projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
La fira aeronàutica, LleidaAirChallenge que es va celebrar el cap de setmana de l'1 i 2 de juny va ser un èxit no només de públic sinó també d'expositors.
La fira, inaugurada per el Secretari d'Infraestructures i Mobilitat, Isidre Gavín, ja es comença a posicionar com un referent del sector aeronàutic de dins i de fora de Catalunya.
Aquest és el tercer any que l'aeroport focalitza l'esdeveniment com una fira aeronàutica i no tant com un festival aeri.
La fira ha tingut una vuitantena d'estands i s'hi ha celebrat conferències i tallers.
A més el diumenge al matí es van fer dues exhibicions aèries de Àlex Balcells i Jorge Macias.
La LleidaAirChallenge ha tingut un 60% més d'expositors respecte l'edició de 2018 i un 300% respecte 2017, "fet que demostra l'èxit de l'aposta realitzada fa tres anys de convertir aquest esdeveniment en una fira", destaca Gavín.
La fira també ha obert les portes de l'aeroport a tots els seus espais: zona de facturació, recollida de maletes, etc.
Per a Gavín, "aquesta fira és important tant per a l'aeroport com per al mateix sector aeronàutic.
Aconseguir que es reuneixin durant un cap de setmana un nombre tant important d'empreses del sector aeronàutic fa que es teixeixin sinèrgies i surtin oportunitats de negoci.
Per a l'aeroport, és una oportunitat per a donar a conèixer el seu espai i permetre que algunes d'aquestes empreses s'hi estableixin i ajudin a construir l'aeroport industrial i aeronàutic de Catalunya que busquem".
A la fira s'hi ha reunit estands sobre escoles de vol, drons, escoles de tripulants de cabina de passatgers, escoles de mecànica d'aviació, aeroclubs, vols sense motor, empreses d'aviònica, manteniment d'aeronaus, empreses de coets, helicòpters, motors d'aviació, empreses d'aplicacions aeronàutiques, de combustible, enginyeries aeronàutiques, reconeixements mèdics aeronàutics, empreses de fotometria y calibratge i de fabricants de globus.
L'aeroport de Lleida-Alguaire acollirà a partir d'aquest mes de gener la tercera escola de pilots.
El Reial Aeroclub de Lleida i l'aeroclub Barcelona-Sabadell han tancat, la primera setmana de gener, un acord de col·laboració pel qual aquest segon usarà l'hangar que actualment utilitza el Reial Aeroclub de Lleida per basar-hi dues aeronaus i desenvolupar la seva activitat de formació.
A la signatura de l'acord hi han assistit els presidents de les dues entitats, Josep Maria Niubó i Pere-Joan Nogueroles, respectivament, i el secretari d'Infraestructures i Mobilitat i president d'Aeroports de Catalunya, Isidre Gavín.
Des de l'Aeroclub Barcelona-Sabadell, que actuarà amb la seva marca comercial, Barcelona Flight School, es valora molt positivament aquest acord ja que permetrà una nova expansió de les aficions aeronàutiques al territori lleidatà, tant per la vessant de la formació de nous pilots professionals com per la d'altres titulacions complementàries, juntament amb el Reial Aeroclub de Lleida.
Es preveu ja per a aquest mes de gener l'arribada dels primers pilots per a realitzar les seves pràctiques.
Aquesta serà la tercera escola basada a l'aeroport de Lleida-Alguaire, conjuntament amb BAA Training i el CESDA.
L'aeroport és un lloc idoni per a la formació, motiu pel qual ambdós aeroclubs aposten per fomentar aquesta activitat.
A més de l'hangaratge d'aeronaus, les instal·lacions de l'hangar s'utilitzaran també com a aules de formació i de brifing per als pilots.
Des de les dues entitats es veu l'aeroport com una infraestructura excel·lent per a l'exercici de les seves activitats no només per als socis sinó també per als seus alumnes.
El reenfocament de l'activitat de l'aeroport de Lleida-Alguaire com a plataforma industrial aeronàutica de Catalunya prioritzant els seus usos formatius, tecnològics i industrials encaixa amb els objectius de les dues entitats.
