projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Accés i reutilització de la informació publicada al Portal del DOGC i al Portal Jurídic de Catalunya.
Implementació de l'ELI (Identificador Europeu de Legislació)
L'Entitat Autònoma del Diari Oficial i de Publicacions, mitjançant un conveni de col·laboració amb el Departament de Biblioteconomia i Documentació de la Universitat de Barcelona, està treballant en diversos projectes en relació amb la millora de l'accés i la reutilització de la informació publicada per l'Entitat a través dels seus portals: tant el Portal del DOGC com el Portal Jurídic de Catalunya.
Aquests projectes pretenen explorar les possibilitats de la informació jurídica en un entorn de web semàntic i de dades obertes.
Fins al moment, el resultat d'aquesta col·laboració han estat quatre treballs de recerca que han proporcionat la base teòrica per al desenvolupament d'un projecte d'implementació d'un identificador de legislació europeu (ELI), una solució de web semàntic que permet l'accés directe a legislació específica a través d'un identificador estructurat i flexible.
Treball de final del Grau d'Informació i Documentació, Facultat de Biblioteconomia i Documentació, Universitat de Barcelona, juny de 2019.
Treball final del Màster de Gestió de Continguts Digitals, Universitat de Barcelona i Universitat Pompeu Fabra, gener de 2018.
Treball final del Màster de Gestió de Continguts Digitals, Universitat de Barcelona i Universitat Pompeu Fabra, juny de 2015
Consulta de la versió vigent de les normes, i totes les afectacions que han sofert, permanentment actualitzades pel Portal Jurídic de Catalunya.
Gabinet Jurídic de la Generalitat de Catalunya
B) Cossos tributaris de l'Agència Tributària de Catalunya
C) Prevenció i extinció d'incendis i salvaments
D) Policia de la Generalitat – Mossos d'Esquadra
F) Cos d'advocacia de la Generalitat de Catalunya
Havent observat una errada al text de l'esmentada Ordre, publicada al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya número 7681, de 8 d'agost de 2018, es procedeix a efectuar la correcció oportuna:
En l'apartat 3.2 c) de l'annex 1 de les bases reguladores, on diu:
"Que els projectes siguin viables econòmicament i tècnicament, a excepció dels públics, que només han de ser-ho tècnicament."
"Que els projectes siguin viables econòmicament i tècnicament.
En el cas de projectes públics no productius, es considerarà que són viables econòmicament, a efectes d'aquesta Ordre, quan permetin, com a mínim, el desenvolupament de la seva activitat en el termini establert en el punt 9.2.5."
Director general d'Alimentació, Qualitat i Indústries Agroalimentàries
Totes les administracions públiques adequaran les seves actuacions al principi d'estabilitat pressupostària.
L'Estat i les comunitats autònomes no podran incórrer en un dèficit estructural que superi els marges establerts, si s'escau, per la Unió Europea per als seus Estats membres.
Una llei orgànica fixarà el dèficit estructural màxim permès a l'Estat i a les comunitats autònomes, en relació amb el seu producte interior brut.
Les entitats locals hauran de presentar equilibri pressupostari.
L'Estat i les comunitats autònomes hauran d'estar autoritzats per llei per emetre deute públic o contraure crèdit.
Els crèdits per satisfer els interessos i el capital del deute públic de les administracions s'entendran sempre inclosos en l'estat de despeses dels seus pressupostos i el seu pagament gaudirà de prioritat absoluta.
Aquests crèdits no podran ser objecte d'esmena o modificació, mentre s'ajustin a les condicions de la llei d'emissió.
El volum de deute públic del conjunt de les administracions públiques en relació amb el producte interior brut de l'Estat no podrà superar el valor de referència
establert en el Tractat de Funcionament de la Unió Europea.
Els límits de dèficit estructural i de volum de deute públic només podran superarse en cas de catàstrofes naturals, recessió econòmica o situacions
d'emergència extraordinària que escapin al control de l'Estat i perjudiquin considerablement la situació financera o la sostenibilitat econòmica o social de
l'Estat, apreciades per la majoria absoluta dels membres del Congrés dels Diputats.
Una llei orgànica desenvoluparà els principis a què es refereix aquest article, així com la participació, en els procediments respectius, dels òrgans de
coordinació institucional entre les administracions públiques en matèria de política fiscal i financera.
a) La distribució dels límits de dèficit i el deute entre les diferents administracions públiques, els supòsits excepcionals de superació d'aquests i la manera i el termini de correcció de les desviacions que sobre l'un i l'altre puguin produirse.
b) La metodologia i el procediment per al càlcul del dèficit estructural.
c) La responsabilitat de cada administració pública en cas d'incompliment dels objectius d'estabilitat pressupostària.
