L'article 149.5.c) de l'Estatut d'autonomia de Catalunya atribueix competència exclusiva a la Generalitat per a l'establiment i la regulació dels instruments de planejament i gestió urbanística, i també de llur procediment de tramitació i aprovació.
Els apartats 2a i 2b de la disposició final cinquena del Text refós de la Llei d'urbanisme, aprovat pel Decret legislatiu 1/2010, de 3 d'agost, disposen que, per ordre del conseller o consellera competent en matèria d'urbanisme, es poden dictar disposicions reglamentàries amb relació a l'homologació de la documentació integrant dels instruments de planejament i d'execució urbanístics i als requeriments tècnics a què s'ha de subjectar la presentació al departament competent en matèria d'urbanisme de la documentació dels instruments urbanístics per a mantenir el sistema d'informació urbanística integrada de Catalunya i per a facilitar-ne la divulgació telemàtica.
Un dels elements essencials del sistema d'informació urbanística integrada de Catalunya és el Mapa urbanístic de Catalunya (MUC) que, de forma contínua, homogènia i sintètica, permet la consulta de les principals determinacions del planejament urbanístic general vigent a Catalunya.
Aquest instrument orientat a la recollida, explotació, anàlisi i difusió de les dades urbanístiques esmentades requereix una actualització constant per incorporar-hi les successives modificacions o revisions de planejament.
Per tal que aquesta actualització es pugui dur a terme d'una manera immediata a partir de l'aprovació definitiva de cada instrument de planejament urbanístic general, és fonamental que la presentació de la documentació en format digital als òrgans urbanístics de la Generalitat d'aquests instruments, a l'efecte d'aprovació definitiva, inclogui el compendi de determinacions urbanístiques que han de representar-se en el mapa, seguint els requeriments tecnològics i els codis homogenis emprats per aquest sistema d'informació integrat.
L'experiència des de la posada en funcionament d'aquest mapa ha demostrat que constitueix una eina altament utilitzada pels operadors urbanístics i per tota la ciutadania, ja que permet una lectura contínua i fàcil del planejament urbanístic general aprovat.
Per això, més enllà de la conveniència de facilitar l'actualització permanent del Mapa urbanístic de Catalunya, es considera necessari encetar el camí de l'homologació de la documentació dels plans urbanístics mitjançant la normalització de les claus urbanístiques de classificació i qualificació del sòl i la seva representació gràfica.
Aquesta mesura pot contribuir a millorar la transparència i la simplificació de l'ordenament urbanístic, ja que l'establiment d'un llenguatge comú d'aplicació a tot el territori pot facilitar de manera important la comprensió i l'aplicació dels plans.
L'estàndard de codificació sintètica i de representació gràfica de la classificació i la qualificació del sòl a seguir pels instruments de planejament urbanístic es detalla en l'annex I d'aquesta Ordre i s'ha d'instaurar a partir de l'aprovació d'un nou instrument de planejament urbanístic general, d'un nou pla parcial urbanístic o d'un nou pla de millora urbana.
Pel que fa als requeriments tècnics de presentació dels instruments de planejament urbanístic als òrgans urbanístics de la Generalitat a l'efecte d'aprovació definitiva o a l'efecte del lliurament previst a l'article 88 de la Llei d'urbanisme, es concreten en la inclusió d'una carpeta digital, anomenada Estàndard del Mapa urbanístic de Catalunya, que s'ha d'estructurar d'acord amb el model normalitzat de l'annex II.
Aquests requeriments són exigibles a tots els instruments de planejament urbanístic general, als plans parcials i als plans de millora urbana i a les modificacions d'aquests que es presentin als òrgans urbanístics de la Generalitat amb posterioritat a l'entrada en vigor d'aquesta Ordre.
Mentre un instrument de planejament urbanístic general no tingui les claus urbanístiques normalitzades, la carpeta de l'Estàndard del Mapa urbanístic de Catalunya s'ha de completar amb la corresponent taula d'equivalències.
El Decret 1/2018, de 19 de maig, de creació, denominació i determinació de l'àmbit de competència dels departaments de l'Administració de la Generalitat de Catalunya, atribueix a l'article 3.6.1 l'exercici de la competència en la política i la planificació territorial i l'urbanisme al Departament de Territori i Sostenibilitat.
