El CBC està integrat per persones provinents d'àmbits professionals diversos i amb punts de vista plurals per tal d'assegurar que el debat sigui ric i divers, i que garanteixi les diferents visons que es donen en la societat.
L'elecció dels membres del CBC es fa a títol personal per tal de garantir al màxim la independència de criteri d'aquella entitat que els ha proposat; el que tenen en comú és que són persones amb interès per les qüestions amb vinculació bioètica.
Els membres són nomenats per un període de cinc anys.
El Decret que regula la composició del CBC estableix que els professionals que en formin part han de pertànyer a àmbits del coneixement com les ciències humanes i socials, l'economia, la salut, els mitjans de comunicació, la filosofia, l'educació i la recerca.
També ha d'estar integrat per professionals designats pels col·legis de metges, biòlegs, farmacèutics i diplomats d'infermeria, i per persones vinculades a comitès ètics d'investigació clínica i d'ètica assistencial.
Un altre grup de membres del CBC són els docents i els investigadors, els sanitaris clínics i els juristes, així com els professionals dels serveis d'atenció als usuaris i els representants de les comissions de reproducció humana assistida i de recerca biomèdica.
Finalment, i per donar suport al Comitè, hi ha un coordinador i un secretari, que formen part del Departament de Salut.
Les estructures bàsiques sobre les quals es fonamenta el funcionament del Comitè són les reunions plenàries, una comissió permanent i grups de treball específics per a cada un dels temes que aquest Comitè hagi de tractar.
President del CBC, és doctor en medicina i cirurgia.
També va exercir com a professor titular de la Universitat Autònoma de Barcelona i com a professor de bioètica en diversos màsters.
Va ser membre de la Comissió Deontològica del Col·legi de Metges de Barcelona i, actualment, és president de la Societat Catalana de Bioètica i del Comitè d'Ètica Assistencial de l'Hospital Germans Trias i Pujol.
Ha escrit diversos articles i conferències de bioètica, principalment sobre la relació i informació clínica, el consentiment informat i les voluntats anticipades.
Jurista especialitzada en bioètica.
És directora de la Fundació Víctor Grífols i Lucas i de la Càtedra de Bioètica de la Universitat de Vic-Central de Catalunya.
Membre i Secretària del Comitè Nacional de Bioètica d'Andorra.
Ha estat directora de l'Institut Borja de Bioètica (URL) des de 1999 fins a 2014, coordinadora del seu Màster en Bioètica i directora de la revista Bioètica & Debat des de la seva creació l'any 1995 fins al 2008.
És autora de nombrosos articles i capítols de monografies sobre bioètica i dret, i membre i assessora legal de diverses institucions i Comitès d'Ètica (entre altres Althaia Xarxa Assistencial de Manresa; Hospital de l'Esperit Sant de Santa Coloma de Gramenet i Grup MUTUAM).
Metge especialista en Nefrologia a l'Hospital Universitari Vall d'Hebron (1973-2012), del que va ser director assistencial (2000-06) i promotor i primer president del CEA.
Professor associat de Bioètica i Comunicació de la Facultat de Medicina (UAB) (2010-12).
Professor del Màster Ciutadania i Drets Humans: Ètica i Política (UB).
President de la Comissió de Deontologia del Col·legi Oficial de Metges de Barcelona (2006-14).
Màster en Economia de la Salut per la Universitat Pompeu Fabra, en Documentació Mèdica per la Universitat Autònoma de Barcelona i en Bioètica per la UB.
És el responsable de Bioètica del Departament de Salut de la Generalitat de Catalunya.
Especialista en Reproducció Assistida.
Directora dels laboratoris de Reproducció Assistida de Salut de la Dona Dexeus des d'octubre 2004.
Vocal de la Comissió Assessora sobre Tècniques de Reproducció Humana Assistida a Catalunya, des de 1993.
Vocal del Comitè de Bioètica de la Generalitat de Catalunya des de 2005.
Catedràtica emèrita de Filosofia Moral i Política de la Universitat de Barcelona, és professora del Màster oficial interuniversitari en Ciutadania i Drets Humans: Ètica i Política, i del Doctorat en Ciutadania i Drets Humans d'aquesta universitat.
És membre del grup de recerca consolidat per la Generalitat de Catalunya en Ètica i Filosofia Contemporània (Aporia) i de la Comissió de Bioètica de la Universitat de Barcelona; també del consell de redacció de la revista Ágora (Universitat de Santiago de Compostela).
