projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Es vol elaborar una proposta de millora en els sistemes de recollida i explotació de dades de l'estadística judicial i de l'execució penal per tal d'adaptar els requeriments d'informació a l'objectiu de la llei 5/2008, de 24 d'abril, del dret de les dones a erradicar la violència masclista, i el conveni d'Istanbul sobre la prevenció i la lluita contra la violència envers les dones i la violència domèstica.
Partint d'un treball preliminar realitzat els anys 2014 i 2015, es pretén obtenir una imatge de la situació respecte als indicadors de violència masclista a l'àmbit jurídic a Catalunya (informació estadística sobre actuacions, casos, infractors i víctimes), valorant els que hi ha actualment disponibles i quines possibilitats de millora existeixen.
I és que l'obligatorietat d'adaptar les dades als requeriments d'informació que permeten predir, avaluar i prendre decisions és una de les prioritats per poder desenvolupar anàlisis més qualitatives, orientar línies de treball i posar el focus de la intervenció amb una fonamentació objectiva del fenomen de la violència masclista.
Per tant, l'estudi actual ha de concretar i orientar les actuacions que s'han d'implantar per tal de disposar d'un sistema integral d'informació, centrat en als àmbits de l'administració de justícia i de l'execució penal, per tenir una capacitat major d'incidència en la validació de les propostes i en les modificacions plantejades.
La finalitat d'aquesta anàlisi és orientar les actuacions de modificació dels sistemes d'informació dels àmbits de l'administració de justícia i de l'execució penal, per tal que es recullin els indicadors rellevants que permeten explicar el problema.
En el procés de detecció anual de necessitats formatives de l'Àrea d'Investigació i formació en Execució penal (AIFEP), el Servei de Mediació i Assessorament Tècnic (SMAT) planteja una necessitat: els tècnics que hi treballen poden tenir algunes resistències i dificultats per abordar els casos de menors presumptament autors de delictes sexuals, els quals també estan experimentat un augment considerable.
S'exposa, a més, que existeix un document treballat amb l'equip sobre aquest tema que té una aplicació pràctica molt desigual i que convindria homogeneïtzar.
SMAT i AIFEP manifesten el seu interès a abordar aquesta necessitat com un projecte de millora que no se centri únicament a donar-li resposta amb una activitat formativa aïllada, sinó que incorpori els ingredients propis d'un projecte de canvi i busqui, per tant, un canvi/millora en l'organització (en aquest cas en l'SMAT).
La victimització secundària derivada de la relació establerta entre la víctima de violència de gènere i el sistema judicial pot tenir conseqüències psicològiques, socials, jurídiques i econòmiques negatives.
Aquestes conseqüències negatives apareixen quan hi ha un xoc frustrant entre les expectatives de la víctima i la realitat institucional, generant una possible vivència de falta de comprensió sobre el patiment psicològic i físic que li ha causat el fet delictiu.
La declaració en la compareixença al Jutjat és un dels moments crítics d'una víctima d'un delicte, no només pel patiment inherent a l'evocació dels fets viscuts sinó per la importància d'aquesta declaració en el procediment judicial en el que es troben.
Tanmateix, aquesta declaració es pot veure afectada per la vivència subjectiva que la persona té del fet delictiu i del procés en el que es veu immersa, així com pels obstacles contextuals que puguin aparèixer en el transcurs de la seva estada al jutjat.
Aquests dos aspectes concrets poden actuar com a moduladors en la declaració de la víctima.
Analitzar tots els aspectes que poden influir en el bon desenvolupament de la declaració judicial d'una víctima del delicte en una mostra de víctimes de violència de gènere en fase de declaració en compareixença o judici a Catalunya:
L'equip investigador està format per Núria Iturbe (INTRESS) i Ana Martínez Catena (Universitat de Barcelona).
Aquesta recerca ha estat becada pel Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada a la convocatòria d'ajuts a la investigació 2019.
El projecte Cercles consisteix a acompanyar i supervisar delinqüents sexuals amb risc moderat o alt de reincidència, en el període previ a la seva sortida definitiva de la presó, per tal de prevenir que cometin un nou delicte i també facilitar la seva inserció social.
Aquests 2 objectius principals es concreten en els eslògans que defineix el projecte: No més víctimes i No hi ha secrets.
Aquest projecte ja ha estat provat i validat en altres països amb molt d'èxit (Canadà, EEUU, Regne Unit, Holanda, Bèlgica...) i Catalunya es va afegir al 2013 després de superar els estàndards de qualitat mínims exigits per poder pertànyer al projecte i poder utilitzar la seva metodologia.
