projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El Museu d'Arqueologia de Catalunya organitza l'exposició: "Art Primer.
A la imatge, el cèlebre "Arquer de la Valltorta".
El desenvolupament de l'art i de la capacitat d'abstracció és una de les grans fites de l'evolució humana.
Tanmateix, el caràcter efímer de les primeres formes d'art fa difícil rastrejar-ne els orígens en el temps.
El Museu d'Arqueologia de Catalunya (MAC) ens proposa rastrejar-ne els orígens a l'exposició «Art primer.
L'exposició s'obrirà al públic divendres 7 de febrer i es podrà visitar fins al 28 de juny.
Art llevantí, Patrimoni de la Humanitat
La mostra també posa èmfasi en l'art rupestre llevantí, una de les expressions artístiques més originals sorgides, tant a Catalunya com a la resta de la mediterrània peninsular, fa més de 7.000 anys.
D'aquesta manera, l'exposició funciona com a cloenda del 20è aniversari de la declaració de l'art rupestre de la façana mediterrània peninsular com a Patrimoni de la Humanitat per part de la UNESCO.
L'exposició exhibeix dos-cents cinquanta objectes únics de la prehistòria europea, procedents de vint museus i institucions catalanes, espanyoles i franceses.
Un patrimoni prehistòric excepcional, gran part del qual s'exposa per primera vegada a Catalunya.
L'exposició fa una descoberta de les primeres manifestacions artístiques a Europa, especialment de l'art rupestre llevantí
Es retrà homenatge a l'autor de 'Les històries naturals' amb reedicions de la seva obra, exposicions i espectacles
L'Any Joan Perucho és una de les efemèrides decretades pel Govern per aquest 2020.
El seu comissari és el crític i escriptor Julià Guillamon, que el 1998 va comissariar una exposició sobre l'autor al Centre d'Art Santa Mònica.
De fet, el primer assaig que va escriure Guillamon, el 1989, ja va tractar sobre Perucho i la literatura fantàstica.
La commemoració pretén recuperar l'esperit de l'escriptor mitjançant reedicions de la seva obra, exposicions i espectacles de petit format.
Entre les activitats que es duran a terme hi ha jornades acadèmiques, exposicions itinerants, rutes literàries, un documental i activitats diverses a les biblioteques i als centres educatius.
Es faran al Baix Penedès, la Terra Alta i el Maestrat, amb les quals Perucho estava vinculat.
També n'hi haurà a Banyoles i a Berga, dues poblacions relacionades amb la seva biografia.
I a Madrid, on va estudiar les oposicions i on va tenir un nucli d'admiradors.
D'altra banda, l'acte institucional de l'Any Perucho tindrà lloc el 16 de març, a les 18 hores al Palau de la Generalitat.
Joan Perucho va ser poeta, novel·lista, gastrònom, col·leccionista, crític d'art i amic d'artistes.
És una de les figures més destacades de la literatura fantàstica a la península, on va introduir H.P. Lovecraft.
El seu llibre més conegut, Les històries naturals, és una narració de vampirs molt divertida que s'ha traduït a nombroses llengües.
Però més enllà de l'obra literària, Perucho va crear un personatge fascinant: erudit, molt irònic, apassionat i exuberant.
La Institució de les Lletres Catalanes commemora el centenari del naixement de l'escriptor Joan Perucho.
Descobert a l'Espluga de Francolí el primer santuari paleolític de fa uns 15.000 anys a Catalunya, integrat per més de 100 gravats
Es compon de més d'un centenar de motius, entre símbols abstractes i representacions figuratives.
S'ha fet pública la descoberta, a l'Espluga de Francolí (Conca de Barberà), de més d'un centenar de gravats de fa uns 15.000 anys que constitueixen el primer santuari paleolític català amb representacions d'art rupestre parietal figuratiu i abstracte.
El 30 d'octubre de 2019, tot just feia una setmana que l'Espluga de Francolí havia sofert una important sotragada pels aiguats del 22 d'octubre.
Aquells dies un equip de l'Institut Català de Paleoecologia Humana i Evolució Social realitzava una campanya d'excavació arqueològica a la Cova Museu de la Font Major sota la direcció de l'investigador Josep Maria Vergès.
