Funcas ha publicat l'informe Previsions econòmiques per a les comunitats autònomes 2016-2017, que actualitza els pronòstics regionals anteriors.
L'estudi preveu una desacceleració per al conjunt del país, que ja s'ha començat a notar en alguns indicadors de demanda, producció i ocupació.
Així i tot, les previsions són un creixement de l'economia espanyola del 3,1% el 2016 i del 2,3% el 2017.
Les Illes Balears, Catalunya, Castella-La Manxa, Comunitat Valenciana, Galícia, Madrid, País Basc i, en menor mesura, Aragó i Navarra creixeran per sobre de la mitjana gràcies al turisme i a la major diversificació de la seva estructura productiva.
Les comunitats menys dinàmiques seran Astúries, Cantàbria, Castella i Lleó i Extremadura, que no aconsegueixen aprofitar l'expansió de les exportacions i tendeixen a perdre població.
Així mateix, les desigualtats en termes de PIB per càpita es mantindran en el període, i Navarra serà l'única regió on l'atur baixarà del 10% el 2017.
Pel que fa a Catalunya, s'espera un creixement del PIB del 3,3% el 2016, amb un augment de l'aportació de la construcció en comparació amb el darrer any, mentre que l'aportació dels serveis es podria reduir.
De cara al 2017 la previsió és d'un creixement del PIB català del 2,4%, amb un afebliment generalitzat, que seria més pronunciat en els serveis.
El nou informe de l'OCDE Perspectives regionals de l'OCDE 2016.
Regions productives per a societats inclusives examina la creixent bretxa de productivitat entre regions dins dels països, i les implicacions d'aquestes tendències per al benestar de les persones que hi viuen.
Aquesta tercera edició analitza com les polítiques estructurals, la inversió pública i les reformes de governança multinivell poden ajudar a augmentar la productivitat i la inclusió.
L'estudi indica que si bé en les dues darreres dècades han disminuït les bretxes entre els PIB per càpita dels països membres de l'OCDE, dins de les seves fronteres els països experimenten creixents diferències d'ingressos entre les regions, les ciutats i les persones; aquestes bretxes interregionals s'eixamplen si es consideren els indicadors multidimensionals de la qualitat de vida i no només l'ingrés.
L'OIT ha publicat l'informe El futur del treball: el significat i el valor del treball a Europa, on analitza la noció del treball històricament i com el pas dels segles l'ha anat enriquint amb nous significats i estudia el futur del treball en les properes dècades, a la llum de tres possibles escenaris que competeixen per presentar una visió a mitjà termini.
En primer lloc, es consideren les conseqüències d'un escenari anomenat el desmantellament de la legislació laboral.
En segon lloc, la validesa de les proposicions que anuncien la fi del treball en l'àmbit de l'automatització i digitalització (escenari de la revolució tecnològica ).
I, finalment, un tercer escenari, la conversió ecològica, que sembla ser el més compatible amb la necessitat de combatre les característiques indesitjables del model actual de desenvolupament i sembla capaç de respondre a les altes expectatives que els europeus segueixen dipositant en el treball alhora que garanteix la continuïtat de les societats europees.
ESADE ha presentat la tercera edició de l'informe Tendències de la inversió xinesa a Europa (2016-2017), que analitza l'activitat inversora del país asiàtic a la regió europea.
El 2015 aquesta inversió va assolir un nou rècord històric amb 127.560 milions de dòlars i la capacitat d'atracció d'inversió xinesa a la Unió Europea va créixer un 55% respecte al 2014 i va arribar als 31.380 milions de dòlars.
La transició de la Xina cap a un nou model econòmic i l'estabilització del creixement del seu PIB han afectat el seu model inversor i han consolidat algunes de les seves tendències com, per exemple, una rellevància més gran dels països avançats, particularment dels europeus, com a punt de destinació de les operacions.
El Regne Unit, França i Alemanya continuen sent la destinació preferent, si bé els països del sud d'Europa han incrementat l'atracció d'inversió xinesa.
A Espanya encara és un fenomen recent però avança a gran velocitat, com ho demostren les xifres: la inversió acumulada de 2010 a 2014 va ser de 920 milions de dòlars, mentre que per al període 2010-2015 la xifra va ser de 2.050 milions, més del doble de la registrada a final de 2014.
Eurostat ha publicat un informe sobre l'evolució de l'ocupació dels especialistes en tecnologies de la informació i la comunicació (TIC) en els darrers cinc anys.
