projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Formula i redacta l'organisme que determini el Conseller del Departament de Territori i Sostenibilitat (TES), amb la participació dels ajuntaments, vist l'informe de la Comissió de Política Territorial i Urbanisme de Catalunya (CPTUC).
En desenvolupament dels articles 79 i 83 TRLUC, i dels articles 107.3 i 112.2 RLUC.
Tramita la Comissió Territorial d'Urbanisme (CTU) corresponent si tots els municipis són del seu àmbit, i el conseller del Departament de Territori i Sostenibilitat (TES) si l'àmbit comprèn més d'una comissió.
Aprovació inicial i provisional:
La Comissió Territorial d'Urbanisme (CTU) corresponent, si tots els municipis són del seu àmbit o el conseller del Departament de Territori i Sostenibilitat (TES) si comprèn més d'una Comissió.
Abans de la inicial: consulta d'1 mes als ajuntaments afectats
Un cop feta la inicial: informació pública d'1 mes.
Petició d'informe a Departaments i Organismes afectats
Audiència als ajuntaments: 1 mes.
Avaluació ambiental (si cal per la legislació específica).
El conseller del Departament de Territori i Sostenibilitat (TES), amb l'informe de la Comissió de Política Territorial i Urbanisme de Catalunya (CPTUC).
També cal informe de la Comissió Territorial d'Urbanisme (CTU), si aquesta no ha intervingut en la tramitació.
Els instruments de planejament, en la regulació urbanística del sòl, utilitzen un seguit de conceptes que convé definir.
La definició dels paràmetres no s'hauria de repetir en els documents urbanístics.
Si el pla utilitza a més altres conceptes no expressats en la relació que segueix, caldrà especificar el seu significat en un annex de la Memòria, denominat "Llistat de definicions, abreviatures i acrònims".
Sector (Edificabilitat màxima del sector, Superfície del sector, Superfície computable del sector, Índex d'edificabilitat bruta del sector, Densitat màxima d'habitatges, Reserva d'habitatge protegit)
Illa, Alineació (Alineació del vial, Alineació oficial, Alineació de l'edificació respecte del vial), Vial (Amplada del vial, Fondària edificable, Front principal d'edificació, Front secundari d'edificació), Rasant (Rasants del via, Reculada, Tanca)
Parcel·la (Parcel·la mínima, Solar), Edificabilitat (Edificabilitat màxima de la parcel·la, Índex d'edificabilitat neta de parcel·la, Sostre edificable màxim de la parcel·la), Llindars de la parcel·la (Ocupació màxima de parcel·la, Espai lliure de parcel·la, Separacions mínimes als límits de parcel·la, Verd privat, Atermenaments de parcel·la, Front de parcel·la, Fons de parcel·la, Laterals de parcel·la, Fondària de parcel·la, Tanques de parcel·la, Densitat de la parcel·la, Nombre màxim d'habitatges per parcel·la, Pendent de la parcel·la, Modificació topogràfica de la parcel·la).
Edificació en la parcel·la (Edificació principal, Edificació auxiliar, Separació entre edificacions, Superfície edificada, Volum de l'edificació, Envolvent màxima d'un edifici, Gàlib edificatori, Línia d'edificació, Espais oberts d'un edifici), Altura (Altura reguladora màxima d'un edifici, Altura total, Punt d'aplicació de l'altura reguladora màxima, Altura de carener, Altura de coronament, Altura de cornisa, Nombre màxim de plantes), Façana (Façanes d'un edifici, Façana mínima, Façana obligatòria, Paret mitgera), Cossos sortints (Cossos sortints, Cos sortint tancat, Cos sortint obert, Cossos volats), Coberta (Pendent de coberta, Elements tècnics i compositius d'un edifici, Elements sortints), Plantes (Planta baixa, Planta pis, Planta semisoterrani, Planta soterrani, Planta sota coberta, Planta altell, Altura entre plantes, Alçada lliure d'una planta, Alçada construïda d'una planta), Patis (Patis de llum, Patis de ventilació)
L'ordenació detallada dels municipis de Catalunya es duu a terme mitjançant el planejament urbanístic.