La subdirecció general de Programes de Rehabilitació i Sanitat l'implementa des del 2013, a partir de la participació catalana en el projecte europeu Circles4EU (2012-2013), finançat per la Comissió Europea.
Des del 2017 s'està realitzant l'avaluació del Programa, enfocant cada any l'avaluació en un àmbit concret.
L'any 2017 es va centrar en definir les característiques específiques dels delinqüents d'alt risc que els fa susceptibles o no de participar en el programa.
L'any 2018 es va centrar en avaluar els estàndards de qualitat que ha de complir cadascuna de les fases del projecte.
Estan previstes 2 avaluacions més parcials el 2019, centrat en el paper de la societat civil i com hi participa en el control d'aquests subjectes i es vol conèixer el paper dels agents integrants d'un cercle, tant voluntaris com professionals.
L'any 2020 per temps de seguiment, ja s'estarà en disposició de donar les primers dades de reincidència i d'inactivitat delictiva per a cadascun dels grups d'estudi i control que s'han dissenyat en aquesta macrorecerca.
La recerca empírica és necessària per saber quins efectes estan tenint les reformes legislatives empreses a partir de l'any 2003 a Espanya i les múltiples iniciatives públiques adreçades a millorar la resposta a aquest problema social i, especialment, com les transformacions socials i legislatives estan impactant en els jutges, fiscals i altres actors del sistema de justícia penal, per valorar si efectivament aquest està donant una resposta adequada al problema.
Un aspecte clau per poder fer aquesta valoració és explorar de quina manera interacciona el sistema amb les víctimes, per la qual cosa és necessari saber quina és la visió que els actors tenen d'aquestes i alhora la visió que tenen les víctimes del sistema i com valoren la seva experiència.
En l'àmbit de Catalunya s'han dut a terme alguns estudis referits a la interacció entre les víctimes de violència de gènere i el sistema de justícia penal, tot i que la major part de treballs centren l'atenció en els aspectes jurídics i no fan una anàlisi empírica de les expectatives o de les experiències.
L'objectiu general de l'estudi és avaluar de quina manera el sistema de justícia penal està donant resposta a les necessitats de les víctimes de violència de gènere.
(Universitat Oberta de Catalunya)
Les ordres de protecció com instrument de resposta davant de situacions objectives de risc, són adoptades pels jutges com mesura cautelar de protecció a la víctima i al seu entorn en el cas de valoració d'aquest risc.
En molts casos aquestes ordres són denegades pels òrgans competents, i en el cas de Catalunya les últimes dades parlen d'un 49% de sol·licituds rebutjades, tot i que de manera desigual en el conjunt de la planta judicial del país.
L'impacte social i personal que té la violència domèstica i per tant les respostes que els operadors jurídics estan donant exigeix un anàlisi en profunditat per analitzar els comportaments i criteris que intervenen en la tramitació de les ordres de protecció, i poder oferir elements de millora en la eficàcia de la gestió i de la decisió, així com el coneixement i l'orientació que necessiten tots els actors.
Analitzar els factors que determinen l'aprovació i denegació de les ordres de protecció a Catalunya:
Universitat Autònoma de Barcelona)
Catalunya presenta una dispersió important entre els diferents partits judicials pel que fa referència al percentatge d'ordres de protecció concedides, en relació a les demanades per les víctimes de violència masclista (en els termes en els que es delimita aquest constructe per part de la legislació en matèria penal).
En conjunt, i per decantació demogràfica, la mitjana d'ordres concedides és de les més baixes del conjunt de l'Estat Espanyol.
Per tant, cal, d'entrada disposar d'un mapa actualitzat que permeti no només identificar la mitjana global del conjunt del territori, sinó també cadascuna de les desviacions típiques de cada partit.
Alhora, cal conèixer, a nivell quantitatiu, quins són els indicadors més rellevants que poden resultar significatius per explicar aquestes diferències.
Analitzar els factors que determinen l'aprovació i denegació de les ordres de protecció a Catalunya.
En aquesta Sessió es presenten els resultats de dues recerques becades pel CEJFE en la convocatòria d'ajuts a la investigació de l'any 2017.
En la primera, Els Grups Urbans Violents i els delictes d'odi.
Eines per als professionals per a detectar el discurs i els símbols d'odi dels Grups Urbans Violents, es presenta un recull exhaustiu d'agrupacions que tenen l'ús de la violència com un dels trets propis que els identifica.
L'estudi recull moltes dades externes i internes de cada grup violent, des de la ideologia que les impregna fins a les formes de vestir, les simbologies, els llenguatges, la música, etc. L'objectiu és descriptiu i pot ajudar el lector a reconèixer i a començar a entendre el seu funcionament, des d'una aproximació molt eclèctica del fenomen.
