projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El proper dia 25 d'abril el podrem provar a l'Aula d'Hosteleria del Ripollès a les 15:00 hores
Portada del llibre de receptes d'Agustí Cavalleria i Deop
La Primera Guerra Carlina va deixar una petja molt important a la vila de Ripoll amb l'assalt que van dur a terme les tropes carlines el dia 27 de maig de 1839.
El ressò d'aquell dia encara és molt present entre la seva població.
L'Arxiu Comarcal del Ripollès conjuntament amb l'Associació Palimpsest fa un any que està realitzant activitats al voltant d'aquests fets.
Enguany per commemorar aquests fets conjuntament amb l'Aula d'Hostaleria del Ripollès us proposem un dinar del segle XIX.
Per fer-ho ens hem documentat amb un receptari elaborat per un notari de la vila de Ripoll, el Sr.
Aquest senyor és un dels testimonis dels fets del 27 de maig quan tenia vuit anys.
Amb aquest records inicia una crònica de la vila de Ripoll.
Aquesta versió és la base que va utilitzar TV3 per elaborar el programa: El lloc dels fets.
Els receptaris elaborats al segle XIX són un testimoni dels canvis dins de les formes de menjar de la burgesia catalana del moment.
Així doncs el dia 25 d'abril es celebrarà aquest dinar a les 15:00 a l'Aula d'Hosteleria del Ripollès.
Arxiu Comarcal del Ripollès, Aula d'Hostaleria i Associació Palimpsest
C/ Joan Miró 2-4 Polígon Industrial Els Pintors 17500 Ripoll
Seu de l'Arxiu Comarcal de la Garrotxa
L'Arxiu Comarcal de la Garrotxa (ACGAX) va ser creat l'any 1983 arran d'un conveni signat entre l'Ajuntament d'Olot i el Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya.
La primera seu, ubicada a la planta baixa de l'antic Hospici, al centre de la ciutat, va ser inaugurada l'any 1987.
Posteriorment, l'any 2001, l'arxiu es va traslladar a l'ala oest del segon pis del mateix edifici.
El 16 de març de 2012 es va inaugurar la nova seu, un edifici de nova factura emplaçat al puig del Roser, també al centre de la ciutat, obra dels arquitectes Joan i Isabel Rodon.
L'any 2009, el Departament de Cultura, el Consell Comarcal de la Garrotxa i l'Ajuntament d'Olot van subscriure el conveni de col·laboració per a la gestió de l'Arxiu Comarcal de la Garrotxa.
Aquest model de cogestió ha de permetre garantir el correcte funcionament de l'arxiu i que aquest equipament pugui complir amb les funcions fixades per la llei, tant en el vessant arxivístic com en la gestió documental, en l'àmbit local i comarcal.
L'Arxiu Comarcal de la Garrotxa custodia el fons municipal d'Olot (des del segle XVI), els prop de cinc mil protocols de les diverses notaries del districte d'Olot (des del segle XIII) i diversos fons institucionals, d'associacions, patrimonials, eclesiàstics, d'empreses i de particulars de la comarca.
També conserva algunes col·leccions documentals (efímers i cartells) i més de 120.000 imatges, i disposa d'una biblioteca especialitzada en història local i d'una hemeroteca amb més de 500 capçaleres de la Garrotxa.
L'Arxiu Comarcal de la Garrotxa gestiona la Beca Ernest Lluch de Ciències Socials i Humanes, que convoca anualment l'Ajuntament d'Olot, i publica la revista Estudis Històrics de la Garrotxa (de periodicitat anual) i el butlletí de divulgació del patrimoni cultural de la comarca El Cartipàs (d'aparició mensual).
Davant de la cancel·lació dels actes pel confinament, l'Arxiu edita un vídeo recopilatori d'imatges històriques
Nen amb la mona de Pasqua a la Seu d'Urgell.
Per celebrar la Setmana Santa d'una forma virtual davant de la impossibilitat de fer-ho presencialment per les excepcionals circumstàncies del confinament pel COVID-19, l'equip de l'Arxiu Comarcal de l'Alt Urgell posa a la vostra disposició un vídeo recopilatori d'imatges històriques sobre el passat d'aquest esdeveniment litúrgic i popular a l'Alt Urgell.
Ho ha fet tenint en compte les diferents dimensions de l'espai –la diversitat geogràfica dels testimonis recollits-, de la temàtica –la pluralitat de manifestacions que formen part de la més estricta tradició així com d'altres absolutament modernes com la "Passió Viva d'Oliana"- i del temps a través de fotografies que s'ubiquen en una forquilla temporal que va des de la dècada de 1920 fins a la primera del 2000.
