I. Aquest Dictamen té per objecte el Projecte de decret pel qual es modifica el Decret 212/2002, de'1 d'agost, de regulació de la composició i funcionament de la Comissió contra la Violència en Espectacles Esportius de Catalunya, es crea en el seu si la Subcomissió contra la Violència, el Racisme, la Xenofòbia i la Intolerància en l'Esport i es determinen els òrgans competents respecte del règim sancionador contra la violència, el racisme, la xenofòbia i la intolerància en matèria esportiva.
El Projecte consta d'un preàmbul, tres articles, una disposició transitòria i una disposició final.
En el preàmbul s'assenyala que l'objecte és la reforma del Decret 212/2002, i es deixa constància que les causes de la reforma són l'aprovació de la Llei de l'Estat 19/2007, de 11 de juliol, contra la violència, el racisme, la xenofòbia i la intolerància en l'esport, cosa que obliga a concretar els òrgans de la Generalitat competents respecte del règim sancionador que la Llei incorpora, i la creació de la Subcomissió contra la Violència, el Racisme, la Xenofòbia i la Intolerància en l'Esport.
També es fa al·lusió a les qüestions competencials i es justifica que la remissió a la Llei de l'Estat 19/2007 es fa amb caràcter transitori, mentre no s'aprovi la Llei catalana sobre aquesta matèria.
També es deixa constància que el Projecte és una proposta conjunta dels departaments d'Interior, Relacions Institucionals i Participació i de la Vicepresidència de la Generalitat.
En l'article 1 s'inclou la modificació de l'article 1 del Decret, s'afegeix un apartat on s'indica que es crea la Subcomissió contra la Violència, el Racisme, la Xenofòbia i la Intolerància, que tindrà caràcter permanent.
En l'article 2 s'inclou la modificació dels articles 2, 3, 4, 5, 15, 16, 17 i 18 del Decret 212/2002.
La reforma dels articles 2 a 5 afecta la creació de la Subcomissió: les seves funciones (art. 2), l'adscripció (art. 3), la composició (art. 4) i la durada dels càrrecs (art. 5).
La reforma dels articles 15 a 18 afecta els òrgans competents del Departament competent en matèria d'esport i del Departament competent en matèria de seguretat pública per a incoar (art. 15 i 16), instruir (art. 17) i sancionar (art. 18) els procediments sancionadors en matèria esportiva a què fa referència la Llei de l'esport i en matèria de lluita contra la violència, el racisme, la xenofòbia i la intolerància en l'esport.
En l'article 3 de la norma que es projecta s'afegeix un capítol al Decret 212/2002, el 3, integrat pel nou article 19, dedicat al funcionament de la Subcomissió.
La disposició transitòria estableix que les referències que fa el Projecte a la legislació contra la violència, el racisme, la xenofòbia i la intolerància en l'esport s'entenen efectuades, en allò que afecta les competències esportives oficials d'àmbit estatal a la Llei 19/2007, mentre no s'aprovi a Catalunya la corresponent llei sobre la matèria, i que a aquest efecte la Subcomissió ha d'exercir les funcions que en aquesta matèria corresponen a la Comissió estatal contra la Violència, el Racisme, la Xenofòbia i la Intolerància en l'Esport.
La disposició final n'estableix l'entrada en vigor per a l'endemà de publicar-se en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
El decret que es projecta desplega el Decret legislatiu 1/2000, de 31 de juliol, pel qual s'aprova el Text únic de la Llei de l'esport.
També concreta la Llei de l'Estat 19/2007, de 11 de juliol, contra la violència, el racisme, la xenofòbia i la intolerància en l'esport.
El Decret 212/2002, que ara es vol modificar, va ser objecte de dictamen per aquesta Comissió Jurídica Assessora (Dictamen 292/02), les observacions de la qual, sense tenir cap d'elles el caràcter d'essencial, van ser incorporades al text del Decret.
És doctrina reiterada d'aquesta Comissió que en l'examen d'un projecte de disposició de caràcter general, l'abast d'actuació d'aquest òrgan consultiu comporta l'estudi de la competència de la Generalitat de Catalunya, l'habilitació legal per a dictar-la, la comprovació que s'hagin seguit els tràmits procedimentals i, especialment, l'anàlisi de la legalitat del contingut del projecte, així com la formulació de suggeriments sobre eventuals deficiències que cal evitar o sobre possibles millores que hi cal introduir.
