projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
A les oficines, també s'emeten emissions de CO2 indirectes associades a la generació de residus de paper, al consum d'energia amb els equips ofimàtics, a la il·luminació i climatització, a l'ús d'aigua sanitària i fer servir tintes, dissolvents o d'altres substàncies perilloses (sempre en petites quantitats).
Fer un ús racional i estalviador de l'energia o el paper, apagar l'ordinador quan s'és fora de l'oficina o promoure les compres agregades són accions favorables a la reducció d'emissions de gasos amb efecte d'hivernacle.
L'energia és necessària perquè puguem viure bé, però no cal malgastar-la i podem fer–ne un ús responsable.
El 70% de l'energia de les llars a Europa s'utilitza per necessitats de climatització de les llars.
Recordeu baixar la calefacció i programar el termostat, accions que us ajudaran a reduir la factura energètica i millorar el confort de la vostre llar.
Les pèrdues de calor a través de finestres, portes i parets suposen un 50% de les pèrdues de calor totals.
Per això, és convenient instal·lar finestres amb doble vidre o plantejar rehabilitacions integrals de l'habitatge per evitar pèrdues de calor i aplicar sistemes d'aïllament.
L'estalvi d'energia i l'eficiència energètica són dues peces claus per a les polítiques de mitigació de les emissions de gasos amb efecte d'hivernacle i per a la resiliència i adaptació als impactes del canvi climàtic.
La compra d'electrodomèstics eficients, l'apagada de les llums i aparells elèctrics quan no sigui necessari mantenir-los encesos o l'ús de rentaplats i rentadores amb la màxima càrrega són accions molt importants en l'estalvi i l'eficiència energètica de les llars.
L'estalvi i l'eficiència en l'ús de l'aigua és una de les mesures clau per a l'adaptació als impactes del canvi climàtic.
Catalunya és un país de clima mediterrani amb episodis de sequeres coneguts que poden agreujar-se els propers anys i limitar la disponibilitat i gestió del recurs.
Recordeu doncs, tancar l'aixeta mentre us renteu les dents o dutxar-se en comptes de banyar-se.
Aquest ha estat un projecte multiactor de 5 anys que ha comptat amb el finançament del Programa europeu LIFE+ (Polítiques Ambientals i Governança).
El pressupost del projecte ha estat de 2.548.841€, amb una aportació de la Comissió Europea de 1.266.208€.
MEDACC neix amb l'objectiu de provar solucions innovadores orientades a adaptar els nostres sistemes agroforestals i urbans als impactes del canvi climàtic en l'àmbit mediterrani, concretament en tres conques prou representatives de Catalunya: la Muga, el Ter i el Segre.
El projecte LIFE MEDACC ha confirmat una reducció de la precipitació, sobretot a l'estiu, amb sequeres més freqüents i intenses i més evaporació de l'aigua cap a l'atmosfera.
Les tres conques estudiades han vist com els seus rius han reduït el cabal, una tendència que es mantindrà en el futur si no s'hi apliquen mesures.
Tanmateix, les conques presenten particularitats que cal destacar per separat.
En el cas dels boscos, la tendència per a les tres conques és semblant.
Com arreu de Catalunya, durant les darreres dècades la superfície de boscos ha augmentat en detriment de conreus i matollars.
De fet, els resultats mostren que són boscos cada cop més vulnerables a la sequera i als incendis, especialment a la Muga.
Si la tendència continua, els boscos de les tres conques, i de Catalunya en general, patiran un major risc d'incendi i estaran més exposats a sequeres, plagues i altres pertorbacions.
Com en el cas dels boscos, les tendències són semblants per a l'agricultura en les tres conques i a tot Catalunya.
Per una banda, s'han detectat canvis fenològics en els conreus de les tres conques.
Per exemple, s'ha vist que ara alguns conreus com la pomera inicien abans la seva activitat degut a les altes temperatures de l'hivern i la primavera, i veuen compromesa la seva floració per manca de fred així com la qualitat del fruit a causa dels cops de calor.
