projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
L'Organització Mundial de la Salut (OMS) ha publicat un document amb orientacions per a les empreses alimentàries per garantir el compliment de les mesures per protegir els treballadors del sector alimentari de contreure la COVID-19, evitar l'exposició al virus o la transmissió, i reforçar les pràctiques d'higiene alimentària i sanejament.
La finalitat d'aquestes orientacions és destacar aquestes mesures addicionals a fi de mantenir la integritat de la cadena alimentària, i la seguretat i adequació del subministrament d'aliments per als consumidors.
És imprescindible que la indústria alimentària reforci les mesures d'higiene alimentària i ofereixi formació continua sobre els principis d'higiene alimentària per eliminar o reduir el risc que les superfícies o els materials d'envasament que estan en contacte amb els aliments els envasos alimentaris es contaminin amb el virus dels treballadors del sector alimentari.
Els equips de protecció individual (EPI), com ara les màscares i els guants, són eficaços a l'hora de reduir la propagació dels virus i la malaltia en la indústria alimentària, però només si s'utilitzen adequadament.
A més, es recomana encaridament a la indústria alimentària que introdueixi mesures de distanciament social i d'estricta higiene i sanejament i que fomentin un rentat de mans freqüent i eficaç i la higiene en totes les etapes del tractament, la producció i la comercialització d'aliments.
Aquestes mesures disminuiran el risc que el personal propagui la COVID-19 entre els treballadors, mantindran la seva salut, i detectaran i descartaran els manipuladors d'aliments infectats i els seus contactes directes del lloc de treball.
El Servei de Planificació Lingüística del Departament de Salut de la Generalitat de Catalunya ha traduït al català el document de l'OMS: COVID-19 and Food Safety: Guidance for Food Businesses, de 7 d'abril de 2020 (traducció no oficial).
Resum i ponències de la jornada
Més de 250 persones de l'àmbit de la producció i el control de la cadena alimentària, de l'àmbit sanitari i de les institucions i centres de recerca han participat en la jornada "Les resistències als antibiòtics, un repte global, una salut" organitzada per la Secretaria de Salut Pública del departament de Salut en col·laboració amb el Parc de Recerca de la Universitat Autònoma de Barcelona.
El desenvolupament de la resistència als antibiòtics, l'aparició i disseminació de bacteris multi resistents i l'escassetat de tractaments alternatius es troben entre els majors problemes de salut pública i sanitat animal que cal afrontar en l'actualitat.
Les institucions europees i altres organismes internacionals han elaborat estratègies i plans d'acció per frenar aquesta resistència als antibiòtics que estan sent implementats a cada país
La jornada ha mostrat el treball conjunt que es duu a terme en l'abordatge "one health" una salut.
L'Agència Catalana de Seguretat Alimentària (ACSA), en col·laboració amb el Parc de Recerca UAB, ha organitzat una jornada amb experts internacionals per tal de generar un diàleg obert i actiu, i conèixer de primera mà les estratègies de les organitzacions internacionals envers la lluita contra les resistències antibiòtiques, així com conèixer els plans d'acció desenvolupats per altres països europeus.
En la inauguració de la jornada, la rectora de la UAB, Margarita Arboix, ha destacat la importància de debatre i posar a l'ordre del dia el problema de les resistències als antibiòtics i el vicerector d'innovació i projectes estratègics de la UAB i director del Parc de Recerca UAB, Javier Lafuente, "l'objectiu és crear una plataforma que agrupi institucions, grups de recerca i empreses per plantejar projectes i accions per fer front a aquest problema de salut".
Per la seva part, el subdirector general de Coordinació de Salut Pública, Xavier Llebaria, ha manifestat la necessitat de prendre consciència a nivell internacional per abordar una estratègia conjunta i promoure un bon ús dels antibiòtics.
En la primera part de la jornada, Abordatge internacional per fer front a la resistència als antibiòtics, diferents experts d'institucions internacionals han parlat sobre les estratègies de lluita contra les resistències.
La segona part de la jornada, La situació actual i perspectives de futur, ha repassat el panorama actual de la resistència als antibiòtics a Europa.
Consell d'Agricultura i Alimentació de Dinamarca
Vicerector de Recerca i de Transferència de la UAB
Toxina produïda per certes espècies de Fusarium.
Tant la zearalenona com el seu metabòlit, el zearalenol, es troben en el blat de moro i altres cereals, així com en productes derivats.
És responsable de la síndrome d'estrogenisme en animals de granja.
És genotòxica i carcinogènica en animals com a conseqüència dels seus efectes estrogènics; en éssers humans, la Agència Internacional de Recerca sobre el Càncer (IARC) la classifica en el grup 3.
Seguretat alimentaria a la restauració
La formació del personal i l'aplicació de bones pràctiques són elements crítics per a la seguretat alimentaria en les activitats de restauració.
Amb l'objectiu de sensibilitzar i promocionar pràctiques correctes en la preparació i servei de menjar al públic, l'Agència Catalana de Seguretat Alimentària (ACSA) ha elaborat un material audiovisual on es recullen les pràctiques correctes d'higiene recomanades.
El material consta d'11 vídeos, disponibles en llengua catalana i castellana, que estan adreçats a restaurants, bars, cafeteries, rostisseries, i activitats similars.
En els vídeos es recullen consells basats en les quatre normes bàsiques per manipular els aliments amb seguretat:
La finalitat d'aquests vídeos és ajudar a les empreses i els treballadors del sector de la restauració a disposar d'eines per adquirir coneixements bàsics en matèria d'higiene dels aliments i així contribuir a millorar la formació en l'àmbit de la restauració.
Els quatre principis que cal recordar per a una bona higiene en la manipulació dels aliments són les quatre normes de seguretat alimentària: Netejar, Separar, Coure i Refredar i prevenir, així, les toxiinfeccions alimentàries.
El rentat de mans és un element clau de la seguretat alimentària.
És molt important rentar-se les mans i fer-ho correctament.
Netejar i desinfectar les instal·lacions, els estris, les superfícies de treball elimina els microorganismes i impedeix que es contaminin els aliments.
Perquè sigui eficaç s'ha de realitzar correctament.
Comprovar que el magatzem d'aliments està net i endreçat és imprescindible per evitar l'acumulació de brutícia i la presència de plagues.
Els aliments cuinats han d'estar en tot moment separats dels aliments crus per evitar les contaminacions encreuades, ja sigui per contacte directe o a través dels estris, les mans...
Els aliments s'han de mantenir tapats per evitar que es contaminin.
Coure a la temperatura adequada és necessària per eliminar els microorganismes.
Reescalfar correctament és necessari per eliminar els possibles microorganismes que s'han mantingut durant la conservació de l'aliment.
Conservar el menjar fred ajuda a evitar la proliferació de microorganismes.
El menjar que acabem de preparem no el podem deixar MAI a temperatura ambient durant més de dues hores perquè hi poden proliferar els microorganismes, s'ha de refrigerar el més aviat possible.
Recordeu mantenir les quatre normes de seguretat alimentària per assegurar-se que els aliments que prepareu i serviu en el vostre establiment siguin segurs i prevenir, així, les toxiinfeccions alimentàries.
Aquest manual, té com objectiu servir de referent per a la formació de les persones responsables de l'autocontrol i la supervisió de la manipulació d'aliments en els establiments d'elaboració/manipulació de menjars preparats per a la venda, subministrament i/o servei directe al públic o a col·lectivitats, tant si es tracta del mateix operador com de persones a les que ha estat delegada aquesta funció.
El Plenari del Comitè Científic Assessor de Seguretat Alimentària s'ha de reunir, ja sigui en sessió ordinària o extraordinària, sempre que el convoqui la presidència per iniciativa pròpia o a petició d'un mínim d'una tercera part de les persones membres.
S'ha de reunir en sessió ordinària tantes vegades com el seu programa d'activitats ho requereixi, amb un mínim de dues sessions l'any.
En la primera sessió de l'any que celebri, ha d'aprovar el calendari anual de les sessions ordinàries.
Doctor en Ciències Biològiques per la Universitat de València (1982)
Catedràtic en Tecnologia d'Aliments per la Universitat de Lleida (1996)
Director del Departament de Tecnologia d'Aliments de la Universitat de Lleida (1991-95; des del 2007)
Responsable de la Unitat de Tecnologia de Productes Vegetals del Centre de Referència en Tecnologia d'Aliments de la Generalitat de Catalunya (1995-2001; des del 2004)
Responsable del grup de recerca en micologia aplicada de la Universitat de Lleida (des del 1983).
El tema principal de la recerca és el control de les alteracions fúngiques i l'acumulació de micotoxines en aliments.
Les investigacions en aquest camp han donat lloc a 110 articles en revistes internacionals amb índex d'impacte; 21 projectes de recerca subvencionats per organismes estatals, autonòmics i locals.
Coordinador en l'àmbit nacional d'altres grups de recerca; 6 projectes de recerca subvencionats per la Unió Europea i 14 tesis doctorals dirigides.
Ocupa càrrecs docents i de recerca des de l'any 1984 a la Facultat de Medicina de Reus de la Universitat Rovira i Virgili (URV).
És, actualment, catedràtic de nutrició i bromatologia (Departament de Bioquímica i Biotecnologia) i director de la Unitat de Nutrició Humana de la Facultat de Medicina i Ciències de la Salut de la URV.
Des de 1989 ocupa diferents càrrecs assistencials a l'Hospital Universitari Sant Joan de Reus, d'on és metge consultor de nutrició i obesitat, i en l'actualitat, des de 1991, cap clínic de nutrició del Servei de Medicina Interna.
Actualment, és director del Centre Català de la Nutrició de l'Institut d'Estudis Catalans (CCNIEC); president de la Federació Espanyola de Societats de Nutrició, Alimentació i Dietètica (FESNAD), i membre del Comitè Científic de l'Agència Espanyola de Seguretat Alimentària (AESAN).
Del 1994 fins al 1997, ha estat director de la Unitat d'Investigació Clinicoexperimental de l'Hospital Universitari Sant Joan-Facultat de Medicina de Reus.
Des de l'any 2001 dirigeix el Grup de recerca de la URV "Alimentació, nutrició, creixement i salut mental".
Entre les seves línies de recerca més rellevants cal destacar: 1) estudi de l'alimentació de diferents poblacions, 2) avaluació del dèficit en ferro i l'estat nutricional de poblacions, 3) adaptació del metabolisme energètic durant la renutrició, la restricció calòrica i l'exercici físic, 4) inflamació del metabolisme energètic i obesitat, 5) mecanismes de desnutrició del pacient infectat pel virus de la immunodeficiència humana, 6) efecte de la fibra i els fitosterols sobre el metabolisme del colesterol, i 7) efecte de la dieta mediterrània sobre les malalties cardiovasculars.
Des de 1983 ha estat director de deu projectes de recerca.
També ha participat com a coinvestigador en altres projectes finançats pel Fons d'Investigacions Sanitàries, la Universitat de Barcelona, la Comissió Europea i l'Institut d'Estudis de la Salut de la Generalitat de Catalunya.
Ha publicat més de 150 articles originals en revistes nacionals i internacionals, així com nombroses revisions i editorials.
Llicenciat en veterinària per la Universitat de Saragossa (1987), doctor en veterinària per la Universitat Autònoma de Barcelona (1992), postgraduat en higiene i microbiologia alimentària per l'Institut Pasteur (França) (1991) i graduat en nutrició humana per la Universitat de Navarra (1995).
Actualment (des de 1994), és professor titular de l'Àrea de Nutrició i de Bromatologia a la UAB.
Les seves línies de recerca principals són: la seguretat alimentària (detecció de microorganismes patògens en els aliments, amb un interès especial en les repercussions i possibles vies d'eliminació, així com en els mecanismes de neteja i desinfecció de superfícies); i l'estudi de l'alteració, la maduració i la transformació d'aliments funcionals.
Ha publicat cinquanta articles de recerca, cinc capítols de llibre, dos llibres i quatre-cents cinquanta articles de divulgació i més de cinquanta comunicacions per a congressos nacionals i internacionals, en els quals, la meitat de les vegades, ha estat ponent convidat.
Quant als treballs de recerca, ha dirigit deu tesis doctorals, i en aquest moment n'està dirigint tres més.
Entre l'any 2001 i 2007, va ser coordinador científic del web consumaseguridad.
Des de 2009, és col·laborador del diari digital Global Talent.
És assessor i col·laborador d'una multitud d'empreses alimentàries, tant nacionals com multinacionals.
Tota aquesta activitat investigadora ha estat finançada gràcies al fet que és investigador principal de projectes de caràcter nacional i internacional, així com de convenis amb empreses alimentàries.
Des de l'any 2001 es constitueix, a la UAB, el nou grup de recerca Observatori de la Seguretat Alimentària, del qual és director, que actualment està format per set investigadors.
A més, és expert en transferència de recerca entre universitat i empresa.
És autor de tres patents i ha ajudat a la creació de tres empreses tecnològiques.
Llicenciat en Ciències Ambientals per la Universitat Autònoma de Barcelona (2000) i Doctor Europeu per la Universitat Rovira i Virgili (URV) (2005).
Màster en Enginyeria i Gestió Ambiental per la URV (2002).
Investigador del Laboratori de Toxicologia i Salut Mediambiental i Director de l'Àrea Ambiental i d'Avaluació del Risc del Centre de Tecnologia Ambiental, Alimentària i Toxicològica (TecnATox) de la URV (Reus).
La seva àrea de recerca se centra el control i la monitorització de l'impacte de la contaminació ambiental sobre la salut humana així com l'avaluació dels riscos associats a l'exposició ambiental i dietètica a contaminants químics.
Té una important experiència en l'anàlisi química, l'avaluació de l'exposició i la caracterització del risc per metalls pesants, contaminants orgànics persistents (COPs) i emergents, incloent el desenvolupament i aplicació de noves eines computacionals per a la gestió ambiental.
Co-autor de 95 articles en revistes científiques internacionals en les àrees de ciències ambientals i toxicologia alimentària, havent assolit un h-index de 23.
Ha participat en diversos projectes de recerca nacionals i internacionals, alguns d'ells finançats per la Comissió Europea o l'EFSA.
En l'àrea alimentària, destaca la seva participació en els projectes TDS-Exposure i ECsafeSEAFOOD (7è Programa Marc).
Director del Subprograma de Benestar Animal del Institut de Recerca i Tecnologia Agroalimentàries (IRTA).
Llicenciat (1995) i doctor (2000) en veterinària per la Universitat Autònoma de Barcelona (2000).
Màster en Ciència i Benestar de l'Animal de Laboratori (2010).
Diplomat de facto pel Col·legi Europeu en Benestar Animal i Medicina del Comportament (ECAWBM) des de 2011.
Actualment és membre del Panell sobre Salut i Benestar Animal (AHAW) de l'Autoritat Europea de Seguretat Alimentària (EFSA).
Les àrees principals d'investigació se centren en l'avaluació del comportament i el benestar a la granja, el transport i el sacrifici dels animals, així com l'anàlisi de risc en benestar animal.
Ha publicat més de 45 articles en revistes amb índex d'impacte internacional i ha realitzat aportacions a congressos científics d'àmbit nacional i internacional.
Secretari de la Comissió de Producció Porcina de l'Associació Europea de Producció Animal (EAAP).
Professor Titular de Toxicologia de la Universitat de Barcelona (Facultat de Farmàcia i Ciències de l'Alimentació).
Formació: Llicenciat i Doctor en Ciències Químiques (1989) per la Universitat de Barcelona.
Activitat de Recerca: Membre del grup de recerca GRET-CERETOX especialitzat en toxicologia experimental.
Ha treballat en diferents camps relacionats amb la toxicologia: Anàlisis de residus en aliments i mostres biològiques, Toxicologia dels contaminants persistents organoclorats, aplicació de tècniques de modelització molecular en toxicologia, toxicogenètica del càncer associat al tabaquisme, mètodes alternatius d'avaluació de la toxicitat sobre el desenvolupament embrionari i fetal, metodologies d'avaluació del risc tòxic (més de 60 articles en revistes indexades).
Ha participat en els estudis promoguts per l'ACSA d'exposició a contaminants presents a la dieta a Catalunya.
Activitats de docència: Professor en assignatures relacionades amb la toxicologia humana, toxicologia experimental, toxicologia ambiental i seguretat alimentària a nivell de grau (Farmàcia, Ciència i Tecnologia dels Aliments, Dietètica i Nutrició Humana, Ciències Ambientals, Ciències Biomèdiques, Medicina), post-grau (Medicina del Treball) i màster (Seguretat Alimentaria, Aigua, Biomedicina).
Activitats de transferència: Assessoria en temes relacionats amb avaluació de riscs tòxics per la salut humana (biocides, fàrmacs veterinaris, productes de consum, aigua, aliments) i pel medi ambient.
Cursa els estudis a Lleó, on obté la Llicenciatura en Veterinària (1982) amb la qualificació d'excel·lent
S'inicia com a becari del Pla de formació del personal investigador a la Facultat de Veterinària de Lleó.
Professor ajudant i professor titular de patologia general i mèdica a la Facultat de Veterinària de la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB)
Aconsegueix la càtedra al Departament de Medicina i Cirurgia Animal de la UAB (1992)
Àmbit docent: imparteix les assignatures de propedèutica clínica i patologia general a la Facultat de Veterinària de la UAB
Àmbit d'investigació: crea un grup d'ecopatologia de la fauna salvatge juntament amb altres professors (1991)
La UAB concedeix al grup el rang de servei en reconeixement a la tasca realitzada (1997)
Dirigeix una línia d'investigació sobre maneig i patologia de la fauna salvatge amb una trajectòria ascendent
Desenvolupa nombrosos projectes d'investigació i convenis amb administracions i empreses
Àmplia producció científica del grup que dirigeix: ha publicat nombrosos articles en revistes nacionals i internacionals i ha fet aportacions en congressos, ponències i taules rodones
Recentment, la Generalitat de Catalunya ha reconegut el Grup d'Investigació en Ecopatologia de la Fauna Salvatge com a grup consolidat.
Margarita Garriga Turón és llicenciada en ciències i doctora en veterinària per la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB).
Fa més de vint-i-cinc anys que és investigadora a l'IRTA a Monells (Girona) i actualment és la Cap del Programa de Seguretat Alimentària de l'IRTA.
És la responsable del Grup Consolidat de Recerca MICRAL, reconegut per la Generalitat de Catalunya 2005-2013.
És membre del panell d'experts del GEV 07 - Agricultura i Veterinària.
Agencia Nacional per a l'Avaluació de les Universitats i Instituts de Recerca (ANVUR).
Avaluació de la Qualitat de la Recerca, VQR 2004-2010.
Ha participat i participa en diversos projectes de recerca nacionals i europeus així com en contractes amb empreses.
És coinventora de dues patents i de tres llicències d'explotació.
Des de 2003 és avaluadora de l'ANEP (Programa de Tecnologia dels Aliments) i va ser avaluadora de la Comissió Europea (sisè programa marc "Qualitat i seguretat en els aliments").
Ha coorganitzat congressos i tallers nacionals i internacionals.
Participa com a docent en màsters universitaris i altres cursos/jornades tècniques.
Ha codirigit diverses tesis doctorals i ha participat en dotze tribunals de tesis.
Té experiència en microbiologia alimentària, principalment en carn i productes carnis.
Les seves línies de recerca estan relacionades amb el desenvolupament de cultius iniciadors, bioprotectors i/o probiòtics, la seguretat alimentària i les noves tecnologies per al control de patògens alimentaris.
Té més de 75 publicacions científiques en revistes SCI i 10 capítols de llibre
Llicenciat en Veterinària per la Universidad de Zaragoza, en 1979, i doctorat en Medicina Veterinària per la Justus Liebig Universität, Giessen (Alemanya), en 1982, i per la Universidad de Zaragoza en 1984.
Lloc de treball: Departament de Sanitat i Anatomia Animals, Universitat Autònoma de Barcelona, 08193 Bellaterra (Barcelona), com a Titular interí (des de Setembre de 1984), posteriorment titular d'Universitat (agost 1986), i com a Catedràtic d'Universitat (agost de 1991).
Vinculat al Centre de Recerca en Sanitat Animal (CReSA), essent Director del Centre des de la seva creació al desembre de 1999 fins al Juny de 2012.
Actualment Catedràtic d'Universitat de l'Àrea de Coneixement Sanitat Animal, investigador adscrit al CReSA.
Centrada en diferents línies de recerca de les malalties dels animals domèstics i salvatges, amb participació entre 1982 y 2012 en més de 130 publicacions científiques en revistes del Science Citation Index.
Ha participat en més de 20 projectes de recerca competitius, dels quals en 12 com a investigador principal.
Les principals línies de recerca desenvolupades son: Patogènia de la listeriosi murina, diagnòstic de la tuberculosi bovina i caprina, patogènia de malalties víriques porcines, amb especial referencia al Síndrome d'aprimament postdeslletament (PMWS).
Director del CReSA des de la seva creació fins a Juny de 2012.
Llicenciat en Medicina Veterinària per la Universitat de Saragossa (1982-87) i Doctor en Veterinària per la Universitat Autònoma de Barcelona (1992).
En 1988 inicia la seva activitat docent i investigadora en la Facultat de Veterinària de la UAB centrant les seves tasques en els camps de la Parasitologia i les Malalties Parasitàries dels animals domèstics.
La major part de la recerca realitzada ha estat orientada a l'estudi de les malalties de transmissió vectorial i dels seus vectors.
Actualment és professor titular de l'àrea de Sanitat Animal i el responsable de la Unitat de Parasitologia Veterinària de la UAB.
Imparteix docència en els graus de Veterinària i de Ciència i Tecnologia dels Aliments de la UAB i participa en el Servei de Diagnòstic de Parasitologia Veterinària.
Albert Bosch és, des de 1997, catedràtic de microbiologia de la Universitat de Barcelona, on és professor des de 1979.
Dirigeix el grup consolidat sobre virus entèrics de la Generalitat de Catalunya, primer grup d'una universitat pública espanyola que ha rebut la certificació oficial de compliment de bones pràctiques de laboratori (BPL) en els seus estudis de seguretat vírica.
El professor Bosch ha dut a terme recerca en institucions estrangeres, com ara l'Escola de Medicina Albert Einstein de Nova York, les universitats de Carolina del Nord i Arizona dels Estats Units, la Universitat de Pretòria de Sud-àfrica, l'Institut de Salut Infantil de Londres i l'Institut de Recerca Mèdica de la Universitat d'Alexandria a Egipte.
Ha publicat més d'un centenar d'articles en revistes internacionals de primer ordre sobre virologia ambiental i alimentària, així com sobre temes clínics i moleculars de virus entèrics.
El professor Bosch ha estat membre del Comitè Científic de l'Agència Espanyola de Seguretat Alimentària i Nutrició, presideix el grup d'estudi d'astrovirus del Comitè Internacional de Taxonomia de Virus (ICTV), i és membre del Comitè Científic sobre Malalties Transmeses per l'Aigua i els Aliments del Centre Europeu per a la Prevenció i el Control de les Malalties (ECDC), expert invitat en la Reunió d'Experts sobre els Virus en els Aliments de la FAO/OMS, membre del Grup Científic de l'Autoritat Europea de Seguretat Alimentària (EFSA), membre del Comitè de la UE per a la Normalització de Mètodes de Detecció de Virus en Aliments (CEN/TC 275/WG6/TAG4) i membre del Consell de l'Agència de Qualitat de la Universitat de Barcelona.
Pertany a nombroses societats científiques i és membre numerari de la Reial Acadèmia de Doctors de Catalunya.