En aquest període, tant el nombre com la proporció d'especialistes en TIC en l'ocupació total ha augmentat contínuament per adaptar-se millor a un món cada cop més digitalitzat.
Les dades indiquen que el 2015 a la Unió Europea hi havia ocupats gairebé 8 milions d'especialistes en TIC, xifra que representa el 3,5% de l'ocupació total.
El document també constata que aquesta professió segueix estant constituïda principalment per homes (més de 8 per cada 10 especialistes en TIC) i que ocupa en gran part a persones amb educació superior (el 60,5% dels empleats en TIC tenen educació de nivell terciari).
Per països, el Regne Unit (1,54 M de persones), Alemanya (1,47 milions) i França (0,95 milions) ocupen la meitat dels especialistes en TIC de la UE i en termes relatius, Finlàndia (6,5%) i Suècia (6,1%) tenen els percentatges més elevats d'ocupats en TIC, mentre que a l'extrem oposat Grècia (1,2%) i Romania (1,9%) registren les proporcions més baixes.
Espanya se situa en aquest extrem de l'escala en registrar un percentatge del 2,4%, inferior al pes de 2011 (2,7%).
L'Agència Internacional d'Energia (IEA) ha publicat l'informe L'eficiència energètica.
Informe del mercat 2016, que examina el paper de l'eficiència energètica en el procés de transició energètica mundial cap a un món sense carboni.
L'estudi assenyala que l'eficiència energètica guanya terreny tot i els preus més baixos de l'energia, i que les economies han necessitat menys energia per créixer en els darrers anys, especialment la Xina i altres països emergents, però constata que es necessiten polítiques més rotundes per assolir els objectius climàtics.
La intensitat energètica (la quantitat d'energia utilitzada per unitat de PIB) va millorar en un 1,8% l'any passat, però l'informe també mostra que el progrés global encara és massa lent, ja que les millores globals d'intensitat energètica necessiten assolir almenys el 2,6% per any per posar el món en una via sostinguda per un sistema d'energia sense carboni.
El portal TopRural ha publicat el seu primer Estudi internacional de turisme rural a Espanya, elaborat en col·laboració amb la Universitat Europea de Canàries, la Universitat Europea de Portugal i l'Institut Sondea, que compara el turisme d'oci amb el turisme rural al país tant de viatgers nacionals com internacionals.
Els resultats s'han extret de 3.360 enquestes fetes a Alemanya, Espanya, França i el Regne Unit.
L'estudi conclou que Espanya com a destinació turística rural està per sota del seu potencial i que és necessària una millor promoció i informació sobre l'oferta existent, així com el desenvolupament de productes turístics complementaris, i aposta per la formació, especialment en idiomes.
Altres dades aportades són que l'estada mitjana dels espanyols és de 4 dies, enfront dels 8 dies de mitjana dels alemanys, anglesos i francesos i que el turista internacional gasta una mitjana de 63 euros diaris, dels quals la meitat es destina a l'allotjament i l'altra meitat a activitats en l'entorn.
L'Institut Global McKinsey ha publicat l'informe Finances digitals per a tots: impulsant un creixement integrador en les economies emergents, que té per objectiu quantificar l'impacte econòmic i social que poden generar les finances digitals.
Concretament se centra en set economies emergents que cobreixen una àmplia gamma d'àrees geogràfiques i nivells d'ingrés: Brasil, Xina, Etiòpia, Índia, Mèxic, Nigèria i Pakistan.
L'estudi conclou que l'adopció i l'ús massiu d'aquest tipus de finances augmentaria el PIB global de totes les economies emergents en un 6%, o en un total de 3,7 trilions de dòlars americans, fins al 2025.
Aquesta xifra és equivalent a afegir al món una economia del tamany d'Alemanya i és més gran que totes les economies d'Àfrica.
L'informe considera que aquest PIB addicional podria crear prop de 95 milions de nous llocs de treball entre tots els sectors de l'economia.
Amb motiu del dia internacional per a l'erradicació de la pobresa, Eurostat ha publicat un informe sobre la proporció de persones en risc de pobresa o exclusió social a la Unió Europea, que recull l'evolució des de 2008 fins a 2015, així com la dels tres components de la taxa.
La proporció de persones en risc de pobresa o exclusió social a la UE torna al seu nivell anterior a la crisi, si bé hi ha tendències oposades en els estats membres.
