projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El Centre de Recerca en Enginyeria Biomèdica (CREB), en col·laboració amb el Consorzio di Bioingegneria e Informatica Medica i la Fondazione Istituto Neurologico Casimiro Mondino, de Pavia (Itàlia), ha desenvolupat un serious game per a la detecció precoç de les demències senils en persones a partir de 50 anys.
Es tracta d'un joc no lúdic dissenyat amb el propòsit de diagnosticar el deteriorament cognitiu lleu de les persones a través d'exercicis de memòria i d'atenció, en un entorn virtual que integra activitats en 2D i 3D.
La demència senil és un problema de salut creixent que afecta actualment entre el 10 % i el 20 % de les persones a partir dels 65 anys.
Els diferents tipus de demències tenen un gran impacte familiar, social i econòmic, i generen un consum elevat de recursos sanitaris i socials.
Els experts consideren que el diagnòstic precoç del deteriorament cognitiu i l'inici del tractament poden modificar positivament el pronòstic a curt i a llarg termini.
Actualment s'ha iniciat a Itàlia la fase de validació del serious game amb l'assaig en una població de mil persones.
El sistema permet emmagatzemar els resultats a partir dels quals els especialistes podran fer el diagnòstic.
Aquest nou model, que és més econòmic, substituiria els tests manuals que fan servir actualment els especialistes per fer els diagnòstics mèdics.
Un equip d'investigadors ha desenvolupat una plataforma de lab-on-a-chip capaç de detectar marcadors de proteïnes de càncer a la sang utilitzant els últims avenços en plasmònica, microfluidica, nanofabricació i química de superfícies.
El dispositiu té la capacitat de detectar concentracions molt baixes d'aquests marcadors de proteïnes de càncer a la sang, la qual cosa permet el diagnòstic de la malaltia en una etapa molt precoç.
La detecció del càncer en les seves primeres etapes és indubtablement un gran avantatge per al diagnòstic i el tractament encertat d'aquesta malaltia.
Actualment el càncer es detecta, en la majoria dels casos, en el pla macroscòpic, quan el tumor ja està format per milions de cèl·lules cancerígenes i la malaltia està en una fase més madura.
Aquest nanodispositiu mostra un gran potencial com a eina per als tractaments futurs de càncer, no només a causa de la seva fiabilitat, sensibilitat i baix cost, sinó també per la seva portabilitat, que permetrà millorar-ne el diagnòstic i el tractament en llocs remots amb dificultats d'accés a hospitals i clíniques.
El dispositiu és extremament compacte i alberga diversos sensors distribuïts en una xarxa de microcanals de fluids, la qual cosa permet dur a terme múltiples anàlisis.
El xip té nanopartícules d'or implantades a la seva superfície que es programen químicament amb un receptor d'un anticòs per atreure concretament els marcadors de proteïnes que circulen a la sang.
Quan s'injecta una gota de sang al xip, aquesta circula a través dels microcanals i, si els marcadors de càncer hi són presents, s'adhereixen a les nanopartícules, provocant canvis en el que es coneix com a ressonància plasmònica.
El dispositiu monitora aquests canvis, relacionats amb la concentració o el nombre de marcadors a la sang del pacient, i proporciona una avaluació directa del risc per al pacient de desenvolupar un càncer.
Aquest és un instrument ultrasensible que millorarà la detecció precoç i el seguiment del tractament de càncer, ja que permet detectar concentracions extremament baixes d'aquestes proteïnes en qüestió de minuts.
L'estudi, coordinat per Romain Quidant, professor ICREA de l'Institut de Ciències Fotòniques (ICFO), i amb la participació de l'Institut de Bioengineria de l'École Polytechnique Fédérale de Lausanne (EPFL), ha estat finançat per la Fundació Cellex i el projecte SPEDOC, finançat pel 7è Programa Marc de Recerca de la Comissió Europea.
Un equip d'investigadors de l'Institut d'Investigacions Biomèdiques August Pi i Sunyer (IDIBAPS) i l'Hospital Clínic de Barcelona, en col•laboració amb l'empresa qGenomics, han desenvolupat un bioxip d'ADN (o array ) que permet analitzar el genoma d'un pacient i determinar anomalies genètiques en la leucèmia limfàtica crònica.