Per altra banda, la reducció de les precipitacions i la major demanda hídrica ha provocat que hi hagi una disminució en la disponibilitat d'aigua, tant en quantitat com en qualitat, especialment acusada a les planes litorals de la Muga i el Ter.
Així mateix, en el marc de col·laboració amb els projectes Life Medacc i Life+ PLETERA, s'ha pogut desurbanitzar i recuperar la funcionalitat ecològica dels sistemes costaners de la Pletera, a l'Estartit, a la conca del Ter.
Això ha implicat eliminar les parts parcialment urbanitzades i retornar l'espai al seu estat natural, permetent recuperar la capacitat de desguàs del sistema litoral de la plana situada al marge esquerre del riu Ter i, en conseqüència, reduir la vulnerabilitat d'aquest àmbit al canvi climàtic.
Hi ha nombroses organitzacions que realitzen actuacions que contribueixen a la mitigació del canvi climàtic.
En aquest espai es volen fer públiques aquestes actuacions, d'acord amb els següents criteris:
Les actuacions es presenten sota un format estandarditzat, el qual podrà ser modificat per part de l'OCCC per tal de millorar la comprensió de la informació.
Qualsevol organització pot fer arribar la informació sobre la seva actuació a l'OCCC, a l'adreça [EMAIL].
En la major brevetat possible ens posarem en contacte per validar la informació rebuda.
A continuació trobareu les fitxes d'actuacions que ja podeu consultar:
L'Oficina Catalana del Canvi Climàtic ha publicat la versió 2020 de la Guia de càlcul d'emissions de GEH.
La Guia és útil per a qualsevol organització com per exemple administracions públiques, empreses, associacions, i per la ciutadania en general.
Igualment, juntament amb la Calculadora, la Guia és l'eina recomanada per a l'elaboració de l'inventari d'emissions GEH de les organitzacions adherides al Programa d'acords voluntaris per a la reducció d'emissions de GEH.
La Guia inclou els últims factors d'emissió disponibles, i permet estimar les emissions associades a una activitat, així com la reducció d'emissions que es pot esperar quan s'implanta una actuació de mitigació.
En concret, serveix per a estimar les emissions derivades del consum energètic i del transport, les emissions fugitives de gasos fluorats, les emissions derivades de la gestió dels residus municipals i les emissions generades pel consum d'aigua de les xarxes urbanes.
Pel que fa a l'energia, incorpora el mix elèctric de 2019, estimat seguint la mateixa metodologia utilitzada per la Comisión Nacional de los Mercados y la Competencia (CNMC) (d'acord amb la Circular 1/2008, de 7 de febrer, de la Comissió Nacional d'Energia, d'informació al consumidor sobre l'origen de l'electricitat consumida i el seu impacte sobre el medi ambient).
També inclou múltiples exemples al llarg dels diferents apartats, així com els annexos 1, 2 i 8, sobre estimació de les emissions associades a la celebració d'un esdeveniment, a l'activitat d'un ens públic, i a possibles fugues de gasos fluorats amb efecte d'hivernacle en equips que els contenen, respectivament.
La Guia, juntament amb la Calculadora, s'actualitzarà anualment i es publicarà el primer dia laborable del mes de març de cada any, contenint els factors d'emissió actualitzats per a realitzar l'inventari de l'any natural anterior.
Entre l'1 de gener i el primer dia laborable de març és el període per tal de poder recopilar les dades dels nous factors d'emissió publicats en fonts oficials corresponents a l'any anterior.
El Programa voluntari de compensació d'emissions de gasos amb efecte d'hivernacle (GEH) és una iniciativa posada en marxa a l'any 2015 per a la Generalitat de Catalunya i va adreçada a entitats socials que portin a terme projectes de reducció d'emissions de GEH a Catalunya.
Una vegada verificades aquestes reduccions d'emissions, poden ser comprades per qualsevol organització per a compensar les seves emissions no reduïdes.
A continuació podreu accedir a la secció de tràmits del Programa voluntari de compensació i a la pàgina on trobareu més informació del Programa.
