projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Aquesta exposició explica els bombardejos de l'aviació italiana sobre Catalunya a partir de fotografies inèdites i de l'experiència de testimonis que els van viure
És prou sabut que la Guerra Civil espanyola va servir com a banc de proves de tècniques i tàctiques militars que s'emprarien durant la Segona Guerra Mundial.
Les potències estrangeres que col·laboraren al costat de les tropes franquistes aportaren nou armament que utilitzaren durant els gairebé tres anys de guerra.
L'aviació feixista italiana i de l'alemanya nazi bombardejaren contínuament la població civil.
Sota el pretext de destruir objectius militars, les localitats republicanes foren atacades sense pietat.
Tot plegat suposaria danys materials sobre pobles, ciutats i infraestructures com mai no s'havien produït a la història, i especialment sobre milers de víctimes civils.
Homes, dones i criatures deixaren la seva vida a causa d'aquells atacs indiscriminats.
La prova més evident que el conflicte fou un banc de proves són les fotografies que van fer els militars italians dels danys de guerra que havien provocat les seves bombes.
Aquests volien veure i estudiar els efectes per treure conclusions per al futur conflicte mundial.
L'estudi no va tenir en compte els danys personals.
Els bombardejos feixistes provocaren més de 5.000 morts només a Catalunya.
Però les víctimes foren moltes més.
Tothom va patir els bombardejos, ja fos perquè les bombes van colpir les llars de milers de persones o perquè la por als atacs els deixaria marcats per sempre més.
En aquesta exposició, el Memorial Democràtic ha volgut mostrar per primera vegada tota una sèrie d'imatges inèdites que prengueren les tropes italianes en diverses poblacions i ciutats catalanes.
Aquest material gràfic, adquirit recentment pel Departament de Cultura, consta d'un plec de fotografies realitzades per l'aviació italiana a mode de fitxa on es descriu la grandària o profunditat dels efectes de cada bomba.
Per altra banda, el fotògraf Tino Soriano s'ha encarregat de fotografiar diversos testimonis que visqueren i patiren aquells bombardeigs.
Tots ells són veïns de les ciutats bombardejades i fotografiades pels feixistes.
Els seus retrats i les seves mirades són la millor mostra per contrarestar la fredor de les fotografies militars italianes.
Memorial Democràtic i Arxiu Nacional de Catalunya
Cinema i història / Història del Cinema a Montpeller, Perpinyà, Ribesaltes i La Jonquera
El col·loqui "Memòria dels llocs i escriptura cinematogràfica de la història" pretén analitzar la manera en què els espais marcats per fets passats, filmats en la seva condició a l'hora de fer la pel·lícula, permet una renovació de l'escriptura de la història.
La relació entre present i passat és llavors el cor de l'operació històrica.
El nucli de la proposta serà el documental i l'assaig cinematogràfic quan es plantegen la qüestió de la integració de la història en llocs i paisatges.
Aquestes conferències i presentacions de documentals i curts cinematogràfics situats entre la història i la memòria, reuniran estudiants universitaris i públic general per tal de mostrar pel·lícules poc conegudes per fomentar la reflexió i el debat.
Les pel·lícules que s'hi mostren no es presentaran tant com a objecte teòric que com a punt d'inici des del qual els especialistes que hi participen cineastes, historiadors contemporanis i historiadors del cinema, prendran com a referència en les seves exposicions.
Aula Pedagògica, Museu Memorial de l'Exili
En el marc de l'exposició "Víctimes.
1936-1945", el Memorial Democràtic ha preparat diferents activitats dirigides a la comunitat educativa
Visita guiada a l'exposició Víctimes.
1936-1945, a càrrec de Jordi Barra, comissari de la mostra.
L'exposició proposa conèixer episodis tràgics del conflicte com ara els morts, la vida a la rereguarda, la persecució religiosa, la destrucció del patrimoni, els ferits, els bombardejos, els refugiats, els camps de concentració, l'exili, la repressió judicial i les fosses, però també mostra aspectes encoratjadors, com ara les organitzacions d'ajuda, la salvació del patrimoni, la defensa passiva, l'assistència sanitària o les persones que van salvar vides.
'Ja no tenen odi, ja no tenen rancor', a càrrec de Veus Humanes.
