dels laboratoris a nivell local, regional i nacional en tots els països que participen en el programa de salut de la UE (actualment els països de la UE i Islàndia, Noruega, Bòsnia Hercegovina, Sèrbia i Moldàvia).
Aquesta licitació està gestionada la Comissió Europea i assistida per la seva Direcció General de Recerca i Innovació.
L'objectiu del contracte consisteix en oferir suport pràctic als estats membres i països associats d'Horizon 2020, per tal d'ajudar-los a reformar els seus sistemes de recerca i innovació.
Concretament, la intenció és reforçar la seva qualitat, eficiència i impacte i / o alliberar el potencial en recerca i innovació per a les transformacions cap a la sostenibilitat.
Les tres iniciatives conjuntes sobre aigua, oceans i resistència antimicrobiana, presenten una convocatòria transnacional conjunta per a projectes d'innovació sobre patògens i contaminants presents a l'aigua, amb cofinançament Horizon 2020.
JPIAMR és la Iniciativa de Programació Conjunta sobre Resistència Antimicrobiana.
JPI Water és la Iniciativa de recerca en el camp de les ciències de l'aigua i la hidrologia.
JPI Oceans és la Iniciativa de mars i oceans sans i productius.
La convocatòria donarà suport a projectes de recerca i innovació que estableixin enfocaments integrats i intersectorials de gestió de riscos que combinen les àrees de recerca de contaminants de preocupació emergent (CEC), patògens i resistència als antimicrobians.
S'ha de tenir en compte tot el cicle de l'aigua, des de la font a través de les conques fluvials i fins als estuaris i els oceans.
Encara hi ha riscos importants associats a l'aparició de contaminants emergents, patògens i bacteris resistents als antimicrobians a les nostres masses d'aigua i oceans.
Per fer front a aquests reptes d'una manera integral i desenvolupar solucions multidisciplinàries i pràctiques per a la provisió d'aigua potable i ambients aquàtics saludables, aquesta onvocatòria transnacional conjunta té com a objectiu que les comunitats de recerca dels sectors d'aigua dolça, marina i sanitària treballin i creïn sinergies per a enfocaments conjunts.
Els temes de la convocatòria són:
La Iniciativa de Programació Conjunta sobre Resistència Antimicrobiana (JPIAMR) es va formar l'any 2011 per 15 països europeus amb el suport de la Comissió Europea i ara comprèn 27 països a nivell mundial.
Aquesta iniciativa està finançant 65 milions d'euros de recerca bàsica i exploratòria sobre nous antibiòtics, administració d'antibiòtics existents i estudis i control de la propagació de la resistència als antibiòtics entre humans, animals i el medi ambient sota la perspectiva de One Health.
La JPIAMR llança la desena convocatòria de xarxes transnacionals en col·laboració amb vuit països membres; Canadà, França, Itàlia, Letònia, Noruega, Països Baixos, Espanya i Suècia.
L'objectiu de la convocatòria "JPIAMR Network Plus 2020" és donar suport a les xarxes per dissenyar i implementar maneres de donar suport a la recerca de resistència antimicrobiana (AMR) tenint en compte almenys una de les sis àrees estratègiques de l'Agenda Estratègica de Recerca i Innovació de JPIAMR: terapèutica, diagnòstic, vigilància, transmissió, medi ambient i intervencions.
Les xarxes haurien de desenvolupar i implementar activitats centrades en l'AMR dins dels dominis de la salut humana, la salut animal i el medi ambient.
Es recomana a les xarxes connectar diverses àrees One Health segons sigui necessari i considerar la incorporació de les seves activitats dins del JPIAMR-Institut de Recerca Virtual (JPIAMR-VRI).
Les xarxes es finançaran amb 50.000-100.000 € anuals per xarxa durant un a dos anys, per connectar experts d'organitzacions que realitzin recerca i establir clústers d'expertesa a la comunitat AMR.
