projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El Servei Català de la Salut ha publicat un nou informe d'avaluació de resultats del tractament de malalties minoritàries amb medicaments orfes d'autorització individual.
S'han seleccionat les dades informades pels prescriptors per als pacients diagnosticats de malalties minoritàries que han estat tractats al SISCAT amb medicaments orfes d'autorització individual, i que van ser inclosos al Registre de Pacients i Tractaments (RPT) del CatSalut entre l'1 de gener de 2008 i el 31 de desembre de 2018.
El Programa d'Harmonització Farmacoterapèutica (PHF), que estableix criteris d'ús, accés i provisió harmonitzats dels medicaments, tracta d'afavorir un accés equitatiu als tractaments farmacològics de les malalties minoritàries i reduir la variabilitat no justificada de l'ús dels medicaments orfes en els diferents centres i assolir els millors resultats clínics possibles a l'àmbit del Sistema Integral de Salut de Catalunya (SISCAT).
Atesa la major incertesa pel que fa a la evidència clínica i l'elevat cost que presenten aquests medicaments, en alguns casos s'ha establert com a requeriment una autorització individual per part d'un grups d'experts clínics designats pel CatSalut per a iniciar i renovar els tractaments, i per garantir-ne l'equitat d'accés.
En aquest sentit s'han establert autoritzacions individuals per els tractaments de 16 medicaments orfes utilitzats en 13 malalties minoritàries.
A l'any 2018 s'han destinat a l'adquisició de medicaments orfes més 170 milions d'euros per al tractament de més de 8.000 pacients diagnosticats de malalties minoritàries.
Actualment 192 pacients estan sent tractats amb medicaments orfes d'autorització individual, principalment per tractar malalties metabòliques hereditàries de dipòsit lisosomal.
El Registre de Pacients i Tractaments (RPT) de la medicació hospitalària de dispensació ambulatòria (MHDA) és un repositori de dades clíniques relacionades amb l'ús del medicament que enregistren els professionals sanitaris del SISCAT.
El seu objectiu és mesurar els criteris de qualitat del procés assistencial i de resultats en salut mitjançant la recollida sistemàtica de dades sobre l'efectivitat i seguretat dels medicaments en condicions de pràctica clínica habitual.
El Servei Català de la Salut ha publicat un nou informe breu que analitza les característiques demogràfiques i l'ús que fan dels serveis sanitaris els pacients que han patit una fractura de fèmur a Catalunya entre el 2012 i el 2016.
Segons les dades analitzades, a Catalunya unes 7.700 persones majors de 65 anys pateixen una fractura de fèmur.
El 74,4% d'aquestes fractures es donen en dones i el 25,6% en homes.
En el moment de la fractura les dones tenien una edat mitjana de 85,3 anys i els homes de 83,8 anys.
La fractura de fèmur és un problema de salut important en la gent gran.
Aquest procés a més de tenir associada una elevada mortalitat, pot ocasionar deteriorament important de la qualitat de vida, ser font de discapacitat i d'una elevada utilització de recursos sanitaris.
Aquest procés afecta especialment a persones de més de 75 anys, que tenen una gran comorbiditat.
Els homes tenen més diabetis, insuficiència cardíaca, MPOC, cardiopatia isquèmica, AVC, insuficiència renal crònica i cirrosi que les dones, i les dones tenen més artrosi, osteoporosi, depressió i demència que els homes.
L'informe també indica que hi ha una proporció més gran de dones (17,6%) que d'homes (13,6%) que abans de la fractura vivien en una residència.
També és superior la proporció de dones (15,1%) que d'homes (13,6%) que, posterior a la fractura, passen a viure a una residència.
Més de 80 participants han treballat les propostes d'intervenció i les actuacions que han de permetre adaptar els serveis sanitaris a les necessitats de la població.
L'Hospital General de Granollers va acollir la segona jornada participativa del Pla estratègic sanitari del Vallès Oriental 2019-2022, el full de ruta que diagnostica, identifica prioritats, i planifica actuacions a desplegar en aquest territori durant els propers anys per tal d'assolir les prioritats i objectius del Departament de Salut i el CatSalut.
Prop de 80 participants, entre els quals professionals i representants d'entitats proveïdores de l'àmbit de la salut, ens locals, i ciutadania organitzada, van debatre i treballar una primera proposta d'actuacions que ha de permetre adaptar els serveis a les necessitats de la població del Vallès Oriental.
Més en concret, els quatre grups de treball formats van abordar 113 actuacions, agrupades en 25 objectius i 5 eixos, per tal de revisar-les i identificar elements significatius amb vista al desplegament del Pla.
El passat juliol s'havia celebrat a l'Hospital de Mollet una primera jornada participativa que es va orientar a recollir les necessitats i prioritats sentides d'aquests mateixos col·lectius i participants, i que va servir per enriquir i complementar el diagnòstic inicial, identificar prioritats, i orientar les propostes d'actuació ahir presentades.
Just abans de l'inici del treball dels grups, es va fer un retorn dels resultats d'aquesta primera jornada i de l'impacte de les quasi 130 aportacions recollides aleshores.
Les persones afectades podran demanar un informe al seu centre d'atenció primària per lliurar-lo a la companyia elèctrica i evitar els talls de subministrament
El nou Protocol d'abordatge de la dependència energètica en salut inclou les accions a desenvolupar en el sector sanitari que s'adrecen, tant a protegir les persones amb dependència per evitar talls de subministrament amb conseqüències greus per a la seva salut, com a detectar les qui es troben en situació de pobresa energètica i derivar-les als punts municipals d'assessorament.
Les persones amb dependència energètica relacionada amb la salut poden demanar al seu centre d'atenció primària l'expedició d'un informe per acreditar la seva situació i evitar, així, talls de subministrament i garantir que tenen l'energia necessària per garantir la seva salut.
Aquest informe els permetrà informar de la seva situació a la companyia subministradora, que valorarà i resoldrà la seva petició d'acord amb la normativa vigent.
El protocol defineix els criteris sanitaris de dependència energètica, que identifiquen tres grups de població amb condicions cròniques que necessiten per al seu tractament dispositius amb connexió elèctrica: les persones amb teràpies respiratòries domiciliàries, les persones que utilitzen bombes de perfusió amb bateria o les persones tractades amb diàlisi peritoneal automatitzada al seu domicili.
S'estima que hi ha unes 115.000 persones a Catalunya que estan en situació de dependència energètica amb aparells imprescindibles per al manteniment del seu estat de salut.
El Pla estratègic sanitari prioritza les actuacions que han de permetre adaptar els serveis a les necessitats de la població.
Durant la Jornada de participació s'han debatut les propostes d'intervenció del Pla amb les entitats ciutadanes, els professionals de la salut i els ajuntaments de l'Alt Penedès i Garraf.
S'ha celebrat en el municipi de Canyelles la 2a Jornada de presentació del Pla estratègic sanitari (PeS) de l'Alt Penedès i Garraf, com a full de ruta que recull les principals actuacions a realitzar en els pròxims 4 anys per a millorar la salut de la població del d'aquesta zona.
Aquesta jornada és la continuació d'un procés participatiu iniciat el juny de 2018 en què es van recollir les necessitats i prioritats de més d'un centenar de persones i que han permès elaborar una proposta de Pla estratègic sanitari, estructurat en 5 eixos, que inclouen 32 objectius estratègics i un total de 119 accions.
En aquesta segona jornada, els participants han pogut debatre les propostes d'intervenció les quals destaquen actuacions per millorar els estils de vida saludables de les persones i accions per millorar l'accessibilitat dels serveis de salut.
En aquest sentit, es potencia el treball en xarxa dels serveis sanitaris i socials del territori per donar resposta a les necessitats de la població i garantir l'accessibilitat i equitat territorial en la prestació de serveis.
El gerent de l'Àmbit Metropolità Sud de la Regió Sanitària Barcelona, Joan Puigdollers, acompanyat de l'alcaldessa de Canyelles, Rosa Huguet, han destacat la necessitat d'elaborar polítiques de salut i implantar-les amb la col·laboració dels Ajuntaments i la ciutadania, donant continuïtat als espais de participació, que permetin incorporar el coneixement dels agents socials del territori i millorar els canals d'interlocució.
El territori del sector sanitari Alt Penedès i Garraf té una població total de 249.789 persones, que representa el 3,3% de la població total a Catalunya.
El territori és en 27 municipis a l'Alt Penedès i 7 al Garraf.
Disposa d'un total de 12 Centres d'Atenció Primària, 32 consultoris locals, atenció hospitalària que es presta mitjançant 3 centres, 2 centres sociosanitaris, 2 centres d'atenció a la Salut mental ambulatòria per a adults i 2 per a joves.
Avui es posa en marxa la consulta pública prèvia a l'elaboració d'un projecte de decret de delimitació de les regions sanitàries i dels sectors sanitaris del Servei Català de la Salut.
El principal objectiu de la iniciativa és adequar els límits territorials del Servei Català de la Salut per respondre a les necessitats de la ciutadania, garantint i millorant l'accessibilitat, la continuïtat i la qualitat de l'atenció de les persones ateses en el nostre sistema sanitari, contribuint a assolir un nou model d'atenció centrat en la persona.
