Amb motiu del recent centenari del primer congrés turístic l'any 1919, la DGT n'ha editat una publicació commemorativa.
Un segle més tard, s'ha elaborat el recull acadèmic i divulgatiu 100 anys de congressos de turisme de Catalunya que detalla, per a la història futura, què han significat per al nostre sector els sis congressos esdevinguts des de 1919.
La publicació no és només una cronologia descriptiva dels esdeveniments, també fa un esforç per contextualitzar cada congrés històricament, facilitant-ne la interpretació i la reflexió des de la perspectiva actual.
Consta de sis capítols elaborats per les doctores Saida Palou, Maria Abellanet i Esther Martínez, i pels doctors Albert Blasco, Joan Miquel Gomis i Salvador Anton Clavé.
Tots ells, reconeguts acadèmics i experts en turisme, aporten la seva visió i el seu anàlisi sobre què va representar cada un dels congressos en el moment històric en el qual es van dur a terme.
En el capítol relatiu al congrés del 19, el doctor en història contemporània Albert Blasco presenta una visió futurista del turisme com a eina impulsora de l'economia, la millora social i la pau.
Blasco fa una descripció del context social, polític, cultural i econòmic molt condicionat per l'impacte de la pèrdua de les darreres colònies espanyoles a finals del segle XIX.
Saida Palou, doctora en Antropologia de la Universitat de Girona, en el capítol referent al segon congrés de 1921, celebrat a Tarragona, descriu un marc en què el turisme representa encara una activitat poc rellevant, però en què s'identifiquen moviments que apunten cap a l'impuls de la indústria turística catalana en forma de millores en les infraestructures d'allotjament o de transports.
La doctora Maria Abellanet, consellera delegada del CETT, descriu el context polític i social del congrés de 1979 amb el pas de la dictadura franquista a un règim democràtic amb el restabliment de la Generalitat.
Va ser el congrés de la transició i de la recerca de la identitat turística catalana que recollia també l'esperit del Congrés de Cultura catalana de 1977 en el qual el turisme hi va tenir presència amb la creació d'un àmbit específic de treball.
La Constitució i l'Estatut de Catalunya donaven pas a un nou marc regulador que havia de facilitar les eines per al disseny de polítiques d'ordenació turística en un moment clau.
L'any 1979 el turisme de masses ja era una realitat i s'esperava que el nou marc regulador permetés afrontar els reptes que presentava.
El celebrat l'any 2001 novament a Tarragona representa la intersecció de dos segles.
El doctor i professor de la UOC Joan Miquel Gomis explica com la visió transversal i profunda del congrés va permetre identificar les claus d'una transformació l'inici de la qual es pot situar l'any 1995 amb la implementació de la xarxa Internet en el món de l'empresa i les organitzacions i dibuixava el naixement d'una nova economia de la qual es considerava que el turisme n'era un ingredient bàsic.
El cinquè congrés, celebrat per primer cop a Girona l'any 2004, va tenir com a principals elements de debat aspectes de la política pública relacionats amb el turisme, com el paisatge, la formació, el finançament del municipis (amb el protagonisme especial de la taxa turística) o l'organització de la promoció turística, com exposa la professora de la Universitat de Girona, Esther Martínez.
El darrer congrés de turisme fins ara celebrat a Catalunya, va tenir com a escenari Port Aventura, l'any 2008.
Com explica el catedràtic de la universitat Rovira i Virgili, Salvador Anton, a diferència del congrés anterior centrat més en temes de política publica, aquest es va orientar a la discussió de models i estratègies per millorar els resultats de les empreses turístiques catalanes.
El congrés va estar influenciat per l'entorn econòmic que ja donava signes d'una evident crisis internacional que marcaria l'activitat del anys següents.
Guardons del Turisme de Catalunya 2019
La publicació es va presentar en el marc de l'acte de lliurament dels Guardons del Turisme de Catalunya 2019 en què van resultar guardonats les empreses i professionals següents:
Per altra banda, han quedat finalistes els següents projectes:
Sis reconeguts acadèmics i experts en turisme aporten la seva visió i el seu anàlisi sobre què va representar cada un dels congressos de turisme que han tingut lloc a Catalunya en els últims cent anys en el moment històric en el qual es van dur a terme.