Recentment s'ha presentat l'actualització de l' Índex de l'economia i la societat digitals (DESI), una eina en línia que mesura els avenços realitzats pels estats membres de la UE cap a una economia i una societat digitals.
Agrupa un conjunt d'indicadors que permeten seguir l'evolució en matèria de competitivitat digital de les diferents economies.
Les conclusions posen de manifest que els països de la UE han fet progressos en àmbits com la connectivitat i competències digitals, així com en els serveis públics, però que hi ha aspectes en què els progressos s'han alentit, com la geolocalització.
Espanya és un dels països europeus que més han crescut digitalment en l'últim any; ocupa el quart lloc del rànquing dels estats que més han desenvolupat el seu potencial digital durant l'any 2015.
Tot i amb això, continua per sota de la mitjana de la UE (se situa a la posició 15 del rànquing, millorant la seva posició en dos llocs respecte d'un any abans).
Un estudi de l'Institut Peterson d'Economia Internacional ha investigat l'impacte de la diversitat de gènere en les empreses a partir d'una enquesta realitzada a gairebé 22.000 empreses de 91 països.
Conclou que les empreses amb més dones directives són més rendibles; les empreses amb almenys un 30% de dones en llocs executius obtenen un 15% més de beneficis que les que no les tenen.
L'estudi destaca que prop del 60% de les empreses consultades no tenen dones en la seva junta directiva, més de la meitat tampoc té executives i, només un 5% està dirigida per una dona.
De les empreses enquestades 96 són espanyoles, de les quals el 3% tenen una dona com a presidenta, el 13% té participació femenina en llocs executius i el 14% en els consells d'administració.
Funcas acaba de revisar les seves previsions regionals de cara a l'any 2016, segons les quals augmentarà la distància entre les comunitats més riques i les més pobres.
Pronostica que les CA amb una indústria orientada a les exportacions al mercat europeu, com l'automobilística i l'agroalimentària, així com la turística, presentaran una millor evolució.
Pel conjunt espanyol preveu que el PIB creixerà un 2,8% i el PIB per càpita un 3%, a causa del descens previst de la població.
Vuit comunitats autònomes creixeran per sobre de la mitjana (entre elles Catalunya amb un 3%), vuit per sota i Madrid en la mitjana.
Quant a la taxa d'atur preveu que se situarà en el conjunt espanyol en el 20,1%, amb unes diferències que van des del 29,6% d'Andalusia fins a l'11,4% de la Comunitat Foral de Navarra.
La taxa d'atur a Catalunya se situarà, segons les previsions de Funcas, en el 16,2%.
Un informe de la UGT avalua la incidència sobre el mercat de treball de la reforma laboral aprovada l'any 2012 per la Llei 3/2012 de 6 de juliol.
Ho fa analitzant l'evolució de l'ocupació, l'atur, la contractació, l'extinció de contractes, les altes en les prestacions per desocupació, la cobertura de la negociació col·lectiva i l'evolució dels salaris.
L'informe conclou que la reforma laboral ni ha creat ocupació, ni va frenar la seva destrucció; en canvi, ha debilitat el mercat de treball.
Destaca la precarització de les condicions laborals amb contractes de menor qualitat, menys estables i pitjor remunerats, amb intensificació de la temporalitat, de la parcialitat involuntària i d'altres formes de subocupació.
El Departament de la Vicepresidència i d'Economia i Hisenda ha publicat un nou número de la Nota d'Economia.
Es tracta d'un monogràfic titulat L'avaluació econòmica com a eina per a la presa de decisions, que es presenta com un recull d'articles que posen de manifest les diferents formes en què es pot concretar el potencial de l'avaluació econòmica de les polítiques públiques.
Entre altres articles d'interès inclou un sobre el disseny institucional de l'avaluació de polítiques públiques i un altre sobre els estudis d'impacte econòmic i anàlisi cost-benefici social.
Un dels casos d'avaluacions econòmiques que incorpora és l'anàlisi cost-benefici i d'impacte econòmic del sincrotró ALBA.
Un informe publicat pel Fòrum Econòmic Mundial planteja que la imminent transformació digital que comporta la quarta revolució industrial té el potencial de redefinir els fonaments de l'economia industrial actual i que l'Internet de les coses està fent emergir un nou model de creixement que deixa de centrar-se en l'extracció de recursos.
L'informe analitza si la connectivitat entre persones, productes i sistemes pot convertir-se en la nova infraestructura que permeti un flux de materials eficient i que aconsegueixi que els productes, components i materials assoleixin el seu màxim valor, afavorint l'arribada de l'era de l'economia circular.