Les xarxes es poden basar en col·laboracions noves o ja existents.
Atesa la situació extraordinària i d'excepcionalitat sobrevinguda ocasionada per la pandèmia de la COVID-19 i d'acord amb la reprogramació de fons comunicada per la Direcció General de Promoció Econòmica, Competència i Regulació (DGPECR), d'acord amb les possibilitats dels Reglaments núm. 460/2020, de 30 de març de 2020, i núm. 558/2020, de 23 d'abril de 2020, en què es considera d'interès públic i general destinar el pressupost esmentat anteriorment per a la reestructuració social i econòmica en els àmbits més perjudicats.
Davant la impossibilitat de fixar en aquest moment el termini de presentació de sol·licituds a la convocatòria dels ajuts d'Indústria del Coneixement per a l'any 2020 (Llavor i Producte), susceptibles de ser cofinançats pel Fons Europeu de Desenvolupament Regional (FEDER), el termini queda posposat i en breu es publicarà el nou termini.
La Direcció General de Recerca del Departament d'Empresa i Coneixement va publicar al gener de 2020 aquesta convocatòria amb la finalitat de crear i consolidar un ecosistema empresarial nou, d'alt valor afegit i intensiu en coneixement per a la generació de treball d'alta qualificació.
El programa d'ajuts va dirigit als equips de recerca de les universitats del sistema universitari de Catalunya, els centres de recerca, els centres tecnològics, les fundacions hospitalàries i les institucions sense ànim de lucre, tots ells que tinguin com a activitat principal la recerca i seu a Catalunya.
La convocatòria contempla dues modalitat d'ajuts:
L'import global de la convocatòria és de 7.500.000,00 euros.
D'aquest import, 1.000.000,00 euros corresponen a la modalitat A (Llavor) i 6.500.000,00 euros corresponent a la modalitat B (Producte) d'aquesta convocatòria.
L'òrgan de gestió de la convocatòria és l'Agència de Gestió d'Ajuts Universitaris i de Recerca (AGAUR) i susceptibles de ser cofinançats pel Fons Europeu de Desenvolupament Regional (FEDER) dins de l'objectiu de potenciar la recerca, el desenvolupament tecnològic i la innovació.
Ja està oberta la convocatòria 2020 de Clean Sky, amb un total de 35 temes concrets.
Clean Sky (actualment Clean Sky 2) és un programa europeu, amb finançament Horizon 2020, que té com a objectiu desenvolupar tecnologies innovadores per reduir les emissions de gas, de CO2 i els sorolls provocats per les aeronaus.
Alhora, el programa treballa per a enfortir la col·laboració aeronàutica, el lideratge global del sector i la competitivitat.
És el principal protagonista de la recerca i innovació aeronàutica d'Europa, que promou les necessitats de transport aeri d'una població cada cop més mòbil i creixent.
Això ho fa actuant com a hub: que opera al centre d'un univers divers d'actors a tot Europa, atraient gegants de la comunitat aeroindustrial i pimes a les seves cadenes de subministrament, institucions de recerca pioneres, organismes reguladors i món acadèmic.
Els objectius específics de Clean Sky2 es basen en integrar, demostrat i validar tecnologies capaces de:
Podeu registrar-vos a l'info day que tindrà lloc a Brussel·les el dia 28 de gener, per explicar la convocatòria.
El Parlament Europeu llança el concurs "The futur is now for _", on vol que els joves mostrin que és important per a ells i quins són els reptes que creuen que Europa ha d'abordar.
Els premiats guanyaran un viatge per a assistir a l'European Youth Event EYE2020 (29 i 30 de maig) i influenciar en les decisions polítiques europees.
El Parlament Europeu premiarà a quatre persones triades per un jurat, i també hi haurà el premi del públic.
L'objectiu d'aquesta operació d'assistència tècnica és contribuir al desenvolupament socioeconòmic mitjançant la millora de la infraestructura dels països candidats i potencials candidats de la regió dels Balcans Occidentals.
