projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
En la sessió d'investigació sobre "Delinqüents violents i reincidència" es presentaran dues recerques: Estudi de la reincidència en les excarceracions d'alt risc (2010-2013), i Estudi longitudinal retrospectiu de les carreres criminals de delinqüents crònics i violents.
Especial referència als agressors de parella.
La primera recerca dóna per primer cop la taxa de reincidència de les persones que han sortit de presó amb un pronòstic d'alt risc de tornar a delinquir.
Degut a aquest risc, el Departament de Justícia aplica des del 2007 un procediment que treballa l'excarceració d'aquests interns, elaborat conjuntament amb la Fiscalia Superior de Justícia de Catalunya.
Els resultats que es presenten són els primers que tenen en compte l'impacte en termes de reincidència, tot i que s'aporten altres dades sobre els perfils dels subjectes i el tractament que reben.
Aquest és un estudi fet per l'equip d'investigació del CEJFE.
La segona recerca fa un seguiment de la carrera delictiva dels delinqüents que han comès delictes violents tot i que se centra a estudiar en més detall aquells infractors que han comès delictes de violència de gènere.
L'estudi va rebre una beca del CEJFE i l'han desenvolupat persones vinculades a la universitat i el món penitenciari.
Ambdues recerques aporten dades originals, en molt pocs estudis aconseguides i analitzades al nostre país i que resulten fonamentals per a la comprensió tant del perfil d'aquests infractors com de les propostes d'intervenció a fer.
En aquesta Sessió es presenten els resultats de la investigació duta a terme pel Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada que actualitza la taxa de reincidència i descriu les característiques dels joves infractors atesos des de l'àmbit de Justícia Juvenil a Catalunya.
Els resultats de la recerca aporten informació actualitzada sobre els joves que van finalitzar una mesura penal, una mediació penal o altres tipus d'intervenció l'any 2010 (N=4.753), i als quals s'ha seguit fins el 31 de desembre de 2015 (5,5 anys de mitjana).
Per primer cop, s'han pogut incorporar a la recerca les dades de l'avaluació del risc de reincidència recollides pels professionals de Justícia Juvenil amb l'eina d'avaluació estructurada del risc SAVRY ( Structured Assessment for Violence Risk in Youth ).
En la Sessió també es presentarà un estudi específic sobre el perfil de les noies infractores a Catalunya que van complir mesura entre els anys 2010 i 2013.
En aquesta Sessió es presenten els resultats de dues recerques, becades pel CEJFE, que parlen del tractament que reben els interns en els centres penitenciaris catalans i de la seva preparació i acompanyament per a la sortida en llibertat.
La primera investigació estudia com els programes de tractament duts a terme als centres penitenciaris influeixen en la percepció de qualitat de vida dels interns en el context penitenciari, amb resultats molt diversos.
El punt de partida de la recerca són les entrevistes realitzades a interns de 4 centres penitenciaris de Catalunya per saber el seu grau de participació en els programes de tractament, la seva opinió sobre aquests programes i la seva valoració de la qualitat de vida.
La segona investigació explora la problemàtica dels interns que finalitzen la seva condemna de presó sense una transició esglaonada a la comunitat (com poden ser el règim obert o la llibertat condicional).
S'han fet entrevistes als professionals que treballen en la reinserció d'aquestes persones (educadors, psicòlegs, juristes, treballadors socials, entitats comunitàries, directius de serveis penitenciaris i fiscalia i jutges de vigilància penitenciària) per saber què s'està fent, i com i què es pot millorar.
L'objectiu del programa és poder disposar d'una eina o instrument estructurat que abordi la violència filioparental de la forma més eficaç i millor adaptada a les necessitats detectades en joves amb mesura de justícia juvenil i les seves famílies.
El programa MIRALL es caracteritza per tres elements específics i genuïns:
Per a la recerca s'ha emprat una metodologia d'investigació-acció en la qual a mesura que s'anava pilotant el programa, s'adaptava i adequava als joves destinataris.