El nostre marc legal, defineix quins són els instruments tècnics per dur a terme una planificació coordinada amb el desenvolupament territorial, sectorial i en el seu cas supramunicipal.
En el Planejament general s'estableix el model urbanístic, on es fixen els objectius que es consideren més adequats per al conjunt del territori ordenat.
També determina els instruments de gestió, execució i seguiment.
El planejament general es bàsic per determinar els objectius dels municipis i establir el marc de referència, i a la vegada ha de ser suficientment flexible per acollir els canvis i matisos que esdevenen amb el temps i que introduirà el planejament derivat.
Cal tenir en compte que la durada mitjana d'un planejament general és de 15 anys.
Les diverses figures de planejament són instruments tècnics parcials d'un procés únic, que és la construcció de la ciutat, i que aquesta és sempre feta d'un diàleg continu entre el tot i les diferents parts, entre l'administració i els particulars i entre l'interès general i l'interès particular.
L'article 13 de la Llei d'urbanisme (TRLUC) estableix la relació jeràrquica del planejament urbanístic respecte al planejament territorial.
Als articles 55 i següents (TRLUC) s'especifiquen els diferents tipus de plans urbanístics:
– Plans d'ordenació urbanística municipal (POUM)
– Programes d'actuació urbanística municipal (PAUM)
Els plans directors territorials (PDT) han estan creats per la Llei 31/2002, de 30 de desembre, de mesures fiscals i administratives (article 86), que modifica la Llei 23/1983, de 21 de novembre, de política territorial (DOGC núm. 3791)
Els PDT s'han d'adaptar al Pla territorial general de Catalunya i als plans territorials parcials, així com als criteris de planejament territorial, concretant els seus principis i directrius en les àrees i per als aspectes sobre els quals incideixen.
L'àmbit territorial dels plans directors territorials ha d'ésser inferior als àmbits de planificació dels plans territorials parcials i, com a mínim, ha de tenir caràcter supramunicipal.L'àmbit territorial dels PDT pot comprendre, així mateix, municipis pertanyents a diferents àmbits funcionals territorials.
Els plans d'ordenació urbanística han d'ésser coherents amb les determinacions dels plans directors territorials.
Els plans directors territorials que s'han redactat i aprovat són:
Publicat en el DOGC núm. 5241 de 22/10/2008
Accés a la pàgina web del PDT de l'Alt Penedès
L'ordenació del territori és una competència exclusiva del Govern de la Generalitat que, com a tal, es va recollir a l'Estatut de Catalunya de l'any 1979 i del 2006.
L'any 1983 es va aprovar la primera Llei de política territorial, encara vigent, en què es regulen els objectius d'aquesta matèria així com els instruments que s'hauran de redactar per assegurar-ne el compliment.
L'any 1995 es va aprovar per llei el Pla territorial general de Catalunya, que és la figura de rang superior del sistema de planificació territorial i que actua com a marc de coherència i d'orientació per a la resta de figures d'aquest sistema de planificació, que són els plans territorials parcials i els plans territorials sectorials.
Entre el 2004 i el 2010 s'han aprovat els diferents plans territorials parcials que comprenen els àmbits de planificació territorial definits a la Llei 1/1995 així com el de l'Alt Pirineu i Aran, àmbit que s'aprova l'any 2001.
Quant als plans territorials sectorials, la situació és més diversa ja que la redacció d'aquestes figures de planejament depèn de l'òrgan responsable en la matèria, tot i que el Departament n'ha aprovat alguns, relacionats especialment amb la mobilitat.
L'avantprojecte de Llei de territori té com a finalitat configurar un marc normatiu integral, coherent i estable en matèria d'ordenació del territori, urbanisme, paisatge, i urbanitzacions amb dèficit.