Les comunitats autònomes, d'acord amb els seus respectius estatuts i dins dels límits a què es refereix aquest article, adoptaran les disposicions que calguin per a l'aplicació efectiva del principi d'estabilitat en les seves normes i decisions pressupostàries.
El Govern haurà de restar autoritzat per una llei per tal d'emetre Deute Públic o contreure crèdit.
Es considerarà sempre que els crèdits per abonar el pagament d'interessos i capital del Deute Públic de l'Estat són inclosos en l'estat de despeses dels Pressupostos, i no podran ser objecte d'esmenes ni de modificacions mentre s'ajustin a les condicions de la llei d'emissió.
Només els espanyols seran titulars dels drets reconeguts en l'article 23, llevat d'allò que, amb criteris de reciprocitat, fos establert per tractat o per llei per al dret de sufragi actiu i passiu en les eleccions municipals.
Només els espanyols seran titulars dels drets reconeguts en l'article 23, llevat d'allò que, amb criteris de reciprocitat, fos establert per tractat o per llei per al dret de sufragi actiu en les eleccions municipals.
Havent observat una errada en el text del Decret Llei esmentat, tramès al DOGC i publicat en el núm. 7426, de 3.8.2017, se'n detalla l'oportuna correcció:
A la pàgina 4/6, a l'article 2.2, darrer paràgraf, on diu:
"No obstant el disposat en el paràgraf anterior, es pot ometre la identificació del lloc de realització del servei quan el contracte indiqui expressament que aquest lloc serà lliurement determinat pel client durant la prestació del servei",
"No obstant el disposat en el paràgraf anterior, es pot ometre la identificació del lloc de finalització del servei quan el contracte indiqui expressament que aquest lloc serà lliurement determinat pel client durant la prestació del servei".
Per a la provisió per lliure designació de la plaça d'inspector o inspectora en cap i de cap d'àrea regional, caldrà una antiguitat de dos anys en la categoria corresponent al lloc de treball a proveir, o de cinc anys en el Cos d'Agents Rurals.
Per a la provisió per lliure designació de la plaça d'inspector o inspectora en cap, caldrà una antiguitat de dos anys en la categoria d'inspector o inspectora, o de cinc anys en el Cos d'Agents Rurals.
44.1 Per a la provisió per concurs específic de mèrits i capacitats dels llocs de coordinador/a nacional de les àrees d'especialització, coordinador/a regional de les àrees d'especialització i cap d'àrea bàsica, a més de la categoria exigida com a requisit a la relació de llocs de treball, cal tenir una antiguitat de dos anys en la categoria esmentada, o de cinc anys en el Cos d'Agents Rurals.
44.3 A més, amb relació als llocs de treball de les diferents àrees d'especialització, a fi d'assegurar l'efectivitat del procés de provisió de llocs, davant la necessitat, com a requisit, de comprovar en les persones aspirants la possessió prèvia dels coneixements, de la preparació tècnica i de les habilitats específiques de cada àrea d'especialització, la Unitat de Formació del Cos d'Agents Rurals, en col·laboració amb la Unitat de Formació del departament competent en matèria de medi ambient, l'Institut de Seguretat de Catalunya o l'organisme que el substitueixi, prèviament a la convocatòria del procés de provisió de llocs, ha d'organitzar el curs específic de formació quan es vulgui canviar d'àrea d'especialització, el qual tindrà el valor de condició indispensable per poder presentar-se al procés de provisió de llocs.
44.4 Aquest curs específic de formació es pot organitzar i realitzar, coordinadament, amb el curs del procés de selecció de l'article 42.2 d'aquest Reglament, amb un nombre de places diferenciades, d'acord amb les necessitats del servei.
44.1 Al concurs de mèrits i capacitats específic, a més de la categoria exigida com a requisit a la relació de llocs de treball, cal tenir una antiguitat de dos anys en la categoria esmentada, o de cinc anys en el Cos d'Agents Rurals.
44.3 A més, amb relació als llocs de treball de les diferents àrees d'especialització, a l'efecte d'assegurar l'efectivitat del procés de provisió de llocs, davant la necessitat, com a requisit, de comprovar en les persones aspirants la possessió prèvia dels coneixements, de la preparació tècnica i de les habilitats específiques de cada àrea d'especialització, la Unitat de Formació del Cos d'Agents Rurals, en col·laboració amb la Unitat de Formació del departament competent en matèria de medi ambient, l'Institut de Seguretat de Catalunya o organisme que el substitueixi, ha d'organitzar, prèviament a la convocatòria del procés de provisió de llocs, el curs específic de formació en l'àrea d'especialització que calgui, que no tindrà un altre valor que el de condició indispensable per poder presentar-se al procés de provisió de llocs.