El darrer butlletí econòmic del Banc Central Europeu inclou un requadre que analitza les divergències entre dos indicadors emprats per avaluar l'evolució industrial, així com les diferències metodològiques que les generen.
Es tracta del VAB industrial i de l'índex de producció industrial.
Els resultats mostren que el valor afegit brut industrial de la zona euro ha estat més elevat que l'índex de producció industrial durant la major part del període transcorregut des de l'any 2000.
Les diferències en els moviments d'ambdós indicadors també s'observen en cada país de la zona euro.
En els quatre països més grans, la diferència entre el creixement intertrimestral del VAB i el de la producció industrial (exclosa la construcció) des de l'any 2000 ha estat més gran a Espanya (0,4 punts percentuals), França (0,3 pp) i Itàlia (0,2 pp), i més reduïda a Alemanya (0,03 pp).
PIMEC ha elaborat un nou instrument de seguiment de l'activitat de les pimes a Catalunya, en concret les del sector industrial.
L'informe complementa l' Anuari de la pime catalana i es basa en una enquesta realitzada per l'empresa GESOP sobre l'evolució que han tingut les pimes industrials durant l'any 2015, així com de les seves perspectives per a l'any 2016.
Les principals conclusions són que durant l'any 2015 un 60,1% de les pimes ha augmentat les vendes i un 55,5% ha incrementat les seves exportacions.
La distribució geogràfica de les vendes ha estat la següent: el 43% a Catalunya; el 25,2% a la resta de l'Estat espanyol; el 21,3% a la zona euro, i el 10,6% a la resta del món.
Tres quartes parts de les pimes industrials enquestades han fet inversions l'any 2015 i les plantilles s'han incrementat en un 41,2% dels casos.
L'Informe de CaixaBank Research corresponent al mes de febrer dedica el seu Dossier al debat sobre les implicacions de l'anomenada quarta revolució industrial en el mercat de treball.
Davant la idea cada vegada més estesa que les TIC impulsaran la robòtica i la intel·ligència artificial cap a cotes desconegudes fins ara, hi ha visions i arguments diversos sobre com afectarà a l'ocupació; unes ho perceben com una amenaça, altres com una oportunitat.
El Dossier tracta de donar llum a aquest debat i, davant d'algunes corrents d'opinió neoluddites, la seva tesi és que el progrés tecnològic és bo per a les nostres societats i és, a més, l'únic factor inesgotable de creixement econòmic i de generació de benestar social.
Inclou els requadres següents: Automatització, la por del treballador; Com aprofitar l'impacte positiu del canvi tecnològic en l'ocupació; Arribarà la quarta revolució industrial a Espanya?, i La ineludible metamorfosi del mercat de treball: com pot ajudar l'educació?
FEDEA ha elaborat un informe centrat en les perspectives d'ocupació de les persones aturades a Espanya que mitjançant tècniques economètriques analitza el seu perfil i avalua les seves possibilitats de trobar feina.
La seva finalitat és identificar els grups més vulnerables del mercat laboral i reclamar mesures que ajudin a minimitzar el risc d'exclusió social i econòmica.
Es destaca que l'atur de llarga durada és molt més generalitzat i arrelat que a la resta de l'OCDE.
El 14% de la població activa porta més d'un any a l'atur i, d'aquest grup, gairebé el 70% porta més de dos anys en aquesta situació.
A més, s'observa una forta concentració en treballadors desafavorits com els procedents del sector de la construcció, sense estudis post-obligatoris i majors de 50 anys.
Segons l'informe, la prevalença de l'atur de llarga durada juntament amb les baixes taxes de sortida i l'escassa eficiència dels serveis públics d'ocupació, generen un risc considerable d'exclusió social i econòmica entre els col·lectius més vulnerables.
L'informe reclama la implementació d'una estratègia d'activació que requereix canvis profunds en la organització interna dels serveis públics d'ocupació i el desenvolupament d'eines adients per avaluar els perfils de les persones aturades.
Un altre informe de FEDEA fa un balanç de la participació dels adults en l'aprenentatge permanent a Espanya i ofereix recomanacions sobre com millorar la qualitat i l'accés a la formació continua.
La primera part ofereix una anàlisi descriptiva dels nivells de qualificació de la població adulta en edat de treballar i conclou que la mitjana d'anys d'escolarització segueix sent relativament baixa en comparació amb els països del nostre entorn.