El vídeo s'organitza seguint el calendari litúrgic, des del Diumenge de Rams fins a la Pasqua de Resurrecció i il·lustra fets com la benedicció de les palmes, la processó de Divendres Sant, el Via Crucis, els Armats, l'escenificació de la passió a través de "La Passió Viva d'Oliana", el cant tradicional de les caramelles o la celebració de la mona de Pasqua.
L'enllaç per accedir al recurs és:: https://www.youtube.com/watch?v=d_JacbEIu2Q
Des del punt de vista documental, les fotografies s'han triat de diferents fons que custodia l'Arxiu Comarcal de l'Alt Urgell, alguns dels quals ja coneguts per la seva àmplia difusió en el temps per la seva rellevància i excepcionalitat, com és el cas del fons Maravilla, però en la majoria dels casos es tracta de fons nous pels ciutadans: el fons Esclusa, extraordinari i recentment presentat en societat a través d'una exposició; el fons Marcel Ribera, que ofereix una visió única del Sud de la comarca de l'Alt Urgell i que també ha contribuït notablement al contingut d'una altra mostra documental recent sobre el pantà de Rialb; el fons Planella, que per primera vegada s'obre també a la seva difusió descobrint una rica gama de matisos tècnics, temàtics i estilístics i, finalment, el fons Cal Carboner, un fos petit fons fotogràfic reproduït però d'una riquesa documental excepcional.
Des de l'equip de l'Arxiu Comarcal de l'Alt Urgell us desitgem que passeu una bona Pasqua.
Exposició d'imatges a través de les nostres xarxes socials
Gent en sortir de la benedicció de rams i palmes efectuada al monestir, 1907 [ACRI.
Actualment estem en plena Setmana Santa i des de l'Arxiu Comarcal del Ripollès ens hem sumat a la iniciativa de la Xarxa d'Arxius Comarcals per difondre el nostre patrimoni documental de manera virtual amb la nostra aportació.
Vàrem començar amb el text: " Avui canviem una mica de tema.
Comencem la sèrie de la Setmana Santa, que enguany haurà de ser virtual.
Així que, mudeu-vos, que acabarem fent una d'imatges per commemorar-ho "
Des del 5 al 12 d'abril hem anat penjant una imatge cada dia a les nostres xarxes socials relacionada amb la Setmana Santa que enguany no s'ha pogut celebrar.
Les imatges sorgeixen dels nostres fons que tenim penjats a la plataforma Arxius en Línia:
Gent en sortir de la benedicció de rams i palmes efectuada al monestir, 1907
Celebració del salpàs en una casa de pagès de Ripoll a càrrec de Mn.
Isidre Bover en una casa de pagès de Ripoll durant l'administració del salpàs, 1928
Processó de Setmana Santa, a la plaça del Monestir, 1947
La imatge del Sant Crist en sortir de l'església de Sant Pere, 1928
Grup de ripollesos a l'ermita del Calvari després de realitzar el Via Crucis, 1923
El capellà administra el salpàs a les cases del carrer de Sant Pere, 1929
Cantada de caramelles a la plaça del Monestir a càrrec de la societat coral La Flor de Maig, 1986
La difusió l'hem feta a les xarxes socials:
Fa 25 anys dels Símbols de la processo del Diumenge de Rams a Tortosa
Fa tot just vint-i-cinc anys, des de l'Arxiu es va promoure i organitzar una exposició dedicada als símbols de la processó del Diumenge de Rams de Tortosa.
Aquesta noticia ve avui al cas, a més de la pròpia commemoració d'aquest quart de segle transcorregut, pel fet que enguany, com a fet excepcional d'ençà de la guerra civil (1936-39), a causa de la pandèmia del coronavirus que estem patint, s'ha hagut d'anular aquesta i la resta de processons de Tortosa.
La exposició el que pretenia era posar en valor un seguit d'elements simbòlics que apareixen a la processó i dels quals hem anat perdent el coneixement del seu significat.
Val a dir que va representar un abans i un després en les manifestacions de Setmana Santa a Tortosa.
En el moment de fer-se, es venia d'uns anys precedents de franca decadència i a partir de llavors (va tenir un èxit inusual) es van revifar de tal forma que han esdevingut, especialment la processó del Diumenge de Rams, un actiu identitari i promocional de la ciutat.