El Decret 29/2018, de 7 de juny, de reestructuració del Departament de Territori i Sostenibilitat, estableix a l'article 5.1.e) com una de les funcions de la Direcció General d'Urbanisme la d'identificar les necessitats en el planejament urbanístic, i la de definir-ne mecanismes de col·laboració amb els ens locals i els agents urbanitzadors.
D'altra banda, a l'article 125.1.d) del Decret 277/2016, de 2 d'agost, de reestructuració del Departament de Territori i Sostenibilitat preveu, entre les funcions de la Subdirecció General d'Urbanisme, la d'establir mesures i criteris homogenis per a la redacció del contingut normatiu del planejament i dels documents urbanístics lligats a la tramitació urbanística, i fer-ne el seguiment.
Aquesta Ordre s'adequa als principis generals de bona regulació de l'article 62 de la Llei 19/2014, de 29 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern, i concretament als principis de necessitat, eficàcia, proporcionalitat, seguretat jurídica, transparència i eficiència.
Pel que fa a la seva necessitat i eficàcia queda justificada la conveniència d'establir una codificació del planejament estàndard per a tota Catalunya.
Quant a la proporcionalitat, l'Ordre conté les normes imprescindibles per tal que hi pugui haver un model normalitzat de mínims que no impedeix la iniciativa intel·lectual dels diferents elaboradors de planejament.
Per últim, la seguretat jurídica, la transparència i la eficiència queden garantides en tant que l'Ordre estableix un marc normatiu estable, predictible, integrat, clar i de certesa i que, precisament facilita el coneixement i la comprensió per part de tots els actors que intervenen en el planejament.
En conseqüència, d'acord amb el que disposen els articles 39.3 i 40 de la Llei 13/2008, de 5 de novembre, de la presidència de la Generalitat i del Govern, a proposta de la Secretaria d'Hàbitat Urbà i Territori, d'acord amb el dictamen de la Comissió Jurídica Assessora i en ús de les atribucions que m'han estat conferides,
Aquesta Ordre té per objecte poder incorporar les dades corresponents a les principals determinacions dels instruments de planejament urbanístic en el Mapa urbanístic de Catalunya, que és l'instrument que permet a la ciutadania la consulta telemàtica d'aquestes determinacions de manera integrada, contínua, sintètica i homogènia per a tot el territori.
a) L'estàndard de codificació sintètica i de representació gràfica de la classificació i la qualificació urbanístiques del sòl que permet homologar els documents dels plans urbanístics.
b) Els requeriments tècnics de presentació d'aquests documents al departament competent en matèria d'urbanisme per mantenir el sistema d'informació urbanística integrada de Catalunya.
Normalització de les claus urbanístiques
Les normes urbanístiques i els plànols d'ordenació dels instruments de planejament urbanístic general, dels plans parcials urbanístics i dels plans de millora urbana han de seguir l'estàndard de codificació sintètica i de representació gràfica de la classificació i la qualificació urbanística del sòl de l'annex I.
Requeriments tècnics de presentació dels instruments de planejament urbanístic
La documentació dels instruments de planejament urbanístic general, dels plans parcials urbanístics i dels plans de millora urbana que s'ha de presentar, en format digital, al departament competent en matèria d'urbanisme a l'efecte d'aprovació definitiva o a l'efecte del lliurament previst a l'article 88 de la Llei d'urbanisme, ha d'incloure obligatòriament una carpeta, anomenada Estàndard del Mapa urbanístic de Catalunya, que facilita l'intercanvi digital de les principals determinacions urbanístiques del pla, estructurades d'acord amb el model normalitzat dels annexos II i III.
Suport a l'elaboració de la carpeta de l'Estàndard del Mapa urbanístic de Catalunya
El departament competent en matèria d'urbanisme ha de posar a disposició pública al seu web, a l'apartat relatiu al Mapa urbanístic de Catalunya (MUC), el conjunt d'eines de validació, de guies i de plantilles que facilitin l'elaboració de la carpeta de l'Estàndard del Mapa urbanístic de Catalunya a què fa referència l'article 3.
Instruments de planejament urbanístic sense claus urbanístiques normalitzades
L'estàndard de codificació sintètica i de representació gràfica de la classificació i la qualificació urbanística del sòl a què fa referència l'article 2 no és exigible a les modificacions dels instruments de planejament urbanístic general o dels plans parcials urbanístics i dels plans de millora urbana sense claus normalitzades.
