projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
80.1 En l'àmbit de competències de la Generalitat, l'ocupació, la utilització i l'aprofitament de béns de domini públic hidràulic a què fa referència l'article 112 del Reial decret legislatiu 1/2001, del 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües, que requereixin autorització o concessió es graven amb un cànon destinat a protegir i millorar aquest domini, l'aplicació del qual fa pública l'Agència Catalana de l'Aigua.
a) Els concessionaris d'aigua per l'ocupació o utilització dels terrenys de domini públic necessaris per a dur a terme la concessió.
b) Les entitats locals per l'ocupació de béns de domini públic hidràulic quan sigui necessari per a la realització d'una actuació de protecció i millorament d'aquest domini públic.
Resten exempts del pagament del cànon d'utilització de béns de domini públic hidràulic els concessionaris i les entitats següents: a) Els concessionaris d'aigües per l'ocupació o la utilització dels terrenys de domini públic necessaris per a dur a terme la concessió. b) Les entitats locals per l'ocupació de béns de domini públic hidràulic destinada a la prestació d'un servei públic.
80.1 En l'àmbit de competències de la Generalitat, l'ocupació, la utilització i l'aprofitament dels béns de domini públic hidràulic a què fa referència l'article 112 del Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la Llei d'aigües, que requereixin autorització o concessió es graven amb un cànon destinat a protegir i millorar aquest domini, l'aplicació del qual fa pública l'Agència Catalana de l'Aigua.
Els concessionaris d'aigües són exempts del pagament del cànon per l'ocupació o la utilització dels terrenys de domini públic necessaris per dur a terme la concessió.
L'Agència Catalana de l'Aigua liquida el cànon de l'aigua i ho notifica directament als contribuents, titulars o usuaris reals dels aprofitaments d'aigües superficials o subterrànies i de les instal·lacions de recollida de les aigües pluvials.
L'Agència Catalana de l'Aigua liquida el cànon de l'aigua en el supòsit de consums d'aigua de qualsevol procedència efectuats per usuaris industrials i assimilables als quals se'n determina el tipus específic segons el sistema individualitzat que estableix l'article 72.
L'Agència Catalana de l'Aigua fa la liquidació del cànon de l'aigua i ho notifica directament als subjectes passius titulars o usuaris reals dels aprofitaments d'aigües superficials o subterrànies i d'instal·lacions de recollida de les aigües pluvials.
On el valor euro/kWh és el resultat d'aplicar, al tipus bàsic fixat per aquest apartat per als diferents règims de producció d'energia elèctrica, els coeficients progressius que corresponguin segons la disposició addicional setena.
En els supòsits d'usos industrials d'aigua per a la producció d'energia elèctrica, les centrals hidroelèctriques poden optar per acollir-se, de manera voluntària, a un sistema de determinació objectiva de la quota, basat en el règim de producció elèctrica en què s'insereix l'activitat i en l'energia produïda, expressada en quilowatts hora, d'acord amb la fórmula següent:
On el valor euro/kWh resulta d'aplicar, al tipus bàsic fixat per aquest apartat per als diferents règims de producció d'energia elèctrica, els coeficients progressius que corresponguin segons la disposició addicional setena.
74.2 En particular, per als supòsits d'usos agrícoles o ramaders, no exempts d'acord amb el que estableix l'article 64.2.e), i en què el tipus específic no es pugui calcular segons el sistema establert per l'article 72.1, la quota s'ha de fixar d'acord amb un sistema de determinació objectiva, basat en qualsevol de les magnituds següents característiques de l'activitat: a) Capacitat productiva de l'explotació, en nombre, volum o pes. b) Nombre i característiques dels caps de bestiar. c) Extensió de l'explotació agropecuària, sistemes de depuració propis i sistemes de gestió dels productes fitosanitaris.
