Durant l'any 2015, s'han convocat reunions del tres òrgans del Memorial Democràtic: la Junta de Govern, el Consell Assessor i el Consell de Participació.
La Junta de Govern del Memorial Democràtic s'ha reunit en cinc ocasions: el 25 de març, el 15 de juliol, l'1 d'octubre i el 16 de desembre.
Entre d'altres, la Junta de Govern ha aprovat les actuacions de millora a la nova seu institucional del Memorial Democràtic i la proposta de programació per a 2016.
Al mes d'octubre, va aprovar per consens un acord de condemna del règim franquista.
El Memorial Democràtic de la Generalitat de Catalunya va aprovar per consens un acord pel qual condemna el General Franco i les accions que va encapçalar i executar durant la dictadura militar, i especifica que les greus violacions dels drets humans dutes a terme durant el franquisme, algunes d'elles enumerades a l'Acord, encara han de ser aclarides i establertes oficialment per un mecanisme jurisdiccional –o no jurisdiccional- estatal, nacional o internacional.
La Junta de Govern del Memorial Democràtic (*), mitjançant aquest acord, també demana la nul·litat del judici al president Companys i de la resta de processos i resolucions judicials i administratives endegades durant la dictadura contra milers de persones.
Es reclama que s'adoptin mesures legals per a la reparació moral i la recuperació de la dignitat de les persones perseguides per raons polítiques o ideològiques durant la Guerra Civil i el franquisme.
Igualment, la Junta de Govern del Memorial també ofereix un reconeixement públic a aquelles persones, organitzacions i institucions
que han donat i donen el millor d'elles mateixes per l'assoliment de la democràcia i la millora de la qualitat del sistema democràtic.
Aquest acord es va adoptar coincidint amb dues efemèrides: el 75è aniversari de l'afusellament del president de la Generalitat de Catalunya, Lluís Companys (únic president escollit democràticament de l'Europa occidental executat pel feixisme); i el 40è aniversari de la mort del General Francisco Franco-.
L'acord de la Junta de fa un pas endavant per assumir sense ressentiments les ombres del passat i, tot honorant la vida, reconeix públicament el valor del sistema democràtic, assolit després d'anys de lluita i esforç d'innombrables persones i organitzacions, de les que és preceptiu fer-ne memòria permanent.
Aquest acord pren en consideració l'article 54 de l'Estatut d'Autonomia sobre memòria històrica; la Llei 13/2007, de 30 d'octubre, del Memorial Democràtic i el seu Pla Director, aprovat per la pròpia Junta de Govern; l'Informe del Relator Especial de l'Organització de les Nacions Unides sobre la promoció de la veritat, la justícia, la reparació i les garanties de no repetició (A/HRC/27/56/Add) de 22 de juliol del 2014 i resolucions detallades del propi Parlament de Catalunya des de l'any 1989 a l'any 2015. (*) la Junta de Govern està composada per la Consellera de Governació
i Relacions Institucionals, el Director General de Relacions Institucionals i amb el Parlament, el Director General de Patrimoni, un assessor de la Consellera d'Ensenyament, un membre proposat per cada un dels grups parlamentaris, designat pel Parlament; el Director del Museu d'Història de Catalunya, el Director de l'Arxiu Nacional de Catalunya,
el Director del Memorial Democràtic i la presidenta de l'Institut Català de les dones.
També formen part de la Junta de Govern el president del Consell Assessor i el president del Consell de Participació del Memorial Democràtic, amb veu però sense dret a vot.