Aquest bioxip o matriu permet superar les limitacions quant a la detecció d'alteracions de les tècniques emprades fins ara, com la hibridació in situ fluorescent (FISH, per la sigla anglesa), i es pot emprar per a un diagnòstic més acurat de la malaltia.
La leucèmia limfàtica crònica (LLC) és la forma més freqüent de leucèmia en els països occidentals.
Afecta una de cada 20.000 persones de 50 anys, i una de cada 3.300 persones de més de 80 anys.
Diverses alteracions cromosòmiques recurrents s'associen amb el pronòstic i poden servir per guiar una teràpia adaptada al risc que la malaltia representa en cada pacient.
En la recerca, es va hibridar l'ADN de 180 pacients amb LLC amb la nova matriu qChip®Hemo, que conté una alta densitat de sondes per cobrir les regions freqüentment alterades en pacients amb aquest tipus de leucèmia.
El 86 % d'aquests pacients va presentar alteracions cromosòmiques.
Es va detectar una concordança elevada dels resultats de la nova matriu amb la FISH, i totes les discrepàncies van correspondre a alteracions subclonals detectades només per la FISH.
La matriu va permetre detectar certes alteracions i un nivell de complexitat genòmica que no hauria estat possible detectar mitjançant la tècnica FISH rutinària.
Algunes d'aquestes alteracions estan relacionades o bé amb la necessitat de tractament o bé amb un pitjor pronòstic, de manera que la informació obtinguda podria ser útil per seleccionar una teràpia més adequada per a cada malalt.
Aquest treball representa la primera prova que aquesta matriu específica podria ser emprada per al diagnòstic de l'LLC, ja que detecta amb precisió, en molt menys temps i en un sol experiment, totes les alteracions rellevants pel que fa al nombre de còpies, la complexitat genòmica i els esdeveniments de cromotripsi —trencaments massius i reordenaments dels cromosomes— no coberts pel panell de la FISH.
L'estudi ha estat coordinat per Sílvia Beà de l'IDIBAPS i l'Hospital Clínic de Barcelona, i hi ha col·laborat Lluís Armengol, director científic de qGenomics.
Phyture és una companyia biotecnològica catalana que elabora principis actius d'origen vegetal sense que la planta de la qual procedeixen hagi d'entrar al laboratori.
Ho fa a partir de cèl•lules mare vegetals, un sistema innovador que ven a la indústria cosmètica per elaborar cremes reparadores.
El procés productiu consisteix a clonar una cèl·lula de la planta i crear còctels de molècules naturals que acabaran incorporant-se en una crema cosmètica.
Des de l'empresa defensen la sostenibilitat del procés, ja que a partir de clonar una sola llavor poden produir un quilo de producte amb només 300 mil·lilitres d'aigua.
Aquesta empresa biotecnològica, que va sorgir el 2009 com una empresa derivada ( spin-off ) de la Universitat de Barcelona, va trigar cinc anys a patentar i començar a vendre el seu primer producte, que consistia en un principi actiu extret d'una planta de cotó de l'Aràbia Saudita.
Aquesta planta té propietats fotoprotectores que afavoreixen la resistència a una alta exposició al sol; per aquesta raó, el seu principi actiu s'utilitza per regenerar pells envellides pel sol.
Phyture també ofereix un producte per a pells sensibles fet a base d'extracte de pastanaga i un altre a base de magrana que blanqueja la pell.
La companyia prepara tres productes nous per a aquest any.
Aquesta spin-off va facturar 600.000 euros el 2015 i té com a objectiu arribar als dos o tres milions d'euros d'aquí a dos anys i, un cop assolida la fita, fer el pas a cotitzar al mercat continu, bé al mercat alternatiu borsari (MAB), bé en un altre mercat alternatiu fora d'Espanya que els ajudarà a captar més recursos per fer recerca.
Els seus clients són, sobretot, grups de cosmètica i farmacèutiques, nacionals i internacionals, tot i que la llista és confidencial per desig exprés dels mateixos clients.
