projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
La complexitat de l'atenció de la salut mental i les toxicomanies, en joves institucionalitzats en centres de justícia juvenil, condicionada tant pels propis dèficits de salut, com per les condicions ambientals de l'internament.
L'objectiu de la recerca és analitzar la clínica desadaptativa dels joves interns i la seva associació a la presència d'antecedents de consum de tòxics.
El disseny de la recerca és un estudi longitudinal de les urgències mèdiques generades en el Centre Educatiu L'Alzina (Barcelona), des de l'1 de gener de 2001 fins el 31 de desembre del mateix any.
La metodologia utilitza l'ajust de models multivariants mitjançant Generalized Estimating Equations (GEE) amb error binomial negativa, es calcula el risc de produir-se una demanda per agitació o autolesió, i la seva associació amb la presència d'antecedents de consum de tòxics.
Respecte als resultats més destacats: el 59,4% del total de demandes urgents varen ser per episodis d'agitació o autolesió, concentrant-se aquests en el 33% dels interns.
Les prevalences de consum de tòxics variaven des d'un 13,2% respecte dels al·lucinògens fins un 71,7% del cannabis, amb un 36,8% de politoxicòmans i un 5,7% d'usuaris de drogues per via parenteral.
La població nacional presentà una major prevalença d'hàbits tòxics.
Com a principals conclusions de l'estudi, es confirma la hipòtesi general d'una major associació entre antecedents de consum de tòxics i presentació d'episodis de malestar psíquic agut, per bé que limitada al mòdul d'ingrés (inicial).
En la resta de grups influirien altres factors, com podria ser la pressió ambiental.
Pressió que, almenys en el mòdul intensiu, tot sembla indicar que seria determinant.
Els resultats suggereixen doncs, la conveniència de revisar tant les estratègies d'intervenció i abordatge de les toxicomanies, com el disseny ambiental de la institució.
S'apunta la necessitat d'investigacions futures amb la incorporació de tècniques qualitatives d'anàlisi.
delinqüència juvenil / trastorn adaptatiu / drogoaddicció / salut a centres de justícia juvenil
Aquest treball s'ha realitzat en el Centre Educatiu Montilivi, un centre de Justícia Juvenil, on predominen les mesures en règim semiobert.
L'objectiu principal del centre és oferir als menors la experiència i la formació necessària per superar els handicaps, deixar l'activitat delictiva i participar en la societat de manera normalitzada.
L'any 2002 es va implantar un sistema motivacional que, basat en el condicionament operant i l'aprenentatge social, facilités la participació activa i responsable dels interns.
El menor, superat el període d'observació inicial, se l'assigna a una etapa on pot gaudir dels avantatges corresponents.
Una avaluació continuada, li permetrà anar assolint la puntuació necessària que li donarà la opció de progressar a una etapa superior.
En aquesta gaudirà de més avantatges.
L'objectiu bàsic de la recerca és avaluar l'eficàcia del sistema motivacional pel que fa la desaparició o reducció de les conductes indesitjables de: no retorn, fugides, reincidència i conflictes dins del centre i buscar relació d'aquestes variables amb diversos factors individuals.
Per dur a terme la recerca s'han seleccionat 135 menors que hem distribuït en dos grups. un grup de control anterior a la implementació del sistema motivacional; i un grup d'intervenció a qui si se'ls ha aplicat el sistema motivacional.
Els resultats diuen que la mostra respon a un patró antisocial greu.
També diu que l'aplicació d'un sistema motivacional no s'ha associat a una reducció de les conductes antisocials dels interns durant el període d'aplicació.
Malgrat això, sí es percebut com una eina eficaç per interns i professionals.
Recerca en català [PDF, 617 KB]
tractament en centre de menors / sistema motivacional / justícia juvenil / delinqüència juvenil / psicologia
El present estudi aporta dades concretes i actualitzades de la reincidència en el delicte que protagonitzen els joves infractors que han entrat en el circuit de la justícia de menors en l'àmbit territorial de Catalunya, després de l'entrada en vigor de la Llei Orgànica 5/2000, que regula la responsabilitat penal dels menors.
L'estudi fa el seguiment de 2.903 menors del total de 3.728 que van finalitzar una intervenció de la Direcció General de Justícia Juvenil l'any 2002 i els segueix fins el desembre de 2004, per tal de saber si han reincidit en el delicte, ja sigui com a jove o com adult.
La recerca aporta també, entre moltes altres dades, les diferents taxes de reincidència, el perfil del reincident i del no-reincident i altres característiques de la reincidència i del propi delicte.
