L'Agència Internacional de l'Energia (IEA) ha elaborat el seu informe anual sobre l'estat de l'energia al món, el World Energy Outlook (WEO), que en aquesta edició presenta dues seccions: tendències globals i focus sobre l'energia renovable, centrat en el gran desplegament que es requereix perquè la transició renovable tingui lloc.
Pel que fa a les tendències, preveu que les energies renovables (especialment l'eòlica i la solar) i el gas natural seran els grans guanyadors en la cursa per satisfer el creixement de la demanda d'energia fins a l'any 2040, com a resultat de les importants transformacions en el sistema global d'energia que tindran lloc durant les pròximes dècades.
També considera que l'era dels combustibles fòssils sembla lluny d'acabar, posa en relleu el repte d'assolir els objectius climàtics més ambiciosos, i estima que per complir amb els compromisos de l'Acord de París sobre el canvi climàtic cal apostar seriosament per una transició cap a les energies renovables.
Eurofound, la Fundació Europea per a la Millora de les Condicions de Vida i de Treball, ha publicat la Sisena enquesta europea sobre condicions de treball (EWCS), que té com a objectiu mesurar i analitzar les condicions de treball en els països europeus, identificar els grups de risc, posar en relleu les qüestions d'interès i les àrees de progrés i contribuir al desenvolupament de la política comunitària destinada a millorar la qualitat de l'ocupació.
S'han entrevistat gairebé 44.000 treballadors (empleats i treballadors autònoms) en 35 països europeus (els 28 estats membres de la UE, els cinc països candidats a la UE, Noruega i Suïssa) i s'han utilitzat 7 índexs de qualitat del treball, que representen les diferents dimensions de la qualitat de l'ocupació: l'entorn físic, la intensitat del treball, la qualitat del temps de treball, l'entorn social, les habilitats i la discreció i les perspectives i els ingressos.
Entre les conclusions destaca que, en general, les desigualtats estructurals i les diferències en termes de gènere, situació laboral i ocupació són encara significatives.
L'informe de The Ostelea Business School of Tourism & Hospitality El turisme de negocis a España 2015 destaca que Espanya s'ha mantingut en el tercer lloc de la classificació mundial de països amb més congressos de negocis internacionals de manera sostinguda durant el període 2008-2014, només superada pels Estats Units i Alemanya.
També posa en relleu que el 2014 es van celebrar 578 congressos internacionals al país, un 2,85% més que en 2013 i un 66,6% més que en 2008.
Cap altre país, a excepció del Regne Unit, ha crescut tant en l'oferta de congressos internacionals entre 2008 i 2014.
En el context nacional i des d'un punt de vista agregat, el turisme de negocis va tenir un impacte estimat de gairebé 4.400 milions d'euros el 2014, un 9% superior al 2013.
També apunta que en 2014 Barcelona i Madrid se situen entre les 5 ciutats amb més congressos internacionals a nivell mundial i entre ambdues representen el 66% dels congressos d'aquest tipus a Espanya.
L'informe considera que entre els factors essencials per al creixement del turisme de negocis es troben l'obertura internacional de l'economia i la cultura empresarial.
Novembre 2016, elaborat per CCOO, ofereix una panoràmica de l'evolució laboral del país i destaca que la devaluació salarial i la precarització de les condicions de treball promogudes per la reforma laboral fomenten una recuperació fràgil i un model de creixement basat en activitats poc productives que fonamenten el seu negoci en l'ús excessiu de la precarietat i la temporalitat.
Així, l'estacionalitat segueix caracteritzant l'evolució de les variables laborals a l'octubre d'enguany, tant d'afiliació a la Seguretat Social com d'atur registrat.
La finalització de les ocupacions lligades a la temporada turística estival impulsa el creixement de l'atur, mentre que les contractacions lligades al començament del curs escolar impulsen l'ocupació.
Segons l'informe, l'evolució del mercat de treball segueix mostrant l'absència de canvi de model productiu.
L'informe de l'OIT L' o cupació atípica al món.
Comprensió dels reptes, configuració de les perspectives analitza la incidència, les tendències, les raons i les conseqüències de l'ús de formes atípiques d'ocupació (que inclouen el treball temporal, el treball a temps parcial i a comanda, la relació de treball multiparts i el treball encobert/per compte propi econòmicament dependent) a nivell mundial.
També fa recomanacions de política que contribueixin a garantir la protecció dels treballadors, la sostenibilitat de les empreses i el funcionament adient dels mercats de treball.
