I. Aquest Dictamen té per objecte el Projecte de decret pel qual s'estableixen les condicions per a l'exercici del busseig professional a Catalunya.
La disposició projectada consta d'un preàmbul, dinou articles, set disposicions addicionals, una disposició derogatòria i una disposició final.
En el preàmbul s'indica la competència de la Generalitat de Catalunya, es fa una referència a la Llei 2/2010, que es desplega, i a la Directiva 2006/123/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 12 de desembre, relativa als serveis en el mercat interior, a la qual s'ha d'adequar la regulació que es projecta.
També es refereix a les causes que motiven la derogació del Reglament vigent del busseig professional a Catalunya (Decret 265/2003) i s'enumeren les principals reformes que es projecten.
En la part dispositiva, l'article 1 preveu que l'objecte del Decret és establir les titulacions professionals i els certificats necessaris per a l'exercici del busseig professional a Catalunya, i les competències, els requisits i les condicions necessàries per a obtenir-los.
L'article 2 estableix la necessitat d'estar en possessió de la titulació adequada per a l'exercici del busseig laboral o professional.
L'article 3 regula les limitacions en l'exercici com a conseqüència del respecte a les competències que confereixi cada titulació i del respecte a les normes de seguretat.
L'article 4 concreta les titulacions professionals i els certificats.
I els articles 5 a 11 estableixen les competències que, en cada cas, atorga la titulació de bussejador professional de petita profunditat (art. 5), de mitjana profunditat (art. 6), de gran profunditat d'intervenció (art. 7), de gran profunditat a saturació (art. 8), de cap de complex hiperbàric (art. 9), el certificat d'operador de cambra hiperbàrica (art. 10) i la titulació de formador en busseig (art. 11).
Els articles 12 a 18 estableixen successivament les condicions i els requisits per a obtenir la titulació de bussejador de petita profunditat (art. 12), de mitjana profunditat (art. 13), de gran profunditat d'intervenció (art. 14), de gran profunditat a saturació (art. 15), de cap de complex hiperbàric (art. 16), el certificat d'operador de cambra hiperbàrica (art. 17) i el certificat de formador en busseig (art. 18).
Finalment, l'article 19 regula la sol·licitud i l'emissió de les targetes d'identitat professional.
La disposició addicional primera estableix que, per a l'exercici de l'activitat professional, s'ha d'estar en possessió del diari de busseig professional.
La disposició addicional segona s'ocupa del diari de l'operador de cambra hiperbàrica.
La disposició addicional tercera estableix que el desenvolupament de les activitats subaquàtiques queda subjecte a les limitacions que estableixin les administracions competents per raó del lloc on es realitzin o de la finalitat del busseig.
La disposició addicional quarta estableix que aquesta norma no és d'aplicació al busseig militar, al científic, ni al dels cossos de policia i bombers de la Generalitat de Catalunya.
La disposició addicional cinquena estableix l'equivalència de les titulacions expedides per les autoritats competents de qualsevol comunitat autònoma o de qualsevol estat membre de la Unió Europea.
La disposició addicional sisena estableix que s'han d'habilitar els mitjans necessaris perquè la tramitació es pugui fer progressivament per via electrònica.
A l'últim, la disposició addicional setena disposa que la documentació prevista en la tramitació no s'ha d'exigir si l'Administració pot obtenir-la d'altres òrgans o administracions per mitjans telemàtics.
La disposició derogatòria deroga el Decret 265/2003, pel qual s'estableixen les condicions per a l'exercici del busseig professional a Catalunya.
Finalment, la disposició final faculta el departament competent en matèria de pesca i afers marítims perquè determini el contingut formatiu, la durada, les proves psicotècniques i les condicions de realització dels cursos adreçats a obtenir les titulacions i les capacitacions.
Aquesta Comissió Jurídica Assessora és competent per a emetre dictamen preceptiu respecte de projectes de reglament que es dictin per a desplegar lleis, segons disposa l'article 8.2.b) de la Llei 5/2005, com ara és el cas, en què el Projecte en qüestió es dicta per a desplegar la Llei 2/2010, de 18 de febrer, de pesca i acció marítimes.
