projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Professor visitant de dret constitucional i teoria legislativa, Universitat Hebrea de Jerusalem
Professor titular de ciència política, Universitat Autònoma de Barcelona i director del Centre d'Estudis d'Opinió, Generalitat de Catalunya
Professor titular de dret internacional públic, Universitat Rovira i Virgili
Professor titular de ciència política, Universitat de Barcelona
Catedràtic de filosofia del dret, Universitat Pompeu Fabra
Catedràtica de dret internacional públic, Universitat de Barcelona
Catedràtica de dret financer i tributari, Universitat Pompeu Fabra
Catedràtica de dret financer i tributari, Universitat Autònoma de Barcelona
Catedràtic de política i afers públics, Universitat de Princeton
Catedràtica d'hisenda pública, Universitat de Barcelona
Catedràtic de ciència política i de l'administració, Universitat de Girona
Catedràtic de dret internacional públic, Universitat Pompeu Fabra
Advocat i director del Gabinet Jurídic de la Generalitat de Catalunya
Directora general de Drets i Assumptes Constitucionals, Generalitat de Catalunya
Catedràtic de dret financer i tributari, Universitat de Barcelona
Catedràtic emèrit de dret administratiu, Universitat Autònoma de Barcelona
Coordinador de l'Àrea d'Innovació, Governs Locals i Cohesió Territorial de la Diputació de Barcelona i professor associat de dret administrati u, Universitat Rovira i Virgili
Professora titutar de dret administratiu, Universitat Autònoma de Barcelona
Catedràtic d'economia aplicada, Universitat Pompeu Fabra
Cap de l'Àrea d'Organització de l'Administració i del Sector Públic, Generalitat de Catalunya
Catedràtica de dret administratiu, Universitat de Barcelona
Catedràtic de ciència política i de l'Administració, Universitat Pompeu Fabra
Catedràtic de dret internacional públic-dret comunitari, Universitat de Barcelona
Catedràtic de dret financer, Universitat Rovira i Virgili
Catedràtic de dret administratiu, Universitat de Lleida
Membre de l'Acadèmia de Jurisprudència i Legislació de Catalunya
Professor de ciència política, Universitat Pompeu Fabra
Professor titular acreditat de dret constitucional ANECA i agregat AQU, Universitat de Barcelona
Catedràtica de dret financer i tributari, Universitat de Barcelona
Doctor en govern, Universitat Nacional Autònoma de Mèxic
Catedràtic de dret administratiu, Universitat de Girona
Catedràtic de dret constitucional, Universitat Rovira i Virgili
Mercè Barceló Serramalera, directora (2005-2012)
Elisenda Malaret, secretària del Consell (1989-2004)
Josep M. Castellà Andreu, secretari del Consell (2005-2012)
Belén Noguera de la Muela, secretària del Consell (2012-2016)
Eduard Roig Molés, secretari del Consell (2016-2017)
Empleneu aquest formulari per a registrar-vos en aquesta Revista.
Si ja esteu registrat a una altra revista de l'Escola d'Administració Pública, feu clic aquí.
Les adreces electròniques i els noms introduïts en aquest lloc s'utilitzaran exclusivament per als propòsits declarats per aquesta revista i no es faran servir amb cap altra finalitat ni es posaran a disposició de tercers.
Amb aquestes jornades s'inicia el procés de difusió del marc general de les polítiques de transparència, grups d'interès i control d'influència que s'ha aprovat per acord de govern de la Generalitat de Catalunya amb el propòsit d'establir les bases d'una administració propera, col·laboradora, moderna i transparent que permeti recuperar la confiança del ciutadà.
Agustí Colomines i Companys, director de l'Escola de l'Administració Pública de Catalunya i presentació del marc general de les polítiques de transparència, grups d'interès i control de la influència a càrrec del Sr.
Jordi Foz i Dalmau, secretari de Transparència, de Govern Obert i de Contractació Pública, Sra.
Meritxell Masó i Carbó, Secretària d'Administració i Funció Pública i Sr.
Xavier Bernadí i Gil, director general de Dret i d'Entitats Jurídiques del Departament de Justícia.
Professora a la Facultat de Filosofia de la Universitat de Barcelona i secretària executiva de Ethos Ramon Llull.
Esquirol, filòsof i professor de la Universitat de Barcelona.
Presentació del protocol a càrrec de Gemma Capdevila subdirectora general d' Entitats Jurídiques i del Protectorat.
Direcció General de Dret i Entitats Jurídiques.
Presentació del procediment de gestió de l'agenda dels alts càrrecs/personal directiu, a càrrec de Joaquim Dorda subdirector general de Transparència i Dades Obertes.
L''EAPC organitza un cicle de conferències a càrrec d''acadèmics internacionals que pretén ser un espai de reflexió i col·laboració per a gestors de les administracions publiques catalanes.
Migrant policy and integration as a challenge for the German Public Administration ha estat la primera de les dues conferències previstes per a aquest any, encaminada a oferir vies per millorar l'Administració pública, promocionar valors com el de compartir, especialment per a càrrecs públics, i afavorir la integració de nous empleats en institucions públiques.
La sessió ha anat a càrrec del Prof.
Oliver Sievering Universitat de Ludwigsburg, que ha explicat les polítiques que l'administració pública alemanya ha desenvolupat per a la gestió i integració de la immigració.
L'activitat ha constat de tres parts:
- Conferència: el ponent fa una exposició i la conclou amb tres preguntes per incentivar la reflexió dels participants
- Espai de reflexió: els assistents s'han distribuït en grups per debatre les qüestions que ha plantejat el ponent.
- Conclusions: el ponent i els assistents s'han reunit de nou i s'han plantejat les conclusions i les consultes.
El docent ha tancat la jornada amb una reflexió final.
Barcelona, 12, 28 i 29 de juny i 13 de juliol
Un any després de l'aprovació del Codi de conducta dels alts càrrecs i del personal directiu de l'Administració de la Generalitat i de les entitats del seu sector públic, s'escau valorar quin impacte ha tingut en el foment de la cultura ètica de l'Administració de la Generalitat i enfortir les bases que permetin avaluar-lo periòdicament.
Per això, cal incorporar-hi la visió experta dels alts càrrecs i del personal directiu que s'han adherit al codi de conducta i compartir-la amb els alts càrrecs del món local (electes i directius) que estan també subjectes als codis de conducta que aprovin els seus ens locals.
Article d'Ada Ferrer-i-Carbonell "Felicitat ciutadana: la rellevància de la qualitat democràtica i la confiança institucional"
Document de relatoria sobre els tallers
A la primera sessió del cicle "Diàlegs: repensant la governança corporativa" s'ha reflexionat sobre la importància de la recerca en el present i futur del país i les estructures que la recerca té actualment a Catalunya i com cal gestionar-les per cercar l'excel·lència i ser un referent internacional.
Per fer-ho hem comptat amb Lluís Rovira Pato, director de l'Institució Cerca i Laura Díez Bueso, professora titular de Dret Constitucional acreditada com a catedràtica en Dret Constitucional de la Univeristat de Barcelona.
Lluís Rovira Pato és Doctor en Biologia per la Universitat de Barcelona i especialista en l'anàlisi i gestió de la ciència i la tecnologia.
La seva faceta com a investigador l'ha dut a interessar-se per l'anàlisi de l'activitat científica i la bibliometria, camp en el què ha dirigit diversos projectes de recerca.
Com a gestor, ha estat secretari del Consell Social de la Universitat de Girona i del Parc Científic i Tecnològic de la mateixa universitat.
Ha estat director adjunt a l'Agència de Gestió d'Ajuts Universitaris i de Recerca (AGAUR) (2005-2009) i adjunt al director general de Recerca (2009-2011).
Laura Díez Bueso, és Doctora en Dret per la Universitat de Barcelona i professora titular de dret constitucional de la UB i catedràtica acreditada en dret constitucional.
Directora de la línia de recerca "Ciència i universitats" de l'Observatori universitari Institut de Dret Públic de la UB.
És un projecte de l'EAPC en col·laboració amb el Parc de les Humanitats i les Ciències Socials de la Universitat de Barcelona.
Ens plantegem impulsar el coneixement intern i els sistemes de governança corporativa amb la programació de quatre sessions que abasten diferents àmbits: la recerca aplicada, la comunicació, el transport i la ciència.
Diàlegs entre alts directius d'empreses públiques o semipúbliques i acadèmics de prestigi reconegut.
El cicle té una estructura formal que comença amb la presentació d'un moderador-relator, continua amb el diàleg entre un directiu i un acadèmic, tot seguit un torn obert de preguntes i un debat amb els assistents, i, per acabar, una síntesi dels aspectes clau.
Amb l'objectiu d'oferir un espai de trobada entre el sector públic i el món acadèmic, amb la voluntat de compartir temàtiques d'interès, d'actualitat i, també, de futur.
Reflexionarem, intercanviarem experiències i aprendrem al costat d'organismes del sector públic que despunten per la seva excel·lència.
Iniciem un cicle de 7 Diàlegs que abasta tot el territori
7 Diàlegs amb voluntat de facilitar la reflexió crítica dels directius públics sobre temes d'actualitat i de futur, d'interès general o territorial, amb l'objectiu d'anar perfilant l'Administració que volem per al segle XXI.
7 Diàlegs entre delegats del Govern i acadèmics de reconegut prestigi que ens oferiran, amb generositat, el seu coneixement, les seves reflexions i un entorn en què podrem dialogar amb ells.
Volem promoure una formació acadèmica, política, administrativa i humanista per als servidors públics oferint-los una visió global –social, cultural, econòmica i territorial–, perquè puguin donar la millor resposta a la ciutadania del segle XXI.
Facilitarem l'accés als continguts que sorgeixin d'aquestes sessions (material audiovisual i escrit) i els posarem a l'abast de tots els servidors públics.
El catalanisme polític ha debatut durant molts anys com organitzar territorialment el país des de la base local, així com definir el marc competencial, de prestacions i financer.
Aquest debat s'ha fet des de diferents perspectives: des de la pròpia i des de la que fa referència a l'encaix amb l'ordenament jurídic estatal de caràcter bàsic, ja que l'Estat preveia construir un nou model de governs locals de matriu catalana, adaptat a les exigències del segle XXI.
Al llarg de la sessió s'han abordat ambdues perspectives i s'han apuntat propostes concretes per a la Catalunya del futur.
La sessió ha estat moderada per Mònica Sabata, del Parc de les Humanitats i les Ciències Socials de la Universitat de Barcelona i ha comptat amb la participació del Sr.
Eudald Casadesús i Barceló, delegat del Govern a Girona i el Sr.
Xavier Forcadell I Esteller, Doctor en Dret i Coordinador General de la Diputació de Barcelona
Programa | Materials de la sessió | Vídeo (resum) | Vídeo (sencer)
Si voleu estar permanentment informats sobre la Revista, us podeu subscriure a la llista de distribució corresponent
La Revista Catalana de Dret Públic, fundada el 1985, de periodicitat semestral, publica aportacions relacionades amb qualssevol de les disciplines del dret públic.
L' Escola d'Administració Pública de Catalunya n'és l'entitat editora.
Aquesta revista està indexada a Emerging Sources Citation Index (ESCI ) i a Scopus.
ISSN 1885-5709 (versió impresa, fins al número 44)
Us podeu subscriure a la llista de correu de la Revista en aquesta pàgina del web de l'EAPC.
La Revista de Llengua i Dret, Journal of Language and Law, és una revista científica en línia i gratuïta de periodicitat semestral amb més de 35 anys d'antiguitat.
Va ser fundada el 1983 per l'Escola d'Administració Pública de Catalunya i promou la recerca en els àmbits del:
La Revista està posicionada en el segon quartil de la categoria de lingüística de la base de dades Scopus d'Elsevier, disposa del segell de qualitat de la FECYT, i té la màxima qualificació del Carhus+ de l'AGAUR.
ISSN 2013-1453 (versió web) - ISSN 0212-5056 (versió impresa, fins al número 57)
La jornada ha estat organitzada per l'Oficina de Racionalització del Sector Públic de la Direcció General de Modernització i Innovació de l'Administració del Departament de Polítiques Digitals i Administració Pública.
La sessió pretenia reflexionar sobre què ha suposat l'aplicació de la Llei 19/2014, de 29 de desembre, de Transparència, accés a la informació pública i bon govern, un cop transcorreguts quatre anys des de la seva aprovació.
La reflexió s'ha fet des dels punts de vista teòric, amb les ponències inicials, i pràctic, amb la taula rodona de presentació d'experiències per part d'algunes entitats del sector públic.
Així mateix, en el transcurs de la sessió, es va posar en valor la utilitat de la Guia de Transparència per a les entitats del Sector Públic de l'Administració de la Generalitat, elaborada per l'Oficina de Racionalització del Sector Públic i aprovada per la Comissió Interdepartamental de Transparència i Govern Obert (CITGO) el mes de juliol de 2018.
Benvinguda i presentació a càrrec d'Eulàlia Pla Rius, sub-directora general de Recerca i de Formació en Alta Direcció de l'Escola d'Administració Pública.
Ponències a càrrec de Jordi Jordi Foz Dalmau, secretari de Transparència i Govern Obert, Departament d'Acció Exterior, Relacions Institucionals i Transparència i Ester Manzano Peláez, directora general de Modernització i Innovació a l'Administració, Departament de Polítiques Digitals i Administració Pública.
Taula rodona d'experiències en transparència en entitats del sector públic.