L'estudi constata un augment d'aquestes formes d'ocupació a nivell mundial i assenyala que en més de 150 països la utilització mitjana de treballadors temporals per empreses privades registrades és de l'11%, si bé s'observen àmplies divergències, com és el cas d'Espanya, on s'utilitza més d'un 25%.
També mostra que les dones, que són menys del 40% del total del treball remunerat, en canvi representen el 57% dels assalariats a temps parcial.
L'informe també alerta dels riscos que aquest tipus d'ocupació comporta per als treballadors (inseguretat en el treball, menors ingressos, majors riscos en seguretat i salut laboral); per a les empreses (els beneficis a curt termini en guanys i flexibilitat poden ser neutralitzats per la pèrdua de productivitat a llarg termini), i per als mercats de treball i la societat (increment de la segmentació del mercat laboral i major volatilitat de l'ocupació, amb conseqüències sobre l'estabilitat econòmica).
El Consell Econòmic i Social espanyol (CES) ha elaborat l' Informe sobre la creació d'empreses a Espanya i el seu impacte en l'ocupació, que estudia la situació empresarial actual després dels canvis produïts arran de la crisi econòmica, la dinàmica de creació d'empreses i la seva influència en la recuperació econòmica, principalment en la creació d'ocupació.
L'estudi assenyala que el marc de l'activitat empresarial (aspectes financers, fiscals, administratius i de diàleg social) ha canviat molt en la darrera dècada pels avenços en les tecnologies de la informació i la comunicació i pels efectes de la crisi sobre el dinamisme empresarial, que ha produït una reestructuració important del teixit empresarial (caiguda de gairebé 235.000 empreses amb assalariats, de manera que a finals de 2014 les empreses no arribaven al milió i mig).
Segons l'estudi, la consolidació de la reactivació econòmica passa per la recuperació del dinamisme empresarial, ja que la creació d'empreses genera nous llocs de treball i la revitalització del teixit productiu.
El tema de portada de la Revista Hosteltur del mes de novembre és l'article La decisió del Regne Unit: Goodbye Europe!
Hola Espanya, que analitza els impactes del Brexit sobre el sector turístic receptor i emissor.
El primer efecte ha estat la devaluació de la lliura enfront de l'euro, que a curt termini provocarà una reducció de la durada dels viatges i una caiguda de la despesa mitjana per turista britànic que viatja a Espanya, en veure incrementat el cost de les seves vacances.
Entre els riscos el document assenyala que les connexions aèries, la facilitat d'accés i els drets dels britànics a Espanya es podrien veure afectats a partir de 2019.
L'article mostra els dos possibles escenaris del 2019: un Brexit dur, amb un fort retrocés de la lliura, l'augment dels impagats entre empreses, costos regulatoris més grans i caiguda del turisme, o un Brexit negociat, amb estabilitat de la lliura davant de l'euro, normalitat financera, normatives similars entre el Regne Unit i la UE i un efecte neutre sobre el turisme.
L'Observatori de PIMEC ha elaborat l'informe Resultats econòmics i financers del sector elèctric espanyol, que proporciona dades sobre aquest sector estratègic.
Comparant els resultats de les cinc elèctriques amb els de les pimes catalanes en un període llarg (2003-2014), s'observa una gran distància: el benefici net sobre vendes és gairebé 7 vegades superior en les primeres (16,8% de mitjana enfront del 2,4% a les pimes).
I si es comparen amb les empreses que cotitzen a la Borsa, la ràtio benefici net sobre vendes de les cinc grans elèctriques el 2015 va ser del doble, i el 2014, del triple.
Tenint en compte aquestes dades, PIMEC considera que el mercat elèctric espanyol requereix una reforma en profunditat en què prevalgui la competència entre operadors i la qualitat de regulació/control, per tal d'apropar les rendibilitats de les elèctriques (i els preus de l'electricitat) al mercat.
L'Autoritat Independent de Responsabilitat Fiscal (AIReF) ha publicat el document de treball L'ocupació en la prestació de serveis públics (2002-2014).
El cas del subsector de comunitats autònomes, que analitza l'estructura i evolució de l'ocupació en les diferents administracions públiques espanyoles entre 2002 i 2014, amb una atenció especial al comportament de les comunitats autònomes.
Aquestes comparteixen el patró d'evolució de l'ocupació del conjunt de les administracions públiques: fort creixement de 2002 a 2011 amb especial intensitat en 2002-2004 i 2008-2011, i de 2011 a 2014 descens fins a un punt similar al de 2007.