74.3 La determinació de la quota del cànon de l'aigua aplicable als usos ramaders d'aigua, segons el sistema de determinació objectiva a què fa referència l'apartat segon d'aquest article, es fa segons la fórmula següent, desenvolupada en l'annex 6 d'aquesta Llei, i que es basa en dades relatives al tipus d'explotació, de bestiar i al nombre de places, que han de ser declarades pel subjecte passiu: Q = nombre de places per euro/plaça.
73.1 En els casos en què, per raó de les característiques, la perillositat o la incidència especials de la contaminació produïda per un subjecte passiu determinat, l'Administració construeixi instal·lacions de tractament o d'evacuació per atendre concretament un focus de contaminació, el Govern pot acordar la substitució del tipus de gravamen específic del tribut per l'aplicació d'una o més exaccions al pagament de les quals està obligat aquell subjecte passiu, determinada en la seva quantia anual per la suma de les quantitats següents: a) El total previst de despeses de funcionament i de conservació d'aquelles instal·lacions. b) El 8% del valor de les inversions realitzades per l'Administració actualitzat correctament tenint en compte l'amortització tècnica de les obres i les instal·lacions i la depreciació de la moneda, en la manera que es determini per reglament.
73.2 L'Agència Catalana de l'Aigua liquida directament el cànon de l'aigua en la part corresponent al tipus de gravamen general.
Són beneficiaris d'aquesta tarifa els titulars de pòlisses o contractes de subministrament i els titulars de captacions d'aigua, amb consums iguals o inferiors a la dotació bàsica establerta per la disposició addicional primera del Decret legislatiu 3/2003, del 4 de novembre, que tinguin seixanta anys o més i acreditin que són pensionistes del sistema de la seguretat social per jubilació, incapacitat permanent o viduïtat, i percebin la pensió mínima per qualsevol d'aquests conceptes.
Els beneficiaris potencials d'aquesta tarifa han d'acreditar els requisits exposats en el paràgraf anterior i sol·licitar l'aplicació de la tarifa pels mitjans que fixi una resolució de l'Agència Catalana de l'Aigua.
A més del que estableixen els apartats anteriors, gaudeixen d'una ampliació de tres metres cúbics mensuals addicionals les persones amb un grau de disminució superior al 75% reconegut per una resolució de l'Institut Català d'Assistència i Serveis Socials.
A més del que estableixen els paràgrafs anteriors, gaudeixen d'una ampliació de 3 metres cúbics mensuals addicionals les persones amb un grau de disminució superior al 75 per cent, reconegut per una resolució de l'Institut Català d'Assistència i Serveis Socials.
69.1 El tipus de gravamen aplicable als usos domèstics d'aigua és, amb caràcter general, de 0,2928 euros per metre cúbic.
69.2 En els supòsits d'usos domèstics d'aigua i en el cas d'habitatges, el tipus s'afecta dels coeficients següents, en funció del tram de consum mensual de l'abonat al qual s'apliquen: a) Consum mensual igual o inferior a 12 metres cúbics: 1. b) Consum mensual superior a 12 metres cúbics: 2.
69.5 En la fixació del tipus de gravamen aplicable a la utilització d'aigua per a usos domèstics, s'utilitzen, per tenir present la càrrega contaminant, els coeficients de concentració demogràfica següents: Coeficient de concentració demogràfica
52.4 Els ens locals poden delegar en l'Agència Catalana de l'Aigua la gestió de les instal·lacions que integren els sistemes públics de sanejament en alta de la seva competència, amb independència del règim de titularitat d'aquestes instal·lacions.
Les delegacions que es duen a terme d'acord amb aquest apartat se sotmeten al que estableix l'article 8 de la Llei 26/2010, del 3 d'agost, de règim jurídic i de procediment de les administracions públiques de Catalunya.
44.2 El cabal assignat es destina, provisionalment i amb reserva de la planificació hidrològica, a l'abastament de les poblacions servides per mitjà de les xarxes detallades en l'annex 1, d'acord amb la distribució que segueix: Xarxa A: 13,403 m3/s.