L'Estàndard del Mapa urbanístic de Catalunya a què fa referència l'article 3 és exigible a les modificacions dels instruments de planejament urbanístic general, dels plans parcials urbanístics i dels plans de millora urbana sense claus normalitzades.
La carpeta d'aquest estàndard s'ha de completar amb la taula d'equivalències que relacioni les claus urbanístiques utilitzades amb l'estàndard de codificació sintètica de la classificació i la qualificació urbanístiques d'acord amb els models de l'annex IV.
Instruments de planejament urbanístic en tràmit
Els instruments de planejament urbanístic en tràmit a l'entrada en vigor d'aquesta Ordre resten subjectes a les regles següents:
a) L'estàndard de codificació sintètica i de representació gràfica de la classificació i la qualificació urbanística del sòl a què fa referència l'article 2 no és exigible als instruments de planejament urbanístic aprovats inicialment abans de l'entrada en vigor d'aquesta Ordre.
b) L'Estàndard del Mapa urbanístic de Catalunya a què fa referència l'article 3 no és exigible als instruments de planejament urbanístic que hagin estat presentats al departament competent en matèria d'urbanisme abans de l'entrada en vigor d'aquesta Ordre per a la seva aprovació definitiva o als efectes del que preveu l'article 88 del Text refós de la Llei d'urbanisme.
Aquesta Ordre entra en vigor en el termini d'un mes d'haver estat publicada en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
Estàndard de codificació sintètica i de representació gràfica de la classificació i la qualificació urbanístiques del sòl
Classificació urbanística del sòl
L'estàndard de codificació sintètica i de representació gràfica de la classificació urbanística del sòl que han de seguir els instruments de planejament urbanístic és el que resulta de la taula següent:
Qualificació urbanística del sòl
L'estàndard de codificació sintètica de la qualificació urbanística del sòl consta de dos caràcters alfanumèrics corresponents a l'ús i subús.
Els instruments de planejament urbanístic poden afegir un tercer caràcter en funció d'un ús urbanístic del sòl més detallat: un número subíndex per als sistemes urbanístics (SE3, ST1, etc.) i una lletra minúscula per a les subzones d'aprofitament privat (R1a, N2e, etc.).
L'estàndard de codificació sintètica i de representació gràfica de la qualificació urbanística del sòl que han de seguir els instruments de planejament urbanístic és el que resulta de la taula següent:
Els codis de qualificació urbanística del sòl es corresponen amb les categories següents:
En sòl no urbanitzable, per tal de facilitar la lectura de la continuïtat dels eixos estructurants entre municipis, la codificació del sistema viari ha de seguir el criteri següent: SX per a la calçada i SXa a la resta de sòl que configura el sistema viari.
b) D'espais lliures públics (Codi SV)
Equipaments, altres que els serveis tècnics (Codi SE)
d) D'habitatge dotacional públic (Codi SD)
2.2 Sistemes assimilats als urbanístics:
a) Costaner (Codi SC): comprèn els terrenys del domini públic maritimoterrestre que, d'acord amb la legislació en matèria de costes, integren la ribera del mar i de les ries.
b) Hidràulic (Codi SH): comprèn els terrenys de la zona fluvial dels rius.
2.3 Zones d'aprofitament privat en sòl urbà:
a) Ús predominant d'habitatge (Codi R):
Nucli antic (Codi R1): trames urbanes i ordenacions antigues corresponents als nuclis fundacionals i centres històrics de les poblacions, de les quals convé mantenir l'estructura urbana d'edificació.
Urbà tradicional (Codi R2): trames urbanes antigues corresponents als creixements històrics, d'estructura anterior a 1950, tant compactes com oberts, normalment situats a l'entorn del nucli fundacional, al llarg d'una carretera o pol d'activitat econòmica.
Illa tancada (Codi R3): eixample modern amb ordenacions en illa tancada, seguint un model geomètric d'ocupació del sòl en malla o quadrícula i normalment amb edificació en alineació de vial.
Illa oberta (Codi R4): forma moderna de creixement configurada a partir d'edificació aïllada de caràcter plurifamiliar o d'ordenacions per definició volumètrica on l'edificació plurifamiliar i l'espai lliure defineixen una unitat formal i compositiva.