A més, Espanya destaca per la major proporció d'adults mancats d'habilitats i competències bàsiques.
En la segona part estudia el grau de participació dels adults en activitats formatives i la seva evolució, en una comparativa entre deu països europeus.
L'anàlisi posa de manifest que la taxa de participació dels adults en l'educació a Espanya està encara a uns cinc punts percentuals de l'objectiu del 20% de l'agenda de la UE-2020.
L'Informe Mundial GEM (Global Entrepreneurship Monitor) 2015, presentat recentment, analitza l'activitat emprenedora mundial, els factors que influeixen en la creació d'empreses i les característiques dels emprenedors.
Destaca que la majoria d'emprenedors creen els seus negocis impulsats per les oportunitats del mercat i que a totes les economies les taxes més elevades de participació en nous negocis es donen en persones d'entre 25 i 44 anys.
El principal índex analitzat, la Taxa d'Activitat Emprenedora ( Total Entrepreneurial Activity -TEA), mesura les iniciatives amb fins 3,5 anys de vida en el mercat.
Els països amb TEA més elevades es troben a l'Àfrica (38,6% Senegal i 33,2% Botswana) i Amèrica del Sud (33,6% Equador i 25,9% Xile).
A Espanya, la TEA ha augmentat, situant-se en el 5,7%, per sota de la mitjana europea (7,8%).
Els experts recomanen la introducció de conceptes sobre activitat emprenedora en tots els nivell educatius així com l'impuls de la participació femenina.
Un informe elaborat conjuntament pel Banc Interamericà de Desenvolupament, l'Associació Mundial dels Serveis Públics d'Ocupació i l'OCDE ofereix informació sobre l'evolució dels serveis públics d'ocupació a 73 països així com els reptes i oportunitats a què s'enfronten avui dia i quin és el seu paper en el nou món del treball.
L'informe posa l'accent en les transicions del mercat laboral, ja que els canvis demogràfics, socials i tecnològics han modificat de manera significativa el mercat laboral provocant transicions freqüents, més complexes i ràpides entre treballs, ocupacions, sectors i condicions de feina.
Aquestes transicions poden oferir oportunitats, per exemple desenvolupant noves habilitats, però adverteix que si no s'actua acuradament, podrien significar una pèrdua d'ingressos, conduir a l'atur, a la pèrdua d'habilitats i a l'exclusió social.
Aquest nou context del mercat laboral té implicacions importants per als serveis públics d'ocupació ja que han d'estar preparats per ajudar les persones a fer front a aquestes transicions.
L'OCDE ha elaborat una nova base de dades sobre la qualitat del treball centrada en tres dimensions principals: els ingressos; la seguretat del mercat de treball (risc d'esdevenir aturat, de romandre desocupat i la cobertura de les polítiques públiques), i la qualitat de l'ambient de treball (naturalesa i contingut del treball, nivell de pressió, com està organitzat el temps de treball, les relacions laborals, les oportunitats de formació i la conciliació laboral i personal).
Mostra dades de 34 països desglossades per sexe, grups d'edat i formació, amb una sèrie temporal que abasta des de l'any 2005 a l'any 2015, la qual cosa permet conèixer la seva evolució i com hi ha influït la crisi econòmica.
Espanya se situa entre els països amb una pitjor qualitat laboral i destaca per ser el país on més ha augmentat la inestabilitat del seu mercat de treball en el període 2007-2015.
Amb dades de 2015 i en una comparativa entre els 28 estats membres de la UE, Espanya se situa segon del rànquing dels que presenten pitjors resultats quant a pressió laboral (especialment pel que fa a flexibilitat horària i riscos per a la salut dels treballadors).
Funcas ha publicat un article que analitza els beneficis que la despesa pública en pensions retorna a l'economia en termes de VAB i d'ocupació.
Els resultats mostren l'efecte estabilitzador que ha tingut la despesa en pensions durant la crisi a Espanya, ja que, a més de constituir l'assegurança econòmica de la població jubilada ha alleugerit la tendència negativa de la producció i de l'ocupació generada per la caiguda de la demanda de l'economia espanyola.
La disminució del consum a Espanya entre 2006 i 2014, calculat en un 12%, no va afectar per igual totes les llars: aquelles en què la persona de referència era un pensionista van augmentar el consum un 19,3%, mentre que la resta de llars el van disminuir gairebé un 19%.