Espectacle de radioteatre on es pretén mostrar la realitat de les víctimes de la Guerra Civil Espanyola i, per extensió, les de qualsevol guerra.
Alhora, vol fomentar la reflexió a l'entorn de la víctima dels conflictes bèl·lics.
Per a més informació i reserves us podeu adreçar a [EMAIL]
A l'acabar el passi, hi haurà un Cine-fòrum amb la directora del documental, Almudena Carracedo
' El Silencio de otros ', documental guanyador del Premi del Jurat a la Berlinale 2018, revela la lluita silenciada de les víctimes del règim franquista que avui en dia continuen buscant justícia.
Filmada durant sis anys, amb un cinema directe i intimista, la pel·lícula acompanya les víctimes i els supervivents del règim a mesura que organitzen la coneguda com 'Querella Argentina' i confronten un 'pacte de l'oblit' sobre els crims que varen patir.
Després del passi del documental, el públic assistent tindrà l'ocasió de debatre amb la seva directora, l' Almudena Carracedo i amb la resta d'assistents.
L'activitat és gratuïta i l'aforament limitat.
L'exposició "Catalunya bombardejada" és la mostra amb la qual el Memorial Democràtic commemora els 75 anys dels bombardeigs sobre la població i infraestructures catalanes durant la Guerra civil.
Comprèn dues exposicions, "Catalunya bombardejada" i "Bombardejos a les centrals hidroelèctriques".
75è aniversari dels bombardejos a la població civil i les infraestructures catalanes (versió completa)
Sinopsi: Aquestes dues exposicions, agrupades sota el títol "Catalunya bombardejada.
75è aniversari dels bombardejos a la població civil i les infraestructures catalanes", són una proposta del Memorial Democràtic per commemorar els 75 anys dels bombardejos sobre la població civil catalana durant la Guerra civil.
L'exposició explica com la Guerra civil va ser un conflicte que va establir, a causa de la presència decisiva de l'aviació, un nou model d'enfrontament bèl·lic en què la rereguarda es va convertir en front de guerra, i la població civil en blanc de l'enemic.
Posa de manifest també els valors ciutadans i les múltiples mostres de resistència i solidaritat que la població civil va oferir mitjançant, per exemple, la construcció de refugis.
El primer, "Catalunya bombardejada", aborda els bombardejos sobre tot Catalunya, amb especial atenció a les ciutats referents de la massacre, com Barcelona, Lleida, Granollers, Tarragona, Reus i Figueres.
Incideix en la resistència ciutadana materialitzada en la construcció de centenars de refugis antiaeris per fer front als atacs indiscriminats de l'aviació feixista, principalment italiana i alemanya, que oferia suport a l'exèrcit franquista.
El segon espai, "Bombardejos a les centrals hidroelèctriques", està dedicat a un episodi poc conegut però de gran transcendència: els bombardejos sobre les centrals hidroelèctriques amb l'objectiu de paralitzar la indústria catalana.
Aquests atacs es van succeir durant tot l'any 1937 i els primers mesos del 1938, i van fer arribar, de sobte, els horrors de la guerra a unes poblacions que fins aquell moment se n'havien mantingut allunyades.
Format (petit, mitjà o gran): mitjà
Elements dels quals està formada l'exposició:
• Enrotllable de 2 m x 1 m amb suport de peu
• 14 plafons de 70 cm x 130 cm x 12 mm que han d'anar penjats a la paret
• 3 DVD amb imatges dels bombardejos, vida quotidiana i refugis, i imatge i veu de testimonis
• 23 panells enrotllables de 80 cm x 2 m (1 panell anunciador + 3 panells de presentació + 18 panells de continguts + 1 panell de crèdits)
• 10 caixes de cartró (una cara impresa) de 50 x 50 cm
• 12 caixes de cartró (una cara impresa) de 80 x 50 cm
• 1 plafó de cartró-ploma d'1 x 1 m amb instal·lació elèctrica interactiva (funciona amb energia cinètica) (es necessita un suport elevat o cavallet on recolzar-lo)
• 1 plafó de cartró-ploma i cartró d'1 m x 1 m x 50 cm amb instal·lació elèctrica interactiva (funciona amb energia cinètica)
Tipus d'embalatge: caixa de fusta
Tipus de transport: furgoneta gran o camió caixa
Manual de muntatge: no és necessari
Adaptació de contingut, logos, etc.: en els materials de difusió de l'exposició cal incloure sempre el logotip del Memorial Democràtic i el de la Generalitat de Catalunya
L'escriptora Dory Sontheimer presenta al Memorial Democràtic el documental sobre la història de la seva família i dels jueus refugiats a Espanya
Després de morir la seva mare, Dory Sontheimer va fer una troballa sorprenent que li canviaria la vida.