Correspon a les ordenacions obertes de blocs i/o torres, amb espais lliures generalment comunitaris que fan de transició entre edificacions i carrer.
Habitatges en filera (Codi R5): conjunt d'habitatges unifamiliars disposats un al costat de l'altre i alineats al vial o enretirats del front del vial que, en construcció individual o en conjunts d'una mateixa promoció, configuren uns fronts unitaris característics del creixement en filera.
Habitatges aïllats o adossats (Codi R6): ordenacions extensives de baixa densitat, d'habitatges aïllats o adossats (aparellats), destinats a ús residencial unifamiliar en forma de ciutat jardí.
b) Ús predominant d'activitat econòmica (Codi A):
Industrial (Codi A1): àrees d'activitat econòmica destinades predominantment a l'ús industrial.
Correspon tant a la indústria tradicional sovint integrada en la trama urbana, com a les àrees industrials entre mitgeres, en edificació semiaïllada, aïllada i també a les zones de tallers.
Serveis (Codi A2): àrees d'activitats econòmiques diferents de la industrial o la logística amb predomini d'un ús concret com és el cas dels usos hotelers; terciari, comercial i d'exposició; dotacions socioculturals diferents dels equipaments com fundacions privades; centres d'investigació i recerca; dotacions recreatives, esportives i lúdiques com els golfs; i altres serveis turístics diferents de l'allotjament com establiments de restauració, pista de bitlles, balnearis i càmpings.
Logística (Codi A3): àrees d'activitat econòmica destinades als processos d'emmagatzematge i distribució, que permeten assegurar el flux eficient de productes des dels centres de producció fins als centres de consum.
Inclou els centres d'intercanvi de mercaderies.
Són ordenacions específiques, en general adaptades al trànsit prioritari de vehicles de transport de mercaderies i/o camionatge pesant.
Reforma urbana (Codi M1): trames urbanes obsoletes o en procés d'obsolescència que se subjecten a operacions de transformació o de renovació del teixit per tal de prevenir processos de regressió urbanística, transformar els usos o crear nous punts d'interès.
Conservació (Codi M2): àrees urbanes, parcel·les i edificis inclosos en el catàleg de béns protegits que tenen un tractament específic en la normativa urbanística i verds privats que compleixen una funció explícita en el disseny urbà.
Mixtos (Codi M3): àrees urbanes on es proposa un conjunt d'usos diversos i compatibles sense un ús predominant, que conformen un nou teixit que dota d'especificitat i caràcter aquell àmbit.
a) Desenvolupament per a ús d'habitatge (Codi D1): sectors de sòl urbanitzable delimitat d'ús d'habitatge predominant.
b) Desenvolupament per a activitat econòmica (Codi D2): sectors de sòl urbanitzable delimitat d'ús d'activitat econòmica predominant.
c) Desenvolupament per a usos mixtos (Codi D3): sectors de sòl urbanitzable delimitat sense un ús predominant.
d) Altres desenvolupaments (Codi D4): sectors de sòl urbanitzable delimitat per a altres usos específics.
e) No delimitat (Codi D5): sòls urbanitzables no delimitats.
2.5 Sòl no urbanitzable (Codi N):
a) Ordinari (Codi N1): sòls que, sense tenir un valor específic, convé excloure'ls dels processos de transformació urbanística de conformitat amb el model de desenvolupament urbà que defineix el planejament urbanístic municipal.
b) Protecció local (Codi N2): sòls caracteritzats per uns valors específics -agrícoles, forestals, ecològics, paisatgístics, etc.- que el planejament urbanístic municipal vol protegir.
c) Protecció reglada (Codi N3): sòls que el planejament urbanístic municipal ha de preservar dels processos de transformació urbanística per disposició de la legislació de protecció o policia del domini públic, de protecció de la natura o del patrimoni cultural, o per les determinacions del planejament territorial o dels plans directors urbanístics.
d) Activitat autoritzada (Codi N4): actuacions específiques que siguin d'interès públic o social, que contribueixin a l'ordenació i el desenvolupament rurals o que hagin d'emplaçar-se en el medi rural previstes en el planejament urbanístic municipal.
