projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Són subvencions destinades a rehabilitar els elements comuns dels edificis de tipologia residencial, amb la finalitat de fomentar la millora de l'eficiència energètica i la sostenibilitat, la conservació i la millora de la seguretat d'utilització i de l'accessibilitat.
La convocatòria no inclou els edificis d'ús residencial de la ciutat de Barcelona ni dels municipis de l'Àrea Metropolitana de Barcelona, que es regeixen per les convocatòries de subvenció dels respectius consorcis d'habitatge.
La convocatòria de 2020 està tancada des del dia 4 d'octubre de 2020.
Les juntes o comunitats de propietaris; les agrupacions de juntes o comunitats de propietaris, degudament constituïdes; els propietaris d'edificis de tipologia residencial col·lectiva que no hagin atorgat el títol constitutiu de propietat horitzontal, i els propietaris d'habitatges unifamiliars aïllats o agrupats en filera.
Les societats cooperatives compostes de manera agrupada per propietaris d'habitatges o edificis que reuneixin els requisits de l'article 396 del Codi civil; les empreses constructores arrendatàries o concessionàries dels edificis.
Millores d'eficiència energètica i sostenibilitat, millores per a la conservació de l'edifici i per a la seguretat d'utilització i de l'accessibilitat, com per exemple:
Els edificis han de disposar, amb caràcter obligatori i previ a la sol·licitud d'ajuts, de l' informe d'avaluació de l'edifici (IAE), que ha de contenir:
El 70% de la superfície construïda sobre rasant de l'edifici, com a mínim, ha d'estar destinada a habitatge.
Un mínim del 50% d'aquests habitatges han de ser el domicili habitual i permanent dels seus propietaris o arrendataris, en totes les fases del procediment.
En el cas d'habitatges unifamiliars han de ser el domicili habitual i permanent en el moment de sol·licitar la subvenció.
La quantia màxima de la subvenció s'estableix en funció dels costos o despeses subvencionables del conjunt de les actuacions de rehabilitació de l'edifici.
En el supòsit que les obres incloguin diverses actuacions de rehabilitació, el pressupost haurà de ser desglossat per a cadascuna de les actuacions que es poden subvencionar.
Línia de préstecs convinguda entre l'Agència de l'Habitatge de Catalunya (AHC) i l'Institut Català de Finances (ICF) per al finançament d'obres de rehabilitació d'edificis d'habitatges.
La convocatòria de 2020 està oberta des del dia 7 de juliol de 2020.
Les comunitats de propietaris dels edificis d'habitatges dels barris socials que administra l'Agència de l'Habitatge de Catalunya amb un índex de morositat del darrer exercici complert igual o inferior al 13% ( Línia ICF3.1 ).
Veure llistat de barris en aquest enllaç.
Les comunitats de propietaris solvents, amb un índex de morositat del darrer exercici complert igual o inferior al 5% tot i que excepcionalment es podran valorar operacions per a comunitat de propietaris amb morositat fins el 8% sempre que aquestes aportin garanties que responguin al criteri de solvència exigit per retornar el préstec. ( Línia ICF3.2 )
Quan es tracti d'obres no iniciades, no es poden haver començat abans del 6 de juliol de 2020.
Els edificis han de disposar, amb caràcter obligatori i previ a la sol·licitud d'ajuts, de l' informe d'avaluació de l'edifici (IAE), que ha de contenir:
El 70% de la superfície construïda sobre rasant de l'edifici, com a mínim, ha d'estar destinada a habitatge.
Un mínim del 50% d'aquests habitatges han de ser el domicili habitual i permanent dels seus propietaris o arrendataris.
Els préstecs s'atorguen amb un mínim de 30.000 euros per comunitat i un màxim de 20.000 euros per habitatge, amb un 2% d'interès fix.
El termini de presentació de sol·licituds és del 7 de juliol al 15 de novembre de 2020
En aquest apartat podeu trobar l'explotació estadística de les dades sobre els ajuts concedits per a pagar el lloguer o la hipoteca a les persones amb perill de pèrdua d'habitatge.