44.3 Els cabals addicionals que resulten de les noves obres de regulació de la conca del riu Llobregat s'han de destinar al subministrament d'aigua per a l'abastament de poblacions per mitjà de la xarxa bàsica Ter-Llobregat i han de ser inscrits en el Registre d'Aigües a nom de l'Ens d'Abastament d'Aigua.
L'atorgament d'altres concessions de nous cabals regulats es condiciona en tot cas a l'acompliment d'aquella afectació de destinació per abastament.
43.1 L'Ens d'Abastament d'Aigua sotmet la seva activitat a les normes del dret mercantil, civil o laboral, d'acord amb la naturalesa de l'acte del qual es tracti i sens perjudici del que disposa l'article 22 del Text refós de la Llei de l'Estatut de l'empresa pública catalana, aprovat per Decret legislatiu 2/2002, de 24 de desembre.
43.2 En particular, quan desenvolupa funcions públiques, pròpies o delegades per l'Administració competent s'ha d'ajustar a l'ordenament jurídic administratiu.
Contra els actes i els acords de l'Ens subjectes al dret administratiu, es pot interposar recurs d'alçada davant del conseller del departament competent en matèria de medi ambient i la resolució esgota la via administrativa als efectes d'impugnació en la via contenciosa administrativa, d'acord amb la legislació general.
El Govern ha d'aprovar l'Estatut de l'Ens d'Abastament d'Aigua, ha de determinar les facultats que corresponen a cadascun dels seus òrgans i el règim d'acords del Consell d'Administració.
Supletòriament regeixen les normes de la legislació de règim jurídic administratiu referents als òrgans col·legiats.
41.1 El president de l'Ens és nomenat pel Govern entre els membres del Consell d'Administració.
El president té la representació legal de l'Ens, exerceix les funcions directives i executives superiors i li correspon proposar el nomenament del director o gerent de l'entitat.
41.2 El Consell d'Administració designa entre els seus membres, a proposta de les entitats locals, un vicepresident, el qual ha d'exercir les funcions que li assigni l'Estatut de l'Ens.
41.3 El director o gerent de l'ens és nomenat pel Consell d'Administració a proposta del president.
Es pot designar, així mateix, un conseller delegat.
36.1 L'Ens d'Abastament d'Aigua és una entitat de dret públic de la Generalitat de Catalunya amb personalitat jurídica pròpia, encarregat de la gestió conjunta i coordinada de les concessions per a abastament en alta de poblacions incloses en l'àmbit territorial definit per aquesta Llei, i l'Ens és el responsable de la construcció, la conservació, la gestió i l'explotació de la xarxa Ter-Llobregat.
36.2 La naturalesa jurídica de l'Ens d'Abastament d'Aigua és la que estableix l'article 1.b).1r del Text refós de la Llei 4/1985, de 29 de març, de l'Estatut de l'empresa pública catalana, aprovat pel Decret legislatiu 2/2002, de 24 de desembre.
35.1 Resten afectats al servei públic de competència de la Generalitat els béns i les instal·lacions de titularitat pública que formen part de la xarxa d'abastament Ter-Llobregat.
Aquests béns i aquestes instal·lacions s'adscriuen a l'Ens d'Abastament d'Aigua per al servei dels seus fins.
c) Ordenar les condicions de prestació i de recepció del servei d'abastament d'aigua potable a les poblacions des de la xarxa d'abastament Ter-Llobregat, mitjançant el reglament regulador del servei que ha d'aprovar el Govern, a proposta de l'Agència Catalana de l'Aigua, per a establir els drets i obligacions de les entitats prestadores i receptores del servei, i mitjançant el reglament intern del servei que ha d'aprovar el Consell de la Xarxa d'Abastament Ter-Llobregat de l'Agència Catalana de l'Aigua a fi de regular les condicions tècniques de prestació de l'esmentat servei i d'utilització de les instal·lacions que integren la xarxa d'abastament Ter-Llobregat.