Estàndard del Mapa urbanístic de Catalunya (Estàndard MUC)
Estructura de les carpetes digitals i contingut i format dels arxius
1.1 La carpeta de l'Estàndard MUC que s'ha d'incloure en la documentació en format digital que s'ha de lliurar al departament competent en matèria d'urbanisme per a l'aprovació definitiva dels instruments de planejament urbanístic o a l'efecte del lliurament previst a l'article 88 de la Llei d'urbanisme, s'ha d'estructurar en els dos nivells següents:
1.1.1 El primer nivell correspon a la carpeta d'identificació de l'instrument de planejament urbanístic.
El nom d'aquesta carpeta inicial ha de seguir els criteris següents, sense excedir un màxim de trenta caràcters:
a) Si és la primera vegada que es lliura l'expedient, la identificació ha de ser de la forma següent: CodiINEmunicipi_figura planejament i nom abreujat.
b) En els següents lliuraments es fa servir el codi únic d'expedient, que hagi assignat la direcció general competent en matèria d'urbanisme i que té la forma: AAAA_NNNNNN_X en què,
X correspon a l'àmbit de la comissió territorial d'urbanisme competent
1.1.2 El segon nivell es concreta en la carpeta Estàndard MUC que conté:
a) L'arxiu vectorial gràfic (Estàndard CAD), consistent en un resum de les determinacions normatives dels plànols d'ordenació relatives a:
Àmbit de l'instrument urbanístic
b) L'arxiu de taula de dades dels sectors.
c) L'arxiu de taula descriptiva de la qualificació detallada del sòl.
Aquest arxiu només s'ha de presentar en el cas que l'instrument de planejament urbanístic afegeixi un caràcter als dos de la codificació estàndard.
En el cas de modificacions dels instruments de planejament urbanístic, els arxius de les lletres b) i c) només s'han de presentar si l'expedient conté alguna determinació que les modifica.
1.2 Els arxius que componen l'Estàndard MUC de lliurament han de tenir les característiques següents:
a) L'Estàndard CAD ha de tenir el format CAD (DGN, DWG o DXF), s'ha de definir d'acord amb l'Annex III i s'ha de validar amb les eines de validació disponibles al web del MUC.
b) En el cas de planejament urbanístic general, la taula dels sectors de desenvolupament (pla de millora urbana, pla parcial urbanístic i pla parcial de delimitació) ha de tenir el format Excel, un registre per a cadascun dels sectors de desenvolupament i els atributs definits a continuació:
Codi usat en el planejament per identificar el sector.
En el cas de subsectors, aquest camp inclourà el codi de subsector (ex. PPI4a).
En el cas de subsectors, aquest camp inclourà també el nom del subsector.
Número del sector amb doble dígit correlatiu per al conjunt dels sectors de desenvolupament del municipi, amb independència de la classe i la figura de planejament, començant pels sectors en sòl urbà, sectors en sòl urbanitzable delimitat i àmbits de sòl urbanitzable no delimitat.
Figura de planejament que desenvolupa el sector d'acord amb els acrònims següents: PMU (pla de millora urbana), PPU (pla parcial urbanístic), PPD (pla parcial de delimitació).
Superfície del sector (ha), segons normativa.
Superfície del sector (ha), segons arxiu CAD.
Nombre d'habitatges del sector que resulta del producte de densitat i superfície normativa sector.
Sostre d'habitatges de protecció pública (m 2 st).
Superfície de cessions en viari (m 2 ) o (%), segons especifiqui el document.
Superfície de cessions de zona verda (m 2 ) o (%), segons especifiqui el document.
Superfície de cessions d'equipaments (m 2 ) o (%), segons especifiqui el document.
Superfície sòl d'habitatge dotacional (m 2 ) o (%), segons especifiqui document.
Superfície de cessions dels altres sistemes no especificats en els camps d'aquesta taula per exemple serveis tècnics, ferroviari, etc. (m 2 ) o (%), segons especifiqui el document.
Total superfície de sistemes (m 2 ) o (%), segons especifiqui el document.
Superfície total sòl privat (m 2 ).
Tipus de desenvolupament del sector segons les determinacions normatives d'acord amb les tipologies següents: Residencial, Activitat econòmica, Mixt, Altres desenvolupaments, No delimitat.
Programació sector indicant el període (ex. 2007-2010).
