Òrgans metropolitans de govern i administració
Composició del Consell Metropolità
Designació dels consellers i constitució del Consell Metropolità
El president o presidenta i els vicepresidents
La Comissió Especial de Comptes
Competències i serveis metropolitans
Gestió dels serveis metropolitans
Planificació i programació dels serveis metropolitans
Abast dels serveis metropolitans
Preceptes per a la prestació i l'establiment de serveis
Formes de gestió i de finançament dels serveis metropolitans
Ordenació del territori, urbanisme i habitatge
Règim jurídic de les competències de l'Àrea Metropolitana de Barcelona en matèria d'urbanisme
Ordenació urbanística integrada del territori metropolità
Documentació del Pla director urbanístic metropolità
Tramitació i aprovació del Pla director urbanístic metropolità i de les modificacions corresponents
Participació dels ajuntaments en la formulació del Pla director urbanístic metropolità
Pla d'ordenació urbanística metropolità
Comissió d'Urbanisme de l'Àrea Metropolitana de Barcelona
Competències de la Comissió d'Urbanisme de l'Àrea Metropolitana de Barcelona
Competències de l'Àrea Metropolitana de Barcelona sobre la tramitació del planejament urbanístic
Competències de l'Àrea Metropolitana de Barcelona sobre la tramitació i l'aprovació del planejament urbanístic derivat
Participació de l'Àrea Metropolitana de Barcelona en els procediments d'aprovació d'instruments del planejament urbanístic
Competències de l'Àrea Metropolitana de Barcelona en matèria de gestió urbanística
Protecció de la legalitat urbanística
Altres competències urbanístiques i en matèria d'habitatge de l'Àrea Metropolitana de Barcelona
Aplicació de la legislació urbanística i de la Carta municipal de Barcelona en els aspectes no regulats
Relacions entre els municipis i l'Àrea Metropolitana de Barcelona
Recursos de l'Àrea Metropolitana de Barcelona
Recàrrec sobre l'impost sobre béns immobles
Potestats tributària i financera
Règim jurídic pressupostari i financer
Tarifes dels serveis prestats per ens que actuen en règim de dret privat
Personal al servei de l'Àrea Metropolitana de Barcelona
Secretaria, intervenció i tresoreria
Disposició addicional Primera - Disposició addicional Onzena
Extinció de les entitats metropolitanes
Successió de la Mancomunitat de Municipis de l'Àrea Metropolitana de Barcelona
Dissolució del Consorci de l'Àrea Metropolitana de Barcelona
Comissió mixta amb l'Administració de la Generalitat
Comissions mixtes amb els municipis i les comarques
Constitució de la Comissió d'Urbanisme de l'Àrea Metropolitana de Barcelona
Adaptació del planejament urbanístic general
Règim aplicable fins que es constitueixi la Comissió d'Urbanisme de l'Àrea Metropolitana de Barcelona
Constitució del primer Consell Metropolità
Creació de la Comissió Territorial d'Urbanisme de l'àmbit metropolità de Barcelona
Autorització per al desplegament, l'execució i el compliment de la Llei
L'Estatut d'autonomia de Catalunya dedica quatre seccions del capítol VI del títol II, sobre les institucions, al govern local.
La primera, centrada en l'organització del govern local de Catalunya, les competències locals i el Consell de Governs Locals; la segona, en el municipi i l'autonomia municipal, els principis d'organització i funcionament i la potestat normativa, el principi de diferenciació i el règim especial del municipi de Barcelona; la tercera, en la vegueria i el Consell de Vegueria, i la quarta, en la comarca i els altres ens locals supramunicipals.
L'Estatut ha introduït una reordenació del sistema de govern local existent a Catalunya, amb una voluntat clara de reforçar-ne la posició institucional, per a assegurar el dret i la capacitat efectiva dels municipis per a gestionar els assumptes públics que afecten els ciutadans.
L'organització del govern local de Catalunya s'estructura en municipis i vegueries i, en l'àmbit supramunicipal, en comarques.
També es reconeix la creació d'altres ens supramunicipals, fonamentats en la voluntat de cooperació i associació dels municipis.
L'Estatut, en l'article 93, indica que "els altres ens locals supramunicipals es fonamenten en la voluntat de col·laboració i associació dels municipis i en el reconeixement de les àrees metropolitanes", i afegeix que "la creació, la modificació i la supressió, i també l'establiment del règim jurídic d'aquests ens, són regulats per una llei del Parlament".
A més, amb aquesta llei es dóna compliment a la Resolució 70/VIII del Parlament de Catalunya, sobre l'orientació política general del Govern, que manifesta la necessitat d'adaptar el marc institucional de Catalunya als preceptes de l'Estatut i a les necessitats de la societat catalana.
Per aquesta raó, la Resolució esmentada insta el Govern a presentar el Projecte de llei de l'Àrea Metropolitana de Barcelona.
És per tot això que és convenient tramitar una llei de creació de l'Àrea Metropolitana de Barcelona (AMB) que, en desplegament del que s'estableix estatutàriament, n'especifiqui la naturalesa, la demarcació, l'organització, les atribucions i la configuració de la hisenda.
La institucionalització de l'Àrea Metropolitana de Barcelona respon a la voluntat de millorar l'eficiència i l'eficàcia de les administracions que actuen en el territori metropolità, garantint la prestació d'uns serveis públics de qualitat, per mitjà de la configuració d'una administració propera i capaç d'incrementar la implicació i la participació ciutadanes en una realitat de continuïtat urbana, densitat demogràfica i característiques econòmiques i socials que ho facin necessari.
Al voltant de Barcelona s'articula un espai de relacions funcionals, de concurrència urbanística, d'ús comú de subministraments i serveis que, sens dubte, forma un entorn diferenciat, amb les seves particularitats i necessitats específiques.
Correspon a l'Administració procurar que l'organització territorial i administrativa d'un país esdevingui una eina efectiva al servei de l'eficiència en la gestió i del benestar dels ciutadans.
Aquesta llei determina el nombre de municipis que s'integren a l'AMB prenent com a base els que actualment formen part d'algun dels tres ens existents.
Igualment, determina el procediment per a incorporar-hi nous municipis, i garanteix la continuïtat territorial entre els diversos municipis que la integren.
La Llei determina un sistema d'organització de l'ens similar al model d'organització de les dues entitats metropolitanes establert per la Llei 7/1987, del 4 d'abril, per la qual s'estableixen i regulen actuacions públiques especials en la conurbació de Barcelona i en les comarques compreses dins la seva zona d'influència directa, que és derogada per aquesta llei.
En aquest sentit, aquesta llei regula el procés d'extinció de les dues entitats metropolitanes i el procés de traspàs efectiu de la Mancomunitat de Municipis a la nova Àrea Metropolitana de Barcelona, i garanteix la continuïtat dels processos de planejament territorial que s'estan aplicant en aquest àmbit, d'acord amb el que estableix el títol II de la Llei 7/1987.
La Llei determina un model organitzatiu de l'Àrea Metropolitana de Barcelona que garanteix la representativitat proporcional de tots els municipis que la integren.
Els òrgans de govern que estableix la Llei són el Consell Metropolità, el president o presidenta, la Junta de Govern i la Comissió Especial de Comptes.
També determina la possibilitat que el Consell Metropolità pugui crear qualsevol altre òrgan complementari.
L'Àrea Metropolitana de Barcelona assumeix competències que exerceixen les actuals entitats metropolitanes del transport, de serveis hidràulics i tractament de residus i la Mancomunitat de Municipis i, en matèria d'urbanisme, les competències establertes per la legislació urbanística vigent.
Es configura la hisenda metropolitana amb la reordenació de la situació existent per tal que el sistema de finançament respongui a les singularitats i les necessitats d'una gran conurbació urbana i a les atribucions assignades a l'Àrea Metropolitana de Barcelona.
La Llei consta d'un títol preliminar i sis títols, als quals segueixen onze disposicions addicionals, cinc disposicions transitòries, una disposició derogatòria i dues disposicions finals.
El títol preliminar regula la naturalesa de l'ens, l'àmbit territorial i els municipis que el componen, i també el procediment de modificació de l'àmbit esmentat, i detalla les potestats i les facultats de què gaudeix com a ens de naturalesa territorial.
El títol I regula l'organització, enumera els òrgans metropolitans de govern i administració, amb la composició i la designació dels membres, i les atribucions corresponents.
El títol II es divideix en dos capítols.
El primer enumera les competències metropolitanes en els diversos àmbits materials d'actuació, llevat de l'urbanisme, mentre que el capítol II regula la gestió dels serveis metropolitans.
El títol III determina l'ordenació del territori, l'urbanisme i l'habitatge, amb la regulació dels diversos instruments d'ordenació i la tramitació corresponent, i també les competències de l'Àrea Metropolitana de Barcelona.
El títol IV regula les relacions entre els municipis i l'Àrea Metropolitana de Barcelona, mentre que el títol V enumera els recursos de l'Àrea Metropolitana de Barcelona i en desplega les condicions de finançament.
El títol VI determina les particularitats del personal al servei de l'Àrea Metropolitana.
Les disposicions addicionals regulen les particularitats que es deriven de la successió de l'Àrea Metropolitana de Barcelona en les dues entitats metropolitanes i en la Mancomunitat de Municipis.
Les disposicions transitòries determinen la situació que es deriva mentre no es despleguen les diverses prescripcions de la Llei, i la disposició derogatòria deroga els títols III i IV de la Llei 7/1987 i les altres disposicions que s'oposen al que estableix aquesta llei.
Finalment, les disposicions finals preveuen la creació de la Comissió Territorial d'Urbanisme de l'àmbit metropolità de Barcelona i una autorització al Govern per al desplegament, l'execució i el compliment de la Llei.
L'objecte d'aquesta llei és crear l'Àrea Metropolitana de Barcelona i regular-ne l'organització, les competències i el finançament.
L'Àrea Metropolitana de Barcelona (AMB) és un ens local supramunicipal de caràcter territorial integrat pels municipis de la conurbació de Barcelona a què fa referència l'article 2, entre els quals hi ha vinculacions econòmiques i socials que fan necessària la planificació de polítiques públiques i la implantació de serveis d'una manera conjunta.
L'Àrea Metropolitana de Barcelona té personalitat jurídica pròpia i plena capacitat i autonomia per a complir les seves finalitats.
L'actuació de l'Àrea Metropolitana de Barcelona es regeix pels principis generals següents:
a) Autonomia local, que garanteix l'exercici de l'actuació sota la seva responsabilitat estricta.
b) Participació dels municipis en el govern i la gestió de l'Àrea Metropolitana de Barcelona.
c) Igualtat dels ciutadans en l'accés als serveis públics.
h) Proximitat i participació ciutadana en la gestió i la prestació dels serveis públics.
i) Cooperació i lleialtat institucionals.
j) Equitat i redistribució en l'acció pública i en la prestació de serveis.
L'Àrea Metropolitana de Barcelona es regeix per aquesta llei, per les normes pròpies dels diversos sectors de l'acció pública de la seva competència i per la legislació de règim local de Catalunya.