Així mateix, tracta el perfil detallat tant de les noies com dels estrangers, les característiques dels quals quedaven diluïdes fins ara en tots els estudis, pel fet de formar part de col·lectius minoritaris dins del context dels joves infractors.
Recerca en català [PDF, 2.09 MB]
Recerca en castellà [PDF, 1.97 MB]
delinqüència juvenil / justícia juvenil / joves / reincidència / dones / estrangers
La present investigació ha pretès fer una anàlisi quantitativa i qualitativa de la formació, tant de caire inicial com continua per l'actualització professional o l'assumpció de noves competències dels funcionaris penitenciaris de l'àrea de seguretat que són els responsables de garantir la convivència, mantenint l'ordre i el respecte de les lleis a l'interior dels establiments penitenciaris de la Generalitat de Catalunya.
Per establir les característiques sociològiques del col·lectiu, el mètode triat va ser la realització d'una enquesta que va analitzar els aspectes més rellevants en relació amb les necessitats formatives dels funcionaris.
Aquesta fita es va veure recolzada per una sèrie d'entrevistes en profunditat amb professionals del medi penitenciari, l'anàlisi de les normatives legals que regulen les seves comeses i finalment l'estudi de la competència i funcions atribuïdes a altres cossos similars arreu d'Europa.
Amb aquesta informació es va elaborar el perfil professional, és a dir, el conjunt d'habilitats i recursos cognitius necessaris per al desenvolupament de la professió de funcionari de presons, en l'àrea de seguretat.
Amb tota aquesta informació va ser confeccionada una proposta de formació adequada a les seves necessitats tant del sistema penitenciari com del col·lectiu sotmès a estudi.
recursos humans / presons / seguretat penitenciària / criminologia / formació
S'explora el fonament i finalitat de les atribucions legals per causa de mort previstes per al cònjuge i el convivent.
Els beneficis viduals i successoris s'analitzen per aportar reflexions que serveixin per afrontar una reforma dels mateixos que sigui capaç de ajustar-los millor tècnica, familiar i social.
Recerca en català [PDF, 285 KB]
atribucions legals mortis causa / beneficis legals mortis causa / parament de l'habitatge conjugal / any de viduïtat / quarta vidual / successió intestada / unions estables de parella
La investigació analitza si, amb l'horitzó del Llibre Sisè del Codi Civil de Catalunya relatiu a les obligacions i els contractes, el legislador català ha de mantenir el model tradicional de la rescissió per lesió ultradimidium, o bé ha d'integrar aquesta institució en el marc de la protecció de la part feble del contracte, en la línia de les modernes propostes de dret europeu.
Recerca en català [PDF, 350 KB]
dret civil català / dret privat europeu / dret d'obligacions i contractes / teoria general del contracte / protecció de la part feble del contracte / rescissió per lesió ultradimidium
En aquest treball exploratori s'ha estudiat les diferencies entre un grup d'interns penitenciaris, de 4 Centres diferents de la Comunitat Autònoma de Catalunya i un grup d'alumnes universitaris de semblants característiques en les seves variables de subjecte de sexe i edat.
L'instrument psicològic emprat ha estat el Psicodiagnòstic Miokinètic Revisat i Digitalitzat (PMK-RD) que ha posat de manifest diferències estadísticament significatives en 4 dels 6 trets de personalitat estudiats: excitació, impulsivitat, emotivitat i agressivitat.
Ha permès classificar globalment als interns en un 94,7% i els universitaris en un 100 %.
Un posterior anàlisis discriminant a partir tan sols d'aquelles variables que han resultat significativament diferents en un i altre grup, ha classificat segons l'excitació i l'emotivitat un 86,8 % d'interns i un 97,4% d'universitaris.
L'interès d'aquest treball resideix en que aquestes dades s'han obtingut a partir d'un instrument psicològic que mesura la conducta motora de les persones, a pols i sense visió, o sigui que avalua la influencia de l'activitat propioceptiva, en el control motor de la conducta voluntària.
S'ha emprat un disseny de doble cec, segons el qual els administradors de la prova no coneixien que s'avaluava i els correctors de la mateixa no coneixien als participants.
Per aquests motius la interpretació dels resultats no es fonamenta en altres fonts ( entrevista, qüestionaris verbals, etc.) que no sigui el test emprat.
Els autors consideren que per les seves característiques no verbals i per els resultats aconseguits aquesta prova pot ser un magnífic instrument per a la classificació de les característiques de personalitat d'alt risc per la conducta delictiva i per consegüent útil per a una formació preventiva de les persones, i a tenir en compte per a la rehabilitació de les mateixes.