El consum de les llars de pensionistes va generar 1.087.594 llocs de treball l'any 2006 (5,8% de l'ocupació total) i 1.209.900 l'any 2011 (7% del total).
El VAB generat pel consum dels pensionistes va augmentar dels 58.493M€ l'any 2006 als 74.587M€ l'any 2011, mentre que la despesa en pensions va ser de 44.387M€ i de 53.954M€, respectivament.
Aquesta setmana s'ha presentat l'informe L'economia social i solidària a Barcelona, encarregat per l'Ajuntament de Barcelona i coordinat per la cooperativa La ciutat invisible, SCCL.
Es tracta d'una radiografia del sector de l'Economia Social i Solidària (ESS) en els diferents barris de la ciutat, entès com el conjunt de pràctiques econòmiques que prioritzen la satisfacció de necessitats en lloc del lucre, s'organitzen de manera democràtica i actuen amb compromís social i ambiental.
El gruix d'aquestes activitats es mou en el cooperativisme, les societats laborals, el mutualisme i el tercer sector social.
L'informe estima que existeixen a la ciutat gairebé 5.000 empreses d'ESS, que representen el 2,85% de les empreses de la ciutat, les quals generen al voltant del 8% del total de l'ocupació i el 6% del PIB de Barcelona.
Un treball publicat pel Banc d'Espanya analitza la relació econòmica d'Espanya amb l'exterior mitjançant un indicador que recull els intercanvis comercials de béns, serveis i turisme, així com els fluxos comercials.
Es tracta de l'Indicador de Posicionament Exterior de l'economia espanyola (IPEX), que permet ordenar els països segons la seva importància econòmica amb Espanya en el període 1995-2013 i conèixer la seva evolució.
Els resultats mostren que els països amb més relació econòmica amb Espanya són els països desenvolupats del nostre entorn més pròxim: el Regne Unit és el país que té el pes més elevat en el posicionament exterior d'Espanya, per davant de França, que és el soci més important en termes d'exportacions.
El posicionament en mercats emergents és, comparativament, reduït, exceptuant Amèrica Llatina, la qual cosa limitaria, segons l'estudi, la capacitat d'Espanya per aprofitar les tendències més dinàmiques de creixement global.
Funcas ha publicat una nova edició de la seva revista trimestral Papers d'Economia Espanyola, que dedica de manera monogràfica a la situació de la despesa pública a Espanya, amb els següents articles d'interès: La despesa pública en una perspectiva comparada: gastem suficient? gastem bé?; Institucionalitzar l'avaluació econòmica de les polítiques públiques: eficiència i rendibilitat social; L'ocupació i els salaris públics durant la crisi: anàlisi des d'una perspectiva internacional i regional; Despesa pública en R+D+I; Dotacions d'infraestructures; Despesa social, redistribució i desigualtat; La despesa pública en programes de lluita contra la pobresa: tendències, determinants i alternatives de reforma; Les pensions: situació i alternatives de reforma; El sistema sanitari, i Despesa pública en educació.
S'acaba de presentar l' Estudi sobre l'impacte de l'adopció d'un salari mínim a nivell local, evidència internacional, elaborat pel Laboratori AQR-Lab de la Universitat de Barcelona per encàrrec de l'Àrea Metropolitana de Barcelona.
Fa una revisió de la literatura sobre el tema i compara diverses recerques internacionals per concloure que la implantació d'un salari mínim no només no destrueix ocupació sinó que l'augment de la capacitat adquisitiva per part dels treballadors en les franges salarials més baixes genera més activitat econòmica i contribueix a disminuir les taxes de pobresa i desigualtat, la qual cosa es tradueix en una menor dependència d'ajuts i prestacions socials.
Els resultats de l'última edició de l' Indicador Comerç de Barcelona (IcoB), corresponent al quart trimestre de 2015, mostren que la situació econòmica general i la realitat de les baixes rendes fan que el comerç de proximitat a Barcelona continuï avançant molt lentament, d'acord amb la nota de premsa d'ESADE, empresa autora de l'informe juntament amb la Fundació Barcelona Comerç.
Tot i les campanyes com "Avui Comença Nadal", "Black Friday" i "Ciber Monday", o l'ampliació de les vendes de Nadal i les rebaixes no s'aconsegueix, un trimestre més, deixar enrere la crisi.
L'afluència de clients a les botigues ha estat molt superior a la de temporades anteriors però la facturació ha retrocedit lleugerament, registrant una disminució d'un 0,8% en el període d'octubre a desembre de 2015 respecte del mateix període de l'any anterior.