Els objectius específics són donar suport a la preparació i execució de projectes d'inversió en infraestructura que poden ser finançats gràcies a una combinació de subvencions (de la UE i altres fons) i préstecs (de les institucions financeres internacionals) en els sectors de l'energia, el medi ambient, el sector social, el transport i l'economia digital.
D'aquesta manera, s'espera millorar la cooperació i coordinació entre les institucions financeres, els beneficiaris, els donants bilaterals i les organitzacions regionals.
La Direcció General d'Integració i Atenció Humanitària del Ministeri de Treball, Migracions i Seguretat Social publica la convocatòria de subvencions per a projectes de l'àmbit de la protecció internacional.
L'objecte d'aquestes subvencions serà la realització de projectes que afavoreixin l'acollida i integració de les persones sol·licitants i beneficiàries de protecció internacional, de l'estatut d'apàtrida i de les persones acollides a el règim de protecció temporal a Espanya.
Hi ha dues prioritats diferents, cada entitat només pot presentar en la seva sol·licitud un projecte per cada prioritat, excepte en el cas de la prioritat I, en la qual es podrà presentar un projecte per cada tipus:
Projectes cofinançats pel Fons d'Asil, Migració i Integració (AMIF):
Projectes de primera acollida en territori nacional i llocs fronterers.
Els projectes emmarcats en aquesta prioritat tindran com a objecte la primera atenció a persones sol·licitants i beneficiàries de protecció internacional en aeroports, ports i altres llocs fronterers, així com a les persones beneficiàries de sistema d'acollida en el territori nacional, que inclou informació, assessorament i una primera avaluació de necessitats a la seva arribada i / o després de la seva decisió de fer la sol·licitud de protecció internacional.
Projectes d'equipament i adaptació d'immobles.
L'objecte d'aquests projectes és el suport a l'adquisició de recursos materials adequats per al funcionament o l'adaptació dels dispositius d'acollida de les entitats, de les oficines necessàries per a la gestió dels esmentats dispositius i de les oficines on es presten les actuacions dirigides a les persones sol·licitants i beneficiàries de protecció internacional previstes en el Sistema d'acollida i integració.
Projectes finançats exclusivament per pressupostos generals de l'Estat:
Projectes dirigits a la creació i manteniment de dispositius d'acollida i el desenvolupament d'itineraris d'integració per a persones sol·licitants i beneficiàries de protecció internacional, sol·licitants i beneficiàries de l'estatut d'apàtrida, persones acollides a el règim de protecció temporal a Espanya.
Es podran presentar a la convocatòria:
Entitats o organitzacions no governamentals que reuneixin els següents requisits:
Organismes Internacionals que tinguin seu permanent a l'Estat espanyol i compleixin els requisits a), b), e) i f) del punt anterior.
El pressupost de la convocatòria és de 146.517.565 euros, dels quals 112.414.052 euros s'imputaran a el pressupost de l'exercici 2020 i 34.103.513 euros al pressupost de l'exercici 2021.
Les sol·licituds per participar en la present convocatòria hauran de presentar en el termini de vint dies hàbils a comptar des de l'endemà de de la publicació d'aquest extracte en el Butlletí Oficial de l'Estat.
Pressupost: 146.517.565,00 € | Data límit: 20 dies hàbils a partir del dia 14/01/2020
El dissabte 25 de gener es va celebrar la 34a edició dels premis Goya (Goya 2020) de l'Acadèmia de les Arts i les Ciències Cinematogràfiques d'Espanya.
Dels films guardonats que compten amb el suport d'Europa Creativa MEDIA, hi ha tres pel·lícules on professionals catalans han estat premiats amb un Goya:
Dolor y Gloria, film dirigit per Pedro Almodóvar i un dels més triomfadors de la nit explica les dificultats que viu Salvador Mallo, un aclamat director de cinema que es troba en decadència.