El nou decret proposa incrementar el nombre de regions sanitàries del Servei Català de la Salut de 7 a 9 regions.
En aquest sentit l'actual Regió Sanitària de Barcelona es divideix en 3 regions: (Regió Sanitària Barcelona, Regió Sanitària Metropolitana Nord, Regió Sanitària Metropolitana Sud)
Amb l'ampliació de les regions sanitàries, el Servei Català de la Salut podrà millorar la gestió dels serveis sanitaris, ja que es planificarà tenint més en compte la perspectiva territorial i fer-la més propera als ciutadans.
El Servei Català de la Salut ha publicat un nou informe d'avaluació de resultats del tractament antiviral de l'hepatitis C crònica.
S'han seleccionat les dades informades pels prescriptors per als pacients diagnosticats d'una infecció crònica pel virus de l'hepatitis C crònica i tractats al sistema sanitari integral d'utilització pública de Catalunya, i que van ser inclosos al Registre de pacients i tractaments (RPT) del CatSalut entre l'1 de gener de 2017 i el 31 de desembre de 2017.
El Registre de Pacients i Tractaments (RPT) de la medicació hospitalària de dispensació ambulatòria (MHDA) és un repositori de dades clíniques relacionades amb l'ús del medicament que enregistren els professionals sanitaris del SISCAT.
El seu objectiu és mesurar els criteris de qualitat del procés assistencial i de resultats en salut mitjançant la recollida sistemàtica de dades sobre l'efectivitat i seguretat dels medicaments en condicions de pràctica clínica habitual.
Els informes d'avaluació de resultats presenten dades sobre el compliment dels acords del programa d'harmonització farmacoterapèutica i de resultats en salut de la utilització dels medicaments harmonitzats.
El registre permet disposar, per primera vegada, d'una eina que avalua els resultats en salut de les intervencions terapèutiques i veure l'impacte que tenen sobre el malalt i sobre el sistema sanitari.
El Registre de Pacients i Tractaments és una eina clau pel seguiment i avaluació periòdica dels resultats en salut relacionats amb l'ús dels medicaments.
El Servei Català de la Salut ha publicat un nou informe breu que analitza l'Impacte del període de grip en els serveis sanitaris.
S'ha analitzat tota l'activitat de l'any 2017, relacionada o no amb la grip, dels diferents dispositius sanitaris.
S'ha agrupat el període epidèmic de grip i s'ha comparat amb l'activitat de la resta de setmanes que s'han considerat com a període sense grip.
En els períodes de grip incrementen les taxes de mortalitat, de visites a urgències i a AP, dels ingressos hospitalaris urgents, ingressos a centres sociosanitaris i del transport sanitari i disminueix la dels ingressos hospitalaris programats.
En els períodes epidèmics de la grip la taxa de mortalitat s'incrementa en un 41%, que passa d'un 1,5 a 2,2 morts per 10.000 habitants, aquest increment és més evident en majors de 65 anys.
Pel que fa a l'activitat dels dispositius que atenen urgències s'observa un augment del 47% de visites en el període de grip.
Les taxes de visites a urgències són lleugerament més altes en els homes que en les dones, excepte en e grup de 15 a 44 anys que inclou l'activitat relacionada amb l'embaràs i el part.
Pel que fa al transport sanitari urgent, també s'incrementa en un 22%.
En l'activitat als centres d'atenció primària, s'observa un increment del 8,6% en el període de grip i la població infantil és la que mostra un increment relatiu d'activitat més gran.
Durant el període de grip l'activitat de les visites que fan els equips d'atenció domiciliària també augmenten en un 39%.
Hi ha un increment del 20% dels ingressos hospitalaris urgents en període de grip, mentre que els ingressos hospitalaris programats es redueixen en un 59%.
Aquesta disminució és una pràctica habitual dels hospitals per adequar el nombre de llits disponibles a les necessitats de cada moment.
Els pacients amb patologia crònica de salut mental i addiccions tenen més factors de risc cardiovascular que la població global de Catalunya.
El Servei Català de la Salut ha publicat un nou informe breu que analitza els factors de risc cardiovasculars de la població que pateix alguna patologia crònica de salut mental i addiccions.
Els pacients amb patologia crònica de salut mental i addiccions tenen més factors de risc cardiovascular (FRCV) que la població global de Catalunya.
Aquest nou informe analitza en el període 2012-2017 els FRCV, que són els determinants en el risc de patir una malaltia cardiovascular, tenint en compte la contribució de variables com l'edat, el sexe, les taxes territorials i els esdeveniments cardiovasculars.