El Consell d'Administració d'Aeroports de Catalunya ha aprovat avui un conjunt de mesures a prendre en els aeroports gestionats per la societat per incentivar la recuperació del sector i incrementar la seva competitivitat.
Així, ha acordat un descompte durant el 2020 del 50% en la tarifa d'estacionament d'aeronaus i un descompte del 100% en la tarifa de passatger.
A més, ha acordat traslladar al Ministeri de Foment la proposta del Govern de la Generalitat que apliqui mesures anàlogues en els aeroports que Aena gestiona a Catalunya.
Així mateix, s'ha fet seguiment durant el Consell de les diverses mesures que s'han pres per a garantir l'operativa dels aeroports gestionats i augmentar la seva competitivitat.
En relació a l'aeroport de Lleida-Alguaire, s'ha reorganitzat la plataforma per acollir-hi un major nombre d'aeronaus.
Dilluns passat es van reordenar els avions de Norwegian que ocupaven 4 places a la plataforma per a redistribuir-los de manera que hi puguin cabre més avions i ahir va sortir un Boeing 747 per efectuar operacions de càrrega aèria de material sanitari, tot alliberant una altra plaça a la plataforma d'Aeronpark.
En relació a l'aeroport d'Andorra – La Seu d'Urgell, segueix l'operativa per tal que les companyies que hi operen segueixin prestant serveis de vols d'emergència, vols medicalitzats, treballs aeris, entre altres.
Cal indicar que es manté el calendari d'aprovació de la maniobra instrumental IFR basada en el sistema GPS per aquesta primavera
D'altra banda, el Consell d'Administració d'Aeroports de Catalunya ha avaluat els impactes del Covid-19 en el transport aeri.
En aquest sentit, la dada més rellevant és el gran nombre cancel·lacions i la reducció de vols de fins al 98% respecte d'un dia tipus de l'any passat, segons les eines de seguiment i monitoratge pròpies d'Aeroports de Catalunya, atès que Aena no ha publicat encara dades oficials.
El conseller de Territori i Sostenibilitat, Damià Calvet, juntament amb el secretari d'Infraestructures i Mobilitat, Isidre Gavín, ha visitat les instal·lacions de l'aeroport d'Alguaire, on ha anunciat que en els pròxims mesos " es mobilitzaran inversions públiques i privades per valor d'uns 5,5 MEUR".
Entre aquestes inversions, cal remarcar la futura construcció del segon hangar més gran de Catalunya, amb 6.400 metres quadrats, que constata la nova direcció de l'aeroport com a plataforma industrial aeronàutica.
Aeroports de Catalunya ha iniciat la licitació de la redacció del projecte per a la construcció d'hangar de 6.400m2 (80x80m) amb capacitat per acollir dos aeronaus tipus Boeing 737 o Airbus 320, o bé, una aeronau tipus Boeing 777 o Airbus 340.
Es preveu que el projecte estigui redactat l'estiu vinent amb una inversió estimada en 2,7 MEUR.
El conseller ha posat de relleu que "des del Govern i en col·laboració amb la Taula Estratègica de l'Aeroport d'Alguaire, que aplega tots els actors territorials, hem aconseguit donar-li la volta a l'aeroport i focalitzar-lo cap a una activitat de valor afegit: industrial, de formació i d'innovació".
La inversió del nou hangar, juntament amb altres de l'empresa pública Aeroports de Catalunya i les previstes per la iniciativa privada, va en la línia de configurar " un hub aeroportuari, a disposició de l'economia del país, d'un sector estratègic i que també genera dinamització i ocupació a nivell local", ha assenyalat el conseller.
En aquest sentit, ha remarcat que l'aeroport d'Alguaire genera 100 llocs de treball i 200 d'indirectes, alhora que ha induït inversions en altres indrets de Catalunya.
Paral·lelament a aquest anunci, el conseller de Territori també ha explicat dos projectes més que impulsarà Aeroports de Catalunya.
D'una banda, inicia la licitació dels treballs per ampliar en 7.400 m2 la plataforma d'estacionament d'aeronaus, amb un pressupost de prop de 240.000 euros.