Recerca en català [PDF, 348 KB]
En aquest estudi es pretén avaluar l'impacte de la intervenció de tres programes aplicats en centres educatius tancats de la Direcció General de Justícia juvenil per ajudar al jove al control de la seva conducta violenta.
Aquest mateix programa s'ha aplicat a joves en medi obert que complien mesures imposades pel jutge de llibertat vigilada.
La recerca intenta avaluar els resultats de l'aplicació i la seva perdurabilitat en el temps, un cop han passat uns anys des que van ser aplicats en els joves.
El programa es plantejava el control de la conducta violenta dels joves a partir d'un plantejament cognitivo-conductual on les activitats proposades i desenvolupades amb els joves anaven encaminades al canvi i modificació d'aquests comportament.
Per avaluar l'efectivitat d'aquests programes la recerca segueix a 31 joves que van fer el programa entre el 2002 i el 2004 i analitza el seu grau de satisfacció respecte la situació actual així com la taxa actual de reincidència.
L'estudi aprofita per donar dades respecte el perfil socio-familiar, personal i criminològic dels joves que participen en les diferents aplicacions dels programes.
Recerca en català [PDF, 652 KB]
adolescència / conducta / violència / violència juvenil / justícia juvenil / delinqüència juvenil / psicologia
Tots som coneixedors de que el toxicòman és un malalt crònic, en el qual incideixen moltes variables, per tant, és un malalt complex.
És per tot això, que es considera en la recerca que la persona addicta ha d'estar sempre en seguiment terapèutic per part d'algun professional que sigui el seu referent.
Per poder aconseguir aquest compromís en el toxicòman, és necessari fomentar la seva motivació i conscienciació de la problemàtica toxicològica.
No es pretén fer una crítica ni desvaloritzar els Programes actuals pel tractament toxicològic, sinó afegir un Programa que englobi a tot el conjunt de variables que afecten a la persona, és a dir, no sol des d'una vessant cognitiva-conductual sinó també a nivell motivacional i emocional.
El marc teòric i conceptual en el que s'han basat els autors es tracta de la Teràpia centrada en el pacient, concretament sota les directrius de l'Entrevista Motivacional; desplaçant l'ènfasis d'un adjectiu passiu de "motivador" a un verb "actiu" de motivar.
La motivació es converteix així en una part important de la tasca del terapeuta; la seva responsabilitat no és sol donar consell, sinó també motivar-augmentar la probabilitat de que el pacient faci unes accions concretes on l'objectiu serà el canvi.
Des del punt de vista dels autors de la recerca, la motivació hauria de ser una part central e inherent de les tasques dels professionals que es dediquen al tractament de toxicomanies en l'àmbit penitenciari.
D'aquesta manera, s'aconsegueix una major Adherència al Tractament i per tant, una Reinserció, objectiu prioritari del tractament penitenciari.
drogues / drogoaddicció / presons / tractament penitenciari / tractament toxicomanies
La classificació dels interns penats en algun dels graus penitenciaris previstos a l'ordenament jurídic espanyol és una de les funcions i tasques de l'Administració penitenciària.
La classificació inicial en règim obert és una d'aquestes possibles modalitats de classificació per a un determinat conjunt de persones que complien els requisits.
Aquesta modalitat de classificació ha estat fins ara poc coneguda i sovint incompresa per part de la societats, ja que s'associa amb la llibertat definitiva de l'intern sense cap tipus de control.
La finalitat de la recerca és precisament donar a conèixer els resultats d'aquesta aplicació en el conjunt de penats que l'any 2001 varen accedir a aquesta modalitat i se'ls va seguir fins a octubre de 2005, per saber la seva trajectòria i s'hi havia reincidit.
També es va constituir un grup de contrast amb interns classificats en segon grau, per contrastar les diferències entre ambdós col·lectius.
Recerca en català [PDF, 1,02 MB]
Recerca en castellà [PDF, 1,25 MB]
tractament penitenciari / presons / dret penal / criminologia / alternatives a l'empresonament
Són quatre els objectius d'aquesta recerca:
Per reincidència administrativa s'entén entrar a presó o complir una nova mesura penal alternativa per un nou delicte durant el període de seguiment.
Per assolir els objectius, han estat estudiades 329 persones que, al llarg de l'any 2000, van finalitzar, com a mínim, un TBC o una obligació imposada en el marc de la suspensió de la pena.