Recull de fotografies de Setmana Santa que custodiem a l'Arxiu Comarcal del Pallars Sobirà
Ens trobem en plena Setmana Santa i malgrat la situació actual de confinament seguim treballant d'allò més perquè la tornada sigui ben fructífera.
Des de la Xarxa d'Arxius Comarcals, estem iniciant un projecte de difusió força ambiciós, però, molt enriquidor.
El nostre granet de sorra en aquest pla, comença al twitter; https://twitter.com/acpsobira amb els diaris de la, on cada dia proposem alguna qüestió als nostres usuaris referents als actes que es fan per Setmana Santa i al territori del Pallars Sobirà on succeeix.
I és, que a l'Arxiu Comarcal del Pallars Sobirà, disposem d'un fons fotogràfic molt ric del qual n'hem de fer difusió.
És per aquest motiu, que hem elaborat aquest petit recull de fotografies de Setmana Santa que s'emmarquen entre el Diumenge de Rams i Dilluns de Pasqua.
Es tracta d'onze imatges que us permetran endinsar-vos en la història d'aquesta comarca, trobar cares conegudes i sobretot recordar vells temps.
Podeu veure aquest recull fotogràfic accedint a aquest enllaç; https://acpallarssobiracul.wixsite.com/misitio I us remarquem que, si voleu visualitzar la fotografia més detalladament i voleu obtenir-ne més informació, només cal que cliqueu damunt la imatge i us sortirà un enllaç que us obrirà una nova pestanya duent-vos directament a la fitxa de la unitat de la web d'arxius en línia.
Esperem que us agradi i que el gaudiu tant visualitzant-lo com nosaltres elaborant-lo!
Aquesta tradició va ser introduïda en els primers anys del segle XX
Grup de nens, estudiants de la Salle, el dia de les Caramelles.
Col·lecció Fondacion deth Musèu Etnologic dera Val d'Aran. ca.
Grup de joves de Les amb la perxa i la cistella recollint les donacions dels veïns.
Col·lecció Fondacion deth Museu Etnologic dera Val d'Aran. ca.
Somera engalanada que acompanyava els caramellaires.
Col·lecció Fondacion deth Musèu Etnologic dera Val d'Aran.
El diumenge de Pasqua al matí un grup de joves sortien pels carrers d'alguns pobles aranesos per a celebrar les caramelles.
Recorrien els carrers del poble entonant cançons, portant un animal engalanat per a transportar els obsequis que anaven recollint.
Un dels joves portava una perxa amb una cistella adornada, per a recollir les donacions que els donaven des dels balcons.
Es tenen imatges de cantades de caramelles per grups de nens estudiants del Col·legi dels Frares de la Salle de Vielha en els anys 20 del segle XX.
Cap als anys 50 i 60, trobem imatges de nens i joves seguint aquesta tradició en la mateixa capital de la Val i en l'escola Alejandro Casona del poble de Les.
La Fondacion deth Musèu Etnologic dera Val d'Aran va recollir aquestes fotografies per a la realització del llibre "Aran.
El fons d'imatges d'aquesta fundació es va dipositar a l'Archiu Generau d'Aran l'any 2015 i cada any va ingressant les imatges que recull per a les seves recerques i exposicions anuals.
En total es conserven uns 7500 fitxers (66,4GB).
Una part del fons, ja es pot consultar a través de l'opció Arxius en línia: cercador de fons i documents de la Xarxa d'Arxius Comarcals de Catalunya.
La Vitrina d'Estiu de l'Arxiu Comarcal de la Garrotxa, que es pot veure des del 8 de juliol fins al 27 de setembre, està dedicada aquest any als programes de l'Aplec de la Sardana d'Olot.
El primer aplec de la sardana d'Olot es va celebrar el 21 de juliol de 1963.
Des d'aquesta primera edició, l'Agrupació Sardanista d'Olot, l'entitat que organitzava l'aplec, va editar un butlletí que incloïa la programació de sardanes, el missatge al món sardanista escrit per alguna personalitat de la cultura catalana i textos sobre diversos aspectes de la sardana.
L'any 1996, coincidint amb diverses innovacions en la programació de l'aplec, el programa va canviar de format i va prescindir gairebé totalment dels articles de fons.
A partir del 2015, el tamany del programa esdevé irregular.
L'Agrupació Sardanista ha encarregat cada any el cartell de l'aplec –que alhora és la portada del programa– a un artista local (hi ha alguna excepció, com la de l'any 1983, dissenyat per la vigatana Pilarín Bayés).
