projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
CELEBREM SANT JORDI RECOMANANT LLIBRES D'ASSAIG I DE DIVULGACIÓ CIENTÍFICA!
Un any més publiquem el número especial del butlletí Novetats documentals d'Universitats i Recerca.
Com cada any, en el número corresponent al mes d'abril hi trobareu només llibres de divulgació científica, llibres d'assaig sobre ciència o universitats, llibres escrits per científics i novel·les de temàtica científica.
Les persones que treballen a la Secretaria d'Universitats i Recerca que els han llegit han volgut compartir amb vosaltres els seus comentaris.
Els agraïm que hagin col·laborat en aquest número.
Molt bon dia de Sant Jordi 2019!
Consulteu el llistat nou i complet de llibres de divulgació disponibles actualment a la Biblioteca d'Universitats i Recerca que podeu demanar en prèstec.
Quan sentim la paraula bacteris, ens ve al cap, al públic no avesat en la microbiologia, uns microorganismes patògens causants d'infeccions i, en conseqüència, de malalties.
És cert, al voltant d'un centenar de bacteris acompleixen aquestes condicions, però ho és més que un nombre altíssim de bacteris són aliats nostres.
I probablement us vindrà també al cap un mot com flora bacteriana, situada a l'intestí i encarregada de sintetitzar substàncies útils per al nostre organisme.
Doncs prepareu-vos per entrar de ple en el coneixement i l'admiració d'aquests petits grans éssers: com es van formar, com van evolucionar, com van transformar l'atmosfera fa milions d'anys, com la cooperació és la base de la seva existència i de l'existència de la vida.
També coneixerem que són omnipresents, fins i tot, en hàbitats extrems inviables per a nosaltres i per a qualsevol altre ésser viu.
I és gràcies a ells que el cicle de la vida de la Terra continua tal com el coneixem, ja que de l'exterior només ens ve l'energia solar.
Pareu-vos a pensar que el cicle vital, és a dir, naixement, creixement, mort i, tot seguit, el pas de substància orgànica a inorgànica que es coneix amb el nom de mineralització, és gràcies als microorganismes.
Al llarg de les línies, aprendrem la manera com la indústria aprofita les capacitats dels bacteris, ja sigui per destruir males olors, reciclar i depurar aigües, o per crear enzims additius en detergents domèstics, per posar-ne uns exemples.
Quant al camp de la biotecnologia, coneixerem la creació d'enzims per tallar seqüències d'ADN, per a la producció d'insulina, per a la detecció immediata del virus de la sida o de l'hepatitis B, i un llarg etcètera.
Un petit gran llibre que ens acosta al món de la microbiologia, sota una mirada d'admiració al petit però gran món dels bacteris.
El llibre està disponible per al préstec i la consulta a la Biblioteca d'Universitats i Recerca.
Rafael Dalmau editor, 2019, 247 pàg.
Escatir les claus que expliquen què hem menjat i què hem vestit al llarg de la història no és una tasca fàcil.
Complexos i canviants factors culturals, polítics, tecnològics i, fins i tot, militars tenen molt a veure amb les preferències culinàries i la indumentària en un context històric i geogràfic determinat.
En paraules de la doctora Nayra Llonch, coautora de l'obra juntament amb l'historiador Joan Santacana, «accions tan aparentment banals i quotidianes com vestir-se i menjar defineixen les societats i amaguen un món de significats».
Menjar i vestir al llarg del temps fa un recorregut rigorós i molt amè per l'evolució de la cultura culinària i de la vestimenta al nostre país.
Una autèntica «història en minúscules» que obre la porta a fer un diagnòstic de cada període del passat a través d'aquestes dues dimensions de la vida quotidiana de les gents que han poblat aquest racó d'Europa al llarg dels darrers tres mil·lennis.
Una tasca que en aparença pot semblar menor des de la perspectiva de les grans fites geopolítiques o de les transformacions del sistema socioeconòmic més pregones del passat.
