Departament de Benestar i Família
I. L'article 61 de la Llei 22/1998, de 30 de desembre, de la Carta Municipal de Barcelona, en l'apartat 7, crea, entre d'altres, el Consorci Legal de Serveis Socials, integrat per la Generalitat de Catalunya i l'Ajuntament de Barcelona, l'activitat del qual es regula d'una manera específica en el capítol desè, articles 107 a 110.
D'aquesta manera, s'articulava la previsió que ja havia fet la disposició cinquena del Decret legislatiu 17/1994, de 16 de novembre, en matèria d'assistència i serveis socials, que textualment estableix: "El règim dels serveis socials del municipi de Barcelona s'ha d'adequar a la Llei especial de la ciutat a què fa referència l'article 75 de la Llei 8/1987, de 15 d'abril, municipal i de règim local de Catalunya, quan aquest es promulgui."
Segons l'article 61 esmentat, els consorcis legals són ens associatius entre la Generalitat de Catalunya i l'Ajuntament de Barcelona per a la gestió conjunta de funcions, activitats o serveis, i exerceixen competències generals en tot el territori municipal.
En aquesta condició, se'ls atribueix les potestats reglamentària, planificadora i, si escau, sancionadora.
Exerceixen, així mateix, la potestat programadora i d'organització en relació amb les activitats i els serveis legalment atribuïts.
En el supòsit del Consorci de Serveis Socials, els articles 107 i 108 de la Carta en precisen les comeses.
En aquest sentit, li correspon les funcions següents: 1) Elaborar la planificació general, l'aprovació de la qual correspon al Consell Executiu de la Generalitat de Catalunya; 2) Proposar al Govern autonòmic la reglamentació de les entitats, els serveis i els establiments, públics i privats, que presten serveis socials en el municipi de Barcelona; 3) Programar, prestar i gestionar els serveis especialitzats corresponents al tercer nivell -regulats per l'article 11.c) del Decret legislatiu 17/1994, de 16 de novembre, integrats pels serveis socials d'atenció especialitzada d'abast superior que impliquen funcions de valoració, diagnòstic, tractament, suport o rehabilitació que comprèn, en l'àrea d'atenció a la família, centres d'acolliment, centres residencials d'acció educativa i d'estada limitada per a dones maltractades i serveis d'integració familiar; en l'àrea d'atenció a les persones amb disminució, els serveis de valoració i orientació, els centres de dia i els centres residencials; i en l'àrea d'atenció a toxicòmans els serveis
residencials-; 4) Organitzar la informació als ciutadans i proporcionar el suport informàtic, d'avaluació i estadístic, a les tasques ordenadores i planificadores dels serveis socials.
D'altra banda, d'acord amb l'article 108.2 de la Carta i pel que fa als òrgans de govern del Consorci, a la Generalitat de Catalunya li han de correspondre les tres cinquenes parts de representats o de vots, i a l'Ajuntament de Barcelona les dues cinquenes parts restants.
Assenyalem, en fi, que l'article 107.2 preveu que la "gestió dels serveis socials en l'àmbit territorial del municipi de Barcelona es coordina, en allò que sigui possible, amb els serveis d'assistència sanitària".
En aquesta direcció, el municipi es constitueix en sector regional.
És en aquest marc normatiu que cal situar el Projecte de decret de constitució del Consorci de Serveis Socials, ja creat per la Carta municipal.
La intervenció de la Comissió Jurídica Assessora en aquest expedient es fonamenta en la previsió de l'article 8.2.b) de la seva Llei institucional.
En efecte, el Projecte de decret conté una regulació d'ordre normatiu en coherència amb la missió que l'article 61.2 de la Carta municipal assigna als estatuts dels consorcis legals: "Els estatuts dels consorcis, dins el marc de la llei de creació -en aquest cas la mateixa Carta- han de determinar-ne el règim orgànic i funcional en el qual cal tenir en compte, en tot cas, les regles següents [...]".
Aquesta previsió legal posa en relleu una remissió als Estatuts del Consorci per al desplegament, en diversos aspectes, de la regulació legal.
D'una banda, en el cos del mateix decret s'inclouen diverses normes reglamentàries, en concret les disposicions addicionals i, en cert sentit, la disposició transitòria (determinació de criteris de prioritat, terminis i procediments per a l'assumpció progressiva de competències).
D'altra banda, els Estatuts del Consorci que constitueixen l'annex del mateix decret que els aprova.
El caràcter normatiu i de regla de desplegament de les previsions de la Llei, es desprèn no només de les determinacions expresses de la Carta, sinó també de la mateixa condició de regles o d'instruments per a l'exercici de competències.
Cal tenir en compte que els estatuts, a més dels aspectes estrictament organitzatius, tenen una naturalesa normativa indiscutible; regulen l'àmbit funcional (article 7), l'assumpció de les facultats sancionadores (article 8), els procediments de col·laboració (article 9), els règims contractuals i patrimonials (article 14 i 15), els aspectes econòmics i financers (articles 16, 17, 18), i el procediment de suspensió de l'exercici de competències de regulació legal continguda a la Carta municipal de Barcelona (article 21).