Ha publicat més d'una vuitantena d'articles i llibres sobre temes de bioètica i de filosofia contemporània.
Metge especialista en Medicina Familiar i Comunitària.
Actualment exerceix com a metge al CAP Les Gavarres de Cornellà de Llobregat.
En l'àmbit de la docència, és professor al Departament de Ciències Clíniques de la Facultat de Medicina de la Universitat de Barcelona.
Ha estat reconegut amb diversos premis per algunes de les seves publicacions i projectes de recerca.
Va ser nomenat Soci D'honor de la SCMFC.
Professora titular de l'Escola d'Infermeria de la Universitat de Barcelona.
Vocal de la Comissió Deontològica del Col·legi d'Infermeres i Infermers de Barcelona.
Codirectora del Postgrau d'Infermeria en Cures Pal·liatives.
Universitat de Barcelona i Institut Català d'Oncologia.
És catedràtica emèrita de Filosofía moral i política de la Universitat Autònoma de Barcelona.
Va ser senadora pel PSC-PSOE durant els anys 1993-1996 i consellera del Consell Audiovisual de Catalunya entre 2002 i 2008.
Actualment és presidenta de la Fundació Víctor Grifols i Lucas i membre del Comitè de Bioètica de Catalunya.
Ha estat presidenta del Comitè de Bioètica d'Espanya.
Entre els seus llibres destaquen La imaginació ètica, Virtuts públiques (Premi Espasa d'Assaig), Paradoxes de l'individualisme, El segle de les dones, La voluntat de viure, Creure en l'educació, El declivi de la ciutadania, El govern de les emocions (Premi Nacional d'Assaig).
L'any 2008 va ser guardonada amb el Premi Internacional Menéndez Pelayo.
El seu darrer llibre és Breu Història de l'Ètica (RBA, 2013).
Diplomada en Gestió Hospitalària (ESADE), Economia de la Salut (UB), Atenció Primària de Salut (UAB) i Qualitat Assistencial (UAB).
Màster en Bioètica, Institut Borja de Bioètica, Universitat Ramon Llull.
Expresidenta del CEAAPICS, i actualment vocal.
Coordinadora del grup d'experts que van participar en la revisió i actualització del Codi Étic de l'ICS (maig 2017), aprovat pel Consell d'Administració el mes d'abril de l'any 2018.
Vocal del Comitè de Bioètica de Catalunya des de l'any 2016.
Màster en Direcció d'Institucions Sanitàries (UAB).
Ha treballat més de vint-i-cinc anys atenent pacients amb malaltia respiratòria crònica avançada i compaginant les tasques assistencials amb les de gestió a l'Hospital Universitari de Bellvitge.
Ha treballat a l'Institut d'Estudis de la Salut i ha estat responsable de l'àrea d'Avaluació de l'Agència de Qualitat i Avaluacions Sanitàries (AQuAS).
Des del 2010 és el director del Pla Director de les Malalties de l'Aparell Respiratori (PDMAR) i des del 2012 treballa a l'Hospital Clínic, en el Programa d'Atenció a la Cronicitat.
Va estar al càrrec del Servei de Defensa Jurídica del Menor del Departament de Justícia de la Generalitat de Catalunya i va dirigir el Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada des de 1983 fins a 1993.
Mentre treballava com a subdirectora de l'Institut de Criminologia de la Universitat de Barcelona, va ser escollida Membre del Comitè Científic de política criminal del Consell d'Europa a Estrasburg.
L'any 1995 va assumir el càrrec de directora de Relacions Institucionals del Departament de Justícia de la Generalitat de Catalunya.
Un any més tard va ser nomenada vocal del Consell General del Poder Judicial (1996-2001).
Des de 1996 ocupa la Càtedra de Dret Penal i Criminologia de la facultat de Dret d'ESADE de la Universitat Ramon Llull, de la qual va ser rectora entre els anys 2002 i 2012.
En acabar el seu mandat, va realitzar una estada com a professora visitant a la Universitat de Fordham, Nova York.
Actualment és també membre de diversos comitès i treballa en projectes emmarcats en les seves àrees d'especialització: dret penal, justícia juvenil, sistemes penitenciaris, justícia restaurativa, victimologia, educació i gènere.
Actualment ocupa el càrrec de cap dels Serveis d'Atenció al Client de la Corporació Sanitària Parc Taulí de Sabadell i és membre del Comitè d'Ètica Assistencial de la mateixa institució.
També presideix la Societat Catalana de Bioètica.
Ha publicat diversos articles sobre l'àmbit de la bioètica.
Metge especialista en Anestesiologia i Reanimació.
Cap de secció de la Unitat de Reanimació Postquirúrgica de l'Hospital Universitari Germans Trias i Pujol.
Presidenta del Comitè d'Ètica Assistencial, membre de la Comissió Deontològica del COMB i de la junta de la SCB.
Activitat docent de la pròpia especialitat, bioètica i habilitats comunicatives en pre i postgrau (UAB).
Publicacions sobre comunicació en cures crítiques i decisions al final de vida.
Llicenciatura i Doctorat en Biologia a Barcelona.
Catedràtic d'Antropologia Biològica a la Universitat Autònoma de Barcelona.
Investigació en genètica de poblacions humanes i en biologia molecular de gliomes.
Col·labora amb la Fundació Vidal i Barraquer de la Universitat Ramon Llull en temes de Neurobiologia evolutiva i comportamental.
Ha estat membre de la Fundació Borja de Bioètica i de Comissions d'Ètica oficials a la Generalitat de Catalunya i a Madrid.
Ha publicat llibres i articles diversos referents a Antropologia Biològica, Evolució, Bioètica i Neuroreligió.
Doctor en Biologia, especialista en Anàlisis Clíniques i diplomat en Direcció General d'Empreses (SEP-ESADE).
Ha estat membre dels comitès d'Ètica i Investigació Clínica de l'Institut Universitari Dexeus i de la Clínica Internacional Avançada (CIMA).
Va ésser expert del Comitè de Bioètica del Consell d'Europa (CDBI).
És gestor i consultor en el sector sanitari i vocal del Col·legi de Biòlegs de Catalunya.
Metge especialista en Medicina Interna i Epidemiologia i Salut Pública.
Ha estat dedicat a l'avaluació de la tecnologia mèdica i les seves implicacions clíniques, econòmiques, ètiques i socials.
Durant uns anys va ser director de l'extinta Agència d'Avaluació de Tecnologia i Recerca Mèdiques.
Posteriorment, responsable d'Innovació al Programa de Recerca i Innovació de Ciències de la Salut.
És membre del CEIC del Centre de Medicina Regenerativa de Barcelona i del Consell científic assessor de la Fundació Sant Joan de Déu.
Infermera pal·liativista (Màster en Cures Pal·liatives).
Actualment exerceix en un equip PADES de Barcelona; combina l'assistència amb la docència com a col·laboradora habitual des de l'any 2008 en les successives edicions de postgrau i màster en Cures Pal·liatives que imparteix l'Institut Català d'Oncologia.
Llicenciat en Ciències Físiques per la Universitat de Barcelona i Doctor en Ciències Biològiques per la Universitat Autònoma de Barcelona.
Després d'una estada a l'Institut Max-Planck de Berlín, ingressà al Consell Superior d'Investigacions Científiques l'any 1981.
Ha treballat en l'Institut de Biologia Molecular de Barcelona del que fou Director fins al 2002.
Ha estat Director del Centre de Recerca en Agrigenòmica, un consorci públic format per CSIC, IRTA i les Universitats Autònoma de Barcelona i de Barcelona entre 2003 i 2013.
Ha publicat articles científics i de divulgació en revistes internacionals i mitjans de comunicació, llibres i treballs de síntesi.
Membre de l'Institut d'Estudis Catalans, de la Reial Acadèmia de Ciències i Arts de Barcelona, de l'Acadèmia Europea, d'European Molecular Biology Organization, i membre estranger de l'Acadèmia d'Agricultura de França i de l'Acadèmia de Ciències d'Hongria.
Ha estat President de la Societat Catalana de Biologia i del Comitè d'Ètica del CSIC.
És membre del Grup Europeu d'Ètica de les Ciències i les Noves Tecnologies de la Comissió Europea, del Consell Científic del CNRS francès, del Grup de treball d'Ètica i Ciència d'ALLEA i del Biosciences Steering Committee d'EASAC.
Ha rebut la Medalla Narcís Monturiol al mèrit científic i tecnològic de la Generalitat de Catalunya (1992), el Premi Fundació Catalana per la Recerca (2000), el Premi de la COSCE de divulgació científica (2013) i el Premi Vicent Andrés i Estellés de Narrativa Científica (2006).
Professor titular de Filosofia moral i política a la Universitat Autònoma de Barcelona i Consultor d'Humanitats a la Universitat Oberta de Catalunya.
