Resolució 115/2018, de 24 de maig
Administración: Ajuntament de l'Albiol
Un document de l'Agència Catalana de l'Aigua relatiu al clavegueram.
Les causes d'inadmissió de les sol·licituds d'informació pública han de ser interpretades restrictivament i, en conseqüència, l'Administració que les invoca ha d'acreditar la seva concurrència, cosa que l'Ajuntament no fa en aquest cas, ja que es limita a citar-les, sense aportar cap dada que posi de manifest que es donen les circumstàncies citades per justificar la inadmissió de la sol·licitud.
No pot tenir la condició de document de treball intern un document procedent d'una altra Administració, que per aquest sol motiu ja no és intern, sinó extern; el fet que els serveis tècnics de l'Ajuntament utilitzin el document sol·licitat procedent de l'ACA per redactar el seu projecte, no el converteix en un document de treball intern; si el mateix Ajuntament ha fet difusió de la seva existència al butlletí municipal deu ser que considera que té interès públic, i és evident que si expressa el posicionament de l'ACA en relació amb l'orientació general d'un projecte municipal de sanejament d'aigua determinant per a la recepció d'una urbanització, la seva rellevància és inqüestionable.
Informació que s'ha de publicar.
Número d'expedient de la Reclamació: 126/2018
Aquesta Reclamació ha estat presentada per un electe local, amb invocació del dret d'accés dels i de les electes locals a la informació de la respectiva entitat regulat per l'article 164 TRLMRLC.
Procedeix, per tant, l'admissió a tràmit d'aquesta Reclamació.
L'antecedent 2 posa de manifest que l'objecte de la sol·licitud d'informació és un document de l'ACA que manifestaria la seva conformitat a una proposta municipal de solucions individuals en un projecte de sanejament.
L'existència d'aquest document és ratificada per la resposta donada per l'Ajuntament, quan indica que "l'informe de l'ACA al qual vostè fa referència és un document de treball d'ús dels serveis tècnics municipals" (antecedent 3).
Per tant, regidor sol·licitant i govern municipal coincideixen en identificar l'objecte de la sol·licitud d'informació com un document de l'ACA que hauria tingut entrada a l'Ajuntament i que en el moment de la resposta municipal estaria en mans dels serveis tècnics municipals.
En tant que es tracta d'un document a mans de l'Ajuntament, s'ha de considerar que el què es sol·licita és informació pública, atesa la definició que fa d'aquest concepte l'article 2.b LTAIPBG: "la informació elaborada per l'Administració i la que aquesta té en el seu poder com a conseqüència de la seva activitat o de l'exercici de les seves funcions, inclosa la que li subministren els altres subjectes obligats d'acord amb el que estableix aquesta llei".
Per tant, tot i tractar-se d'un document de l'ACA, si és a mans de l'Ajuntament és informació pública que, si és procedent, aquest haurà de lliurar si li és sol·licitat en exercici del dret d'accés.
En principi, no sembla que concorrin límits que puguin justificar la denegació o la restricció de l'accés sol·licitat per la persona reclamant, ja que tot apunta a què es tracta d'un document de contingut més aviat tècnic, en relació amb el sanejament d'aigües i per tant no és plausible que hi concorri algun dels límits establerts per l'article 21 LTAIPBG.
En qualsevol cas, no se n'ha al·legat cap. En conseqüència, i atès el previst per l'article 18 LTAIPBG, que garanteix el dret d'accés a la informació pública, cal partir de la presumpció que qualsevol persona té dret a la informació sol·licitada.
En aquest cas, a més, qui sol·licita la informació és un electe del mateix Ajuntament, a qui per tant l'article 164 TRLMRLC reforça el seu dret d'accés, ja que la seva condició el vincula al dret de representació i participació política garantit per l'article 23 de la Constitució.
L'informe municipal invoca dues de les causes d'inadmissibilitat de les sol·licituds establertes per l'article 29 LTAIPBG per denegar la informació demanada.
Aquesta invocació municipal no té la fonamentació o justificació exigible per poder ser oposada vàlidament a l'exercici del dret d'accés a la informació pública.