Les dades mostren que el 2015, al voltant de 119 milions de persones (el 23,7% de la població de la UE) es trobaven en risc de pobresa o exclusió social.
Això vol dir que estaven en almenys una de les tres condicions següents: en situació de risc de pobresa després de transferències socials (pobresa d'ingressos), greument necessitades materialment o bé vivien en llars amb molt baixa intensitat de treball.
La proporció de persones en risc de pobresa o exclusió social a la UE ha disminuït de forma contínua entre 2013 i 2015, després d'augmentar entre 2009 i 2012, moment en què va arribar a gairebé el 25%.
L'informe s'acompanya d'una infografia interactiva per països.
L'Agència per la competitivitat de l'empresa, ACCIÓ, ha elaborat l'informe Balanç de la inversió estrangera a Catalunya 2011-2016, que analitza els fluxos d'inversió estrangera a 42 països del món per identificar les oportunitats d'inversió que ofereix Catalunya.
L'estudi assenyala que durant els darrers cinc anys Catalunya ha atret 14.532 milions d'euros provinents de 601 projectes d'inversió estrangera que han generat 38.385 llocs de treball directes.
Altres xifres aportades són que els països més dinàmics a l'hora d'invertir a Catalunya han estat els Estats Units, Alemanya, França i el Regne Unit.
La majoria de projectes han arribat procedents dels Estats Units, en canvi Alemanya ha estat el principal inversor en volum de capital invertit i França, el que més llocs de treball ha creat.
Entre les principals conclusions destaca que, tot i representar el 16% de la població de l'Estat espanyol, Catalunya ha captat el 31% del volum d'inversió estrangera, el 37% del nombre de projectes i el 34% dels llocs de treball creats per aquests projectes.
L'Agència Internacional d'Energies Renovables, IRENA, ha publicat l'informe Energies renovables a les ciutats, que analitza el paper de les energies renovables a les ciutats i els grans beneficis que hi poden aportar (per exemple, un aire més net, serveis moderns i millors espais de vida).
Les ciutats són decisives per a la transició del món cap a una economia baixa en carboni, ja que representen el 65% del consum mundial d'energia i el 70% de les emissions de carboni d'origen humà.
L'estudi explora el potencial de les comunitats urbanes per ampliar les fonts d'energia renovables per a l'any 2030, basant-se en l'ús d'energia estimat de 3.649 ciutats de tot el món.
L'informe destaca tres àrees prioritàries en què poden actuar les ciutats: les energies renovables en els edificis (per a calefacció, refrigeració, cocció, i electrodomèstics); opcions sostenibles per al transport (mobilitat elèctrica i biocombustibles), i la creació de sistemes integrats d'energia urbana.
Així mateix, proporciona exemples concrets de com les institucions locals poden accelerar el canvi a les energies renovables a nivell local, actuant com a planificadors, reguladors, financers i operadors d'infraestructura urbana.
Eurostat ha publicat l'informe Eurostatistics.
Dades per a l'anàlisi econòmica a curt termini, recull estadístic que mostra l'evolució de l'activitat econòmica a la Unió Europea, a l'eurozona i als estats membres.
Aquesta revisió mensual dóna una imatge sintètica de la situació macroeconòmica recent i es basa en els principals indicadors econòmics europeus (PIB, índex de preus de consum, preus industrials, ocupació i índex de cost laboral) complementats amb alguns indicadors monetaris i financers i de confiança.
D'acord amb l'indicador d'eurocreixement, es preveu que el creixement de la zona euro s'accelerarà en el quart trimestre de 2016 (+0,5% intertrimestral i +1,8% interanual), gràcies a la millora de la confiança de les llars, del sector de la construcció i que l'impacte negatiu del brèxit és menor de l'esperat.
Funcas ha publicat l'informe Els c icles econòmics regionals a Europa, on analitza en detall l'evolució dels cicles econòmics per esbrinar si la darrera crisi ha produït canvis significatius en els patrons generals de sincronització del cicle econòmic a Europa.
L'estudi examina els cicles econòmics dels països europeus i els moviments conjunts entre els països, i fa una anàlisi similar per a les regions europees.
S'observa que la relació econòmica entre països va augmentar durant el procés de convergència cap a la introducció de l'euro i, a més, ha experimentat un gran avanç amb la darrera crisi, tant a nivell nacional com regional.