Informació detallada per àmbits territorials ( comarques, àmbits funcionals i demarcacions ) des de l'any 2011.
Informació detallada des de l'any 2011.
En aquesta pàgina podeu trobar l'explotació estadística de les dades sobre els ajuts concedits per a pagar el lloguer a les persones amb dificultats per afrontar els pagaments.
A l'apartat "Informació detallada" trobareu els excels amb la informació per anys.
Informació detallada per àmbits territorials ( comarques, àmbits funcionals i demarcacions ) des de l'any 2005.
Informació detallada des de l'any 2005.
En aquest apartat trobareu l'estimació del nombre d'habitatges amb protecció oficial amb règim de protecció vigent a Catalunya des de l'any 1990 fins al 31 de desembre de 2019.
A partir de l'any 1993, les dades també es troben desagregades segons tipus de promotor i règim de tinença.
Les podeu consultar detalladament per àmbits territorials i municipis.
L'objectiu general d'aquesta estadística és l'estimació del nombre d'habitatges amb protecció oficial amb règim de protecció vigent en una data concreta a tots el municipis de Catalunya.
Queden fora de l'estimació: per una banda les possibles desqualificacions voluntàries que s'hagin pogut produir i els enderrocs, en aquest sentit l'estimació pot tenir un error per excés, i per l'altra no s'hi han pogut incloure, per manca d'informació, els habitatges qualificats abans de l'any 1979 que puguin tenir encara un règim de protecció vigent, en aquest cas l'error es produeix per defecte.
Àmbit poblacional: fitxer de dades extret de l'aplicació de tramitació d'expedients d'habitatges de protecció oficial.
Àmbit geogràfic: es facilita la informació per a tots els àmbits territorials vigents a Catalunya: comarques, àmbits territorials funcionals i províncies, amb un detall municipal.
Origen de la informació: aprofitament de dades administratives.
Variables principals: total d'habitatges amb protecció vigent, habitatges acabats de promoció pública, habitatges amb protecció oficial qualificats definitivament.
Disponibilitat dels resultats sintètics: primer trimestre de l'any.
pel qual es modifica el Decret 369/2004, de 7 de setembre, pel qual es desplega la Llei 2/2004, de 4 de juny, de millora de barris, àrees urbanes i viles que requereixen una atenció especial.
pel qual es desenvolupa la Llei 2/2004, de 4 de juny, de millora de barris, àrees urbanes i viles que requereixen atenció especial
de millora de barris, àrees urbanes i viles que requereixen una atenció especial
del llibre cinquè del Codi civil de Catalunya, relatiu als drets reals.
pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana.
de mecanisme de segona oportunitat, reducció de la càrrega financera i altres mesures d'ordre social.
de mecanisme de segona oportunitat, reducció de càrrega financera i altres mesures d'ordre social.
de mesures per reforçar la protecció als deutors hipotecaris, reestructuració de deute i lloguer social.
de mesures urgents per reforçar la protecció als deutors hipotecaris
de mesures per garantir l'estabilitat pressupostària i de foment de la competitivitat.
de mesures urgents de protecció de deutors hipotecaris sense recursos.
de mesures de foment i agilitació processal del lloguer i de l'eficiència energètica dels edificis.
Habitatges iniciats i acabats als municipis i a les comarques de Catalunya
Habitatges iniciats per municipis i comarques
Projectes visats: nombre d'expedients i habitatges d'obra nova, per a tots els municipis de Catalunya, segons els visats d'obra dels Col·legis d'Aparelladors, Arquitectes Tècnics i Enginyers d'Edificació.
Qualificacions provisionals de protecció pública: nombre d'expedients i habitatges de protecció pública, per a tots els municipis de Catalunya.
Habitatges acabats per municipis i comarques
Certificats finals d'obra: nombre d'expedients i habitatges d'obra nova, per a tots els municipis de Catalunya, segons els certificats finals d'obra dels Col·legis d'Aparelladors, Arquitectes Tècnics i Enginyers d'Edificació.
Qualificacions definitives de protecció pública: nombre d'expedients i habitatges de protecció pública, per a tots els municipis de Catalunya.