Perquè, d'acord amb un posicionament reiterat d'aquesta Comissió de Garantia i amb la jurisprudència contenciós administrativa (en aquest sentit, la Sentència del Tribunal Suprem 3530/2017, de 16 d'octubre, que assenyala que "Esa formulación amplia en el reconocimiento y en la regulación legal del derecho de acceso a la información obliga a interpretar de forma estricta, cuando no restrictiva, tanto las limitaciones a ese derecho que se contemplan en el artículo 14.1 de la Ley 19/2013 como las causas de inadmisión de solicitudes de información que aparecen enumeradas en el artículo 18" ), les causes d'inadmissió de les sol·licituds d'informació pública han de ser interpretades restrictivament i, en conseqüència, l'Administració que les invoca ha d'acreditar la seva concurrència, cosa que l'Ajuntament no fa en aquest cas, ja que es limita a citar-les, sense aportar cap dada que posi de manifest que es donen les circumstàncies citades per justificar la inadmissió de la sol·licitud, que segons l'informe municipal serien les següents:
En primer lloc, que es tracta d'un document de treball.
L'article 29.1.a LTAIPBG estableix que les sol·licituds d'informació pública han de ser inadmeses "si demanen notes, esborranys, resums, opinions o qualsevol document de treball intern sense rellevància o interès públic".
En aquest cas és més que discutible (i en tot cas no s'acredita) que es compleixin les circumstàncies del precepte que s'acaba de citar.
Per començar, no pot tenir la condició de document de treball intern un document procedent d'una altra Administració, que per aquest sol motiu ja no és intern, sinó extern; el fet que els serveis tècnics de l'Ajuntament utilitzin el document sol·licitat procedent de l'ACA per redactar el seu projecte, no el converteix en un document de treball intern.
A més, tampoc es compleix l'altra condició establerta per aquest precepte per justificar la inadmissió de les sol·licituds, és a dir: la de què el document en qüestió no tingui rellevància o interès públic; si el mateix Ajuntament ha fet difusió de la seva existència al butlletí municipal deu ser que considera que té interès públic, i és evident que si expressa, com sembla ser el cas, el posicionament de l'ACA en relació amb l'orientació general d'un projecte municipal de sanejament d'aigua determinant per a la recepció d'una urbanització, la seva rellevància és inqüestionable.
Per tant, cal concloure que no procedeix aplicar a aquest cas la causa d'inadmissibilitat de l'article 29.1.a LTAIPBG, ja que el document sol·licitat no és intern i, a més, té evidents rellevància i interès públic.
En segon lloc, que es tracta d'informació en fase d'elaboració que s'ha de fer pública.
L'article 29.1.c LTAIPBG estableix que les sol·licituds d'informació pública han de ser inadmeses "si la informació que demanen és en fase d'elaboració i s'ha de fer pública, d'acord amb les obligacions de transparència del Títol II, dins del termini de tres mesos".
Deixant de banda que la futura publicitat o difusió a què es refereix l'informe municipal (aprovació inicial del projecte per part del ple i procés d'informació pública) no és exactament la prevista pel Títol II LTAIPBG, que és a la que es remet el precepte citat, el cas és que el que demana la persona reclamant no és el projecte dels serveis tècnics municipals, que es troba en base d'elaboració, sinó el document comunicat a l'Ajuntament per l'ACA, que si va ser comunicat ja deuria estar elaborat prèviament (i a més no és destinat a la seva publicació posterior), i per tant no li és en absolut aplicable la causa d'inadmissibilitat de l'article 29.1.c LTAIPBG.
En base a les anteriors consideracions, cal concloure que no concorren en aquest cas cap de les causes d'inadmissibilitat de les sol·licituds d'informació pública de l'article 29 LTAIPBG invocades per l'Ajuntament, que en conseqüència ha de facilitar l'accés demanat a la informació sol·licitada.
Sobre la base d'aquestes comunicacions i de les efectuades per les persones interessades, la GAIP ha de fer seguiment del compliment de les seves resolucions, d'acord amb el previst pels articles 48 i 49 RGAIP i per l'apartat 30 del seu Manual de reclamació, i pot adoptar les mesures que s'hi preveuen en cas d'incompliment.
Sobre la base dels antecedents i fonaments jurídics exposats, el Ple de la GAIP, en la sessió de 24 de maig de 2018, resol per unanimitat:
Els terminis establerts en aquesta Resolució per lliurar la informació s'han de comptar en dies hàbils (descomptant festius i dissabtes) i comencen a partir de l'endemà de la recepció de la seva notificació per l'Administració reclamada.