projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Permet la identificació única dels assegurats del CatSalut, mitjançant el codi d'identificació personal (CIP), la gestió i la consulta de les seves dades i l'actualització d'aquestes a les unitats proveïdores de serveis sanitaris.
També permet gestionar l'emissió de targetes sanitàries, la localització dels assegurats per àrees bàsiques de salut i l'assignació de la unitat proveïdora d'atenció primària.
Permet identificar i gestionar les dades identificatives i administratives de les unitats proveïdores i entitats proveïdores del CatSalut.
Identifica els usuaris que tenen pendent una determinada prestació i la data prevista d'intervenció, si és superior a un termini prefixat.
Aquesta informació està consolidada en una única base de dades a partir de la informació que trameten mensualment les unitats proveïdores, i identifica els diferents terminis de les llistes d'espera de les unitats proveïdores i gestiona la derivació de pacients.
Permet fer el seguiment de l'activitat urgent i del nivell d'ocupació dels serveis d'urgències de la xarxa sanitària d'utilització pública, durant els mesos de novembre a abril, per ajudar a determinar si cal activar altres nivells de contractació propis del Pla integral d'urgències de Catalunya.
En aquesta aplicació es defineixen els períodes crítics de recollida de dades, les unitats proveïdores sentinelles que declaren durant tot l'any i les unitats proveïdores que declaren només en períodes crítics.
Registra les dades de facturació de serveis sanitaris i dóna suport a la seva revisió, en funció de la contractació, l'activitat i el nivell de prestacions.
La informació s'obté a partir de les dades que les unitats proveïdores contractades trameten mensualment al CatSalut.
Registra la informació de la prescripció i la dispensació de les prestacions d'aparells ortoprotètics reconegudes directament a les oficines de farmàcia o a les ortopèdies.
El sistema d'informació de farmàcia inclou el registre d'activitat de farmàcia, el Catàleg de productes farmacèutics i el datamart de prestació farmacèutica.
L'aplicació Centres CatSalut permet a la ciutadania consultar els centres i serveis sanitaris públics, els horaris d'atenció i els centres que tenen atenció continuada per si tenen una urgència.
És l'aplicació que permet que una persona conegui el CAP que correspon a una adreça i també on demanar una visita i és visible des dels webs i app següents:
En el cas que les vostres funcions incloguin l'ús de les aplicacions del CatSalut, us oferim la possibilitat de connectar-vos des d'aquí a les aplicacions desenvolupades en el marc del Pla de sistemes.
Per accedir-hi, heu d'introduir el vostre codi d'usuari i contrasenya i us apareixeran les diferents aplicacions del CatSalut a les quals teniu accés, com també a la seva documentació.
A cada aplicació tindreu disponibles les funcions reservades al vostre perfil d'usuari.
Si teniu qualsevol problema en la utilització del portal o de les aplicacions, podeu trucar al telèfon 900828282 opció 5 o escriure al Servei de Suport a l'Usuari a l'adreça electrònica [EMAIL].
18 anys d'arquitectura sanitària a Catalunya és una publicació, fruit de la col·laboració entre el Col·legi d'Arquitectes de Catalunya i el Servei Català de la Salut, ens presenta una completa mostra de l'obra arquitectònica que, a través de les seves inversions, el Departament de Salut i el CatSalut han promogut durant els últims anys.
La selecció de projectes proposada pels autors reflecteix el nivell d'excel·lència assolit pels professionals de l'arquitectura que treballen al servei d'uns millors i més propers equipaments de salut, on l'arquitectura es posa al servei de la comunitat, alhora que visualitza i posa en valor la tasca, de vegades no prou coneguda, dels molts professionals que, des del CatSalut i el Departament de Salut, han treballat en la definició i consolidació d'un model arquitectònic que singularitza la xarxa d'equipaments sanitaris de Catalunya.
18 anys d'arquitectura sanitària a Catalunya
La web Construïm mostra geolocalitzades les principals actuacions d'inversió en infraestructures al territori.
