La Llei 19/2000, de 29 de desembre, d'aeroports de Catalunya, és el primer pas per establir un ordenament jurídic propi, que doni resposta a una cada cop més intensa demanda de regulació i potenciació de l'aviació comercial, privada i esportiva des de i per Catalunya.
Aquesta llei crea la figura del Pla d'aeroports de Catalunya com a instrument d'ordenació territorial.
En aquest sentit, a través del Pla d'aeroports de Catalunya, el Govern determina les grans línies de planificació, ordenació, promoció i desenvolupament del sector aeroportuari.
El Pla d'aeroports, aprovat per Acord de Govern de 26 d'agost de 2003, cataloga l'aeròdrom de Calaf-Sallavinera com a instal·lació aeroportuària de Nivell IV.
Vista la rellevància que ha de tenir aquest aeròdrom per al desenvolupament de l'activitat d'emergències i protecció civil així com esportiva de Catalunya, s'ha dut a terme una acurada planificació del projecte per tal de donar una resposta adequada tant als requeriments i les necessitats de les persones usuàries -procedents de vols privats i esportius-.
Per aquest motiu es fa necessari aprovar el Pla director de l'aeroport de Calaf-Sallavinera, que defineix, d'acord amb el que estableix l'article 10 de la Llei 19/2000, de 29 de desembre, d'aeroports de Catalunya, les gran directrius d'ordenació i desenvolupament de l'aeròdrom.
Així mateix, aquest Pla director, d'acord amb l'article 12 de la Llei 19/2000, de 29 de desembre, d'aeroports de Catalunya, defineix una zona de servei que inclou les superfícies necessàries per dur a terme les activitats aeroportuàries i les tasques que en resultin complementàries, i també els espais de reserva que garanteixin la possibilitat de desenvolupament i creixement del conjunt.
El Pla director de l'aeroport de Calaf-Sallavinera delimita la seva zona de servei que constitueix en la totalitat del seu àmbit una unitat funcional i territorial de naturalesa estrictament aeroportuària, i inclou els espais que garanteixen el desenvolupament de l'aeroport d'acord amb criteris de planificació i previsions de trànsit per a un horitzó de llarg termini.
Així mateix, té en compte els espais per a les activitats i els serveis que han de garantir una oferta que potenciï l'aeròdrom per a l'aviació esportiva, amb les superfícies necessàries per a les activitats d'emergència i serveis d'extinció d'incendis i, per últim, fa possible la màxima reducció de l'impacte mediambiental sobre el seu entorn, i el fa compatible amb el desenvolupament urbanístic de l'entorn.
Els requeriments establerts pel Pla director responen al concepte d'aeròdrom proposat per a Calaf-Sallavinera atès que, a més de donar suport auxiliar a tasques aèries d'extinció d'incendis, tal i com estableix el Pla d'aeroports de Catalunya, proposa un concepte d'aeròdrom capaç de donar suport a l'activitat d'aviació esportiva, en particular la formació.
En el procés d'elaboració del Pla director s'ha donat compliment a l'article 11 de la Llei 19/2000, en haver-se emès els informes de la Direcció General d'Aviació Civil del Ministeri de Foment, del Departament de Medi Ambient i Habitatge i de la Direcció General d'Urbanisme.
Així mateix, s'ha donat audiència a l'Ajuntament de Sant Pere Sallavinera, per garantir la seva participació en el procés de definició de l'aeroport.
En conseqüència, vist el projecte del Pla director de l'aeroport de Calaf-Sallavinera, els informes emesos per la Direcció General d'Aviació Civil del Ministeri de Foment, el Departament de Medi Ambient i Habitatge i la Direcció General d'Urbanisme,
S'aprova el Pla director de l'aeròdrom de Calaf-Sallavinera, que defineix les grans directrius d'ordenació i desenvolupament de l'aeròdrom i delimita la zona de servei.
Delimitació de la zona de servei
2.1 La zona de servei de l'aeròdrom delimitada pel Pla director té una superfície de 16,60 hectàrees, de les quals 14,78 hectàrees corresponen al subsistema de moviment d'aeronaus, 0,95 hectàrees al subsistema d'activitats aeroportuàries i 0,87 hectàrees a la zona de reserva aeroportuària.
2.2 La delimitació de la zona de servei queda configurada per una línia poligonal representada en el plànol número 5, full 0, del Pla director, en el qual consten les coordenades UTM dels seus vèrtexs principals.
Aquest plànol s'incorpora l'annex d'aquesta Ordre.
3.1 La zona de servei s'estructura en tres àrees homogènies, en funció de les activitats assignades i del seu grau de relació directa o complementaria amb la pròpia funcionalitat aeroportuària.
Aquestes àrees, que estan delimitades al plànol 5, full 1, del Pla director, són les següents:
b) Subsistema d'activitats aeroportuàries.
c) Espais de reserva aeroportuària.
3.2 El subsistema de moviment d'aeronaus conté els espais i les superfícies utilitzades per les aeronaus en els seus moviments d'aterratge, enlairament i circulació en rodada i estacionament.