A un armari de casa seva, hi havia set caixes amb fotografies, cartes, passaports i altres documents que li revelaren la identitat jueva i la dramàtica història de la seva família, víctima de la persecució i la matança de jueus perpetrada pel règim nazi.
Després d'aquesta descoberta, va decidir escriure un llibre on explicava la vida de la seva família en el context dels jueus refugiats a Espanya.
L'objectiu va ser restaurar el nom, la dignitat i el record d'aquelles persones que ho van perdre tot, víctimes del nazisme i l'Holocaust.
El llibre va ser un gran èxit i, des de llavors, continua viatjant arreu del món per completar la investigació sobre un passat que havia quedat sepultat.
Quatre anys després, ens arriba un documental que retrata la història de la Dory i de la seva família repartida per tot el món.
Posa imatges a una història peculiar, sorprenent i emotiva.
Acompanyats per historiadors, escriptors, periodistes i persones anònimes, ens proposa un viatge físic i emocional per Catalunya, França, Alemanya, Estats Units, Canadà, Anglaterra, República Txeca, Israel i Argentina.
Projecció al Memorial Democràtic
La institució acull la presentació del documental juntament amb la participació de la mateixa protagonista, Dory Sontheimer, que explicarà el projecte i les seves vivències.
El Pla estableix els objectius i les línies d'actuació més destacades amb l'objectiu de consolidar una política pública de memòria democràtica
El Consell Executiu va aprovar, el passat 25 de setembre, el Pla de Govern per a la XII legislatura.
El Pla de Govern és el pla estratègic de legislatura, que recull els objectius i les línies d'actuació més destacades que impulsarà el Govern, més enllà de la seva activitat ordinària.
Aquest Pla té ben presents les polítiques de memòria democràtica en l'àmbit de la ciutadania i dels drets humans, anant més enllà de la mirada purament històrica, entenent que afecten a drets tan bàsics com són la recerca de la veritat, la justícia, la reparació de les víctimes i la garantia de no repetició.
Amb l'objectiu de consolidar una política pública de memòria democràtica estable, transversal i a llarg termini, el Pla estableix les actuacions següents:
Presentació al Memorial Democràtic d'un llibre que recull la trajectòria de l'associació i que ret homenatge als biberons
Dijous 4 d'octubre tindrà lloc a la seu del Memorial Democràtic la presentació del llibre 3.669 biberons.
Agrupació de Supervivents de la Lleva del Biberó-41, d' Andreu Caralt Giménez, editat per la Generalitat de Catalunya.
Anirà a càrrec de la subdirectora general de Memòria Democràtica, Mireia Plana i Franch, i del mateix autor.
3.669 biberons és el segon llibre de la col·lecció Entitats Memorialistes de Catalunya, una col·lecció editada per la Generalitat de Catalunya per promoure i posar en valor el coneixement sobre les associacions que van mobilitzar-se en contra de la dictadura.
L'Agrupació de Supervivents de la Lleva del Biberó-41, entitat protagonista d'aquest segon llibre, és una associació que va fundar-se l'any 1983 per agrupar a tots els supervivents que van combatre a la lleva republicana de 1941, coneguda com a lleva del Biberó.
El llibre és gratuït i està disponible en línia al portal de Memòria de la Generalitat de Catalunya.
Direcció General de Memòria i Pau i Memorial Democràtic
El Memorial Democràtic i l'Institut Català de els Dones reten homenatge a la metgessa i anarcofeminista aragonesa
El Memorial Democràtic i l'Institut Català de les Dones organitzen l'acte central d'homenatge de l' Any Amparo Poch a la Reial Acadèmia de Medicina de Catalunya.