Cèdules d'habitabilitat: nombre d'expedients i habitatges lliures, per a tots els municipis de Catalunya.
Habitatges iniciats i acabats segons tipologia i superfície
Nombre d'habitatges iniciats i acabats segons la tipologia edificatòria i la superfície construïda per demarcacions territorials, comarques i capitals de comarca.
Habitatges iniciats i acabats per àrees significatives
Nombre d'habitatges iniciats i acabats a les àrees turístiques i les àrees urbanes segons la tipologia edificatòria.
Les àrees turístiques inclouen les comarques de l'Alt Empordà, l'Alta Ribagorça, el Baix Camp, el Baix Ebre, el Baix Empordà, el Baix Penedès, la Cerdanya, el Montsià, el Pallars Sobirà, el Pla de l'Estany, la Selva i la Val d'Aran.
Les àrees urbanes inclouen les comarques de l'Alt Penedès, el Baix Llobregat, el Barcelonès, el Garraf, el Gironès, el Maresme, el Segrià, el Tarragonès, el Vallès Occidental i el Vallès Oriental.
Habitatges iniciats i acabats a Barcelona per districtes
Nombre d'habitatges iniciats i acabats a la ciutat de Barcelona segons la tipologia edificatòria i la superfície construïda per districtes.
- Tota la informació està disponible en dos formats: en Excel, per facilitar el tractament de la informació, i en Acrobat (pdf), per tal de fer més àgil la navegació.
de mesures extraordinàries i urgents per a la mobilització dels habitatges provinents de processos d'execució hipotecària.
pel qual es regulen les condicions mínimes d'habitabilitat dels habitatges i la cèdula d'habitabilitat.
pel qual es concreta el caràcter provisional dels subministraments dels Serveis Públics.
sobre la inclusió del número de Cèdula d'Habitabilitat en els contractes d'arrendament i subministrament dels habitatges.
que regula les condicions higiènico-sanitàries i de seguretat de compliment obligat pels centres d'atenció assistencial per a infants de menys de sis anys.
de rehabilitació, regeneració i renovació urbanes.
pel qual s'aprova el Codi tècnic de l'edificació.
de condicions d'habitabilitat en edificis d'habitatges i promoció de l'accessibilitat general.
per la qual es modifica la Llei 49/1960, de 21 de juliol, de Propietat Horitzontal, per facilitar l'adopció d'acords que tinguin per finalitat l'adequada habitabilitat de minusvàlids en l'edifici del seu habitatge.
sobre simplificació de tràmits per expedició de la cèdula d'habitabilitat.
pel qual es dicten normes sobre la redacció de projectes i la direcció d'obres d'edificació.
En aquest apartat podeu trobar una sèrie temporal de mapes referents al mercat de lloguer en tres nivells geogràfics: comarcal, municipal i districtes de Barcelona.
L'estadística del mercat de lloguer a Catalunya està basada en el registre de les fiances de lloguer dipositades a l'Incasòl.
Podem considerar que aquesta estadística té un caràcter censal ja que es basa en el recompte de tots els contractes de lloguer que han dipositat la fiança a l'Incasòl en el període considerat.
Dades sobre l'evolució del mercat residencial d'obra nova a Catalunya a partir dels estudis de mercat encarregats per la Secretaria d'habitatge i Millora Urbana.
L'estudi proporciona informació de la dinàmica del mercat residencial des del punt de vista de la demanda, de la tipologia de l'oferta i l'evolució del preus de venda de l'habitatge nou a Catalunya i per districtes a la ciutat de Barcelona.
En aquest apartat trobareu dades sobre l'evolució de l'oferta i el preu de l'habitatge de segona mà a diferents municipis de Catalunya entre els anys 1998 i 2014.
La informació és el resultat d'una enquesta telefònica realitzada a partir d'una mostra d'habitatges de segona mà en oferta a través de diferents mitjans: internet, premsa escrita, diaris, revistes especialitzades, etc. Es van realitzar 900 enquestes al conjunt dels 10 municipis a estudiar fora de Barcelona, repartides proporcionalment en funció del nombre d'habitants de la població de cada municipi, i 900 enquestes més a Barcelona ciutat repartides proporcionalment per districtes en funció de la seva població.