La segona recerca, La intervenció en situacions de comportaments per odi i discriminació en la justícia juvenil, es centra en l'àmbit de la justícia juvenil, i s'analitzen els perfils dels infractors i el de les víctimes de delictes d'odi i discriminació.
S'estudien els fets denunciats entre l'any 2014 i 2017 en els quals estaven implicats menors d'edat.
Es fa un retrat tant de les característiques de l'infractor com de la víctima, de la vulnerabilitat de qui pateix aquest tipus de delicte i com l'afecta, de les característiques que presenten aquests tipus de comportaments d'odi, de les tècniques d'afrontament i de com és la intervenció de la Justícia juvenil i la pràctica professional.
Eines per als professionals per a detectar el discurs i els símbols d'odi dels Grups Urbans Violents
Convenis i acords subscrits del Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada per a l'any 2015.
Per tal d'establir línies de col·laboració en activitats de formació i recerca relacionades amb la prevenció i el control de la corrupció
Per al Programa de Dret Civil Català dins de les activitats de formació per a jutges i magistrats
Per a les activitats corresponents a l'any 2015
Per a l'organització d'una jornada que es durà a terme el dia 7 de maig i que tindrà com a tema central les víctimes "(in)visibles"
En matèria de formació continuada de magistrats i jutges amb destinació als òrgans judicials de Catalunya
Per a la gestió de les activitats finançades amb els fons de formació contínua del Pla de formació del Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada
Per a l'organització d'una Jornada a celebrar el dia 5 de febrer i que tindrà com a tema central les violències intrafamiliars
Per a la realització de pràctiques per a la formació d'estudiants
Per tal de regular la incorporació de registres bibliogràfics de la Biblioteca del CEJFE al CSUC
Convenis i acords subscrits del Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada per a l'any 2016.
Amb l'objectiu de facilitar l'especialització de jutges i magistrats iberoamericans amb àmplia experiència professional
En matèria de formació continuada de magistrats i jutges amb destinació als òrgans judicials de Catalunya
Per a la gestió de les activitats finançades amb els fons de formació contínua del pla de formació del Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada
Amb la finalitat de desenvolupar activitats de formació especialitzada i recerca en l'àmbit de la criminologia, l'execució penal, el dret i la justícia.
Amb la finalitat de desenvolupar activitats de formació especialitzada i investigació en l'àmbit del dret i la justícia.
Per tal de regular la incorporació de registres bibliogràfics de la Biblioteca del CEJFE al CSUC.
Per a l'organització d'una Jornada a celebrar el dia 28 de gener de 2016 i que tindrà com a tema central la delinqüència juvenil.
Per a fomentar la formació dels perits judicials.
En aquesta Sessió es presentaran els primers resultats d'una recerca que s'està duent a terme a Catalunya i que avalua la implementació en el marc del nostre sistema penitenciari d'un model d'intervenció comunitària amb delinqüents sexuals d'alt risc.
Aquest model internacional, Circles of Support and Accountability (Cercles), ja està donant resultats prometedors en altres països.
Durant la presentació de resultats s'exposarà en què consisteix el projecte Cercles i com està funcionant la seva adaptació al sistema penitenciari català (CerclesCat).
Es descriurà el procés d'implantació, el model de treball i els diferents perfils dels delinqüents sexuals que hi participen.
En propers anys s'aniran ampliant i presentant els resultats d'aquesta recerca que segueix un enfocament d'investigació-acció.
L'objectiu tant del programa CerclesCat com de la Sessió és abordar el procés de retorn de les persones penades per delictes sexuals a la comunitat, conciliant els dos objectius prioritaris del model: d'una banda la protecció pública ( No més víctimes ) i d'altra la reintegració social de l'infractor.
La recerca que es presenta en aquesta Sessió revisa exhaustivament el "Programa d'Avaluació de la Conducta Violenta" que el Centre Penitenciari Quatre Camins (CPQC) implementa des de l'any 2016 per a la millora del treball amb les persones internes que han comés delictes violents.
La Sessió ens permetrà conèixer quins són els canvis que ha promogut aquest Programa per treballar el procés de rehabilitació i de reinserció d'aquests interns i quins en són els resultats després d'un any de seguiment.
D'altra banda, els ponents ens donaran detalls de les característiques i perfils dels diferents grups de condemnats per delictes violents del CPQC.
Així com també es mostraran les opinions dels professionals i dels interns implicats en la nova metodologia de treball, com a part de l'avaluació dels processos de treball que ha comportat per al CPQC aquest nou Programa.
