Disposició addicional primera - Disposició addicional tercera
Transformació de l'Entitat Autònoma de Jocs i Apostes de la Generalitat en societat autònoma
La Generalitat, d'acord amb l'article 9.32 de l'Estatut d'Autonomia, gaudeix de competència exclusiva en matèria de jocs i apostes.
En virtut d'això es va promulgar la Llei 15/1984, del 20 de març, sobre el joc, la qual estableix que correspon al Consell Executiu de planificar els jocs i les apostes.
El Decret 324/1985, del 28 de novembre, estableix la planificació del joc.
Segons aquesta planificació, cal fer, quant als jocs i les apostes que es practiquen a Catalunya, una distinció entre les competències administratives i de control i les d'organització i de gestió d'alguns jocs, que es reserva la mateixa Generalitat.
Aquesta circumstància comporta la necessitat de crear, per part de la Generalitat, una entitat autònoma que possibiliti una estructura àgil i eficaç que permeti la gestió directa d'aquells jocs que, per disposició legal, s'ha reservat a la Generalitat.
En virtut d'això, i d'acord amb el que estableix l'article 3 de la Llei 4/1985, del 29 de març, de l'Estatut de l'Empresa Pública Catalana, s'aprova aquesta Llei.
-1.1 Es crea l'Entitat Autònoma de Jocs i Apostes de la Generalitat, de caràcter comercial, amb personalitat jurídica, patrimoni propi i plena capacitat d'obrar per a complir les seves funcions.
-1.2 L'Entitat Autònoma de Jocs i Apostes de la Generalitat es regirà, en tot allò que li sigui aplicable, per la Llei 4/1985, de 29 de març, de l'Estatut de l'Empresa Pública Catalana i resta de normativa aplicable a les entitats autònomes.
L'Entitat Autònoma de Jocs i Apostes de la Generalitat té al seu càrrec l'organització, la gestió directa i la comercialització dels jocs que les disposicions legals reserven a la gestió de la Generalitat, i també la recaptació per compte de la Generalitat dels ingressos públics derivats d'aquesta activitat i el pagament dels premis que s'estableixin.
Així mateix, l'Entitat pot fer les activitats i els serveis que se li encomanin relacionats amb els jocs i les apostes.
-3.1 Els òrgans rectors de l'Entitat Autònoma de Jocs i Apostes de la Generalitat són el Consell d'Administració i el conseller delegat o consellera delegada.
El Consell d'Administració de l'Entitat Autònoma de Jocs i Apostes de la Generalitat exerceix les funcions directives i és format pel president o presidenta, que és la persona titular de la secretaria general del departament competent en matèria de joc, llevat que hi hagi una secretaria sectorial en aquesta matèria, supòsit en el qual la presidència recau en la persona titular d'aquesta; pel conseller delegat o consellera delegada, que exerceix les funcions executives i que és la persona titular de l'òrgan que té atribuïdes les competències en matèria de joc; per cinc vocals, com a màxim, designats pel Govern, i pel secretari o secretària, designat pel mateix Consell d'Administració.
En qualsevol cas, hi han d'ésser representats el departament competent en matèria de finances i el departament competent en matèria de benestar social.
-3.3 Les funcions del Consell d'Administració de l'Entitat Autònoma de Jocs i Apostes de la Generalitat, del seu president o presidenta i del conseller delegat o consellera delegada i llur règim jurídic es determinen per decret.
-3.4 Sota les directrius del conseller delegat o consellera delegada, hi actua el director o directora de l'Entitat Autònoma de Jocs i Apostes de la Generalitat, a qui corresponen les funcions de gestió ordinària de l'Entitat que es determinin per reglament.
El director o directora no té la condició d'alt càrrec, és nomenat pel conseller o consellera del departament competent en matèria de joc a proposta del Consell d'Administració i assisteix a les sessions d'aquest amb veu però sense vot.
El règim de contractació de l'Entitat serà el propi dels organismes públics en tot allò que els seus estatuts no determinin expressament com a sotmès al dret civil i mercantil.