De fet, els moviments conjunts entre les regions han augmentat principalment durant l'última dècada.
L'informe considera que aquests resultats tenen implicacions importants per als polítics en el disseny de les polítiques de convergència a nivell europeu i també en el disseny de les polítiques fiscals per reduir les disparitats regionals en el pla nacional.
El Ministeri d'Economia i Competitivitat ha publicat l' Enquesta de conjuntura de l'exportació corresponent al tercer trimestre d'enguany, que dona a conèixer els resultats de l'indicador sintètic de l'activitat exportadora (ISAE), dels preus i dels marges d'exportació.
En aquest període l'ISAE s'ha situat en 16,5 punts en l'escala que va de -100 a +100, i experimenta un descens d'1,3 punts respecte al trimestre anterior (17,8 punts) i de 0,5 punts respecte al mateix trimestre de 2015 (17).
El valor de l'indicador és considerablement superior en el sector dels béns de consum durador (35,0) i en el de l'alimentació, begudes i tabac (23,1), però molt inferior en el de productes energètics (5,2).
Respecte al trimestre anterior, l'evolució de la demanda externa continua sent el factor més esmentat per la seva incidència positiva, mentre que la competència en preus ho és per la seva incidència negativa.
Així mateix, les expectatives de contractació disminueixen en el trimestre, però augmenta la previsió de contractació a 3 i 12 mesos.
CaixaBank Research ha publicat l' Informe mensual d'octubre, en què dedica un dossier a l'impacte i les perspectives de la immigració.
El primer article de l'estudi examina el fenomen immigratori als països avançats i en contrasta la percepció amb l'evidència empírica, mentre que el segon analitza el seu impacte econòmic des del punt de vista dels efectes sobre el mercat laboral.
També apunta, breument, l'impacte que els fluxos migratoris poden tenir en l'ús dels recursos públics i la cohesió social.
El tercer article incideix en el que es considera l'aspecte més important de les polítiques d'immigració: les estratègies per a la integració dels immigrants al mercat laboral i, en definitiva, a la societat que els acull, ja que una integració correcta és fonamental per a una bona convivència i per a la sostenibilitat, social i política, dels fluxos migratoris.
Finalment, el darrer article estudia l'evolució del fenomen a Espanya arran de la crisi, quan el flux d'immigrants i d'emigrants va canviar de sobte amb l'entrada de l'economia espanyola en recessió el 2008.
L'informe també inclou el focus Els reptes de l'estalvi per a la jubilació en un entorn de tipus d'interès baixos, que analitza les dues famílies de productes de pensions i d'assegurances a llarg termini, els d'aportació definida i els de prestació definida i els canvis de tendència detectats.
L'AIReF ha publicat l' Informe sobre les previsions macroeconòmiques del projecte de pla pressupostari 2017, que valora els biaixos de les previsions pressupostàries fetes pel Govern de l'Estat i considera probables les previsions de l'escenari macroeconòmic per al 2017.
L'estudi estima que els riscos derivats de l'entorn exterior estan equilibrats, però existeix gran incertesa sobre els efectes restrictius de la política fiscal necessària per consolidar les finances públiques espanyoles.
Per aquest motiu, recomana que s'adoptin i es facin públiques les mesures necessàries per corregir els importants biaixos que han tingut les previsions del consum públic durant els darrers quatre anys.
Les previsions pronostiquen un creixement del PIB del 2,3% per al 2017 i, segons l'informe, són realistes en línies generals i prudents en alguns aspectes, si bé estan subjectes a riscos, com els supòsits exògens (tipus d'interès, preus del petroli...) en què es basen les projeccions macroeconòmiques.
L'estudi suggereix tres bones pràctiques: integrar els elements clau de les previsions en un marc simplificat de comptes nacionals; ampliar la informació sobre la metodologia de les previsions, i assegurar en tot moment la consistència interna en les estimacions de comptabilitat nacional anual i trimestral.
L'OCDE, en col·laboració amb la Comissió Europea, ha elaborat l'informe La creació d'empreses inclusives.
Recull de bones pràctiques, que té com objectiu sensibilitzar sobre el potencial de les polítiques i programes d'emprenedoria inclusiva, i inspirar els responsables polítics a nivell local, regional i nacional.
L'estudi analitza els reptes, opcions i factors d'èxit de les polítiques en matèria de creació d'empreses inclusives (part I) i, a continuació, ofereix exemples de bones pràctiques (part II).
