A vuitanta anys del començament de la Guerra Civil, el Govern de la Generalitat proposa a les institucions públiques i a les entitats de la societat civil que participin en la rememoració d'aquells fets, amb la voluntat de tornar a proclamar Catalunya una terra de pau.
La commemoració, que es va iniciar el 18 de juliol de 2016, vol recordar i homenatjar les persones que van patir les conseqüències de la guerra i la posterior dictadura, fent així protagonistes els qui amb tantes dificultats van lluitar per la pau i la llibertat al nostre país.
Volem compartir aquesta efemèride amb el conjunt de la societat catalana: amb les institucions de la Generalitat de Catalunya, l'Administració local catalana (diputacions, ajuntaments i consells comarcals), universitats i institucions acadèmiques, i amb les entitats de la societat civil que s'hi sentin concernides.
I especialment, també amb els ciutadans més joves, que potser encara perceben els efectes d'aquella guerra des de la llunyania.
Tots, sense excepció, estem convidats a formar-ne part.
El 18 de juliol de 1936, Pau Casals assajava al Palau de la Música amb la seva orquestra, l'Orfeó Gracienc i la soprano Conxita Badia la Novena Simfonia de Beethoven.
L'endemà l'havien d'interpretar en la inauguració de l'Olimpíada Popular de Barcelona, que havia de ser la rèplica alternativa a l'Olimpíada de Berlín, organitzada pel règim nazi.
En ple assaig, compareix l'aleshores conseller de Cultura de la Generalitat, Ventura Gassol, que informa Casals de l'aixecament militar al nord d'Àfrica i diversos punts de la península i li comunica que l'Olimpíada s'ha suspès.
Abans d'acomiadar músics i cantants Casals els proposa d'interpretar la Novena Simfonia per última vegada abans que comenci la guerra.
80 anys després, "L'últim assaig" rememora l'inici de la guerra civil a Catalunya recreant en certa manera aquell moment, en un acte institucional que vol ser un homenatge del país a les víctimes d'aquell conflicte i, molt especialment, als qui encara són conciutadans nostres.
Un acte memorial que inicia el programa rememoratiu dels 80 anys de la Guerra Civil, que impulsa la Generalitat de Catalunya conjuntament amb la resta d'administracions públiques i entitats catalanes que s'hi senten concernides, i que també representa la voluntat de la societat catalana de fer de Catalunya un país de pau.
Palau de la Música Catalana (Foto: Josep Renalias)
Ens trobem davant una efemèride que cal rememorar en homenatge a les persones que van patir les conseqüències de la Guerra; però també es tracta d'un moment que cal aprofitar com a societat integrant d'una Europa que, de sobte, es mostra dubtosa davant els seus valors fundacionals de pau i solidaritat.
Els qui van sofrir l'episodi de la Guerra Civil han viscut les malvestats de la violència, la misèria de la postguerra espanyola i les conseqüències del règim dictatorial imposat als vençuts que va representar el franquisme.
Hauran estat espectadors –i, en alguns casos, protagonistes– de la Segona Guerra Mundial, de la Guerra Freda posterior i de la seva fi amb la caiguda del mur de Berlín, difosa a través dels mitjans de comunicació de massa.
I ara veuen, entre altres fets, com les persones refugiades de les guerres de l'Orient Mitjà són desateses quan truquen a la porta d'Europa.
Som en una cruïlla de la història.
Avui, el passat, el present i el futur ens convoquen per fer memòria i construir un món de pau.
Volem construir un programa plural, de manera que cada institució o entitat s'hi pugui incorporar des de la seva especificitat i amb el seu propi propòsit.
L'objectiu és rememorar l'efemèride del vuitantè aniversari des de diverses perspectives, sempre posant l'èmfasi en el reconeixement i el record de les víctimes.
Aquesta crida pretén acollir tots els actes, esdeveniments i iniciatives vinculades a la recuperació de la memòria democràtica i del foment de la pau i els drets humans, impulsats pel mateix Govern de la Generalitat, les diputacions, els consells comarcals i els ajuntaments de Catalunya, per les universitats i institucions acadèmiques catalanes, i per totes les entitats de la societat civil catalana que s'hi sentin concernides.
Aquesta crida pretén arribar al màxim nombre de poblacions de Catalunya.
Podeu afegir la vostra activitat accedint a "Registra una activitat".
El símbol de la commemoració està format per dos elements: el número 80, que fa referència a l'efemèride de l'esdeveniment, i el colom de la pau, que té les arrels en la cultura de la conca mediterrània, tant en les tradicions jueva, cristiana i islàmica com en la cultura grecoromana.
Picasso el dibuixà per a un cartell del Congrés Mundial per a la Pau el 1949, després de la Segona Guerra Mundial, i a partir d'aleshores s'ha convertit en el símbol universal de la pau.
En les aplicacions on sigui possible, com a il·lustració, el símbol porta una textura molt utilitzada en el cartellisme de l'època: un degradat bast d'una trama molt visible.
Aquest element afegeix un punt de context al símbol, recorda el llenguatge gràfic dels anys trenta, molt lligat a l'imaginari de la Guerra Civil.
Us convidem a incorporar-lo a totes les activitats que organitzeu.