Entre la quarantena llarga d'autors presents a la portada del programa de l'aplec hi ha dissenyadors gràfics, artistes de renom i artistes joves.
Alguns hi són més d'una vegada: Joan Sala Plana (5 vegades), Xavier Carbonell (3), Jaume Bach (2), Josep Casas (2), Quim Domene (2), Nicolau Gironès (2) i Mariàngels Vilarrasa (2).
Els programes que es mostren pertanyen a la Col·lecció de documents efímers de l'Arxiu Comarcal de la Garrotxa.
Sala de consulta de l'Arxiu Comarcal de la Garrotxa
Del 6 al 30 de setembre, a Can Trincheria, es podrà veure l'exposició Revisitant Olot dins la mà, de Ramon Teixidor, organitzada per l'Arxiu Comarcal de la Garrotxa i l'Institut de Cultura de la Ciutat d'Olot.
El dia 12 de maig de 1964, al Centre Catòlic d'Olot, es va estrenar el muntatge audiovisual Olot dins la mà.
Era una col·lecció de tres-centes diapositives fetes per Ramon Teixidor, sincronitzades amb textos de l'escriptor olotí Josep Congost (llegits per Joan Llagostera) i amb fragments musicals seleccionats per Joan Sala.
El documental, de gairebé una hora de durada, presentava imatges d'Olot i els seus voltants des de diferents aspectes: el paisatge, l'urbanisme, el folklore, l'esport, la religió, etc. Després de l'estrena, es va projectar en diferents poblacions de Catalunya i, probablement, l'autor va aprofitar alguna d'aquestes sessions per afegir-hi alguna imatge feta posteriorment.
Ramon Teixidor Arderiu (Olot, 1917-1994) va treballar com a operari mecànic.
Aficionat a la fotografia, va esdevenir un membre destacat de l'Agrupació Fotogràfica del Centre Catòlic d'Olot i va ser soci de l'Amateur Club Fotogràfic.
Les fotografies d' Olot dins la mà van ser utilitzades per a portades de guies turístiques i calendaris, així com per als cartells de les Festes del Tura dels anys 1968, 1969, 1970 i 1971.
L'any passat, la família de Ramon Teixidor va cedir tot el material del muntatge i la resta del fons de l'autor a l'Arxiu Comarcal de la Garrotxa.
Ara, un cop digitalitzats les imatges i el so, és un bon moment per recuperar un testimoni documental que permet apreciar com eren Olot i els seus voltants fa cinquanta-cinc anys.
Feiners, de 10 a 14 h i de 16 a 18 h
Dissabtes, d'11 a 14 h i de 17 a 19 h
Diumenges i festius, d'11 a 14 h
Arxiu Comarcal de la Garrotxa i Institut de Cultura de la Ciutat d'Olot
Col·lecció d'imatges de Josep M. Dou Camps.
Aquest dissabte, 28 de setembre, tindrà lloc una nova edició del cicle Itineraris Personals, que organitzen l'Arxiu Comarcal de la Garrotxa i l'Institut de Cultura de la Ciutat d'Olot.
En aquesta ocasió, el convidat és Gil Anglada.
Gil Anglada Llongarriu (Sant Joan les Fonts, 1951) és un gran coneixedor del barri de Sant Miquel d'Olot, en el qual viu des de petit i on ha tingut una presència activa com a paborde de les festes, fundador de la penya Gats de Sant Miquel i president de l'associació de veïns.
Al llarg des últims seixanta anys, Anglada ha vist la transformació del barri: com la construcció guanyava en amplada i alçada, i com els nouvinguts de mitjans del segle passat, dels anys setanta i d'aquest nou segle, hi arribaven i sovint en marxaven.
A partir dels records propis d'un temps que ja no existeix, de les coses escoltades i d'altres llegides que semblen viscudes, Gil Anglada ens guiarà per la història, els carrers i els indrets d'un dels barris més populars de la ciutat.
La sortida tindrà lloc al bar del Supermercat Consum, a les 11 del matí.
Arxiu Comarcal de la Garrotxa i Institut Municipal de Cultura d'Olot
Aquest dimarts, 15 d'octubre, a dos quarts de 8 del vespre, a l'Arxiu Comarcal de la Garrotxa, s'inaugura l'exposició La casa noucentista: arquitectura unifamiliar a Catalunya (1913-1932), organitzada i produïda per la Fundació Rafael Masó, amb la col·laboració de la Demarcació de Girona del Col·legi d'Arquitectes de Catalunya.