Amparo Poch es llicencià en medicina l'any 1929 i va obtenir el premi extraordinari de llicenciatura en una promoció formada per 2 dones i 97 homes.
Especialitzada en puericultura, es va centrar en l'educació sanitària de les dones i va obrir un consultori per a treballadores.
Com a divulgadora, va impartir conferències en ateneus obrers i societats culturals i va escriure sobre sexualitat per a dones i també defensant la igualtat de dones i homes, les unions lliures i el divorci.
Va fundar l'organització anarcosindicalista Mujeres Libres.
Durant la II República, va ser nomenada Directora d'Assistència Social del Ministeri de Sanitat, encapçalat per Frederica Montseny, on es va centrar en millorar la salut infantil i femenina.
L'acte serà presidit per Plàcid Garcia-Planas Marcet, director de Memorial Democràtic, i Núria Balada, presidenta de l'Institut Català de les Dones.
Les intervencions aniran a càrrec d' Antonina Rodrigo, comissària de l'Any Poch; Mary Nash, catedràtica d'història contemporània a la Universitat de Barcelona; Concha Gómez, infermera i especialista en Amparo Poch i Brigitte Vasallo, escriptora, professora i activista antirracista, feminista i LGBTI.
L'acte serà conduït per l'actriu Montse Alcoverro.
S'inaugurarà una exposició itinerant sobre la seva figura, dissenyada per Emma Termes, també es presentarà un audiovisual a càrrec de Jordi Algué i s'estrenarà l'obra "16 francos con 26 céntimos'' a càrrec de la companyia teatral La Sueca.
Memorial Democràtic i Institut Català de les Dones, amb la col·laboració del Departament de Cultura
Real Acadèmica de Medicina de Catalunya
La mostra es podrà visitar a la Biblioteca Marquès d'Olivart
'Catalunya bombardejada' és una exposició que explica com la presència decisiva de l'aviació a la Guerra Civil va suposar un canvi de model d'enfrontament bèl·lic: per primera vegada la rereguarda es converteix en front de guerra i la població civil en blanc de l'enemic.
La mostra posa en valor les múltiples mostres de resistència i solidaritat que la població civil oferí mitjançant, per exemple, la construcció de centenars de refugis per fer front als atacs indiscriminats de l'aviació feixista, principalment italiana i alemanya, que donava suport a l'exèrcit franquista.
Ens apropa també a com van ser els bombardeigs sobre tot Catalunya, amb especial atenció a les ciutats referents de la massacre, com són Barcelona, Lleida, Granollers, Tarragona, Reus o Figueres.
L'exposició es podrà visitar del 17 d'octubre al 8 de novembre a la Sala Maria Lois de la Biblioteca Marquès d'Olivart de Les Borges Blanques.
Comissió ciutadana per la memòria de les Borges Blanques i Ajuntament Borges Blanques
Què hi ha al fons de la Cartoteca?
Què es pot fer amb l'Instamaps.
Els docents s'hi poden inscriure al web del Departament d'Ensenyament, i els particulars que hi vulguin assistir han d'enviar les seves dades (nom, cognoms, DNI i telèfon) al Memorial Democràtic.
El Memorial Democràtic i el Departament d'Ensenyament, en col·laboració amb l'Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya, organitzen el seminari "Cartografia històrica", adreçat al professorat de secundària i al públic general.
Aquest seminari és una de les activitats organitzades en el marc de l'exposició "Víctimes.
1936-1945" el comissari de la qual és Jordi Barra, historiador i cartògraf.
El seminari és gratuït i té com a objectiu donar a conèixer el potencial didàctic de la cartografia dins l'aula.
Les quatre sessions presencials ens permetran anar més enllà de la lectura dels mapes.
D'aquesta manera, aprofundirem en el coneixement del llenguatge cartogràfic i ens posarem a prova creant-ne de nous gràcies a eines com l'Instamaps.
També passejarem per la Cartoteca i descobrirem el fons que s'hi pot consultar i sol·licitar.
Tot plegat sense oblidar-nos de la part artística de la cartografia i el seu ús.
Totes les ponències tenen una orientació pràctica, i s'oferiran propostes per desenvolupar els treballs de recerca.
El seminari es durà a terme a dos llocs diferents: al Memorial Democràtic (Peu de la Creu, 2-4, de Barcelona) i a l'Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya (Parc de Montjuïc de Barcelona).