En aquest apartat trobareu el seguiment de les compravendes d'habitatge que es registren a Barcelona i el preu de venda registrat d'aquests habitatges.
La informació es facilita trimestralment i anualment i desagregada per districtes i barris.
Compravendes d'habitatges registrades i el preu de venda.
Compravendes registrades de l'habitatge NOU a Barcelona ciutat.
Compravendes registrades de l'habitatge USAT a Barcelona ciutat.
En aquest apartat trobareu el seguiment de les compravendes d'habitatge que es registren a Catalunya i el preu de venda registrat d'aquests habitatges.
La informació es facilita trimestralment i anualment, desagregada per àmbits territorials, comarques i municipis.
Compravendes d'habitatges registrades i el preu de venda.
Compravendes registrades de l'habitatge NOU per municipis de 5.000 habitants o més.
Compravendes registrades de l'habitatge USAT per municipis de 5.000 habitants o més.
En aquesta pàgina trobareu informació del nombre d'habitatges iniciats i acabats de Barcelona segons la tipologia i la superfície.
La informació ha estat elaborada a partir dels visats dels Col·legis d'Aparelladors, Arquitectes Tècnics i Enginyers de l'Edificació.
Teniu la informació per districtes i barris, i en arxiu excel l'històric.
En aquesta pàgina trobareu informació del nombre d'habitatges iniciats i acabats segons tipologia i trams de superfície.
La informació ha estat elaborada a partir dels visats dels Col·legis d'Aparelladors, Arquitectes Tècnics i Enginyers de l'Edificació.
Teniu visible la informació per demarcacions territorials i per habitatges unifamiliars/plurifamiliars, i els arxius excel amb l'evolució anual i trimestral per àmbits funcionals i per municipis.
En aquesta pàgina trobareu informació del nombre d'habitatges construïts en dues pestanyes, una amb els habitatges iniciats i l'altre amb els habitatges acabats.
La informació ha estat elaborada a partir dels visats dels Col·legis d'Aparelladors, Arquitectes Tècnics i Enginyers de l'Edificació.
Teniu visible la informació per demarcacions territorials, i també els arxius excel amb l'evolució anual i trimestral per àmbits territorials i per municipis.
Dades anuals i trimestrals del nombre d'habitatges iniciats i acabats per àmbits territorials, a partir dels visats i els certificats finals d'obra dels col·legis d'aparelladors, arquitectes tècnics i enginyers de la construcció.
Informació bàsica sobre el mercat immobiliari de compravenda, preus de venda i estadístiques sobre hipoteques registrades a Catalunya.
Explotació estadística de les fiances de lloguer de l'INCASÒL relacionada amb el nombre de lloguers constituïts i renda mitjana mensual a Catalunya.
Al Cens d'edificis del 2011, l'àmbit poblacional està constituït per tots els edificis del territori (amb independència del seu ús principal) que estiguin acabats i continguin algun habitatge, amb enumeració dels immobles que hi estan situats.
És a dir, no s'inclouen els edificis que no continguin habitatges.
Aquesta és la principal diferència respecte als censos anteriors.
El Cens d'edificis del 2011 es limita als edificis que contenen algun habitatge, i no es proporciona informació de la resta d'edificis.
En censos anteriors quedaven exclosos els edificis d'ús exclusivament agrari o ramader.
En aquest Cens s'exclouen, a més, els edificis que, independentment del seu ús, no continguin cap habitatge.
El coneixement del nombre d'habitatges i les seves característiques es fa a través dels censos d'habitatges, que es duen a terme cada deu anys conjuntament amb els corresponents censos de població.
L'objectiu bàsic del Cens d'habitatges és determinar el nombre i les característiques dels habitatges existents en la data censal.
Les dates censals són l'1 de març per als anys 1981, 1991 i l'1 de novembre per al 2001 i el 2011.
El Cens de població i habitatges 2011 inclou dades provinents d'enquesta.