Així mateix, s'ha licitat l'adquisició d'un hangar polivalent per activitats industrials, de 25x30m, amb un pressupost de 150.000 euros.
La gran disponibilitat de sòl industrial fa d'aquest aeroport un espai ideal per a créixer.
En aquest sentit, l'empresa Aeronpark té previst ampliar la seva plataforma d'estacionament en 10 hectàrees, que permet encabir 50 aeronaus.
Pel que fa a usos industrials, també cal remarcar les bases de manteniment de què disposen l'empresa Servitec i la companyia Norwegian.
L'aeroport d'Alguaire també està enfocant la seva estratègia amb activitats de formació i de recerca i innovació.
Així, l'escola d'aviació BAA Training té unes 20 aeronaus a l'aeroport de mitjana així com un grup permanent d'uns 35 estudiants i una vintena d'instructors, a més del personal d'administració i manteniment de la companyia.
Recentment, ha instal·lat un nou simulador de vol, amb una inversió de 500.000 euros, per a la formació i la instrucció de pilots.
El secretari d'Infraestructures i Mobilitat i president d'Aeroports de Catalunya, Isidre Gavín, i l'alcaldessa de Vilanova i la Geltrú, Olga Arnau, han signat el conveni de col·laboració entre les dues administracions per a l'establiment d'una escola de formació de mecànics aeronàutics a l'aeroport de Lleida-Alguaire.
Aquest conveni és fruit de les sinèrgies entre l'escola de mecànics vilanovina i l'aeroport de Lleida-Alguaire, que consideren molt important la dotació de personal degudament qualificat en el sector aeronàutic.
Un sector en auge que requerirà de personal format per al seu futur creixement.
El secretari, Isidre Gavín, ha destacat que "l'aposta del Govern de la Generalitat per disposar d'un aeroport industrial i de serveis aeronàutics a Alguaire es demostra especialment útil per desenvolupar les activitats de formació tècnica pròpies del sector i permet aquesta aliança estratègica que ens aporta també un gran valor social".
Per Gavín, "formar els tècnics que un sector estratègic necessita a casa nostra dona oportunitats als nostres joves i ens reforça les capacitats industrials de país".
A l'aeroport de Lleida-Alguaire hi ha els espais disponibles per poder instal·lar una escola aeronàutica on es puguin fer pràctiques amb empreses que tenen necessitats reals d'incorporar personal.
Aquest conveni és el primer pas en aquesta direcció.
La instal·lació d'aquesta escola a l'aeroport de Lleida-Alguaire és una oportunitat de formació per a les comarques de Lleida en un sector amb unes grans expectatives de futur.
La setmana passada l'empresa Buildair va inflar el seu hangar de proves a la plataforma de l'aeroport, i aquesta setmana es liciten les obres per allargar la mateixa plataforma per a l'estacionament d'aeronaus.
Les obres consten de la pavimentació de diferents sectors davant de la plataforma i la terminal de l'aeroport i tenen un pressupost de 589.000€ i una durada prevista de 3 mesos.
Amb aquestes obres es podrà ampliar l'oferta de l'aeroport a les empreses que vulguin aparcar avions per al seu manteniment o altres activitats.
Durant tot el període de confinament l'aeroport ha estat obert, amb els serveis preceptius activats, com ara: la navegació aèria, la seguretat, el manteniment d'infraestructura i d'instal·lacions, la neteja, els bombers... s'ha treballat nternament per implementar un espai de treball segur tant pels treballadors com per a les empreses, seguint totes les recomanacions de l'EASA (European Union Aviation Safety Agency).
Per això, s'han modificat un seguit de protocols interns d'actuació i d'accessos a la infraestructura.
En aquest sentit, la infraestructura aeroportuària s'ha adaptat per reduir el contacte amb totes les superfícies, afavorint el contactless, és a dir, que qualsevol treballador propi o extern podrà accedir a la terminal, torre de control o zona aire amb un sistema d'automatització de portes i accessos.
Això ha implicat també canvis de protocol als controls de seguretat i un seguit de modificacions en la infraestructura.
La implementació d'aquestes mesures de bioseguretat en la infraestructura ha estat un element decisiu pel retorn a l'activitat de BAA Training.