Va ser ell precisament qui va decidir anar a explorar zones de la cova que desconeixia.
Es va trobar al davant d'un santuari paleolític integrat per més d'un centenar de gravats de fa uns 15.000 anys, els més antics descoberts fins ara a Catalunya.
Més d'un centenar de gravats del Paleolític
El conjunt d'art rupestre es compon de més d'un centenar de motius, entre símbols abstractes (signes) i representacions figuratives d'animals, principalment cérvoles, cavalls i bous.
La majoria de les representacions es poden atribuir, pel seu estil, al Paleolític Superior, més concretament al període Magdalenià, ara fa uns 15.000 anys, si bé n'hi ha que poden ser lleugerament més antigues, i d'altres que podrien relacionar-se amb el neolític i etapes més recents.
Es tracta d'una descoberta excepcional i una fita en la història de l'arqueologia a Catalunya.
A més, pel nombre i qualitat de les representacions és un dels conjunts més significatius de l'anomenada província paleolítica mediterrània.
Els gravats es van crear sobre una capa de llims arenosos força tous.
L'escassa consistència del suport fa que es puguin malmetre o, fins i tot, esborrar, amb el mínim contacte.
Per aquests motius, no es poden visitar ara per ara i un equip de tècnics els està documentant amb tècniques 3D.
La troballa és excepcional i marca una fita en la història de l'arqueologia catalana
El filòleg Jaume Coll és el comissari de la commemoració del cinquantenari de la seva mort
S'ha presentat l'Any Josep Carner, impulsat pel Departament de Cultura a través de la Institució de les Lletres Catalanes per commemorar el cinquantenari de la mort de l'escriptor.
Carner és una figura cabdal en la literatura catalana del segle xx i és considerat el "Príncep dels poetes", renovador de la poesia, de la llengua i de la prosa.
El comissariat de l'Any Josep Carner ha estat encarregat al filòleg Jaume Coll, que des de 1998 és el marmessor literari de l'obra de Carner.
El «Príncep dels poetes» va renovar poesia, de la llengua i de la prosa
Ha deixat una temperatura excepcionalment baixa i neu al Pirineu
La notable baixada de temperatura ha provocat un ambient molt fresc per l'època a Catalunya entre el dimarts 11 i el dimecres 12 de juny, amb nevades al Pirineu fins a uns 1.800 m de cota al llarg de dimarts i amb una temperatura mínima molt baixa durant la matinada de dimecres, sota zero a la plana de la Cerdanya.
A amplis sectors del país ha estat la matinada més freda de les últimes dècades en un mes de juny, amb una mínima rècord a prop de la meitat de les estacions automàtiques de la XEMA amb més de 10 anys.
El causant d'aquesta situació no ha estat una ventada de nord, sinó l'aproximació d'una profunda depressió freda a tots els nivells, situada a la Bretanya francesa.
La matinada de dimecres ha estat freda a Catalunya, rècord de les últimes dècades en un mes de juny a gran part del sud del país
A l'interior ha estat l'onada de calor més intensa de les últimes dècades
Del 25 al 30 de juny, Catalunya s'ha vist afectada per una massa d'aire d'origen africà que ha provocat una onada de calor excepcionalment intensa.
La calorada, que s'ha fet notar a bona part de l'Europa occidental i amb rècords històrics a França, ha deixat valors de temperatura màxima de 40 a 43 oC a les comarques de l'interior i a diversos sectors del prelitoral, així com a les valls prepirinenques.
Els dies més calorosos van ser el divendres 28 i el dissabte 29, quan es van mesurar fins a 43,6 oC a Artés (Bages) o 43,8 oC a Alcarràs, respectivament.
Són registres fins ara inèdits a la Xarxa d'Estacions Meteorològiques Automàtiques (XEMA), amb sèries que arriben a superar els 30 anys.
A banda d'intensa, l'onada de calor ha estat persistent, ja que en alguns sectors de muntanya ha provocat la superació dels llindars de perill per calor durant 6 dies consecutius, un fet extraordinari al mes de juny.