Els continguts i dades del cercador provenen del Sistema de Coneixement de les Actuacions al Territori (SCAT), aplicació informàtica del Departament de la Presidència, actualitzada regularment a través de les dades proveïdes pels diferents departaments i empreses públiques de la Generalitat de Catalunya.
Les dades incloses en aquesta aplicació són les inversions pròpies i subvencions de capital a ens locals, per a obres territorialitzables vives (acabades, iniciades o en procés) en algun moment des de l'inici de legislatura fins a la data actual.
Es mostra informació d'execució contractual agregades, és a dir, que per a una mateixa obra s'han agregat tots els expedients contractuals que hi estan relacionats.
El Col·legi d'Arquitectes de Catalunya (COAC) és una institució que compta amb una trajectòria de més de vuitanta anys, i és referent en la difusió del valor social i cultural de l'arquitectura i l'urbanisme catalans envers la societat i en representació dels arquitectes.
La realitat canviant fa necessària l'elaboració de directrius per al disseny dels equipaments de salut per respondre a les demandes de la població, als requeriments dels professionals i organitzatius en un context de millora de la resolució i major oportunitat d'interacció i disponibilitat d'informació mitjançant les noves tecnologies, juntament amb un model sanitari amb una perspectiva integradora i territorial.
En el disseny dels equipaments de salut s'han anat introduint modificacions per adaptar i donar resposta a noves necessitats (d'espais assistencials, noves tecnologies d'informatització, etc.) i també altres derivades de la potenciació de noves funcions i de les diverses modalitats assistencials.
És per això que, en el moment de plantejar-se un nou equipament, prenen una especial rellevància el disseny de circuits àgils per pacients i professionals, la flexibilitat de les estructures per adaptar-se als canvis futurs, espais específics per organitzar l'atenció dels diferents perfils professionals i les facilitats per incorporar i desplegar noves tecnologies, entre d'altres.
La transformació del model d'atenció en els darrers anys ha permès anar modulant les línies de canvi que impacten en la concepció de les infraestructures sanitàries.
La Cirurgia Major Ambulatòria consisteix a realitzar una intervenció quirúrgica, habitualment de complexitat mitjana, sense necessitat d'un ingrés hospitalari.
D'aquesta manera, el pacient va al centre el mateix dia de la intervenció i torna al seu domicili després d'haver-se realitzat.
És un model organitzatiu multidisciplinari de l'atenció que afavoreix un sistema integrat més resolutiu des dels primers nivells de l'atenció.
Per això, la CMA suposa una oportunitat de millora de la resposta del sistema sanitari públic català, en termes de qualitat i eficiència, que el Departament de Salut incentiva mitjançant la incorporació de novetats tecnològiques en els procediments quirúrgics i anestèsics.
El document que us presentem, elaborat conjuntament pels responsables d'infraestructures i els responsables de la planificació sanitària, neix amb l'objectiu de donar orientacions per al disseny de les Unitats de CMA i poder ser utilitzat com a eina de treball per als professionals que participen en la planificació i disseny de centres hospitalaris, aportant unes referències sòlides quan es planifiquen i dissenyen nous equipaments o quan cal ampliar o remodelar els ja existents.
Des de la creació del Servei Català de la Salut, una de les seves prioritats ha estat el desplegament i la consolidació d'una xarxa d'infraestructures i d'equipaments sanitaris que han ajudat a donar resposta als principis d'eficiència, qualitat, equitat i proximitat que caracteritzen el nostre sistema nacional de salut.
El disseny i l'arquitectura d'aquests equipaments ha anat evolucionant paral·lelament al procés d'adaptació i transformació del sistema de salut.
Avui disposem d'uns centres de qualitat, ben integrats al seu entorn i accessibles al ciutadà, més eficients i sostenibles, que incorporen les noves tecnologies i en els quals es constata una especial atenció a la seva funcionalitat i a les condicions d'ambient i confort per a usuaris i professionals.
D'altra banda, la infraestructura, el continent, s'ha dissenyat per afavorir dos aspectes rellevants: l'accessibilitat als centres i les condicions de confort i funcionalitat, tant per als pacients com per als professionals que hi treballen.