L'àmbit territorial de l'Àrea Metropolitana de Barcelona és el definit pels termes municipals dels municipis que la integren, que són els següents: Badalona, Badia del Vallès, Barberà del Vallès, Barcelona, Begues, Castellbisbal, Castelldefels, Cerdanyola del Vallès, Cervelló, Corbera de Llobregat, Cornellà de Llobregat, Esplugues de Llobregat, Gavà, l'Hospitalet de Llobregat, Molins de Rei, Montcada i Reixac, Montgat, Pallejà, la Palma de Cervelló, el Papiol, el Prat de Llobregat, Ripollet, Sant Adrià de Besòs, Sant Andreu de la Barca, Sant Boi de Llobregat, Sant Climent de Llobregat, Sant Cugat del Vallès, Sant Feliu de Llobregat, Sant Joan Despí, Sant Just Desvern, Sant Vicenç dels Horts, Santa Coloma de Cervelló, Santa Coloma de Gramenet, Tiana, Torrelles de Llobregat i Viladecans.
L'àmbit territorial es pot modificar per llei del Parlament a iniciativa o amb l'audiència prèvia dels municipis afectats, que han de tenir continuïtat amb els límits territorials d'un municipi integrant, l'informe dels ens supramunicipals de l'àmbit metropolità, l'informe de la Comissió de Govern Local i de la Comissió de Delimitació Territorial i el dictamen de la Comissió Jurídica Assessora.
L'Àrea Metropolitana de Barcelona, en qualitat d'Administració pública de caràcter territorial i en l'àmbit de les seves competències, té les potestats establertes per als ens públics locals territorials en la legislació de règim local i, concretament, les següents:
a) La potestat normativa per a aprovar reglaments.
b) La potestat d'autoorganització.
c) Les potestats tributària, tarifària i financera.
d) Les potestats de planificació i programació.
f) Les potestats d'investigació, atermenament i recuperació d'ofici dels béns.
g) La potestat d'execució forçosa.
i) La potestat de revisió d'ofici dels seus actes i acords.
j) Les altres potestats determinades per les lleis.
Les potestats de planificació i programació s'han d'exercir en el marc de la planificació territorial, urbanística i sectorial de la Generalitat.
L'Àrea Metropolitana de Barcelona gaudeix de les prerrogatives següents:
a) Presumpció de legalitat i execució dels seus actes i acords.
b) Inembargabilitat de béns i drets, en els termes establerts per les lleis.
c) Prelació, preferència i altres prerrogatives reconegudes a la hisenda pública amb relació als seus crèdits, sens perjudici de les que corresponen a les finances de l'Estat i la Generalitat i altres administracions públiques, en els termes establerts per la normativa aplicable.
d) Exempció dels tributs de l'Estat i la Generalitat, en els termes establerts per les lleis.
L'Àrea Metropolitana de Barcelona, per mitjà de la seva potestat normativa i reglamentària i en l'àmbit de les seves competències, entre altres objectes, pot regular:
a) L'exercici d'activitats dels particulars, tot sotmetent-les a llicència o autorització prèvies, a comunicació prèvia o declaració responsable i a altres mesures d'inspecció i control administratiu d'acord amb la legislació sectorial corresponent.
b) L'organització i el funcionament dels serveis i les activitats de la seva competència, amb l'adopció de les diverses formes de gestió dels serveis públics establertes per les lleis.
La potestat sancionadora s'exerceix d'acord amb la legislació de règim local i amb les competències atorgades per aquesta llei i per les lleis sectorials.
L'Àrea Metropolitana de Barcelona ingressa els imports de les multes com a recursos propis, llevat si han estat imposades a proposta dels municipis.
L'Àrea Metropolitana de Barcelona té la facultat d'exercir la iniciativa pública en l'activitat econòmica, d'acord amb el que estableix la legislació de règim local.
El govern i l'administració de l'Àrea Metropolitana de Barcelona corresponen a:
d) La Comissió Especial de Comptes.
L'organització bàsica determinada per l'apartat 1 es pot complementar per acord del Consell Metropolità o bé per mitjà del Reglament orgànic del qual es doti l'Àrea Metropolitana de Barcelona.
La Junta de Govern és l'òrgan que assisteix el president o presidenta de l'Àrea Metropolitana en l'exercici de les seves atribucions.
Està integrada pel president o presidenta de l'Àrea Metropolitana i un nombre de consellers metropolitans nomenats pel president o presidenta a proposta del Consell Metropolità, que en cap cas no pot superar el terç dels membres de dret del Consell.
A més de la funció d'assistència al president o presidenta, la Junta de Govern té les altres funcions delegades per altres òrgans metropolitans i les que li són atribuïdes per llei.
L'acord del Consell Metropolità o, si escau, el Reglament orgànic poden establir i regular, com a òrgan d'administració, la gerència, i determinar les competències que se li atribueixen i se li deleguen.
Així mateix, la presidència pot delegar en la gerència les seves competències segons estableix l'article 11.5.
Es preveu la creació d'un Consell d'Alcaldes, amb les característiques següents:
a) El Consell d'Alcaldes, integrat pels alcaldes dels municipis de l'Àrea Metropolitana, pot presentar al Consell Metropolità propostes d'actuació que siguin d'interès per a l'Àrea Metropolitana, i ha d'emetre un informe previ sobre l'aprovació del programa d'actuació i les matèries determinades pel Reglament orgànic.
b) El Consell d'Alcaldes, per a ésser constituït després de cada convocatòria d'eleccions locals, es reuneix, presidit per una mesa d'edat, a les deu hores del desè dia, o el dia següent si és inhàbil, des del finiment del termini fixat per l'article 7.1, com a requisit previ a la sessió constitutiva del Consell Metropolità, i als efectes del que determina la lletra b de l'article 11.2.
Els alcaldes dels municipis de l'Àrea Metropolitana de Barcelona són membres nats del Consell Metropolità.
Aquesta condició és indelegable, llevat que la delegació es faci d'una manera general i per un temps indefinit.
La representació de cadascun dels municipis en el Consell Metropolità és la següent:
a) El municipi de Barcelona, vint-i-cinc membres.
b) Els municipis de més de cent mil habitants, quatre membres.
c) Els municipis d'entre setanta-cinc mil habitants i cent mil habitants, tres membres.
d) Els municipis d'entre vint mil habitants i setanta-cinc mil habitants, dos membres.
e) Els municipis de menys de vint mil habitants, un membre.
La representació dels municipis establerta per l'apartat 2 inclou l'alcalde o alcaldessa com a membre nat.
El nombre d'habitants de cada municipi, a l'efecte de dur a terme la distribució de consellers establerta per l'apartat 2, ha d'ésser el que s'hagi tingut en compte en les eleccions municipals de les quals resulti la constitució del Consell Metropolità.
Els consellers metropolitans que no són membres nats, i també els substituts que cobreixen les vacants eventuals, són elegits pel Ple de l'ajuntament de cada municipi entre els seus regidors.
Als consellers metropolitans els és aplicable l'estatut dels membres de les corporacions locals establert per la legislació de règim local.
La durada del mandat del Consell Metropolità i dels membres que el componen és la mateixa que la dels ajuntaments.
La pèrdua de la condició de regidor o regidora fa perdre també la condició de conseller metropolità o consellera metropolitana.
Cada municipi, en el termini de trenta dies des de la constitució dels ajuntaments, ha de convocar la sessió o les sessions extraordinàries del Ple per a elegir els seus representants al Consell Metropolità que no en siguin membres nats.
La designació dels representants de cada municipi que no siguin consellers metropolitans nats s'ha de dur a terme d'acord amb les regles següents:
a) Per a la designació de representants de cada municipi, els llocs a les diverses llistes s'atribueixen proporcionalment al nombre de regidors obtingut per cadascuna, i es corregeixen per excés les fraccions iguals o superiors a 0,5 i per defecte les altres.
b) Si, a conseqüència de la correcció de fraccions, el total resultant no coincideix amb el nombre de membres que s'han d'escollir, els llocs que manquin s'han d'atribuir correlativament a les llistes més votades, o bé s'ha de disminuir el nombre de llocs que sobrin correlativament a les llistes que han obtingut menys vots.
c) Si, a més a més de l'alcalde o alcaldessa, que és membre nat del Consell Metropolità, només cal elegir un dels representants, la designació s'ha de fer per majoria absoluta del nombre legal de membres de la corporació.
Si cap dels candidats no assoleix aquesta majoria, ha d'ésser designat un regidor o regidora de la llista més votada en les eleccions locals.
El Consell Metropolità té la seva sessió constitutiva el desè dia, o el següent si és inhàbil, des de l'acabament del termini fixat per l'apartat 1.
Aquesta sessió i l'elecció del president o presidenta es duen a terme d'acord amb el que estableix la legislació electoral general per a l'elecció de l'alcalde o alcaldessa, amb les especialitats determinades per la lletra b de l'article 4.5 i l'article 11.2.
Les atribucions del Consell Metropolità són les següents:
a) Nomenar i fer cessar el president o presidenta.
b) Prendre en consideració els nomenaments i els cessaments dels consellers metropolitans que han estat elegits per cada municipi dels que integren l'Àrea Metropolitana de Barcelona.
c) Determinar el nombre de membres de la Comissió Especial de Comptes i de la resta de comissions i distribuir-los entre tots els grups polítics amb representació en el Consell Metropolità.
d) Crear i regular els òrgans complementaris.
e) Controlar i fiscalitzar els altres òrgans de govern i administració.
g) Aprovar el Reglament orgànic metropolità.
h) Aprovar les altres ordenances i reglaments metropolitans.
i) Aprovar les tarifes dels serveis metropolitans.
j) Aprovar i modificar el pressupost, i aprovar els comptes.
k) Aprovar les aportacions econòmiques dels municipis a la hisenda metropolitana.
l) Adoptar els acords que corresponguin en matèria d'aprovació del planejament, segons estableix el títol III.
m) Aprovar els informes que s'hagin d'emetre en els procediments d'aprovació dels instruments de planejament territorial o urbanístic de competència d'altres administracions.
n) Resoldre els procediments d'assumpció de nous serveis públics i de determinació de llur forma de gestió.
o) Transferir i delegar funcions o activitats a altres administracions públiques, i acceptar transferències o delegacions fetes per altres administracions.
p) Contractar obres, serveis públics i subministraments, i aprovar-ne els projectes corresponents, inclosos els contractes plurianuals, no atribuïts al president o presidenta.
q) Adquirir béns i drets si llur valor supera el 10 % dels recursos ordinaris del pressupost, alienar i gravar béns declarats de valor històric o artístic no establerts pel pressupost, si superen els percentatges per a adquirir-los, i gestionar i alienar béns de caràcter patrimonial.
r) Ampliar el nombre d'anualitats i la modificació de percentatges de despeses plurianuals, i concertar crèdits d'acord amb el pressupost i les seves bases d'execució.
s) Desplegar la gestió econòmica, l'autorització i la disposició de despeses en matèria de la seva competència.
t) Aprovar la plantilla, la relació de llocs de treball, les retribucions del personal d'acord amb el pressupost, l'oferta pública d'ocupació, el nombre, el règim i les retribucions del personal directiu i eventual, el nomenament del personal directiu a proposta del president o presidenta i la separació del servei dels funcionaris.
u) Exercir accions administratives i judicials en matèria de la seva competència.
v) Exercir la facultat de revisió d'ofici dels seus acords i les disposicions de caràcter general, i de declaració de lesivitat dels seus actes.
w) Plantejar conflictes de competències amb altres administracions, i pronunciar-se en els conflictes que els puguin plantejar altres administracions.
x) Establir el règim retributiu dels consellers metropolitans, del president o presidenta, del gerent o la gerent, si escau, i d'altres òrgans unipersonals.
y) Informar sobre la incorporació de nous municipis a l'Àrea Metropolitana de Barcelona, d'acord amb el que estableix l'article 2.2.
z) Les altres atribucions que expressament li confiïn les lleis.