Aquesta recerca és fruit de la col·laboració entre els professionals del CPQC i de l'equip de recerca del CEJFE.
En aquesta Sessió es presenten els resultats de dues recerques becades pel CEJFE en la convocatòria d'ajuts a la investigació de l'any 2017.
La primera recerca, L'acompanyament postpenitenciari professional: una eina de suport per al retorn a la comunitat, explica el funcionament del Servei d'Acompanyament Postpenitenciari, creat el 2015 amb l'objectiu d'atendre persones que surten en llibertat definitiva en situació de vulnerabilitat.
Es presentaran els resultats sobre les necessitats detectades i la intervenció més adequada per afavorir la seva reinserció.
La segona recerca, El paper de les famílies en la reinserció de les persones que surten de la presó, analitza com són aquestes famílies, com es gestionen internament i quin tipus de suport proporcionen quan algun dels seus membres és excarcerat.
Els autors aporten una visió de gènere molt rellevant ja que són les dones, mares i filles les que porten la càrrega familiar en aquests casos.
Les famílies ofereixen suport econòmic i emocional i això els implica un desgast difícil d'assumir si no és amb suport i recursos externs.
En aquesta Sessió es presenten els resultats de tres recerques que parlen del comportament dels joves quan és disruptiu o quan hi ha problemàtica de salut mental i com es pot abordar el seu tractament.
Les dos primeres recerques, que van rebre una beca del CEJFE, pretenen validar instruments de mesura (DSM-5) i explicar aspectes del comportament dels joves (maquiavel·lisme, psicopatia, narcisisme i sadisme) i les seves repercussions.
La tercera recerca aprofundeix en el perfil dels joves que presenten algun tipus de problemàtica de salut mental i han tingut una conducta delictiva per la qual es troben complint una mesura d'internament a la Unitat Terapèutica del CE Els Til·lers.
Convenis i acords subscrits del Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada per a l'any 2017.
Per a la homogeneïtzació dels processos i mecanismes interns de tramitació dels tributs que ingressa el sector públic de la Generalitat a l'Agència Estatal de l'Administració Tributària.
Per a la celebració del Congrés Internacional de Prova Pericial i Peritatge Judicial.
En matèria de formació continuada de magistrats i jutges amb destí en els òrgans judicials de Catalunya.
Per a la gestió de les activitats finançades amb els Fons de formació contínua del pla de formació del Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada.
Per tal de regular la incorporació de registres bibliogràfics de la Biblioteca del CEJFE al CSUC
Amb l'objectiu d'articular la col·laboració entre la FUOC i el CEJFE per a l'organització d'una Jornada a celebrar el dia 9 de febrer de 2017 i que tindrà com a tema central la delinqüència sexual.
Convenis i acords subscrits del Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada per a l'any 2018.
Amb l'objectiu de subscriure un Conveni de cooperació en matèria de formació continuada de magistrats i jutges amb destinació als òrgans judicials de la comunitat autònoma de Catalunya.
Amb el objectiu que el CEJFE gestioni de manera descentralitzada els fons de formació assignats.
Per a la celebració del Vè Congrés Internacional Edo.
Per a la celebració de la VIII Jornada de Criminologia.
Convenis i acords subscrits del Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada per a l'any 2019.
Amb l'objectiu de propiciar espais de reflexió i diàleg entre els professionals de la judicatura i fomentar l'anàlisi i el debat en matèries d'especial interès per a l'exercici de la funció jurisdiccional.
Per contactar amb el CEJFE i/o comunicar incidències es poden fer servir, de manera preferent, les bústies de correu electrònic que trobaràs en aquesta notícia i al document PDF.
D'acord amb la Instrucció 3/2020, de 13 de març, sobre mesures preventives, de protecció i organitzatives d'aplicació al personal al servei de l'Administració de la Generalitat de Catalunya amb motiu del coronavirus SARS-CoV-2, se suspenen totes les activitats formatives presencials organitzades pel Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada (CEJFE).
Descarrega't la nota informativa on es detalle l'afectació que aquesta mesura comportarà en cadascuna de les activitats.
Per contactar amb el CEJFE i/o comunicar incidències es poden fer servir, de manera preferent, les següents bústies de correu electrònic:
La informació s'anirà actualitzant regularment a la web cejfe.gencat.cat i als canals de Twitter i de Facebook del CEJFE.
Es presenten els resultats de l'avaluació del Firactiva't, la fira d'activitats en execució penal que es va fer el passat mes de febrer de 2019al CEJFE.
També es presentarà la proposta de paràmetres de bones pràctiques, que hauria de servir com guia i referent d'indicadors d'avaluació de la qualitat de les activitats que es desenvolupen en tot l'àmbit de l'execució penal en els propers anys.