Tota la feina abocada al disseny i millora dels centres ha contribuït, indubtablement, a la millora de la qualitat de l'assistència que s'hi presta i a l'accessibilitat d'aquesta al ciutadà.
Els reptes de futur, en els quals ja estem treballant, ens orienten cap a la renovació tecnològica dels equipaments i l'aprofitament de les característiques dels centres per adaptar-los a noves modalitats de prestar l'atenció de salut, cada vegada més integrada i polivalent, i on també es potencien les dinàmiques pròpies del treball en xarxa, tant entre els agents de salut com també amb els socials.
En aquest apartat trobareu un recull d'equipaments finalitzats recentment on es pot apreciar el treball i la motivació demostrats pels molts i diversos actors que contribueixen a afegir valor i a consolidar la qualitat de la nostra xarxa d'equipaments de salut: els professionals sanitaris i els del Departament i CatSalut, els arquitectes i enginyers, i també els gestors i treballadors de les entitats proveïdores i del món local, tots ells desenvolupant un rol destacat en el seu àmbit d'actuació.
Aquesta targeta sanitària identifica aquelles persones que per les seves característiques clíniques específiques necessiten un conjunt d'actuacions diferenciades en la seva relació amb els professionals i els serveis sanitaris.
Identificar des del mateix moment d'accés als serveis de salut les persones amb la TSI Cuida'm permet que siguin immediatament reconegudes per l'equip assistencial i se'ls pugui prestar una atenció diferenciada i més adaptada a les seves necessitats.
La TSI Cuida'm no comporta cap modificació en el dret a l'atenció ni al nivell de cobertura i no atorga als seus beneficiaris cap mena de dret addicional.
Les persones amb les patologies o diagnòstics següents:
La sol·licitud de la TSI Cuida'm la fan determinats professionals dels centres que es detallen a continuació, segons el model d'imprès vigent, bé a iniciativa pròpia o bé a petició de la persona o del seu representant (familiar o tutor).
Neuròlegs i geriatres dels hospitals d'aguts
Neuròlegs i geriatres dels centres sociosanitaris
Dany cerebral amb trastorn de la conducta
Discapacitat intel·lectual greu i profunda
Discapacitat intel·lectual lleu o moderada amb trastorn de conducta
Psiquiatres i psicòlegs dels CSMA, CSMIJ i SESMDI
Trastorns de l'espectre autista amb trastorn de conducta
Psiquiatres dels CSMA, CSMIJ i SESMDI
Psicòlegs dels CSMA, CSMIJ i SESMDI
Malalties minoritàries cognitivoconductuals de base genètica en l'edat pediàtrica amb trastorn de conducta
Neuropediatres dels CSMIJ i dels hospitals d'aguts
La sol·licitud s'ha de trametre a la regió sanitària de la persona destinatària, on es farà el registre.
En el termini màxim d'1 mes del registre, el destinatari rep la TSI Cuida'm al domicili d'enviament del Registre central d'assegurats.
del director del CatSalut, de 11 de gener de 2018, per la qual s'aproven l'annex I, Relació de diagnòstics i d'alteracions de la conducta, i l'annex II, Sol·licitud de la targeta sanitària individual Cuida'm.
Consideracions i recomanacions per a persones usuàries de la targeta Cuida'm durant l'ingrés en el període de crisi de la COVID-19
Entre les persones que són usuàries de la targeta Cuida'm, cal estar alerta davant l'aparició de símptomes, com ara febre, tos o sensació de falta d'aire, i seguir les recomanacions generals del sistema català de salut.
En els casos probables i confirmats que requereixin ingrés hospitalari, i siguin persones usuàries de la targeta Cuida'm, s'ha de facilitar l'acompanyament per part del familiar (l'acompanyant ha de ser a tota hora la mateixa persona), sempre que la situació clínica ho permeti (per exemple, l'ingrés a l'UCI no està permès).
