projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Aquesta Jornada vol reflexionar, presentant alguns casos de bones pràctiques i dibuixar quins instruments tenim per promoure i fomentar des de les polítiques públiques, la igualtat de gènere i la protecció del patrimoni cultural i etnològic.
Ja que la recreació d'esdeveniments de cultura popular -siguin o no patrimonials- i la construcció d'identitats de gènere són indestriables.
Es proposen diferents eixos temàtics, a partir dels quals estructurar la jornada.
A manera d'introducció es proposa una aproximació a rol i gènere des de la perspectiva antropològica/sociològica.
També es planteja com a opció viable fer-ho amb format dialogat entre dues persones ponents.
I finalment aplicar la perspectiva de gènere a entitats i esdeveniments de cultura popular, a partir dels rols de gènere en esdeveniments de la cultura popular.
A més dels eixos, també es proposa seleccionar ponències pràctiques que reflecteixin casuístiques concretes i proposin camins de correcció a desigualtats de gènere
En aquest sentit, la jornada s'estructurarà en dues parts.
La primera tindrà un format de col·loqui entre dues persones de reconeguda trajectòria en l'antropologia, les matèries de treball de les quals versen sobre la temàtica de patrimoni immaterial i perspectiva de gènere.
I la segona estarà centrada en l'exposició de diversos casos de bones pràctiques, en els quals s'han produït canvis tenint en compte, o bé la inclusió de dones en la celebració de festes tradicionalment masculines, els canvis de rols estereotipats, o bé, l'empoderament de la dona en manifestacions festives o en rols que habitualment estaven associats als homes.
Enllaç a la pàgna de formació en gestió de la cultura popular.
Les entitats reunides durant la jornada de treball
En l'informe es fa palès l'interès i la necessitat de mantenir i reforçar el contacte i el treball en xarxa dels organitzadors de les diferents festes del segar i el batre en el territori.
Una de les propostes amb més interès és la creació d'una trobada Nacional on cada festa pugui explicar la seva peculiaritat, compartir-la i fer-la visible, potenciant d'aquesta manera la posada en valor de la festa per part de la població i entre els organitzadors.
Amb l'objectiu de facilitat l'intercanvi de contactes professionals, sobre les línies de finançament i altres recursos, com poden ser els calendaris i la comunicació, es remarca el paper que pot tenir una secretaria tècnica, que aglutini una xarxa organitzada.
En aquest sentit, la Xarxa de Patrimoni Ecomuseu del Blat es va presentar com un agent adient per assumir la figura d'aglutinar i facilitar l'intercanvi d'aquests recursos, i també centralitzar la tasca de patrimonialització de la festa.
Existeix una tensió entre el fet de seguir celebrant la festa amb un format més tradicional, amb certa folklorització; de mantenir-la amb el mateix tarannà o bé de buscar estils, activitats i col·laboracions diferents per enfocar-se a nous públics, col·lectius i edats.
Es tracta, però, d'una tensió molt personal de cada municipi; buscar una línia comuna no és justament la manera de descongestionar la festa, sinó que aporta multitud de formats i intencionalitats.
Es considera necessari potenciar el coneixement mutu entre les festes i els organitzadors, i alhora fomentar la formació constant en temes tant transversals com les pròpies pràctiques de segar i batre, la vessant més organitzativa de la festa, de gestió o de finançament.
Les principals fites assolides amb la jornada han estat la posada en contacte dels diferents organitzadors de les festes del Segar i el Batre de Catalunya, i altres agents relacionats amb el patrimoni rural, així com també la de prendre consciència de la important feina que es du a terme pel patrimoni cultural català.
Cal mencionar que la valoració de la jornada per part dels participants ha estat molt positiva, un 66,7 % considera que ha satisfet molt les seves expectatives, el 33,30% restant considera que les ha satisfetes suficientment.
Cal remarcar que el 100% dels participants considera que cal donar continuïtat a les trobades.
La Direcció General de Cultura Popular i Associacionisme Cultural (DGCPAC), donant compliment al seu mandat, vol contribuir a la promoció, foment i estudi de les festes del Segar i el Batre, i per aquest motiu es va informar de les diferents línies de finançament de les quals disposa i a les quals es poden acollir els organitzadors de les festes.
D'altra banda, estudia i promou, a través dels seus inventaris (l'Inventari del Patrimoni Etnològic de Catalunya i l'Inventari del Patrimoni Festiu de Catalunya) el ric patrimoni tant material com immaterial relacionat amb les festes del Segar i el Batre de Catalunya.