Actualment els seus productes es venen a 25 països.
La iniciativa europea Graphene Flagship va celebrar el passat mes d'abril a Barcelona una reunió per llançar una nova línia de treball en tecnologies biomèdiques amb l'objectiu de desenvolupar implants intel•ligents basats en grafè amb funcionalitats terapèutiques en neurologia, oftalmologia i cirurgia, entre d'altres.
Aquesta línia de treball està liderada per Kostas Kostarelos, de la Universitat de Manchester, i José Antonio Garrido, professor ICREA de l'Institut Català de Nanociència i Nanotecnologia (ICN2), i inclou línies de recerca en tres àrees: enginyeria de materials, tecnologia i enginyeria dels implants, i funcionalitats i eficàcia terapèutica.
L'àrea d'enginyeria de materials estarà orientada a la producció, la caracterització, la modificació química i l'optimització de materials basats en grafè que s'introduiran en el disseny d'implants i tecnologies terapèutiques.
A l'àrea de tecnologia i enginyeria dels implants s'aplicaran els resultats obtinguts en el disseny de tecnologies implantables.
Els diversos equips treballaran en paral·lel en implants retinals, corticals i cerebrals, així com en dispositius que es puguin fer servir en el sistema nerviós perifèric.
Finalment, l'activitat de l'àrea de funcionalitats i eficàcia terapèutica perseguirà el desenvolupament de dispositius, perquè, a més de permetre una interacció amb el sistema nerviós per registrar-ne i modular-ne l'activitat, tinguin aplicacions terapèutiques.
Les teràpies d'estimulació incorporen materials basats en grafè en implants capaços de generar estímuls amb efectes sobre Parkinson, ceguesa i epilèpsia.
D'altra banda, les teràpies biològiques se centren en el disseny de dispositius que transporten molècules biològiques (àcids nucleics, fragments de proteïnes, pèptids) capaces de modular processos neuropsicològics.
Ambdues estratègies comporten un entorn d'innovació transversal que uneix els esforços de diferents paquets de treball del Graphene Flagship.
Amb un pressupost de 1.000 milions d'euros, la iniciativa Graphene Flagship de la Comissió Europea representa una nova manera de fer recerca conjunta i coordinada a una escala sense precedents.
El projecte, coordinat des de la Chalmers University of Technology (Suècia), involucra actualment més de 150 membres procedents de més de 20 països europeus.
L'empresa catalana Iproteos ha tancat una ronda de finançament d'1,5 milions d'euros, amb els quals acumularà una inversió total de més de tres milions d'euros des de la seva constitució, procedents de fons públics i privats.
Aquesta injecció de capital permetrà a l'empresa biotecnològica completar l'etapa preclínica i iniciar els assajos de fase I en humans amb el compost per al tractament del dèficit cognitiu associat amb l'esquizofrènia (cognitive impairment associated with schizophrenia, CIAS).
El fàrmac és un potenciador cognitiu first-in-class (una nova família de medicaments) d'última generació desenvolupat mitjançant la tecnologia pròpia IPROTech, una plataforma d'avantguarda que combina eines informàtiques i biotecnològiques desenvolupades pel mateix equip de recerca d'Iproteos per al disseny de molècules terapèutiques innovadores, anomenades peptidomimètics.
Aquesta tecnologia permet accelerar enormement els processos de recerca per a l'obtenció de nous fàrmacs sobre la base d'eines de química computacional molt avançades i dissenyades específicament per generar i modelitzar molècules noves.
Iproteos, amb seu al Parc Científic de Barcelona (PCB), durà a terme la fase preclínica regulatòria d'aquest fàrmac per poder desenvolupar, a continuació, els estudis en humans.
Després de la prova d'eficàcia en pacients, Iproteos llicenciarà el fàrmac a una gran farmacèutica perquè en finalitzi el desenvolupament.
La ronda de finançament ha estat liderada per Caixa Capital Risc i Kinled Holding, una empresa d'inversió amb seu a Hong Kong i oficines a Londres, Nova York i Zurich, a més de la biotecnològica ASCIL Biopharm.
L'esquizofrènia és una malaltia mental greu que, segons dades de l'Organització Mundial de la Salut (OMS), afecta al voltant del 7 per mil de la població mundial (uns 45 milions de persones), de les quals s'estima que entre un 75 i un 80 % estan afectades pel dèficit cognitiu associat amb l'esquizofrènia (CIAS).
La simptomatologia inclou falta de memòria, dificultat per processar informació i reducció en la capacitat de parar atenció, la qual cosa afecta el dia a dia dels pacients i el seu entorn.
Actualment existeixen tractaments per als símptomes positius (deliris, al·lucinacions, etc.) i negatius (dificultat en la parla, emocions impròpies, etc.) de l'esquizofrènia, però no per al dèficit cognitiu.
El compost desenvolupat per Iproteos ha mostrat eficàcia com a potenciador cognitiu en assajos en viu.
Els resultats han evidenciat una millora notable de les capacitats d'aprenentatge i la memòria, la qual cosa no succeeix amb l'administració dels tractaments actuals.
Aviat es vendran iogurts, sucs i llets amb el nou Lactobacillus plantarum 3547, un microorganisme beneficiós per a l'organisme que ha estat desenvolupat per l'empresa Carinsa, fabricant d'aromes per a l'alimentació humana i fragàncies per a la perfumeria, que ara ha decidit entrar en la indústria dels probiòtics alimentaris.
Un exemple reeixit de com fer un canvi d'estratègia empresarial per adaptar-se als nous temps i necessitats actuals és el de l'empresa Carinsa.
Fa cinc anys, aquesta empresa amb seu a Sant Quirze del Vallès va impulsar un estudi en col·laboració amb el món universitari per conèixer en quines zones del món hi havia persones amb millors defenses que les nostres.
Es va observar que algunes tribus de les selves sud-americanes complien els requisits i es va procedir a extreure mostres de les papil·les gustatives d'aquestes persones.
Tot seguit, van iniciar-se les investigacions al laboratori, que, finalment, van concloure amb la troballa del Lactobacillus plantarum 3547.
S'ha demostrat científicament que prendre diàriament aquest probiòtic regula el trànsit intestinal, augmenta les defenses immunològiques i afavoreix el benestar de les persones.
Però el que realment diferencia el Lactobacillus plantarum 3547 de diferents microorganismes presents als productes d'altres empreses alimentàries és que proporciona beneficis a llarg termini, no només durant les hores posteriors a la seva ingesta.
D'aquesta manera, pot mantenir les defenses de l'organisme activades i prevenir-lo davant de possibles malalties.
Amb aquest nou producte, Carinsa donarà un salt qualitatiu.
L'empresa preveu que els seus beneficis es multiplicaran; actualment factura 24 milions d'euros anuals i s'ha proposat apujar aquesta xifra fins a 60 o 70 milions.
Carinsa vendrà el probiòtic exclusivament a empreses líder, per sectors i per països, que apostin per una campanya important de màrqueting per als productes que l'incorporin, segons ha manifestat el vicepresident de l'empresa, Carlos Casanovas.
Raimat, centre d'experimentació del Grup Codorniu, està duent a terme un programa d'investigació enològica que inclou, per exemple, el desenvolupament d'un sistema GPS per identificar les diferents qualitats de la terra on es cultiven les vinyes.
L'objectiu és aplicar l'última tecnologia a un sector tradicional com és el de la viticultura.
Juntament amb el Laboratori d'Anàlisi i Fertilitat del Sòl de la Diputació de Lleida, Trabajos Catastrales, de Navarra, i l'empresa de serveis Cupasa, Raimat treballa en un nou sistema de localització per satèl·lit per millorar els tractaments de la vinya.
El GPS permet obtenir una anàlisi detallada de les més de 2.000 hectàrees que constitueixen la finca de Raimat i avançar, així, cap a una agricultura de precisió.
Es vol identificar la qualitat de la terra en cada hectàrea i oferir les solucions adequades per tal d'optimitzar la producció.
Aquest és només un dels vint projectes innovadors que desenvolupa Raimat, entre els quals també destaca la instal·lació d'estacions meteorològiques a les vinyes per conèixer les circumstàncies en què apareixen plagues i facilitar-ne el control, i la implantació d'un sistema de rec importat d'Austràlia, el Partial Root Drying (PRD), que s'utilitza per controlar un cert nivell d'estrès hídric i millorar la qualitat del raïm.
Raimat dedica vint-i-cinc hectàrees a aquest sistema i espera que donarà resultats d'aquí a tres anys.
Un grup de joves enginyers agrònoms de Lleida, units des de l'any 2002 en la societat agrària Edoa, produeix i comercialitza una modalitat de cirera precoç, que es recol·lecta els mesos de març i d'abril, quan en cap altre lloc del món es poden collir cireres.
Aquest producte s'anomena Cherry Glamour i enguany s'exportarà, entre altres països, a la Xina.
Es tracta d'unes cireres de disseny produïdes mitjançant una tècnica de control de la temperatura que permet que siguin recollides des de finals de març fins a mitjan abril.
Aquesta és l'única modalitat de cirera que es por trobar en el mercat en aquesta època de l'any i va dirigida a un consumidor d'alt poder adquisitiu, ja que una d'aquestes cireres pot arribar a costar fins a 1,80 euros.
Enguany, com a conseqüència de la situació econòmica mundial, Edoa ha optat per no incrementar el preu de les Cherries Glamour i intentarà obrir nous mercats a països on la crisi no és tan accentuada, com ara la Xina, Suècia, Noruega i Dinamarca.
Actualment, aquesta cirera de luxe està destinada bàsicament als mercats espanyol, italià, britànic, francès i rus.
Edoa, que va dedicar els primers cinc anys d'existència a la recerca, segueix treballant en el desenvolupament de noves varietats de cirera amb diferents sabors -més aviat dolça o més aviat àcida, per exemple- d'acord amb els gustos dels consumidors.
L'objectiu és arribar a altres mercats més remots com ara l'Índia i els Emirats Àrabs i consolidar les seves cireres com les més ben valorades del món.
L'empresa cooperativa La Fageda, productora de productes lactis artesanals, ha rebut el primer premi Factor Humà Mercè Sala, que reconeix iniciatives que tinguin les persones com a prioritat i que siguin coherents amb els valors que promou la Fundació Mercè Sala: pragmatisme, innovació, visió global i humanitat.
El fundador i president de la cooperativa, Cristóbal Colón, va rebre el guardó en el marc de l'homenatge que es va organitzar el passat 12 de maig per recordar, un any després de la seva mort, Mercè Sala, qui va ser regidora de l'Ajuntament de Barcelona, presidenta de Renfe i presidenta del Consell de Treball, Econòmic i Social de Catalunya.
El jurat format per Narcís Serra, president de Caixa de Catalunya, Jaume Pagès, conseller delegat d'Universia, i Salvador Alemany, president d'Abertis i president del Cercle d'Economia, va distingir La Fageda perquè, essent un projecte social que va néixer d'una utopia, s'ha convertit en un model de negoci rendible.
La Fageda és una societat cooperativa catalana limitada, entitat privada sense ànim de lucre, creada l'any 1982, que dóna feina actualment a 250 persones, la majoria d'elles amb malaltia mental, i que va aconseguir una facturació de 8,9 milions d'euros l'any 2007.
Amb seu a la Garrotxa, s'ha convertit en el tercer productor de iogurts a Catalunya.
L'empresa està dotada d'unes instal·lacions modernes i atén la granja de vaques més gran de la comarca -hi ha més de 500 caps de bestiar.
Amb la llet que n'obtenen fan productes lactis que es venen a més de 1.200 establiments de Catalunya, no solament iogurts sinó també flams i cremes.
Recentment, La Fageda ha assumit els actius de Coinre, amb qui a partir del juny fabricarà gelats al local que l'empresa té a Badalona.
Europastry ha anunciat que enguany invertirà 12,3 milions d'euros en tecnologia i innovació, un 3,4% de la seva facturació.
L'empresa, especialitzada en l'elaboració i la comercialització de pa prefornejat i pastes ultracongelades, explica que la innovació és un element clau per al seu negoci, ja que li està permetent obrir noves línies de mercat: la més recent, una gamma de pastes infantils saludables.
Al departament d'R+D+I d'Europastry hi treballa un equip de 20 persones, que l'any 2008 va obtenir una facturació de prop de 16 milions d'euros (el 5% de la facturació total) per la venda de productes innovadors.
En aquest sentit, el juny passat l'empresa va presentar el primer producte d'una nova gamma de pastes infantils saludables: un tipus de magdalena ( minimuffin ) amb un 40% menys de matèria grassa.
"Aquest nou llançament suposa un pas més en el nostre compromís per millorar l'alimentació de les persones consumidores.
El desenvolupament de productes més saludables no és només una necessitat social sinó que representa una nova oportunitat de negoci amb importants expectatives de creixement i una clara diferenciació amb la resta de marques del sector", assegura el director general d'Europastry, Jordi Gallés.
Europastry, amb seu a Sant Cugat del Vallès, opera amb diverses marques: Fripan, Frida i Yaya María, per a la producció i distribució de masses congelades a fleques i empreses dels sectors de l'hostaleria, la restauració i el càtering; i El Molí Vell, per a la comercialització dels seus productes i la degustació de cafè.
Europastry exporta els seus productes a 18 estats, entre els quals hi ha els Estats Units i el Japó.
L'empresa ABM, dedicada al desenvolupament de projectes d'enginyeria hidràulica i enginyeria civil i ambiental, desenvolupa un projecte de recerca centrat en l'elaboració d'un model d'anàlisi sobre la morfologia i dinàmica dels rius al·luvials.
Per reforçar aquest estudi l'empresa va participar en la convocatòria Talent Empresa TEM2009 de la Generalitat de Catalunya, i va obtenir un ajut per contractar un enginyer forestal, que desenvoluparà una tesi doctoral basada en aquest tema.
Aquesta convocatòria d'ajuts està destinat a microempreses, pimes, centres tecnològics i entitats del sector empresarial amb seu a Catalunya.
ABM Serveis d'Enginyeria i Consulting és una empresa consultora d'enginyeria especialitzada en tots els processos vinculats al cicle integral de l'aigua, com són la gestió i protecció dels recursos hídrics, l'enginyeria fluvial i hidràulica, el tractament i abastament d'aigua potable o els sistemes de sanejament i depuració d'aigües residuals, entre d'altres.
És en l'àmbit de l'enginyeria fluvial que l'empresa, amb seu a Riudellots de la Selva, Girona, desenvolupa aquest projecte de recerca sobre els rius al·luvials amb l'objectiu de contribuir al coneixement científic en aquest camp i oferir un servei d'alt valor afegit.
Aquest estudi forma part del programa d'activitats d'R+D+I de l'empresa, que ha permès posar en marxa diversos sistemes innovadors de depuració i regeneració d'aigües que actualment es comercialitzen.
A més d'aquest estudi, ABM col•labora en el programa COLMATAR +, continuació del programa COLMATAR de l'antic Ministeri d'Educació i Ciència de l'Estat espanyol, per al desenvolupament d'un sistema de control per al tractament i reutilització d'aigües residuals, i en el projecte de desenvolupament i integració de noves tecnologies sostenibles en sistemes de suport vital per a ecosistemes aquàtics artificials (ARTESA), en el marc d'un programa CENIT del Fons Europeu de Desenvolupament Regional.
En aquest context d'innovació, ABM va participar en la fundació del Clúster Català de l'Aigua ( Catalan Water Partnership, CWP ), constituït a partir d'una iniciativa del Pla per a la Internacionalització del Sector Medi Ambient 2007 de la Generalitat de Catalunya.
El Clúster, que recentment ha estat reconegut com a Agrupació d'Empreses Innovadores (AEI) pel Ministeri d'Indústria, té com a objectiu millorar la competitivitat de les empreses catalanes de l'àmbit de l'aigua mitjançant polítiques d'innovació i internacionalització.