1.* Camps obligatoris per a cada sector.
La resta de camps s'han d'incorporar en funció del contingut del Pla.
Llevat en el camp SUP_CALCULADA, només es recolliran aquells valors normatius que s'extreuen directament de la normativa o dels plànols, no els calculats.
Tots els camps numèrics s'han d'introduir en format número i no text i s'han de donar amb 2 decimals, excepte la SUP_NORMATIVA i SUP_CALCULADA que s'han de donar amb 4 decimals.
En els percentatges s'ha d'introduir el número sense el símbol %.
c) La taula descriptiva de la qualificació detallada del sòl ha de tenir el format Excel i els atributs definits a continuació:
TAULA DESCRIPTIVA DE QUALIFICACIÓ DETALLADA
Codi de qualificació detallada del sòl segons el planejament del municipi.
Descripció literal de la qualificació detallada del sòl segons el planejament del municipi.
d) En el cas de plans parcials urbanístics i plans de millora urbana la taula corresponent ha de tenir format Excel, un registre per a cada qualificació del sòl segons el pla derivat i els atributs definits a continuació:
Dades referides a les qualificacions de zones i sistemes
Descripció literal de la qualificació detallada del sòl segons el pla derivat.
Descripció literal de la qualificació sintètica del MUC.
Superfície total de la qualificació dins l'àmbit del pla derivat, segons normativa (m 2 ).
Paràmetres corresponents a les zones amb aprofitament urbanístic
Nombre del potencial d'habitatges de protecció pública de la zona.
Superfície de sostre destinada a habitatges de protecció pública (m 2 sostre) a l'interior de la zona.
De l'edificació: seguint l'alineació de vial, volumetria específica o edificació aïllada.
Volum edificable màxim (m 3 / m 2 ).
(Només per algunes zones industrials quan regulen l'aprofitament per volum).
Superfície mínima de les parcel·les amb aprofitament (m 2 ).
Percentatge màxim d'ocupació del sòl per l'edificació.
e) L'arxiu Estàndard CAD, la taula de dades de sectors i la taula d'equivalències de qualificació s'han de correspondre exactament amb l'aprovat en el darrer acord de tràmit adoptat i per tant amb la documentació original.
1.3 En el cas de dobles qualificacions tant l'arxiu gràfic com el camp CODI_AJT de la taula de qualificació detallada ha de recollir la doble qualificació, i l'equivalència ha de ser la corresponent a la qualificació que es visualitza des d'una vista aèria.
2.1 Els noms dels arxius de la carpeta Estàndard MUC han de ser els següents:
a) Estàndard CAD: AAAA_NNNNNN_X.ext on:
X correspon a l'àmbit de la comissió territorial competent
ext és l'extensió del tipus d'arxiu gràfic (dgn, dwg o dxf)
b) Taula de dades dels sectors de desenvolupament: AAAA_NNNNNN_X_SECT.xls
c) Taula descriptiva de la qualificació detallada del sòl: AAAA_NNNNNN_X_QUAL.xls
2.2 En el cas d'instruments urbanístics plurimunicipals l'arxiu CAD ha de ser únic i el nom dels fitxers de les taules que s'hagin de generar per a cada municipi seguirà el criteri d'afegir el codi INE del municipi: AAAA_NNNNNN_X _SECT_CODIINE.xls.
2.3 Cada arxiu no ha de superar la mida de 50 Mb, per facilitar la seva posterior utilització i visualització des d'Internet.
Estàndard d'intercanvi de dades urbanístiques en format CAD (Estàndard CAD)
La carpeta de l'Estàndard MUC que ha d'acompanyar la documentació en format digital que s'ha de lliurar al departament competent en matèria d'urbanisme per a l'aprovació definitiva dels instruments de planejament urbanístic o a l'efecte del lliurament previst a l'article 88 de la Llei d'urbanisme ha d'incloure un arxiu estàndard d'intercanvi de les dades urbanístiques anomenat Estàndard CAD.
L'arxiu de l'Estàndard CAD no ha d'incloure més informació que la pròpia de planejament.
Per tant, no ha d'incloure ni cartografia topogràfica ni base cadastral.
El fitxer d'intercanvi de dades urbanístiques amb sistema CAD s'ha de lliurar en un d'aquests tres formats: DGN, DWG o DXF.