Correspon al Govern regular per decret les condicions bàsiques de la comercialització de les loteries de la Generalitat, l'estructura essencial de la xarxa comercial i la determinació i els requisits mínims dels subjectes que la componen, i també els criteris necessaris per a establir les comissions que poden percebre.
Per ordre de la persona titular del departament competent en matèria de joc es concreten la resta de qüestions relatives a la xarxa comercial, el règim de les autoritzacions per formar-ne part, l'abast dels acords comercials i el càlcul de l'import de les comissions i els subjectes als quals s'apliquen.
Per acord del Consell Executiu es fixarà la relació de llocs de treball, els que siguin de règim administratiu o laboral i el règim de retribucions.
L'Entitat Autònoma pot fer ús del procediment administratiu de constrenyiment en la recaptació dels rendiments obtinguts pel joc, d'acord amb la Llei 4/1985 del Parlament de Catalunya.
El Govern de la Generalitat fixa les comissions que han de percebre les persones o entitats col·laboradores en la distribució i l'operació dels elements materials del joc.
-8.1 Els mitjans econòmics de l'Entitat Autònoma consisteixen en:
b) La part d'ingressos obtinguts de la gestió dels jocs en els termes que s'estableixen en l'article 9.
c) Les transferències i les subvencions que li siguin reconegudes en els Pressupostos de la Generalitat.
d) Totes les subvencions o les donacions fetes per persones públiques o privades.
e) Qualsevol altre recurs procedent del seu patrimoni o les rendes d'aquest.
-8.2 En tot cas, els esmentats mitjans econòmics de l'Entitat Autònoma han de cobrir la totalitat de les despeses determinades en l'article 9.1.
-8.3 L'Entitat Autònoma no pot prestar avals.
-9.1 Als efectes del que determina l'apartat 2 de l'article 8 constitueix ingrés de l'Entitat Autònoma, a més dels altres mitjans econòmics de que estigui dotada, la part de la recaptació obtinguda per la gestió dels diversos jocs que sigui necessària per a atendre les despeses pròpies del funcionament de l'Entitat, les seves inversions, la dotació per amortitzacions i, si escau, el fons de maniobra.
-9.2 L'ingrés públic a ingressar en la Tresoreria de la Generalitat es determina deduint de la recaptació total i altres ingressos de l'Entitat Autònoma, les comissions a què es refereix l'article 7, els premis i el fons de reserva i garantia que s'estableixin, i també l'ingrés de l'Entitat Autònoma previst en l'apartat anterior.
Així mateix, s'han d'ingressar en la Tresoreria de la Generalitat les quantitats corresponents als premis no reclamats, en la forma que s'estableixi per reglament.
Per reglament s'han d'establir el procediment i els terminis dels ingressos a la Tresoreria.
-9.3 L'ingrés públic de la Generalitat provinent de l'Entitat Autònoma de Jocs i Apostes resta afectat íntegrament al pressupost de despeses del Departament de Benestar Social, concretament al finançament d'inversions, programes i actuacions d'atenció a la vellesa, als disminuïts i al funcionament de centres d'atenció a la infància.
En el supòsit que els ingressos efectivament obtinguts en l'exercici siguin superiors als inicialment previstos en l'estat d'ingressos del Pressupost, el Govern ha d'acordar l'ampliació dels crèdits consignats per a atendre les accions anteriorment esmentades.
El Govern, en el termini d'un any a comptar de l'entrada en vigor d'aquesta disposició addicional, ha d'acordar l'inici del procés de transformació de l'Entitat Autònoma de Jocs i Apostes de la Generalitat en una societat anònima de naturalesa unipersonal per raó de la tinença de la totalitat de les accions, adscrita al departament competent en matèria de joc i apostes, i n'ha d'aprovar els estatuts i promoure els actes necessaris per a la inscripció d'aquesta societat en el Registre Mercantil.
Aquesta Llei entrarà en vigor l'endemà d'ésser publicada en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.