34.1 La producció i el subministrament d'aigua potable per a l'abastament d'aigua potable per a l'abastament de poblacions per mitjà de la xarxa d'abastament Ter-Llobregat és un servei públic d'interès de la Generalitat i, per tant, de la seva competència, que comprèn, en tot cas, les operacions següents: a) La regulació dels recursos hídrics i l'adopció de determinacions per a la millor explotació en quantitat i qualitat. b) La planificació, la redacció dels projectes, l'execució de les obres, la gestió i l'explotació de les instal·lacions.
34.3 L'Administració hidràulica pot: a) Determinar per a cada cas el punt de la xarxa d'abastament des del qual s'ha d'atorgar qualsevol concessió nova o qualsevol ampliació de les concessions existents per a l'abastament d'un o diversos municipis des d'aquella xarxa, sense que puguin atorgar-se directament concessions per a altres usos. b) Ordenar la incorporació de nous abastaments o l'ampliació dels existents mitjançant la connexió de les instal·lacions municipals a la xarxa d'abastament, amb l'increment previ de la dotació de la concessió atorgada.
31.3 L'Agència Catalana de l'Aigua, en l'exercici de les seves competències en matèria d'ordenació dels serveis d'abastament en alta, proposa al Govern regular les condicions de prestació d'aquests serveis i fixar-ne les tarifes corresponents.
Correspon al Consell d'Administració de l'Agència Catalana de l'Aigua aprovar les tarifes del servei d'abastament en alta.
31.2 Als efectes d'aquesta Llei, les xarxes bàsiques d'abastament, amb independència de llur règim de titularitat i de gestió, estan subjectes al control i la supervisió de la Generalitat, la qual exerceix les potestats establertes per la legislació sectorial d'aigües i, en particular, té atribuïdes les prerrogatives següents: a) La policia de l'aprofitament, que comporta el deure del titular de la xarxa de permetre l'accés a les instal·lacions del personal de la Generalitat i facilitar-li de manera periòdica informació sobre els cabals que hi circulen. b) La facultat d'imposar, per a totes les concessions i tots els aprofitaments, la substitució de la totalitat o de part dels cabals circulants en les xarxes bàsiques d'abastament per altres de diferent origen o d'un altre punt de presa, respectant els drets concessionals i el marc de la planificació hidrològica.
En aquest darrer supòsit, les conduccions que transporten les esmentades aigües han de ser independents de les que transporten les aigües destinades a l'abastament domiciliari. c) En situacions de sequera extraordinària o estats de necessitat que requereixin de manera urgent la disponibilitat d'aigua, el Govern adopta mesures amb caràcter temporal en relació amb les xarxes bàsiques d'abastament per superar les situacions esmentades, d'acord amb el que estableix l'article 58 del Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la Llei d'aigües.
Correspon al Govern declarar d'interès prioritari de la Generalitat, d'acord amb els criteris fixats pels instruments de planificació hidrològica, determinats projectes hidràulics i obres de construcció i explotació d'infraestructura hidràulica.
L'execució d'aquestes obres, sempre que es faci d'acord amb els projectes aprovats, només pot ésser suspesa per l'autoritat judicial, sens perjudici del que estableixen els articles 23 i 77 de la Llei 9/1993, del 30 de setembre, del patrimoni cultural català.
A més dels efectes a què fa referència l'apartat 3, l'aprovació dels projectes corresponents a les obres hidràuliques d'interès prioritari de la Generalitat comporta la declaració d'ocupació urgent dels béns i drets afectats.
26.4 Correspon al Govern declarar d'interès prioritari de la Generalitat, d'acord amb els criteris fixats pels instruments de planificació hidrològica, determinats projectes hidràulics i obres de construcció i explotació d'infraestructura hidràulica.