Així mateix, l'article 69 de la Llei 26/2010, de 3 d'agost, de règim jurídic i de procediment de les administracions públiques, estableix que els projectes de disposicions reglamentàries que es dictin per a desplegar lleis o el dret europeu i les seves modificacions s'han de sotmetre amb caràcter preceptiu al dictamen de la Comissió Jurídica Assessora.
El Decret 265/2003, esmentat, que ara es projecta derogar, va ser objecte d'informe per aquesta Comissió Jurídica Assessora en el Dictamen 300/03.
És doctrina reiterada d'aquesta Comissió que, en l'examen d'un projecte reglamentari, l'abast d'actuació de la Comissió comporta l'estudi de la competència de la Generalitat de Catalunya, l'habilitació del Govern per a dictar-lo, la comprovació que s'hagin seguit els tràmits procedimentals i, especialment, l'anàlisi de la legalitat del contingut del projecte, com també la formulació de suggeriments sobre deficiències eventuals que cal evitar, o sobre possibles millores que cal introduir-hi.
Atès el contingut del Projecte de decret que ara s'analitza, que ha estat descrit en el fonament jurídic I, i que substantivament es refereix a titulacions administratives per a l'exercici professional del busseig (i no a titulacions educatives reglades), el títol competencial que fonamenta aquesta disposició normativa és l'article 119.3 de l'Estatut d'autonomia de Catalunya, que estableix que correspon a la Generalitat la competència exclusiva en matèria d'activitats marítimes, que inclou en tot cas, d'acord amb el que preveu la lletra c), "el busseig professional".
D'acord amb l'article 110 de l'Estatut, correspon a la Generalitat, en l'àmbit de les competències exclusives, d'una manera íntegra, la potestat legislativa, la potestat reglamentària i la funció executiva.
Així mateix, ja que el dret de la Unió Europea incideix en la regulació de la matèria, s'ha de recordar que, en l'àmbit de les seves competències, correspon a la Generalitat el desplegament, l'aplicació i l'execució del dret esmentat.
El Govern de la Generalitat té atribuïda pel mateix Estatut d'autonomia la potestat reglamentària.
L'article 68 estableix que el Govern "exerceix la funció executiva i la potestat reglamentària d'acord amb aquest Estatut i les lleis".
L'Estatut és, per tant, la norma que fonamenta la potestat reglamentària del Govern.
L'habilitació específica del Govern per a desplegar, mitjançant decret, la regulació del Consell es troba en l'article 104.1 de la Llei 2/2010, de pesca i acció marítimes, en què es diu que el Govern ha de regular les titulacions i els requisits de capacitació exigibles per a exercir el busseig professional; l'article 109.3 també compleix una funció d'habilitació específica del Govern, perquè s'hi estableixen les activitats nauticorecreatives, entre les quals la llei inclou l'exercici del busseig professional, i estableix que, per a poder practicar-les, cal tenir la titulació exigida i complir les condicions d'exercici que s'estableixin per reglament.
A més d'aquestes habilitacions específiques, la disposició final tercera de la Llei conté una habilitació a favor del Govern perquè aquest adopti les disposicions necessàries per a desplegar-la i aplicar-la.
En conseqüència, el Projecte compta amb habilitació legal suficient i el rang normatiu proposat és l'adequat.
V. L'expedient està integrat pels documents i les actuacions que consten en els antecedents d'aquest Dictamen.
En relació amb la documentació, i a fi que la integració en l'expedient respecti allò que estableix l'article 63 de la Llei 26/2010, aquesta Comissió Jurídica Assessora ha de fer les indicacions següents amb la finalitat que es corregeixin les deficiències que s'assenyalen: a) els documents s'han d'ordenar cronològicament (en l'expedient es dediquen les primeres pàgines als escrits relacionats amb l'audiència); b) els òrgans competents han de signar tots els documents per a poder emetre'ls (cosa que no succeeix amb les al·legacions presentades pel Departament de Cultura -pàg.
107-); c) s'hi ha d'incorporar la totalitat de la documentació preceptiva, i, en aquest sentit, manca incorporar l'informe jurídic preliminar (si bé hi consta un informe preliminar "actualitzat"), el text de les al·legacions efectuades en el Consell de Pesca i Afers Marítims (tot i que hi consta la sol·licitud de l'informe i la valoració de les observacions) i la sol·licitud de l'informe de l'Institut Català de les Dones (tot i que hi consta l'informe emès per l'Institut).