Els resultats s'han arrodonit convenientment i es mostren sense decimals.
Per aquesta raó, algun total pot no coincidir amb la suma de la seva desagregació.
En aquest apartat podeu trobar l'explotació estadística de les fiances de lloguer de l'INCASÒL relacionada amb el nombre de lloguers constituïts i la renda mitjana mensual a Catalunya.
L'estadística del mercat de lloguer de l'any 2011 incorpora una millora de la base de dades respecte d'exercicis anteriors que no afecta al volum de contractació però sí a la renda ja que s'han exclòs conceptes que no es corresponien amb la renda contractual.
D'aquesta manera el concepte lloguer expressa estrictament la renda contractual.
Habitatges principals segons la superfície útil de l'habitatge.
Aquesta superfície no comprèn els soterranis i les golfes no habitables.
S'inclou dins d'aquesta superfície el 50% de la superfície de la terrassa si aquesta està coberta i no tancada, i el 100% si es troba tancada.
El Cens 2011 inclou dades provinents d'enquesta.
Els resultats han estat convenientment arrodonits i es mostren sense decimals.
Per aquesta raó algun total pot no coincidir amb la suma de la seva desagregació per sexe, edat o territori.
Font: elaboració pròpia a partir de les dades de l'Idescat (Cens de població i habitatges de l'INE)
Habitatges segons la seva tipologia, familiar o col·lectiu.
Dins els habitatges familiars es poden distingir els principals que són els destinats durant tot l'any, o la major part d'aquest període, a residència habitual o permanent; els secundaris, els ocupat temporalment en caps de setmana, vacances, etc. i els buits, que sense trobar-se en estat ruïnós ni ser utilitzat com a residència principal o secundària, es troba deshabitat
Dins els habitatges col·lectius s'inclouen tant els convents, casernes, asils, residències d'estudiants i presons com els hotels, pensions i establiments anàlegs on consta població de dret.
Els laboratoris d'assaigs són entitats públiques o privades, amb personalitat jurídica pròpia, que es constitueixen amb la finalitat de prestar assistència tècnica, sol·licitada amb caràcter voluntari, mitjançant la realització d'assaigs o proves de servei dels materials, sistemes o instal·lacions d'una obra d'edificació.
Els laboratoris d'assaigs han de garantir que actuen amb imparcialitat i que desenvolupen les seves funcions amb solvència tècnica.
Les entitats de control són entitats públiques o privades, amb personalitat jurídica pròpia, que es constitueixen amb la finalitat de prestar assistència tècnica, sol·licitada amb caràcter voluntari, mitjançant la verificació de la qualitat del projecte, dels materials i de l'execució de l'obra i les seves instal·lacions d'acord amb el projecte i la normativa aplicable.
Les entitats de control han de garantir que actuen amb imparcialitat i que desenvolupen les seves funcions amb solvència tècnica.
Es pot tractar d'un immoble nou o usat, o bé d'un habitatge amb protecció oficial.
La situació legal prèvia de l'immoble i tot el que envolta el contracte de compravenda.
Recull de la documentació que el venedor us ha de lliurar en fer la transacció.
Estimació de les diverses despeses de tot el procés i a qui correspon pagar-les.
El comprador té dret a reclamar els danys causats per defectes o vicis de l'obra.
És molt recomanable assegurar l'habitatge i demanar justificants del pagaments.
Per a l'exercici de la seva activitat en tot el territori espanyol és suficient amb la presentació d'una declaració responsable, amb caràcter previ a l'inici de l'activitat, en la qual declari que compleix les condicions exigides reglamentàriament davant de la Direcció de Qualitat de l'Edificació i Rehabilitació de l'Habitatge de l'Agència de l'Habitatge de Catalunya, en el cas que tingui el seu domicili social o professional en el territori de Catalunya.
Les condicions exigides són les que estableix el Decret 149/2017, de 17 d'octubre, de les entitats de control de qualitat de l'edificació i dels laboratoris d'assaigs per al control de qualitat de l'edificació.