Les competències establertes per l'apartat 1 poden ésser atribuïdes pel Consell Metropolità a la Junta de Govern, llevat de les esmentades per les lletres a, c, e, f, g, h, i, j, k, l, m, n, o, t, u, v, w, x i y.
Els acords s'adopten, com a regla general, per majoria simple dels membres presents.
Es requereix el vot favorable de majories qualificades del nombre legal de membres de l'entitat quan ho estableix la legislació de règim local i sectorial aplicable.
En tots els casos, es requereix el vot favorable de la majoria absoluta del nombre legal de membres de l'entitat per a aprovar el reglament orgànic de l'entitat.
El Consell Metropolità, d'acord amb l'article 4.2, pot constituir les comissions que consideri pertinents per a un funcionament millor.
Les comissions a què fa referència l'apartat 1 poden tenir per objecte l'informe previ dels assumptes que s'han de sotmetre a l'aprovació del Consell Metropolità, o bé l'estudi de les qüestions específiques que se'ls encomanin.
El nombre de membres és proporcional a la representativitat de cada grup en el Consell Metropolità o igual per a cada grup.
En aquest darrer cas s'aplica el sistema de vot ponderat.
El president o presidenta té la representació màxima de l'Àrea Metropolitana de Barcelona i és responsable de la gestió política davant el Consell Metropolità.
L'elecció de la presidència ha d'atendre les condicions i el procediment següents:
a) El president o presidenta de l'Àrea Metropolitana de Barcelona és elegit pel Consell Metropolità d'entre els seus membres que tenen la condició d'alcaldes.
La pèrdua de la condició d'alcalde o alcaldessa fa perdre també la de president o presidenta.
b) Cal que la candidatura a president o presidenta tingui el suport del Consell d'Alcaldes, amb el vot favorable dels alcaldes de municipis que representin dues terceres parts de la població de l'Àrea Metropolitana, segons estableix la lletra b de l'article 4.5.
Si no s'assoleix aquest suport, la sessió de constitució del Consell Metropolità i també la sessió prèvia del Consell d'Alcaldes resten de nou convocades al setè dia següent en la mateixa forma.
c) Si en la segona convocatòria no s'assoleix el nomenament de president o presidenta segons el procediment establert per la lletra b, en la mateixa sessió del Consell Metropolità els consellers han de procedir a l'elecció en base a les candidatures proposades pels partits polítics, les coalicions, les federacions i les agrupacions d'electors que hagin obtingut representació en el Consell Metropolità, i el candidat o candidata ha d'obtenir una majoria de tres cinquenes parts.
Si no s'elegeix cap candidat o candidata, s'ha de convocar una altra sessió per a elegir el president o presidenta al setè dia següent al de la convocatòria anterior i a la mateixa hora, i així successivament fins que s'hagi elegit el president o presidenta.
b) Convocar i presidir les sessions del Consell Metropolità, de la Junta de Govern i de qualsevol altre òrgan metropolità, i decidir en cas d'empat amb vot de qualitat.
c) Dirigir el govern i l'administració metropolitans.
d) Aprovar l'organització interna de l'administració metropolitana, nomenar i fer cessar el personal eventual d'assessorament, i proposar al Consell Metropolità el nomenament i el cessament del personal directiu eventual.
e) Ordenar la publicació, l'execució i el compliment dels actes dels òrgans executius.
f) Dirigir, inspeccionar i impulsar les activitats i els serveis metropolitans.
g) Aprovar els programes de desplegament del Pla d'actuació metropolitana.
h) Aprovar inicialment i provisionalment els instruments de planejament urbanístic quan l'aprovació definitiva correspon al Consell Metropolità.
i) Dirigir el personal de l'Àrea Metropolitana de Barcelona.
j) Aprovar les bases de selecció i provisió de places i llocs de treball, acomiadar el personal laboral i aplicar el règim disciplinari, i també exercir les altres funcions que en matèria de personal no són atribuïdes a un altre òrgan.
k) Adjudicar concessions i adquirir béns immobles i drets subjectes a la legislació patrimonial si llur valor no supera el 10% dels recursos ordinaris del pressupost ni l'import de tres milions d'euros, i també alienar el patrimoni, si el seu valor no supera el percentatge ni la quantitat indicats.
l) Nomenar i fer cessar el vicepresident executiu o vicepresidenta executiva i els altres vicepresidents.
m) Autoritzar, disposar despeses i reconèixer obligacions en els límits de la seva competència, ordenar pagaments i retre comptes.
n) Exercir les accions administratives i judicials en les matèries de la seva competència i, en cas d'urgència, en les que són competència del Consell Metropolità o de la Junta de Govern, als quals n'ha de retre compte en la primera sessió que tingui lloc.
o) Aprovar la revisió d'ofici dels seus actes i la iniciativa per a proposar al Consell la declaració de lesivitat en matèries de la seva competència.
p) Imposar sancions en exercici de les competències de l'Àrea Metropolitana de Barcelona i en aplicació de les lleis i de les ordenances o els reglaments metropolitans.
q) Les altres funcions que expressament li atribueixen les lleis i les que la legislació de règim local assigna als ens locals sense atribuir-les a altres òrgans.
El president o presidenta pot nomenar, d'entre els consellers metropolitans, un vicepresident executiu o vicepresidenta executiva i els vicepresidents que consideri pertinents, que l'han de substituir en cas de vacant, absència o impediment.
El president o presidenta pot delegar l'exercici de les seves funcions, llevat les de convocar i presidir les sessions del ple i de la Junta de Govern, decidir els empats amb vot de qualitat, concertar operacions de crèdit, exercir la direcció superior de tot el personal, separar del servei els funcionaris, acomiadar el personal laboral i també les funcions esmentades per les lletres c, h, l, n i o de l'apartat 3.
La Comissió Especial de Comptes es crea i es constitueix en aplicació del que estableix sobre això la legislació de règim local i del que disposa el Reglament orgànic.
Correspon a la Comissió Especial de Comptes examinar i estudiar els comptes de l'Àrea Metropolitana de Barcelona, integrats pel compte general del pressupost, el compte d'administració del patrimoni, el compte de valors independents i auxiliars del pressupost, i els comptes dels ens o els organismes metropolitans de gestió, i també fer-ne l'informe.
La Comissió Especial de Comptes, per a l'exercici de les seves funcions, pot requerir, per mitjà del president o presidenta, la documentació complementària que consideri necessària i la presència dels consellers metropolitans, els funcionaris i altre personal de l'Àrea Metropolitana de Barcelona especialment relacionats amb els comptes que s'analitzen.
Les competències de la Comissió Especial de Comptes són exercides sens perjudici de les que corresponen al Tribunal de Comptes i a la Sindicatura de Comptes, d'acord amb la legislació específica.
L'Àrea Metropolitana de Barcelona exerceix les competències que li atribueix aquesta llei, les que li poden atribuir altres lleis i, amb l'acceptació prèvia, les que li deleguen els municipis i altres administracions.
L'Àrea Metropolitana de Barcelona pot prestar els serveis i promoure les activitats que contribueixen a satisfer les necessitats i les aspiracions dels municipis que la integren, sens perjudici de les competències que corresponen a altres administracions públiques.
Les competències metropolitanes s'exerceixen amb la participació dels municipis, regulada pel títol IV, en compliment de les obligacions d'informació i lleialtat institucional amb l'Administració de la Generalitat, amb l'Administració de l'Estat i amb els altres ens locals establerts per la legislació de règim local.
En l'àmbit territorial de l'Àrea Metropolitana de Barcelona, els consells comarcals exerceixen les competències i les funcions pròpies que aquesta llei no atribueix a l'Àrea Metropolitana de Barcelona.
L'Àrea Metropolitana de Barcelona pot col·laborar en l'exercici d'activitats pròpies de l'Administració de la Generalitat, dels altres ens supramunicipals i dels municipis, per mitjà d'informació, convenis, encàrrecs de gestió, delegació de competències i qualsevol altre instrument que sigui adequat.
Corresponen a l'Àrea Metropolitana de Barcelona les competències següents:
En matèria d'urbanisme, l'Àrea Metropolitana de Barcelona té les competències regulades pel títol III.
Les competències i els serveis de titularitat de l'Àrea Metropolitana de Barcelona en matèria de transport urbà, que comprèn els diversos serveis que discorren íntegrament per l'àmbit metropolità, i en matèria de mobilitat, en el marc del que estableix la normativa sectorial aplicable, són els següents:
a) El transport públic urbà col·lectiu de viatgers en superfície, llevat del sistema tramviari que integra el sistema ferroviari de Catalunya.
L'àmbit de l'Àrea Metropolitana de Barcelona és una àrea de gestió unitària del transport, de manera que el transport és urbà si hi transcorre íntegrament.
b) La prestació del servei de transport públic subterrani de viatgers, d'acord amb la legislació sectorial aplicable i sens perjudici de les competències de la Generalitat en aquesta matèria.
c) L'ordenació i la intervenció administratives dels serveis de transport urbà de viatgers, sempre que tinguin origen i destinació dins l'àmbit metropolità, prestats en taxi, mitjançant l'arrendament de vehicles amb conductor o d'altres modalitats similars.
d) L'aprovació del Pla metropolità de mobilitat urbana, d'acord amb la legislació sectorial aplicable i sens perjudici de les competències que aquesta legislació atribueix a l'autoritat territorial de la mobilitat de la Regió Metropolitana de Barcelona.
A aquests efectes, s'entén per mobilitat urbana la que afecta l'àrea de gestió unitària de l'Àrea Metropolitana de Barcelona segons el que estableix la lletra a.
La definició de la xarxa viària bàsica metropolitana en el Pla metropolità de mobilitat urbana comporta la participació de l'Àrea Metropolitana de Barcelona en la programació i la gestió del trànsit en aquesta xarxa, conjuntament amb el departament de l'Administració de la Generalitat competent en la matèria.
e) La coordinació i la gestió, per delegació dels ajuntaments, dels serveis complementaris de la mobilitat que comporten l'ús especial o privatiu de la via pública i l'ordenació i la gestió del transport de viatgers amb una finalitat cultural i turística.
En matèria d'aigües, sens perjudici de les competències de l'Administració hidràulica de Catalunya, i de les competències municipals que no són objecte de regulació per aquesta llei, i d'acord amb la planificació aprovada per la Generalitat i el règim economicofinancer establert, l'Àrea Metropolitana de Barcelona té les competències i la titularitat dels serveis següents:
a) El subministrament domiciliari d'aigua potable o l'abastament d'aigua en baixa; la gestió directa o indirecta de l'aigua; la regulació, prèviament a l'autorització de la Comissió de Preus de Catalunya, dels preus de les tarifes d'aigua d'acord amb els costos que la prestació del servei requereix, que comprèn l'estructura tarifària i els tractaments especials o les bonificacions, i altres funcions que corresponen a l'ens local titular del servei.
b) El sistema públic de sanejament en alta i la depuració d'aigües residuals, i també la regeneració d'aquestes aigües per a altres usos, sens perjudici de les competències de l'Agència Catalana de l'Aigua (ACA) per a atorgar els títols habilitants corresponents, concessió i autorització, per a la reutilització de les aigües regenerades.
c) La coordinació dels sistemes municipals de sanejament en baixa i, en particular, la planificació i la gestió integrada de l'evacuació d'aigües pluvials i residuals i de les xarxes de clavegueram.