Ha publicat diversos llibres i articles científics sobre filosofia, política i bioètica.
Va guanyar el I Premi d'Investigació en Bioètica atorgat per la Fundació Víctor Grífols l'any 1999.
És membre del Comitè d'Ètica Assistencial de l'Hospital Universitari Vall d'Hebron de Barcelona, i membre del Comitè d'Ètica d'Investigació Clínica del Centre de Medicina Regenerativa de Barcelona.
Magister en Bioètica per la Universitat Ramon Llull.
Diplomat en Gestió Sanitària per EADA.
Des de 1990 ha ocupat diversos càrrecs directius als serveis de salut mental de Sant Joan de Déu a Catalunya.
Vicepresident del Comitè d'Ètica de Serveis Socials de Catalunya i vocal del Comitè de Bioètica de Catalunya.
Membre de l'Espai d'ètica d'ALLEM (Lleida) i del CEA del Parc Sanitari Sant Joan de Déu.
Docent en cursos i màsters sobre Ètica, Gestió Sanitària i Planificació de serveis.
Ha publicat nombrosos articles sobre les mateixes temàtiques.
Metge especialista en Neurologia, amb postgrau en Malalties Cerebrovasculars.
Màster Universitari en Bioètica (Institut Borja de Bioètica, Universitat Ramon Llull).
És cap de Servei de Neurologia i president del Comitè d'Ètica Assistencial del Parc Sanitari Sant Joan de Déu.
Membre del Comitè Ètic i d'Investigació Clínica de la Fundació Sant Joan de Déu des de 2006.
Tutor de pràctiques en Bioètica en el pregrau de Filosofia de la Universitat de Barcelona.
Autor de diverses monografies i articles sobre Bioètica i Neuroètica.
Docent en el Màster Universitari en Bioètica de la Universitat Ramon Llull i en el Màster Universitari en Atenció i Cures Pal·liatives de l'Institut Català d'Oncologia/Universitat de Vic.
És doctora en filosofia per la Universitat de Barcelona.
Actualment és Professora a la Facultat de filosofia de la Universitat de Barcelona.
Del 1996 al 2007 dirigí l'ètica Càtedra de la Universitat Ramon Llull.
És membre del grup consolidat de recerca de la Generalitat de Catalunya "Aporia: Filosofia contemporània, ètica i política".
És Presidenta del Comitè d'Ètica de Serveis Socials a Catalunya, Vocal del Comitè de Bioètica de Catalunya, del Comitè d'ètica assistencial d'atenció primària de l'Institut Català de la Salut, i del Comitè d'ètica assistencial de l'Hospital Sant Rafael.
La seva àrea d'especialització és l'ètica aplicada.
Ha treballat com a epidemiòleg i com a oficial de salut pública a l'administració sanitària pública des del 1978 amb diverses responsabilitats com ara les estadístiques vitals i el Butlletí Epidemiològic de Catalunya; el programa de prevenció i control de la Sida; el programa de recerca i formació en Salut Pública; la coordinació del projecte AUPA Barceloneta; la secretaria de la comissió interdepartamental de Salut Pública (PINSAP) i la coordinació executiva del projecte COMSalut (Comunitat i Salut).
Director de l'Institut Universitari de Salut Pública mentre existí i professor titular de Salut Pública de la Universitat de Barcelona fins al 2003, ha estat professor associat del Departament de Ciències Experimentals i de la Salut de la UPF amb el qual segueix col·laborant.
Fou distingit amb el premi a l'excel·lència del Col·legi de Metges de Barcelona (2006), amb l'Encomienda de la orden civil de sanidad per part del Ministeri de Sanitat (2007) i amb la medalla Trueta al mèrit sanitari de la Generalitat de Catalunya (2015).
Metge especialista en Cirurgia, HUAV de Lleida.
Catedràtic de Cirurgia i Professor de Bioètica de la Universitat de Lleida.
President Reial Acadèmia de Medicina de Catalunya.
Màster en bioètica per la UAB i IBB.
Cofundador dels Comitès d'Ètica Assistencial i del de Recerca de Lleida.
Ha presidit la Comissió de Deontologia del Col·legi de Metges de Lleida i ha estat membre de la Comissió Central de Deontologia de l'OMC i del Consell de Col·legis de Metges de Catalunya.
Ha estat President de l'ICS, degà de la Facultat de Medicina i rector de la UdL.