El seguiment ha estat conclòs els 30 de juny de 2005.
reincidència / alternatives a l'empresonament / treballs en benefici de la comunitat / suspensió pena / pena
Des de l'entrada en vigor del nou Codi Penal de 1995, la Direcció General de Mesures Penals Alternatives i Justícia Juvenil ha realitzat un nombre reduït de mediacions.
Al novembre de 1998, es va iniciar un programa pilot en alguns jutjats penals i d'instrucció de Catalunya, basat en l'anàlisi de les possibilitats d'aplicació de la reparació a la víctima.
També s'estudiaven les primeres experiències de mediació i les tècniques de mediació adquirides pels professionals de la Direcció General en els àmbits de la mediació penal juvenil i la mediació familiar.
En aquest estudi, s'avaluen els objectius respecte de l'infractor (responsabilització de les accions i reparació), la víctima (participació en la resolució, sentir-se reparada...), la justícia (promoure la responsabilització, la reparació i la pau social, garantir la resolució...) i la comunitat (apropar la justícia als ciutadans).
Els resultats mostren la rellevància que està adquirint la justícia restauradora i la necessitat de facilitar eines perquè es pugui desenvolupar, tot i que de moment el nombre de casos derivats ha estat baix.
S'ha demostrat la necessitat de flexibilitat en el tractament dels casos a causa de la diversitat de conflictes.
També s'ha vist la necessitat de promoure la formació dels professionals que hi intervenen i d'impulsar reformes legislatives.
justícia reparadora / justícia restaurativa / mediació penal
L'any 2005 es va publicar una recerca titulada La violència dels joves en la família: una aproximació als menors denunciats pels seus pares, que feia referència a diferents aspectes de la violència que té lloc en l'àmbit domèstic, produïda per joves menors d'edat cap als seus pares o familiars propers.
La recerca, publicada en aquest mateix catàleg, analitzava tots els casos que havien arribat a les fiscalies de menors de Catalunya durant el període de l'1 de gener de l'any 2001 fins al 31 de desembre de l'any 2003.
L'estudi actual complementa i aprofundeix en la informació obtinguda en aquest estudi previ fent un seguiment individualitzat dels casos més greus que han finalitzat en l'ingrés dels joves per aquests motius en un centre educatiu, ja sigui en règim tancat o semiobert.
L'estudi ha examinat una mostra de 12 joves, acusats d'un delicte de maltractament familiar i/o violència física o psíquica sobre familiars, amb edats compreses entre els 15 i 18 anys, de nacionalitat espanyola i que en el moment del seu ingrés vivien al territori català amb, almenys, un dels seus progenitors o familiars.
A més de descriure el perfil dels joves pretén comprendre la naturalesa de l'acció violenta en l'àmbit intrafamiliar, identificar aquelles conductes que els menors i joves tenen a casa seva després d'una mesura d'internament, i finalment quina valoració en fan els protagonistes i professionals dels canvis produïts en la dinàmica familiar.
Recerca en català [PDF, 750 KB]
Recerca en castellà [PDF, 680 KB]
violència familiar / violència juvenil / delinqüència juvenil / justícia juvenil / jove
El llibre IV reconeix sols la possibilitat de nul·litat.
La crisi convivencial posterior al testament comporta la ineficàcia.
La manca originària o sobrevinguda d'hereu té conseqüències diferenciades.
L'hereu contractual i l'intestat poden detreure la falcídia. �
Recerca en català [PDF, 624 KB]
nul·litat / anul·labilitat / ineficàcia / crisi convivencial / reconciliació / manca originària d'institució d'hereu / manca sobrevinguda / revocació / conversió en codicil / ineficàcia parcial dels llegats / quarta falcídia / origen de la quarta falcídia / dret a detreure la quarta / còmput de la quarta
L'obligació a partir de la LO 1/2004 de realitzar programes formatius en cas de suspensió o substitució d'una pena imposada per un delicte de violència de gènere ha suposat que els operadors jurídics, malgrat el recolzament majoritari a aquesta mesura, es mostrin en desacord amb l'obligatorietat i demanin més discrecionalitat.
Recerca en català [PDF, 142 KB]
violència de gènere / programes formatius / activitat judicial / discrecionalitat judicial
Es cerca l'efecte dels informes pels equips psicosocials de Catalunya en les mesures judicials adoptades.
Els resultats obtinguts mostren un elevat impacte dels informes del SATAF en les decisions judicials.
La intervenció dels pèrits esdevé un recurs rellevant en l'avaluació dels actuals sistemes familiars.