Així doncs, el contingut del Projecte de decret posa en relleu el seu caràcter normatiu i constitueix una línia de desplegament de la regulació continguda en la Carta.
La competència del Govern de la Generalitat de Catalunya per dictar el Decret troba suport en les previsions dels articles 9.8.i) i 25 de l'Estatut d'autonomia, per tal com atribueix a la Generalitat de Catalunya la competència exclusiva en matèria d'assistència social i règim local i defineix les potestats inherents a les competències exclusives.
L'apoderament del Govern per dictar la disposició sobre la qual s'informa es desprèn particularment de les previsions de la Carta municipal de Barcelona, examinades en el fonament primer.
En tractar-se d'un consorci legal creat per la mateixa Llei de la Carta municipal, no és imprescindible estudiar les facultats de la Generalitat de Catalunya i l'Ajuntament de Barcelona per crear consorcis que, en tot cas, s'estableixen respectivament en l'article 55 de la Llei 13/1989, de 14 de desembre, d'organització, procediment i règim jurídic de l'Administració de la Generalitat de Catalunya i en els articles 191 i 269 del Text refós de la Llei municipal i de règim local de Catalunya (TRLMRLC), i, en part, en l'article 60 de la Llei de la Carta municipal.
Ara cal examinar si en l'expedient i en la tramitació d'aquest s'han acomplert els requisits i les regles establerts pels articles 61 i següents de la Llei 13/1989, en relació amb la tramitació de normes reglamentàries.
Pel que fa la documentació exigida es constata l'existència d'una memòria, molt succinta, sobre la justificació de l'oportunitat i l'adequació de les mesures proposades als fins que es persegueixen i d'un estudi econòmic, més ampli, sobre els serveis, les instal·lacions i els recursos afectats.
La referència al marc normatiu i a la taula de vigències no es conté en la memòria, sinó en l'informe de l'advocada en cap de la Unitat Departamental del Gabinet Jurídic.
Quant a la tramitació, cal diferenciar entre els requisits procedimentals exigits en la formació de les normes reglamentàries, i els de caràcter particular, derivats de la condició associativa del Consorci.
En relació amb aquest darrer aspecte, consta en l'expedient l'aprovació inicial del projecte dels Estatuts per part de la Comissió de Presidència, Hisenda i Coordinació Territorial de l'Ajuntament de Barcelona (5 d'octubre de 2005), i l'audiència als grups municipals.
Manca, en canvi, una referència a l'aprovació definitiva de l'Ajuntament.
En la tramitació del Projecte de decret es va realitzar una exposició al públic, d'acord amb l'article 64 de la Llei 13/1989, sense que es presentessin al·legacions.
Així mateix, es va sotmetre a la consideració del Consell Tècnic.
La Comissió Permanent del Consell General de Serveis Socials i diversos consells sectorials han informat sobre el Projecte de decret, en aplicació d'allò que preveu l'article 35 del Decret legislatiu 17/1994.
La Comissió del Govern Local també n'ha informat, d'acord amb el que disposen els articles 192 i 193 de la LMRLC.
L'Institut Català de les Dones n'ha informat segons les previsions de l'article 63.2.d) de la Llei 13/1989, si bé ha emès l'informe corresponent quan ja s'havia tramès l'expedient a aquest organisme consultiu.
Finalment es constata que l'advocada en cap del Departament ha informat sobre l'expedient.
V. Examinarem, a continuació, el contingut del Projecte de decret.
Els articles 1 i 2 recullen l'aprovació de la constitució del Consorci i dels seus estatuts.
La disposició addicional primera preveu el sotmetiment dels plans i els projectes reglamentaris del Consorci a l'informe del Consell General de Serveis Socials, a fi de donar compliment a la previsió de l'article 35 del Decret legislatiu 17/1994, que regula els procediments de participació en aquest àmbit.
Ara bé, la redacció del precepte és espessa i seria més clar fer referència als projectes o les propostes de planificació o de normes com objecte del parer del Consell General de Serveis Socials.
La disposició addicional segona es refereix a les normes d'actuació dels representants de la Generalitat de Catalunya en els òrgans de govern del Consorci i són conseqüència d'allò que preveu la disposició addicional sisena de la Llei 31/2002, de 30 de desembre, en relació amb determinades decisions amb repercussió financera que obliguen a obtenir l'autorització prèvia del Govern o del Departament d'Economia i Finances.
La disposició addicional tercera es limita a recollir una indicació genèrica sobre l'assumpció de despeses i el seu reflex pressupostari.
La disposició transitòria preveu la constitució d'una comissió mixta de representants de les dues administracions consorciades per determinar el procés d'assumpció de funcions per part del Consorci.
S'hauria de completar la descripció amb els continguts del procediment de transferència com són serveis, instal·lacions, béns, crèdits, personal.
Es preveuen dues disposicions finals.
La primera conté el termini per a la constitució del Consell de govern del Consorci.