Objectiu de reducció d'emissions de gasos amb efecte d'hivernacle a Catalunya per l'any 2030
El Govern ha aprovat l'INDC (Intended Nationally Determined Contributions) a través del qual es compromet voluntàriament davant Nacions Unides a assolir una reducció d'un 40% de les emissions de GEH al 2030 respecte a les de 2005.
També ha incorporat els projectes d'adaptació per tal de fomentar el progrés en la reducció de la vulnerabilitat.
L'objectiu és disposar d'un instrument que permeti a Catalunya exposar a la comunitat internacional la seva responsabilitat i compromís davant la lluita contra el canvi climàtic amb un contingut plenament coherent amb la política europea.
Aquest objectiu de reducció d'emissions s'ha calculat d'acord a la part que li correspon a Catalunya de l'objectiu general acordat per la Unió Europea per al 2030.
Els càlculs s'han dut a terme seguint la metodologia emprada per la Unió Europea per determinar la reducció d'emissions que ha d'assolir cada estat membre i que divideix l'esforç segons el PIB per càpita de cada estat.
El canvi climàtic és un repte global que hem d'afrontar entre tots.
Per fer-ho, són necessaris grans acords polítics així com també les contribucions que a nivell individual la ciutadania i els diferents agents econòmics i socials puguin fer.
Per això, en aquest apartat us facilitem pautes de comportament i consells que podem fer cada un de nosaltres perquè, de manera decisiva, aconseguim reduir les emissions de gasos amb efecte d'hivernacle (GEH).
També oferim eines i instruments de càlcul per a poder avaluar les emissions de GEH d'una organització o les reduccions esperables al desenvolupar una actuació de reducció a partir de metodologies estandaritzades i amb factors d'emissió oficials.
La Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, preveu que els promotors dels projectes hauran d'elaborar un l'estudi d'impacte ambiental que haurà d'identificar, entre altres, els possibles efectes significatius del projecte sobre les emissions de gasos amb efecte d'hivernacle i avaluar-ne la vulnerabilitat davant els impactes del canvi climàtic, d'acord amb les informacions i les tècniques disponibles en cada moment.
Així mateix, la Llei 16/2017, d'1 d'agost, del canvi climàtic determina en el seu art.34.3 que en els procediments d'avaluació ambiental de plans, programes i projectes que es desenvolupin a Catalunya, s'han de valorar les emissions de gasos amb efecte d'hivernacle que llur execució i gestió puguin produir, i també la vulnerabilitat davant dels impactes del canvi climàtic.
Per tal de donar compliment efectiu a aquests preceptes normatius, l'Oficina Catalana del Canvi Climàtic i el Servei d'avaluació ambiental de projectes estan desenvolupant mètodes que facilitin el càlcul de les emissions de gasos amb efecte d'hivernacle i l'anàlisi de la vulnerabilitat dels projectes d'infraestructures.
La Llei 16/2017, de l'1 d'agost, del canvi climàtic preveu el desenvolupament reglamentari de diversos articles.
En aquest apartat podreu trobar tota la informació actualitzada sobre els decrets llei, decrets, disposicions reglamentaries i acords que ha aprovat el Govern de la Generalitat de Catalunya per al desplegament de la llei.
La Comissió Interdepartamental del Canvi Climàtic es regula a l'article 30 de la Llei 16/2017, de l'1 d'agost, del canvi climàtic, en el qual s'estableixen la seva naturalesa, la seva adscripció al departament competent en matèria de canvi climàtic i les seves funcions.
L'article 30.3 preveu que la composició i el règim de funcionament de la Comissió Interdepartamental del Canvi Climàtic s'han de determinar per reglament.
La Llei 4/2017, del 28 de març, de pressupostos de la Generalitat de Catalunya per al 2017, en la seva disposició addicional novena, va crear el Fons de lluita contra el canvi climàtic.
Posteriorment, la Llei 16/2017, de l'1 d'agost, del canvi climàtic, va modificar el nom i la regulació del Fons creat per la Llei 4/2017, de 28 de març.
