projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Visualitza la presentació pública de la recerca que es va fer el 10 de desembre de 2013
Des de 1999, el Departament de Justícia aplica el Programa de mediació penal amb infractors adults i víctimes.
Aquest Programa, emmarcat en la perspectiva de l'anomenada Justícia Restaurativa, cerca resoldre el conflicte produït pel delicte implicant totes les parts i concedint un paper clau a la víctima, sobre la restitució de la qual gira el procés mediador.
La recerca que es presenta fa una avaluació del funcionament d'aquest Programa amb l'objectiu de constatar si la mediació penal pot satisfer algunes de les necessitats de les víctimes de delictes.
La valoració que en fan les víctimes que han participat en l'estudi d'avaluació és positiva.
Els principals beneficis que destaquen són la reparació material, rebre les disculpes de l'infractor, poder explicar la seva vivència i sentir-se escoltades, i poder participar en la resolució del seu propi procediment i en la resolució final del conflicte.
Recerca en castellà [PDF, 1,85 MB]
mediació penal / justícia restaurativa / víctima
Visualitza la presentació pública de la recerca que es va fer el 4 de novembre de 2014
Aquesta recerca està motivada per l'interès en les Mesures Penals Alternatives, concretament, en les suspensions judicials com a mesura més adient per a determinats subjectes amb perfils toxicològics i que requereixen d'una intervenció que es pot abordar en context comunitari.
Per tal de valorar la seva eficàcia, l'equip d'investigadors s'ha centrat en els índexs de reincidència i aquells factors que poden influir a partir de l'anàlisi estadística d'una mostra de 237 subjectes sotmesos a l'obligació de tractament de deshabituació.
Observant l'índex de reincidència, en funció de l'anàlisi de variables sociopersonals i judicials dels subjectes, es busquen aquells indicadors que poden ser eficaços per reduir la comissió de nous fets delictius.
Del resultats obtinguts, es conclou que variables com una bona adherència familiar, una estabilitat laboral així com la finalització correcta d'un tractament de deshabituació aporten uns nivells de reincidència baixos.
Igualment, es justifica l'atorgament de suspensions judicials com a eina punitiva més eficaç per a aquells subjectes amb característiques toxicològiques i necessitats rehabilitadores a causa de la seva addicció, atès que els nivells de reincidència obtinguts en aquesta recerca aporten uns índexs més baixos que els nivells actuals de reincidència penitenciària (cal tenir en compte, però, la diferència de perfils).
Es conclou que aquestes mesures penals alternatives són una eina més integradora ja que es desenvolupen en l'entorn comunitari.
Recerca en castellà [PDF, 1,24 MB]
mesures penals alternatives / suspensió judicial / reincidència / obligació de tractament de deshabituació / medi comunitari
Visualitza la presentació pública de la recerca que es va fer el 27 de maig de 2014
La recerca analitza quines són les claus actuals de l'ús de la llibertat condicional (LC) a Catalunya.
Per fer-ho, primer de tot explica quina és la realitat de les polítiques criminals i d'execució penal practicades a Catalunya i a Espanya i les compara amb altres realitats europees.
Els resultats d'aquesta primera part fonamenten la conveniència de fer augmentar de manera significativa la seva aplicació i com aquest augment repercutiria positivament en la millora de les taxes de reincidència, en el desistiment del delicte i en la reinserció social de les persones encarcerades.
En la segona part de l'estudi s'analitza el perfil de les persones que arriben a la LC però també de les que no hi arriben, tot i complir algunes de les condicions objectives per fer-ho.
De l'estudi d'aquests perfils s'analitzen les similituds i diferències en les característiques dels penats i es fan propostes de millora en la classificació de grau penitenciari i la possibilitat de progressió sense que augmenti el risc teòric de reincidència ni el de recursos a assignar, tot i que sí resulti necessari pensar i fer-ne una redistribució dels actualment existents.
La tercera part de l'estudi es dedica a analitzar els obstacles que té l'Administració per poder fer propostes de millora per augmentar la seva implementació.
Entre les dificultats analitzades es comenten: el model d'aplicació espanyol sobre la LC, la satisfacció de la responsabilitat civil, els estrangers que es troben en situació administrativa irregular a Espanya, els retards en la concessió dels permisos ordinaris i les progressions de grau i el seguiment i control de la LC.