Aquesta devolució- feedback- constant ha permès augmentar l'eficàcia didàctica, la motivació dels joves i la consciència del problema.
Per a la validació s'han aplicat i desenvolupat diferents instruments d'avaluació tant quantitatius com qualitatius- els quals alhora que en valoraven i mesuraven l'eficàcia servien per aportar millores al programa -.
Alguns dels procediments emprats són: l'anàlisi de la reincidència delictiva dels joves participants i la comparació entre els que havien realitzat el programa amb integritat i els que no; la comparació de les valoracions dels ítems significatius de l'instrument SAVRY (Structured Assessment of Violence Risk in Youth) abans i després de la realització del programa; la valoració qualitativa dels participants, la valoració de l'instrument per part d'avaluadors experts externs i l'anàlisi dels diaris de les sessions.
Aquesta avaluació i validació ha pogut concloure que el programa MIRALL és una eina útil que incideix de forma positiva en la reducció de la violència en l'àmbit domèstic i que afavoreix la presa de consciència del problema tant dels joves com dels pares que hi participen.
Violència filioparental / violència familiar / delinqüència juvenil / família / joves / medi obert / educació
L'abús sexual infantil es basa en el secret i el silenci, el que produeix en la víctima sentiments de culpa, vergonya i por.
Les revelacions i denúncies d'aquestes experiències no solen tenir lloc fins a l'edat adulta i, en molts casos, ocorren un cop el delicte ha prescrit.
Considerant que aquestes revelacions són clau en el procés de superació de la victimització, l'objectiu d'aquest estudi és incrementar el coneixement sobre el procés de revelació i denúncia de l'abús sexual infantil, a partir de les respostes de les seves víctimes.
S'ha entrevistat a 15 persones adultes (12 dones; M = 34,6 anys; DT = 10,7) que van patir abusos sexuals abans dels 18 anys.
Es van a recollir dades sobre les seves experiències de revelació i denúncia a la infància i l'adultesa, les reaccions del seus interlocutors i la seva opinió respecte de la prescripció dels delictes sexuals contra menors.
La majoria de les víctimes van revelar l'abús tant a la infància com a l'adultesa però només les revelacions fetes en la darrera etapa els hi van ser d'ajut.
La majoria no ha denunciat els fets.
Només un cas es va denunciar durant la infància i dos casos ho van fer durant l'adultesa, havent transcorregut prop de vint anys des de l'inici dels abusos.
Les víctimes que van denunciar van sentir-se satisfetes amb la decisió tot i que van definir el procés com a dur.
La totalitat de la mostra opina que els delictes sexuals contra menors no haurien de prescriure.
Recerca en català [PDF, 779 KB]
Recerca en castellà [PDF, 939 KB]
víctimes / prescripció / delictes contra la llibertat sexual / infància
Visualitza la presentació pública de la recerca que es va fer el 29 de maig de 2018
La recerca ens aproxima a una temàtica d'actualitat: les conductes d'odi i discriminació en la justícia juvenil.
S'ubica en la circumscripció de Barcelona entre els anys 2014 i 2017 i la base de l'anàlisi són més d'un centenar d'expedients oficiats per la Fiscalia de Menors als equips tècnics i que involucren menors que han comés aquest tipus de fets delictius.
El disseny metodològic respon a un nivell exploratori i descriptiu.
S'analitzen els perfils d'infractor i víctima, tot fent referència a l'extrema vulnerabilitat de la majoria de les víctimes que han estat estudiades, la tipologia de fets investigats i al com i on s'han portat a terme aquestes conductes entre les quals destaquen, com hem pogut veure en els resultats d'aquesta recerca, la victimització per la conducta motivada per ètnia-racisme, discapacitat i homofòbia.
