Es tracta d'un dels fons personals més destacables que gestiona l'Arxiu, atès que permet entendre la gestació d'alguna de les iniciatives més destacables dutes a terme a la vila de Tivissa durant la primera meitat dels s.
XX, com per exemple les excavacions al jaciment ibèric del Castellet de Banyoles, la construcció de les Escoles Graduades o la reforma de la plaça de la Baranova
Es finalitza l'inventari d'un important fons personal, el del tivissà Lluís Brull i Cedó
Lluís Brull i Cedó nasqué a Tivissa el dia 10 de desembre de 1892 i morí del 23 d'agost de 1954.
Va passar part de la seva joventut, primerament a Tortosa, i després a Barcelona, on ajudava el seu germà en la gestió d'una empresa familiar.
El negoci fou traslladat més endavant a Tivissa, circumstància que el féu retornar a la població que l'havia vist néixer.
Fou descobridor de diverses pintures rupestres, com ara les de la cova de l'Escoda de Vandellòs, i el primer en difondre entre la comunitat científica les pintures rupestres de Cabra Freixet, del Perelló, tot i que ja eren conegudes anteriorment a nivell popular.
Lluís Brull va ser el primer en excavar, sota les directius de l'eminent arqueòleg Josep Serra Ràfols, i en col·laboració amb el doctor Pere Bosch Gimpera, al jaciment ibèric del Castellet de Banyoles, en les campanyes de 1930 i 1938.
Un cop conclosa la Guerra Civil és nomenat director de les excavacions de les campanyes dutes a terme els anys 1942 i 1943, en aquest cas sota la direcció científica del Comissari Provincial d'Excavacions del moment, Salvador Vilaseca.
Va ser l'impulsor de nombroses iniciatives ciutadanes per promoure la millora urbana i cultural de la vila de la Ribera d'Ebre, com per exemple les iniciatives Pro-Baranova de l'any 1927 i 1952, que van reformar, ampliar i dotar de mobiliari la plaça més destacable de la vila de Tivissa, la campanya perquè la població disposés d'unes escoles de primer grau (1928-1929), que finalment no va materialitzar-se tal i com l'havia imaginat Lluís Brull, o la campanya en favor de la biblioteca pública, iniciada l'any 1929, i que va permetre obrir-la finalment l'any 1932.
Lluís Brull també va ser un destacat activista cultural.
De les seves mans van sorgir nombroses iniciatives per promoure el coneixement històric de la vila de la Ribera d'Ebre, com ara la recopilació i publicació de l'obra Fulls d'Història de Tivissa, de l'historiador Màrius Bru o la creació del periòdic quinzenal Tivissa, del qual fou redactor en cap, que constitueix un testimoni excepcional sobre el batec de la vila entre 1928 i 1931.
Des de les pàgines de la publicació s'aborden alguns dels esdeveniments i conflictes polítics més transcendents del període, com ara l'arribada de la segona república o el conflicte autonomista entre Tivissa i la Serra d'Almos.
Era mestre de formació, tot i que només va exercir durant un breu període de temps a Sabadell, i va desenvolupar una destacable activitat periodística a la premsa del territori, en capçaleres com ara El Llamp, Priorat i, especialment Tivissa.
Els seus editorials a la revista en qüestió són autèntiques radiografies dels anhels, conflictes i preocupacions de la vila.
El fons de Lluís Brull i Cedó té un volum d'1,2 metres lineals (equivalents a 12 capses normalitzades), i està format per 1.646 unitats documentals en suport paper, 20 postals, 20 negatius en suport plàstic i 195 negatius sobre vidre.
Podeu consultar l'inventari del fons al portal "Arxius en línia"