L'estudi ha fet servir metodologies quantitatives i qualitatives simultàniament.
La informació obtinguda es triangula i s'assenyalen aquells punts on el consens és més global i aquells punts més controvertits on els resultats no permeten extreure'n conclusions fefaents.
En la part quantitativa s'han analitzat utilitzant diferents tècniques estadístiques 3.340 casos que es trobaven l'any 2012 en LC, 3r grau i 2n grau.
En la part qualitativa, s'ha fet anàlisi de casos, entrevistes en profunditat, grups focals, tècnica Delphi i recull bibliogràfic i de legislació comparada.
La recerca acaba proposant 23 propostes de millora agrupades en 6 blocs d'intervenció.
Resum executiu en català [PDF, 382 KB]
Resum executiu en castellà [PDF, 529 KB]
llibertat condicional / tractament penitenciari / presons / reinserció social /polítiques criminals comparades / alternatives a l'encarcerament / règim obert
Visualitza la presentació pública de la recerca que es va fer el 4 de novembre de 2014
El present treball té per finalitat conèixer les pràctiques de risc per la salut associades al consum de substàncies psicoactives de les persones internades al Centre Penitenciari Brians 1.
S'han combinat mètodes d'investigació quantitatius amb d'altres qualitatius per poder accedir a les poblacions ocultes així com a les experiències subjectives dels participants.
Els principals resultats obtinguts manifesten l'existència de nivells de problemes de salut sensiblement superiors als trobats en la població general i en la majoria d'estudis penitenciaris.
Existeixen dues tipologies d'addictes –els funcionals (tipus A) i els crònics (tipus B)-, relacionades tant amb problemes de salut (física i mental) com socials o de conducta delictiva.
Aquestes tipologies mostren actituds davant el risc que poden ser 'prudents', 'aventureres' o 'temeràries'.
Altres resultats rellevants inclouen el paper de les variables de tractament de drogues com a factors de risc i el de les relacions socials com a variables protectores, així com les diferències de gènere en la motivació pel tractament.
Proposem un seguit d'actuacions per abordar aquests problemes dins del model d'intervenció motivacional de reducció de danys, centrat en les necessitats de la persona i d'acompanyament en els processos de recuperació, en el marc de les diferents accions de promoció de la salut que ja es fan, i de les que destaquem especialment l'educació entre iguals – Programa d'Agents de Salut (PAS) – i l'Intercanvi de Xeringues (PIX).
epidemiologia / consum de drogues / poblacions ocultes / agents de salut / presó / risc
Per diferents motius, l'acció de la justícia es troba permanentment d'actualitat.
Una de les causes és la contínua novetat que prové de les propostes de modernització en els diversos àmbits, que tracten de pal·liar els dèficits amb els quals s'enfronta cada dia l'acció judicial.
El debat és ja antic i permanent, sent que, simultàniament un ventall de projectes ha aparegut amb la intenció de dur a terme un canvi profund i determinant en la visió de l'estructura del Poder Judicial i dels serveis associats.
En particular, la proposta de reforma de Llei Orgànica del Poder Judicial i de Demarcació i Planta, suposa la concentració de tots els jutjats a les capitals de província, amb el risc d'allunyament enfront dels ciutadans i problemes associats.
L'esborrany de Codi Processal Penal aposta per un nou sistema de recerca a càrrec del Ministeri Fiscal, amb curts terminis taxats per a la finalització del procediment, promoció de la mediació i augment de les possibilitats de no continuació de la causa, a més una concentració i simplificació de totes les fases del procediment penal.
D'altra banda, el Registre Civil ha estat retirat dels jutjats però, malgrat el transcurs del temps, no s'és capaç d'identificar a quin col·lectiu li correspondrà aquesta funció, amb la conseqüent generació d'una important inquietud social.
Aquestes i altres novetats seran analitzades en profunditat, amb especial perspectiva des de l'àmbit de Catalunya, tractant d'aportar solucions i propostes de millora.
justícia a Catalunya / reforma de la Justícia / modernització de la justícia / jutge / Ministeri Fiscal / Codi Processal Penal
Recerca adreçada a establir l'encaix de processos amb la filosofia de l'Open Government i els seus principis (principalment participació, col·laboració, transparència) dins un nou concepte d'Administració de Justícia en el model de Civil Law amb una perspectiva de Justícia Oberta.
Amb especial atenció al Common Law i el dret comparat, s'analitzen 105 iniciatives a nivell internacional i en base a 23 variables es seleccionen i expliquen tres casos a on principis de participació, col·laboració i transparència són aplicats a l'àmbit de la justícia.
La metodologia inclou anàlisi documental, anàlisi del ciberespai (anàlisi semàntic de xarxes socials), una enquesta realitzada a 117 persones, i entrevistes a experts.
Els resultats parlen d'innovació, obertura, accés i proximitat de la justícia, les TIC a l'àmbit legal, gestió del canvi i modernització, així com transparència, participació i col·laboració a l'àmbit de la justícia.
Es termina amb unes conclusions, futurs treballs i recomanacions.
Recerca en castellà [PDF, 2,76 MB]
Justícia Oberta / transparència / participació / col·laboració / TIC / modernització de l'Administració de Justícia / re disseny de l'Administració de Justícia / Govern Obert
La constitució espanyola regula la cooficialidad del català i del castellà a Catalunya.
Aquesta declaració implicaria, per un costat, el dret i el deure de tots els ciutadans de conèixer les dues llengües, i de l'altra, l'obligació dels poders públics de fomentar la seva utilització en condicions d'igualtat.
Aquesta previsió no es compleix en l'àmbit de l'administració de justícia, en la qual resulta escassa la utilització de la llengua catalana.
En aquest treball, es pretenen analitzar els següents aspectes: Si hi ha un tractament discriminatori respecte de la llengua catalana en relació al castellà; i en cas de ser cert, determinar quines són les causes del mateix i quin és el seu nivell d'utilització.
De l'estudi legislatiu, jurisprudencial i analític -realitzant enquestes amb els col·lectius jurídics que diàriament exerceixen la seva activitat professional davant dels jutjats: jutges, secretaris judicials, fiscals, funcionaris judicials, advocats i procuradores-, podem concloure afirmant, que les solucions actuals dirigides a potenciar el ús del català no funcionen, sinó tot el contrari, ja que està en retrocés, per diversos motius: a) incompliment normatiu; b) manca d'exigència del coneixement del català per exercir la professió a Catalunya; c) laxitud en la modificació de l'idioma, requerint de reformes estructurals, legislatives, orgàniques, procedimentals, i formatives que són detallades com a propostes de millora en el present treball.
català / administració de justícia / jutge / fiscal / advocat / procurador / funcionaris judicials i cooficialitat
El treball que es presenta conté un text articulat sobre la part de teoria general del contracte (arts. 612-1 i següents) del llibre sisè del Codi Civil de Catalunya.
El procés de codificació civil que es viu a Catalunya justifica aquest treball, que podria ser útil per a elaboració del llibre sisè del CCCat dedicat a les obligacions i els contractes.
El treball consta d'una proposta de text articulat, amb el seus respectius comentaris a cada article.
Es tracta del capítol segon del títol primer del llibre sisè, i es divideix en les següents seccions: 1) El contracte, els seus elements essencials, i la seva eficàcia; 2) La formació del contracte; 3) La interpretació del contracte; i 4) La ineficàcia del contracte, que inclou l'anàlisi dels vicis del consentiment.
El treball ha pres com a referència les principals propostes d'harmonització del dret contractual (Principis Unidroit [PICC], Principis de Dret Contractual Europeu [PECL], Marc Comú de Referència [DCFR], i l'Instrument Opcional sobre Compravenda Europea [CESL] i la regulació dels codis més moderns (entre ells, el del Quebec, l'Holandès, el Portuguès o l'Italià) i les seves propostes de reforma (el projecte Terrè a França, i la Propuesta de Modificación del Código Civil Español en materia de obligaciones y contratos).
En la proposta presentada s'incorporen institucions no regulades en el Codi civil espanyol actualment vigent a Catalunya en la seva condició de dret supletori, i s'omplen algunes llacunes d'aquest cos legal.
Es poden citar, entre elles, les clàusules abusives dels contractes, el canvi en les circumstàncies essencials del contracte, el contracte per a persona per designar, la responsabilitat per culpa in contrahendo, les cartes d'intencions, el règim de l'oferta i l'acceptació del contracte, els contractes preparatoris, els drets de preferència, la possibilitat d'anul·lació del contracte per concessió d'un avantatge injust a alguna de les parts, i el règim dels contractes en frau de creditors.