La investigació aborda també la resposta des de la justícia penal juvenil i es conclou la necessitat que aquesta ha de ser àgil en el temps per atendre les necessitats de la víctima i, alhora, vetllar per l'aprenentatge i la responsabilització del menor d'edat que protagonitza uns fets d'aquesta mena.
Les conclusions principals que se'n desprenen aporten visibilitat a la problemàtica i apunten a la necessitat d'ajustar les intervencions que desenvolupen els professionals, tant pel que fa a l'avaluació del cas que seguirà un procés judicial per a la seva resolució, com en els processos restauratius en atenció a les necessitats de la víctima.
Recerca en castellà [PDF, 2,73 MB]
Odi i discriminació / infractor / víctima / justícia juvenil / homofòbia / educació emocional / habilitats socials
La finalitat del present treball és, en aplicació de la normativa internacional i nacional, desenvolupar les unitats multidisciplinàries que permetin dotar els jutges, fiscals i lletrats de les eines necessàries per protegir, preveure, donar suport i assolir la recuperació de les víctimes en l'àmbit de la violència sobre la dona.
La finalitat de les UVFI és proporcionar informes psiquiàtrics o mèdics, psicològics i socials, en totes les fases de la investigació, enjudiciament i execució, així com de valoració de la situació de risc objectiu d'agressió en cada moment processal, per facilitar la tasca de les parts i del jutge en la fixació de les mesures protectores de la dona i fills que s'hagin d'adoptar en cada moment.
S'inclou tant la valoració integral del risc com la valoració psicopatològica i la valoració social del grup familiar.
Aquestes mesures civils i penals són un instrument útil i eficaç per prevenir situacions de violència, abusos i maltractaments, així com per a garantir la protecció de la víctima i, en conseqüència, que pugui afavorir el descens del nombre de feminicidis.
unitats de valoració forense integral / valoració integral del risc / violència de gènere
Ignasi Terradas Saborit (revisió)
Marco Aparicio Wilhelmi (revisió)
Amb ànim de contribuir al respecte i a la defensa del dret de les dones a viure una vida sense violències ni revictimitzacions, l'objectiu principal de la recerca ha consistit en analitzar l'abast de la influència de la cultura masclista en els procediments judicials així com en el reflex mediàtic i social que es fa de la justícia en el camp de la violència de gènere.
La metodologia emprada en aquesta recerca ha estat l'etnografia en l'àmbit judicial, a partir de l'observació a jutjats i d'entrevistes a operadors jurídics que treballen amb la Llei Orgànica 1/2004 de 28 de desembre de Mesures de Protecció Integral contra la Violència de Gènere.
Els resultats demostren que el dret de les víctimes a l'accés a la justícia es veu vulnerat si no es deixen enrere les idees preconcebudes de com han de ser i actuar homes i dones, també, durant un procés judicial.
S'ha observat que té lloc la perpetuació d'estereotips de gènere i de prejudicis que romanen instal·lats en l'imaginari del delicte de violència de gènere (la idea de les "denúncies falses" en relació als sobreseïments provisionals i les absolucions per falta de proves, la sospita que existeixi un ànim espuri al darrera la interposició de denúncies, la culpabilització de la víctima, entre d'altres), fet que té conseqüències en la protecció de la persona ofesa, en la seva credibilitat, en la concessió d'ordres d'allunyament, en les sentències i en el tracte directe amb totes les parts del procés judicial.
La principal proposta és que el conjunt de professionals que treballen amb la Llei rebin una formació especialitzada més enllà de qüestions legals, abordant, també, la comprensió del fenomen de violència de gènere i les seves particularitats, mostrant, al mateix temps, la seva complexitat.
Recerca en català [PDF, 1,17 MB]
violència de gènere / masclisme / victimització secundària / atenció judicial
El document que teniu a les mans és una Guia per incorporar persones referents de gènere i de violències masclistes a la Justícia Juvenil, i s'emmarca en la planificació estratègica del Pla Departamental de Justícia 2019-2021.
La Guia, per tant, serveix com a eina concreta per a implementar aquesta figura a tots els contextos d'atenció i intervenció amb joves dins de tots els àmbits de la Justícia Juvenil.
La metodologia utilitzada per elaborar la Guia s'ha basat en recollir la diversitat de les veus que componen la Justícia Juvenil, i per això s'ha plantejat des del principi com a una metodologia participativa, en què s'han previst una sèrie d'espais que han promogut la participació d'un ampli ventall d'agents.
Amb tota la informació recollida i analitzada en el procés participatiu, es presenta aquesta Guia per incorporar persones referents de gènere i de violències masclistes al sistema de Justícia Juvenil estructurada en 9 seccions que inclouen des del marc normatiu i polític, l'ús de la Guia així com els reptes i oportunitats i les necessitats detectades durant el procés participatiu.
També s'hi presenten a la Guia el rol i les funcions de la figura, un seguit d'estratègies concretes d'implementació d'aquest rol i alguns criteris de seguiment i avaluació de la Guia.
Aquesta Guia ha estat promoguda per l'Observatori Català de la Justícia en Violència Masclista, com a recerca aplicada orientada a la implementació, dins del marc del Pacte d'Estat contra la violència de gènere.
justícia juvenil / referent de gènere / perspectiva de gènere
Aquest estudi té com a objectiu avaluar de quina manera el sistema de justícia penal està donant resposta a les necessitats de les víctimes de violència de gènere i permet el ple exercici dels seus drets.
Per a la realització de l'estudi s'han obtingut dues mostres: una mostra de 22 jutges de violència contra la dona i altres professionals que realitzen la seva activitat en aquest àmbit i una mostra de 19 víctimes de violència de gènere que han denunciat i el seu cas ha estat enjudiciat.
Com a criteris d'inclusió, s'han considerat només professionals que exerceixen a Catalunya, almenys des de fa tres anys, i víctimes amb casos enjudiciats a Catalunya.
Les dades s'han obtingut mitjançant entrevistes en profunditat, a partir d'un guió semi-estructurat.
L'estudi ha revelat que el sistema de justícia penal és capaç de donar una resposta limitada a les necessitats de les víctimes de violència gènere.
Alhora ha permès constatar les dificultats que aquestes necessitats siguin cobertes de manera satisfactòria, en part per limitacions intrínseques a la justícia penal i en part per carències i deficiències de funcionament que podrien ser corregides i que generen victimització secundària en moltes denunciants.
Pel que fa als drets de les víctimes s'han constatat diverses deficiències en la forma com es compleixen les previsions legals, especialment les de la LO 4/2015 sobre l'estatut jurídic de la víctima.
Recerca en català [PDF, 640 kB]
violència de gènere / sistema judicial penal / víctimes / necessitats / drets
L'objectiu principal d'aquesta recerca ha estat analitzar quins factors incideixen en l'atorgament o denegació de les ordes de protecció en casos de violència de gènere a Catalunya, així com estudiar les argumentacions de les interlocutòries per tal de millorar el funcionament de l'ordre de protecció i la seguretat de les dones agredides i les filles i fills.
S'han identificat i analitzat qualitativament i quantitativament un total de 149 interlocutòries judicials sobre ordres de protecció de l'àmbit territorial de Catalunya, les quals corresponen al període comprès entre els anys 2014 i 2019.
Les interlocutòries corresponen a set partits judicials amb divers percentatge d'atorgaments d'ordres de protecció i de tipologia de Jutjat VIDO.
violència masclista / ordres de protecció / perspectiva de gènere
El document és la relatoria d'un seminari realitzat el 31 de gener de 2020 al Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada organitzat pel grup de treball de tràfic d'éssers humans.
Es pretén fer una anàlisi sobre el concepte de la vulnerabilitat i els criteris a seguir en la reparació en el delicte.
tràfic d'éssers humans / vulnerabilitat / víctimes
Des de la segona setmana de confinament el CEJFE ofereix webinars d'adaptació al teletreball, amb una elevada assistència i satisfacció entre l'audiència.
Amb l'objectiu de presentar recerques sobre l'execució penal vinculades a la pràctica dels professionals en aquest àmbit.
Parlarem de les declaracions de les víctimes de violència de gènere, dels delinqüents sexuals i l'ús de les noves tecnologies, entre d'altres.
Des del CEJFE potenciem la gestió del coneixement entre els diferents professionals que treballen a l'Administració de Justícia.
Comencem a publicar en línia les recerques que van obtenir un ajut del CEJFE l'any 2019.
Consulteu també tot el nostre catàleg d'investigacions:
El recurs ofereix pautes per desenvolupar-la en el sistema de justícia juvenil per tal d'incorporar la perspectiva de gènere i prevenir la violència masclista.
Fent un pas més enllà en la col·lecció Guies formatives, s'ha elaborat aquest material inèdit que sorgeix de la vocació de millora que han tingut diverses professionals del Departament de Justícia, de la Fundació Salut i Comunitat, i del CEJFE.
La guia aprofundeix en els comportaments clau a tenir en compte en la formació de les figures rellevants del projecte: les persones voluntàries i les coordinadores.
Voteu el Premi del públic a facebook!
Novetats Biblioteca en línia maig 2020
Aprovats del programa d'opositors CEJFE a Lletrat/ada, per promoció interna
Avís Legal: D'acord amb l'article 17.1 de la Llei 19/2014, la ©Generalitat de Catalunya permet la reutilització dels continguts i de les dades sempre que se'n citi la font i la data d'actualització i que no es desnaturalitzi la informació (article 8 de la Llei 37/2007) i també que no es contradigui amb una llicència específica.
Un edifici on trobareu més aules, i més grans, seminaris de tota mena, un auditori, i també la biblioteca especialitzada, que estarà situada a peu pla del carrer perquè us sigui més fàcil accedir-hi
La Covid-19 ens ha forçat a explorar nous models d'aprenentatge, de transmissió d'informació i coneixements i de col·laboració que no eren habituals en els nostres contextos de formació i recerca
Nova convocatòria del CEJFE per al curs de preparació d'opositors a judicatura, fiscalia i lletrats de l'Administració de justícia.
Termini d'inscripció fins al 22 de juliol
Hem creat algunes infografies per resumir de manera breu i clara els resultats de les investigacions.
Aquí podeu veure algun exemple:
Avaluació del projecte CerclesCat per a delinqüents sexuals: el paper dels voluntaris
Noves tecnologies i delinqüència sexual
Les implicacions psico-socials del Model de Participació i Convivència en un mòdul residencial d'un centre penitenciari
Avaluació de les necessitats d'intervenció dels interns amb alt risc de reincidència violenta
El CEJFE dona resposta immediata a les necessitats de formació en temps de confinament de l'Administració de justícia
El Programa de pràctiques universitàries en l'àmbit d'execució penal i a les oficines judicials, que gestiona i coordina el CEJFE amb les universitats catalanes, s'adapta als diferents escenaris derivats de la pandèmia de la Covid-19
Formació personal interí de l'Administració de Justícia
Resultats de l'enquesta 'Què hem après durant el confinament per la Covid-19'
Avís Legal: D'acord amb l'article 17.1 de la Llei 19/2014, la ©Generalitat de Catalunya permet la reutilització dels continguts i de les dades sempre que se'n citi la font i la data d'actualització i que no es desnaturalitzi la informació (article 8 de la Llei 37/2007) i també que no es contradigui amb una llicència específica.
Activitats adreçades als professionals de l'Administració de justícia per al segon semestre
Formació per a jutges de pau de nou nomenament a partir de l'any 2019
L'Observatori Català de la Justícia en Violència Masclista inaugura una secció de recull de dades amb la infografia «L'impacte del confinament en les dades de violència masclista» on s'analitzen dades judicials i assistencials en el període d'estat d'alarma per la COVID-19
Buscant el major benefici potencial per a l'organització, aquest programa formarà un dels perfils amb què compta, les dones.
Entre el 7 d'octubre de 2020 i el 24 de març de 2021
El CEJFE participa els dies 28 i 29 de setembre en una nova trobada internacional de la xarxa europea de centres de formació penitenciaria (EPTA)
RAN és una xarxa de professionals que treballen en primera línia, des d'àmbits molt diferents, en la prevenció i la lluita contra l'extremisme violent
XII Jornada d'Activitat Física Esport als Centres Penitenciaris
Avís Legal: D'acord amb l'article 17.1 de la Llei 19/2014, la ©Generalitat de Catalunya permet la reutilització dels continguts i de les dades sempre que se'n citi la font i la data d'actualització i que no es desnaturalitzi la informació (article 8 de la Llei 37/2007) i també que no es contradigui amb una llicència específica.
Convenis i acords subscrits del Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada per a l'any 2014.
Per a les activitats corresponents a l'any 2014
En relació al Congrés EDO que organitza la UAB
En relació al Consorci de Biblioteques Universitàries de Catalunya (CBUC)
En matèria de formació continuada de magistrats i jutges amb destinació als òrgans judicials de Catalunya
Els programes de lideratge són una oferta clàssica en les programacions de les escoles de negocis i centres de formació però, i aquesta és la novetat, cada vegada hi ha més evidència que el major benefici potencial per a una organització passa per la formació de perfils determinats, com per exemple les dones.
Per aquest motiu, des del CEJFE ja fa temps que seguim els principals programes d'aquest àmbit i creiem que estem en disposició d'oferir un dels més reeixits: "Liderar en Femení"
El Programa s'inicia el 7 d'octubre de 2020 i finalitza el 24 de març de 2021.
Durant el mes de setembre es farà la selecció de les 20 candidates que hi participaran.
Properament es publicarà la convocatòria per poder participar-hi.
Des de la Direcció General d'Execució Penal a la Comunitat i de Justícia Juvenil s'ha promogut l'elaboració d'aquesta Guia per incorporar persones referents de gènere i de violències masclistes a la Justícia Juvenil, emmarcada en el Pla estratègic d'equitat de gènere 2019-2021 del Departament.
Una de les actuacions previstes en aquest Pla era la planificació d'accions de millora per incorporar la perspectiva de gènere a Justícia Juvenil, on la incorporació de referents de gènere per prevenir la violència masclista esdevé una resposta amb aquesta guia.
A dia d'avui, és una política de país prioritària el garantir una societat lliure de qualsevol violència masclista, basada, de manera molt singular, en la incorporació de la perspectiva de gènere com a eix transversal en totes les accions educatives que es porten a terme amb infants, menors i joves.
D'aquesta manera, la Justícia Juvenil ha d'actuar de manera completament alineada amb aquesta línia de treball i, per això, cal incorporar en el sistema figures referents de gènere que actuïn en tot l'espectre de serveis descrits, per tal de reforçar l'acció dels diferents equips professionals en aquesta matèria.
La guia s'ha elaborat recollint la diversitat de les veus que componen la Justícia Juvenil a través d'un procés participatiu, on han estat representats professionals dels equips de comandaments, tècnics i educatius dels diferents àmbits i territoris de justícia juvenil, establint el procediment per incorporar persones referents de gènere i de violències masclistes al sistema de Justícia Juvenil així com els reptes, les oportunitats i les necessitats detectades per aconseguir-ho.
A la guia també s'hi presenten el rol i les funcions de la figura, un seguit d'estratègies concretes d'implementació d'aquest rol i alguns criteris de seguiment i avaluació.
Aquesta Guia ha estat promoguda per l'Observatori Català de la Justícia en Violència Masclista, com a recerca aplicada orientada a la implementació, dins del marc del Pacte d'Estat contra la violència de gènere.