Moderació a càrrec de Olga Delpeix, cap de l'Oficina de Racionalització del Sector Públic, Direcció General de Modernització i Innovació del Departament de Polítiques Digitals i Administració.
Participants Antoni Llamas, director de recursos humans de la Corporació Sanitària Parc Taulí Mar Rodríguez, de la direcció general del Centre d'Iniciatives per a la Reinserció (CIRE) i Alfons Rossell, director de serveis de l'INCASÒL.
En aquesta 3a edició dels Diàlegs s'ha proposat com a primera temàtica, el futur dels mitjans de comunicació públics.
Els mitjans de comunicació públics estan pensats per protegir el dret a la informació que tenen tots els ciutadans.
Al contrari del que a vegades succeeix amb els mitjans privats, han de ser eines de democratització de la informació i han d'ajudar a vertebrar i cohesionar la societat i el país.
Tanmateix, la seva governança és un debat permanent.
L'objectiu de la sessió ha estat abordar temes vinculats al futur dels mitjans de comunicació públics i la seva governança i participar en la reflexió i el debat.
La sessió ha estat moderada per la Sra.
Mònica Sabata, del Parc de les Humanitats i les Ciències Socials de la Universitat de Barcelona, i ha comptat amb la participació del Sr.
Vicent Sanchís, periodista valencià, professor de la Facultat de Ciències de la Comunicació de la Universitat Ramon Llull de Barcelona ha estat vicepresident d'Òmnium Cultural i secretari general de la Fundació Catalunya Oberta i Director de Televisió de Catalunya.
Dossier documental de la sessió
L'Escola d'Administració Pública de Catalunya va presentar el passat 4 d'abril el programa Ruta directiv@, un nou espai d'aprenentatge en què es programen un seguit d'activitats acompanyades de recursos documentals i píndoles formatives, amb l'objectiu de facilitar l'accés del personal directiu a les temàtiques que són del seu interès.
El primer tema que es tracta és el de la transformació digital en el marc d'un dels objectius de l'eix 3 del Pla de Govern: "Fer de Catalunya un nou model de país digital i de governança del segle XXI".
La primera activitat formativa de Ruta directiv@ ha estat la jornada "L'administració serà digital o no serà" que s'ha adreçat al personal directiu i de comandament intermedi de les administracions catalanes i que ha tingut com a objectius reflexionar sobre el canvi cultural i el significat de la transformació digital en les organitzacions de la mà de
persones expertes tant del sector públic com del sector privat i identificar quins són els reptes compartits a l'hora
d'afrontar aquesta transformació.
Benvinguda institucional a càrrec del Sr.
Xavier Gatius, secretari general del Departament de Polítiques Digitals
i Administració Pública, i director en funcions de l'Escola d'Administració Pública de Catalunya | Vídeo
El rol directiu en temps digitals: què cal entendre, què cal saber i què cal evitar, a càrrec del Sr.
Genís Roca, president de RocaSalvatella | Presentació | Vídeo
Taula rodona sobre la transformació digital i com afecta les organitzacions, moderada per la Sra.
Barbany, directora general de Societat Digital de la Generalitat de Catalunya.
Intervindran a la taula rodona la Sra.
Ester Manzano, directora general de Modernització i Innovació de la Generalitat de
Mario Alguacil, director de l'Àrea de Govern Obert i Serveis Generals a l'Ajuntament de Sant Feliu de
Alfons Rossell, director de Serveis de l'INCASÒL, i la Sra.
El proppassat 18 de juny el Govern va aprovar l'Estratègia Blockchain de Catalunya amb la voluntat de situar Catalunya com a país capdavanter en l'ús i el desenvolupament de les tecnologies de registre distribuït.
I és que tal com ja es va demostrar en un dels diàlegs organitzats per l'EAPC sobre ciberseguretat, el Govern té la voluntat de participar
activament en l'impuls de tecnologies emergents com l'internet de les coses, les dades massives, el 5G o la blockchain.
En aquesta sessió s'ha plantejat els reptes que implica aquesta tecnologia que permet mantenir un registre de transaccions permanent, immutable i cibersegur sense necessitat d'intermediaris o autoritat central, i la utilitat d'una
base de dades distribuïda, descentralitzada i encriptada que garanteix les transaccions, les fa irrevocables i transparents.
En la línia de les paraules del conseller Jordi Puigneró d'afirmar que "Catalunya serà digital o no serà", des de l'Escola impulsarem aquest nou diàleg que permeti als servidors públics prendre consciència del que implicarà aquesta nova
L'objectiu de la jornada ha estat:
Relatoria duta a terme per Mònica Sabata al blog EAPC
Diàleg sobre Blockchain entre el Sr.