Tant la direcció, com els instructors i un primer contingent d'alumnes, que es trobaven dins del territori espanyol, s'han incorporat ja a l'activitat.
A partir del 3 de juliol, que torna l'activitat d'Air Nostrum a l'aeroport amb els vols a Palma de Mallorca, els divendres i diumenges.
La modificació de protocols de seguretat farà d'aquest un aeroport segur per als passatgers que vulguin anar a Palma de Mallorca aquest estiu.
D'altra banda, el servei de restauració de l'aeroport lleidatà, que ha estat tancat des del 14 de març, ha reobert aquesta primera setmana de juny prenent les mesures de seguretat pel que fa a les distàncies entre les persones i l'aforament del restaurant sota el control de la infraestructura aeroportuària.
La Generalitat de Catalunya, juntament amb els municipis afectats per l'activitat de l'aeroport de Sabadell: Badia del Vallès, Barberà del Vallès, Sabadell i Sant Quirze del Vallès; avancen amb el seguiment acústic de la seva activitat gràcies a la licitació de la instal·lació de 6 sonòmetres, que obtindran registres continus d'activitat.
Aquesta licitació tira endavant gràcies als acords presos en el marc de la Comissió de seguiment de l'aeroport de Sabadell, en la qual es va acordar objectivar l'impacte acústic associat a l'activitat de la infraestructura, una de les qüestions més rellevants pels municipis en relació a aquest equipament.
La Generalitat va proposar la instal·lació d'una xarxa sonòmetres per obtenir informació precisa i contínua dels nivells acústics.
Les ubicacions d'aquests sonòmetres han estat consensuades en diverses sessions de treball amb els diferents municipis afectats.
El pressupost de licitació ascendeix a 55.400 euros i els treballs tenen una durada prevista de 12 mesos.
Disposar d'informació acurada i contínua en matèries com el soroll en relació amb l'activitat de les infraestructures aeroportuàries és un element essencial per fer un seguiment correcte des del territori.
És per aquest motiu que la Generalitat, des de l'any 2018 disposa d'un centre de monitoratge d'infraestructures aeronàutiques, en el qual actualment s'obté informació d'activitat, soroll i meteorologia dels aeròdroms de la Cerdanya, Igualada-Òdena i de l'Heliport de Tírvia.
Actualment es troben en fase d'integració els aeroports de Lleida-Alguaire, Andorra-La Seu i l'heliport de Tremp.
La xarxa de sonòmetres pel seguiment de l'activitat de l'aeroport de Sabadell, tal i com preveu la licitació, s'integrarà en el centre de monitoratge d'infraestructures aeronàutiques de la Generalitat, ampliant els àmbits d'actuació del centre.
Termini de presentació de propostes de candidats: fins el 21 d'octubre de 2019
Govern, sindicats i patronal acorden el nou model català per a la formació professional dual
El conseller d'Educació, Josep Bargalló, va anunciar ahir que el govern ha arribat a un acord amb agents socials i econòmics sobre l'FP dual
El conseller d'Educació assegura que els documents "ja estan treballats i acordats"
El Parlament va aprovar el juny de 2015 la legislació que regula el Sistema de Formació i Qualificació Professionals del país
Portal de l'oferta de la formació professional
La llei 10/2015, del 19 de juny, de formació i qualificació professionals va ser aprovada en sessió plenària del Parlament de Catalunya el 19 de juny de 2015.
Va néixer amb l'objectiu de fomentar l'ocupació i la millora professional i una millor formació per a l'ocupabilitat i la competitivitat empresarial.
Aquí us podreu descarregar una presentació amb les principals novetats de la llei així com el redactat en diferents idiomes.
Termini de presentació de propostes de candidats: fins el 21 d'octubre de 2019
Govern, sindicats i patronal acorden el nou model català per a la formació professional dual
El conseller d'Educació, Josep Bargalló, va anunciar ahir que el govern ha arribat a un acord amb agents socials i econòmics sobre l'FP dual
El conseller d'Educació assegura que els documents "ja estan treballats i acordats"
L'objectiu és que persones amb experiència laboral o formació relacionada amb els àmbits proposats puguin acreditar-la de manera oficial.