La pel·lícula de Paco Plaza, Quien a hierro mata, narra una història que té lloc a Galícia entre un treballador d'una residència d'avis i un narcotraficant que acaba de sortir de la presó.
Per últim, Buñuel en el laberinto de las tortugas, de Salvador Simó, és una pel·lícula d'animació biogràfica basada en la novel·la gràfica homònima de Fermín Solís i s'ambienta a París al voltant de l'any 1930.
El Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació (DARP) de la Generalitat de Catalunya ha efectuat el primer pagament d'ajuts directes del Fons Europeu Agrícola de Garantia Agrària (FEAGA), un dels instruments de finançament per implementar la Política Agrària Comuna (PAC).
Aquest fons europeu té com a objectiu garantir una producció alimentària viable amb una gestió sostenible dels recursos naturals i canvi climàtic per aconseguir un desenvolupament territorial equilibrat, i representa un import anual per l'agricultura de Catalunya de més de 300 milions d'euros.
El primer pagament d'ajuts directes s'ha fet a 518 beneficiaris per valor total de 5.340.175 euros, corresponents als ajuts de pagament bàsic, pagament verd o greening, complement de joves i els ajuts del règim de petits agricultors.
Amb aquest pagament, els beneficiaris a qui ara es paga, reben els imports del 95% dels ajuts directes desconnectats de la PAC, corresponents al 2019, i el 100% en el cas del règim dels petits agricultors.
El 5% restant es liquidarà durant el primer semestre del 2020, un cop es verifiquin els límits pressupostaris, si s'escau.
El pagament bàsic està dotat amb 3.475.624 euros i va destinat a 476 beneficiaris, el pagament complementari pels joves agricultors amb 91.174 euros i 36 beneficiaris, el pagament per pràctiques agrícoles beneficioses pel medi ambient (pagament verd o greening ) amb 1.758.323 euros i 498 beneficiaris, i el pagament del règim de petits agricultors amb 15.054 i 20 beneficiaris.
Hi ha beneficiaris que cobren més d'un d'aquests ajuts directes finançats per la Unió.
L'abonament dels ajuts directes associats agrícoles està previst per al proper 31 de gener, i el dels associats ramaders dins del primer trimestre d'aquest 2020.
Trobareu tres programes més a les nostres fitxes de fons de l'apartat "Quins fons europeus hi ha?".
Programa de Suport a les Reformes Estructurals (SRSP)
El Programa de Suport a les Reformes Estructurals és un programa de finançament de la Unió Europea que proporciona ajuts per a reformes institucionals, administratives o d'impuls al creixement de qualsevol país membre de la UE.
Es tracta d'un fons coordinat pel Servei de Suport a les Reformes Estructurals (SRSS) de la Comissió Europea.
El SRSS ofereix experiència personalitzada a tots els països de la UE per a la preparació, disseny i implementació de reformes que millorin el creixement.
El suport que poden demanar els estats membres no requereix cofinançament i mobilitzarà a experts de tota Europa, tant del sector públic com del privat.
El seu valor afegit consisteix a oferir assistència, assessorament i coneixements especialitzats a les autoritats estatals dels estats membres sol·licitants al llarg de tot el procés de reforma.
Fons Fiduciari d'Emergència de la UE per Àfrica
El Fons Fiduciari d'Emergència de la UE per Àfrica té com objectiu promoure l'estabilitat i contribuir a una millor gestió de la migració, adreçant fenòmens com la desestabilització, refugiats, persones internament desplaçades, col·lectius vulnerables i víctimes del tràfic humà.
El Programa Panafricà dona suport al Partenariat Estratègic entre l'Àfrica i la Unió Europea.
Es el primer programa de desenvolupament que engloba tota l'Àfrica.
Dona suport a projectes transregionals, continentals i obre la porta a noves oportunitats de cooperació.
El Partnenariat té 4 objectius: