L'estructura i el contingut del Pla comarcal de muntanya 2009-2012 marca, lògicament, l'organització i el mètode del seu seguiment.
A grans trets, el Pla destina una part a la diagnosi socioeconòmica (general, per al conjunt de l'àmbit de muntanya, i particular, a manera de fotografia, de cadascuna de les comarques), i una altra a la programació, és a dir, a tot el seguit d'actuacions que els diferents departaments de la Generalitat de Catalunya han previst per al període quadriennal de vigència i que figuren també en dos formats: agregades sectorialment, segons la tipologia i l'òrgan responsable, i desagregades territorialment, en funció de la comarca on s'han d'aplicar.
En total, el Pla comarcal de muntanya 2009-2012 conté sis-centes vint-i-una actuacions previstes en el conjunt de les deu comarques de muntanya que s'han agrupat en cinquanta-nou programes d'actuació, alhora estructurats en quatre grans blocs.
Generalment, cada una d'aquestes actuacions previstes té atribuït un període i un import d'execució.
Aquests dos aspectes, el temporal i l'econòmic, són els que prenen protagonisme a l'hora de plantejar el seguiment del Pla comarcal de muntanya.
En aquest sentit, es pot dir que l'actuació és la unitat mínima de seguiment.
Conceptualment, el seguiment es fonamenta en la comparació entre la despesa programada inicialment i la despesa efectivament realitzada per a cada actuació.
Aquesta darrera dada s'obté d'acord amb la informació comptable que trameten els òrgans de la Generalitat responsables de les actuacions després del tancament de l'exercici pressupostari, en aquest cas del 2011.
Per tant, la part més substantiva d'aquest seguiment reprodueix els programes d'actuació del Pla comarcal de muntanya 2009-2012 i hi afegeix dues columnes: la primera expressa, per a cada actuació individual, la despesa efectuada en l'anualitat 2011 per part de l'organisme responsable; la segona, informa de la despesa acumulada en aquella mateixa actuació, és a dir, suma les despeses executades en cada un dels anys del trienni 2009-2011.
Cal precisar que els canvis en l'estructura organitzativa de la Generalitat, derivats dels resultats de les eleccions al Parlament de Catalunya de finals de 2010 i de la crisi econòmica, han comportat la supressió d'alguns departaments i una diferent distribució de les competències.
Aquest fet suposa algunes disfuncions, en tant que algunes actuacions que va programar en el seu moment un departament determinat ara són responsabilitat d'un altre.
Lògicament, el document de seguiment reflecteix aquests canvis i fa recaure sobre el departament que assumeix les competències tant la quantitat programada com l'executada.
L'anàlisi quantitativa del nivell de compliment dels plans comarcals de muntanya es fonamenta en la informació tramesa pels diferents organismes responsables de les actuacions i respon estrictament a la situació comptable de cada programa i, en definitiva, de cada actuació a la data de tancament de l'exercici pressupostari, és a dir, a 31 de desembre de 2011.
A continuació es recullen, a manera de flaixos, els punts més significatius:
La despesa efectuada pels diferents organismes de la Generalitat de Catalunya i de l'Estat (en aquest cas, només el Ministerio de Fomento), durant l'anualitat 2011 i en el marc del Pla comarcal de muntanya ascendeix a 203.634.159,62 euros.
Oscil·la entre els 50.129.106,36 euros de la comarca del Berguedà i els 3.367.237,52 euros de l'Alta Ribagorça, comptabilitzant tant les inversions com les subvencions, despeses de creació de serveis, etc.
En la darrera anualitat, els diferents departaments de la Generalitat de Catalunya van efectuar una despesa de 309 milions d'euros.
Així, la despesa de l'anualitat 2011 ha suposat un decrement superior al 34%.
Tenint en compte que la previsió econòmica del Pla comarcal de muntanya 2009-2012 és de 2.821.896.951,16 euros, la despesa de l'anualitat 2010 se situa en el 7,22% del compliment total.
La despesa prevista per a l'any 2011 en el Pla comarcal de muntanya era de 797.063.651,57 euros (una xifra orientativa perquè inclou estimacions anuals de les diverses actuacions que tenen l'import global no anualitzat).
Per tant, a títol també estrictament orientatiu, es pot dir que el nivell de compliment s'ha situat l'any 2011 prop del 25%, amb una comarca (el Solsonès), per sobre del 100%.
La distribució de la despesa de la Generalitat per organismes durant el 2011 situa, en primer lloc, el Departament de Benestar Social i Família, amb 77.364.052,80 euros, seguit del Departament de Territori i Sostenibilitat (65.916.014,41 euros).
Entre aquests dos organismes apleguen més del 70% de la despesa efectuada per la Generalitat durant l'any 2011.
Sectorialment, la despesa efectuada en l'àmbit dels equipaments (134.157.080,21 euros) suposa prop del 66% de la total executada l'any 2011.
Les infraestructures, per la seva banda, recullen fins a 50.710.856,70 euros (24,90%).
La despesa total acumulada, és a dir, l'efectuada durant els anys 2009, 2010 i 2010, assoleix els 935.469.223,74 euros, el 33,15% de la programada en el Pla comarcal de muntanya per al període 2009-2012.
La distribució de la despesa total acumulada a les comarques en relació amb les seves previsions per al conjunt del quadrienni de vigència del pla comarcal dóna peu a una diversitat de situacions: per la part alta, el Pallars Sobirà arriba al 71,11% del compliment, el Solsonès al 50,15% i el Ripollès al 54,87%.
En l'altre extrem, l'Alt Urgell se situa en el 21,12%, el Pallars Jussà en el 17,40% i l'Alta Ribagorça no arriba al 15%.
Pel que fa als organismes, la despesa acumulada durant els tres primers anys de vigència del Pla comarcal confirma el Departament de Territori i Sostenibilitat com el més inversor, amb més de 516 milions d'euros.
De tota manera, la comparació de la despesa acumulada i les previsions globals del període 2009-2012 requereix d'alguna matisació: per exemple, els departaments de la Presidència i d'Empresa i Ocupació que, per diferents motius, no han pogut concretar la inversió o la despesa prevista en alguna de les seves línies, haurien assolit ja el 120% del compliment i, per tant, superat amb escreix l'objectiu econòmic del Pla.
En canvi, el Departament de Territori i Sostenibilitat, que ha concretat l'import de totes i cadascuna de les seves nombroses línies d'actuació i que les va executant amb prou regularitat, amb prou feines ha efectuat un trenta per cent de les inversions previstes.
Per sectors, la despesa acumulada reflecteix el predomini de les infraestructures que, amb 475.641.927,53 euros, tot just assoleixen el 22,88% de la despesa prevista per als quatre anys de vigència del Pla.
Per acabar, pel que fa a les actuacions, les que es detallen són algunes de les intervencions més significatives del trienni 2009-2011, d'acord amb la despesa efectuada: millores a les estacions de muntanya de la Molina (Cerdanya) i Núria (Ripollès); condicionament de la C-154, eix Vic-Gironella (Berguedà); nova carretera C-37, eix Vic-Sant Esteve d'en Bas (Garrotxa); variant de la C-13 a Esterri d'Àneu i condicionament de la C-28 fins al refugi de la Mare de Déu de les Ares (Pallars Sobirà); desdoblament de la C-17 entre Vic i Ripoll (Ripollès); variant de Santa Susanna a la C-55 (Solsonès); reforç del ferm i millora de la Gi-400 (Cerdanya), construcció de l'hospital comú transfronterer (Cerdanya); ampliació i accessos a l'hospital de Berga (Berguedà); ampliació de l'escola Àngel Serafí Casanovas de Sort (Pallars Sobirà); reforma de l'Institut d'Aran (Val d'Aran); nou parc de bombers a Guardiola de Berguedà, i, en l'àmbit de la prestació de serveis, atenció a la gent gran i a les persones amb discapacitat, especialment a la Garrotxa, el Berguedà i el Ripollès.