216:: Ciències socials:: Territori i paisatge:: Col·lecció Històries Ibèriques:: El blog de les publicacions de la Generalitat:: Llibreria en línia de la Generalitat:: Cercador de publicacions
"és un document per ajudar a planificar i celebrar... les curses per muntanya: les curses d'orientació, les marxes populars i de resistència, els duatlons i triatlons."
Extret del post sobre Codi de bones pràctiques sobre curses i marxes per muntanya [ + ]
El jaciment de Sant Antoni de Calaceit i el poblament ibèric de les comarques del Matarranya i la Terra Alta
Col·lecció Monografies del M.A.C.- Barcelona
Monografia que té el seu origen en la tesi doctoral de l'autor en la que revisa i actualitza el poblat de Sant Antoni de Calaceit, jaciment fonamental per entendre la ocupació ibèrica del tram baix de l'Ebre.
Revisa fases cronològiques d'ocupació, funcionalitat d'edificis i reflexiona sobre l'existència de diferents estaments socials d'aquesta societat en el Matarranya i la Terra Alta.
La Draga, el poblat dels prodigis
Catàleg de l'exposició, produïda pel Museu d'Arqueologia de Catalunya, que mostra per primera vegada la major part dels objectes arqueològics recuperats a les excavacions, molts d'ells inèdits, que permet exhibir la riquesa i la diversitat del jaciment, i alhora, projectar-lo en l'àmbit nacional i internacional.
El poblat neolític de la Draga és un jaciment lacustre excepcional gràcies a la conservació de les restes orgàniques, en especial la fusta, que ha proporcionat una gran informació sobre l'economia i les formes de vida en aquest període.
La Draga és un testimoni de les primeres comunitats camperoles i ramaderes que des del Pròxim Orient arriben a l'estany de Banyoles en un lent trànsit de temps i representa, a casa nostra, la primera gran intervenció i transformació del territori de la mà de l'home.
La Regió Metropolitana de Barcelona
Cinquè catàleg de paisatge de Catalunya aprovat definitivament i publicat d'acord amb el Conveni europeu del paisatge, dedicat a La Regió Metropolitana de Barcelona.
S'organitza en set blocs, precedits d'un preàmbul.
Identifica 25 unitats de paisatge, per a cadascuna de les quals es descriuen els elements naturals i humans que constitueixen el paisatge, l'evolució històrica, l'organització i dinàmica actual, l'expressió artística, els valors paisatgístics, les principals rutes i punts d'observació i gaudi del paisatge, una descripció de la possible evolució de la unitat, l'avaluació d'amenaces i oportunitats, i els objectius de qualitat paisatgística.
La col·lecció Històries Ibèriques és un conjunt de set guies, una per a cada poble iber de Catalunya (Ausetans; Ceretans i Lacetans, que la comparteixen; Ilercavons; Ilergets; Indigets; Laietans i Cessetans), que ens descobreix tot un seguit d'històries d'aquests pobles que habitaven Catalunya.
La civilització dels ibers va ser protagonista d'un dels fets que van canviar la història: les lluites entre cartaginesos i romans pel control del comerç a la Mediterrània.
Els ibers foren els seus aliats o enemics, però sempre una peça clau.
Aquesta guia, dedicada als ausetans, reconstrueix la vida quotidiana dels pobladors del territori de la Plana de Vic i les serres circumdants.
En aquesta guia els Ceretans, que ocuparen l'actual Cerdanya, i els Lacetans, que s'establiren a la part central de Catalunya, en són els protagonistes.
El Castellot (Bolvir) i El Cogulló (Sallent), el seu llegat.
Coneixerem els Ilercavons a través de quatre jaciments: la Moleta del Remei (Alcanar); el Castellet de Banyoles (Tivissa); el Coll del Moro (Gandesa), i Sant Miquel (Vinebre).
L'autora ens aproxima als Ilergets, tribu molt guerrera, que van ocupar gran part de les actuals comarques del Segrià, la Noguera, l'Urgell, les Garrigues, i les terres orientals de l'Aragó.
De la mà del seu autor, ens endinsarem pels principals poblats dels Indigets: Ullastret; Castell (Palamós); Sant Sebastià de la Guarda (Palafrugell), i Puig de Castellet (Lloret de Mar).
De forma molt completa i exhaustiva se'ns presenten les característiques principals dels poblats i de la vida dels Laietans, que s'estenien entre les terres que van des del Montnegre fins al Garraf, i que ocupaven una de les zones més poblades a l'antiguitat.
Amb la lectura d'aquesta guia coneixerem a què es dedicaven i com vivien els Cessetans, que van ocupar una part de la costa central catalana, amb les actuals comarques de l'Alt i Baix Penedès, Garraf, el Camp de Tarragona i probablement una part de l'Anoia.
Darró (Vilanova i la Geltrú); la Ciutadella (Calafell); la Font de la Canya (Avinyonet del Penedès), i Olèrdola són els quatre jaciments a través dels quals l'autor ens explica la Cessetània.