ACORD DE JUNTA DE GOVERN DEL MEMORIAL DEMOCRÀTIC DE LA GENERALITAT DE CATALUNYA
I. Prenent en consideració l'article 54 de l'Estatut d'Autonomia de Catalunya,
Atès el que estableix la Llei 13/2007, de 30 d'octubre, del Memorial Democràtic, aprovada pel Parlament de Catalunya, i atès el Pla Director del Memorial Democràtic, aprovat per la Junta de Govern d'aquesta institució, que estableixen com a missió del Memorial Democràtic "la recuperació, commemoració i el foment de la memòria democràtica a Catalunya, i en concret, del coneixement del període de la Segona República, la Generalitat republicana, la Guerra Civil, de les víctimes per motius ideològics, de consciència, religiosos o socials, de la repressió de la dictadura franquista, l'exili i la deportació, de l'intent d'eliminar la llengua i la cultura catalanes, dels valors i les accions de l'antifranquisme i de totes les tradicions de la cultura democràtica".
Posant en el centre la dignitat de la persona, els valors democràtics i el respecte pels drets humans, perquè la barbàrie no es torni a repetir, ni aquí ni enlloc.
I estableixen com a eixos programàtics prioritaris de la institució la pluralitat de memòries, l'esclariment de la veritat i la reparació moral i simbòlica, tot posant en el centre els valors democràtics; ateses les notables insuficiències en polítiques públiques de memòria de l'Estat espanyol assenyalades per diversos organismes nacionals i internacionals, molt particularment en relació amb el que és avui objecte d'aquest acord de Junta de Govern del Memorial Democràtic,
Atès l'informe del relator especial de l'Organització de Nacions Unides sobre la promoció de la veritat, la justícia, la reparació i les garanties de no repetició (A/HRC/27/56/Add) de data 22 de juliol del 2014, informe presentat davant l'Assemblea General de l'Organització de les Nacions Unides (ONU), després de la seva visita oficial a Catalunya en el marc de la seva visita a Espanya del 21 de gener al 3 de febrer de 2014;
Ateses les nombroses resolucions aprovades pel Parlament de Catalunya en matèria de memòria democràtica, i en als tres punts als quals fa referència el present acord de Junta de Govern: a) resolució 359/VI del 13/12/2000 sobre la condemna als responsables dels crims, persecució i barbàrie comesos per la dictadura franquista;
b) resolució 79/III del 21/6/1989, resolució 140/III del 26/6/1990, resolució 1205/VI del 6/3/2002, resolució 301/VIII del 2/10/2008, resolució 718/IX del 12/7/2012 i resolució 237/X del 26/6/2013 sobre nul·litat del judici i condemna a mort del president Companys i altres processos judicials o administratius de persecució contra innumerables persones per raons polítiques i ideològiques, i c) resolució 979/X del 11/3/2015 sobre reconeixement a persones i organitzacions que van protagonitzar la lluita per les llibertats i la democràcia, i actes que permetin explicar les conseqüències de la
V. Atès que, des de la seva creació, el Memorial Democràtic ha desenvolupat polítiques públiques de memòria i reparació moral i simbòlica, i que enguany la seva actuació prioritza dos eixos principals: d'una banda, els fets relatius a l'ocupació de Catalunya per l'exèrcit franquista, així com el consegüent exili de centenars de milers de persones, de les institucions catalanes i de la Generalitat de Catalunya encapçalada pel mateix president de la Generalitat a través dels Pirineus - incloent-hi el Consell de Guerra Sumaríssim que va condemnar a mort el president Companys i la seva posterior execució, ara fa setanta-cinc anys–, que marcà una divisió entre vencedors i vençuts i va iniciar una dictadura militar que es perllongà fins a la mort del dictador el 20 de novembre de 1975, ara fa quaranta anys, i els seus efectes, fins i tot, més enllà d'aquesta data; i de l'altra, una aproximació aprofundida a una mirada catalana sobre el període transicional al sistema democràtic actual a partir del projecte "Catalunya en transició 1971-1980";
Atès que durant el mes d'octubre d'aquest any 2015 es compleix el 75è aniversari de 'afusellament del president de la Generalitat de Catalunya, Lluís Companys i Jover; VII.