I cal seguir sempre les mesures de prevenció i els consells que us donaran al centre.
La prevenció de les infeccions en els centres de salut es basa en disposar de la millor informació.
L'objectiu és proporcionar informació del programa, de les intervencions i dels últims avenços en vigilància i control.
Aquest butlletí electrònic, que el Centre Coordinador del VINCat posa des d'ara al vostre abast, vol ser una eina per tal de facilitar-ho.
Dates i lloc; 23-25 de maig 2019
Us informem de la celebració del 29è congrés Europeu de Microbiologia Clínica i Malalties Infeccioses que tindrà lloc a Amsterdam.
ECCMID és un congrés de Microbiologia Clínica i Malalties infeccioses i reuneix experts de molts camps on es presenten les últimes troballes en la matèria.
Aquest any el comitè ha desenvolupat un programa multidisciplinari que incorpora conferències magistrals, sessions orals, tallers interactius, sessions d'experts i una àmplia gamma de simposis.
Les dades que notifiquen els centres que participen en el projecte de vigilància de la infecció nosocomial es tracten en una aplicació del portal de les aplicacions del Departament de Salut que compleix tots els requeriments de seguretat i confidencialitat previstos per la Llei.
Tots els centres han identificat les persones que hi podran accedir i disposen d'usuari i contrasenya.
Objectius generals de la prevalença de la infecció nosocomial global (ING) i dels indicadors de procés (IP).
El programa VINCat contempla que la vigilància de la bacterièmia associada amb l'ús dels catèters vascular venosos es faci de forma continuada durant tot l'any i prospectiva a totes les Unitats d'Hospitalització, incloses les àrees per l'atenció dels pacients crítics.
El programa de vigilància quirúrgica del VINCat està dirigit a aquells procediments quirúrgics relativament comuns o que presenten un elevat risc d'infecció.
La vigilància de la infecció nosocomial a les UCIs (IN-UCIs) és un component essencial del VINCat.
A les unitats de crítics es troben ingressats els pacients de major gravetat, sotmesos a procediments molt invasius i a tractaments antibiòtics d'ampli espectre.
Vigilància de Staphylococcus aureus resistent a la meticil·lina (SARM) i de les infeccions associades a Clostridium difficile.
L'actual complexitat en el maneig de les Malalties Infeccioses i l'augment de les resistències als antibiòtics fa imprescindible l'establiment de programes d'optimització de l'ús d'antibiòtics (PROA) en els centres sanitaris.
Establir un programa de vigilància estandarditzat que permeti determinar les principals infeccions nosocomials que afecten els pacients ingressats en els centres sociosanitaris de Catalunya.
Establir un programa de vigilància estandarditzat que permeti monitorar la incidència de bacterièmia relacionada amb catèter venós central (BRCVC) a les Unitats de Cures Intensives Pediàtriques (UCIP) i Neonatals (UCIN) dels Hospitals de Catalunya.
El Departament de Salut s'ha adherit a l'estratègia d'HM marcada per la OMS per millorar el compliment de higiene de mans als centres sanitaris de Catalunya establint un Pla d'actuació.
En aquest context, el programa VINCat, com a centre de vigilància per la reducció de la infecció relacionada amb l'atenció sanitària, incorpora a partir de l'any 2014, indicadors relacionats amb el compliment de la higiene de mans en els hospitals catalans.
Recull la informació relativa a operacions de compra, venda, arrendaments i novacions de contractes ja existents, cessions de domini, cessions d'ús, concessions, drets de superfície, i qualsevol altra categoria de negoci jurídic relacionat amb immobles.
Font: Aplicació Inversions, infraestructures i patrimoni (IIP) del Pla de sistemes del CatSalut
Ordenació i configuració del model organitzatiu i dispositius per a l'atenció inicial a la persona pacient traumàtica greu.
Els objectius d'aquesta instrucció són:
Els agents principals són el Sistema d'Emergències Mèdiques (SEM) i els hospitals de referència per a l'atenció a la persona pacient traumàtica greu adulta i pediàtrica.