Es podrà veure fins al dia 22 de novembre.
L'exposició presenta una selecció d'una desena de cases per mostrar fins a quin punt el substrat polític i cultural que va donar forma al moviment noucentista també va crear una determinada arquitectura i decoració d'interiors domèstics al servei de la nova burgesia catalana.
Durant les dues dècades de l'apogeu del Noucentisme, l'arquitectura de cases unifamiliars també va ser una manifestació de l'impuls de modernització que propugnava aquest ideari, per tal d'acostar Catalunya a les tendències de renovació arquitectònica que s'estaven produint arreu d'Europa.
Entre els edificis representats figuren la Casa Masramon, d'Olot, de l'arquitecte Rafael Masó, i la Vil·la Antònia, de Sitges, de l'arquitecte olotí Josep Danés, els plànols de la qual es conserven a l'Arxiu Comarcal de la Garrotxa.
En el decurs de la inauguració, Jordi Falgàs, director de la Fundació Rafael Masó, pronunciarà una conferència sobre la temàtica de l'exposició.
Fundació Rafael Masó i Demarcació de Girona del Col·legi d'Arquitectes de Girona
Sala d'actes de l'Arxiu Comarcal de la Garrotxa
El proper dimarts, 12 de novembre, a les set de la tarda, a la Sala d'actes de l'Arxiu Comarcal de la Garrotxa, tindrà lloc la conferència "Genealogia i genètica, arxius i ADN.
Descobrint avantpassats amb FamilySearch", que impartirà el genealogista Dan Hull, membre de FamilySearch.
Aquesta organització sense ànim de lucre –històricament coneguda com la Societat Genealògica de Utah – es dedica, de forma col·laborativa, al descobriment i la conservació de les històries familiars i la recerca dels avantpassats, mitjançant l'accés gratuït a través de la web a tota mena de registres.
La pàgina és finançada i gestionada per l'Església de Jesucrist dels Sants dels Darrers Dies.
Entre 1981 i 1983, la Societat Genealògica de Utah va actuar a les comarques gironines.
Per iniciativa de l'arxiver Josep M. Marquès Planagumà (Cruïlles, 1939-Girona, 2007), la societat va microfilmar més de 5.000 registres sacramentals conservats a les parròquies de la diòcesi de Girona.
En total, unes 800.000 pàgines que avui es poden consultar en l'apartat Records/Registros del portal FamilySearch.
Aquest trimestre, Dan Hull i la seva esposa Martha Hull, voluntaris de l'organització, estan digitalitzant diverses sèries documentals a l'Arxiu Comarcal de la Garrotxa en el marc d'un conveni entre el Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya i FamilySearch.
Posteriorment, les imatges digitalitzades es podran consultar al web de l'organització i a l'aplicació Arxius en Línia del Departament de Cultura.
Sala d'actes de l'Arxiu Comarcal de la Garrotxa
Aquest divendres, a les 7 de la tarda, a l'Arxiu Comarcal de la Garrotxa, tindrà lloc la presentació d'Els noms de la terra, setè volum dels Estudis Històrics de la Garrotxa, la revista que publica periòdicament l'Arxiu Comarcal.
El volum recull els 164 articles sobre toponímia de la Garrotxa que l'historiador i arxiver Xavier Puigvert i Gurt ha publicat en els darrers vint anys en els butlletins municipals de cultura El Plafó, El Cartipàs del Plafó i El Cartipàs, successivament.
Son textos breus que analitzen noms de muntanyes i paratges, camins i carrers, casals i masos, feixes i camps, etc., presents arreu de la comarca.
Per mitjà de la documentació antiga, l'autor contextualitza i intenta explicar l'origen i el significat de moltes d'aquestes descripcions del paisatge quotidià.
L'aplec d'articles conté els escrits originals apareguts periòdicament, editats amb les correccions imprescindibles i l'acompanyament de les referències documentals i bibliogràfiques.
Xavier Puigvert i Gurt (Olot, 1966) és historiador especialitzat en el període medieval.
Llicenciat per la Universitat Autònoma de Barcelona, treballa com a arxiver a l'Arxiu Comarcal de la Garrotxa des de 1999.
Ha publicat diversos articles en revistes especialitzades, és coautor amb Antoni Mayans Plujà de l'edició del Llibre de Privilegis d'Olot (1995) i autor dels treballs La reconstrucció de la vila d'Olot després dels terratrèmols (1427-1433) (1996), L'època medieval [Quaderns d'Història d'Olot, 3] (1996), La muralla medieval d'Olot (la Garrotxa) (1998) i Els segles XVI i XVII [Quaderns d'Història d'Olot, 4] (2010).