L'execució d'aquestes obres, sempre que es faci d'acord amb els projectes aprovats, només pot ser suspesa per l'autoritat judicial, sens perjudici del que estableixen els articles 23 i 77 de la Llei 9/1993, de 30 de setembre, del patrimoni cultural català.
21.2 El Pla de gestió ha de preveure, a més de les determinacions obligatòries que resulten de la legislació en matèria d'aigües, els requeriments qualitatius, quantitatius i econòmics de la utilització del recurs, els instruments necessaris per protegir els sistemes hídrics i els criteris per qualificar un projecte o una obra hidràulica d'interès prioritari per a la Generalitat.
20.1 Integren la planificació hidrològica del Districte de Conca Fluvial de Catalunya els plans i programes següents:
b) El Programa de mesures, en els termes establerts per l'article 22.
20.2 També integren la planificació hidrològica del Districte de Conca Fluvial de Catalunya els programes i plans de gestió específics, en els termes establerts per l'article 24.
20.1 Integren la planificació hidrològica del Districte de Conca Fluvial de Catalunya els plans i programes següents: a) El Pla de gestió del Districte de Conca Fluvial de Catalunya. b) El Programa de mesures. c) Els programes de control.
20.2 També integren la planificació hidrològica del Districte de Conca Fluvial de Catalunya els programes i plans de gestió específics.
El Govern, per mitjà de l'Agència Catalana de l'Aigua, elabora la planificació de les conques internes, que correspon aprovar al Govern, i participa, en la manera que determina la legislació vigent, en la planificació hidrològica que correspon a l'Administració de l'Estat, particularment en la que afecta la part catalana de les conques dels rius Ebre, Garona i Xúquer.
El Govern, per mitjà de l'Agència Catalana de l'Aigua, elabora la planificació de les conques internes, que correspon aprovar inicialment al Govern, i participa, en la manera que determina la legislació vigent, en la planificació hidrològica que correspon a l'Administració de l'Estat, particularment en la que afecta la part catalana de les conques dels rius Ebre, Garona i Xúquer.
9.2 Són actes administratius, en particular, els següents: a) Els actes d'ordenació i de gestió del domini públic hidràulic. b) Els actes dictats en exercici de la potestat sancionadora. c) Els actes de gestió, inspecció i recaptació dels tributs de la Generalitat sobre l'aigua i altres ingressos de dret públic. d) Els actes derivats de les relacions de l'Agència amb altres òrgans i ens de la Generalitat i amb tercers que impliquin un exercici de potestats públiques.
9.3 El règim de comptabilitat de l'Agència és el corresponent al sector públic.
La contractació de l'Agència ha de garantir els principis de publicitat i lliure concurrència i s'ha de regir pel que estableix el Reial decret legislatiu 2/2000, de 16 de juny, pel qual s'aprova el Text refós de la Llei de contractes de les administracions públiques, i la Llei 48/1998, de 30 de desembre, sobre procediments de contractació en els sectors de l'aigua, l'energia, els transports i les telecomunicacions.
L'article 49 de la Llei 1/2012, del 22 de febrer, de pressupostos de la Generalitat de Catalunya per al 2012, estableix els diferents conceptes que integren el Fons de cooperació local de Catalunya, dels quals 340.572,33 euros consignats a l'aplicació pressupostària GO 03 D/460.0004/711 del Departament de Governació i Relacions Institucionals s'han de distribuir entre les entitats municipals descentralitzades de Catalunya.
L'article 53 de la Llei esmentada estableix els criteris per distribuir la dotació pressupostària, tenint en compte que es realitzarà entre les entitats municipals descentralitzades de Catalunya existents en el moment d'entrada en vigor d'aquesta Llei.
L'article 54 d'aquesta Llei també estableix que el lliurament de les participacions que integren el Fons resta condicionat al fet que els ens locals destinataris compleixin adequadament l'obligació de trametre, d'acord amb el que estableix la legislació sectorial, els pressupostos, liquidacions pressupostàries anuals i qüestionaris estadístics homogeneïtzats d'aquestes dades al Departament de Governació i Relacions Institucionals, i els comptes anuals a la Sindicatura de Comptes.