El document també assenyala l'existència d'una relació significativa i directa entre l'ocupació utilitzada en la provisió de serveis públics i PIB per càpita, i amb la ratio renda disponible/renda bruta i el nivell dels ingressos totals derivats del sistema de finançament autonòmic, de manera que tendeixen a utilitzar més persones per proveir serveis públics (cada 1.000 habitants) les comunitats autònomes amb major renda per càpita, major proporció de transferències d'anivellament interterritorials o més ingressos (per càpita) totals a partir del sistema de finançament autonòmic.
La Fundació Bertelsmann ha publicat l' Informe sobre l'índex de justícia social a la UE 2016.
Monitor europeu d'inclusió social que, com cada any, examina una sèrie d'aspectes especialment importants per a la promoció de la justícia social i el creixement integrador (prevenció de la pobresa, educació equitativa, accés al mercat laboral, cohesió social i no discriminació, salut i justícia intergeneracional) i elabora l'índex de justícia social (SJI) a la UE.
Entre les conclusions de l'estudi destaca que l'índex de justícia social ha millorat a la UE (del 5,63 el 2015 al 5,75 el 2016) i a la majoria dels estats membres, principalment per una tendència a l'alça en el mercat laboral, però encara està molt per darrere dels nivells previs a la crisi (l'any 2008 se situava a la UE en 6,06), i que la bretxa social entre l'Europa del nord i del sud segueix sent molt gran, igual que la bretxa entre vells i joves.
Per països, Suècia és el que té el valor més elevat (7,51) i Grècia el més baix (3,66) i sobre Espanya indica que, malgrat que l'economia s'ha estabilitzat, els nivells de justícia social són molt baixos: en l'SJI ocupa el lloc 25 (4,76), dos posicions per sota de 2015, i obté la nota gairebé més baixa en l'accés al mercat laboral, només superada per Grècia.
La Comissió Europea ha publicat l'informe Previsions econòmiques europees, tardor 2016, que examina la situació econòmica de la UE i fa un pronòstic de la seva evolució.
El document examina els nous posicionaments davant la globalització i analitza l'economia europea en conjunt i la de cadascun dels països.
La Comissió espera que el creixement econòmic continuï a un ritme moderat (+1,5% a la zona euro i +1,6% a la UE per al 2017), ja que la millora del mercat de treball i l'increment del consum privat estan contrarestats per una sèrie d'obstacles al creixement i pel debilitament dels factors de suport.
Per a Espanya el pronòstic és d'un creixement que disminueix la velocitat però roman fort (+3,2% el 2016 i +2,3% el 2017).
A més de l'informe, la Comissió ha publicat un Annex estadístic i altres documentacions com l'ajustament cíclic dels saldos pressupostaris i dades de les administracions públiques.
L' Informe mensual de CaixaBank Research de novembre dedica el seu dossier a la indústria, sector clau per al desenvolupament econòmic dels països en els darrers segles i que ara es troba immers en una profunda metamorfosi per la irrupció de les noves tecnologies.
El document examina el paper de la indústria com a eix de transformació en el passat, quan les diferents revolucions industrials van impulsar la generació d'una àmplia classe mitjana; l'estat actual (el procés de desindustrialització que des d'algunes dècades afecta les economies avançades i que preocupa pel possible empobriment de les seves societats), i les perspectives de futur (la digitalització dels processos productius, el desenvolupament de la intel·ligència artificial i la robotització, les possibilitats de producció associades a la impressió 3D o l'explotació del big data, entre altres).
També analitza com el concepte d'indústria s'ha ampliat amb l'actual terciarització de l'economia i com les noves polítiques industrials han d'incorporar els canvis del sector i dedica un article al futur del sector a Espanya.
L'informe també inclou els focus Els mercats de treball de la zona euro després de la crisi: reality-check, que conclou que encara falta molt per a la recuperació generalitzada dels mercats de treball de la zona, i La qualitat de l'ocupació: Espanya en el context internacional, que situa la qualitat de l'ocupació del país entre les més baixes de l'OCDE.
L'informe de Fedea L'impacte dels Fons FEDER (2014-2020) en el creixement i l'ocupació de les regions espanyoles té l'objectiu de proporcionar una valoració ex ante dels efectes que tindria l'execució dels ajuts programats en els Fons FEDER durant el període 2014-2020 sobre el creixement econòmic i l'ocupació de l'economia espanyola i les seves regions.
En el conjunt espanyol, l'estudi calcula que es produiria un efecte positiu sobre la taxa de creixement mitjana del PIB lleugerament superior a 3 dècimes i que el PIB experimentaria un increment acumulat de 98.800 milions d'euros durant els 7 anys de durada del pla, així com un increment acumulat de l'ocupació en el mateix període de 240.000 llocs de treball, el que suposaria un augment de l'ocupació en el total de l'Estat de l'1,4%.
Pel que fa a les regions, l'informe assenyala que les inversions dels Fons FEDER tendeixen, en general, a crear més ocupació i a augmentar més el PIB per càpita en les regions més pobres i amb taxes d'atur més grans.
Amb motiu de la 37a edició de la Fira Mundial de Turisme de Londres (World Travel Market, WTM), un dels principals certàmens turístics anuals, WTM ha publicat, com cada any, el seu informe, que analitza l'evolució i tendències del sector de viatges i turisme.
L'estudi tracta aspectes com el Brexit, les destinacions emergents, l'aviació, el turisme responsable, les eleccions als Estats Units, l'economia compartida o el terrorisme, així com les tendències al Regne Unit.
Entre les conclusions destaca l'optimisme del sector, ja que més de dos terços (68%) dels enquestats del sector creuen que els viatges i el turisme creixeran el 2017.
També assenyala que algunes de les destinacions competidores amb Espanya, com ara Grècia, Turquia, Egipte i Tunísia, estan donant senyals de recuperació.
Així mateix, l'informe posa en relleu que Xina, Índia, Islàndia i Cuba són destinacions emergents que estan augmentant ràpidament en popularitat gràcies als nous serveis de transport aeri, la publicitat i els canvis polítics.
També evidencia que els atacs terroristes globals han afectat el turisme: el 76% d'executius del sector afirma que el terrorisme ha incidit en els seus negocis en el darrer any.
La Cambra de Comerç de Barcelona ha publicat l' Informe trimestral de conjuntura catalana, que examina diferents indicadors de l'economia de Catalunya i fa previsions sobre la seva evolució.
L'estudi assenyala que la recuperació econòmica es manté solida i amb una mica més de força a Catalunya que al conjunt d'Espanya, sobretot pel que fa al mercat de treball.
De fet, el comportament de l'economia està sent millor del previst, si bé augmenten els riscos mundials i comencen a ressentir-se les exportacions fora de la UE.
Pel que fa a les previsions, preveu que Catalunya tanqui el 2016 amb un creixement anual del 3,3%, taxa molt similar a la del 2015, i una desacceleració del PIB el 2017 pel menor dinamisme de la demanda interna.
L'índex de confiança empresarial es manté elevat i la conjuntura política no sembla haver afectat la confiança empresarial.
En el sector exterior es produeix un creixement del mercat europeu i disminueixen les exportacions fora de la UE i les dirigides al Regne Unit.
Així mateix, en la indústria continua la millora de manera molt progressiva, si bé el sector serveis és el més dinàmic.
L'Observatori Econòmic EEUU del BBVA Research ha elaborat l'informe Disparitat d'ingressos, tecnologia i globalització, que fa una anàlisi macroeconòmica sobre la interrelació d'aquests tres factors.
Segons l'estudi, la tecnologia i la digitalització són les causes principals de la creixent bretxa en la desigualtat i la polarització salarial.
Han impulsat l'automatització de les funcions rutinàries, la globalització dels mercats laborals i las deslocalització de les ocupacions i, en conseqüència, han reduït els salaris dels treballs que es poden reemplaçar per màquines.
La polarització salarial també s'ha accentuat per la remuneració de competències difícils de mesurar i automatitzar: la intel·ligència cognitiva i social, les competències d'iniciativa empresarial i de lideratge i la capacitat d'adaptar-se i innovar.
L'informe considera que la creixent bretxa en la desigualtat salarial suposa una amenaça per al creixement econòmic a llarg termini i conclou que els objectius de les polítiques a curt i llarg termini haurien d'adaptar-se per complementar la velocitat dels avenços tecnològics i la digitalització, ja que la inversió en capital humà és la única manera d'utilitzar el progrés tecnològic per promoure la prosperitat generalitzada.
La Comissió Europea ha presentat l'informe L'evolució del mercat laboral i dels salaris a Europa.