Vol garantir la millora continuada de l'hàbitat urbà, el medi, la cohesió social i territorial, la sostenibilitat i la competitivitat.
La nova norma representa una reforma ambiciosa dels objectius, dels procediments i dels instruments en matèria d'ordenació territorial, i vol facilitar una gestió adaptada a un territori divers i a unes circumstàncies canviants, situant la sostenibilitat ambiental, social i econòmica com a marc de la presa de decisions.
Els objectius principals d'aquesta llei són adaptar els instruments i la gestió a la diversitat del territori, així com poder programar el desenvolupament de les actuacions en funció de les necessitats.
Quant al model de desenvolupament urbà, prioritza la regeneració urbana per damunt del creixement en extensió.
Té també una clara voluntat d'establir les bases per fer front als reptes en matèria d'accés a l'habitatge.
Pretén també garantir l'eficiència i la competitivitat territorial a través de l'impuls de fórmules de governança supramunicipal.
Així mateix vol concretar en la pràctica de l'ordenació territorial i de l'urbanisme els principis derivats de la transparència, l'accés a la informació pública i el bon govern.
La variable de paisatges és potenciada en aquesta llei de forma transversal en el conjunt d'instruments de planificació i s'integra la seva perspectiva tant en el sistema d'espais oberts com en els assentaments.
La llei de territori ha de ser un referent en la planificació i l'ordenació del nostre territori que doni resposta normativa al context actual.
Ens trobem en un moment de canvi de cicle i de paradigma que no sembla conjuntural sinó estructural.
Ens enfrontem a una situació i a unes necessitats que no són les que han governat la praxi urbanística de les darreres dècades.
La realitat demana posar l'accent sobre nous reptes i objectius i, per poder operar eficaçment en aquest nou context, és imprescindible reconfigurar els instruments, procediments i organització amb els quals estem operant actualment.
No s'aspira a fer petits retocs i millores a la legislació territorial i urbanística vigent, que és el que s'ha vingut fent els darrers anys, sinó que hi ha una clara voluntat de reforma del model i un capteniment agosarat i ambiciós.
D'inici, doncs, es proposa un debat a fons i sense limitacions, un debat de màxims, perquè el moment ho demana.
Pel que fa als aspectes més formals, la voluntat és que la nova legislació sigui més prima, que tingui un caràcter estratègic i rector, que sigui poc reglamentista i conjuntural, que constitueixi un paraigües durador i estable.
Seran els reglaments els que l'hauran d'adaptar i modular, després, per a cada situació i moment.
El procés de participació s'estructura en sessions de debat de caràcter temàtic distribuïdes territorialment.
El debat se centrarà en les propostes i reflexions que planteja el Departament de Territori i Sostenibilitat en el document base per al debat i en noves propostes que puguin plantejar els participants.
Les sessions de debat tindran una durada de 4 hores i es faran en horari de matí i s'empraran mètodes de deliberació, primant la reflexió, l'intercanvi de punts de vista i la detecció d'elements de consens i dissens.
En aquest apartat s'hi publicaran documents relacionats amb el procés de debat i altra documentació de suport.
Els informes de conclusions dels debats i de les aportacions rebudes mitjançant els formularis en línia han estat analitzats i es tindran especialment en compte en la redacció de l'articulat de la Llei.
Actualment, el Departament de Territori i Sostenibilitat està redactant un avantprojecte d'aquesta Llei de territori.
Els treballs, per la seva complexitat i ambició, es preveu que durin almenys un semestre.
Un cop es disposi d'un primer text articulat, aquest serà objecte d'una segona ronda informativa i de participació en la qual es pugui donar raó dels treballs efectuats i de com han estat considerades les propostes i aportacions rebudes a través dels formularis en línia i de les sessions de debat.
Si teniu algun dubte sobre aquestes sessions o ens voleu fer arribar alguna documentació o comentari, podeu fer-ho a través d'aquesta adreça electrònica: [EMAIL].
També podeu seguir el procés i fer els vostres comentaris per twitter, amb l'etiqueta:.