En matèria de gestió de residus, l'Àrea Metropolitana de Barcelona té les competències i la titularitat dels serveis següents:
a) El tractament, la valorització i la disposició dels residus municipals i els enderrocs procedents d'obres menors i de reparació domiciliària.
b) La coordinació dels sistemes municipals de recollida de residus municipals.
c) La tria i la selecció d'envasos, d'acord amb el seu ordenament específic.
d) El servei de deixalleria pel que fa al transport dels materials dipositats, sens perjudici de la gestió de les instal·lacions pels municipis.
E. Altres competències en matèria de medi ambient
En matèria de medi ambient, l'Àrea Metropolitana de Barcelona exerceix les funcions següents:
a) La coordinació i la formulació d'un Pla d'actuació metropolità per a la protecció del medi ambient, la salut i la biodiversitat, i de mesures de lluita contra el canvi climàtic, i la formulació d'una Agenda 21 metropolitana.
b) La col·laboració per a elaborar els mapes de capacitat acústica i els mapes estratègics de sorolls, d'acord amb la legislació sectorial.
c) L'emissió dels informes ambientals establerts per la legislació sobre intervenció de l'administració ambiental en els procediments d'atorgament de llicències ambientals municipals, d'acord amb les funcions que la legislació sectorial atribueix als ens supramunicipals.
d) La col·laboració amb els municipis per a programar les polítiques d'ordenació ambiental.
e) La promoció i, si escau, la gestió d'instal·lacions públiques i privades d'energies renovables.
En matèria d'infraestructures d'interès metropolità, l'AMB desenvolupa, en el marc de les seves competències i d'acord amb la legislació sectorial aplicable, les actuacions de vertebració territorial necessàries per a l'articulació, la connectivitat, la mobilitat i la funcionalitat del territori.
Aquestes actuacions fan referència bàsicament a les infraestructures i a la gestió de la mobilitat, els parcs, les platges, els espais naturals, els equipaments, les dotacions, les instal·lacions i els serveis tècnics, mediambientals i de proveïment.
G. Desenvolupament econòmic i social
En matèria de desenvolupament econòmic i social i de comerç, l'Àrea Metropolitana de Barcelona té les competències següents:
a) Fomentar l'activitat econòmica, promoure l'ocupació i la creació d'empreses en els camps de la indústria, el comerç, els serveis i els recursos turístics.
b) Promoure un Pla estratègic metropolità que, amb la participació dels agents econòmics, socials i institucionals, afavoreixi la modernització, la recerca i la innovació.
H. Cohesió social i territorial
En matèria de cohesió social i territorial, correspon a l'Àrea Metropolitana de Barcelona:
a) Promoure la implantació de polítiques públiques comunes en matèria de serveis municipals i de foment de la cohesió social i territorial, amb la finalitat de millorar les condicions de vida dels ciutadans i l'equilibri territorial dels municipis que la integren.
b) Participar en la Comissió de Seguretat de l'àmbit territorial corresponent per a fomentar polítiques públiques en matèria de convivència ciutadana.
El Consell Metropolità pot aprovar, a l'inici de cada mandat, el Pla d'actuació metropolità en el qual s'estableixen els programes, els eixos, les actuacions i les accions que convinguin per a la prestació i l'establiment de serveis metropolitans.
En desplegament del Pla d'actuació, els programes d'actuació regulen la prestació i, si escau, l'establiment dels serveis metropolitans.
L'establiment d'un determinat servei metropolità es pot aprovar per acord de l'òrgan competent, sens perjudici que s'incorpori posteriorment al programa d'actuació corresponent.
Els serveis metropolitans es presten en tot l'àmbit metropolità i en benefici de tots els municipis.
També es poden prestar en un municipi o en diversos.
En el cas que els serveis metropolitans només es prestin en un municipi o en diversos, la fórmula de finançament del servei pot determinar les aportacions econòmiques amb les quals han de contribuir els municipis afectats, amb independència de les que corresponen al sistema general de finançament de l'Àrea Metropolitana de Barcelona.
L'Àrea Metropolitana de Barcelona es pot integrar, juntament amb altres administracions i ens privats sense afany de lucre, en consorcis i altres ens associatius que tinguin per objecte la prestació i la coordinació de serveis públics més enllà del seu àmbit territorial.
El Consell Metropolità, per a la prestació i l'establiment dels serveis metropolitans, ha de determinar:
a) Les obres necessàries per a establir un servei nou, o per a garantir la continuïtat dels serveis existents, millorar-los o ampliar-los.
c) El cost econòmic de l'establiment i del funcionament del servei.
d) Les modalitats d'intervenció municipal, si escau.
e) Els criteris i els sistemes de coordinació amb els serveis municipals de la mateixa naturalesa o de naturalesa anàloga.
L'Àrea Metropolitana de Barcelona pot emprar les formes de gestió de serveis establertes per la legislació de règim local, i pot crear ens públics i societats mercantils conjuntament amb els municipis per a prestar els serveis metropolitans.
Els serveis metropolitans es poden prestar en consorci amb altres administracions públiques i ens privats sense afany de lucre.
Els serveis metropolitans es financen amb aportacions econòmiques que poden provenir de recursos de caràcter general o de taxes específicament establertes com a contraprestació dels usuaris del servei respectiu.
Els serveis metropolitans gestionats per ens públics empresarials, societats mercantils de capital íntegrament públic, per concessió, empresa de gestió interessada o concert, es poden finançar amb aportacions de l'Àrea Metropolitana de Barcelona, amb tarifes satisfetes pels usuaris i percebudes pel gestor o gestora del servei com a ingressos propis de dret privat, o bé amb una combinació d'ambdues formes de finançament.
Les tarifes dels serveis metropolitans a què fa referència l'apartat 3 són aprovades definitivament pel Consell Metropolità.
La potestat tarifària en matèria de transport col·lectiu de viatgers per carretera i subterrani s'exerceix en el marc de l'ordenació tarifària establerta per la normativa aplicable.
L'Àrea Metropolitana de Barcelona participa en:
a) La formulació i la tramitació del Pla territorial general de Catalunya.
b) La formulació dels plans territorials parcials que comprenen l'àmbit territorial de l'Àrea Metropolitana de Barcelona i els plans territorials sectorials que afecten competències de l'Àrea Metropolitana de Barcelona, per mitjà del nomenament de representants en els òrgans de seguiment i la participació en la redacció.
c) La formulació dels plans, les cartes i els programes derivats de la Llei 8/2005, del 8 de juny, de protecció, gestió i ordenació del paisatge.
L'Àrea Metropolitana de Barcelona pot proposar als òrgans de l'Administració de la Generalitat competents en aquesta matèria la formulació d'instruments d'ordenació territorial, parcial, sectorial i paisatgística, en l'àmbit territorial respectiu.
L'ordenació urbanística integrada del territori metropolità s'instrumenta per mitjà del Pla director urbanístic metropolità i el Pla d'ordenació urbanística metropolità.
El Pla d'ordenació urbanística metropolità es pot complementar per mitjà de programes d'actuació urbanística municipals o plurimunicipals.
El Pla director urbanístic metropolità té els objectius següents:
a) Establir els elements estructurants de l'ordenació urbanística de l'àmbit territorial metropolità.
b) Establir les determinacions sobre el desenvolupament urbanístic sostenible, la mobilitat de les persones i les mercaderies i el transport públic metropolità.
c) Establir mesures de protecció del sòl no urbanitzable i l'estructura orgànica d'aquest sòl.
d) Concretar i delimitar les reserves de sòl per a les infraestructures i els sistemes generals de l'àmbit metropolità, com ara xarxes viàries, ferroviàries, hidràuliques, portuàries, aeroportuàries, de sanejament i abastament d'aigua, de telecomunicacions, d'equipaments, d'espais lliures i altres de semblants.
e) Definir polítiques metropolitanes de sòl i habitatge, i també d'activitat econòmica, per a garantir la solidaritat intermunicipal en l'execució de polítiques d'habitatge assequible i de protecció pública, la suficiència i la viabilitat d'aquestes polítiques per a garantir el dret constitucional a l'habitatge i el compliment dels principis establerts per l'article 3 del text refós de la Llei d'urbanisme, aprovat pel Decret legislatiu 1/2005.
Correspon al Pla director urbanístic metropolità, d'acord amb el planejament territorial:
a) Definir, en l'àmbit metropolità, les reserves per als sistemes urbanístics generals de comunicacions i d'altres infraestructures, equipaments comunitaris i espais lliures, com ara els parcs, els corredors naturals o altres espais per al lleure o per a la preservació dels elements naturals.
b) Classificar el sòl de l'àmbit metropolità.
Pel que fa al sòl urbà, el Pla director delimita els terrenys que tenen aquesta classificació i, si escau, concreta els àmbits de sòl urbà no consolidat a què fa referència la lletra d.
c) Fixar els criteris per a qualificar el sòl urbà i urbanitzable.
En aquest sentit, el Pla director urbanístic pot establir les magnituds d'edificabilitat, usos, densitats i reserves de sistemes per al desenvolupament del sòl urbanitzable delimitat i no delimitat, i dels àmbits de transformació urbanística del sòl urbà, amb relació als diversos àmbits territorials.
d) Definir i, si escau, delimitar els àmbits de transformació urbanística d'interès metropolità.
e) Garantir l'ús racional del territori, la preservació del medi natural, la qualitat de vida i el valor agrícola i forestal dels terrenys.
f) Definir la normativa urbanística i d'edificació comuna.
g) Les altres determinacions establertes pel Pla territorial metropolità.
Quant a la programació metropolitana de sòl i habitatge, i també de l'activitat econòmica, el Pla director urbanístic metropolità ha de classificar i qualificar els sòls necessaris per a assolir els objectius, i els sectors delimitats a aquests efectes es poden desenvolupar directament per mitjà de plans derivats.
El Pla director urbanístic metropolità pot contenir determinacions en els aspectes següents:
a) La qualificació urbanística del sòl, d'una manera coherent amb els objectius que es volen assolir i si resulta de les determinacions de l'apartat 1.
b) La definició d'àmbits i criteris, amb l'abast determinat coherentment i justificadament pel mateix Pla, per a ajustar la classificació per mitjà del Pla d'ordenació urbanística metropolità.
c) La definició de criteris per a les transferències de sostre edificable.
El Pla director urbanístic metropolità ha d'especificar les determinacions que poden ésser executades directament, incloses les relatives a reserves per a habitatge amb protecció pública i allotjaments dotacionals, i que són susceptibles, si escau, de desenvolupament per mitjà d'un planejament derivat.
El Pla director urbanístic metropolità ha de respectar les determinacions dels plans directors urbanístics que, amb objectius sectorials específics, formula l'Administració de la Generalitat en exercici de les seves competències i que afecten l'àmbit metropolità.