Europa Nostra és una federació formada pels principals moviments europeus vinculats amb la protecció i valorització del patrimoni natural i cultural en l'àmbit europeu.
L'integren organitzacions que tenen en comú el convenciment de la importància que té el patrimoni cultural per a l'economia, la societat, la cultura, el benestar i el futur d'Europa i que comparteixen la necessitat de prendre responsabilitat en relació a la transmissió d'aquest patrimoni amb bones pràctiques per les generacions futures.
També pretenen destacar la importància del patrimoni en la configuració de la identitat europea i del sentiment de ciutadà europeu.
L'objectiu principal d'aquest organització és posar el patrimoni en un lloc preeminent i convertir-lo en un tema prioritari en les agendes dels poders públics tant als diferents països com a les institucions europees.
La xarxa Europa Nostra treballa en estreta col·laboració amb els socis institucionals, és a dir, les institucions de la UE i el Consell d'Europa, advocant per un enfocament integrat del patrimoni cultural.
També busquem contribuir a una mobilització mundial en favor del patrimoni, especialment a través d'una estreta cooperació amb la UNESCO.
Europa Nostra és avui reconeguda com l'organització més representativa del patrimoni a Europa amb membres de més de 40 països.
L'Institut Ramon Muntaner és la primera institució catalana associada a aquesta federació d'àmbit europeu.
Volem donar protagonisme al patrimoni, un dels àmbits d'actuació principal dels centres d'estudis locals dels territoris de parla catalana que promouen el seu estudi, protecció, valorització i vindicació.
L'IRMU s'ofereix per a fer de pont entre Europa Nostra i les diferents iniciatives vinculades a temes patrimonials per a posar-les en valor a nivell europeu.
També a traslladar problemàtiques que puguin afectar a l'àmbit patrimonial català per tal que es tinguin en compte en les reivindicacions o en les polítiques que es vulguin traslladar a les institucions europees.
L'IRMU informarà regularment de les diferents propostes, iniciatives i campanyes que s'estiguin promovent des d'Europa Nostra.
Quins són els beneficis de formar part d'Europa Nostra com a organització associada:
Pàgina de l'Intitut Ramon Muntaner
El portal està impulsat pel Centre Robert Gerhard del Departament de Cultura, i permet visualitzar en línia, per primera vegada, tot el patrimoni musical català.
La nova eina permetrà accedir a milers de partitures directament imprimibles, exemples enregistrats, informacions sobre compositors i músics, catàlegs d'instruments i enllaços amb repositoris d'enregistraments orals.
El Centre Robert Gerhard va ser creat el 2008 pel Departament de Cultura i té la seu a L'Auditori de Barcelona.
La seva missió és promoure i difondre el patrimoni musical català, i facilitar-ne l'accés a tots els agents socials.
En la presentació, la consellera va destacar, que aquest portal web era "una nova eina que afavoreix la difusió internacional del patrimoni musical català".
La directora general de Cultura Popular i Associacionisme Cultural, Àngels Blasco, va dir que "posem el portal al servei d'investigadors, músics, estudiants, conservatoris de música, intèrprets i el públic interessat en la música".
I per la seva part, el director del Museu de la Música i del Centre Robert Gerhard, Jaume Ayats, va explicar que "tenim al país moltes iniciatives de conservació del patrimoni, però calia un portal que donés aquesta visió global i sintètica".
El portal permet accedir, per primera vegada, a milers de partitures directament imprimibles, exemples enregistrats o audiovisuals, informacions sobre compositors i músics, catàlegs d'instruments, i enllaços amb repositoris d'enregistraments orals.
El web, en català i anglès, compta actualment amb 400 entrades, però s'anirà enriquint amb nous continguts fins arribar al miler d'entrades.
Els membres del Consell durant la reunió
Van assistir a la reunió del Consell en qualitat de vocals: Jaume Ayats, Museu de la Música de Barcelona / Centre Robert Gerhard; Eliseu Carbonell, Universitat de Girona; Carles Garcia Hermosilla, Museu del Ter; Carme Oriol, Universitat Rovira i Virgili; Ferran Rella, Consell Cultural de les Valls d'Àneu; Xavier Roigé, Universitat de Barcelona; Montserrat Solà, Parc natural Serra del Montsant i Roser Vilardell, Museu Etnològic de Ripoll.
A la reunió es va procedir a la renovació d'algunes vocalies del Consell i a l'aprovació de dues línies del pressupost, dedicades a la restauració BCIN-Zones d'interès etnològic ZIE, i a la recerca en patrimoni etnològic (subvencions plurianuals).
També es va tractar de la incorporació de professionals de l'antropologia a les Comissions Territorials de Patrimoni Cultural del Departament de Cultura i el Consell Assessor del Patrimoni Cultural i l'IEC; de treballar en l'elaboració del Tesaurus del Patrimoni Etnològic d'àmbit lingüístic català, i també de la nova pàgina web de la Revista d'Etnologia de Catalunya, entre d'altres.
Avui s'ha presentat el projecte "PROMETHEUS.
Les Festes del Foc dels Solsticis als Pirineus" a la Facultat d'Educació, Psicologia i Treball Social de la Universitat de Lleida.
La benvinguda ha anat a càrrec del rector de la Universitat, Jaume Puy i de la delegada del Govern a l'Alt Pirineu i Aran i secretària general de la Comunitat de Treball dels Pirineus, Rosa Amorós.
Acte seguit s'ha format la "Taula institucional dels socis del projecte": Joan Busqueta, Vicerector de Cultrura de la Universitat de Lleida; Xavier Roigé, Vicerector de doctorat i promoció de la Recerca de la Universitat de Barcelona; Virginie Soulier, Responsable del projecte de la Universitat de Perpinyà Via Domitia; Patrice Roux, President del CIRDOC i Conseller regional de la Regió Occitània; Àngels Blasco, Directora General de Cultura Popular i Associacionisme Cultural de la Generalitat de Catalunya; Xavier Llovera, Director de Patrimoni Cultural del Govern d'Andorra; Angelina Cases, Consellera de Coneixement del Conselh Generau d'Aran i Carles Gibert, Diputat provincial i Vicepresident del Patronat de Promoció Econòmica.
A continuació es va fer la presentació tècnica del projecte.
L'1 de desembre de 2015, la UNESCO va incorporar a la Llista Representativa de Patrimoni Cultural Immaterial de la Humanitat les Festes de l'Foc de l'Solstici d'Estiu als Pirineus.
La iniciativa va sorgir dels portadors de la festa i es va materialitzar amb una candidatura presentada per l'Estat andorrà juntament amb els Estats espanyol i francès.
PROMETHEUS sorgeix a propòsit d'aquest reconeixement i pretén capitalitzar-mitjançant la innovació transfronterera realitzada en el si de les universitats i centres de investigació.
El seu objectiu principal consisteix a transferir el coneixement a la societat mitjançant productes formatius i divulgatius, establint dos grans accions: 1) la creació d'eines formatives inèdites a nivell superior i en l'àmbit de l'educació formal, i 2) el disseny i desenvolupament de materials divulgatius innovadors en el marc de les TICs.
Concert dels finalistes del concurs de cant coral.
Enguany ha estat primera vegada que l'Estat espanyol ha acullit el concurs.
A l'esdeveniment, coorganitzat per Catalunya Música i la Fundació Palau de la Música, amb la col·laboració de la Direcció General de Cultura Popular i Associacionisme Cultutral del Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya, hi han participat 300 cantaires de les 9 formacions corals finalistes.
En aquesta edició, el Cor de Noies de l'Orfeó Català ha participat a la prova final del certamen.
La primera edició de 1961 va ser organitzada per la BBC, essent originalment com una competició a nivell britànic.
Però des del 1966, el concurs va ser organitzat per la UER i va assolir una dimensió internacional.
Els cors participants són escollits i presentats per les diverses emissores de la UER, i un jurat reunit a Ginebra tria els finalistes.
El concurs és biennal i té tres categories: cors infantils i de joves (fins a 25 anys), cors adults (sense límit d'edat) i categoria oberta (per a cors d'estils no clàssics: gòspel, barbershop, jazz, música antiga, música tradicional, etc.).
En el marc d'aquest esdeveniment es va presentar el nou llibre de partitures corals Antologia de música coral a Catalunya, editat pel Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya.
L'edició recull una mostra representativa del patrimoni musical català, que va des del Llibre Vermell de Montserrat i autors del passat, fins a obres de compositors actuals, tot passant per diversos gèneres, cançons populars harmonitzades, música religiosa i obres d'autor.
En el projecte hi partcipen: Universitat de Lleida (Catalunya), Universitat de Barcelona (Catalunya), Université de Perpignan Via Domitia (Occitanie), Centre International de Recherche et Documentation Occitanes – Institut Occitan de Cultura (Occitanie), Generalitat de Catalunya.
Departament de Cultura (Catalunya), Govern d'Andorra (Andorra), Conselh Generau d'Aran (Catalunya) i Patronat de Promoció Econòmica de la Diputació de Lleida (Catalunya).
Aquest programa té un impacte positiu sobre el territori i sobre la cooperació transfronterera entre Espanya, França i Andorra.
La tercera convocatòria del programa ha tingut un gran èxit, ja que s'han presentat 74 projectes, dels quals s'han programat 43 projectes per un import de 31 milions d'euros de FEDER pel territori transfronterer.
D'aquests projectes un 70% tenen participació catalana, amb un import FEDER del 25% del total FEDER assignat a la convocatòria.
El gran èxit aconseguit en la programació de projectes amb participació catalana ha sigut gràcies a l'alta qualitat tècnica dels projectes presentats.
Els eixos pels quals es podia participar, tenint en compte el FEDER atorgat, són els següents:
Eix 1: Dinamitzar la innovació i la competitivitat.
14 projectes programats per un import FEDER de 9,4 milions d'euros, dels quals 10 tenen participació catalana.
Eix 2: Promoure l'adaptació al canvi climàtic i la prevenció i gestió de riscos.
10 projectes programats per un import FEDER de 6,7 milions d'euros, dels quals 7 tenen participació catalana.
Eix 3: Promoure la protecció, la valorització i l'ús sostenible dels recursos locals.
6 projectes programats per un import FEDER de 3,9 milions d'euros, dels quals tots tenen participació catalana.
Eix 4: Afavorir la mobilitat de béns i persones.
2 projectes programats per un import FEDER de 5,3 milions d'euros.
Eix 5: Reforçar les competències i la inclusió dels territoris.
11 projectes programats per un import FEDER de 5,9 milions d'euros, 7 d'ells amb participació catalana.
Enllaç a la pàgina dels Fons Europeus a Catalunya
Rodada de falles per Sant Joan.
Foto: Mònica Almeida/Sergi Ricart
El Simposi, organitzat per la Societat Andorrana de Ciències, els Fallaires de les Valls d'Andorra, el Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya i l'Institut Ramon Muntaner, està previst que es dugui a terme els dies 22, 23 i 24 de novembre de 2019 a Andorra la Vella i que s'estructuri al voltant dels tres àmbits de treball següents:
1) Salvaguarda i reconeixement de les festes del foc
2) Recerques realitzades en els darrers anys entorn a les festes de foc
3) Compartir la festa: presentació d'entitats, persones i publicacions
Per altra banda, i després d'haver passat uns anys de la declaració e la UNESCO, es vol radiografiar com incideixen aquests reconeixements en les diferents festivitats.
També s'incidirà en el teixit associatiu que contribueix amb la seva pràctica a mantenir la tradició i la salvaguarda de les diferents festes del foc i que serveixen com a símbol d'identitat i de promoció econòmica i turística d'un determinat territori.
L'assistència al Simposi és gratuïta i lliure, però la inscripció prèvia a les jornades dona dret a rebre'n el dossier i a la participació en diferents àpats.
D'aquesta manera, cal inscriure's també a l'enllaç https://www.irmu.org/projects/simposiinternacional.
La inscripció té un preu de 45€ (àpats de dissabte inclosos) i de 60€ en el cas que es vulgui rebre la publicació de les actes.
Una de les carrosses participants a la festa
La primera Festa de l'Aigua es va celebrar el 19 d'octubre de 1913.
Fins a l'any 1925 la festa no es va tornar a organitzar, i aquest cop seria el 2 de març coincidint amb la data de l'arribada de l'aigua a Almacelles.
L'any 1950, coincidint amb el 40è aniversari de la inauguració del Canal d'Aragó i Catalunya en terres catalanes, s'hi afegí la celebració d'una petita desfilada d'animals de càrrega i pagesos vestits com a principis del segle XX.
La festa arrenca amb un repic general de campanes i el llançament d'una traca dolça per anunciar la festa a la plaça del 2 de Març.
El primer dia, a la tarda, després de la traca dolça, hi ha una tradicional cercavila amb els capgrossos, gegants i un grup d'animació, segueix l'acte d'entrega del guardó d"Almacellenc de l'any" amb la presència dels finalistes i autoritats.
Després, els primers balls i espectacles de la festa.
El dia central de la festa però és el 2 de març, quan se celebra la Missa Major cantada per la Coral de l'Associació de les Mestresses de Casa d'Almacelles i es fa una ofrena de fruits de la terra a l'església de Nostra Senyora de la Mercè.
Durant la missa, que sol ser presidida pel bisbe de Lleida, es recorda l'arribada de l'aigua el 1910 i es fan tot tipus d'agraïments.
Al sortir, s'organitza una ballada de sardanes.
L'acte més multitudinari és la Desfilada de Carrosses acompanyades per grups d'animació, té lloc el diumenge per la tarda com a cloenda de la festa.
Els Pastorets al Pati dels Tarongers
Més de 120 actors i més d'un centenar d'espectadors es van reunir en la representació dels Pastorets de Cardona, que van ser els encarregats de representar quatre escenes del text nadalenc a quatre espais diferents de l'edifici.
El primer espai va ser el Pati de Carruatges, el segon, el Pati dels Tarongers, el tercer la Galèria Gòtica i el quart espai el Saló de Sant Jordi.
L'acte va comptar amb la presència del Molt Honorable President de la Generalitat de Catalunya, senyor Quim Torra.
Els Pastorets de Cardona celebren 120 anys de representacions i 75 anys del text actual, basat en Serafí Pitarra però també en d'altres fonts.
Els van acompanyar 11 grups més de la Coordinadora de Pastorets de Catalunya i també 35 músics de la banda de Cardona, ja que la música hi té un paper molt destacat.
És el segon cop en tres anys que Palau de la Generalitat acull una representació dels Pastorets.
Així ho va recordar Lleonard del Rio, president de la Coordinadora de Pastorets de Catalunya, qui va destacar també que els Pastorets, amb més de 65.000 persones de públic les darreres temporades, són el "fenomen teatral més important de Catalunya".
L'alcalde de Cardona, Ferran Estruch, va destacar la seva capacitat de generar "sensacions i emocions" úniques que uneixen diferents generacions al voltant del fenomen.
Ja que entre els actors de la representació de diumenge, el més gran era un pastor de 90 anys, i el més jove, el nen Jesús, de només un mes.
Aquesta temporada la Coordinadora preveu fer més de 250 representacions arreu de Catalunya.
La primera es podrà veure el 14 de desembre al Centre Gràcia de Barcelona, mentre que els Pastorets del Vendrell seran els encarregats de tancar la temporada el 9 de febrer al Teatre Municipal Àngel Guimerà.
El 29 de desembre estan previstes unes 40 representacions en un sol dia.
En el parlament final, el president de la Generalitat, Quim Torra, impulsor de la iniciativa, va recordar que "un any més, hi ha persones que aquestes Festes de Nadal les viuran lluny dels seus" perquè estan a la presó o a l'exili o perseguits per les seves idees.
Des la Direcció General de Cultura Popular i Associacionisme Cultural, volem aprofitar l'avinentesa d'aquesta funció de Pastorets al Palau de la Generalitat, per a desitjar-vos a totes i tots un Bon Nadal, i millor Any Nou!
Mapa de la pàgina web de la Coordinadora de Pastorets de Catalunya on es poden trobar totes les representacions de pastorets d'enguany.
La Revista d'etnologia de Catalunya és una plataforma de difusió de les iniciatives, les realitzacions, les teories i les experiències dels investigadors i dels col·lectius d'estudiosos existents en aquest camp del coneixement.
Sota el prisma de la interdisciplinarietat, la Revista d'etnologia de Catalunya presenta treballs i articles que s'estructuren en les següents seccions: Dossier monogràfic, Miscel·lània, Recerques etnològiques i Crònica (Activitats, Associacions, Museografia i Bibliografia).
Podeu visualitzar la versió completa d'aquest volum en anglès en el compte d'ISSUU de la Direcció General de Cultura Popular i Associacionisme Cultural i properament en el portal RACO - Revistes Catalanes amb Accés Obert.
Compte d'ISSUU de la Direcció General de Cultura Popular i Associacionisme Cultural
Portal Revistes Catalanes amb accés obert
Els germans Castells al seu taller
Aquest documental, es converteix en un element més que ajuda a explicar la feina d'aquesta nissaga –que es remunta a tres generacions- d'artesans constructors de figures del pessebre.
Com en el llibre, en el vídeo, no només s'explica el procés de construcció de les figures del pessebre, sinó que també es parla de l'evolució històrica d'aquestes figures i del pessebrisme en general.
Així doncs, amb aquest vídeo, alhora que es reconeix la feina d'aquests dos artesans, es reforça també la tasca d'explicació i divulgació de les aportacions que han dut a terme en la tècnica de construcció de figures del pessebre.
Enllaç al canal de Youtube culturacatalunya del Departament de Cultura
Enllaç a la pàgina Publicacions singulars