Anàlisi anual 2016, que examina el comportament del mercat laboral des d'una perspectiva macroeconòmica, tant a la zona de l'euro com a la UE en el seu conjunt, en comparació amb els seus socis comercials mundials.
L'edició de 2016 mostra que la creació d'ocupació va continuar progressant en 2015 i la primera meitat de 2016 i analitza les raons d'aquesta millora.
Així, la taxa d'atur ha baixat al 8,6% a la UE (10% a la zona euro) enmig d'una recuperació feble i un modest augment en les inversions.
Segons l'informe, la caiguda de l'atur es recolza en un enfortiment de la demanda interna, l'evolució moderada dels costos laborals reals i els baixos preus de consum.
L'informe també se centra en les implicacions macroeconòmiques dels salaris mínims legals vigents a la UE, n'examina els mecanismes de fixació i arriba a la conclusió que el salari mínim és una eina eficaç per a la redistribució amb petits efectes negatius sobre l'ocupació.
Quant als mecanismes de fixació, els països de la UE difereixen no només en la proporció que representa el salari mínim respecte del salari mitjà, sinó també en el seu marc institucional per a les actualitzacions.
L'informe de Fedea Les diferències de gènere en el mercat laboral espanyol té per objectiu avaluar exhaustivament les diferències entre home i dona a Espanya en termes de taxa d'activitat, condicions de treball i desenvolupament professional, i així identificar els principals obstacles existents per assolir la igualtat de gènere.
L'estudi contextualitza aquestes desigualtats mitjançant una anàlisi comparativa amb altres països d'Europa occidental i també constata que la bretxa de gènere encara és força considerable en un gran nombre d'àrees: diferència salarial, condicions de treball que impliquen temporalitat, treball a temps parcial no desitjat i excés de qualificació.
A més, conclou que les dones estan molt poc representades en els llocs de poder i autoritat tant en les organitzacions públiques com en les privades i que hi ha un alt nivell de segregació ocupacional i sectorial.
L'informe considera que la distribució desigual de les tasques a la llar és un dels factors més importants darrere de la desigualtat de gènere en el mercat laboral, que probablement està dificultant encara més la participació de les dones en aquest mercat i que contribueix a ampliar la bretxa de gènere en moltes altres dimensions.
També s'aborden les potencials mesures de política de gènere per corregir la situació.
Igualtat d'oportunitats per a tots, catorzena edició que examina les regulacions nacionals que afavoreixen o restringeixen l'activitat empresarial per determinar si són favorables a la creació de riquesa i ocupació.
El document presenta indicadors quantitatius sobre les regulacions empresarials i la protecció dels drets de propietat que són comparables entre 190 economies de tot el món.
Aquests indicadors s'utilitzen per analitzar resultats econòmics i identificar quines reformes de la regulació empresarial han funcionat, on i per què.
Les dades estan actualitzades a 1 de juny de 2016 i aquest any inclou un annex amb l'anàlisi d'un indicador pilot sobre regulacions en matèria de contractació pública.
L'estudi, que es publica acompanyat d'un informe individualitzat per països, revela que els emprenedors de 137 economies han observat millores en el marc regulatori local durant l'any passat.
Pel que fa a la llista Doing Business, classificació de les nacions amb més facilitat per fer negocis, aquest any Espanya ha pujat una posició respecte la darrera llista i s'ha situat en el lloc número 32 del rànquing.
La rebaixa d'alguns impostos i la introducció del sistema de liquidació directa de la Seguretat Social són els factors més destacats de la millora.
L' Informe Randstad de tendències de recursos humans, que anualment elabora Randstad Research, analitza 10 qüestions clau relacionades amb els desafiaments que afronten les organitzacions en matèria de recursos humans, així com la seva preparació per fer front a aquests reptes.
Mitjançant les enquestes fetes a 870 empreses que operen a Espanya i a 5.700 professionals, l'estudi contrasta la visió de l'empresa i de la persona treballadora sobre els temes tractats.
Entre els 10 punts analitzats es troben els factors que han influït en l'evolució de les empreses en el darrer any, així com la seva predisposició a contractar en un futur proper, els sectors on més es contracta o l'evolució en la facturació de les empreses, entre d'altres.
El talent és un dels temes fonamentals de l'informe, que ha analitzat les claus per atraure'l, els canals més eficaços per trobar professionals adients o els beneficis necessaris per fidelitzar-los.
En aquest sentit, l'estudi detecta que a 3 de cada 10 empreses els costa més temps que fa un any trobar el/la professional adequat/ada.