En els àmbits ordenats pels plans directors de delimitació i ordenació de les àrees residencials estratègiques, el Pla director urbanístic metropolità s'ha d'atenir a les determinacions d'aquests plans directors específics.
El Pla director urbanístic metropolità ha d'establir els criteris per a fer-ne el seguiment i modificar-lo i revisar-lo, i ha d'incorporar les determinacions adequades als fins que vol assolir i a les determinacions establertes per la legislació aplicable.
En tots els casos ha de contenir la documentació següent:
c) La documentació ambiental requerida per a seguir el procediment d'avaluació ambiental.
d) La programació de les actuacions per a dur-ne a terme l'aplicació.
e) Les bases tècniques i econòmiques del desenvolupament.
f) Els plànols d'informació i ordenació, a l'escala adequada a les seves determinacions.
h) La memòria social amb la definició dels objectius d'habitatge protegit, d'acord amb la legislació urbanística.
i) La documentació que calgui pel que fa a les determinacions que contingui.
El document de la programació de les actuacions s'actualitza cada sis anys per acord de l'Àrea Metropolitana de Barcelona, passat el termini d'un mes d'informació pública i audiència als ajuntaments.
La iniciativa, la formulació, la tramitació i l'aprovació del Pla director urbanístic metropolità s'adeqüen a les normes següents:
a) La iniciativa per a la formulació del Pla correspon a l'Àrea Metropolitana de Barcelona, que ha d'elaborar els documents previs amb els objectius i els propòsits generals.
b) Els documents a què fa referència la lletra a han d'incloure el programa de participació ciutadana i l'informe ambiental preliminar, i han de tenir el contingut propi d'un avanç de planejament.
També poden incloure els documents i les determinacions necessaris per a suspendre tramitacions i llicències.
c) L'avanç de planejament s'ha de sotmetre a tràmit d'informació pública per un termini mínim d'un mes i a consulta i informe dels ajuntaments per un termini igual.
Simultàniament s'ha de sol·licitar a l'òrgan ambiental el document de referència, i al departament de l'Administració de la Generalitat competent en la matèria l'informe de la Comissió d'Ordenació Territorial Metropolitana de Barcelona i l'informe urbanístic i territorial establert per la legislació aplicable.
d) L'aprovació inicial i l'aprovació provisional del Pla director urbanístic metropolità corresponen a l'Àrea Metropolitana de Barcelona, i l'aprovació definitiva correspon a la persona titular del departament de l'Administració de la Generalitat competent en la matèria, amb l'informe previ de la Comissió d'Urbanisme competent en aquest àmbit i de la Comissió d'Urbanisme de Catalunya.
e) En els altres aspectes no especificats, la tramitació del Pla director urbanístic metropolità segueix el procediment establert per la legislació urbanística.
El procediment d'avaluació ambiental s'integra en el procediment urbanístic d'acord amb el que estableixen la legislació urbanística i la legislació sobre avaluació ambiental.
Les modificacions del Pla director urbanístic metropolità se subjecten al tràmit previ de l'avanç de planejament quan han de seguir el procediment d'avaluació ambiental d'acord amb la legislació aplicable.
La subjecció a informació pública de l'avanç de les modificacions del Pla director és potestativa.
L'aprovació inicial i l'aprovació provisional de les modificacions del Pla director urbanístic metropolità corresponen a l'Àrea Metropolitana de Barcelona.
L'aprovació definitiva de les modificacions del Pla director urbanístic metropolità correspon a la persona titular del departament de l'Administració de la Generalitat competent en la matèria, amb l'informe previ de la Comissió d'Urbanisme de l'Àrea Metropolitana de Barcelona i de la Comissió d'Urbanisme de Catalunya.
Els municipis metropolitans, sens perjudici del que estableix l'article 25, participen en la formulació i la tramitació del Pla director urbanístic metropolità en les formes següents:
a) La constitució de comissions tècniques per a l'anàlisi de les determinacions que els afecten.
b) La constitució de comissions de participació integrades pels alcaldes o regidors en qui deleguin i els membres del Consell Metropolità.
El Pla d'ordenació urbanística metropolità desplega les determinacions del Pla director urbanístic metropolità amb el detall que pertoca a un pla d'ordenació urbanística municipal, i n'estableix les altres determinacions pròpies.
El Pla d'ordenació urbanística metropolità conté la documentació dels plans d'ordenació urbanística municipal adaptada a les peculiaritats del contingut d'aquest instrument plurimunicipal.
Els documents del Pla d'ordenació urbanística metropolità han d'especificar les determinacions que deriven del compliment obligat del Pla director urbanístic metropolità.
L'agenda o el programa d'actuació urbanística metropolità s'actualitza cada sis anys per acord de l'Àrea Metropolitana de Barcelona, passat el termini d'un mes d'informació pública.
L'adopció del Pla d'ordenació urbanística metropolità es duu a terme per mitjà de l'adaptació del Pla general metropolità i els altres instruments de planejament urbanístic general dels municipis de l'àmbit metropolità, i segueix els tràmits següents:
a) La iniciativa per a la formulació del Pla correspon a l'Àrea Metropolitana de Barcelona, que ha d'elaborar el document previ de l'avanç que ha d'incloure l'informe ambiental preliminar i el programa de participació ciutadana.
També pot incloure els documents i les determinacions necessaris per a suspendre tramitacions i llicències.
b) L'avanç de planejament se sotmet al tràmit d'informació pública i a la consulta dels ajuntaments per un termini d'un mes.
Simultàniament, se sol·licita el document de referència a l'òrgan ambiental, i se sol·licita al departament de l'Administració de la Generalitat competent en la matèria l'informe urbanístic i territorial establert per la legislació aplicable.
c) L'aprovació inicial i l'aprovació provisional del Pla d'ordenació urbanística metropolità corresponen a l'Àrea Metropolitana de Barcelona, i l'aprovació definitiva correspon a la Comissió d'Urbanisme de l'Àrea Metropolitana de Barcelona.
d) En els altres aspectes no especificats, la tramitació del Pla d'ordenació urbanística metropolità segueix el procediment establert per la legislació urbanística.
El procediment d'avaluació ambiental s'integra en el procediment urbanístic d'acord amb el que estableix la legislació urbanística i la legislació sobre avaluació ambiental.
Les modificacions del Pla d'ordenació urbanística metropolità se subjecten al tràmit previ de l'avanç de planejament quan han de seguir el procediment d'avaluació ambiental d'acord amb la legislació aplicable.
La subjecció a informació pública de l'avanç de les modificacions del Pla d'ordenació urbanística metropolità és potestativa.
L'aprovació inicial i l'aprovació provisional de les modificacions del Pla d'ordenació urbanística metropolità corresponen:
a) A l'Àrea Metropolitana de Barcelona, si tenen una incidència territorial supramunicipal o requereixen la modificació del Pla director urbanístic metropolità.
b) Als ajuntaments, en tots els altres casos.
L'aprovació definitiva de les modificacions del Pla d'ordenació urbanística metropolità correspon a la Comissió d'Urbanisme de l'Àrea Metropolitana de Barcelona.
Els municipis metropolitans poden formular els programes d'actuació urbanística municipal propis.
Els programes d'actuació urbanística municipal són l'expressió de les polítiques municipals de sòl i habitatge, i també de sòl per a usos industrials i activitats productives.
El contingut i el règim jurídic dels programes d'actuació urbanística municipal són els establerts pels articles 60 i concordants del text refós de la Llei d'urbanisme, aprovat pel Decret legislatiu 1/2005, i, en aquest sentit:
a) Han d'acreditar que són coherents amb els plans territorials, amb el Pla director urbanístic metropolità i amb altres plans directors.
b) Determinen quina iniciativa pública o privada és preferent per a promoure el planejament derivat.
c) Poden establir reserves per a la iniciativa pública al llarg d'un termini concret que no ha de superar els sis anys.
d) Poden establir totes o alguna de les figures de planejament urbanístic derivat a què fa referència el Pla d'ordenació urbanística metropolità.
e) Poden delimitar el sòl urbanitzable no delimitat i modificar els sectors delimitats prèviament, fins i tot per a atribuir-los la condició de sòl urbanitzable no delimitat.
En tots aquests casos han de contenir les determinacions pròpies dels plans d'ordenació urbanística municipal i la documentació pertinent.
f) Poden completar la determinació dels criteris objectius que han de permetre decidir la conveniència o la necessitat de la delimitació i la transformació urbanística del sòl urbanitzable no delimitat.
g) Poden incloure sistemes urbanístics generals en els sectors de sòl urbanitzable i en els subjectes a plans de millora urbana, i també en els polígons d'actuació urbanística en sòl urbà.
h) Poden acordar operacions de millora urbana i actuacions sotmeses a un pla especial urbanístic, i també poden delimitar polígons d'actuació urbanística no definits.
i) Poden concretar i distribuir les reserves de sòl per habitatge de protecció pública determinats pel Pla d'ordenació urbanística metropolità.
j) Han d'establir terminis per a executar les obres d'urbanització, i poden fixar terminis per a edificar els solars; delimitar àrees per a exercir els drets de tanteig i retracte i per a aplicar programes de rehabilitació d'edificis; definir sectors d'urbanització prioritària; incloure les reserves de terrenys per a constituir o ampliar els patrimonis públics de sòl i habitatge, i establir les mesures pertinents per a la culminació urbanística adequada de les urbanitzacions existents.
Diversos ajuntaments de l'àmbit metropolità poden acordar de formular programes d'actuació urbanística plurimunicipals, si no tenen programes d'actuació urbanística municipal propis o, en substitució dels que hi hagi, amb el mateix contingut i la mateixa documentació que regula la legislació urbanística per als programes d'actuació urbanística municipals.
L'aprovació inicial i l'aprovació provisional dels programes d'actuació urbanística municipals corresponen als ajuntaments, mentre que les dels programes d'actuació urbanística plurimunicipals corresponen a l'Àrea Metropolitana de Barcelona.
En tots els casos, l'aprovació definitiva correspon a la Comissió d'Urbanisme de l'Àrea Metropolitana de Barcelona.
La Comissió d'Urbanisme de l'Àrea Metropolitana de Barcelona és un òrgan urbanístic del departament de l'Administració de la Generalitat competent en la matèria.
La presidència de la Comissió d'Urbanisme correspon a la persona titular del departament de l'Administració de la Generalitat competent en la matèria, o a la persona en qui delegui o que la substitueixi.
La vicepresidència de la Comissió d'Urbanisme correspon al president o presidenta de l'Àrea Metropolitana de Barcelona que, amb caràcter general, pot delegar aquest càrrec en el vicepresident executiu o vicepresidenta executiva o en un altre conseller o consellera metropolitans.
La Comissió d'Urbanisme de l'Àrea Metropolitana de Barcelona, a més del president o presidenta, és integrada pels vocals, designats de la manera següent:
a) Deu per la persona titular del departament de l'Administració de la Generalitat competent en la matèria, cinc dels quals han d'ésser vocals en representació d'aquest departament i cinc en representació d'altres departaments de la Generalitat.
b) Deu pel president o presidenta de l'Àrea Metropolitana de Barcelona, cinc dels quals han d'ésser designats a proposta de l'alcalde o alcaldessa de Barcelona.