44.4 Aquest curs específic de formació es pot organitzar i realitzar, coordinadament, amb el curs del procés de selecció dels articles 42.2 i 43.2 d'aquest Reglament, amb un nombre de places diferenciades, d'acord amb les necessitats del servei.
42.2 Un cop superades les fases d'oposició i de concurs per a l'accés a la categoria d'agent major, l'aspirant haurà d'escollir, si s'escau i d'acord amb l'ordre de prelació establert per les puntuacions obtingudes, l'àrea d'especialització en què es vol integrar dins del curs de formació selectiu
42.2 Un cop superades les fases d'oposició i de concurs, l'aspirant haurà d'escollir, si escau, d'acord amb l'ordre de prelació establert per les puntuacions obtingudes, l'àrea d'especialització en què es vol integrar dins del curs de formació selectiu.
El Parlament, per acord de la comissió competent en la matèria, pot demanar la compareixença del president del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya i del fiscal en cap de Catalunya perquè informin sobre les investigacions i les causes judicials obertes per corrupció i frau fiscal a Catalunya durant l'any anterior, i sobre llurs resultats pel que fa a l'aclariment, les reparacions i les garanties de no reiteració.
El director de l'Oficina Antifrau de Catalunya ha de comparèixer anualment davant la comissió competent en la matèria per a presentar la memòria que estableix la Llei de l'Oficina Antifrau de Catalunya.
Aquesta memòria ha d'incloure la informació relativa a les investigacions i les causes judicials obertes per corrupció i frau fiscal com a conseqüència de les actuacions de l'Oficina, i llurs resultats pel que fa a l'aclariment dels fets, les reparacions i les garanties de no reiteració.
Mitjançant el Decret 32/2002, de 5 de febrer, de reestructuració parcial del Departament de Governació i Relacions Institucionals, es va estructurar el Gabinet del Conseller.
Atesa la conveniència d'adaptar l'estructura d'aquest Gabinet a les actuals necessitats, a proposta del conseller de Governació i Relacions Institucionals, i d'acord amb el Govern,
Es modifica el capítol 1 del Decret 32/2002, de 5 de febrer, de reestructuració parcial del Departament de Governació i Relacions Institucionals, que queda redactat de la manera següent:
"1.1 El Gabinet del Conseller és la unitat d'assistència i suport al conseller i li corresponen les funcions següents:
"a) Donar suport i assistència a les activitats del conseller.
"b) Coordinar les unitats que en depenen.
"c) Qualsevol altra funció que li encomani el conseller.
"1.2 Del Gabinet del Conseller depenen les unitats següents:
"1.3 El cap del Gabinet del Conseller i els de les unitats dependents d'aquest Gabinet ocupen llocs de treball de caràcter eventual i es regeixen pel que estableix la normativa específica reguladora del personal eventual al servei de l'Administració de la Generalitat de Catalunya.
"2.1 Corresponen a la Secretaria del Conseller les funcions següents:
"a) Coordinar i realitzar les tasques administratives de suport al conseller.
"b) Donar suport al conseller en l'organització de la seva agenda d'activitats.
"2.2 Corresponen a l'Oficina de Protocol les funcions següents:
"a) Coordinar les activitats de protocol, els actes públics organitzats pel Departament i els actes en què aquest participa.
"b) Assessorar i donar suport en matèria de protocol al titular del Departament.
"c) Mantenir les relacions amb la unitat competent en matèria de protocol del Departament de la Presidència.
"d) Qualsevol altra funció que, d'acord amb la seva naturalesa, li sigui encomanada expressament.
"2.3 Corresponen a l'Oficina de Relacions Institucionals les funcions següents:
"a) Assessorar en matèria de relacions institucionals el titular del Departament.
"b) Donar suport al cap de Gabinet en les tasques que li encomani.
"2.4 Corresponen a l'Oficina de Premsa les funcions següents:
"b) Coordinar les relacions amb els mitjans de comunicació.
"c) Elaborar i trametre notes de premsa i preparar entrevistes, rodes de premsa i qualsevol intervenció en mitjans de comunicació per part de qualsevol càrrec del Departament.
"d) Coordinar, assessorar i supervisar les campanyes publicitàries i les publicacions periòdiques del Departament.
"e) Qualsevol altra funció que, d'acord amb la seva naturalesa, li sigui encomanada expressament."
Queda derogat el capítol 1 del Decret 32/2002, de 5 de febrer, de reestructuració parcial del Departament de Governació i Relacions Institucionals.