La preinscripció es podrà dur a terme del 5 al 19 de setembre
Cal un canvi en el nostre marc de prioritats; el primer de tots ells, superar la infradotació econòmica de l'educació al nostre país, a 1,3 punts de la mitjana a la Unió Europea, i que no s'ha recuperat dels mínims assolits durant la crisi, ni tan sols quan ja fa 5 anys que parlem de recuperació
El conseller d'educació, Josep Bargalló, ha alertat de la "necessitat d'un nou pressupost per fer una aposta forta i potent per la Formació Professional".
Bargalló ha destacat que "per poder seguir avançant necessitem un nou pressupost que ens permeti fer una aposta realment forta i potent per la Formació Professional"
Chakir el Homrani ha manifestat que el CCFP té per davant en aquesta legislatura és "l'ordenació del sistema d'acreditació i qualificació i la unificació dels criteris del Departament de Treball i el d'Educació"
Els agents critiquen que la modalitat dual és poc flexible i no té en compte les necessitats del mercat de treball
L'empresa de Sidamon Tallers A. Miquel ha refermat el seu compromís de suport a la formació de les noves generacions de professionals, finançant l'habilitació d'un taller de Mecatrònica –incorporació dels controls electrònics al sector de la maquinària i l'automoció- a l'INS Pere Martell de Tarragona.
L'eina "Treball per ocupacions" aporta informació sobre el mercat de treball per ajudar els usuaris a prendre decisions en l'àmbit professional
La Generalitat de Catalunya ofereix cursos de formació totalment subvencionats, per a persones de qualsevol edat i nivell professional.
Amb motiu del darrer acte de la commemoració dels 50 anys de l'institut Lacetània de Manresa vam tenir ocasió de reflexionar sobre l'ensenyament i en especial sobre la formació professional.
El Premi d'Emprenedoria pretén fomentar l'esperit emprenedor i innovador de l'alumnat de cicles formatius de grau mitjà i de grau superior, i de l'alumnat dels programes de formació i inserció (PFI) de la ciutat de Girona.
El Parlament va aprovar el juny de 2015 la legislació que regula el Sistema de Formació i Qualificació Professionals del país
Portal de l'oferta de la formació professional
La publicació, impulsada pel Consell Municipal de la Formació Professional i Ocupacional de Girona, inclou com a novetat l'oferta actualitzada de cursos de formació contínua del municipi.
Els estudis que creixen més en alumnat són els cicles formatius de Grau Superior a distància.
El 5520 troba feina en 6 mesos.
Generalitat, patronals i sindicats encaren aquestes setmanes les negociacions per acabar de definir el nou model i els òrgans des del qual es dirigirà
El nou model de formació professional no està desplegat en la seva totalitat a Catalunya, cosa que va en contra de l'ocupabilitat dels joves
El Parlament va aprovar el juny de 2015 la legislació que regula el Sistema de Formació i Qualificació Professionals del país
Portal de l'oferta de la formació professional
L'any 2014 el Consell Català de Formació Professional crea els Premis a la trajectòria individual desenvolupada en el camp de la Formació Professional, amb l'objectiu de reconèixer, valorar i fomentar les tasques individuals desenvolupades en aquest àmbit.
Aquests premis volen distingir les tasques meritòries en activitats relacionades amb l'FP fetes a Catalunya, que destaquin pel seu significat, valor, dedicació, exempleritat, així com per l'adequació a les necessitats del mercat laboral, docència, aprenentatge, innovació, gestió, elaboració de metodologies i materials, entre altres.
Els Premis volen reconèixer, valorar i fomentar les bones pràctiques a les trajectòries individuals, als centres formatius, així com a les empreses i altres entitats promogudes en el camp de la Formació Professional.
Inclouen les categories següents:
Poden presentar candidatures als Premis els ens locals, les institucions, les entitats i els organismes amb personalitat jurídica pròpia, amb seu a Catalunya.
Cada entitat pot presentar més d'una candidatura.