Les obligacions de les entitats de control de qualitat de l'edificació són:
Data d'actualització el 14/11/2019
Imprès de declaració responsable (vegeu l'apartat Entitats de control de qualitat de l'edificació en el web tramits.gencat.cat)
Nota: per tal de facilitar la seva mecanització, és convenient enviar una còpia del formulari emplenat en format digital (document en Word, Excel...) a l'adreça electrònica [EMAIL]
De les entitats de control de qualitat de l'edificació i dels laboratoris d'assaigs per al control de qualitat de l'edificació
Del Parlament Europeu i del Consell, relativa als serveis en el mercat interior
Requisits per al funcionament de diferents tipus d'organismes que realitzen la inspecció
Per a l'exercici de la seva activitat en tot el territori espanyol serà suficient amb la presentació d'una declaració responsable, amb caràcter previ a l'inici de l'activitat, per a cadascun dels seus establiments físics ubicats en el territori de Catalunya des dels que presta els seus serveis, davant de la Direcció de Qualitat de l'Edificació i Rehabilitació de l'Habitatge de l'Agència de l'Habitatge de Catalunya, en la qual declari que compleix les condicions exigides reglamentàriament.
Les condicions exigides són les que estableix el Decret 149/2017, de 17 d'octubre, de les entitats de control de qualitat de l'edificació i dels laboratoris d'assaigs per al control de qualitat de l'edificació.
Les obligacions dels laboratoris d'assaigs per al control de qualitat de l'edificació són:
Data d'actualització el 03/09/2020
Imprès de declaració responsable (vegeu l'apartat Laboratoris d'assaigs per al control de qualitat de l'edificació en el web tramits.gencat.cat)
Nota: per tal de facilitar la seva mecanització, és convenient enviar una còpia del formulari emplenat en format digital (document en Word, Excel...) a l'adreça electrònica [EMAIL]
De les entitats de control de qualitat de l'edificació i dels laboratoris d'assaigs per al control de qualitat de l'edificació
Del Parlament Europeu i del Consell, relativa als serveis en el mercat interior
Requisits generals per a la competència dels laboratoris d'assaig i de calibratge
Curs d'exigències de la norma UNE-EN-ISO/IEC 17025:2005
Es pot tractar d'un immoble buit o moblat, o bé d'un habitatge amb protecció oficial.
Informació i documentació a tenir en compte abans de signar el contracte de lloguer.
El contracte de lloguer comporta una sèrie de drets i obligacions que han de complir tant el propietari com el llogater.
Tipus de despeses que pot comportar el lloguer d'un habitatge
Consells i indicacions per llogar un habitatge
Atesa l'entrada en vigor, el dia 14 de març de 2020, del Real Decreto 463/2020, de 14 de marzo, por el que se declara el estado de alarma para la gestión de la situación de crisis sanitaria ocasionada por el COVID-19, i en virtut del previst a la seva Disposició Addicional Tercera, en virtut de la qual es suspenen els terminis per a la tramitació dels procediments de les entitats del sector públic
L'Agència de 'Habitatge de Catalunya comunica el següent:
Aquesta aplicació permet obtenir informació geogràfica del mercat immobiliari de l'habitatge a Catalunya, tant de lloguer com de compravenda.
Les dades del mercat de lloguer provenen de l'explotació estadística de les fiances dipositades a l'INCASÒL i les de compravenda, de l'explotació estadística de les compravendes registrades als col·legis de registradors de la propietat, mercantils i de béns mobles de Catalunya.
Podeu visualitzar-les per comarques, municipis (en les compravendes dels municipis de 5.000 habitants o més), i pels districtes i barris de Barcelona.
Les dades de lloguer s'actualitzen trimestralment i les de compravenda, anualment.
La Generalitat farà pública les condicions d'accés als ajuts al lloguer, disposats en aquest ordre, tant aviat com l'Estat aporti el pressupost econòmic per fer-lo viable, i hagi posat en funcionament i a disposició dels llogaters els ajuts transitoris de finançament, anomenats microcrèdits, que està elaborant el Ministerio de Transportes, Movilidad y Agenda Urbana, mitjançant acord amb l'Institut de Crédito Oficial (ICO).