El Codi PPT és l'instrument de coordinació entre dispositius assistencials, que s'utilitzarà per activar un seguit d'accions en l'atenció prehospitalària i hospitalària.
Les regions es dotaran d'un pla de regió per implantar el nou model i que permeti valorar i acreditar els nivells dels centres d'atenció al trauma greu, implantar el codi PPT com a instrument de coordinació assistencial i triatge de pacients, implantar el registre de pacients traumàtics greus i disposar d'un pla de formació que asseguri la millor atenció possible als pacients.
Aquesta instrucció entra en vigor el dia 21 de novembre del 2011.
Aquest curs proporciona als professionals que treballen en l'àmbit de les malalties infeccioses i la medicina interna les habilitats i competències bàsiques per conèixar el maneig de les infeccions per Clostridium difficile.
Pretèn que aquests professionals siguin capaços de prevenir, identificar i tractar infeccions relacionades amb Clostridium difficile, aplicant millores en la seva pràctica clínica.
El programa PREVINQ-CAT neix amb l'objectiu d'aconseguir una reducció significativa de les infeccions quirúrgiques en els hospitals de Catalunya.
Al llarg de l'any 2016 es va fer una prova pilot amb la implementació i el seguiment d'un paquet de mesures per prevenir les infeccions quirúrgiques en intervencions colorectals i les dades mostren que s'ha aconseguit una reducció del 25% de les infeccions respecte de l'any 2015 que s'han presentat en el marc de la III Jornada de la Prevenció de la Infecció Quirúrgica a l'Hospital Universitari de Bellvitge i hi han participat més de 400 professionals.
Algunes de les mesures que estableix el PRENVINQ-CAT, que els equips quirúrgics dels diferents hospitals haurien d'aplicar, són: la dutxa preoperatòria, amb sabó antisèptic; l'administració de la profilaxi antibiòtica adequada, a l'àrea quirúrgica, amb dosis ajustades al pacient i que aquesta administració finalitzi dins dels 60 minuts anteriors a la incisió; l'ús correcte del maneig del pèl cutani, no cal eliminar-lo en cas que no sigui necessari, i, si es fa, s'ha d'esquilar amb maquineta elèctrica de capçal rebutjable; la correcta descontaminació de la zona de la pell en què es fa la incisió; un bon control de la glucèmia perioperatòria, i l'aplicació de mesures per mantenir la temperatura corporal del pacient en 36 °C durant tot el procediment operatori.
Programa de prevenció de les infeccions quirúrgiques a Catalunya
La finalitat de la Comissió, que depèn funcionalment del Consell de Direcció del CatSalut, és analitzar, prioritzar i proposar les actuacions relatives a l'ordenació de les prestacions i els serveis d'alta especialització, així com determinar els instruments necessaris per a la seva implantació i seguiment, d'acord amb els criteris de política sanitària del Departament de Salut i les necessitats de la població.
Modificació del Manual de procediment de la lliure elecció d'equip d'atenció primària (EAP), metge de capçalera o pediatre, aprovat per la Instrucció 03/2003.
Modificació del Manual de procediment de la lliure elecció d'equip d'atenció primària (EAP), metge de capçalera o pediatre, aprovat per la Instrucció 03/2003, del CatSalut, de regulació provisional de la lliure elecció d'equip d'atenció primària de salut i de metge de capçalera o pediatre.
Entrada en vigor: 15 de desembre de 2006
Accés i exercici de professions, oficis o activitats que impliquin contacte habitual amb menors
L'objecte d'aquesta Instrucció és establir els criteris per implantar el requisit d'acreditar les circumstàncies previstes per la Llei per a l'accés i exercici de les professions, oficis i activitats que impliquin contacte habitual amb menors, així com per complir el requisit establert legalment.
Aquesta Instrucció entra en vigor el 22 de gener de 2015.
Fitxa tècnica de l'objectiu amb els objectius, l'àmbit d'estudi i les fòrmules utilitzades per analitzar les dades.