Aquest compendi inclou 20 estudis de cas sobre programes públics en els països europeus que donen suport, amb èxit, a la creació d'empreses per part de persones provinents de grups desafavorits i subrepresentats en el sector de l'emprenedoria.
Les poblacions a qui van dirigits aquests programes inclouen els joves, les dones, les persones grans, els aturats, els immigrants, les minories ètniques i les persones amb discapacitat.
La descripció de cada programa detalla les activitats i enfocaments, avalua les dificultats trobades en el desenvolupament i la implementació i proporciona recomanacions per a noves transferències a altres entorns.
La Comissió Europea ha publicat l'edició de tardor del seu informe trimestral Ocupació i desenvolupament s ocial a Europa, amb dades del segon trimestre de 2016.
Segons l'estudi, el creixement del PIB a la UE ha estat del 0,4%, però s'ha manifestat de manera desigual entre els països: s'ha reduït a França i s'ha mantingut sense canvis a Itàlia i Finlàndia; en canvi, Espanya i Polònia han tingut un sòlid creixement (+0,8%) després de Romania (+1,5%).
L'ocupació ha continuat enfortint-se durant el segon trimestre (+0,3% a la UE) i ha crescut a la majoria de països, si bé en són una excepció Croàcia (-0,1%) i Finlàndia, on es va estancar.
En relació amb la desocupació, a la UE hi ha 1,6 milions de persones aturades menys que fa un any, 381.000 de les quals són joves; amb tot, el nivell d'atur dels joves continua sent elevat amb una taxa d'atur del 18,6%.
Gràcies a l'increment dels ingressos procedents del treball i dels beneficis socials, la situació financera de les llars europees ha millorat.
I quant a la productivitat, mostra diverses tendències: Grècia ha registrat una notable disminució causada per la contracció de la producció i l'augment de l'ocupació, mentre que Alemanya ha tingut un fort creixement, ja que la producció ha augmentat a un ritme molt més ràpid que l'ocupació.
Cetelem ha publicat l'edició de 2016 de L'Observatori Cetelem Consum Espanya, que analitza les tendències i hàbits de consum del país i ofereix dades sobre diferents sectors.
L'informe presenta els principals indicadors macroeconòmics del país i a continuació aborda l'estudi del consum en 10 sectors de la distribució: bicicleta, cuina, dental, esport, electrodomèstics i tecnologia, moble i descans, òptica, reformes, telecomunicacions i viatges.
En aquesta edició s'estudien per primer cop tres nous sectors: l'alimentació, la moda i les energies renovables, i també s'ha afegit una anàlisi per comunitats autònomes que permet extreure conclusions sobre els diferents comportaments de compra en cada autonomia en comparació amb la mitjana estatal.
Entre les conclusions s'observa un increment en el percentatge de compra dels sectors relacionats amb la llar.
Entre els 10 sectors analitzats, els més comprats a Catalunya han estat els productes electrodomèstics i de tecnologia (64%), seguits dels viatges (56%), productes del sector esportiu (54%) i les telecomunicacions (53%).
La multinacional de la informàtica Dell Technologies i l'empresa d'investigació de mercat global de tecnologia Vanson Bourne han elaborat l'informe Abraçant un futur digital.
Resultats de la recerca i metodologia de referència de Vanson Bourne, que recull el punt de vista de 4.000 líders empresarials de 16 països de 12 sectors industrials diferents sobre la transformació digital de les seves companyies.
Els països on s'ha fet l'enquesta són Estats Units, Canadà, Mèxic, Brasil, Austràlia, Xina, Índia, Japó, França, Alemanya, Itàlia, Suïssa, Països Baixos, Regne Unit, Emirats Àrabs Units i Arabia Saudí.
La recerca explora les conseqüències de la disrupció digital a tot el món i analitza com les empreses s'estan transformant per satisfer les demandes canviants dels clients i els plans dels líders empresarials per tenir èxit en el futur connectat.
Entre les dades aportades destaca que el 78% dels líders se senten amenaçats per les start-up; que quasi un de cada dos no sap com seran els seus negocis dintre de tres anys, i que el 45% té por de quedar-se obsolet en menys de cinc anys.
L'informe també ofereix un índex de transformació digital i inclou un apèndix amb les principals diferències per sectors i per regions, així com entre països desenvolupats i emergents.