En conseqüència, d'acord amb el que estableix la Llei 1/2012, del 22 de febrer, de pressupostos de la Generalitat de Catalunya per al 2012, i prenent com a base les dades de població corresponents al padró de 2010,
—1 Distribuir la quantitat de 340.572,33 euros en concepte de participació en els ingressos de la Generalitat entre les entitats municipals descentralitzades de Catalunya, a càrrec de la partida pressupostària GO 03 D/460.0004/711 del pressupost del Departament de Governació i Relacions Institucionals per a l'any 2012, d'acord amb el que consta en l'annex d'aquesta Resolució.
—2 Condicionar el pagament de les participacions al compliment de les obligacions establertes en l'article 54 de la Llei 1/2012, del 22 de febrer, de pressupostos de la Generalitat de Catalunya per al 2012.
—3 Publicar aquesta Resolució en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, als efectes oportuns.
Contra aquesta Resolució, que exhaureix la via administrativa, les entitats municipals descentralitzades podran interposar recurs contenciós administratiu davant la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya en el termini de dos mesos a comptar de la data de publicació en el DOGC.
Amb caràcter previ, les entitats municipals descentralitzades poden formular requeriment davant la vicepresidenta i consellera de Governació i Relacions Institucionals en el termini de dos mesos, a comptar de l'endemà de la seva publicació, d'acord amb el que estableix l'article 44 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa.
Fons de cooperació local de Catalunya, any 2012
219 sexdecies.1 L'aprovació definitiva de la relació de béns i drets afectats o del projecte de taxació conjunta comporta el reconeixement del dret de reallotjament per les persones que hagin acreditat els requisits legals establerts.
219 sexdecies.2 La relació definitiva de béns i drets afectats i el projecte de taxació conjunta objecte d'aprovació definitiva ha d'incloure la relació de les persones titulars del dret de reallotjament, les condicions generals i els terminis previstos de reallotjament i ha d'indicar que el reconeixement del dret de reallotjament resta subjecte a la condició resolutòria d'ocupació de l'habitatge afectat com a residència habitual de manera continuada fins al moment en què es lliuri la possessió de l'habitatge de substitució.
Aquesta condició resolutòria no opera en els supòsits de causa justificada, ni en els casos en què hi ha un allotjament transitori en un altre habitatge mentre no es faci efectiu el reallotjament.
219 sexdecies.3 L'acord d'aprovació definitiva de la relació de béns i drets afectats o del projecte de taxació conjunta ha de ser notificat a les persones ocupants dels habitatges afectats.
219 sexdecies.4 L'administració actuant o la persona beneficiària de l'expropiació, en qualsevol altre moment del procediment expropiatori, pot reconèixer el dret de reallotjament a les persones que, amb posterioritat al moment procedimental oportú, acreditin que reuneixen els requisits legals per tenir dret de reallotjament.
219 sexdecies.5 L'administració actuant o la persona beneficiària de l'expropiació, en qualsevol moment abans del lliurament de l'habitatge de reallotjament definitiu, si l'afectat deixa d'ocupar, durant un termini superior a sis mesos i sense causa justificada, l'habitatge afectat o l'habitatge de reallotjament transitori, pot declarar incomplerta la condició resolutòria a què fa referència l'apartat 1 i sense efectivitat el reconeixement del dret de reallotjament.
En el supòsit que les persones titulars del dret de reallotjament renunciïn expressament a aquest dret o que, havent estat notificades, no sol·licitin expressament el reconeixement del dret de reallotjament en el tràmit d'audiència atorgat a l'efecte, l'administració actuant continua les actuacions sense tenir-les en consideració a efectes del reconeixement del dret de reallotjament.