Recerca en català [PDF, 714 KB]
dret civil / dret civil de Catalunya / dret d'obligacions i contractes / teoria general del contracte
Visualitza la presentació pública de la recerca que es va fer el 19 de maig de 2015
El present estudi té com a objectiu principal conèixer la qualitat de vida que presenten les persones amb discapacitat intel·lectual i del desenvolupament (DID) que es troben complint condemna en els centres penitenciaris de Catalunya.
També pretén explorar i descriure les característiques sociodemogràfiques i criminològiques dels interns amb DID que es troben ubicats als diferents centres penitenciaris, i a diferents unitats o mòduls residencials, així com comparar la qualitat de vida dels interns que estan en el Departament d'Atenció Especialitzada per la DID (DAE-DID) del Centre Penitenciari de Quatre Camins, en funcionament des de juny del 2013, amb la d'altres interns amb DID que es troben complint condemna a d'altres centres penitenciaris de Catalunya, i amb els quals s'intervé de forma menys intensiva.
També s'analitzaran les diferències en la qualitat de vida dels DID que estan a presó i els DID amb trastorns de conducta que estan ingressats en centres residencials del medi comunitari.
La mostra es va composar de 185 subjectes.
Els professionals que tenen contacte amb ells van respondre l'Escala GENCAT (Verdugo, Arias, Gómez, Schalock, 2009).
Les diferències trobades en aquest estudi indiquen que els interns amb DID que resideixen al DAE i aquells interns dels quals es té sospita de presència de discapacitat i que no es troben atesos pel programa Accepta presenten un nivells de qualitat de vida similars i significativament superiors als d'aquells interns amb DID atesos pel programa Accepta, apuntant en la línia que els interns ja diagnosticats amb DID estan millor si s'ubiquen en mòduls específics, al marge del funcionament ordinari del centre.
Malgrat això, el nivell de qualitat de vida que presenten aquests dos grups no és superior a aquell que presenten els interns sense discapacitat.
Tanmateix, el nivell de qualitat de vida dels discapacitats a presons és superior al d'aquelles persones discapacitades que es troben ingressades a centres de la xarxa comunitària.
En l'estudi s'apunten alguns possibles factors que poden estar influenciant aquest resultat.
Recerca en castellà [PDF, 2,76 MB]
discapacitat intel·lectual / presons / salut mental / tractament penitenciari / avaluació /atenció especialitzada
Aquesta investigació té com a objectiu l'elaboració i la validació d'un programa de competències socials per a la resolució positiva de conflictes dirigit a joves que estan duent a terme una mesura de tasques socioeducatives o llibertat vigilada en règim de medi obert.
El pla de treball s'ajusta a un model d'investigació avaluativa des d'una doble consideració: a) es parteix d'un concepte ampli d'avaluació, centrada tant en els processos i la realitat on es desenvolupen les activitats com en els seus resultats o efectes finals; i b) s'opta per un model d'avaluació congruent amb una orientació al desenvolupament i la millora, doncs l'objectiu més important no és només demostrar resultats concrets sinó perfeccionar, millorar la qualitat del programa de competències socials des de la doble via de la retroalimentació permanent amb els tècnics i els seus principals destinataris: els joves.
Aquest disseny metodològic permet prendre decisions considerant les aportacions dels participants, amb tota la seva riquesa i valor instrumental, per adaptar el procés d'acord amb les necessitats dels seus destinataris, i incrementar tant la validesa interna del programa com el seu potencial educatiu.
El programa s'ha aplicat a cinc municipis de la província de Barcelona amb un total de 33 joves des d'abril a juliol de 2014.
Les conclusions a les que s'ha arribat amb la recerca fan referència als joves en tant en quant a) han desenvolupat les competències socials, concretament, la competència cognitiva, la d'interacció i l'afectiva; b) han aprés la importància de l'acció col·lectiva (respecte, ajuda mútua, compromís, responsabilitat, etc.) i, en relació al programa, c) s'han realitzat canvis per tal d'optimitzar la seva aplicació futura.
Recerca en castellà [PDF, 3,57 MB]
investigació avaluativa / programa / competències socials / joves / medi obert
Visualitza la presentació pública de la recerca que es va fer el 31 de maig de 2016
Aquesta és la quarta recerca d'una sèrie que es va iniciar l'any 1993 al Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada.