Està constituït pel camp de vol, la plataforma d'estacionament d'aeronaus i les zones previstes per a la ubicació d'instal·lacions auxiliars, així com els sistemes d'ajudes a la navegació aèria i comprèn una superfície de 14,78 hectàrees que es distribueix en les àrees següents:
a) Camp de vol: està integrat per una pista de denominació 12-30 de longitud 1.000 m i una amplada de 25 m.
El carrer de rodada d'enllaç té una longitud total de 63 m i una amplada de 15 m.
La franja de pista s'estén abans del llindar i més enllà de l'extrem de pista fins a una distància de 60 m i a cada banda de l'eix de la pista i del seu perllongament fins a una distància de 80 metres cap al costat terra i de 45 cap a l'altre costat.
La plataforma d'estacionament i servei d'aeronaus esta situada al nord-est del camp de vols. Està integrada per dues zones diferenciades: la plataforma, amb unes dimensions de 110 m x 35 m, de terra compactada i la plataforma de serveis per al subministrament de combustible i aigua a les aeronaus, de dimensions 75 m x 35 m, de superfície pavimentada.
b) Instal·lacions d'ajuda a la navegació aèria: conté el conjunt d'instal·lacions de l'aeròdrom, tant radioelèctriques com visuals, que serveixin per establir les rutes i procediments d'aterratge i enlairament dins l'espai aeri.
c) Instal·lacions auxiliars: inclouen tant els vials interiors i estacionament de vehicles de serveis com les àrees d'accés restringit que estableixen l'enllaç entre aquest subsistema i la futura zona d'usos destinats als serveis d'emergència i extinció d'incendis.
3.3 El subsistema d'activitats aeroportuàries ha de contenir les infraestructures, les instal·lacions i les edificacions que permeten establir en el recinte de l'aeròdrom l'intercanvi modal entre el transport aeri i els accessos terrestres.
Té una superfície de 0,95 hectàrees que es distribueix en les àrees següents:
a) L'àrea terminal disposa d'una edificació destinada a ús com a local social, de 20 m x 20 m, que compta amb una zona d'oficines i sala mixta i una zona de restauració, distribuïts en un únic nivell d'alçada.
b) La zona dels serveis complementaris i tècnics consta de dues àrees diferenciades: l'àrea d'hangars i la zona d'instal·lacions de subministrament de combustible i aigua.
c) La zona d'accessos i aparcaments disposa d'un accés asfaltat de circulació en doble sentit i un àrea rectangular d'aparcaments de vehicles amb una cabuda de 80 places.
3.4 La zona de reserva aeroportuària, amb una superfície de 0,87 hectàrees, està situada a la zona contigua a l'àrea terminal i la plataforma d'estacionament d'aeronaus.
A llarg termini, possibilitarà l'ampliació dels subsistemes esmentats anteriorment per tal de permetre el desenvolupament aeroportuari, mitjançant la construcció de noves infraestructures, instal·lacions i serveis aeroportuaris.
Els terrenys inclosos en la zona de reserva aeroportuària s'hauran de mantenir en règim de sòl no urbanitzable, qualificant-los amb un règim específic que garanteixi la seva conservació per a futures necessitats d'ampliació de l'aeròdrom.
Els usos i aprofitaments que determinin aquesta nova qualificació urbanística hauran de garantir la compatibilitat amb la regulació del règim del sòl no urbanitzable establerta al Decret legislatiu 1/2005, de 26 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'urbanisme.
Per tal de compatibilitzar l'entorn amb el planejament aeroportuari, i de conformitat amb la disposició addicional única de la Llei 48/1960, sobre navegació aèria, i les directrius urbanístiques que estableix el Pla d'aeroports de Catalunya, el Pla director determina les servituds aeronàutiques i les envolupants acústiques de l'aeroport de Calaf-Sallavinera.
Procediments de navegació aèria
Cal informe vinculant de l'Administració General de l'Estat per a l'obertura al trànsit aeri de l'aeròdrom, així com per al cas d'efectuar-se modificacions estructurals o funcionals que afectin la navegació aèria.
El programa d'inversions establert en el Pla director de l'aeròdrom s'ha d'executar a mesura que vagin complint les previsions d'increment de trànsit segons les condicions fixades.
7.1 El planejament urbanístic ha de qualificar els terrenys incorporats al Pla director com a sistema general aeroportuari.
7.2 El desenvolupament del Pla director de l'aeròdrom de Calaf-Sallavinera requereix la prèvia tramitació del Pla especial urbanístic corresponent, en els termes previstos en el Decret legislatiu 1/2005, de 26 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'urbanisme, sense perjudici de l'adaptació, si s'escau, del planejament urbanístic general.
7.3 Els projectes per a l'execució del Pla director s'han de sotmetre a l'avaluació d'impacte ambiental, d'acord amb el que estableix la normativa aplicable.
Els documents que integren el Pla director de l'aeròdrom de Calaf-Sallavinera restaran, per a la seva consulta, a la seu de la Direcció General de Ports, Aeroports i Costes del Departament de Política Territorial i Obres Públiques, av. Josep Tarradellas, 2-6, 08029 Barcelona.