A l'interior de Catalunya ha estat l'onada de calor més important de les últimes dècades i probablement caldria remuntar-se fins al juliol de 1982 per trobar-ne una de comparable.
En canvi, prop de la costa s'han viscut calorades força més destacades, sense anar més lluny la de principis d'agost de 2018.
La màxima de 43,8 oC d'Alcarràs (Segrià) és la temperatura més alta en 30 anys
El 22 d'octubre va ser el dia més plujós de les últimes dècades
Precipitació acumulada del mes d'octubre
L'octubre ha estat plujós a gran part del territori i molt plujós a la Costa Brava, al terç oest de Catalunya i punts del Pirineu oriental, i en canvi, ha estat sec a sectors del litoral i prelitoral Central, de la Selva i del Montsià.
La meteorologia del mes d'octubre ha estat marcada per un posicionament del corrent en jet (vents de l'oest en altura) al sud de la seva ubicació habitual.
L'alternança de falques anticiclòniques i pertorbacions atlàntiques ha estat habitual durant el mes.
Ha provocat una inhibició de les masses fredes procedent de latituds altes i un període, en general, tempestuós però de distribució molt irregular, del qual cal destacar el temporal de pluja dels dies 21 al 23 d'octubre.
Al conjunt de Catalunya el 22 d'octubre va ser el dia més plujós de les últimes dècades, fins al punt que un 25% de les estacions automàtiques de la XEMA van superar els 100 mm al llarg del dia.
Pel que fa a la precipitació màxima en 1 minut, el valor més elevat van ser els 5,9 mm de Tivissa (Ribera d'Ebre), un valor poc habitual a Catalunya.
El mes es pot qualificar de càlid al conjunt de Catalunya a excepció d'alguns sectors del pla de Lleida on ha estat normal.
El flux de l'oest va inhibir tant les masses d'aire fred procedent d'altes latituds com les càlides procedent dels tròpics.
Com a conseqüència la temperatura ha estat amb valors per sobre de la mitjana climàtica.
El Servei Meteorològic de Catalunya presenta un radar que sap distingir entre pluja i neu
Ara podrem saber a distància si plou o neva en una zona determinada gràcies a un nou producte web elaborat pel Servei Meteorològic de Catalunya.
El nou producte s'anomena «Pluja o neu».
D'una banda, la reflectivitat indica si en una zona hi ha precipitació o no.
Per saber si la precipitació correspon a pluja o neu, es fa servir la mesura de la temperatura que proporciona la Xarxa d'Estacions Automàtiques.
S'observen tres colors diferenciats: el vermell que correspon a la pluja, el verd a l'aiguaneu i el blau a la neu.
Cada color presenta diferents tonalitats, que corresponen a la intensitat de la precipitació, és a dir, a part de poder discriminar el tipus de precipitació també es pot apreciar la seva intensitat.
El mes ha estat molt càlid a les parts més elevades del Pirineu i Prepirineu, depressió Central i serralada Prelitoral
Diferència entre la temperatura mitjana i la climàtica
La meteorologia del desembre ha estat marcada per dues configuracions totalment oposades:
El mes es pot qualificar de càlid a Catalunya i molt càlid a les parts més elevades del Pirineu i Prepirineu central i occidental, depressió Central i serralada Prelitoral.
El vent, els núvols i les masses d'aire càlid han provocat temperatures suaus per a l'època de l'any arreu del país, amb anomalies de 3,5 oC, i fins i tot superiors, respecte de la mitjana climàtica.
Les temperatures nocturnes també han estat elevades, en alguns casos fins i tot amb mínimes superiors als 15 °C. Cal remarcar que 16 de les 90 estacions de la Xarxa d'Estacions Meteorològiques Automàtiques, amb més de 20 anys de dades, han registrat la temperatura mínima diària més alta de desembre, repartides a diversos sectors del delta de l'Ebre, la plana de Lleida i plana interior gironina.
S'han registrat mínimes superiors als 15oC
El 31 de gener, es va abonar el 13% que restava per pagar de la campanya 2019
El 31 de novembre s'ha abonat el 13% de l'import que restava pendent corresponent a la campanya 2019 dels ajuts a les zones amb limitacions naturals o altres limitacions específiques.