Atès el contingut del Projecte, que ha estat descrit en el fonament jurídic primer, aquesta Comissió Jurídica Assessora considera que el títol competencial que fonamenta aquesta disposició normativa és l'article 134.1 de l'Estatut d'autonomia de Catalunya, segons el qual correspon a la Generalitat la competència exclusiva en matèria d'esport.
En particular, la lletra j) indica que correspon a la Generalitat 'la regulació en matèria de prevenció i control de la violència en els espectacles públics esportius, respectant les facultats reservades a l'Estat en matèria de seguretat pública'.
En relació amb la seguretat pública, que constitueix un dels continguts del Projecte sobre el qual es dictamina, correspon a la Generalitat, d'acord amb el que estableix l'article 164.3 de l'Estatut, en el marc de la legislació estatal sobre seguretat, les facultats executives que li atribueixi l'Estat.
El reconeixement de la competència de la Generalitat no evita que, en el moment d'iniciar la valoració del contingut del Projecte, es presti una especial atenció a l'adequació de les funcions que en el Projecte s'atribueixen als òrgans de la Generalitat a l'ordre normatiu competencial en la matèria de l'esport, o el que seria més precís, a la matèria de prevenció i repressió de la violència, la xenofòbia, el racisme i la intolerància en les competicions esportives oficials d'àmbit estatal.
El Govern compta amb habilitació suficient per a aprovar el Decret projectat.
El Govern de la Generalitat té atribuïda directament la potestat reglamentària amb caràcter general per l'article 68.1 de l'Estatut d'autonomia, d'acord amb l'Estatut i les lleis.
En aquest cas, l'habilitació es troba en el Decret legislatiu 1/2000, pel qual s'aprova el Text únic de la Llei de l'esport, que remet al Reglament la regulació de la composició i funcionament de la Comissió contra la Violència en Espectacles Esportius de Catalunya, i també les mesures de prevenció contra la violència i de seguretat en els recintes esportius (art. 84).
En la mateixa Llei es troba l'habilitació per a desplegar la regulació del procediment sancionador, i l'article 70.1 estableix l'habilitació per a determinar els òrgans competents per a acordar la incoació de procediments sancionadors i la imposició de sancions.
V. L'expedient està integrat pels documents i les actuacions que s'anoten en els antecedents d'aquest Dictamen.
a) L'elaboració de la disposició ha estat assumida per la Secretaria General del Departament d'Interior, Relacions Institucionals i Participació.
La memòria relativa al Projecte, d'acord amb l'article 63 de la Llei 13/1989, inclou les referències al marc normatiu, la justificació de l'oportunitat de la reforma del Decret 202/2002, la necessitat de sol·licitar l'informe de l'Institut Català de les Dones i la de formular consultes als departaments, en particular al departament competent en matèria d'esport.
També hi consta l'informe econòmic en termes de cost-benefici, on es distingeix entre el cost d'elaboració de la norma i el cost d'aplicació, i es concreta que els costos econòmics es limiten, de fet, a les dietes i indemnitzacions dels membres de la Subcomissió que es crea, dietes que s'hauran de fixar per Acord de Govern.
En allò que afecta el benefici, s'assenyala que aquest no és econòmic, sinó que la finalitat és garantir l'eradicació de la violència en el món de l'esport.
Ha emès informe l'Institut Català de les Dones, en el qual fa una anàlisi terminològica del text i conclou suggerint substitucions de termes per a evitar l'ús androcèntric i sexista del llenguatge.
També recomana que la Subcomissió es nomeni atenent criteris de participació paritària d'homes i dones, a la presència equilibrada i a la rotació home-dona en la designació de la presidència i vicepresidència de la Comissió.
Les recomanacions de caràcter terminològic són incorporades al text del Projecte; també s'hi incorpora, com a article 4.5, que es procurarà la presència equilibrada d'homes i dones amb l'objectiu d'assolir la paritat de gènere en la composició.
En el procediment s'ha propiciat la intervenció específica del Departament de la Vicepresidència, atesa la competència que deté en matèria d'esports, i el fet que el vicepresident i el conseller d'Interior, Relacions Institucionals i Participació siguin els qui realitzin d'una manera conjunta la proposta normativa.
Les observacions que es fan des del Departament de la Vicepresidència afecten la composició i la seu de la Subcomissió contra la Violència, el Racisme, la Xenofòbia i la Intolerància en l'Esport i totes elles són acceptades i incorporades al text del Projecte.
També presenten observacions els departaments de Salut, d'Acció Social i Ciutadania i l'Oficina del Govern.
Aquestes observacions han estat en gran part valorades.
No obstant això, aquesta Comissió ha de recordar que en l'expedient han de constar per escrit totes les observacions efectuades i que totes elles han de ser valorades, i que s'hi argumenti, cas per cas, l'admissió total o parcial o el rebuig.
b) En relació amb la participació ciutadana s'ha de fer constar que en la tramitació del Projecte s'ha obert el tràmit d'informació pública.
Únicament presenta observacions la Federació de Municipis de Catalunya.
Les seves observacions són valorades, però no acceptades, en l'escrit del secretari general del Departament, entre les quals destaca la sol·licitud d'incloure en la Subcomissió dues persones en representació dels ens locals a proposta de l'Associació Catalana de Municipis i Comarques i de la Federació de Municipis de Catalunya.
Cal destacar que el Projecte no s'ha sotmès a audiència de les entitats afectades per la disposició.
Aquesta Comissió ha insistit a remarcar la naturalesa essencial i el caràcter preceptiu del tràmit d'audiència, que no té caràcter discrecional per a l'Administració que proposa la norma, ja que la participació de les organitzacions i les associacions afectades per la disposició no pot quedar a la lliure disposició o discrecionalitat del Govern o del conseller corresponent.
La participació està destinada no només al fet que els interessats facin valer els drets i interessos que els correspongui, sinó també a assegurar l'assoliment d'una formulació més adequada dels textos reglamentaris, que ha de redundar en benefici de l'encert i de la legalitat de la norma projectada.
En aquest cas concret s'afecten interessos d'organitzacions i associacions.
El Projecte crea una Subcomissió que assumeix funcions que signifiquen un desapoderament de les que exerceix l'actual Comissió contra la Violència en Espectacles Esportius de Catalunya; funcions que afecten els interessos de les federacions esportives, dels clubs i associacions esportives, entitats locals o la Delegació del Govern de l'Estat a Catalunya.
La necessitat de l'audiència es reforça si es té en compte que es fa una proposta de composició de la Subcomissió que no reprodueix fidelment els criteris de composició de la Comissió contra la Violència en Espectacles Esportius de Catalunya.
Exemples d'això és que no es dóna representació als ens locals, a l'Ajuntament de Barcelona, a persones de prestigi reconegut en l'àmbit de les competències de la Comissió, ni als clubs o les associacions esportius més destacats pel nombre de socis i l'aforament de les seves instal·lacions.
Aquesta observació es formula amb caràcter d'essencial.
c) D'altra banda, aquesta Comissió ha de deixar constància que no consta en l'expedient que s'hagi valorat la necessitat de sol·licitar informe a la Comissió Estatal contra la Violència, el Racisme, la Xenofòbia i la Intolerància en l'Esport.
La Llei 19/2007 preveu en l'article 20.3.b).2 que és funció de la Comissió estatal 'emetre informes preceptivament sobre les disposicions de les comunitats autònomes que afectin el règim estatal de prevenció de la violència, el racisme, la xenofòbia i la intolerància en l'esport i les disposicions de les comunitats autònomes sobre prevenció de la violència, el racisme, la xenofòbia i la intolerància en l'esport que aquelles li enviïn'.
La valoració del contingut d'aquest Projecte, com s'evidencia en la disposició transitòria, pretén que la Subcomissió que es crea assumeixi les funcions que corresponen a la Comissió estatal contra la Violència en l'Esport.
Per tant, s'està afectant el règim estatal de prevenció de la violència, el racisme, la xenofòbia i la intolerància en l'esport.
I, en conseqüència, s'hauria d'haver sol·licitat l'informe de la Comissió estatal.
Aquest criteri es podria estendre a la sol·licitud d'informe de la mateixa Comissió catalana i del Consell Català de l'Esport, al qual s'havia donat audiència 'juntament amb el Consell Assessor d'Espectacles i Activitats Recreatives, l'Associació Catalana de Municipis i Comarques, la Federació de Municipis de Catalunya i l'Ajuntament de Barcelona' en el procediment d'elaboració del Decret que ara es vol modificar.
Aquesta observació, relativa a la manca dels referits informes, es formula amb caràcter d'essencial.
d) Es troba incorporat a l'expedient l'informe favorable de l'Assessoria Jurídica del Departament d'Interior, Relacions Institucionals i Participació, que conté una anàlisi del marc normatiu on es valora la incidència de la Llei estatal en les competències de la Generalitat i es justifica la reforma del Decret 212/2002.
L'expedient s'ultima amb l'escrit de la Secretaria del Govern pel qual es certifica que, en la sessió de 24 de març de 2009, s'examina el Projecte de decret, sobre el qual el Consell Tècnic informa favorablement amb caràcter previ a la sol·licitud de dictamen d'aquest alt òrgan consultiu.
La valoració del contingut s'ha d'iniciar plantejant si les funcions que en el Projecte s'assignen als òrgans de la Generalitat de Catalunya en relació amb les competicions esportives d'àmbit estatal respecten l'ordre de distribució de competències entre l'Estat i la Generalitat de Catalunya.
La Constitució no inclou una reserva de competència en matèria específicament esportiva a favor de l'Estat.
L'Estatut d'autonomia de Catalunya ha assumit la competència exclusiva en matèria d'esport, i matisa que aquesta competència exclusiva inclou en tot cas la regulació en matèria de prevenció i control de la violència en espectacles esportius, respectant les facultats reservades a l'Estat en matèria de seguretat pública; així ho estableix literalment l'article 134.1.j) de l'Estatut.
La manca de títol competencial específic en matèria d'esport i l'assumpció d'aquesta matèria en règim exclusiu per les comunitats autònomes no ha impedit que l'Estat hagi trobat en altres títols competencials l'instrument per a justificar-ne la intervenció regulativa en l'esport d'àmbit estatal i internacional, i en la matèria de la violència, el racisme, la xenofòbia i la intolerància en l'esport: el títol competencial de seguretat pública i el que es denomina 'organització de l'esport federat estatal' en conjunt han estat els que han emparat habitualment aquesta intervenció.
Bon exemple d'això és la Llei que afecta directament aquest cas, la Llei de l'Estat 19/2007, que en la disposició addicional primera al·lega aquests títols competencials per a justificar la intervenció legislativa de l'Estat dins de l'àmbit objectiu de les competicions esportives oficials d'àmbit estatal que siguin organitzades per entitats esportives en el marc de la Llei de l'Estat 10/1990 o aquelles altres organitzades o autoritzades per les federacions esportives espanyoles.
No queden afectades per la Llei de l'Estat les competicions esportives d'àmbit autonòmic.
Evidentment, en relació amb aquestes competències, la Llei estatal conté una regulació molt detallada d'obligacions i disposicions de seguretat per a la prevenció de la violència en l'esport d'àmbit estatal, un minuciós règim sancionador, i també estableix les funcions de la Comissió Estatal contra la Violència, el Racisme, la Xenofòbia i la Intolerància en l'Esport.
Cal destacar que la Llei de l'Estat 19/2007 no ha estat objecte de recurs davant el Tribunal Constitucional per la Generalitat de Catalunya i que en l'expedient del Projecte sobre el qual es dictamina 'tot i que es fa referència a les competències legislatives de la Generalitat de Catalunya en relació amb la violència en l'esport i a la transitorietat de l'aplicació de la Llei estatal en espera d'una futura llei catalana en la matèria' no es discuteix directament que l'Estat tingui la titularitat de la competència per a dictar les normes que es contenen en la Llei.
Per tant, en aquest cas, no es discuteixen les competències normatives de la Generalitat i de l'Estat, la controvèrsia competencial se situa únicament en dos sectors del camp de les competències executives: a) el règim sancionador, en el qual es trasllada als òrgans de la Generalitat les facultats sancionadores que la Llei reserva a les autoritats governatives estatals; i b) el de les funcions de la Comissió Estatal contra la Violència, el Racisme, la Xenofòbia i la Intolerància, en el qual es traslladen a la Comissió contra la violència catalana, o a la Subcomissió que el decret crea, l'exercici de funcions que la Llei estatal reserva a la Comissió estatal.
A continuació es valorarà l'adequació de tals atribucions a l'ordre normatiu competencial.
a) Respecte del règim sancionador, conflueixen diverses raons jurídiques per a argumentar l'adequació a l'ordre competencial de l'atribució del seu exercici a les autoritats de la Generalitat de Catalunya.
L'encaix d'aquestes funcions dins del camp de la seguretat pública, la naturalesa adjectiva del règim disciplinari i les competències que l'article 164 de l'Estatut reconeix a la Generalitat en la matèria són argument suficient per a justificar que siguin les autoritats de la Generalitat les responsables d'adoptar mesures sancionadores i de prevenció i seguretat en les competicions d'àmbit estatal que se celebrin en el territori de Catalunya.
En aquests termes ho reconeix la mateixa Llei de l'Estat 19/2007, en la disposició addicional vuitena.
En relació amb l'articulació de la competència sancionadora en el Projecte sobre el qual es dictamina, aquesta Comissió Jurídica Assessora ha de recomanar que es fixi amb major precisió l'àmbit d'actuació de les facultats sancionadores.
En aquest sentit, les expressions que utilitza el Projecte, com 'normativa contra la violència, el racisme, la xenofòbia i la intolerància en l'esport' (art. 2.2.a)), 'normativa vigent en matèria de lluita contra la violència' (art. 14), 'normativa vigent en aquest àmbit' (art. 16.2), 'normativa vigent en matèria de lluita' (art. 17.2), 'normativa en matèria de lluita contra [...]' (art. 18.2), han de ser substituïdes per la referència al títol II de la Llei de l'Estat 19/2007.
En matèria sancionadora s'ha de contribuir a la més correcta identificació de la norma que tipifica les conductes i les sancions corresponents.
En aquest sentit s'ha de concretar, a més, que el règim sancionador al qual es fa referència és el regulat en el títol II de la Llei (no queda comprès, per tant, el règim disciplinari esportiu que es regula en el títol III de la Llei 19/2007), i incloure, també, cas per cas, els articles de la Llei directament afectats per cadascuna de les fases del procediment, com es fa amb la normativa catalana, que sempre se cita d'aquesta manera.
Mitjançant la integració de les referències a la Llei 19/2007 en l'articulat del Projecte es fa innecessària la primera part de la disposició transitòria del Projecte esmentat.
b) La regulació que es fa en el Projecte encomana a la Comissió contra la Violència en Espectacles Esportius de Catalunya i, molt en particular, a la Subcomissió contra la Violència, el Racisme, la Xenofòbia i la Intolerància en l'Esport, gran part de les funcions que la Llei estatal reserva a la Comissió estatal i que el Reial decret 748/2008, que regula la Comissió, ha distribuït entre el Ple i la Comissió Permanent de la Comissió.
La creació de la Comissió estatal i les funcions que se li atribueixen troben empara en la dimensió supraautonòmica de determinades competicions esportives.
Des d'aquesta dimensió, com s'ha indicat anteriorment, s'ha justificat l'existència d'un títol competencial en relació amb l'organització de l'esport federat estatal, i la Comissió contra la Violència és una de les expressions institucionals d'aquesta competència.
Aquesta Comissió Jurídica Assessora coincideix que l'abast estatal o supraautonòmic de les competicions a les quals es fa referència justifica la intervenció estatal per a la regulació i tutela dels interessos generals que corresponen a l'esport federat espanyol en conjunt.
En aquest cas, no es tracta de delimitar l'abast de les potestats legislatives en la matèria sinó que la controvèrsia competencial que el Projecte planteja es limita exclusivament al camp executiu i en particular als actes d'aquesta naturalesa competencial, que han de ser exercits per la Comissió estatal o per la Comissió catalana en les competicions estatals que se celebrin a Catalunya.
És obvi que, en allò que afecta l'esport d'àmbit autonòmic, la Comissió catalana és la que exerceix la totalitat de funcions que li atribueix la Llei de l'esport.
Les competències que l'Estatut d'autonomia reserva a la Generalitat en relació amb els espectacles esportius ha de conduir a interpretar que les funcions executives que la Llei estatal atribueix a la Comissió han de ser exercides dins del territori de Catalunya per la Comissió catalana.
L'abast territorial supraautonòmic de la matèria no implica un desapoderament de la Generalitat, sinó que el que ocasiona aquesta extraterritorialitat és que l'exercici de la competència es faci adoptant les mesures de col·laboració i cooperació que en l'exercici de la funció siguin necessàries per a garantir-ne l'eficàcia i l'eficiència (art. 115.2 de l'Estatut d'autonomia), excepcionalment, per la naturalesa de les funcions que la llei atribueix a la Comissió estatal.
En aplicació del criteri indicat de distribució, i en relació únicament amb les funcions de la Comissió en relació amb la violència en l'esport d'àmbit estatal, aquesta Comissió Jurídica Assessora considera que la concreció de les funcions de la Comissió o de la Subcomissió que es fa a l'articulat és correcta, des de la dimensió competencial; no obstant això, cal fer notar que la formulació funcional que s'incorpora a la disposició transitòria del Projecte 'en la qual s'atribueix a la Subcomissió, sense concretar-les, les funcions que corresponen a la Comissió estatal en relació amb les mesures preventives i sancionadores de la Llei 19/2007' pot plantejar en ocasions problemes d'ordre competencial.
En aquest sentit, aquesta Comissió considera que la llei atribueix a la Comissió estatal funcions que difícilment poden ser exercides d'una manera descentralitzada (art. 20.3.a).3; art. 20.3.b).1 i 2 i art. 20.3.c).2, 3, 4, 6, 8 i 9, o l'elaboració del protocol d'actuació previst en l'art. 15.2).
Encara que el gruix de la matèria hagi de quedar sota competència exclusiva dels òrgans de la Generalitat de Catalunya sobre aquestes matèries, com ara el cas de la declaració d'alt risc dels esdeveniments esportius, resulta difícil no obrir un espai procedimental que permeti la participació d'òrgans externs a la Generalitat que tenen també interessos en aquesta qüestió.
En aquest sentit, la Comissió Jurídica Assessora recomana una de les vies per a resoldre satisfactòriament la pluralitat d'interessos mitjançant la integració dins de la Subcomissió d'un representant de la federació espanyola.
En coherència amb el que s'acaba d'indicar, aquesta Comissió Jurídica Assessora considera que s'ha de suprimir la referència a les funcions de la Comissió estatal que es fan a la disposició transitòria i que les funcions que vulguin adjudicar-se a la Comissió i a la Subcomissió catalanes han de ser enumerades d'una manera individualitzada, una vegada ponderada la possibilitat de l'exercici descentralitzat, en l'article dedicat a les funcions de la Comissió (art. 2.1) i de la Subcomissió (art. 2.2).
Aquesta Comissió Jurídica Assessora ha de fer una consideració de caràcter general sobre el fet que s'ordeni d'una manera més sistemàtica i jurídicament més rigorosa el contingut del Projecte.
Amb aquesta finalitat es formulen les observacions següents:
a) S'ha de considerar l'oportunitat de derogar totalment el vigent Decret 212/2002 i elaborar-ne un de nou.
L'abast de la reforma s'ha de valorar, tant des de la dimensió quantitativa com de la qualitativa, com de gran entitat.
La vessant quantitativa permet deixar constància que es modifiquen deu dels dinou articles del Decret vigent i s'afegeix un nou capítol i una disposició transitòria.
La dimensió qualitativa no té un abast menor: es crea una Subcomissió en el si de la Comissió contra la Violència, en la qual es concentren les funcions relacionades amb la lluita contra la violència, el racisme, la xenofòbia i la intolerància en l'esport, i s'introdueix el règim preventiu i sancionador de les conductes violentes, racistes, xenòfobes o intolerants en l'esport.
Tot això dóna bones raons per tal que es valori l'oportunitat de l'elaboració d'un nou Projecte on es sistematitzi l'organització de la Comissió, se n'ordeni els òrgans, la composició, les funcions i el funcionament; per a evitar, amb això, la complexa i poc sistemàtica integració que es fa de la Subcomissió en el cos del Decret 212/2002.
En aquest sentit seria recomanable una consulta a les estructures i l'organització d'òrgans anàlegs al que és objecte de regulació.
Si no es creu oportú acceptar la recomanació anterior, aquesta Comissió Jurídica Assessora aconsella que s'incorpori en un capítol específic la totalitat de referències orgàniques i funcionals referents a la Subcomissió que es fan d'una manera dispersa en el Projecte sobre la qual es dictamina.
En aquest capítol s'hauria de caracteritzar la naturalesa jurídica i la connexió orgànica i funcional amb la Comissió contra la Violència en Espectacles Esportius de Catalunya i, en aquest sentit, atenir-se a la configuració que es fa de la Comissió permanent estatal en l'article 8 del Reial decret 748/2008 pot ser una bona guia.
b) La disposició transitòria no és una disposició transitòria en sentit estricte.
Aquesta mal denominada disposició transitòria seria totalment innecessària i quedaria sense contingut si, com abans s'ha dit, s'incorporen a l'articulat les atribucions que corresponen a la Generalitat en aquest àmbit, tal com es fa amb el decret vigent en relació amb la llei catalana, així com, en els mateixos termes, en relació amb les funcions de la Comissió i Subcomissió catalanes.
Les consideracions anteriors ja han permès fer observacions que afecten d'una manera particular l'articulat, entre elles, traslladar el contingut de la disposició transitòria a l'articulat i mantenir la necessitat de la llei catalana exclusivament en el preàmbul; sistematitzar en un capítol o en un article la regulació de la Subcomissió (naturalesa, composició, organització, funcions i funcionament), o acotar el camp d'actuacions sancionadores a l'àmbit de la violència, el racisme, la xenofòbia i la intolerància en l'esport, i incloure en l'articulat la indicació corresponent de la Llei 19/2007.
Ara resta per fer unes consideracions particulars amb la finalitat de millorar la sistematitzat i la qualitat tècnica del Projecte:
S'ha de mantenir el títol complet del decret que es modifica sense alterar-lo, que ha d'anar precedit de l'expressió 'de modificació del [...]'.
b) Formalització de la reforma.
Tot i que no hi ha una fórmula única per a estructurar una norma que en reformi una altra d'anterior, el que és més habitual és incorporar la reforma en un article únic, atès que tot afecta la mateixa norma, i dins de l'article enumerar les reformes que afecten el text.
Així se'n simplifica la presentació.
A més, la referència als articles ha d'incloure el títol, cosa que no es fa en la totalitat dels casos.
c) Modificació de l'article 2.1.k).
En aquest apartat s'enumeren les funcions de la Comissió contra la Violència en Espectacles Esportius de Catalunya.
En la lletra k) s'indica que s'han d'establir mecanismes de cooperació amb les comunitats autònomes, sense fer menció a l'Estat i a la Comissió estatal.
Se suggereix que es valori d'incloure-la.
d) Modificació de l'article 14.
Cal delimitar amb més claredat les expressions 'mesures' i 'mesures de seguretat', ja que tenen un règim jurídic diferent.
A més, s'hauria de dotar de major precisió l'última frase, per a indicar a què es fa referència amb l'expressió 'en els termes que s'hi regulen'.
e) Modificació de l'article 17.2.
En aquest article és suficient fer una remissió a l'article 16 del Decret, perquè l'article 16.2 ja inclou les referències que s'hi fan en l'article 17.2.
f) Modificació de l'article 18.2.
Ha de modificar-se la redacció de la segona part de l'article, de tal manera que és suficient incloure una referència a l'article 24 de la Llei 19/2007.
g) Modificació de l'article 19.2.
Cal corregir l'error material de citar 'respecte dels seus membres' quan es parla de la convocatòria de l'òrgan.
El decret ha de ser signat pels consellers competents per raó de la matèria.
Per tant, s'hi hauria d'incloure la signatura del conseller de la Vicepresidència.
Un cop tingudes en compte les observacions formulades amb caràcter d'essencial en les lletres b) i c) del fonament jurídic V i considerades la resta d'observacions formulades en els fonaments jurídics VI, VII i VIII, es pot elevar al Govern de la Generalitat el Projecte de decret pel qual es modifica el Decret 212/2002, de'1 d'agost, de regulació de la composició i funcionament de la Comissió contra la Violència en Espectacles Esportius de Catalunya, es crea en el seu si la Subcomissió contra la Violència, el Racisme, la Xenofòbia i la Intolerància en l'Esport i es determinen els òrgans competents respecte del règim sancionador contra la violència, el racisme, la xenofòbia i la intolerància en matèria esportiva.