Atès que el mes de novembre d'enguany s'escau el 40è aniversari de la mort del general Francisco Franco Bahamonde;
Decidits a seguir desvelant, difonent i assumint sense ressentiments les ombres del passat i a no oblidar els abusos del passat contra les persones i els atacs contra la llengua, la cultura i les institucions catalanes, així com compromesos a continuar honorant la vida i a fer memòria com les accions més efectives orientades a la no repetició
de fets que ocupen un lloc destacat en la nostra memòria individual i col·lectiva.
LA JUNTA DE GOVERN DEL MEMORIAL DEMOCRÀTIC DE LA GENERALITAT DE CATALUNYA ACORDA
Primer.- RECONEIXEMENT PÚBLIC ALS QUE VAN TREBALLAR I TREBALLEN PER LA DEMOCRÀCIA: es reconeixen públicament aquelles persones, organitzacions i institucions que van actuar – públicament o en clandestinitat, posant en risc la integritat personal i familiar i, en molts casos, fins a morir– enfront de la dictadura franquista per tal d'assolir les llibertats, els drets i un sistema democràtic, així com reconèixer públicament les que han donat i donen el millor d'elles mateixes per millorar la qualitat del sistema democràtic vigent, entre d'altres, mitjançant la memòria i accions diverses orientades a la superació i transformació positiva de ressentiments individuals i col·lectius sobre els abusos del passat, de totes aquelles iniciatives en favor de la vida, les llibertats i el respecte pels drets humans individuals i col·lectius, posant en el centre els valors democràtics orientats a una convivència harmònica entre les persones i els pobles.
Segon.- CONDEMNA POLÍTICA AL GENERAL FRANCO I AL RÈGIM DICTATORIAL: es condemna que el general Francisco Franco arribés a la més alta representació de l'Estat espanyol mitjançant un cop d'Estat que va provocar una sagnant guerra civil.
Cal recordar que, com va declarar l'Assemblea General de les Nacions Unides el 12 de desembre de 1946, el sistema polític que va establir era "pel seu origen, natura, estructura i comportament, un règim feixista, organitzat i establert en bona part a mercè de l'ajut de l'Alemanya nazi de Hitler i de la Itàlia feixista de Mussolini".
Es condemna políticament el general Franco per les accions que va encapçalar i executar en el marc d'un règim dictatorial que es va perllongar durant quasi quaranta anys i que va cometre greus violacions de drets humans que, malgrat les nombroses investigacions endegades a tots els àmbits, encara han de ser esclarides de manera global i encara avui resten pendents d'ésser establertes oficialment per un mecanisme jurisdiccional i/o no jurisdiccional estatal, nacional i/o internacional.
Tercer.- PETICIÓ DE NUL·LITAT DEL JUDICI AL PRESIDENT COMPANYS i RESTA DE PROCESSOS, i RESOLUCIONS JUDICIALS i ADMINISTRATIVES: es reclama l'adopció de les accions polítiques, legislatives i jurídiques que s'escaiguin per a la declaració de nul·litat de ple dret i/o el cessament de qualsevol pervivència d'efectes jurídics del judici i condemna a mort del president de la Generalitat Lluís Companys i Jover, així com dels processos penals, civils i/o administratius –i les seves respectives resolucions– endegats per la dictadura franquista contra milers de persones, i adoptar les mesures legals oportunes per rescabalar moralment i recuperar la dignitat de totes les persones que van ser perseguides per raons polítiques i/o ideològiques per part de la dictadura.
Es decideix traslladar aquest acord de Junta de Govern del Memorial Democràtic de la Generalitat de Catalunya, als ciutadans, a l'opinió pública i al Parlament de Catalunya, als efectes oportuns.
Barcelona, 1 d'octubre de 2015.
El Consell Assessor s'ha reunit en dues ocasions, el 14 d'abril i el 23 de novembre.
Membres del Consell han assessorat pel fa als continguts de la propera exposició "Franco, neutral?", de la revista electrònica 'Temps i espais de memòria', del IV Col·loqui Internacional, de les diferents publicacions i de la programació de l'any 2016 del Memorial Democràtic
El Consell de Participació s'ha reunit en dues ocasions: el 16 d'abril i l'11 de novembre.