El Pla territorial parcial del Penedès dona resposta a la Llei 23/2010 del 22 de juliol de modificació de la Llei 1/1995 i de la Llei 23/1983 per a fixar l'àmbit de planificació territorial del Penedès, i al Decret 208/2013, de 30 de juliol, pel qual es desplega la Llei 23/2010, del 22 de juliol, de modificació de la Llei 1/1995 i de la Llei 23/1983 per fixar l'àmbit de planificació territorial del Penedès.
Abasta les comarques de l'Alt Penedès, El Baix Penedès, El Garraf i els municipis de la comarca de l'Anoia de: Argençola, Bellprat, El Bruc, el, Cabrera d'Anoia, Capellades, Carme, Castellolí, Copons, Els Hostalets de Pierola, Igualada, Jorba, La llacuna, Masquefa, Montmaneu, Òdena, Orpí, Piera.
La Pobla de Claramunt, Rubió, Sant Martí de Tous, Santa Margarida de Montbui, Santa Maria de Miralles, La Torre de Claramunt, Vallbona d'Anoia i Vilanova del Camí.
Com a introducció al document del Pla territorial parcial del Penedès us facilitem aquestes presentacions en diapositives.
Hem elaborat un document d'avanç de propostes que permeti encetar un debat ampli, obert i plural amb la ciutadania.
El Pla desenvolupa la proposta en tres sistemes territorials: espais oberts, assentaments i infraestructures de mobilitat, com també el paisatge, entès com a disciplina transversal.
Com a horitzó temporal del Pla, es considera l'any 2038.
Al capítol 1 trobareu la introducció al Pla.
Finalment, al capítol 5 les estrategies que proposa el Pla.
Els plànols de proposta sintetitzen i localitzen les estratègies del Pla per a cada un dels tres sistemes territorials: espais oberts, assentaments i infraestructures de mobilitat.
Per tal de resumir les propostes del Pla us facilitem aquest document de síntesi.
20/01/2009 Aprovació definitiva pel Govern de la Generalitat de Catalunya
Definir les actuacions pendents i les eines adequades que, des de l'Administració, s'han de dotar per desenvolupar plenament la xarxa aeroportuària necessària amb la incorporació de la nova xarxa d'aeroports comercials de Catalunya.
Prioritats del Pla d'aeroports, aeròdroms i heliports de Catalunya
El paràgraf 11 de l'apartat 2.3.4 g) (pàgina 47 del document) ha estat declarat nul de ple dret per Sentència de data 15 de setembre de 2014, de la Secció Tercera de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya, en el recurs contenciós administratiu núm. 373/2009.
El PDU abasta els municipis de Vila-rodona, Valls, Pla de Santa Maria i Alió.
L'àmbit del planejament que es proposa abasta inicialment unes 700 hectàrees i se situa sobre l'eix central de l'autopista de l'Ebre, a 17 km de la bifurcació de l'AP-2 i l'AP-7 direcció Lleida, a uns 35 Km del Port de Tarragona i l'aeroport de Reus, i a 11 km de l'estació de trens d'alta velocitat de Camp de Tarragona a la Secuita.
Juntament amb els polígons industrials logístics de Valls i Montblanc, el nou desenvolupament suposaria potenciar la concentració d'aquesta activitat econòmica al llarg de l'AP-2, eix central d'infraestructura viària al Camp de Tarragona, evitant la dispersió territorial de l'activitat econòmica i potenciant condicions optimitzades per a acollir noves activitats estratègiques per al territori.
Conjuntament amb els àmbits de l'anterior PDU Planes del Guardià dels municipis d'Alió i Vila-rodona, que en conseqüència es deixa sense efecte, i dels nous àmbits que es proposen, tant el del Pla de Santa Maria com el del municipi de Valls, el nou desenvolupament podria aprofitar les sinèrgies introduïdes per l'excel·lent accessibilitat d'aquesta àrea per a la captació de les noves activitats lligades a la logística i a la intermodalitat del transport, així com per a potenciar el sector industrial i de serveis.
Tot això evitant la dispersió territorial de l'activitat econòmica i potenciant condicions optimitzades per a acollir noves estratègies pel territori català i sota el paraigües dels principis establerts per l'Agenda Urbana de Catalunya.
El PDU del sistema metropolità del Camp de Tarragona té com objectiu determinar una ordenació racional, eficient, compartida i de consens d'àmbit metropolità, sobre la qual es materialitzin les dinàmiques econòmiques i socials sostenibles dels municipis de l'àrea directa i de la zona d'influència.
Així, s'impulsa un document d'abast supramunicipal que reconegui el sistema urbà central del Camp de Tarragona, que sigui coherent amb les determinacions del Pla territorial Parcial del Camp de Tarragona (PTPCT).
Afecta als municipis de Reus, a la comarca del Baix Camp i de Constantí, La Canonja, Salou, Tarragona, i Vila-seca, a la comarca del Tarragonès.
Aquest pla director urbanístic respon a un actuació estratègica de suport al sector terciari.
El PDU del domini esquiable de la Molina– Masella és un instrument de planejament que abasta els municipis d'Alp, Das i Urús (Cerdanya); Bagà i Castellar de n'Hug (Bergedà); i Toses (Ripollès).
La documentació corresponent als objectius i propòsits generals d'aquest Pla i el document ambiental estratègic es sotmeten a consulta dels ajuntaments afectats per termini d'un mes, segons el tràmit previst a l'article 83.1 del Decret legislatiu 1/2010, de 3 d'agost, del Text refós de la Llei d'urbanisme.
El resultat de la consulta podrà incorporar les consideracions dels particulars només en la mesura que els ajuntaments les valorin positivament i les assumeixin en els seus escrits de suggeriments.
El PDU del Pallars Sobirà, que es va aprovar el 2008 tenia com a horitzó temporal el 2026.
Aquest PDU abasta els 15 municipis de la comarca: Alt Àneu, Esterri d'Àneu, la Guingueta d'Àneu, Espot, Llavorsí, Tírvia, Vall de Cardós, Esterri de Cardós, Alins, Lladorre, Farrera, Rialp, Sort, Soriguera i Baix Pallars.
El Pla és un instrument de coordinació del planejament de tots aquests ajuntaments des d'una òptica supramunicipal.
El nou planejament posarà en valor l'entorn natural del pantà per dinamitzar turísticament la zona i posarà les bases per a un planejament supramunicipal que generi activitat econòmica als municipis de l'entorn d'aquesta infraestructura hidràulica.
L'embassament, que va entrar en servei l'any 2000, va suposar un canvi radical per als municipis del seu voltant, afectats en aquell moment per dinàmiques demogràfiques i econòmiques negatives.
El 2008 es va crear el Consorci Segre Rialb, format per la Diputació de Lleida i pels ajuntaments de Baronia de Rialb, Ponts, Tiurana (Noguera), Bassella, Oliana i Peramola (Alt Urgell).
El Consorci té com a finalitat la promoció turística i el desenvolupament econòmic d'aquests municipis i és qui ha sol·licitat la redacció d'un PDU.
Usos: Activitat econòmica/equipaments
A les 10 hores al Port de Tarragona (passeig de l'Escullera, s/n)
D'acord amb l'article 5 de la Llei Orgànica15/1999, de 13 de desembre, de Protecció de Dades de Caràcter Personal, us informem que les dades personals que ens faciliteu s'inclouran al fitxer Informació i participació ciutadana, del qual és responsable la Secretaria Generaldel Departament de Territori i Sostenibilitat.
La finalitat del fitxer és permetre la participació ciutadana en els diferents àmbits competencials del Departament i l'exercici del dret constitucional de petició.