Entre aquests deu vocals s'hi inclou el vicepresident o vicepresidenta.
A les sessions de la Comissió d'Urbanisme de l'Àrea Metropolitana de Barcelona hi pot assistir un representant o una representant de l'Administració de l'Estat, amb veu i sense vot.
La composició i el règim de funcionament de la Comissió d'Urbanisme de l'Àrea Metropolitana de Barcelona es determinen per decret del Govern.
Correspon a la Comissió d'Urbanisme de l'Àrea Metropolitana de Barcelona aprovar definitivament els instruments de planejament urbanístic següents:
a) El Pla d'ordenació urbanística metropolità i les modificacions corresponents.
b) Els programes d'actuació urbanística municipals i plurimunicipals.
c) Els plans parcials urbanístics de delimitació.
d) Els plans de millora urbana i els plans urbanístics parcials, si l'aprovació definitiva no correspon a l'Àrea Metropolitana de Barcelona ni la tenen atribuïda ni l'han d'exercir els ajuntaments d'acord amb la legislació urbanística.
e) Els plans especials urbanístics, en els mateixos casos que els determinats per la lletra d, llevat dels plans especials urbanístics establerts per l'article 68 del text refós de la Llei d'urbanisme, aprovat pel Decret legislatiu 1/2010, que aprova definitivament la persona titular del departament de l'Administració de la Generalitat competent en la matèria, d'acord amb la legislació urbanística.
Correspon també a la Comissió d'Urbanisme de l'Àrea Metropolitana de Barcelona:
a) L'informe preceptiu i l'aprovació definitiva dels projectes per a l'autorització d'usos i obres en sòl no urbanitzable i en sòl urbanitzable no delimitat, d'acord amb el que estableix la legislació urbanística.
b) L'informe previ a l'aprovació definitiva, emès per la persona titular del departament de l'Administració de la Generalitat competent en la matèria, de les modificacions del Pla director urbanístic metropolità.
c) L'exercici de les funcions atribuïdes a la Comissió Territorial d'Urbanisme per l'article 95.2 del text refós de la Llei d'urbanisme, aprovat pel Decret legislatiu 1/2005, en el tràmit especial establert per a la modificació de les figures de planejament urbanístic que tenen per objecte alterar la zonificació o l'ús urbanístic dels espais lliures o els equipaments esportius considerats, pel planejament urbanístic, sistemes urbanístics generals o locals.
d) L'informe que, sobre el planejament urbanístic derivat, estableix l'article 85 del text refós de la Llei d'urbanisme, aprovat pel Decret legislatiu 1/2005, si l'aprovació definitiva no correspon als òrgans urbanístics de la Generalitat.
e) Les altres competències que la legislació urbanística atribueix a les comissions territorials d'urbanisme i que no han estat atribuïdes per aquesta llei a altres òrgans.
La Comissió d'Urbanisme de l'Àrea Metropolitana de Barcelona només pot modificar els plans aprovats provisionalment per l'Àrea Metropolitana de Barcelona en els casos següents:
b) Per raons d'oportunitat que ultrapassin els interessos locals i els interessos propis de l'àmbit d'actuació de l'Àrea Metropolitana de Barcelona.
L'Àrea Metropolitana de Barcelona, a més de les competències establertes pels articles 25, 27 i 28 amb relació als instruments de planejament urbanístic general, té les competències de formulació, aprovació inicial i aprovació provisional dels instruments de planejament urbanístic derivat següents:
a) Els plans especials urbanístics establerts per l'article 68 del text refós de la Llei d'urbanisme, aprovat pel Decret legislatiu 1/2010, si les infraestructures o els elements que s'han d'implantar són d'interès metropolità, els ha d'executar l'Àrea Metropolitana de Barcelona i no són establerts ni pel Pla director urbanístic metropolità ni pel Pla d'ordenació urbanística metropolità.
b) Els plans especials urbanístics que consideri necessari promoure amb les finalitats següents:
Per a la protecció de vies de comunicació definides com a xarxa viària bàsica metropolitana pel Pla director urbanístic metropolità o per un altre instrument de planejament urbanístic general.
Per a la millora d'àmbits rurals.
Per a la protecció i la millora dels espais agrícoles i forestals, els espais fluvials, el medi natural i el paisatge.
c) La resta de plans urbanístics derivats si afecten més d'un municipi de l'àmbit metropolità i es compleixen els requisits següents:
Que l'aprovació definitiva del Pla correspongui a la Comissió d'Urbanisme de l'Àrea Metropolitana de Barcelona.
L'Àrea Metropolitana de Barcelona té competències de formulació, aprovació inicial i aprovació definitiva dels instruments de planejament urbanístic derivat següents:
a) Els plans parcials urbanístics i els plans de millora urbana relatius a actuacions d'interès metropolità definides pel Pla director urbanístic metropolità o pel Pla d'ordenació urbanística metropolità, si l'Àrea Metropolitana de Barcelona és l'administració actuant.
b) Els plans especials urbanístics de desenvolupament dels sistemes urbanístics d'interès metropolità previstos en el Pla director urbanístic metropolità o el Pla d'ordenació urbanística metropolità que han d'ésser executats per l'Àrea Metropolitana de Barcelona.
d) Els altres plans urbanístics derivats si afecten més d'un municipi de l'àmbit territorial metropolità i es compleixen els requisits següents:
Que l'aprovació definitiva del Pla no correspongui als òrgans urbanístics de la Generalitat.
En l'exercici de les competències a què fa referència aquest article s'ha de garantir sempre la participació i l'audiència prèvia dels municipis interessats.
L'Àrea Metropolitana de Barcelona participa en el procediment d'aprovació dels instruments de planejament urbanístic següents:
a) Els plans directors urbanístics que, amb objectius específics de caràcter sectorial, formula l'Administració de la Generalitat en exercici de les seves competències i que afecten l'àmbit metropolità.
Aquesta participació s'instrumenta per mitjà de l'atorgament d'un tràmit de consulta prèviament a l'aprovació inicial per un termini d'un mes respecte dels objectius i els propòsits generals de la iniciativa, i per mitjà d'un tràmit d'informació per un termini d'un mes del document aprovat inicialment, un cop acabat el tràmit d'informació pública.
b) Els plans especials urbanístics establerts per l'article 68 del text refós de la Llei d'urbanisme, aprovat pel Decret legislatiu 1/2010, que no li correspon aprovar definitivament, sempre que les infraestructures o els elements que s'han d'implantar siguin d'interès supramunicipal i no siguin establerts ni pel Pla director urbanístic metropolità ni per cap altre instrument de planejament urbanístic general.
Aquesta participació s'instrumenta per mitjà de l'atorgament d'un termini d'audiència d'un mes, un cop duta a terme la informació pública.
c) Les modificacions del Pla d'ordenació urbanística metropolità, dels programes d'actuació urbanística municipals i dels plans parcials de delimitació, en els casos que no li correspon la tramitació d'acord amb el que estableix aquesta llei.
La participació es duu a terme per mitjà de l'emissió d'un informe preceptiu, per tal d'assegurar la coherència amb el Pla director urbanístic metropolità i amb el Pla d'ordenació urbanística metropolità.
L'informe s'ha de sol·licitar simultàniament amb el tràmit d'informació pública, d'acord amb el que estableix l'article 83.5 del text refós de la Llei d'urbanisme, aprovat pel Decret legislatiu 1/2005.
L'Àrea Metropolitana de Barcelona és l'administració ordinària competent per a desenvolupar i gestionar el Pla director urbanístic metropolità i el Pla d'ordenació urbanística metropolità en els aspectes d'abast o contingut plurimunicipals, sens perjudici de les competències que corresponen a les altres administracions.
Correspon a l'Àrea Metropolitana de Barcelona executar els preceptes del Pla director urbanístic metropolità i del Pla d'ordenació urbanística metropolitana pel que fa a les actuacions de transformació urbanística, si té la condició d'administració actuant, d'acord amb el que estableix l'apartat 3, i pel que fa als sistemes urbanístics que aquests plans declarin d'interès metropolità o si corresponen a serveis i infraestructures de competència de l'Àrea Metropolitana de Barcelona.
L'Àrea Metropolitana de Barcelona té la condició d'administració actuant en l'exercici de les seves competències en matèria de planejament i gestió si ho determina el planejament urbanístic o un acord exprés de l'ajuntament.
Aquesta condició comporta, llevat de determinació o pacte en contrari, que l'Àrea Metropolitana de Barcelona té dret a rebre el sòl de cessió obligatòria i gratuïta corresponent al percentatge aplicable sobre l'aprofitament urbanístic de l'àmbit d'actuació corresponent, en el règim establert per la legislació urbanística.
El patrimoni públic de sòl i habitatge de l'Àrea Metropolitana de Barcelona és regit per la legislació urbanística i en matèria d'habitatge.
L'Àrea Metropolitana de Barcelona exerceix les funcions de protecció de la legalitat urbanística envers les presumptes infraccions greus i molt greus, si l'òrgan municipal competent no inicia el procediment corresponent dins dels deu dies següents a la comunicació prèvia, o bé dins els tres dies següents en els casos d'urgència constatada expressament en la notificació, i pot adoptar les mesures provisionals i cautelars corresponents.
La intervenció de l'Administració de la Generalitat, establerta per l'article 192.3 del text refós de la Llei d'urbanisme, aprovat pel Decret legislatiu 1/2005, es produeix si no hi ha actuació subsidiària de l'Àrea Metropolitana de Barcelona.
L'Àrea Metropolitana de Barcelona exerceix les funcions urbanístiques següents:
a) L'elaboració de l'informe preceptiu per a l'autorització d'usos provisionals del sòl i obres de caràcter provisional, d'acord amb el que estableix la legislació urbanística.
b) La subrogació, a instància dels particulars, en la tramitació dels estatuts i les bases d'actuació, en cas d'incompliment pels ajuntaments dels terminis establerts per la legislació urbanística, un cop requerida l'adopció de l'acord corresponent en el termini d'un mes.
c) La cooperació i l'assistència tècnica, jurídica i econòmica als municipis en matèria de planificació territorial i urbanística, de programes d'actuació, de tota classe de projectes i obres, i de disciplina urbanística.
d) L'exercici, per delegació dels municipis, de les competències en matèria de política de sòl i habitatge establertes per la legislació urbanística.
e) La gestió de sòl, d'obres d'urbanització, d'habitatge assequible, d'usos industrials i terciaris, d'equipaments i d'obres locals encomanades pels municipis i incloses en els plans i els programes d'actuació corresponents.
f) L'exercici, per delegació dels municipis, de les funcions de protecció de la legalitat i la disciplina urbanística, sens perjudici del que estableix l'article 35 en cas d'inactivitat dels ajuntaments.
g) L'exercici de la potestat sancionadora derivada de les competències urbanístiques atribuïdes per aquesta llei.
h) L'exercici de les competències en matèria d'habitatge que li reconeixen les lleis i les que li són delegades per conveni o per via consorcial.
La competència urbanística de l'Administració de la Generalitat i dels ajuntaments de l'àmbit territorial metropolità comprèn les facultats que la legislació urbanística i, en el cas de Barcelona, la Llei 22/1998, del 30 de desembre, de la Carta municipal de Barcelona, els atribueix i que no han estat expressament atribuïdes per aquesta llei a l'Àrea Metropolitana de Barcelona.