El termini per a presentar les candidatures finalitza el proper 21 d'octubre de 2019.
per la qual es convoca la primera edició dels Premis, corresponent a l'any 2019 (DOGC núm. 7964, de 20.9.2019)
per la qual es creen els Premis a les bones pràctiques promogudes en el camp de la Formació Professional (DOGC núm. 7933, de 6.8.2019)
El termini per presentar les candidatures finalitza el proper 21 d'octubre de 2019
El Document de bases de l'Estratègia Catalana de Formació i Qualificació Professionals (2020-2030) que ha de desplegar l'Agència Pública de Formació i Qualificació Professionals de Catalunya per tal de donar compliment a la Llei 10/2015, de 19 de juny, de formació i qualificació professionals de Catalunya, ha estat elaborat en base a un procés de concertació entre els departaments implicats, les organitzacions empresarials i sindicals més representatives de Catalunya, les entitats municipalistes i el Consell General de Cambres de Catalunya.
El Consell Català de la Formació Professional (CCFP) neix el 1999 com el primer pas del Govern de la Generalitat de Catalunya per a dur a terme el procés d'integració de la Formació Professional, i modernitzar-la en tots els seus àmbits.
Memòria d'activitats del Consell Català de Formació Professional corresponent a l'any 2018
Memòria d'activitats del Consell Català de Formació Professional corresponent a l'any 2017
Memòria d'activitats del Consell Català de Formació Professional corresponent a l'any 2016
Memòria d'activitats del Consell Català de Formació Professional corresponent a l'any 2015
Memòria d'activitats del Consell Català de Formació Professional corresponent a l'any 2014
Memòria d'activitats del Consell Català de Formació Professional corresponent a l'any 2013
El Consell Català de Formació Professional estarà presidit alternativament, per rotació anual, pels consellers o conselleres dels departaments d'Ensenyament i d'Empresa i Ocupació de la Generalitat de Catalunya, o per la persona a qui proposin conjuntament delegar la Presidència, la qual també assumirà la Presidència de la Comissió del Sistema de Formació i Qualificació Professional.
Formen part com a membres titulars de la Comissió Permanent
Hi ha el mateix nombre de suplents que de membres titulars, segons correspongui a cada representació
Formen part com a membres titulars del Ple del Consell Català de Formació Professional:
Els dos centres ofereixen un total d'onze cicles formatius de grau superior
El 82% treballa en feines relacionades amb els estudis i el 51% té contractes temporals.
Agricultura i Educació signen un memoràndum per refermar l'oferta formativa de la institució marítima.
Torra es reuneix amb sindicats, patronals, Clúster de l'Automoció i Ajuntament per acordar l'impuls final del centre
Ho ha fet amb la celebració de la primera edició de la jornada Institut-Empresa
El Departament d'Educació de la Generalitat i IDIADA col·laboren en la implantació d'un estudi d'FP dual a l'Institut Andreu Nin amb l'objectiu de millorar la formació en el sector automobilístic.
L'objectiu de la iniciativa és fomentar l'esperit emprenedor i innovador de l'alumnat de cicles formatius de la ciutat.
Les tres categories dels guardons estan dotades amb un import de 500 euros cadascuna.
Màrqueting i Publicitat, a Itàlia, Holanda i Portugal, a més de Lleida i Vic.
Les cambres governen un model que alterna aula i empresa.
Els baixos salaris, la manca d'experiència i de qualificació, són els obstacles que declaren les empreses per no trobar els professionals adequats.
Els estudiants de CFGS de Laboratori clínic i biomèdic han treballat amb el suport d'investigadors de l'ETSEA.
Aquest curs, de 60 hores, i que s'ha impartit a l'Institut Caparrella de Lleida, es el primer de la història que ofereix la Generalitat sobre realitat augmentada i realitat virtual, i està pensada per a docents de les famílies profesaionals d'informàtica, arts gràfiques i imatge i so.
Un total de 77 alumnes de Granollers participen en el projecte Singulars d'orientació professional.
La Confederació de la Indústria Tèxtil-Texfor celebra la saba nova que aportarà al sector el cicle ofert al Guillem Catà
En marxa una nova convocatòria de beques per a alumnes de formació professional de Valls, Tarragona, Reus i Vila-seca.