Aquest cop s'ha estudiat els condemnats que van sortir excarcerats l'any 2010 d'una presó catalana i se'ls ha seguit fins al de 31 de desembre de 2013 per saber si havien reingressat a presó.
S'han estudiat 118 variables personals, familiars, socials, penals i penitenciàries, entre les que s'inclouen per primer cop les variables RisCanvi que analitzen factors de risc dels subjectes per cometre nous fets delictius violents.
La recerca recull dades sobre l'actual taxa de reincidència (30,2%) que ha baixat 10 punts respecte l'anterior i analitza els motius que ho poden explicar.
També explica les característiques de la reincidència i defineix el perfil del reincident.
S'analitzen els canvis que s'han produït en aquells anys, s'estudia de forma específica la dona a la presó i l'estranger.
Un capítol interessant és l'agrupació d'interns penitenciaris segons determinades característiques, la descripció i comparació de perfils.
No ens consta cap altre estudi a l'Estat espanyol que formi part d'una sèrie de recerques que analitzin la reincidència penitenciària de forma periòdica assegurant, a més, la representativitat mostral suficient en el context dels paràmetres exigits en la recerca internacional i ens situa entre el grup de països que les editen periòdicament.
Resum executiu en català [PDF, 1,24 MB]
Resum executiu en castellà [PDF, 1,48 MB]
reincidència / presons / perfil del reincident / delinqüència / criminologia
L'objectiu d'aquesta recerca consisteix a analitzar la relació entre les visites de familiars i la posterior reincidència dels interns de les presons catalanes, per poder examinar si, tal i com sembla corroborar la recerca internacional i apunten diverses teories criminològiques, els vincles socials juguen un paper important en la influència que exerceix la presó en la reincidència.
Per assolir aquest objectiu s'ha utilitzat una metodologia quantitativa.
Mitjançant diverses tècniques estadístiques s'han analitzat 1.410 casos de persones que van ser excarcerades l'any 2007 de les presons de Catalunya.
En concret, s'ha examinat si les visites que reben aquests interns estan relacionades amb una reducció de la seva reincidència.
Els resultats indiquen que les visites no estan associades a la reincidència.
En general, no hi ha diferències significatives entre el nombre de visites que reben els reincidents i els no reincidents.
Les úniques diferències que es troben entre aquests dos grups són quant al nombre de visites totals (ràtio visites totals/any), el nombre de visites del pares (ràtio visites pares/any) i el nombre de visites dels professionals (ràtio visites professionals/any).
A més, en aquests tres casos els qui reben, de mitjana, més visites són els reincidents.
Recerca en català [PDF, 6,30 MB]
visites familiars / reincidència / presó / vincles socials
Visualitza la presentació pública de la recerca que es va fer el 3 de novembre de 2015
La conducta suïcida, en totes les seves manifestacions, representa un problema greu de salut física.
Dins de la població general existeixen grups específics que mostren una major vulnerabilitat, com és el cas de la població penitenciària.
Són molts els estudis que afirmen que les persones que estan privades de llibertat tenen unes taxes de suïcidi més elevades que les de la població general.
Un dels models més comú per treballar aquesta problemàtica és l'estudi dels factors de risc.
La present investigació conté un recull de diferents factors de risc descrits per la pròpia literatura i una anàlisi d'aquests factors amb una mostra representativa de la població penitenciària de la província de Barcelona.
El principal objectiu ha estat conèixer quins d'aquests factors poden suposar un risc a l'hora de dur a terme una conducta violenta auto dirigida greu, identificant-ne aquells de més pes.
L'estudi pretén detectar aquelles característiques que es consideren més comunes i que podrien definir aquest tipus de conductes dins l'àmbit penitenciari.
Finalment, el model obtingut va concloure que aquells factors que millor poden predir aquest tipus de conducta són: el temps de condemna, el consum de marihuana, tenir diagnosticat una Trastorn de la Personalitat Clúster B, la mort d'un ésser estimat, el trencament d'una relació de parella i la història familiar de suïcidi.
Es va poder definir també que els interns que realitzen aquest tipus de conductes generalment ho fan a través de talls i penjament, es tracta de conductes que són més habituals als mòduls amb un règim de vida ordinari, a la llum del dia i en dies laborables.
Els "problemes amb la institució" van ser els més esmentats pels participants com a motiu desencadenant de la conducta.
Conducta auto dirigida / suïcidi / presons / factors de risc