Barcelona, 20 de febrer de 2003
El Mecanisme català de prevenció i lluita contra la corrupció i el frau ha de trametre anualment un informe sobre les tasques dutes a terme i sobre les seves conclusions a la comissió competent en afers institucionals.
En el marc de la comissió competent en afers institucionals, dins els trenta dies de la recepció de l'informe, s'ha d'incloure un punt a l'ordre del dia a l'efecte que pugui intervenir un representant de cadascun dels grups parlamentaris, per a fixar la posició global del grup respecte a la situació de la lluita contra la corrupció i el frau i la tasca duta a terme pel Mecanisme, per un temps màxim de quinze minuts.
Amb motiu d'aquest debat, es poden presentar propostes de resolució.
Pot comparèixer una representació del Govern, si aquest ho demana, amb un torn d'intervenció prèvia als grups, sense límit de temps, per a donar compte de la seva posició respecte a la lluita contra la corrupció i el frau.
Els responsables econòmics i financers dels partits polítics amb representació parlamentària poden demanar de comparèixer davant la Comissió de la Sindicatura de Comptes per a informar dels comptes i de les fonts de finançament anuals de llurs partits.
Aquesta compareixença s'ha de substanciar en la tramitació de l'informe anual de la Sindicatura de Comptes sobre el retiment de comptes dels partits polítics i de les associacions i fundacions vinculades.
Els informes extraordinaris que el Síndic de Greuges tramet al Parlament són tramitats d'acord amb el procediment establert pels apartats 1 i 2 en la Comissió del Síndic de Greuges, en la comissió objecte de l'informe o al Ple segons la Mesa determini, d'acord amb la Junta de Portaveus, en funció de la naturalesa de l'informe.
El grup interpel·lant o el membre que signa la interpel·lació poden presentar la moció fins a les dotze del migdia del primer dilluns de la setmana posterior a la setmana en què s'ha substanciat la interpel·lació o, si aquest és festiu, del primer dia hàbil següent.
Els grups parlamentaris, llevat del que formula la interpel·lació o el grup al qual pertany qui l'ha formulada, hi poden presentar esmenes fins al mateix dilluns de la setmana del ple en què s'ha de substanciar o del primer dia hàbil posterior si aquell és festiu.
Els grups parlamentaris poden presentar transaccions fins al mateix moment de tancament del Registre del dia hàbil anterior a la substanciació de la moció.
Les interpel·lacions s'han de presentar per escrit a la Mesa del Parlament i s'han de referir als motius i als propòsits del Govern en qüestions de política general que siguin competència d'algun o alguns dels seus departaments, i han de determinar-ne l'objecte o l'abast material.
La Mesa, en qualificar l'escrit d'una interpel·lació, pot considerar que el contingut no s'ajusta a aquest tipus de tramitació, segons el que estableix l'apartat 2; si és així, n'ha d'ordenar la tramitació com a pregunta a respondre per escrit.
b) La sessió de cada comissió s'inicia amb la defensa de les esmenes a la totalitat per part dels grups parlamentaris que n'hagin presentat, per un temps màxim de quinze minuts cada un.
b) La sessió de cada comissió s'inicia amb la presentació de les línies bàsiques del pressupost del departament a càrrec del conseller del departament del Govern afectat o, si escau, del conseller que en tingui encarregat el despatx; tot seguit, els grups que han presentat esmenes a la totalitat poden intervenir per defensar-les per un temps màxim de quinze minuts cada un.
La Mesa del Parlament ha d'habilitar, dins els set primers dies del termini de presentació d'esmenes a la totalitat, un període perquè cada conseller comparegui davant la comissió que correspongui per a informar sobre el contingut del pressupost de cada departament i dels organismes i les entitats que en depenen.
Les esmenes a qualsevol article o disposició o a l'estat de despeses del projecte de llei de pressupostos que comporten augment de crèdit en algun concepte només són admeses a tràmit si, a més de complir els requisits generals, proposen alhora una baixa d'una quantia igual, com a mínim, en algun altre concepte de l'estat de despeses del mateix departament del Govern i dels organismes, les entitats i les empreses que en depenen.
En els treballs de les ponències hi poden participar experts, tècnics o representants d'entitats, organitzacions i grups socials.
Aquestes persones poden assistir a les reunions de les ponències i intervenir-hi, d'acord amb els criteris que estableixi la mateixa ponència.
Els grups parlamentaris designen les persones que poden assistir a les reunions de les ponències, si escau, el nombre de les quals no pot ésser superior al dels diputats ponents del grup que assisteixin a la reunió.