La base cartogràfica de referència és el mapa topogràfic d'escala 1/5.000 de l'Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya (ICGC).
Es poden fer servir altres cartografies més detallades sempre que siguin oficials registrades.
En el seu defecte, han de referenciar-se i ser coherents, des del punt de vista geodèsic, amb la cartografia de l'ICGC.
L'arxiu Estàndard CAD s'ha d'elaborar seguint les claus urbanístiques del pla en qüestió.
Estructura de la informació vectorial
La informació vectorial de l'Estàndard CAD s'ha d'estructurar de la manera següent:
a) S'ha d'utilitzar un únic arxiu en format DGN, DWG o DXF que ha de contenir les dades urbanístiques dels plànols d'ordenació de l'instrument de planejament urbanístic que s'indiquen a continuació, agrupades i identificades sintèticament de la manera següent:
Conceptes urbanístics jerarquitzats: són aquells que defineixen la normativa bàsica aplicable a cada porció del territori de manera unívoca.
3SECT: Sectors de desenvolupament urbanístic
Conceptes urbanístics no jerarquitzats: són aquells que se superposen a la normativa bàsica.
ÀMBIT: Àmbit de l'instrument urbanístic
b) Cada concepte urbanístic s'ha de representar en dues capes, una capa de línies, identificada amb la lletra L amb els contorns dels àmbits corresponents, i una capa de codis, identificada amb la lletra C, que inclou un sol codi per àmbit.
Aquest codi ha de coincidir amb el que s'especifiqui en la normativa del pla urbanístic.
Les capes amb informació poden variar segons el contingut del pla.
En el cas que el pla no contingui informació referent a algun dels conceptes obligatoris, l'arxiu ha d'incloure, igualment, la capa corresponent al concepte obligatori, si bé quedarà buida.
En el cas dels plans parcials urbanístics i els plans de millora urbana només són obligatòries les capes de qualificació del sòl (4QUAL) i d'àmbits (AMBIT).
c) La identificació i contingut de les capes dels conceptes urbanístics jerarquitzats ha de ser la següent i no pot incloure cap dada més que les que s'indiquen:
Contingut: Límit del terme municipal
Contingut: Codi INE del municipi
Nota: Quan el terme abasta diferents porcions del territori, s'han d'identificar totes elles amb el mateix codi.
Contingut: Límit de la classe de sòl
Objecte: Identificar els límits del sòl urbà (consolidat i no consolidat), urbanitzable (delimitat i no delimitat) i no urbanitzable.
Contingut: Codi de la classe de sòl
Objecte: Identificar la classificació d'un determinat àmbit
Contingut: Límit de sector de planejament de desenvolupament.
Objecte: Identificar les àrees en les quals el planejament general obliga a la redacció d'un planejament derivat per a l'establiment de la qualificació del sòl independentment de la classe de sòl en què s'inscriuen (plans de millora urbana, plans parcials urbanístics, plans parcials de delimitació).
Contingut: Codi de sector de planejament de desenvolupament
Objecte: Identificar els diversos sectors de planejament derivat delimitats pel pla i el tipus de sector (PMU, PPU, PPD)
Contingut: Límit de qualificació.
Objecte: Identificar el límit entre les diferents zones i sistemes.
Nota: Totes les línies de qualificació han d'estar en aquesta capa.
Contingut: Codi de qualificació.
Objecte: Identificar la qualificació de cada zona, subzona o sistema.
Nota: En el cas de dobles qualificacions s'identifiquen amb un doble codi separat per un "-" (guió normal).
d) La identificació i contingut de les capes dels conceptes urbanístics no jerarquitzats ha de ser la següent i no pot incloure cap dada més que les que s'indiquen:
Contingut: Delimitació de l'àmbit de l'instrument de planejament urbanístic Objecte: Identificar la delimitació de tot el territori afectat pel pla.
Nota: Quan l'àmbit abasta diferents porcions del territori, cal recollir la discontinuïtat.
Objecte Identificar l'expedient segons el codi assignat per la direcció general
Nota: Quan l'àmbit abasta diferents porcions del territori, s'han d'identificar totes elles amb el mateix codi.