El Departament d'Ensenyament certificarà 20 h a efectes de còmput per al professorat que assisteixi a un mínim del 80% del curs i presenti una proposta d'activitat didàctica.
Els docents s'hi poden inscriure al web del Departament d'Ensenyament, i els particulars que hi vulguin assistir han d'enviar les seves dades (nom, cognoms, DNI i telèfon) al Memorial Democràtic ( [EMAIL] ).
La data límit d'inscripció és el 17 d'octubre.
Monòleg teatral sobre les vivències a Mauthasuen i Gusen de Joan Vilalta
Dissabte 13 d'octubre tindrà lloc la representació del monòleg teatral 'Joan Vilalta.
Sobreviure l'horror fent de ferrador (1937-1946)', a càrrec del grup de Teatre L'Esplai de Moià sobre l'experiència concentracionària a Mauthausen i Gusen viscuda per Joan Vilalta Prats (Moià, 1911-1981).
La representació serà a les 19.30h, a la sala d'exposicions del MUME.
Associació d'Amics del MUME i MUME
Sala d'exposicions temporals del MUME
Presentació al Memorial Democràtic d'un llibre que recull el testimoni d'una nena durant la Guerra Civil i la postguerra
Dijous 20 de setembre tindrà lloc a la seu del Memorial Democràtic la presentació del llibre Aquella olor de pa.
Vivències d'una nena fins a l'adolescència (1933-1951), de Mercè Jordà i Manel·la, editat per Brau Edicions.
Anirà a càrrec de Vicenç Pagès, escriptor, de Plàcid Garcia-Planas, director del Memorial Democràtic, i de la mateixa autora.
Aquest llibre recull les memòries d'una nena durant la Guerra Civil, la postguerra i el primer franquisme fins a l'any 1951.
Tot i que els adults van voler amagar els desastres de la guerra als més menuts, les dificultats eren massa evidents perquè no se n'adonessin.
La repressió, la gana i la pobresa van marcar les seves vides.
Aquesta presentació s'emmarca en el cicle d'activitats paral·leles de l'exposició "Víctimes 1936-1945", que es pot visitar a la seu del Memorial Democràtic.
Joan Pacheco té vuit anys quan l'any 1939 travessa la frontera francesa a peu, al costat de milers de persones que fugen de l'avanç de les tropes de Franco.
Són els últims dies de la Guerra Civil espanyola i, passada la ratlla, en Joan comença el camí de l'exili, que el durà a recórrer França d'un cap a l'altre, en una llarga odissea.
El seu testimoni, novel·lat per Núria Martí Constans, ens fa memòria d'un passat que cal tenir ben present.
Aquesta és una història, a vegades dura i a vegades tendra, que, tal com diu Ricard Martorano al pròleg, "no deixa indiferent".
Museu Memorial de l'Exili (MUME) i Curbet Edicions
Un veí del Soleràs, primera víctima identificada gràcies al Programa d'identificació genètica
Imatge zenital de l'excavació del Soleràs
La Generalitat ha obert les dues fosses més grans excavades fins ara a Catalunya pel que fa a nombre d'individus.
Es tracta de la fossa del Soleràs (Les Garrigues) i de la fossa de Pernafeites de Miravet (Ribera d'Ebre).
Els arqueòlegs han exhumat les restes de 146 individus del Soleràs, mentre que a Miravet han exhumat les restes d'un centenar de persones.
Un any després de la posada en marxa del Pla de Fosses, el Govern ha multiplicat per quatre el nombre de despulles recuperades des de la Transició.
En nombres absoluts, des del 1977, a Catalunya s'han exhumat les restes de 339 persones.
Entre elles, les 281 que s'han produït aquest últim any.
Un veí del Soleràs, primera víctima identificada gràcies al Programa d'Identificació Genètica
Els treballs de camp a totes dues fosses van finalitzar el maig de 2018 i actualment s'està treballant en l'anàlisi genètica de les restes exhumades per fer l'encreuament amb les dades d'ADN dels familiars que han accedit a participar del Programa d'identifiació genètica.
Aquesta tasca, que s'allargarà en el temps vist el volum de restes òssies recuperades, ha fet possible la primera identificació positiva.