Pel que fa a la tramitació donada al Projecte, aquesta s'ha iniciat per la Resolució de 6 de setembre de 2011, adoptada pel conseller d'Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural i ha estat impulsada per la Direcció General de Pesca i Afers Marítims, amb la qual cosa s'acompleix amb el que s'estableix en els articles 61.1 i 62.2 de la Llei 26/2010.
S'incorporen a l'expedient una memòria general, una memòria d'avaluació i una memòria d'impacte de les mesures proposades.
La memòria general, que inclou el contingut que estableix l'article 64.2 de la Llei 26/2010, justifica la reforma en la necessitat d'adequar la normativa vigent a la Directiva 2006/123/CE i als principis d'actuació i de simplificació administrativa recollits en la Llei 26/2010.
També es justifica l'opció d'elaborar un nou decret en comptes de reformar el vigent Decret 265/2003 en argumentar que, tot i que la nova regulació manté la mateixa estructura i reprodueix pràcticament d'una manera literal gran part del contingut d'aquest Decret, la primera opció, atès l'abast quantitatiu i qualitatiu de les modificacions que es projecten, era preferible i més conforme amb la seguretat jurídica.
No obstant això, cal fer notar una manca de justificació suficient, que s'hauria de corregir, de les innovacions concretes que es projecten en relació amb les condicions i els requisits per a obtenir la titulació de bussejador de mitjana profunditat (l'accés a través d'un curs homologat de capacitació) per a obtenir la de formador en busseig (incorporar a instància del Consell de Treball Econòmic i Social l'exigència d'acreditar una experiència mínima de 500 hores d'immersió) i de l'exclusió de l'àmbit d'aplicació d'aquest Decret del busseig d'investigació científica i el realitzat pels cossos policials i de bombers, i indicar el règim jurídic que els hi seria d'aplicació.
La memòria d'avaluació d'impacte de les mesures proposades compleix amb els requisits exigits per l'article 64.3 de la Llei 26/2010.
De les conclusions es pot destacar quant a la norma projectada a) que no genera cap despesa addicional a càrrec del pressupost de la Generalitat de Catalunya; b) que permet una simplificació administrativa considerable; c) les càrregues que implica són, d'una banda, necessàries per a garantir la seguretat de les persones i la sostenibilitat del medi marí i aquàtic on es realitzen les activitats, i d'una altra, proporcionades, atès que les obligacions d'informació que estableix són inherents a les activitats regulades, i s'ha de produir una notable reducció de les càrregues per als professionals d'altres comunitats autònomes i dels estats membres de la Unió Europea; i d) pel que fa a l'impacte de gènere, el text s'ha tramès a l'Institut Català de les Dones, que va fer propostes de supressió de termes androcèntrics, les quals han estat ateses totalment.
En el tràmit de consulta interdepartamental previst en l'article 66 de la Llei 26/2010 presenten al·legacions els departaments següents: Interior, favorable al fet que sigui exclòs de l'àmbit d'aplicació d'aquest Decret el busseig dels cossos policials i de bombers; al·legació que és valorada i acceptada.
I Cultura, per tal de proposar l'exclusió del busseig amb finalitats científiques de l'àmbit d'aplicació de la norma projectada; proposta que també és acceptada.
El text del Projecte ha estat sotmès al tràmit d'informació pública i al d'audiència de les entitats relacionades en l'antecedent 7.
Els escrits presentats fan observacions que afecten la interpretació del contingut de la lletra f) dels articles 14 i 15 i de la lletra b) de l'article 17.
Totes tres observacions són valorades, però no es modifica la redacció dels preceptes indicats.
El Projecte s'ha sotmès igualment al dictamen del Consell de Treball Econòmic i Social de Catalunya.
En el Dictamen 12/2011, de caràcter preceptiu segons estableix l'article 2.1.a) de la Llei 7/2005, es realitzen una sèrie de consideracions i encara que no consta en l'expedient un document de resposta a les observacions efectuades, totes elles s'incorporen al text sobre el qual es dictamina.