El president del Parlament o d'una comissió, per raons d'urgència, pot ordenar que els documents a què es refereix l'apartat 3 que han d'ésser debatuts i votats siguin reproduïts i repartits als membres de l'òrgan abans que siguin publicats, excepte en el cas dels projectes i les proposicions de llei.
El president del Parlament o d'una comissió, per raons d'urgència, pot ordenar que els documents a què es refereix l'apartat 3 que han d'ésser debatuts i votats siguin reproduïts i repartits als membres de l'òrgan abans que siguin publicats.
Els diputats que amb motiu d'una baixa per maternitat o paternitat no puguin complir el deure d'assistir als debats i les votacions del Ple i de les comissions de les quals són membres poden delegar el vot en un altre diputat.
La delegació de vot s'ha de fer mitjançant un escrit adreçat a la Mesa del Parlament, en el qual han de constar el nom i cognoms de la persona que delega el vot i de la qual rep la delegació, i també els debats i les votacions en què s'ha d'exercir o, si escau, la durada de la delegació.
Els diputats que amb motiu d'una baixa per maternitat o paternitat no puguin complir el deure d'assistir als debats i les votacions del Ple poden delegar el vot en un altre diputat.
La delegació de vot s'ha de fer mitjançant un escrit adreçat a la Mesa del Parlament, en el qual han de constar els noms de la persona que delega el vot i de la que rep la delegació, i també els debats i les votacions en què s'ha d'exercir o, si escau, la durada de la delegació.
La Mesa, en admetre a tràmit la sol·licitud, estableix el procediment per a exercir el vot delegat, que pot incloure el vot telemàtic si és possible i es pot exercir amb plenes garanties
S'ha d'aixecar acta de les sessions del Ple i de les comissions, la qual ha de contenir una relació succinta de les persones que hi han intervingut i dels acords adoptats, i també el sentit del vot de cada grup parlamentari i, si s'escau, dels diputats que voten en un sentit diferent del grup al qual pertanyen.
Les actes han d'ésser signades per un dels secretaris, tenir el vistiplau del president respectiu i restar a disposició dels diputats a la secretaria general del Parlament.
Les actes han d'ésser signades per un dels secretaris, tenir el vistiplau del president respectiu i restar a disposició dels diputats a la Secretaria General del Parlament.
Els intergrups parlamentaris són integrats per un membre de cada grup parlamentari i tenen un coordinador escollit per llurs membres, el qual representa l'intergrup i en convoca i presideix les reunions.
En els treballs dels intergrups hi poden participar especialistes, tècnics o membres d'entitats ciutadanes, els quals poden assistir a les reunions al Parlament, en un nombre no superior al dels diputats.
Les reunions de treball dels intergrups poden ésser públiques si així ho acorda la majoria dels membres.
Les compareixences de testimonis davant les comissions d'investigació es regeixen per les normes següents:
b) El president del Parlament signa el requeriment, en el qual han de constar de manera fefaent l'acord de requeriment adoptat per la comissió, les dades d'identificació personal i el domicili de la persona requerida, el lloc, el dia i l'hora en què es té la compareixença i la qüestió sobre la qual ha d'informar.
f) La compareixença es té d'acord amb el procediment que prèviament estableix la mesa de la comissió, del qual s'ha d'informar qui compareix abans que comenci la seva intervenció.
La comissió d'investigació pot acordar compareixences d'experts perquè aportin llur opinió sobre l'afer objecte de la comissió.
Aquesta circumstància ha de constar explícitament en l'acord de la comissió.
La compareixença s'ha de substanciar pel procediment que estableix l'article 58.
b) El president del Parlament signa el requeriment, en el qual ha de constar de manera fefaent l'acord de requeriment adoptat per la comissió, les dades d'identificació personal i el domicili de la persona requerida, el lloc, el dia i l'hora en què es té la compareixença i la qüestió sobre la qual ha d'informar.
Les compareixences, si així ho acorda explícitament la comissió d'investigació, també es poden substanciar pel procediment que estableix l'article 57.
L'acord de creació ha de delimitar-ne l'objectiu i l'abast, i també els continguts bàsics del pla de treball.
La composició i el nombre de membres de les comissions d'investigació s'han de concretar mitjançant un acord de la Junta de Portaveus.
L'acord de creació de la comissió l'ha d'adoptar la Mesa del Parlament, una vegada escoltada la Junta de Portaveus.
Aquest acord ha de determinar l'objectiu i l'àmbit d'actuació de la comissió i el contingut bàsic del seu pla de treball, de conformitat amb la proposta presentada pels diputats o els grups parlamentaris que n'han demanat la creació.