S'han considerat aquells procediments quirúrgics de gran impacte hospitalari, bé per la seva freqüència o bé per la rellevància que comporten les infeccions quirúrgiques relacionades amb el procediment.
Aquests procediments s'han d'avaluar obligatòriament en tots els centres participants en el Programa VINCat.
Els procediments quirúrgics considerats com indicadors bàsics son:
Inclouen diferents procediments quirúrgics que es practiquen habitualment en l'àmbit dels hospitals adherits al programa VINCat.
Els hospitals poden triar qualsevol indicador opcional.
Les dades de cada procediment seran estratificades en funció de l'índex de risc, amb la incorporació de la variable d'intervenció realitzada mitjançant laparoscòpia.
El càlcul de les taxes d'infecció es realitzarà mitjançant la fórmula següent per a cada índex de risc:
Taxa de ILQ = Núm. de ILQ per un determinat procediment quirúrgic i índex de risc X 100 / Nombre de pacients operats d'aquest procediment, per aquell índex de risc
Ordenació i configuració del model organitzatiu i dispositius per a l'atenció inicial a pacients amb sèpsia greu.
Definició i ordenació del model d'atenció inicial i de la coordinació entre els diferents nivells i dispositius per a l'atenció a pacients adults o pediàtrics amb sèpsia greu (Codi sèpsia greu).
Els objectius d'aquesta Instrucció són:
Aquesta Instrucció entra en vigor el 15 d'octubre de 2015.
Per la qual s'aproven els criteris, els requisits i el procediment per a la inclusió d'unitats diagnòstiques d'hipercolesterolèmia familiar heterozigòtica (HFH) en l'annex I de la Instrucció 04/2003, procediment per a l'accés a la prestació farmacèutica amb aportació reduïda a assegurats del CatSalut diagnosticats d'hipercolesterolèmia familiar heterozigòtica, així com per a l'actualització de la relació de l'annex I esmentat.
Entrada en vigor 1 de juliol de 2004
Criteris i actuacions de millora de la coordinació i continuïtat assistencial, accessibilitat i resolució, i de millora de la continuïtat dels tractaments farmacològics entre atenció primària i atenció especialitzada.
Aquesta instrucció que és d'aplicació a tots els centres del sistema sanitari integral d'utilització pública de Catalunya (SISCAT), entra en vigor el dia 15 de desembre de 2009.
Prestacions farmacèutiques amb aportació reduïda a les persones malaltes de la sida.
El procediment per a l'accés a la prestació farmacèutica amb aportació reduïda a les persones malaltes efectivament diagnosticades de la sida pels serveis mèdics dels centres sanitaris contractats pel CatSalut, d'acord amb els protocols o criteris establerts per definir cas de sida als efectes de vigilància epidemiològica.
Entrada en vigor: 19 de juny de 2006.
Ordenació d'unitats d'expertesa clínica (UEC) per a MM o grups temàtics d'MM
Aquesta Instrucció entra en vigor el dia 20 d'octubre de 2014.
Text consolidat de la Instrucció 12/2014 aprovat per l'apartat 4 de la Instrucció 12/2015.
Ordenació d'unitats d'expertesa clínica (UEC) per a MM o grups temàtics d'MM.
Emissió d'informes de l'estat de salut o, si escau, de certificats de l'estat de salut, de les persones usuàries del Servei Català de la Salut per part de professionals sanitaris dels serveis d'atenció primària i d'atenció especialitzada.
Aquesta instrucció que és d'aplicació a tots els centres del sistema sanitari integral d'utilització pública de Catalunya (SISCAT), entra en vigor el 15 de desembre de 2009.
Implantació de l'atenció podològica a les persones diabètiques amb patologies vasculars i neuropàtiques cròniques, com a prestació complementària a les prestacions comunes.
Decret 28/2009, de 24 de febrer, pel qual es regula l'atenció podològica de les persones diabètiques amb patologies vasculars i neuropàtiques cròniques com a prestació complementària a les prestacions comunes del Sistema Nacional de Salut.
Aquesta Instrucció entra en vigor el 15 de juliol de 2009.