Res més allunyat de la realitat, perquè, com reflexionen els autors, ¿com es podria comprendre l'ús dels texans o el costum de beure Coca-Cola sense tenir presents els fets militars i polítics del segle xx?
Aquest entretingut viatge cultural i sociològic per la història de les preferències en les menges i les indumentàries es planteja circumscrit a Catalunya i cerca donar resposta a dos interrogants.
En primer lloc, com ha estat rebut al nostre país allò que en podríem dir el gust en cada època, i, en segon terme, quines han estat les aportacions fetes des de Catalunya al gust a escala mundial («és el pa amb tomàquet l'aportació dels catalans al món?»).
Tot plegat amb el benentès que no gaudiria de gaire sentit traçar una història del gust al nostre territori aïllat del seu entorn, ignorant que les terres catalanes actuals han estat incardinades en estructures molt més àmplies i complexes com ara l'Imperi romà, els regnes gots, al-Àndalus o l'Imperi carolingi, per citar-ne els més vetustos.
Més de dues-centes pàgines profusament il·lustrades d'estudi i reflexió al voltant de com ha evolucionat el gust de la indumentària i la gastronomia al llarg del temps adreçades a tots els públics.
Un repàs molt distret que parteix del neolític i continua per l'època romana imperial, l'alta i la baixa edat mitjana, el Renaixement i el Barroc, el món il·lustrat, l'era industrial i la gran transformació del gust arran de l'adveniment de la cultura de masses i la influència nord-americana.
El llibre està disponible per al préstec i la consulta a la Biblioteca d'Universitats i Recerca.
L'índex de competitivitat regional europeu (l'European Regional Competitiveness Index o RCI) mesura amb més de 70 indicadors comparables la capacitat d'atracció de les regions europees perquè les empreses i les persones s'hi estableixin i hi visquin.
Es va crear l'any 2010 i s'actualitza cada tres anys.
Fa poc s'ha actualitzat i els resultats es presenten a través de mapes interactius que permeten comparar una regió concreta amb les altres regions europees en aspectes com la governança, les infraestructures —incloent-hi les xarxes digitals—, la salut, el capital humà, el mercat laboral o la innovació.
En aquesta edició del 2019 els resultats de l'RCI europeu s'han publicat en obert per primera vegada.
Es pot accedir al mapa de les regions europees classificades per colors en funció del seu índex de competitivitat regional.
Mitjançant gràfics de dades obertes, l'usuari pot veure l'RCI europeu del 2019 per país i component i construir els gràfics particulars que siguin del seu interès.
Així mateix, es poden seleccionar dues regions concretes i comparar-les entre elles i amb la mitjana europea, mitjançant gràfics d'aranya interactius, i també es pot seguir l'evolució temporal de les diferents regions.
A través del web interactiu, es pot seleccionar una regió concreta i s'obté tota la informació condensada d'aquella regió, s'anomenen regions semblants i es mostren els resultats de la regió seleccionada en les diferents dimensions estudiades i en relació amb les altres regions.
Els millors resultats de l'RCI del 2019 s'obtenen a les capitals dels estats i en alguna gran ciutat, on trobem una concentració més elevada de persones i recursos econòmics.
En aquesta edició, la regió europea amb millors resultats és la regió d'Estocolm, seguida per les de Londres i Utrecht.
És interessant, significatiu i recomanable conèixer els resultats de Catalunya en aquesta classificació de regions europees i «jugar» amb els seus resultats.
Grup de treball de la Igualtat de Gènere de la Xarxa Vives d'Universitats.
Aquest informe és una anàlisi sobre el biaix de gènere en la carrera professional i acadèmica dels diferents col·lectius (personal d'administració i serveis —PAS—, alumnat i personal docent i investigador —PDI—) de les universitats de la Xarxa Vives.
Mitjançant els indicadors seleccionats, ens permet conèixer la situació de les dones a les universitats catalanes i comparar-la amb la d'altres territoris.
L'estudi constata que la desigualtat de gènere és una realitat a totes les universitats de la Xarxa Vives, que és sistèmica o estructural i que amenaça l'objectiu d'excel·lència de la ciència.
Aquesta desigualtat es fa palesa en totes les dimensions, cosa que indica que «és urgent una política universitària ferma contra aquest tipus de discriminació».
Algunes de les conclusions de l'informe són:
L'objectiu de l'informe és conèixer la situació per poder dissenyar les polítiques més adients per corregir els desequilibris existents, i en aquest sentit es clou amb una sèrie de propostes i reivindicacions com ara:
Trobareu una còpia impresa d'aquest document per al préstec i la consulta a la Biblioteca d'Universitats i Recerca
El programa Horitzó Europa serà el programa d'R+D d'Europa a partir del gener del 2021, just d'aquí a un any.
D'aquest programa dependran les universitats, les empreses i els laboratoris públics, i aquest informe pretén ser d'ajuda per a aquests tres grups perquè es vagin preparant per poder planificar nous projectes i noves col·laboracions per quan comenci el programa.
Tot i que encara no es poden donar per acabats els aspectes legals del programa, ja hi ha milers de comitès i reunions científiques arreu del continent que van enunciant els detalls que tindrà aquest programa (qui s'hi podrà acollir, sota quins termes, quins seran els temes, quins els retorns...).
Aquest informe recull tots aquests detalls que han estat seguits pel servei de notícies en línia de l'agència Science|Business.
L'informe combina notícies i anàlisis fetes per aquest servei de notícies amb diferents aspectes del programa, que estan agrupats en set apartats temàtics.
En el primer, What's Horizon Europe, es dona una visió general del programa, se'n defineix l'estructura i quins són els seus quatre pilars bàsics (excel·lència; reptes globals i competitivitat industrial; innovació, i eixamplar la participació i reforçar l'espai europeu de recerca).
El segon, Missions i partnerships, ens presenta aquests dos conceptes i ens en posa possibles exemples.
El tercer capítol es titula Horizon Europe's funding agencies engloba diferents notícies i se centra en el Consell Europeu d'Innovació (EIC), el Consell Europeu de Recerca (ERC) i l'Institut Europeu d'Innovació i Tecnologia (EIT).
El quart, East vs. west and Horizon politics se centra en la dialèctica est-oest dins el programa.
El cinquè, Open to the world? recull notícies i anàlisis de l'impacte i les conseqüències que tindrà el programa en diferents països que no formen part de la Unió Europea.
El sisè capítol, The practical details: How to join, com el seu títol indica, conté aspectes pràctics sobre com es pot participar en el programa i què s'hi pot trobar.
Finalment, el darrer capítol es titula Who will steer Horizon Europe into port? i ens presenta alguns noms i persones que pilotaran el programa.
El llibre està disponible per al préstec i la consulta a la Biblioteca d'Universitats i Recerca.
Aquest butlletí s'edita des del mes d'octubre de 2013.
Conté llibres, documents i informes dels àmbits de la gestió i de les polítiques d'universitats i recerca, tant en format paper com electrònic.
Tots aquests documents, així com llibres de divulgació científica o novel·les de temàtica científica o escrites per científics, es poden descarregar directament o demanar en préstec.
El número de Sant Jordi de cada any està dedicat només a llibres de divulgació.
Finalment, hi trobareu una actualització dels números rebuts de les revistes especialitzades a les quals està subscrita la Secretaria de Universitats i Recerca (SUR) que podeu consultar en paper a la biblioteca.
El butlletí Novetats Documentals d'Universitats i Recerca es distribueix per subscripció mitjançant l'eina Butlletins Gencat.
Si esteu interessats a rebre'l personalment, podeu donar-vos d'alta des d'aquesta mateixa pàgina.
Divulgación Científica, octubre, 2019, 320 pàg.
Amb el subtítol del llibre «y otras historias de la microbiología», l'autor ja ens dona una pista policíaca de qui va causar la mort de l'emperador: tot un exèrcit ben menut però amb un potencial demolidor amagat en un indret ben insospitat.
Al llarg de les pàgines coneixerem quins motius van ser els causants del plantejament de construir una línia fèrria sota els carrers de Nova York amb l'objectiu de transportar la gent ―el futur metro—, quins prototips es van dissenyar d'amagat de mafiosos i qui finalment va portar a terme aquest projecte.
Recordarem l'Home del Sac, que s'enduia els infants que no feien cas dels pares, i descobrirem l'origen d'aquest personatge a través de terribles històries verídiques que van succeir a la península Ibèrica.
Sabrem de diamants de color rosa i esbrinarem les malalties que van patir diferents referents de l'art com Goya, Caravaggio i Frida Kahlo, i que estan reflectides en les seves obres.
Serem coneixedors de com el tifus assolava Europa, especialment Polònia, i alhora també de com dos poblets d'aquest país van simular una epidèmia perquè el govern nazi, que temia aquesta malaltia, no s'apropés a aquells indrets.
I a hores d'ara de ben segur que ja us feu la pregunta de quina relació té un transport públic, l'Home del Sac i Frida Kahlo amb la microbiologia.
Raúl Rivas va més enllà de parlar-nos de bacteris, cultius, malalties, epidèmies, vacunes.
Tot relatant uns fets, ens il·lustra amb generositat sobre pintura, música, arquitectura, expedicions sanitàries, química, política i un llarg etcètera.
Combina i enllaça, d'una manera excelsa, cultura i microbiologia en setze capítols on cadascun és un compendi d'històries i saviesa que convida a entendre fets històrics, fets socials i avenços tecnològics, en què els microorganismes tenen un paper molt rellevant.
Un llibre afable de llegir, bon company de viatge, que no us deixarà indiferents.
El llibre està disponible per al préstec i la consulta a la Biblioteca d'Universitats i Recerca.
Quan Pierre Curie va morir en accident, l'any 1906, la seva filla gran, Irène, tenia nou anys i la petita, Ève, dos anys.
Marie Curie no es va refer mai de la mort del seu marit.
Va haver de criar les seves filles sola, alhora que continuava endavant amb la tasca científica que havia iniciat, juntament amb el seu marit, amb el descobriment del radi.
Les cartes que van intercanviar mare i filles recollides en aquest llibre ens fan conèixer la seva intimitat familiar i ens transmeten els grans i petits successos de la seva vida, fins a la mort de la Marie, esdevinguda l'any 1934.
Aquests escrits donen testimoniatge dels seus estrets vincles i de l'estimació i l'afecte que es tenien.
Ens descobreixen també tres personalitats femenines brillants i independents.
L'edició ha estat realitzada per Hélène Langevin-Joliot, filla d'Irène Joliot-Curie i néta de Marie Curie, i Monique Bordry, exdirectora del Museu Curie.
D'acord amb la nota de l'editorial, en l'edició francesa s'han respectat les faltes d'ortografia d'Irène i Ève Curie fins al final de l'adolescència, amb l'objectiu que les cartes conservessin tota la seva espontaneïtat, i, en les altres cartes, s'han rectificat les faltes d'ortografia i la puntuació seguint les normes.
En l'edició espanyola, les traductores han reproduït les faltes de les nenes segons la lògica del castellà.
L'any 1918, un brot de grip que va aparèixer en un punt geogràfic concret del planeta es va convertir en una pandèmia mundial perquè es va estendre per tot el món i va infectar un gran nombre de persones.
Amb tot, no va ser fins a l'any 1933 que es va aïllar per primera vegada el virus de la grip.
Com veurem llegint aquest article, al llarg de la història de la humanitat hi ha hagut diverses pandèmies mundials de grip i també se n'han referenciat altres brots que, per sort, han estat avortats a temps i no s'han expandit.
Aquí coneixerem la pandèmia de l'anomenada grip espanyola dels anys 1918-1919 i com es va expandir en el temps i a cada lloc per on va passar.
El virus causant d'aquesta pandèmia, el de la grip de la influença, és un virus típic del sistema respiratori que afecta milions de persones anualment i que pot causar la malaltia amb més o menys incidència.
El de l'any 1918 va ser extremadament violent i encara ara és gran el desconeixement que tenim d'algunes de les seves característiques.
La pandèmia de 1918-1919 —que es coneix amb el nom de grip espanyola perquè en aquell moment Espanya, com que no estava implicada en la Primera Guerra Mundial, podia presentar sense censura les dades de l'epidèmia— va representar molta destrucció i mort per a la humanitat d'aquell moment.
Hi va haver entre 40 i 50 milions de morts, molts més que els 8 milions de soldats morts a la guerra de 1914-1918.
En la majoria de casos, es presentaven els símptomes habituals de la grip (augment ràpid de la febre, tremolors, mal de cap, dolors musculars a l'esquena i les cames i tos seca) i els pacients es recuperaven, però alguns individus presentaven complicacions i morien.
A diferència d'altres pandèmies, en aquest cas la majoria de morts tenien entre 20 i 40 anys.
Actualment les vacunes, obtingudes a partir de virus de la grip inactivats o de fragments del virus, ofereixen una protecció adequada.
Amb tot, com se'ns explica en l'article, cal tenir present que les característiques genètiques i bioquímiques del virus li confereixen unes propietats mutants, que fan que la immunitat adquirida en el passat no representi protecció enfront d'un possible nou virus mutat.
Aquest article, escrit fa quinze anys, és premonitori en molts dels fragments i és inevitable veure-hi analogies amb la situació actual.
Per exemple, s'hi diu: «Les condicions històriques presents l'any 1918, amb grans moviments de població arreu del món, van proporcionar a la dama espanyola el millor sistema d'estendre's.
Potser massa tard, els governs nacionals i locals van imposar mesures sanitàries, com ara tancar certs llocs de trobada pública, portar màscares i establir quarantena als ports marítims».
A la darrera part de l'article, els autors es pregunten si estem preparats per a una nova pandèmia de grip i fan una sèrie de reflexions al respecte que encara avui són vàlides per a qualsevol pandèmia.
La revista està disponible per al préstec i la consulta a la Biblioteca d'Universitats i Recerca.
Avui en dia, tenir una bona alimentació i fer esport regularment han esdevingut dos factors molt importants per a aquesta societat, però per què la mateixa dieta i la mateixa pràctica esportiva tenen efectes diferents en les persones?
Amb un llenguatge molt senzill i entenedor, els autors d'aquest llibre ens donen la resposta a aquesta pregunta.
Al llarg dels diferents capítols veurem que la genètica té un paper fonamental en la nostra vida.
Descobrirem que cada persona és un món i que ja tenim escrit a l'ADN si serem un esportista d'elit, en quin esport som millors, la capacitat que tindrem per metabolitzar els diferents nutrients, quina dieta hem de seguir per perdre pes, quins aliments hem de menjar per retardar l'envelliment de les cèl·lules...
Sobretot, però, el que hem de tenir clar és la importància de seguir una dieta equilibrada i de fer esport de manera regular per tenir una vida sana i un envelliment saludable de les nostres cèl·lules.
Ressenya: Sira Rodriguez, Agència de Gestió d'Estudis Universitaris i de Recerca (AGAUR)
Des del primer número, el butlletí electrònic RECERCAT ha incorporat recensions sobre llibres de temàtica vinculada a la recerca, la divulgació científica i la innovació tecnològica.
Les obres analitzades abracen un ampli ventall de gèneres i àmbits del coneixement.
Aquesta pàgina web aplega totes les recensions publicades fins ara per tal que hi pugueu accedir de manera ràpida des d'un mateix lloc web.
Des del març de 2018, el Centre de Terminologia TERMCAT participa en el butlletí RECERCAT amb una secció pròpia anomenada «Bits de terminologia», amb comentaris sobre terminologia de la ciència, la tecnologia i les ciències socials.
Aquesta pàgina web aplega tots els articles publicats fins ara a la secció, per tal que hi pugueu accedir de manera ràpida des d'un mateix lloc web.
De dreta a esquerra, Karel Luyben i Bart Dumolyn, durant el taller Open Data Strategy organitzat per CERCA el passat 6 de juny.
El paper que desenvolupen els investigadors es basa en la vocació d'esbrinar el que encara és desconegut.
La recerca que es fa està influïda per la seva visió del món i pel context social dels experts, però sempre preval l'interès per descriure, explicar, predir o analitzar els objectes d'anàlisi.
Aquesta tasca investigadora, conjuntament amb un cercle virtuós conformat per la universitat, l'administració i l'empresa, són eixos fonamenals per tal que la recerca i la seva posterior aplicació reverteixin en el màxim benefici per a la societat i l'economia.
Aquesta pàgina web aplega una selecció de les entrevistes publicades fins ara al butlletí electrònic RECERCAT per tal que hi pugueu accedir de manera ràpida des d'un mateix portal web.
La innovació és un element bàsic en el progrés econòmic i en la gestió empresarial.
Conscients de la importància de la innovació per al desenvolupament de Catalunya, el butlletí electrònic RECERCAT publica cada mes -com a mínim- un parell de notícies destinades a fer difusió de bones praxis en l'àmbit de l'R+D+I empresarial.
Les notícies abracen un ampli ventall de sectors i àmbits del coneixement.
Aquesta pàgina web aplega una selecció de les notícies publicades des del primer número fins ara per tal que hi pugueu accedir de manera ràpida des d'un mateix lloc web.
Conscients de la importància que el paper de la ciència, cada cop creixent, desenvolupa per a la comunitat educativa, des del mes de febrer de 2008 el butlletí RECERCAT incorpora una nova secció destinada al personal educador, amb recursos didàctics, pedagògics i informatius que poden ser d'utilitat per al professorat de ciències.
Aquesta pàgina web aplega tots els articles publicats fins ara a la secció, per tal que hi pugueu accedir de manera ràpida des d'un mateix lloc web, ordenats d'acord amb la tipologia del recurs (pàgines web, publicacions, activitats).
Unitat de Docència del Centre de Recursos per a l'Aprenentatge i la Investigació (CRAI).
Aquest és un lloc web de la Unitat de Docència del Centre de Recursos per a l'Aprenentatge (CRAI) de la UB on trobareu un recull d'eines i recursos de TIC (tecnologies de la informació i la comunicació) i TAC (tecnologies de l'aprenentatge i el coneixement) per ajudar els usuaris en l'aprenentatge i la docència.
Els recursos per a l'aprenentatge que hi podreu trobar són diversos i estan agrupats en diferents categories, com ara «Contactar amb altres companys», «Creació de qüestionaris», «Creació i edició de mapes», «Creació i edició de llibres, revistes i pòsters», «Publicació de contingut», «Cerca d'informació», «Generació de material audiovisual», «Resolució d'exercicis interactius», «Pluja d'idees», «Ús eficaç de la pissarra digital», etc.
També hi ha un apartat d'autoformació, on podeu trobar tallers autoformatius tutoritzats de diferents eines.
Generalment, aquests tallers només estan a disposició dels usuaris de la Universitat de Barcelona (PDI, PAS i estudiants).
A més, hi trobareu píndoles informatives destacades i materials diversos que elabora la Unitat de Docència del CRAI de la UB i que es recullen en diferents subapartats.
El blog del TÀCTIC recull les darreres informacions que ofereix el CRAI.
Així, entre les publicacions més recents hi ha «Consells i recursos per teletreballar de forma eficaç, Aprèn a fer la teva docència en línia a la UB », «Webquest, recull de materials didàctics virtuals » o «Eines i recursos per guardar i no perdre cap idea».
L'espai està adreçat a la comunitat educativa de la UB, però és prou general per ser útil per a altres usuaris.