El 20 de desembre de 2019 es va fer efectiu un primer pagament corresponent al 87% de l'ajut a la Compensació a les zones amb limitacions naturals o altres limitacions específiques de la campanya 2019 per un import de 9.392.879,26 €.
Aquests ajuts formen part del Programa de Desenvolupament Rural de Catalunya PDR.cat2020 i estan cofinançats amb el Fons Europeu Agrícola de Desenvolupament Rural (FEADER).
Els imports compensen l'increment de costos que comporta l'activitat agrària a les zones amb limitacions naturals o altres limitacions específiques i es paga als agricultors que es comprometin a dur a terme la seva activitat agrària en aquestes zones.
Es compensa l'increment de costos que comporta l'activitat agrària en les zones amb limitacions naturals o altres limitacions específiques
En què consisteixen, a què corresponen, etc.
L'andana sentit Sarrià s'ha ampliat de 3 a 8 metres i s'ha creat una nova entrada
L'andana sentit Sarrià de l'estació de Provença d'FGC s'ha ampliat fins als 8 metres.
Això millorarà la capacitat i la mobilitat de les persones usuàries de la segona estació més utilitzada del Metro del Vallès, amb 8,6 milions de viatgers l'any.
Les obres han comptat amb una inversió de 8 milions d'euros.
L'obra també ha comportat una millora important en l'accessibilitat a l'estació, tot evitant la congestió que es produeix actualment a les escales d'accés a l'andana.
Així, s'ha construït una nova entrada a la part ampliada per separar i millorar els fluxos de mobilitat, amb escales fixes i ascensor.
Així mateix, s'han executat dues sortides d'emergència, una al xamfrà de Balmes amb Rosselló, i l'altra al carrer Rosselló.
Un dels elements significatius d'aquesta obra ha estat el mètode de construcció utilitzat.
L'ampliació de l'andana s'ha efectuat mitjançant la construcció d'una nova galeria, de 50 metres de longitud, paral·lela a la volta de l'estació.
Cal tenir en compte que aquestes tasques s'han executat majoritàriament amb l'estació en funcionament.
L'actuació està cofinançada pels Fons Europeu de Desenvolupament (FEDER).
Homenatge als treballadors d'FGC
A la nova escala d'accés a l'andana s'hi han gravat 590 noms propis de persones que han treballat o treballen a FGC.
L'estació rep anualment més de 8,6 milions de viatgers i és la segona més utilitzada de la línia Barcelona – Vallès d'FGC
La primera fase d'obres s'executarà entre 2020 i 2030
S'ha presentat el projecte guanyador per a fer realitat el nou Hospital Universitari Joan XXIII, un referent per al Camp de Tarragona, destaca la seva aposta per l'assistència, la docència i la recerca.
El projecte guanyador, anomenat «Entre places», preveu transformar l'actual centre en un de nou, substituint els edificis més obsolets, tant des d'un punt de vista funcional com constructiu.
Les obres del nou Joan XXIII s'iniciaran, en una primera fase, amb la construcció d'un nou edifici d'uns 40.000 metres quadrats on es preveu ubicar-hi les àrees assistencials, les de suport clínic, les administratives i docents, els serveis generals i l'àrea ambulatòria (hospital de dia, hemodiàlisi, hospitalització a domicili, etc.).
Tot aquest conjunt es vertebrarà a través d'una rambla pergolada amb plaques solars fotovoltaiques, un dels grans atractius del projecte guanyador.
Aquesta primera fase, que esdevé una inversió ja garantida pel Govern de la Generalitat de gairebé 50 milions d'euros, s'executarà entre els anys 2020 i 2023.
La transformació contempla substituir els edificis més antics, abordar les necessitats assistencials futures i potenciar la docència i la recerca
És una malaltia cutània d'origen genètic, de caràcter crònic i reconeguda com a malaltia minoritària
El Servei Català de la Salut (CatSalut) preveu iniciar a l'abril un procés per tal que les persones afectades per l'epidermòlisi ampul·lar congènita —més coneguda com a pell de papallona— tinguin un accés gratuït, equitatiu i de qualitat al tractament d'aquesta malaltia, reconeguda com a minoritària.