La segona preveu l'entrada en vigor immediata del Decret, sense que s'aporti cap justificació per alterar la vacatio legis normal.
Convindria reflexionar sobre aquesta alteració no motivada.
El capítol primer dels Estatuts contenen les disposicions generals.
Cal remarcar que a l'empara del Decret legislatiu 17/1994 es fa l'afirmació expressa del Consorci com a sector regional de Serveis Socials.
Ara bé, l'article 107 de la Carta preveu que "el municipi de Barcelona es constitueix en sector regional [...]", i, d'altra banda, l'article 108 preveu que les funcions relacionades en els apartats d), e), f) i g) de l'article 107.3 (serveis d'atenció primària i de segon nivell) corresponen a l'Ajuntament de Barcelona.
L'afirmació de l'article 1.2 del Projecte d'Estatuts -"el Consorci es constitueix en sector regional"- és difícilment compatible amb el marc legal que s'acaba d'esmentar i, per tant, s'hauria de reformular en el sentit que integra, o contribueix a formar el sector regional esmentat.
L'article 1.3 recull l'opció feta per l'Ajuntament de Barcelona sobre la creació o no d'un ens especialitzat, amb una opció negativa, però la referència als "serveis especialitzats d'abast superior" no és clara.
Per al·ludir als serveis de tercer nivell, o a qualsevol altres, s'haurien de recollir les denominacions sectorials.
Aquesta qüestió es planteja també en relació amb l'article 7.1.c) on, a més, la incorporació de l'expressió referida podria implicar una contradicció amb l'article 107.3.c) de la Carta.
L'article 8 es refereix a l'exercici de la potestat sancionadora.
Es podria discutir si no seria millor la col·locació sistemàtica en el cos del Decret.
Ara bé, el caràcter de desplegament reglamentari dels estatuts d'un consorci legal dóna suport a la solució del Projecte.
El capítol segon es refereix a l'organització i la gestió.
L'article 11.2.b) fa referència a la persona titular de la vicepresidència en paral·lel a allò que fa amb la presidència, però mentre aquesta està configurada com a òrgan de govern (article 10) no passa el mateix amb la vicepresidència.
Caldria resituar la definició de la vicepresidència.
L'article 12.1 preveu una àmplia possibilitat de delegació de facultats del Consell de Govern en la gerència.
En alguns casos no queda clar l'abast de la possible delegació o caldria valorar-ne la congruència amb l'esquema organitzatiu disposat (lletres f) i n)).
D'altra banda, atesa la composició (tres i dues cinquenes parts) es constata la manca de regulació especial de votacions, llevat de la prevista en l'article 15.2 relativa a actes de disposició del patrimoni propi.
El capítol 3 es refereix al règim jurídic i econòmic.
La referència de l'article 14.3 a "la seva delegació" és supèrflua, ja que la contingència ja està coberta per l'article 14.2.
L'article 15.1 al·ludeix a un patrimoni propi i separat, si bé preveu que estigui constituït per béns o drets adscrits, o adquirits o incorporats.
Caldria precisar la redacció, ja que no es dóna una correlació clara entre el patrimoni propi i l'adscripció de béns, la titularitat dels quals continuarà aliena.
La previsió de l'article 19.3 no coincideix exactament amb la continguda en l'article 61.6 de la Carta municipal, pel fet que no esmenta la incorporació a la plantilla del Consorci.
Caldria acomodar la redacció al precepte legal.
El capítol quart regula la suspensió de l'exercici de competències.
L'únic article 21 recull el contingut de l'article 61.3 de la Carta, llevat de la lletra a), que lògicament no es reprodueix, ja que en aquest Consorci no s'ha optat per constituir l'ens personalitzat a què fa referència l'article 61.2.a).
Per coherència, també s'hauria de suprimir aquesta referència en les lletres b) i c) del precepte projectat.
L'article 21.3 conté la conseqüència lògica de la suspensió de l'exercici de competències.
El capítol cinquè es refereix a la modificació dels Estatuts i a la dissolució i liquidació del Consorci, sense que es plantegi cap qüestió especial.
Finalment, es podria recollir el suggeriment de l'Institut Català de les Dones sobre algunes expressions androcèntriques.
Així, en el paràgraf quart del preàmbul s'ha de substituir "als ciutadans" per "a la ciutadania".
La mateixa correcció s'ha de fer en l'article 7, lletra d).
Tant en la disposició addicional primera com en l'article 11.5, cal afegir, a la referència "als membres", "els o les".
En l'article 11.6 s'ha de substituir "els suplents" per "les suplències".
En l'article 19.3 s'hauria de substituir l'expressió "els representants dels treballadors" per "la representació del personal", o per una expressió de característiques similars.
Sense connexió amb l'anterior consideració, cal afegir una altra de caràcter lèxic, concretament al preàmbul -quart paràgraf- cal corregir la referència a la disposició addicional per disposició transitòria.
Un cop considerades les observacions fetes en el Dictamen, es pot elevar al Govern, per a la seva aprovació, el Projecte de decret de constitució del Consorci de Serveis Socials de Barcelona.