Els factors de risc que s'analitzen són: el consum de tabac, l'obesitat, la diabetis mellitus, la hiperlipedèmia i la hipertensió.
L'any 2017, la població amb patologia crònica de salut mental i addiccions presenta una distribució bimodal: hi ha un primer pic cap als 15 anys en els homes i als 18 en les dones, i un segon entre els 40 i 55 anys en els homes i entre els 45 i 60 anys en les dones.
Les taxes dels diferents FRCV entre aquest col·lectiu, són més grans en tots els grups d'edat i sexe que entre la població sense aquestes patologies.
Les diferències són més importants entre els homes i, sobretot, entre els de 20 i a 60 anys.
L'informe conclou que quatre de cada deu persones amb patologia crònica de salut mental i addiccions menors de 45 anys presenten com a mínim un FRCV.
Aquesta dada se situa en dues de cada deu si s'analitzen els FRCV de la població global en menors de 45 anys.
S'evidencia, per tant, que la presència i quantitat de FRCV predisposa a l'aparició d'esdeveniments cardiovasculars, com l'infart o l'ictus, en persones cada vegada més joves.
L'estudi també analitza l'evolució temporal de les taxes de prevalença territorials de les persones amb FRCV i patologia crònica de salut mental i addiccions que han patit un infart o ictus.
4 de cada 10 persones amb patologia crònica de salut mental i addiccions menors de 45 anys presenten com a mínim un factor de risc cardiovascular
Són els medicaments que s'utilitzen en investigació o ús compassiu, en condicions diferents de les autoritzades i els medicaments estrangers.
El nou òrgan ha d'avaluar i elaborar propostes coordinades relatives a l'ús de medicaments especials amb els centres sanitaris del SISCAT.
El Servei Català de la Salut (CatSalut) ha creat el Consell Assessor de Medicaments en Situacions Especials (CAMSE) com a òrgan tècnic i assessor pel que fa a la coordinació de l'ús de medicaments en situacions especials, que són els medicaments en investigació o ús compassiu, els que s'utilitzen en condicions diferents de les autoritzades i els medicaments estrangers.
La principal finalitat d'aquest nou òrgan és avaluar i elaborar propostes coordinades o recomanacions relatives a l'ús de medicaments en situacions especials per als centres sanitaris del SISCAT, mitjançant la coordinació de les comissions d'usos especials o comissions farmacoterapèutiques d'aquests centres.
Una altra de les funcions assignades al CAMSE és l'assessorament sobre temes relatius a l'harmonització de la gestió dels medicaments en situacions especials als centres hospitalaris del SISCAT i avaluar periòdicament el seguiment i els resultats de l'ús de medicaments en situacions especials en l'entorn del SISCAT mitjançant la informació procedent dels registres de dades clíniques assistencials i administratives disponibles.
El Consell Assessor de Medicaments en Situacions Especials neix per tal d'actualitzar l'àmbit i les funcions de la Comissió Assessora de Medicaments en Situacions Especials creada mitjançant una resolució el mes de maig del 2015.
La resolució de creació del CAMSE regula les funcions, la composició i el funcionalment del nou òrgan.
El CatSalut es va comprometre a definir una cartera de serveis pròpia per homogeneïtzar el servei a tot el territori
Més d'una cinquantena de professionals del sector sanitari van participar, el passat 6 de març, en la trobada d'hospitalització a domicili organitzada per la Gerència d'Ordenació i Cartera de Serveis de l'Àrea d'Atenció Sanitària del CatSalut que va tenir lloc a la seu del Parc Sanitari Pere Virgili.
La trobada s'emmarca en el treball de definició del model assistencial d'hospitalització a domicili a Catalunya que s'està impulsant des del CatSalut i el Departament de Salut.
Durant la jornada es van presentar les diferents experiències dels 10 centres sanitaris que estaven convidats a participar (Hospital dos de Maig de Barcelona, Pius Hospital de Valls, Hospital de Viladecans, Hospital de l'Esperit Sant, Hospital de Sabadell, Hospital Universitari Germans Trias i Pujol, Corporació Salut del Maresme i la Selva, Hospital Arnau de Vilanova, Hospital Clínic i Provincial de Barcelona i Fundació Althaïa).
La trobada també va comptar amb representants del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies, de les Societats CAMFiC, AIFICC, Societat Catalano-Balear d'hospitalització domiciliària i Societat Catalana de Geriatria i Gerontologia, així com el Pla director sociosanitari, El pla nacional d'urgències i l'Estratègia nacional d'atenció primària i salut comunitària.