L'epidermòlisi ampul·lar congènita és una malaltia cutània d'origen genètic, poc freqüent i de caràcter crònic, i que s'estima afecta a unes 60 persones a Catalunya.
Es caracteritza per l'aparició d'ampolles o vesícules a la pell o a les membranes mucoses només per simple fricció o traumatisme.
Les persones afectades requereixen l'ús diari i constant de medicaments tòpics i productes sanitaris.
La culminació d'un nou model de tractament
El CatSalut ha treballat en un nou model per a l'accés, la prescripció, la dispensació, el seguiment i la facturació del tractament.
El nou model es posarà en pràctica a través d'una prova pilot d'un any de durada.
Tindran accés a aquest nou model totes les persones amb targeta sanitària i diagnosticades d'epidermòlisi ampul·lar congènita per un professional de dermatologia del SISCAT.
Des del 31 de juliol fins al 16 de setembre es poden demanar els ajuts per la paralització temporal d'activitats pesqueres, que estan fixades al calendari de parades temporals, en les modalitats d'arrossegament, encerclament i palangre de superfície.
En les aturades temporals de 30 dies, els ajuts cobreixen un màxim de 15 dies.
Excepte per la parada temporal del període 2017/18 de la modalitat de palangre de superfície, per la qual el període subvencionable serà de 30 dies.
Els percentatges de cofinançament són el 50% a càrrec del Fons Europeu Marítim i de la Pesca (FEMP), i 50% a càrrec del Ministeri d'Agricultura i Pesca, Alimentació i Medi Ambient (MAPAMA).
El termini per sol·licitar-los és del 31 de juliol al 16 de setembre del 2019
Nou canal de comunicació que agilita la relació del ciutadà amb l'administració
La nova aplicació FotoDun permet enviar fotografies geoetiquetades en el moment de fer tràmits relacionats amb les explotacions agràries de Catalunya.
Es tracta d'una nou canal de comunicació que agilitza la relació del ciutadà amb l'administració en tot el relacionat amb els ajuts de la Política Agrària Comuna (PAC).
En concret, li facilita la gestió de la Declaració Única Agrària (DUN) que inclou les dades de cada explotació agrària i li permet sol·licitar diferents ajuts adreçats al sector, entre ells els ajuts agroambientals per fomentar la producció ecològica.
Les fotografies realitzades amb els mòbils s'envien al Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació directament i contenen el posicionament (amb una precisió mínima requerida), la data i altres paràmetres que les identifiquen.
L'APP permet treballar amb mode fora de línia (offline).
Què aconsegueix l'agricultor amb l'ús de l'aplicació
Les fotografies realitzades amb els mòbils s'envien al Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació directament
Pots consultar el manual d'ús, descarregar-te l'aplicació...
El canvi climàtic ja afecta la floració, la caiguda de les fulles i la migració dels ocells
L'olivera floreix fins a 19 dies abans
Anomalia de la temperatura mitjana anual a Catalunya (1950-2018)
Temperatures més altes i, sobretot, estius més càlids, amb més nits tropicals.
Una pujada significativa del nivell del mar i avançaments en la floració i les migracions dels ocells.
Les dades formen part del Butlletí Anual d'Indicadors Climàtics, que publica el Servei Meteorològic de Catalunya, que també mostra com aquests valors són resultats força robustos i fiables des del punt de vista estadístic.
Segons les dades, des de l'any 1950 la temperatura mitjana anual a Catalunya ha augmentat 1,6 oC, amb un augment més marcat a l'estiu (2,5 oC) que a la resta d'estacions de l'any.
El comportament de la precipitació no és tan clar.
L'única estació amb una tendència significativa és l'estiu, amb una disminució de la precipitació de -5,7 % per decenni.
També augmenten el nombre de dies càlids i el nombre de nits tropicals, mentre disminueixen els dies freds.
No obstant, entre el període 1971-2018, la severitat de les sequeres ha anat augmentant al conjunt de Catalunya, i els períodes humits són menys extensos.