Objecte: Identificar aquells àmbits en els quals el planejament general obliga a la redacció d'un planejament derivat amb l'objectiu d'establir determinacions complementàries a la qualificació, com són les relatives a proteccions específiques, redacció de catàlegs, intervencions puntuals, establiment de sistemes generals, etc.
Objecte: Identificar els diversos sectors de planejament transversal delimitats pel pla.
En cas de solapament s'identifica l'àmbit on hi ha el solapament, amb un doble codi separat per un"/" (barra inclinada).
Contingut: Límit de protecció transversal.
Objecte: Identificar aquells àmbits normatius complementaris que es superposen a la regulació de les qualificacions, com són les delimitacions de corredors biològics, els àmbits de protecció de paisatge, els àmbits de risc natural o tecnològic, etc.
Contingut: Codi de protecció transversal.
Objecte: Identificar l'àmbit de protecció amb la norma que s'ha de superposar.
Nota: Es recullen la totalitat de proteccions transversals previstes pel pla, llevat de les puntuals.
En cas de solapament s'identifica l'àmbit on hi ha el solapament amb un doble codi separat per un"/" (barra inclinada).
Contingut: Xarxes de mobilitat projectades.
Objecte: Identificar les reserves per a infraestructures de la mobilitat (viària, ferroviària, aeroportuària o portuària) indicades al planejament a nivell de proposta, però que no disposen de projectes aprovats ni s'han acabat reflectint com a qualificacions urbanístiques.
Contingut: Codi de la xarxa de mobilitat projectada.
Objecte: Identificar el tipus de xarxa proposada i el sistema de comunicació al qual fa referència.
Les línies dels conceptes jerarquitzats no es poden duplicar.
Quan una línia representi més d'un concepte, s'ha de dibuixar únicament en la capa del concepte de jerarquia superior.
Els conceptes de jerarquia inferior han de quedar tancats amb les línies de les jerarquies superiors.
La jerarquia de conceptes és la següent:
3.2 Directrius sobre les línies
En els conceptes jerarquitzats, les capes de línies s'han de representar mitjançant segments o polilínies.
Els conceptes no jerarquitzats, s'han de representar mitjançant polilínies tancades i els seus límits es poden superposar amb els d'altres conceptes de capes diferents.
Es recomana no utilitzar elements gràfics amb corbes del tipus "B-Spline", arcs o qualsevol segment el·líptic.
En el cas d'haver representat dins l'arxiu elements gràfics d'aquest tipus, s'han de convertir a elements tipus polilínia: cadenes de línia o formes poligonals complexes, mitjançant l'eina de modificació de corbes.
Aquesta manipulació és imprescindible per al reconeixement d'aquests elements al fer la conversió a formats SIG.
3.3 Directrius sobre els textos
Els codis s'han d'editar com a textos inserits dins l'àmbit que identifiquen, amb el punt d'inserció sempre a l'interior de l'àmbit.
Els criteris de color són els de l'Annex I i els de tipus de línia són els definits a la plantilla descarregable en el web del MUC.
Taula d'equivalències en el cas d'instruments de planejament urbanístic sense claus urbanístiques normalitzades
En el cas d'instruments de planejament urbanístic sense claus urbanístiques normalitzades, l'arxiu de l'Estàndard MUC que s'ha de presentar per a l'aprovació definitiva, o a l'efecte del lliurament previst a l'article 88 de la Llei d'urbanisme, de les modificacions dels instruments de planejament urbanístic general, dels plans parcials urbanístics o dels plans de millora urbana ha d'incloure una taula d'equivalències de classificació del sòl i una de qualificació del sòl que relacionin les claus urbanístiques utilitzades pel pla amb l'estàndard de codificació sintètica.
Les taules s'han d'elaborar en format Excel i han de seguir els models següents, descarregables en el web del MUC:
TAULA D'EQUIVALÈNCIES CLASSIFICACIÓ
Codi de classificació del sòl segons el planejament del municipi.
Descripció literal de la classificació del sòl segons el planejament del municipi.
Codi de classificació del sòl del MUC sintètic d'acord amb les categories de la Llei d'urbanisme vigent: SUC, SNC, SUD, SND, SNU.
TAULA D'EQUIVALÈNCIES QUALIFICACIONS
Codi de qualificació del sòl segons el planejament del municipi.
Descripció literal de la qualificació del sòl segons el planejament del municipi.