La modificació de qualsevol dels elements d'una figura del planejament urbanístic és subjecta a les mateixes disposicions que en regeixen la formació, amb les excepcions establertes per aquesta llei i la normativa urbanística.
Les modificacions dels sistemes urbanístics d'espais lliures, zones verdes o equipaments esportius es regulen per l'article 95 del text refós de la Llei d'urbanisme, aprovat pel Decret legislatiu 1/2005, amb la particularitat que la Comissió d'Urbanisme de l'Àrea Metropolitana de Barcelona exerceix les funcions atribuïdes a la Comissió Territorial d'Urbanisme en el tràmit de l'article 95.2 de la llei esmentada.
En els altres aspectes no regulats per aquesta llei regeixen la legislació urbanística i, a Barcelona, la Llei 22/1998.
Els municipis han de participar en els procediments que se segueixin per a la presa de les decisions dels òrgans de govern de l'Àrea Metropolitana en els casos següents:
a) En la incorporació a l'Àrea Metropolitana de Barcelona de nous municipis, per mitjà del procediment establert per l'article 2.2.
b) En la formulació i l'aprovació dels plans i els programes, per via d'informe preceptiu i d'acord amb els procediments determinats pel Reglament orgànic metropolità.
c) En la presentació d'iniciatives i propostes, d'acord amb el que disposa el Reglament orgànic metropolità.
d) En l'audiència prèvia a l'adopció dels acords que afecten especialment determinats municipis, segons estableix el Reglament orgànic metropolità.
El Consell Metropolità pot crear òrgans de participació sectorial envers els àmbits d'actuació de l'Àrea Metropolitana de Barcelona si llur naturalesa ho permet i ho fa convenient.
En els òrgans de participació sectorial, a més a més de consellers metropolitans i regidors dels municipis, s'hi poden integrar els ciutadans interessats i llurs associacions representatives, personal especialitzat de l'Àrea Metropolitana de Barcelona i dels ajuntaments, representants de les universitats, altres experts externs i representants d'altres administracions.
L'Àrea Metropolitana de Barcelona es pot finançar per mitjà dels recursos següents:
a) Els ingressos procedents del patrimoni i altres ingressos de dret privat.
b) El recàrrec sobre l'impost sobre béns immobles, establert per la legislació d'hisendes locals per a les àrees metropolitanes.
c) Els altres recàrrecs sobre els impostos dels municipis o la Generalitat creats d'acord amb la legislació reguladora de les hisendes locals.
d) Les taxes i els preus públics per a prestar serveis i per a dur a terme activitats de la seva competència.
e) Els cànons i altres drets a favor seu per a explotar serveis públics i utilitzar el domini públic metropolità.
f) Les quotes urbanístiques i les contribucions especials per a executar obres i per a establir, millorar o ampliar serveis.
g) El producte de les multes i les sancions.
h) Les transferències de la Generalitat i d'altres ens supramunicipals pel que fa a les delegacions de competències que s'acordin.
i) La participació en els tributs de l'Estat i de la Generalitat, en els termes establerts per la legislació reguladora de les hisendes locals.
j) Les aportacions dels municipis que la integren.
k) Les subvencions i altres ingressos de dret públic.
l) El producte de les operacions de crèdit.
m) Els recursos procedents de la Unió Europea i de programes comunitaris.
n) Qualsevol altre recurs creat per a finançar l'Àrea Metropolitana de Barcelona.
El recàrrec metropolità sobre l'impost sobre béns immobles no ha d'excedir el percentatge fixat per la legislació d'hisendes locals i ha de recaure sobre el valor cadastral que constitueix la base imposable d'aquest impost.
La gestió del recàrrec metropolità sobre l'impost sobre béns immobles ha d'ésser conjunta amb la del mateix impost sobre el qual recau.
Les aportacions dels municipis a què fa referència la lletra j de l'article 40 han d'ésser objecte d'establiment i ordenació, amb l'acord de la majoria absoluta del nombre legal de membres del Consell Metropolità.
Les aportacions a què fa referència l'apartat 1 han d'ésser generals, sens perjudici que puguin variar en funció de les característiques dels municipis.
També es poden establir aportacions específiques per a satisfer compensacions derivades de les prescripcions del planejament urbanístic i altres plans, programes o transferències d'aprofitament urbanístic.
L'Àrea Metropolitana de Barcelona ha d'exercir les potestats tributària i financera per a fer efectius la solidaritat i l'equilibri fiscal entre els municipis que la integren.
Els ajuntaments dels municipis metropolitans poden establir mecanismes i fórmules de col·laboració amb l'Àrea Metropolitana de Barcelona per a la prestació conjunta de les funcions de gestió tributària, recaptació, inspecció i revisió dels tributs municipals i altres ingressos de dret públic.
D'acord amb el seu règim estatutari o contractual, les entitats públiques empresarials, les societats mercantils de capital íntegrament públic, les societats d'economia mixta, els concessionaris d'obres públiques i serveis públics i els altres contractistes de serveis públics metropolitans poden percebre tarifes o altres contraprestacions dels usuaris.
Les tarifes o les contraprestacions a què fa referència l'apartat 1 són ingressos de dret privat de l'entitat gestora del servei, sens perjudici de la seva regulació per mitjà del reglament del servei corresponent o l'ordenança específica de cada tarifa.
El personal al servei de l'Àrea Metropolitana de Barcelona és format per funcionaris de carrera, personal interí, personal laboral i personal eventual, i es regeix per la legislació sobre funció pública local i pel Decret legislatiu 1/1997, del 31 d'octubre, pel qual s'aprova la refosa en un text únic dels preceptes de determinats textos legals vigents a Catalunya en matèria de funció pública.
L'Àrea Metropolitana de Barcelona, pel que fa a la política de recursos humans, pot promoure la mobilitat del personal entre l'Àrea Metropolitana de Barcelona i els municipis que en formen part, i efectuar les previsions corresponents en la relació de llocs de treball.
A les funcions de secretaria general, intervenció i tresoreria de l'Àrea Metropolitana de Barcelona els són aplicables els preceptes de la disposició addicional vuitena de la Llei de l'Estat 7/1985, del 2 d'abril, reguladora de les bases del règim local.
El secretari o secretària general també ha d'ésser secretari o secretària del Consell Metropolità i de la Junta de Govern i, sens perjudici de la delegació que li correspon, també ho ha d'ésser de la Comissió Especial de Comptes, de les comissions del Consell Metropolità i dels altres òrgans col·legiats que es poden crear.
El Consell Metropolità, segons les previsions de la relació de llocs de treball, designa el personal directiu, d'acord amb l'organització interna de l'administració metropolitana.
El gerent o la gerent, si en aplicació de l'article 4.4 es crea aquest òrgan d'administració, té la condició de personal directiu.
Al personal directiu li són aplicables les causes d'incapacitat i incompatibilitat establertes per als membres de les corporacions locals.
El personal directiu pot assistir a les sessions dels òrgans de govern de l'Àrea Metropolitana de Barcelona si és requerit pel president o presidenta o així ho sol·licita la majoria dels consellers metropolitans.
Un cop constituït el Consell Metropolità de l'Àrea Metropolitana de Barcelona resten extingides l'Entitat Metropolitana del Transport i l'Entitat Metropolitana dels Serveis Hidràulics i del Tractament de Residus, creades per la Llei 7/1987, del 4 d'abril, per la qual s'estableixen i regulen actuacions públiques especials en la conurbació de Barcelona i en les comarques compreses dins la seva zona d'influència directa.
L'Àrea Metropolitana de Barcelona assumeix la titularitat dels serveis, els mitjans materials, financers i personals, els drets i les obligacions de les dues entitats metropolitanes que s'extingeixen a què fa referència l'apartat 1.
L'Àrea Metropolitana de Barcelona succeeix a les entitats extingides en la titularitat de les accions, les participacions i els altres títols representatius del capital social de les societats mercantils en què aquestes entitats participen.
Els organismes autònoms i les societats mercantils de capital íntegrament públic dependents de l'Entitat Metropolitana del Transport i de l'Entitat Metropolitana dels Serveis Hidràulics i del Tractament de Residus resten adscrits a l'Àrea Metropolitana de Barcelona i passen a dependre'n.
L'Àrea Metropolitana de Barcelona se subroga en la posició d'administració contractant i concedent en els contractes d'obres públiques, la gestió de serveis públics, els subministraments, l'assistència tècnica, la consultoria i els serveis formalitzats per les entitats metropolitanes que s'extingeixen.
L'Àrea Metropolitana de Barcelona substitueix l'Entitat Metropolitana del Transport i l'Entitat Metropolitana dels Serveis Hidràulics i del Tractament de Residus en els òrgans, els organismes, les institucions, els consorcis i els altres ens públics i privats dels quals formen part o hi són representades.
Les mencions efectuades per l'ordenament jurídic en vigor a l'Entitat Metropolitana del Transport i a l'Entitat Metropolitana dels Serveis Hidràulics i del Tractament de Residus s'han d'entendre referides a l'Àrea Metropolitana de Barcelona i als seus òrgans.
1 L'Àrea Metropolitana de Barcelona té la condició d'entitat local d'aigua bàsica de subministrament d'aigua en baixa i de sanejament a l'efecte del Decret legislatiu 3/2003, del 4 de novembre, pel qual s'aprova el Text refós de la legislació en matèria d'aigües de Catalunya.
Així mateix, l'Àrea Metropolitana de Barcelona té la consideració d'entitat supramunicipal, a l'efecte del que estableix l'article 89 del Reial decret legislatiu 1/2001, del 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la Llei d'aigües, i d'ens públic representatiu dels municipis de l'aglomeració urbana que en conforma l'àmbit territorial, a l'efecte del que estableix l'article 3 del Reial decret llei 11/1995, del 28 de desembre, pel qual s'estableixen les normes aplicables al tractament de les aigües residuals urbanes
-2 Atenent el que disposa l'apartat 1 i la titularitat dels serveis establerts a l'article 14 C, que conformen actualment el servei metropolità del cicle integral de l'aigua, l'Agència Catalana de l'Aigua i l'Àrea Metropolitana de Barcelona establiran, mitjançant la subscripció d'un conveni de col·laboració que ha d'ésser aprovat pel Govern, un marc d'atribució de recursos procedents del cànon de l'aigua per fer front a les despeses d'explotació, de reposició i d'inversió dels sistemes de sanejament en alta, així com de les instal·lacions associades, incloses les d'aigües pluvials, i aquells tipus d'actuacions en el medi d'interès metropolità que es concretin en el conveni.
El conveni de col·laboració contindrà:
a) Els mecanismes de control, coordinació i col·laboració que s'hagin de desenvolupar entre les parts atorgants per a l'exercici adequat de llurs respectives competències, incloent-hi l'assumpció per part de l'AMB, durant el període de vigència del conveni, de la competència prevista a l'article 8.2.c del text refós de la legislació en matèria d'aigües de Catalunya en relació exclusivament amb les instal·lacions i els serveis públics objecte del conveni.
b) El règim jurídic de l'atribució de recursos provinents del cànon de l'aigua, que a l'efecte de gestió podrà dividir-se en diversos trams, així com els règims específics de pagament, garanties i cessions de l'atribució i dels recursos esmentats, incloent-hi les que comprenguin els drets i obligacions derivats del conveni.
c) La durada del conveni, que no podrà ser superior a trenta anys, i el moment de l'efectivitat de les diferents previsions establertes en el conveni.
d) El règim específic de responsabilitats en el cas d'extinció anticipada del conveni, així com el règim de penalitzacions.