Així mateix, el Projecte de decret també s'ha sotmès al dictamen del Consell de Pesca i Afers Marítims, que ha de intervenir preceptivament d'acord amb allò previst en l'article 99 de la Llei 2/2010, de pesca i acció marítimes.
En l'expedient consta que en aquest tràmit es van fer dues observacions: una a favor que no es concretés la profunditat en l'article 6.1.a), i l'altra perquè es precisés què és el busseig científic en la disposició addicional quarta.
Les observacions són valorades i aquesta segona es troba incorporada en bona part en el text del Projecte.
En relació amb els informes, aquesta Comissió Jurídica Assessora ha de formular una observació sobre la necessitat de sol·licitar l'informe preceptiu del departament competent en matèria d'educació que exigeix l'article 104.1 de la Llei 2/2010, de 18 de febrer, de pesca i acció marítimes, que estableix que "El Govern, a proposta del departament competent en matèria de pesca i acció marítimes i amb l'informe previ del departament competent en matèria d'educació, ha de regular les titulacions i els requisits de capacitació exigibles per a exercir el busseig professional i el govern d'embarcacions en aigües continentals".
Per tant, en compliment d'allò previst per la llei, l'informe s'ha de sol·licitar i, un cop emès, l'òrgan administratiu corresponent l'ha de valorar, i, si d'aquest informe i valoració posterior es derivessin modificacions substancials en el Projecte, caldria sotmetre novament el text del nou Projecte a dictamen d'aquesta Comissió.
Pel que fa al contingut del Decret que es projecta, cal fer les observacions següents:
En l'apartat d) de l'article 13 es concreten els requisits de capacitació exigibles per a obtenir la titulació de bussejador professional de mitjana profunditat.
La regulació que es projecta resulta complexa i pot provocar, en un dels supòsits que preveu, un problema d'interpretació.
La complexitat podria superar-se amb una redacció que diferenciés amb major nitidesa cadascun dels supòsits que capaciten per a obtenir la titulació.
El supòsit que requereix aclariment és el que es refereix a "haver superat un curs homologat de capacitació, impartit per un centre d'ensenyament de busseig professional autoritzat per la direcció general competent en matèria de pesca i afers marítims, i l'examen corresponent a la titulació".
L'expedient permet conèixer que la finalitat d'aquesta mesura, segons es recull també en el preàmbul, és que els bussejadors que iniciïn la carrera cursant estudis de petita fondària puguin accedir a nivells superiors de capacitació professional, però no s'aporta cap dada per tal d'aclarir dues qüestions d'una rellevància notable: a) si l'examen al qual es refereix el precepte és el relatiu a la titulació de bussejador professional de segona classe; i b) si és necessària o no en aquesta via de capacitació estar en possessió de la titulació de petita profunditat.
Atès que s'està davant d'una de les innovacions que aporta el Projecte sobre el qual es dictamina en relació amb la regulació vigent, resulta especialment necessari que la nova regulació es dugui a terme i contingui totes les dades i els elements de judici necessaris.
En conseqüència, aquesta Comissió Jurídica Assessora considera que cal modificar la redacció del text i dotar-lo de la certesa suficient per tal d'evitar dubtes en relació amb les dues qüestions apuntades.
En aquest precepte es fa referència a les condicions i els requisits per a obtenir el "certificat" de formador en busseig, el qual no està previst en l'article 4, dedicat a l'enumeració de les titulacions i els certificats i on només es fa referència a la "titulació" de formador en busseig, tal com també succeeix en l'article 11, dedicat a la competència de la "titulació" de formador en busseig.
S'ha d'evitar, per tant, aquesta incoherència.
En l'apartat 4 cal adequar la redacció amb allò que estableix l'article 54 de la Llei 26/2010, en el sentit que la persona interessada pot entendre estimada la seva sol·licitud.
En l'apartat 5, que fa referència al recurs contra la denegació de l'emissió de la targeta d'identitat professional, caldria fer referència al recurs contra la resolució adoptada sigui denegatòria o no.
Un cop considerades les observacions formulades en aquest Dictamen, i en especial la formulada en el darrer paràgraf del fonament jurídic cinquè, es pot elevar al Govern el Projecte de decret pel qual s'estableixen les condicions per a l'exercici del busseig professional a Catalunya.