El senyor Leandro Preixens Torrebadella va morir víctima de l'ona expansiva d'un obús, durant un bombardeig el 1938.
Era un civil de 60 anys, veí del Soleràs i se l'ha localitzat a la fossa de la mateixa localitat, que és la més gran de totes les que s'han obert fins ara a Catalunya.
El Departament de Justícia l'ha identificat gràcies a les mostres d'ADN dels seus familiars, que es van acollir al Programa d'Identificació Genètica de la Generalitat, i la consellera de Justícia, Ester Capella, ha entregat personalment l'anàlisi genètic que certifica la identitat de les despulles al nét de Leandro Preixens, Josep Maria Ruestes.
L'exposició "Exilis, fronteres i desarrelaments" va sorgir a partir de l'encàrrec de l'Ajuntament de la Vila d'El Barcarès al dibuixant i pintor Carles Vergés.
Es tracta d'un homenatge dedicat a totes aquelles persones que van fugir de la dictadura espanyola l'any 1939 i que es van refugiar a les platges del sud de França.
En el projecte s'ha implicat activament l'escriptor Víctor Sunyol creant els textos que acompanyen l'exposició.
La història i la contemporaneïtat es troben representades en aquesta proposta pictòrica i literària.
Una part dels treballs ja s'han exposat a la Maison des Arts d'aquesta vila.
El projecte inicial inclou una exposició a Vic, al Museu Memorial de l'Exili de la Jonquera, al Museu Marí¬tim de Santa Pola, a Alacant i a altres indrets per confirmar.
La inauguració tindrà lloc divendres 7 de setembre, a les 19 h.
De juny a setembre: de dimarts a dissabte, de 10 a 19h i diumenges i festius de 10 a 14h.
D'octubre a maig: de dimarts a dissabte, de 10 a 18h i diumenges i festius de 10 a 14h.
Tancat els dilluns excepte festius.
Una exposició sobre l'efervescència cinematogràfica que va viure Catalunya durant la Guerra Civil
L'exposició, produïda pel Memorial Democràtic, dóna a conèixer l'efervescència cinematogràfica que va viure Catalunya durant la Guerra Civil, així com l'alt preu que van haver de pagar molts dels seus professionals durant la dictadura franquista o a l'exili.
Catalunya va viure entre el 1936 i el 1975 gairebé quatre dècades de convulsió que van afectar diversos àmbits del país, un d'ells, el cinematogràfic.
L'exposició mostra alguns fets coneguts, com ara la col·lectivització de les sales de cinema pels sindicats o la tasca del Comissariat de Propaganda de la Generalitat de Catalunya a través de Laya Films.
I d'altres que han estat rescatats de l'oblit, especialment les vicissituds biogràfiques de professionals del cinema que van haver de marxar a l'exili o que van ser represaliats.
Mostra comissariada per l'ex-professor del Departament d'Història Contemporània de la Universitat de Barcelona, Josep Maria Caparrós, i pel professor associat al Departament d'Història Contemporània de la Universitat de Barcelona i l'investigador i secretari del Centre d'Investigacions Film-Història Magí Crusells.
Dissabte: de 10:30 a 13:30h. i de 16:30 a 19:30h.
Ajuntament de Viladecans i Memorial Democràtic
Espectacle de la companyia de ràdio teatre Veus Humanes, al Memorial Democràtic
Dilluns 24 de setembre, tindrà lloc a la seu del Memorial Democràtic una representació de l'espectacle de radioteatre "Ja no tenen odi.
Ja no tenen rancor", a càrrec de la companyia Veus Humanes.
Aquest espectacle, de Gerard Vázquez, s'emmarca dins del cicle d'activitats paral·leles de l'exposició "Víctimes (1939-1945)".
El disseny de so ha estat a càrrec de Francesc Cutillas i compta amb les veus d'Eva Lluch i Ramon Hernàndez.
Es tracta d'una proposta original que permet apropar-nos a la història des d'un vessant artístic.
L'activitat és gratuïta i l'aforament, limitat.
Per assistir-hi, cal inscriure-s'hi prèviament per correu electrònic a [EMAIL] o bé per telèfon al 93 634 73 68 (de dilluns a divendres, laborables, de 9 a 14 h).