-3 Atenent el desplegament competencial previst a l'apartat 2 i les inversions realitzades amb contribucions de l'Administració Hidràulica de Catalunya per a la construcció de les infraestructures de sanejament en alta de l'àmbit territorial que estableix l'article 2, l'Àrea Metropolitana de Barcelona realitzarà un pagament únic a l'Agència Catalana de l'Aigua que compensarà l'import de les inversions esmentades.
L'import d'aquest pagament únic es determinarà en el conveni de col·laboració a què fa referència l'apartat 2, o en el conveni específic que puguin subscriure a tal efecte l'Agència Catalana de l'Aigua i l'Àrea Metropolitana de Barcelona, que haurà d'ésser aprovat pel Govern.
Constituït el Consell Metropolità de l'Àrea Metropolitana de Barcelona i per mitjà d'una comissió mixta, els òrgans de govern han de poder acordar amb els de la Mancomunitat de Municipis de l'Àrea Metropolitana de Barcelona el procediment i les condicions en què han d'ésser traspassats a l'Àrea Metropolitana de Barcelona els serveis, els mitjans materials, financers i personals, els drets i les obligacions de titularitat de la Mancomunitat, i també tot el que escaigui als efectes de la substitució de la Mancomunitat per l'Àrea Metropolitana de Barcelona en els òrgans, els organismes, les institucions, els consorcis, les societats i els altres ens públics i privats dels quals forma part o hi és representada.
Els municipis mancomunats, prèviament al que determina l'apartat 1, han de manifestar la voluntat de participar, d'acord amb els preceptes legals i estatutaris aplicables, en la dissolució, si escau, de la Mancomunitat de Municipis de l'Àrea Metropolitana de Barcelona.
L'Àrea Metropolitana de Barcelona assumeix la gestió de les rondes de Barcelona, inclòs l'enllumenat públic, integrades per la ronda de Dalt entre el nus del Llobregat i el nus de la Trinitat, i la ronda del Litoral entre el nus de la Trinitat i el Morrot, i se subroga en tots els drets i les obligacions de les administracions competents fins a l'entrada en vigor d'aquesta llei, en els convenis amb altres administracions i en els recursos que aporten per a finançar la gestió de les rondes.
Per a dur a terme el traspàs de la gestió de les rondes, s'ha de constituir una comissió mixta entre l'Àrea Metropolitana de Barcelona i el Consell Comarcal del Barcelonès.
L'entrada en vigor del Pla director urbanístic metropolità obliga a adaptar el Pla general metropolità i els instruments de planejament urbanístic general dels altres municipis de l'àmbit territorial metropolità a les determinacions i a la legislació urbanística vigent.
Aquesta adaptació es formula d'acord amb l'article 27 i se subjecta al règim següent:
a) Es compon un text únic per a l'àmbit metropolità.
El text elaborat ha d'incloure la documentació requerida pels plans d'ordenació urbanística municipal adaptada, pel que fa al contingut, a les peculiaritats d'aquest instrument plurimunicipal d'adaptació dels plans preexistents.
b) L'entrada en vigor de l'adaptació del planejament general metropolità ha de tenir tots els efectes de la revisió del planejament general de l'àmbit metropolità, i l'instrument que en resulta ha de constituir el Pla d'ordenació urbanística metropolità.
El personal que ocupa efectivament llocs de treball a l'Entitat Metropolitana del Transport, a l'Entitat Metropolitana dels Serveis Hidràulics i del Tractament de Residus i, si escau, a la Mancomunitat de Municipis de l'Àrea Metropolitana de Barcelona, quan aquesta es dissolgui, s'integra com a personal propi de l'Àrea Metropolitana de Barcelona, amb el mateix règim que té en el moment de l'entrada en vigor d'aquesta llei.
El personal que ocupa efectivament llocs de treball en administracions públiques altres que les esmentades per l'aparat 1 i que, en el seu moment, havien succeït a l'Entitat Municipal Metropolitana de Barcelona resta definitivament incorporat a l'administració a la qual presta els serveis en el moment de l'entrada en vigor d'aquesta llei.
Les competències que aquesta llei atribueix a la Comissió d'Urbanisme de l'Àrea Metropolitana de Barcelona han d'ésser exercides, mentre no es constitueix la comissió esmentada, per la Comissió Territorial d'Urbanisme corresponent o per la persona titular del departament de l'Administració de la Generalitat competent en la matèria, segons correspongui d'acord amb la legislació urbanística, excepció feta de les que continuen corresponent a la Subcomissió d'Urbanisme de Barcelona, d'acord amb la Llei 22/1998, que, durant aquest període transitori, ha de mantenir la composició, el règim jurídic i les competències atribuïdes per la Carta.
La Comissió d'Urbanisme de Catalunya, la Comissió Territorial d'Urbanisme corresponent i la Subcomissió d'Urbanisme del Municipi de Barcelona emeten un informe previ a l'aprovació definitiva de la persona titular del departament de l'Administració de la Generalitat competent en la matèria del Pla director urbanístic metropolità que, d'acord amb la disposició addicional novena, precedeix la constitució de la Comissió d'Urbanisme de l'Àrea Metropolitana de Barcelona.
El Pla general metropolità aprovat definitivament el 19 de juliol de 1976 i les modificacions corresponents, i també els altres plans generals municipals de l'àmbit de l'Àrea Metropolitana de Barcelona, són vigents mentre no entra en vigor el planejament establert per la disposició addicional desena, sens perjudici de les modificacions que resulten directament de la incompatibilitat amb el Pla director urbanístic metropolità.
El planejament urbanístic general vigent a l'entrada en vigor d'aquesta llei no pot ésser objecte de revisió o adaptació fora del procediment establert per la disposició addicional desena, sens perjudici de les possibles modificacions puntuals que calgui, les quals han d'ésser tramitades i aprovades d'acord amb les regles següents:
a) L'aprovació inicial i l'aprovació provisional corresponen als ajuntaments, si la modificació té una incidència territorial limitada a un únic municipi, i a l'Àrea Metropolitana de Barcelona en els altres casos.
b) L'aprovació definitiva correspon a la Comissió d'Urbanisme de l'Àrea Metropolitana de Barcelona.
Mentre no es constitueix aquesta comissió, l'aprovació definitiva pertoca als òrgans urbanístics que corresponen d'acord amb la disposició transitòria primera.
No estan incloses en la prohibició de l'apartat 2 les revisions del planejament urbanístic general vigent, el primer acte preparatori formal de les quals s'hagi iniciat abans de l'entrada en vigor d'aquesta llei.
A aquest efecte, s'entén per primer acte preparatori formal l'adopció per l'ajuntament competent de qualsevol resolució que tendeixi a l'encàrrec o a la contractació dels treballs d'elaboració del pla o a l'obtenció de finançament adreçat a aquesta finalitat.
En aquest cas, l'ajuntament ha de sol·licitar informe a l'Àrea Metropolitana de Barcelona sobre la coherència del document en fase d'avanç d'aquesta revisió del planejament urbanístic general, amb relació als objectius i propòsits generals dels treballs preparatoris del Pla director urbanístic metropolità.
Els tributs i els recursos diversos de l'Entitat Metropolitana dels Serveis Hidràulics i del Tractament de Residus, de l'Entitat Metropolitana del Transport i de la Mancomunitat de Municipis de l'Àrea Metropolitana de Barcelona, vigents a la data de publicació d'aquesta llei, s'han de mantenir en vigor mentre no es desenvolupa el finançament de l'Àrea Metropolitana de Barcelona.
El Consell Metropolità, per majoria absoluta, ha d'adoptar els acords necessaris per a incorporar els municipis de l'Àrea Metropolitana de Barcelona no integrats en aquests ens o en la Mancomunitat de Municipis al sistema de finançament derivat dels recursos de qualsevol naturalesa vigents segons aquesta disposició transitòria.
La constitució del primer Consell Metropolità s'ha d'efectuar, després de l'entrada en vigor d'aquesta llei, un cop tingudes les primeres eleccions locals que es convoquin, a l'efecte del que estableix l'apartat 1 de la disposició addicional primera.
Les administracions i els òrgans esmentats per les disposicions addicionals primera, quarta i novena han de continuar desenvolupant llurs funcions i exercint llurs competències en el període que va entre l'entrada en vigor d'aquesta llei i la constitució del primer Consell Metropolità.
Resten derogats els títols III i IV de la Llei 7/1987, del 4 d'abril, per la qual s'estableixen i regulen actuacions públiques especials en la conurbació de Barcelona i en les comarques compreses dins la seva zona d'influència directa.
Resten derogades les disposicions amb el mateix rang o inferior que s'oposin al que estableix aquesta llei.
El Govern ha de crear, per mitjà de decret, i en el termini de sis mesos des de l'entrada en vigor d'aquesta llei, la Comissió Territorial d'Urbanisme de l'àmbit metropolità de Barcelona, el qual ha de regir fins que es constitueixi la Comissió d'Urbanisme de l'Àrea Metropolitana de Barcelona.
L'àmbit d'actuació d'aquesta comissió ha d'ésser el mateix que l'àmbit territorial de l'Àrea Metropolitana de Barcelona, excepte el municipi de Barcelona.
La Comissió Territorial d'Urbanisme de l'àmbit metropolità de Barcelona, mentre no es constitueix l'Àrea Metropolitana de Barcelona, ha d'exercir les competències que la legislació urbanística atribueix a les comissions territorials d'urbanisme, i a partir de la constitució del Consell Metropolità ha de deixar d'exercir les competències que corresponen a aquest òrgan respecte dels assumptes que es presenten a partir del moment en què es constitueix.
Així mateix, a la Comissió Territorial d'Urbanisme de l'àmbit metropolità de Barcelona li correspon emetre un informe previ a l'aprovació definitiva del Pla director urbanístic metropolità.
La Comissió Territorial d'Urbanisme de l'àmbit metropolità de Barcelona ha d'ésser presidida per la persona titular del departament de l'Administració de la Generalitat competent en la matèria o la persona en qui delegui o que la substitueixi, i ha d'ésser integrada pels vocals, designats de la manera següent:
a) Deu per la persona titular del departament de l'Administració de la Generalitat competent en la matèria, cinc dels quals ho han d'ésser en representació d'aquest departament i cinc en representació d'altres departaments de la Generalitat.
b) Deu pel president o presidenta de l'Àrea Metropolitana de Barcelona o, mentre no es constitueix el Consell Metropolità, per les organitzacions associatives d'ens locals de Catalunya.
Un representant o una representat de l'Administració de l'Estat, amb veu i sense vot, ha de poder assistir a les sessions de la Comissió Territorial d'Urbanisme de l'Àrea Metropolitana de Barcelona.
El decret de creació de la Comissió Territorial d'Urbanisme de l'Àrea Metropolitana de Barcelona n'ha de determinar la composició d'acord amb aquesta llei i ha de regular les regles de funcionament intern, en coherència amb les normes reglamentàries que regulen les comissions territorials d'urbanisme.