D'altra banda, la temperatura del mar a l'Estartit (el Baix Empordà) ha augmentat a un ritme de +0,3 °C per decenni durant el període 1974-2016, mentre que el nivell del mar ha augmentat 3,3 cm per decenni des de 1990.
L'augment de les temperatures està influint en la floració de les plantes i la migració dels ocells.
El Butlletí inclou un estudi a la Serra d'Almos (la Ribera d'Ebre), entre els anys 1971 i 2018.
Els resultats confirmen l'avançament de la floració de plantes (19 dies per a l'olivera), l'avançament de la maduració del fruit (37 dies per a la perera i 28 per l'albercoquer), el retard en la caiguda de les fulles (23 dies per a la pomera), l'avançament de l'arribada i de la migració de les aus (l'oreneta vulgar arriba uns 24 dies abans i marxa uns 22 dies abans).
L'any 2018, el segon més plujós des de mitjan segle XX
2018 va ser un any càlid a Catalunya, amb una anomalia respecte al període de referència 1981-2010 de +0,8 °C, essent el setè més càlid des de 1950.
Pel que fa a la precipitació, 2018 es pot qualificar d'any plujós, ja que a Catalunya s'ha acumulat un 49% més de precipitació que el valor mitjà del període 1981-2010.
El nivell del mar ha augmentat 3,3 cm per decenni des de 1990
El divendres 7 de juny es farà efectiu
El divendres 7 de juny el sector ramader de boví d'engreix rebrà el saldo pendent dels ajuts directes associats al sector ramader per un import de 694.527 euros, a 2.479 persones.
Aquest saldo restant és possible fer-ho efectiu un cop el Fons Espanyol de Garantia Agrària (FEGA) ha establert els imports unitaris definitius per hectàrea per a l'any 2018.
Aquests ajuts, que formen part del primer pilar de la PAC, estan finançats al 100% pel Fons Europeu Agrícola de Garantia (FEAGA) i estan destinats a atendre sectors específics amb risc de disminució o abandonament de la producció.
Aquest saldo restant es paga un cop el Fons Espanyol de Garantia Agrària (FEGA) ha establert els imports unitaris definitius per hectàrea per a l'any 2018
En els pròxims cinc anys està previst crear 300 places noves d'agents i 50 places de personal tècnic i administratiu
El Cos d'Agents Rurals es reforçarà en els propers cinc anys amb més efectius, la implantació de noves tecnologies como ara drones i tauletes, i la renovació del parc de vehicles i embarcacions.
El Govern ha aprovat el Pla Estratègic del Cos d'Agents Rurals 2019-2024 (PECAR), que té per objectiu potenciar el cos i adaptar-lo als reptes actuals.
Entre les mesures que s'implementaran en els pròxims cinc anys hi ha la creació de 300 places noves d'efectius del Cos d'Agents Rurals, 50 places de personal tècnic i administratiu, l'aprovació del Reglament d'Armes, de la Carta de Serveis i del Decret de Segona Activitat, el desenvolupament del Pla de Carrera, la implantació de noves tecnologies i la renovació del parc de vehicles i embarcacions, entre altres.
Les mesures de contenció de la despesa dels últims anys ha fet que el nombre d'agents hagi passat de 527 a 496 i que l'última convocatòria de places es va fer el 2009 amb la incorporació només de 30 agents.
La manca de convocatòries, a més, ha provocat un envelliment progressiu del col·lectiu i actualment la mitjana d'edat és de gairebé 50 anys.
L'adaptació a les necessitats actuals inclou l'aprovació d'una carta dels serveis que presta el Cos, que inclogui els compromisos adquirits en termes d'eficàcia i qualitat en la seva prestació, així com els diferents mecanismes que han de permetre la participació dels ciutadans per millorar les prestacions.
Un altre dels objectius és millorar la imatge i consolidar la identitat corporativa, així com consolidar les campanyes d'informació i conscienciació que du a terme el Cos, com ara les de la sega, de prevenció d'incendis, de protecció d'animals de companyia.
El Pla Estratègic del Cos d'Agents Rurals 2019-2024 vol d'adaptar el Cos als reptes actuals
EduCAR: Xerrades i altres activitats