Els diferents centres van presentar tant aspectes assistencials (processos, patologies més freqüents, perfil del pacient, criteris inclusió/exclusió, cartera de serveis) com funcionals (organització territorial, coordinació amb altres dispositius, grau de cobertura, ús de les TIC) entre d'altres.
De les diferents intervencions destaca la necessitat per definir un model d'atenció clar per tot Catalunya amb una estratègia que defineixi l'encaix de les diferents línies assistencials i actors (actuals i nous) que hi participen.
Es va proposar una definició del model, la Cartera de Serveis i la seva qualitat, els criteris de planificació i l'encaix amb la resta de recursos assistencials dels territoris, tot vinculat a una sòlida avaluació.
El model que es planteja s'orienta com un servei territorial, on s'ha de promoure elements clau com la coordinació i col·laboració dels equips implicats així com un abordatge de les intervencions adequat a les necessitats del pacient segons el grau d'intensitat clínica.
La Fundació TIC Salut i Social ha presentat un any més els resultats del 2018 de l'informe Mapa de Tendències, que té l'objectiu de donar a conèixer el nivell d'implantació, desenvolupament i ús de les TIC en les entitats proveïdores que formen part del SISCAT.
L'estudi del 2018 agrupa 3 grans eixos vertebradors sobre els quals s'ha preguntat a les diferents entitats proveïdores: els sistemes d'informació, l' atenció a la ciutadania i, com a novetat d'enguany, s'ha incorporat l'enquesta sobre innovació.
L'intercanvi electrònic de dades entre els diferents centres assistencials continua una tendència lleugerament a l'alça.
La informació que s'intercanvia amb més freqüència és la referent a dades administratives, informes, resultats de laboratori i radiologia.
Les publicacions a l'HC3 s'han incrementat en un 13.3% respecte a l'any passat i a desembre del 2018 hi havia un total de 42.760.650 publicacions.
Pel que fa a l'econsulta un 75% de les entitats enquestades disposen d'aquest servei i ja l'utilitzen més de 60.000 persones per comunicar-se amb el seu metge de família.
L'estudi també indica que el nombre d'altes a La Meva Salut ha incrementat en un 37,8% respecte al 2017 i actualment ja compta amb més de 450.000 usuaris.
Una de les novetats d'aquesta edició ha estat l'enquesta d'innovació.
En aquest sentit s'ha preguntat per intel·ligència artificial, per realitat virtual i robòtica entre altres temes.
Més d'un 20% dels enquestats han afirmat que ja estan utilitzant aquestes tècniques i que tenen previst incrementar el seu ús durant el 2019.
Durant la jornada Mapa de Tendències 2019, celebrada el 14 de març al Parc de Recerca Biomèdica, el coordinador general de les TIC, Pol Pérez va presentar les fites assolides durant el 2018 i els projectes en curs pel 2019 de l'HC3, l'eCap, l'IS3 i altres projectes estratègics de l'oficina eSalut com el SIMDCAT, el mòdul d'ajuda a la codificació de la CIM-10 entre d'altres.
Els parts instrumentals i per cesària requereixen una vigilància més intensa que incrementa la utilització de recursos durant el període de postpart.
El Servei Català de la Salut ha publicat un nou informe breu que analitza la utilització de recursos sanitaris segons tipus de part.
L'informe ha analitzat els parts de dones primípares amb embarassos únics no complexos durant el període 2014-2016.
L'informe ha analitzat les característiques demogràfiques i de morbiditat.
En aquest sentit si s'analitza l'agrupació de les dones segons l'edat, s'observa un increment del percentatge de cesàries en el grup d'edat més avançat.
L'1,31% les dones que han tingut una cesària ha estat diagnosticada amb diabetis mellitus i el diagnòstic de depressió està present en un rang d'entre el 5,6% al 6,8% de dones incloses en l'estudi.
També s'ha analitzat la utilització de serveis segons el tipus de part en el període de 15 mesos previs al part i fins al primer any després del part.
S'ha comparat la utilització de serveis segons el tipus de part prenent com a referència el part vaginal no instrumental.
S'ha observat un increment significatiu en la utilització de recursos durant el primer trimestre postpart en els parts instrumentals i per cesària, que correspon a les visites realitzades en atenció primària (ASSIR), les visites a urgències i a les consultes externes hospitalàries.
L'informe també ha estudiat la dispensació de medicaments segons el tipus de part i mostra una taxa global de dispensació superior durant el primer trimestre en parts instrumentals i durant un any posterior al part per cesària.
Aquest informe mostra les xifres de despesa sanitària segons el tipus de part i fa aportacions que s'alineen amb les darreres recomanacions de l'Organització Mundial de la Salut.