Recerca en català [PDF, 245 KB]
pèrit / informe psicosocial / SATAF / psicòlegs / treballadors socials / resolucions judicials i famílies
S'estableix una comparativa entre adolescents provinents de famílies amb dinàmiques de violència i adolescents immersos en dinàmiques no-violentes, emprant el MACI i una graella construïda segons criteri tècnic.
Malgrat el petit tamany mostral s'obtenen dades d'interès clínic referides als adolescents VIDO.
Recerca en català [PDF, 393 KB]
adolescència / violència intrafamiliar / MACI / família
Cal examinar dins dels marcs europeu, estatal i autonòmic l'actual distribució de competències en matèria d'obligacions contractuals, decidint el marge que li queda al legislador català en aquesta matèria en el moment en què s'està elaborant el llibre VI del Codi civil de Catalunya.
Recerca en català [PDF, 347 KB]
bases de les obligacions contractuals / competència civil / competència en dret de consumidors / dret de consumidors / art. 149.1.8è CE / common frame of reference / soft law / criteris de determinació competencial / llibre VI CCCat / obligacions i contractes
L'informe titulat "La realitat del que succeeix diàriament als jutjats mercantils", fa una reflexió sobre la situació dels jutjats mercantils pel que fa referència a càrrega de treball durant els anys 2008 i 2009 (especialment en matèria de concursos de creditors) i realitza una comparativa amb les altres Comunitats Autònomes que tenen unes característiques similars en els aspectes anteriors a Catalunya.
Recerca en català [PDF, 130 KB]
assumptes / Catalunya / comunitat autònoma / concurs de creditors / deutors concursats / incoació / jutjat mercantil / persona jurídica / saturació / tipologia de concurs
Aquest treball pretén oferir als jutges que intervenen en processos de guarda i custodia, evidències empíriques sobre les seves necessitats per a la realització de les entrevistes en les que estan implicats els menors.
Aquestes necessitats ha estat detectades mitjançant la generació d'un nou qüestionari que ha permès elaborar una guia específica de recomanacions dirigides als jutges.
Recerca en català [PDF, 302 KB]
El treball que es presenta té per a objecte l'anàlisi de les principals disposicions de caràcter processal que s'incorporen al Projecte de llei del Llibre II del Codi Civil de Catalunya.
S'hi desenvolupa el règim jurídic que s'hi proposa però també s'ha tractat d'identificar les possibles llacunes existents, així com les contradiccions o defectes.
Amb la finalitat de contribuir a millorar la qualitat del Projecte s'han elaborat una sèrie d'esmenes que recullen les propostes realitzades en el treball.
Recerca en català [PDF, 399 KB]
aspectes processals / dret de família / dret civil català / projecte de llei / judici verbal / objecte del procés matrimonial / dictamen pericial / equip tècnic judicial / acords en previsió de ruptura / acords en conveni regulador / mesures provisionals
L'objecte de la recerca ha estat l'estudi comparat del nou règim jurídic de la llibertat religiosa en el medi penitenciari, que recentment s'ha regulat a la Comunitat Autònoma de Catalunya i a l'Estat espanyol, tot prenent a nivell conclusiu l'experiència jurisprudencial nord-americana abans i després de l'aprovació de la Religious Land Use and Institutionalized Persons Act 2000.
Primerament, s'ha analitzat l'exercici d'aquesta llibertat en el dret eclesiàstic espanyol i autonòmic.
Tot seguit, s'ha abordat el debat doctrinal i jurisprudencial al voltant del concepte d'assistència religiosa penitenciària, així com els models prestacionals que emmarquen la seva gestió pública en els centres penitenciaris.
Segonament, s'ha analitzat la normativa estatal que regula específicament l'assistència religiosa de les minories no catòliques.
L'anàlisi duta a terme s'ha centrat, d'una banda, en l'aplicació competencial de l'esmentat Reial decret a Catalunya, seguint la Instrucció 1/2005, de regulació del dret a rebre atenció religiosa en el medi penitenciari, i, de l'altra, en el finançament estatal de les minories religioses envers Catalunya.
Finalment, s'han enunciat els principals casos de la jurisprudència nord-americana sobre llibertat religiosa penitenciària.
En les seves conclusions, l'autor considera que cal elaborar una nova normativa autonòmica que reguli l'assistència religiosa en el medi penitenciari, tenint present les normes sectorials que incideixen en la matèria, així com les exigències que es deriven del concepte llibertat religiosa penitenciària.
assistència religiosa / dret penal / dret penitenciari / drets fonamentals / presons / tractament penitenciari