En l'acte, a més de l'autor, hi intervindran l'historiador Miquel Puig i Reixach i l'arxiver Antoni Mayans.
Arxiu Comarcal de la Garrotxa i Institut de Cultura de la Ciutat d'Olot
Sala d'actes de l'Arxiu Comarcal de la Garrotxa
L'Arxiu Comarcal de la Garrotxa proposa als seguidors del seu compte de Twitter una nova edició del calendari d'advent.
Per cinquè any consecutiu, encetem aquest joc sobre el patrimoni local, amb elements que combinen la història, la memòria i la fotografia, i que s'inspira en una iniciativa de la prestigiosa institució English Heritage l'any 2014 per adaptar a la xarxa social la tradició del calendari de compte enrere d'advent, originària de l'Alemanya protestant i estesa per tot Europa, que arriba fins a Nadal.
Enguany, de l'1 al 24 de desembre, l'Arxiu Comarcal publicarà diàriament en el seu compte de Twitter el negatiu d'una fotografia d'un artista plàstic local amb un text al·lusiu que ajudi a descobrir de qui es tracta.
Tothom qui el reconegui, podrà fer-ho saber per mitjà de la mateixa xarxa.
L'endemà se'n donarà la solució.
Simultàniament, el joc també es podrà seguir des del compte d'Instagram de l'Arxiu.
Fons i col·lecció Emili Massanas i Burcet, INSPAI, Centre de la Imatge
A partir del 3 de desembre i fins al 31 de gener de 2020, a la Sala d'actes de l'Arxiu Comarcal de la Garrotxa, es podrà veure l'exposició itinerant Valentí Fargnoli.
El paisatge revelat, organitzada per la Diputació de Girona.
Valentí Fargnoli i Iannetta (Barcelona, 1885-Girona, 1944), considerat com un dels fotògrafs de casa nostra més importants de la primera meitat del segle XX, va recórrer les comarques de Girona per fotografiar-ne el patrimoni monumental i els més diversos esdeveniments socials, públics o privats.
L'estètica singular i la voluntat de testimoniar la vida quotidiana són dos dels trets distintius de les seves imatges, moltes fetes per encàrrec i d'altres fruit de l'espontaneïtat de la seva mirada i de la seva passió per la fotografia.
La seva obra ha esdevingut un valuós testimoni documental de la gent, els pobles i els paratges abans del desenvolupament turístic.
L'exposició s'emmarca en la commemoració del 75è aniversari de la mort del fotògraf, que la Diputació de Girona impulsa al llarg del 2019.
Les imatges provenen de les col·leccions i els fons fotogràfics que conserva l'INSPAI, Centre de la Imatge.
Dissabtes 14 de desembre i 11 de gener, de 9 a 14 h
Sala d'actes de l'Arxiu Comarcal de la Garrotxa
Aquest divendres, a les 7 de la tarda, a la Sala d'actes de l'Arxiu Comarcal de la Garrotxa, tindrà lloc la presentació del llibre Víctor Català, l'escriptora emmascarada, de Margarida Casacuberta, editat per L'Avenç.
En aquest assaig, Margarida Casacuberta (Olot, 1964), professora de literatura contemporània a la Universitat de Girona, proposa una nova interpretació de l'obra de l'autora de Solitud, el reconeixement i la influència de la qual no han deixat de créixer en els últims anys.
A partir de les noves investigacions sobre l'escriptora de l'Escala –com la publicació dels epistolaris amb alguns intel·lectuals coetanis–, Casacuberta revela com, per protegir-se, Caterina Albert es va amagar rere una sèrie de màscares.
La primera màscara, el pseudònim, té l'origen a Olot.
L'any 1898, Caterina Albert va enviar al certamen literari que se celebrava en aquesta ciutat un parell d'originals, un dels quals era un monòleg, La infanticida, que va ser premiat.
L'obra, extremadament realista, va provocar un escàndol en la societat olotina tradicionalista, sobretot quan es va saber que l'autora era una dona jove.
A partir d'aquell moment, Caterina Albert va decidir utilitzar el pseudònim "Víctor Català", amb el qual va signar tota la seva obra de creació.
La presentació del llibre anirà a càrrec de Rosa Vilanova, professora de llengua i literatura catalanes a l'Institut Montsacopa d'Olot.