En la nova redacció el Fons passa a dir-se Fons Climàtic i es dota amb el 50 % dels ingressos obtinguts amb l'impost sobre les emissions de CO2 dels vehicles de tracció mecànica.
La disposició final cinquena de la Llei 16/2017, de l'1 d'agost, del canvi climàtic, estableix que, en el termini d'un any des de l'aprovació d'aquesta Llei, el Govern ha d'establir per reglament el funcionament del Fons Climàtic.
Catalunya, en consonància amb la Unió Europea i altres societats del món, ha declarat l'emergència climàtica.
Amb aquesta decisió, es manifesta la plena consciència del greu risc que comporta l'escalfament global, de la necessitat d'introduir significatives modificacions al nostre model socioeconòmic i de la urgència que les decisions crítiques s'adoptin de manera eficaç dins del decenni que encetem.
En la lluita contra el canvi climàtic, tant el Parlament com el Govern de Catalunya tenen un rol clau i indefugible.
Des les responsabilitats complementàries que tenen, els corresponen actuacions en l'àmbit de la regulació, del foment i del control.
La societat civil serà alhora amatent i exigent amb l'exercici d'aquestes responsabilitats públiques.
També hi ha una responsabilitat en els diferents actors que conformen la societat civil, la qual va més enllà de l'estricte compliment de les obligacions legals.
Tots ells estan cridats a sumar-se a iniciatives que contribueixen a fer una transició més ràpida, més justa i més eficaç cap a una economia amb neutralitat climàtica.
Per això, en la mesura de les seves capacitats, empreses, entitats socioeconòmiques i professionals, administracions públiques i altres actors adopten els compromisos que consten a continuació.
El 80% de les polítiques per fer front al repte del canvi climàtic s'implanten en el si dels governs regionals i locals.
Una de les iniciatives més destacades a nivell municipal ha estat el Pacte d'Alcaldes el qual ha sumat molt municipis en l'objectiu de planificar polítiques de mitigació del canvi climàtic i reduir emissions de GEH.
Des de finals de l'any 2015, la Unió Europea unifica en un únic instrument les polítiques de mitigació i adaptació al canvi climàtic sota el paraigua del Pacte d'Alcaldes pel Clima i l'Energia.
En aquest apartat podreu trobar informació relativa al Pacte d'Alcaldes pel Clima i l'Energia així com diverses xarxes de governs locals units amb el compromís d'aconseguir un desenvolupament sostenible
Des del 15 d'octubre del 2015 s'unifiquen en un únic instrument les polítiques de mitigació i adaptació al canvi climàtic sota el paraigua del Pacte d'Alcaldes pel Clima i l'Energia.
D'aquí se'n deriven els nous Plans d'Acció per l'Energia Sostenible i el Clima.
Ciutats i Governs Locals Units (CGLU), amb la seu principal a Barcelona, representa i defensa els interessos dels governs locals a escala mundial, ja siguin grans o petits, rurals i urbans.
L'organització dóna suport a la cooperació internacional entre les ciutats i les seves associacions i facilita programes, xarxes i col·laboracions per reforçar les capacitats dels governs locals.
També promou el rol de les dones en la presa de decisions locals i és un portal d'informació rellevant sobre governs locals d'arreu del món.
CGLU s'ha adherit, junt amb altres xarxes, a una estratègia de governs locals per garantir que el paper de les autoritats locals i regionals es reconegui en l'acord post-Kyoto.
ICLEI és una associació internacional de governs locals i associacions de governs nacionals i regionals, que han assumit un compromís amb el desenvolupament sostenible.
Més de 1.000 ciutats, municipis i les seves associacions d'arreu del món són membres d'ICLEI i estan involucrats en les seves campanyes i programes internacionals.
ICLEI – Governs locals per la sostenibilitat, ciutats i governs locals units (UCLG), Metropolis, el Grup de Lideratge sobre el Clima C40 i el Consell Mundial d'Alcaldes sobre el Canvi Climàtic (WMCCC), conjuntament amb les seves associacions, xarxes i col·laboradors regionals i nacionals han iniciat un procés de governs locals, que busca l'atorgament de poders i la inclusió de les ciutats i dels governs locals en el marc post-2012 sobre el canvi climàtic de les Nacions Unides, i influir per tant en el Pla d'acció de Bali-Poznan-Copenhagen.
La Subdirecció General d'Avaluació Ambiental i l'Oficina Catalana de Canvi Climàtic de la Generalitat de Catalunya treballen des de l'any 2007 en la incorporació dels aspectes de canvi climàtic a l'avaluació ambiental estratègica de plans i programes.
Durant el període 2007-2016, l'Oficina ha avaluat uns setanta plans sectorials i un centenar de plans urbanístics, dels quals s'ha sol·licitat que informin de l'impacte sobre les emissions de CO2 i s'han introduït recomanacions explícites sobre les propostes urbanístiques en l'àmbit de l'adaptació dels territoris més vulnerables.
D'aquest procés, sorgeix la necessitat de disposar d'eines de càlcul que facilitin aquesta tasca als consultors ambientals.
Així doncs, es va constituir un grup de treball tècnic el va treballar va culminar l'any 2012 amb la presentació d'una eina d'estimació d'emissions de CO2 generades pels plans d'ordenació urbana municipal (POUM) que calcula les emissions dels usos energètics residencials, de la mobilitat i del cicle de l'aigua.
Amb l'entrada en vigor de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, la consideració de la mitigació i l'adaptació al canvi climàtic en l'avaluació ambiental estratègica de plans i programes esdevé un mandat legal.
Aquest mandat queda rubricat amb la Llei 16/2017, d'1 d'agost, de canvi climàtic aprovada recentment pel Parlament de Catalunya.
Per aquest motiu, el grup de treball ha encarregat a una consultora especialitzada l'actualització de l'eina de càlcul de planejament general així com la seva aplicació al planejament urbanístic derivat.
Les millores tècniques introduïdes a la nova eina es basen en millorar els factors d'emissió dels usos residencials, ampliar l'àmbit d'aplicació per considerar els consums dels usos energètics comercials, equipaments i industrials, així com les emissions generades en la gestió dels residus municipals.
La Llei 16/2017, de l'1 d'agost del canvi climàtic, preveu la creació del Comitè d'Experts sobre el Canvi Climàtic, òrgan col·legiat els membres del qual són desigants pel Parlament de Catalunya i que té com a funcions principals, elaborar la proposta dels pressupostos de carboni per als diferents períodes temporals i fer-ne el seguiment i avaluació.
Els pressupostos de carboni són el mecanisme de planificació i seguiment per a la integració dels objectius de la Llei de canvi climàtic en les polítiques sectorials.
Així mateix, correspon al Parlament aprovar-los, a proposta del Govern, prenent com a base les recomanacions del Comitè d'Experts sobre el Canvi Climàtic i presentant-los prèviament a la Taula Social del Canvi Climàtic.
El Decret Llei 16/2019, de 26 de novembre, per fer front a l'emergència climàtica i l'impuls de les energies renovables indica que els pressupostos de carboni hauran d'incloure les contribucions de cada un dels sectors emissors, d'acord amb la comptabilitat dels inventaris d'emissions a l'atmosfera i d'embornals de CO2.
L'art. 32.1 de la Llei 16/2017, de l'1 d'agost, del canvi climàtic preveu que el Comitè d'Experts sobre el Canvi Climàtic és un òrgan col·legiat, adscrit al departament competent en matèria de canvi climàtic i dotat d'autonomia funcional, que actua amb total independència de funcionament en l'acompliment de la seva tasca.
L'art. 32.2 de la Llei 16/2017, de l'1 d'agost, del canvi climàtic indica que estarà format per set membres, nomenats pel Parlament, per majoria de tres cinquenes parts, entre experts acadèmics o professionals de reconegut prestigi en àmbits rellevants per a les funcions del Comitè.
Els membres del Comitè d'Experts sobre el Canvi Climàtic han d'elegir d'entre ells el president i el secretari, i el seu funcionament es regeix per les seves normes internes.
El ple del Parlament de Catalunya, en la sessió del 13 de juny, va nomenar els membres del Comitè.
La Llei de canvi climàtic preveu que correspon al Parlament aprovar els pressupostos de carboni, a proposta del Govern, prenent com a base les recomanacions del Comitè d'Experts sobre el Canvi Climàtic i presentant-los prèviament a la Taula Social del Canvi Climàtic.
La Llei de canvi climàtic assenyala que el departament competent en matèria de canvi climàtic ha de facilitar al Comitè d'Experts sobre el Canvi Climàtic els mitjans necessaris per a acomplir la seva tasca i actuar com a secretaria tècnica i administrativa.
En aquest apartat, podreu consultar les actes de les sessions celebrades pel Comitè.
La mitigació és tota intervenció antropogènica que té per objectiu reduir les emissions de gasos amb efecte d'hivernacle o millorar la capacitat d'embornal dels sistemes.
La Llei 16/2017, d'1 d'agost, del canvi climàtic estableix que el Govern ha de presentar al Parlament els objectius de reducció d'emissions de gasos amb efecte d'hivernacle i dels contaminants de l'aire per als períodes de compliment que estableixin la Unió Europea i l'Organització Mundial de la Salut per tal que el Parlament, si escau, els aprovi.
Així mateix, el Govern ha d'aprovar el Marc estratègic de referència de mitigació a proposta de la Comissió Interdepartamental del Canvi Climàtic i amb la participació dels ens locals i els altres actors implicats, així com desenvolupar els Pressupostos de carboni, com a mecanisme de planificació i seguiment per a la integració dels objectius d'aquesta llei en les polítiques sectorials.
Joaquim Torra i Pla, President de la Generalitat de Catalunya, la Cimera vol ser un punt de trobada per acordar un full de ruta, a curt i mig termini, que permeti afrontar les polítiques de mitigació i d'adaptació al canvi climàtic, amb compromisos no només del Govern sinó també de tots els agents implicats.
La Cimera és una de les mesures que va aprovar l'executiu el passat mes de setembre per fer front a l'emergència climàtica.
El passat 14 de maig de 2019, el Govern de Catalunya va declarar formalment l'emergència climàtica.
En els últims anys, la temperatura del país ha augmentat 1 grau cada 40 anys.
Les precipitacions s'han vist disminuïdes un 1,4% per dècada, sent encara més accentuat durant els mesos d'estiu notant una disminució del 5% durant el mateix període.
Com a conseqüència d'aquest augment de temperatura, els casquets polars pateixen un desglaç que estem notant a les nostres costes, amb un augment del nivell del mar de 3,3 cm cada 10 anys.
Centrant-nos en les emissions de gasos amb efecte d'hivernacle, Catalunya emet 45 milions de tones de CO 2 equivalent, aproximadament, a un 1% de totes les emissions generades per Europa.
Catalunya ha aconseguit reduir un 23% les seves emissions respecte el 2005, quan es van començar a prendre mesures de reducció d'emissions, però tot això no és suficient.
Tenim el repte de disminuir encara més l'emissió de gasos d'efecte hivernacle a l'atmosfera, i frenar aquest augment de temperatura.
Per afrontar el canvi climàtic i incentivar l'acció, la Cimera vol implicar diversos sectors econòmics i socials com el financer i d'assegurances; habitatge, construcció, infraestructures i urbanisme; universitats, ensenyament i recerca; turisme, indústria química i aigua; ports i aeroports; riscos i adaptació als riscos; agricultura, alimentació i aigua; automoció i mobilitat; moviments juvenils d'acció climàtica; tercer sector ambiental; i propietat i gestió de mitjans de comunicació.
Segons els càlculs facilitats per l'organització, la celebració de la cimera ha generat 8,10 tones de CO2, tenint en compte les emissions de l'abast 1 i 2, és a dir, associades als desplaçaments dels assistents i al consum elèctric del Teatre Nacional de Catalunya.
Les emissions generades s'han compensat amb el Programa de Compensacions Voluntàries del Departament de Territori i Sostenibilitat, per la qual cosa, la cimera ha estat neutra en carboni.