Podeu exercir els drets d'accés, rectificació, cancel·lació i oposició adreçant-vos al Servei d'Organització del Departament de Territori i Sostenibilitat, avinguda de Josep Tarradellas, 2-6, 08029 Barcelona, [EMAIL]
D'acord amb la Llei orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de protecció de dades de caràcter personal, us informem que les vostres dades seran incorporades en un fitxer del qual és responsable el Departament de Territori i Sostenibilitat.
La finalitat d'aquest fitxer és gestionar les dades de contacte del Departament.
Podeu exercir els drets d'accés, rectificació, cancel·lació i oposició adreçant-vos al Servei d'Organització del Departament de Territori i Sostenibilitat, avinguda de Josep Tarradellas, 2-6, 08029 Barcelona, [EMAIL].
Neix en coherència amb l'Estratègia territorial per a la localització de Nous Sectors d'Activitat Econòmica.
Així, l'objectiu és un desenvolupament urbanístic coordinat que defineixi un àmbit supramunicipal, destinat a activitat econòmica, més enllà del sector Torreblanca-Quatre Pilans, promogut per l'Institut Català del Sòl i l'Ajuntament de Lleida.
L'àmbit de l'estudi se situaria geogràficament a l'est de Lleida, en una àrea d'interès econòmic, industrial i logístic.
Es tracta d'una àrea que afecta als termes municipals de Lleida, Bell-lloc d'Urgell i els Alamús, situada entre les carreteres A-2, LL-11 i N-240, i les vies fèrries R12 Lleida-Barcelona i R14 Lleida-Tarragona.
Lleida en general i aquest enclavament estratègic en particular es troba en un punt intermedi de dos eixos de primer ordre a nivell europeu, com són el corredor Mediterrani i el corredor Atlàntic.
Suposaria potenciar la concentració de l'activitat econòmica en l'encreuament d'aquests grans eixos territorials, evitant la dispersió de l'activitat econòmica i logística i potenciant condicions optimitzades per a acollir noves activitats estratègiques per al territori i pel conjunt del país, tot sota el paraigües dels principis establerts per l'Agenda Urbana de Catalunya.
Aquest pla director urbanístic respon a un actuació estratègica de suport al sector terciari.
El PDU d'Enoturisme vol facilitar un marc urbanístic per potenciar i gestionar l'enoturisme, com a activitat centrada en conèixer el paisatge de les vinyes, l'arquitectura dels cellers i el procés d'elaboració del vi o cava.
El seu àmbit d'aplicació seran els territoris compresos en les deu Denominacions d'Origen (DO) catalanes, i buscarà la col·laboració del sector vitivinícola i la coordinació amb els altres sectors d'activitat del territori.
Aquest PDU crearà el marc urbanístic adequat per a possibilitar la delimitació i ordenació de sectors d'activitat econòmica d'interès supramunicipal, i establir les condicions que han d'emmarcar el seu desenvolupament amb la màxima integració i coherència amb els valors ambientals i paisatgístics del territori, així com preveure, les infraestructures i connexions necessàries per la consecució de l'activitat econòmica, i establir l'ordenació detallada dels sectors que s'integraran en el PDU amb el grau de definició propi del planejament derivat, tot establint noves directrius o modificant, si s'escau, les previsions establertes al respecte en el Pla director urbanístic de la Conca d'Òdena aprovat definitivament en data 19 de desembre de 2008 pel conseller de Política Territorial i Obres Públiques.
Municipi: Òdena, Castellolí, Igualada, Jorba, La Pobla de Claramunt, Santa Margarida de Montbui, Vilanova del Camí, Carme, Orpí, la Torre de Claramunt i Capellades.
Superfície àmbit PDU: Súperfície dels 11 municipis inclosos en el PDUCO de 2008.
Delimitar i ordenar els sectors d'activitat econòmica, establint la seva ordenació detallada i gestió i si s'escau l'adequació del PDUCO, per tal d'actualitzar-lo a les dinàmiques i expectatives actuals determinades en el PDU i incorporar el sector d'interès supramunicipal Parc d'Innovació del Cuir i la Marroquineria d'Igualada-Jorba.