En aquesta sessió es presenten els resultats de l'avaluació del Firactiva't, la fira d'activitats en execució penal que es va fer al CEJFE el passat mes de febrer de 2019.
S'explicaran les valoracions obtingudes en els diferents qüestionaris de satisfacció i els resultats dels indicadors de resultats registrats com eines d'avaluació de la pròpia activitat.
S'ha fet una tasca de recollida i catalogació de tot el material presentat a la Fira i es presentarà el repositori on es troba disponible a la pàgina web del CEJFE com a servei per tothom que hi estigui interessat.
També es presentarà la proposta de paràmetres de bones pràctiques a l'execució penal que s'ha treballat amb experts qualificats en aquests mesos posteriors a la Fira.
Aquesta proposta ha de servir com guia i referent d'indicadors d'avaluació de la qualitat de les activitats que es desenvolupen en tot l'àmbit de l'execució penal en els propers anys.
Finalment es parlarà de propostes i reptes de futur per continuar millorant la tasca i el suport a les activitats que es desenvolupen en tot l'àmbit de l'execució penal.
Professionals de l'execució penal, tant de serveis penitenciaris com de mesures penals alternatives i justícia juvenil, professionals d'entitats del tercer sector, estudiants, i també qualsevol altra persona interessada.
Amand Calderó i Montfort, secretari de Mesures Penals, Reinserció i Atenció a la Víctima
Núria Clèries Nerín, directora del CEJFE.
16.15 h Presentació de l'avaluació de resultats de Firactiva't i del catàleg web.
Presentació dels paràmetres de bones pràctiques.
Jesús Vilar Martín, professor de la Facultat d'Educació Social i Treball Social Pere Tarrés (URL)
El punt de vista dels expositors de Firactiva't: l'experiència d'un dels participants.
17.30 -18.00 h Col·loqui i fi de la sessió.
En aquesta Sessió es presenten dues recerques que aborden el treball amb delinqüents sexuals.
En la primera s'explica la tercera part del projecte Cercles.cat centrat aquest cop amb el treball dels voluntaris que hi donen suport, els membres del cercle extern i el paper del coordinador.
És el primer cop que es presenten dades al nostre país sobre aquest recurs (voluntaris i coordinadors) tant fonamental per garantir l'èxit del model internacional, Circles of Support and Accountability (Cercles) que seguim des de fa uns anys.
En la presentació es concretaran els punts forts i febles de l'aplicació a Catalunya.
En la segona recerca es descriu i s'analitza el perfil de les persones condemnades per un o més delictes contra la llibertat i la indemnitat sexual que s'han servit de les noves tecnologies per a la seva comissió.
Segons els estudis internacionals, el nombre de delinqüents sexuals que utilitzen internet per cometre delictes ha augmentat considerablement en els darrers cinc anys i la majoria d'ells han estat condemnats per descàrrega o possessió de material d'explotació sexual infantil.
Fins ara la majoria dels estudis centrats en aquest tipus de delicte provenien de països de parla anglesa, com Canadà, USA i el Regne Unit.
A Espanya, fa poc més de tres anys que s'ha començat a fer recerca i a avaluar de manera específica a aquest col·lectiu.
A Catalunya, és el primer informe que publica característiques psicològiques i sociodemogràfiques dels consumidors de material d'explotació sexual infantil que han estat detectats i condemnats al nostre context.
16.00 h Inauguració a càrrec de Núria Clèries Nerín, directora del CEJFE i de Carles Soler Iglesias, subdirector general de Programes de Rehabilitació i Sanitat.
16.15 h Presentació de la recerca Avaluació del projecte Cercles.Cat (3r informe) per part de dues de les autores: Thuy Nguyen Vo (Universitat de Barcelona) i Patricia Bosch García (Fundació Salut i Comunitat).
16.45 h: Presentació de la recerca Noves tecnologies i delinqüència sexual, a càrrec de Carolina Bastit Costa, psicòloga del CO Barcelona i Carolina Moreno Rubio, psicòloga forense de l'Equip d'Assessorament Tècnic Penal de Barcelona.
17.15 -18.00 h Col·loqui i fi de la sessió
Modera la sessió Marc Cerón Riera, cap de l'Àrea d'Investigació i Formació en Execució Penal (CEJFE).
Professionals de la Secretaria de mesures penals, reinserció i atenció a la víctima, professionals d'entitats del tercer sector, estudiants, i també qualsevol altra persona interessada
Si no podeu assistir a la sessió, podeu seguir-la en directe o veure-la posteriorment al canal de YouTube del CEJFE.
Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada.