projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
En aquest informe, a més de les comparacions amb els països de l'OCDE i de la zona euro, s'ha començat a incloure alguna informació relativa als països candidats a entrar a la UE i als tres països membres de l'espai econòmic europeu.
Com en d'altres edicions, s'han inclòs en l'estudi indicadors de resultats com els de les competències bàsiques a secundària, les dades dels estudis de la Inspecció o dades relatives a la taxa d'activitat de la població segons el seu nivell d'estudis.
S'hi han inclòs indicadors nous, com els referents a les retribucions del professorat, a la utilització de les TIC en les pràctiques docents o al clima escolar en l'àrea d'anglès, i s'hi ha incorporat informació relativa a la Conferència Nacional d'Educació 2000-2002.
L'informe consta de 27 indicadors agrupats de la manera següent:
El Sistema d'Indicadors d'Ensenyament de Catalunya és una actualització dels anteriors estudis publicats pel Consell Superior d'Avaluació en els darrers anys que ofereix dades relatives a l'educació de Catalunya i comparacions internacionals que poden ajudar a situar la realitat educativa del nostre país.
Com en d'altres edicions, a més dels indicadors propis de Catalunya hi podem trobar indicadors que ens informen de l'estat de l'educació als països de l'euro i als països de la Unió Europea.
També hi ha alguns indicadors que permeten visualitzar sèries temporals de l'evolució del sistema que resulten altament il·lustratives.
L'informe consta de 25 indicadors agrupats de la manera següent:
Aquesta edició del Sistema d'Indicadors d'Educació de Catalunya, homologada als sistemes d'indicadors estatals i internacionals, és una actualització de les nou anteriors.
Com en aquestes, a més dels indicadors propis de Catalunya, s'inclouen indicadors que ens informen de la situació de l'educació als països de la zona euro i als països que formen part de la Unió Europea.
Les sèries temporals que es recullen mostren l'evolució del sistema educatiu català.
L'informe consta de 35 indicadors agrupats de la manera següent:
El volum onzè de la sèrie dels sistemes d'indicadors d'educació de Catalunya actualitza les edicions anteriors.
Inclou els indicadors propis de Catalunya, els indicadors que ens informen de l'educació als països de la zona euro, de l'OCDE i dels països que formen part de la Unió Europea, així com sèries temporals, que són il·lustratives de l'evolució del nostre sistema educatiu.
El volum agrupa els indicadors en les quatre categories habituals, de manera que inclou:
- onze indicadors de processos i escolarització
S'incorporen també els indicadors que ens informen del progrés que s'està fent a Catalunya en relació amb l'obtenció de les fites europees, conegudes com els objectius de Lisboa 2010.
El volum dotzè de la sèrie del sistema d'indicadors d'educació de Catalunya actualitza les edicions anteriors.
Inclou els indicadors propis de Catalunya, els indicadors que ens informen de l'educació als països de la zona euro, de l'OCDE i dels països que formen part de la Unió Europea, així com sèries temporals, que són il·lustratives de l'evolució del nostre sistema educatiu.
Per primera vegada, s'incorporen indicadors sobre la despesa en beques i ajuts per a l'estudi.
El volum agrupa els indicadors en les quatre categories habituals, de manera que inclou cinc indicadors de context, onze indicadors de recursos, deu indicadors de processos i escolarització, vuit indicadors de resultats i els cinc indicadors europeus de referència, Lisboa 2010.
El volum es clou amb un capítol de consideracions finals, que conté informació sobre les característiques generals dels sistemes d'indicadors d'educació, les actualitzacions successives, el sistema d'indicadors d'educació propis de Catalunya i les perspectives futures.
Hi ha, com sempre, un glossari de sigles i un índex analític.
El volum tretzè de la sèrie del sistema d'indicadors d'educació de Catalunya actualitza les edicions anteriors.
Inclou els indicadors propis de Catalunya, els indicadors que ens informen de l'educació als països de la zona euro, de l'OCDE i dels països que formen part de la Unió Europea, així com sèries temporals, que són il·lustratives de l'evolució del nostre sistema educatiu.
Per primera vegada, s'incorporen a l'estudi els indicadors de la formació del professorat en TAC (tecnologia per a l'aprenentatge i el coneixement).
El volum agrupa els indicadors en les quatre categories habituals, de manera que inclou cinc indicadors de context, dotze indicadors de recursos, deu indicadors de processos i escolarització, vuit indicadors de resultats i els cinc indicadors europeus de referència, Lisboa 2010.
Entre els indicadors de resultats s'inclouen els obtinguts en diversos estudis recents, com són la prova censal de sisè d'educació primària, feta per primer cop el maig de 2009, i els resultats de l'educació postobligatòria a Catalunya de l'any 2008.
També s'inclouen els resultats obtinguts per Catalunya en l'estudi internacional SITES 2006.
Com en l'edició anterior, s'inclouen indicadors sobre la despesa en beques i ajuts per a l'estudi.
El volum es clou amb un capítol de consideracions finals, que conté informació sobre les característiques generals dels sistemes d'indicadors d'educació, les actualitzacions successives i el sistema d'indicadors d'educació propis de Catalunya.
Hi ha, com sempre, un glossari de sigles i un índex analític.
El volum catorzè del sistema d'indicadors actualitza les edicions anteriors.
Inclou els indicadors propis de Catalunya, els indicadors que ens informen de la situació de l'educació als països de l'OCDE i als països que formen part de la Unió Europea.
Incorpora sèries temporals que proporcionen informació de l'evolució del sistema educatiu català.
Els indicadors s'agrupen en les quatre categories habituals: indicadors de context, indicadors de recursos, indicadors de processos i escolarització i indicadors de resultats.
Entre aquests darrers s'inclouen els resultats obtinguts en la prova d'avaluació de sisè d'educació primària, realitzada per segona vegada al maig del 2010 i de la qual s'inicia una sèrie temporal.
També s'inclouen els resultats de l'avaluació estatal de sisè d'educació primària del 2007 i els de l'avaluació de la formació professional reglada 2001-2008, dissenyada i coordinada pel Consell Superior d'Avaluació del Sistema Educatiu.
Com és habitual, el volum recull informació dels indicadors que ens informen del progrés que es fa a Catalunya en vistes a l'obtenció dels objectius europeus marcats per la Unió Europea per als anys 2010 i 2020.
En el quinzè volum de la sèrie, els indicadors s'agrupen en les quatre categories habituals: indicadors de context, indicadors de recursos, indicadors d'escolarització i processos, indicadors de resultats i indicadors europeus de referència.
Aquests darrers ens informen del progrés que es fa a Catalunya en vistes a l'obtenció dels objectius europeus marcats per la Unió Europea per a l'any 2020.
En aquesta darrera categoria és de destacar que en alguns indicadors Catalunya se situa a prop o per sobre de la fita marcada pel Consell Europeu de Lisboa, mentre que en d'altres se situa encara lluny de l'objectiu a assolir.
El Sistema d'Indicadors d'Ensenyament de Catalunya recull ordenadament les xifres que caracteritzen el sistema educatiu català de manera que es puguin comparar amb les dades internacionals publicades per l'OCDE.
Aquesta setzena edició recull les dades de Catalunya corresponents al curs 2010-2011 i les dades internacionals del curs 2009-2010 que figuren a Education at a Glance, 2012.
El Sistema d'Indicadors s'organitza en els cinc blocs tradicionals: indicadors de context, de recursos, d'escolarització i processos, de resultats i els indicadors europeus de referència, fixats per la Unió Europea per a l'any 2020.
Es mantenen i/o actualitzen els indicadors de manera que se'n pugui fer el seguiment històric i s'hi introdueixen nous esquemes gràfics per facilitar la lectura i interpretació de les dades, com per exemple a l'apartat d'escolarització.
El Sistema d'Indicadors d'Ensenyament de Catalunya recull ordenadament les xifres que caracteritzen el sistema educatiu català de manera que es puguin comparar amb les dades internacionals publicades per l'OCDE a Education at a Glance el 2013.
Aquesta dissetena edició recull les dades de Catalunya corresponents al curs 2011-2012 i les dades internacionals del curs 2010-2011 que figuren a l'esmentada publicació de l'OCDE.
La voluntat d'anar perfilant un sistema d'indicadors de lectura més accessible ha comportat la revisió de la manera com s'organitzen les dades i de la quantitat de paràmetres que s'inclouen, cosa que ha implicat també una modificació de l'estructura de cadascun dels capítols del volum.
L'objectiu final que ens hem marcat és presentar una visió global coherent de totes les xifres que permeti, alhora, fer-ne una lectura en més profunditat.
Per aquesta raó, el nou volum del Sistema d'Indicadors s'ha organitzat en quatre grans apartats: indicadors de context, indicadors de recursos, indicadors d'escolarització i processos i indicadors de resultats.
S'ha prescindit d'un dels capítols habituals, el dedicat als indicadors europeus de referència, perquè entenem que aquelles magnituds que siguin paràmetres europeus de referència han d'estar incloses en el capítol que els correspon.
No obstant això i com que els indicadors europeus són molt rellevants, s'ha elaborat una taula amb la síntesi dels valors d'aquests indicadors fixats per la Unió Europea per a l'any 2020, que s'ha inclòs en un apartat final.
La divuitena edició del Sistema d'Indicadors d'Ensenyament de Catalunya recull les dades de Catalunya corresponents al curs 2012-2013 i les dades internacionals del curs 2011-2012.
El nou volum del Sistema d'Indicadors manté l'organització habitual en quatre blocs: indicadors de context, indicadors de recursos, indicadors d'escolarització i processos i indicadors de resultats.
En un capítol final es recull la síntesi dels valors obtinguts en els indicadors europeus de referència, fixats per la Unió Europea per a l'any 2020 i que s'han anat referenciant en els capítols corresponents.
La novetat en aquesta edició és que s'ha inclòs en la taula l'evolució que han experimentat aquests indicadors educatius europeus a Catalunya en el període 2010-2013.
El capítol d'indicadors de context s'estructura en quatre grans blocs: l'estructura de la població, que inclou una anàlisi detallada de la població amb edats compreses entre els 0 i els 4 anys, el nivell d'instrucció, la participació en el mercat de treball —amb la inclusió de dades sobre els NINI— i el nivell de riquesa determinada pel PIB per habitant.
La informació continguda en el capítol d'indicadors de recursos s'ha simplificat al màxim a fi d'agilitzar-ne la lectura i afavorir-ne la comprensió, sobretot els indicadors que fan referència a la formació permanent.
El capítol d'indicadors d'escolarització i processos amplia la relació de dades habituals amb la quantificació a partir dels nivells ISCED.
L'apartat dedicat a l'anàlisi de la idoneïtat, habitualment inclòs en aquest capítol, s'ha desplaçat al d'indicadors de resultats perquè així es complementa la informació sobre la promoció i la repetició de curs.
El capítol d'indicadors de resultats inclou dades sobre l'avaluació externa de sisè d'educació primària, l'avaluació externa de quart d'ESO i l'avaluació internacional PISA 2012.
S'inclouen també els resultats de l'avaluació interna d'educació primària i d'ESO, així com dades sobre l'abandonament prematur dels estudis.
A partir de l'any 2015, el Sistema d'Indicadors es publica en línia, en format pdf.
Els indicadors s'organitzen en els quatre blocs habituals:
Com en els darrers volums publicats, s'inclou el bloc amb els valors obtinguts en els indicadors europeus de referència, fixats per la Unió Europea per a l'any 2020:
Les dades de Catalunya que es publiquen han estat facilitades pel Departament d'Ensenyament, per l'Institut d'Estadística de Catalunya (IDESCAT), per la Secretaria d'Universitats i Recerca del Departament d'Economia i Coneixement o bé són d'elaboració pròpia.
Les dades d'Espanya i d'Europa s'han obtingut de la publicació Education at a glance de l'OCDE (Organització per a la Cooperació i el Desenvolupament Econòmic) i de la base de dades de l'Oficina Estadística de la Unió Europea, EUROSTAT.
D'altres indicadors provenen de l'EPA (Enquesta de Població Activa) i de l'INE (Institut Nacional d'Estadística).
En el primer trimestre del 2017 s'actualitzen els indicadors de context, els de resultats PISA, els d'abandonament prematur dels estudis i la taula-resum amb els principals indicadors europeus de referència UE-2020.
En el segon trimestre del 2017 s'actualitzen les dades dels capítols d'escolarització i processos.
La Conferència Nacional d'Educació 2000-2002 (CNE) va ser creada pel Departament d'Ensenyament dins el marc del programa Educació 2000-2004 per tal de promoure un procés obert de debat, reflexió, avaluació i elaboració de propostes de millora del sistema educatiu català.
Es va organitzar en set seccions, que van analitzar aspectes clau del sistema:
Les set seccions van dur a terme un treball tècnic de diagnòstic del sistema educatiu obligatori (primària i secundària), que es va complementar amb la consulta i debat duts a terme entre agents i representants de tota la comunitat educativa.
Es van consultar persones expertes i docents i es van organitzar una seixantena d'actes públics (taules rodones, grups de discussió, etc.) per tot el territori de Catalunya, que van aplegar unes 9.000 persones.
Es va dissenyar una pàgina web que va vehicular la informació i participació en les activitats organitzades per les seccions.
Es va obrir un fòrum de debat per a cada secció, que en conjunt va plantejar 38 preguntes, que van recollir unes 1.200 respostes en total.
La pàgina web va comptar amb unes 68.000 visites.
La CNE va concloure amb dues publicacions:
Identificació de les competències bàsiques en l'ensenyament obligatori és un informe d'avaluació elaborat pel Consell Superior d'Avaluació del Sistema Educatiu, del Departament d'Ensenyament, a partir d'una recerca coordinada per aquest mateix Consell i realitzada durant el curs 1997-1998, que ha comptat amb el suport de la FREREF (Fondation des Régions Européenes pour la Recherche en Éducation et en Formation).
L'estudi, on hi participen tres regions: Catalunya, les Balears i les Canàries, consisteix a recollir els continguts establerts en el currículum seguit per l'alumnat durant el seu ensenyament obligatori, per distribuir-los entre cinc grans àmbits –matemàtic, social, lingüístic, tecnocientífic i laboral– i entre trenta-quatre subàmbits.
Després es concreta aquesta distribució i es millora la definició dels continguts, formulats ja com a competències.
Posteriorment, s'aplica un qüestionari que proporciona dades per identificar quines competències bàsiques hauria d'adquirir l'alumnat en acabar l'escolarització obligatòria.
L'informe inclou els apartats següents: justificació de l'estudi; procés seguit (concreció del problema i objectius, disseny, mostres, tècniques i instruments utilitzats, recollida de dades i anàlisis estadístiques realitzades); resultats globals i per àmbits; conclusions; propostes per a la millora; annexos referits als resultats i a l'instrument d'avaluació i, per acabar, bibliografia.
Aquesta publicació, editada al juliol de 2000, també està disponible en un CD-Rom en diversos idiomes.
Totes les consultes sobre l'aplicació informàtica, llistes d'alumnat o incidències diverses s'han d'adreçar al Servei d'Atenció Unificada, a l'adreça de correu [EMAIL] o bé al telèfon 900 82 82 82.
Les incidències sorgides durant el procés general de les proves s'han d'adreçar al Consell Superior d'Avaluació del Sistema Educatiu: [EMAIL]
Els presidents de les comissions han d'adreçar les consultes sobre temes relacionats amb la gestió de les comissions a la Subdirecció General d'Inspecció Educativa: [EMAIL]
Els criteris de correcció són equivalents als de l'any 2015
Aspectes a avaluar en la competència lingüística
Llengua catalana i llengua castellana
Comprensió lectora i comprensió oral:
Aspectes a avaluar en la competència matemàtica
Les competències que s'avaluen es desenvolupen en els tres blocs següents: numeració i càlcul; espai, mesura i representació gràfica de dades; relacions i canvis.
Es tenen en compte de forma específica tres grans categories de processos: reproducció, connexió i reflexió.
La prova està formada per quatre quaderns: competència lingüística en llengua catalana, competència lingüística en llengua castellana, competència lingüística en llengua estrangera i competència matemàtica.
L'alumnat de la Vall d'Aran té un quadern de competència lingüística en llengua occitana aranesa.
Els quaderns de competència lingüística en llengua catalana, castellana i llengua occitana aranesa avaluen la comprensió lectora mitjançant textos de tipologia diversa (narratius, expositius, etc.).
El quadern de competència lingüística en llengua estrangera (anglès o francès) conté:
El quadern de competència matemàtica conté activitats que parteixen d'estímuls o situacions-problema que impliquen el domini del llenguatge i del raonament matemàtic i de diferents tipus de contingut del currículum de l'àrea de matemàtiques.
Per vuitè any consecutiu, es fa una prova que avalua les competències i coneixements bàsics que ha d'haver adquirit l'alumnat al final de l'educació primària per poder seguir amb normalitat el currículum previst per a l'ESO.
El Departament d'Ensenyament durà a terme una prova d'avaluació externa a l'alumnat de sisè curs d'educació primària en finalitzar el curs 2015-2016, que faran al voltant de 77.500 nens i nenes de Catalunya.
Aquesta prova es basarà en les competències bàsiques lingüístiques i matemàtiques que cal haver assolit en acabar aquesta etapa educativa.
El resultat de la prova no tindrà efecte ni en l'avaluació final de l'alumnat ni en la decisió de passar a l'ESO.
Amb aquesta prova, el Departament i cada centre d'educació primària podrà disposar d'informació acurada sobre la marxa de tot l'alumnat en un moment clau de la seva escolaritat segons un instrument de mesura homogeni.
La prova ha de servir, també, perquè cada centre pugui corregir els punts febles i potenciar els punts forts a partir de la major autonomia que permet la Llei d'educació de Catalunya.
L'objectiu final és millorar els resultats de l'alumnat i afavorir el seu pas a l'educació secundària.
Aquesta és una actuació en el camp de l'avaluació educativa que fa clarament un pas endavant en l'avaluació dels resultats de l'educació en una etapa educativa fonamental per a l'itinerari formatiu de l'alumnat i que ha d'esdevenir una eina útil per a l'avaluació formativa dels centres i del conjunt del sistema educatiu.
L'avaluació de sisè d'educació primària:
A la pàgina de Família i Escola també hi trobareu el full informatiu adreçat a les famílies.
Aquests són els quaderns de les proves de competència lingüística en llengua catalana (i aranès) i en competència matemàtica que ha fet l'alumnat de sisè d'educació primària el dia 4 de maig de 2016.
Aquests són els quaderns de les proves de competència lingüística en llengua castellana i llengua estrangera que ha fet l'alumnat de sisè d'educació primària el dia 5 de maig de 2016.
Aquests són els criteris de correcció i els fulls de respostes dels quaderns de les proves.
Els criteris de correcció són equivalents als de l'any 2014
Aspectes a avaluar en la competència lingüística
Comprensió lectora i comprensió oral: llengua catalana, llengua castellana, llengua estrangera
- La comprensió literal i la comprensió inferencial es mesuren mitjançant preguntes d'opció múltiple.
Expressió escrita: llengua catalana, llengua castellana, llengua estrangera
Llengua catalana i llengua castellana
- L'expressió escrita es mesura amb preguntes d'opció múltiple de lèxic i morfosintaxi i amb una redacció.
- Els aspectes formals, que són la lletra i la presentació.
- Les redaccions han de tenir un mínim de 100 paraules.
- L'ortografia es mesura també mitjançant un dictat.
És un text breu on s'han d'omplir uns espais en blanc amb la paraula corresponent.
- L'expressió escrita es mesura amb una redacció.
- Les redaccions han de tenir un mínim de 30 paraules.
Aspectes a avaluar en la competència matemàtica
- La competència d'utilitzar les tècniques matemàtiques bàsiques (per comptar, operar, mesurar, situar-se en l'espai i organitzar i analitzar dades) es mesura mitjançant preguntes directes de càlcul, problemes immediats, desplegament de figures i activitats de completar i aproximar operacions.
Aquestes preguntes s'agrupen en blocs per al seu tractament i estudi segons el tipus d'operació a fer.
- La competència d'obtenir informació i interpretar-la es mesura mitjançant l'obtenció de dades incorporades en gràfics, la regularitat en sèries numèriques, etc.
- La competència de plantejar i resoldre problemes es mesura segons el procés de raonament i dels resultats obtinguts a partir de les situacions plantejades.
Les competències que s'avaluen es desenvolupen en els tres blocs següents: numeració i càlcul; espai, mesura i lectura de gràfics; relacions i canvis.
Es tenen en compte de forma específica tres grans categories de processos: reproducció, connexió i reflexió.
Com l'any 2014, cada quadern té el seu corresponent full de respostes.
- En les proves de llengua catalana i castellana (i aranès), el dictat s'ha de contestar directament al quadern.
- En la prova de llengua estrangera es recomana que les activitats de comprensió oral es contestin primer al quadern i que després es passin les respostes al full de respostes.
- En la prova de matemàtiques s'han de contestar tres preguntes al quadern.
Aquestes tres preguntes estan convenientment indicades tant al quadern com al full de respostes.
Clicant aquí es pot accedir a les proves aplicades durant el curs 2013-2014.
La prova està formada per quatre quaderns: competència lingüística en llengua catalana, competència lingüística en llengua castellana, competència lingüística en llengua estrangera i competència matemàtica.
L'alumnat de la Vall d'Aran té un quadern de competència lingüística en llengua occitana aranesa.
Els quaderns de competència lingüística en llengua catalana, castellana i llengua occitana aranesa avaluen la comprensió lectora mitjançant textos de tipologia diversa (narratius, expositius, etc.).
- Un dictat on han d'escriure paraules en els espais buits.
- Dos textos de tipologies diferents amb els quals s'avalua la comprensió lectora.
- Ítems tancats per avaluar la competència lingüística (lèxic i morfosintaxi).
El quadern de competència lingüística en llengua estrangera (anglès o francès) conté:
- Ítems tancats sobre dos textos orals per avaluar la comprensió oral.
- Ítems tancats sobre dos textos escrits per avaluar la comprensió lectora.
El quadern de competència matemàtica conté activitats que parteixen d'estímuls o situacions-problema que impliquen el domini del llenguatge i del raonament matemàtic i de diferents tipus de contingut del currículum de l'àrea de matemàtiques.
- Càlcul directe, problemes de resposta immediata, justificacions a respostes donades.
Amb aquestes activitats s'avaluen els aspectes relacionats amb la numeració i el càlcul.
- Contorns i superfícies de figures planes, elements de figures tridimensionals, comprensió de gràfics associats a taules.
Amb aquestes activitats s'avaluen els aspectes relacionats amb l'espai, la mesura i la lectura de gràfics.
- Percentatges relacionats amb situacions quotidianes, equivalències i regularitats en sèries.
Amb aquestes activitats s'avaluen els aspectes relacionats amb les relacions i el canvi.