David Ferrer i Canosa, secretari de Polítiques Digitals i el Sr.
Alfonso Egio i Artal, desenvolupador sènior, I2CAT.
Modera la sessió Mònica Sabata, Parc de les Humanitats i les Ciències Socials de la Universitat de Barcelona.
L'administració intel·ligent es basa en l'ús intensiu de dades i d'algoritmes en la prestació dels serveis públics i persegueix assolir una relació més estreta amb la ciutadania a través de l'ús de les tecnologies de la informació i la comunicació per obtenir millors resultats i més obertura i rendició de comptes.
La personalització i la proactivitat, la interoperabilitat, la seguretat o la governança de les dades esdevenen nous reptes per a les administracions públiques i exigeixen noves capacitats i habilitats en els directius i treballadors públics.
En aquest entorn, és necessari establir el marc de relació, els drets i els deures i les responsabilitats que l'Administració i la ciutadania han d'assumir en l'ús de les dades i de la tecnologia, i definir un full de ruta que identifiqui els objectius i també els rols de tots els actors en aquest procés.
En aquesta taula rodona hi han participat:
Marga Bonmatí, directora de l'Administració Oberta de Catalunya, AOC | Presentació |
Ascen Moro, responsable de Gestió del Coneixement i Qualitat, Ajuntament Sant Feliu de Llobregat | Presentació |
Direcció General d'Innovació i Economia Digital.
Secretaria de Polítiques Digitals i Administració Pública | Presentació |
Barcelona, 17 d'octubre de 2019
Durant l'última dècada i trencant una tendència històrica a millorar, hi ha hagut una caiguda de la confiança en les institucions públiques a tota Europa, i molt en particular, als països del sud.
La percepció generalitzada és que les institucions públiques catalanes són, en el millor dels casos, de qualitat escassa i, en el pitjor, corruptes.
Els continus escàndols de corrupció no han ajudat a millorar aquesta visió.
Però la qüestió és: fins a quin punt és certa aquesta percepció de baixa qualitat institucional?
Com es troben les institucions d'aquí quan les comparem amb les d'altres
En aquesta conferència abordarem les causes dels problemes institucionals i les possibles solucions, que passen per més controls interns a les administracions i més transparència.
La Comunitat de pràctica d'avaluació de polítiques públiques de la Generalitat de Catalunya (CoAVA), és una xarxa de professionals del conjunt del sector públic de la Generalitat, amb responsabilitat directiva i tècnica i interès en l'àmbit de l'avaluació de polítiques públiques.
Aquesta comunitat de pràctica, nascuda al juny del 2019, té per finalitat l'impuls i
sistematització de l'avaluació de polítiques públiques a la Generalitat, mitjançant accions de compartir coneixement, experiències i recursos quant a l'avaluació de polítiques públiques, així com estratègies per a la seva institucionalització.
Aquesta jornada ha estat la primera trobada presencial del CoAVA.
Els objectius de la jornada han estat:
"Cap a un model de sistemàtica d'avaluació de polítiques integrades en el cicle de gestió a la Generalitat de Catalunya", a càrrec de Jordi Baños, cap de l'Àrea d'avaluació econòmica de polítiques públiques. |Presentació|
"Fons de promoció per a l'avaluació (PROAVA): estat de situació de l'edició 2019", a càrrec de Ma José del Blanco, coordinadora de projectes econòmics a l'Àrea d'Avaluació Econòmica de Polítiques Públiques.| Presentació |
"La institucionalització de l'avaluació de polítiques públiques", a càrrec de Marc Balaguer, director executiu de l'Institut Català d'Avaluació de Polítiques Públiques. | Presentació |
"Experiències d'avaluació a la Generalitat de Catalunya.
Casos d'operacions de concentració de serveis administratius", a càrrec d'Isabel Tornabell, sub-directora General de Projectes Estratègics d'Eficiència i Reforma de la Direcció General del Patrimoni, i Mercè Martínez, subdirectora general de Coordinació Territorial i Projectes Integrals de la Direcció de Serveis del Departament de la Vicepresidència i d'Economia i Hisenda. | Presentació |
Barcelona, 3 de desembre de 2019
Els espais són la infraestructura de la cultura i denoten la manera de crear les oportunitats, parlen de la cultura i de les persones.
El canvi d'aquests espais suposa un desafiament per a la pròpia cultura corporativa.
El trasllat al nou districte administratiu farà possible noves maneres de fer i de treballar que són una oportunitat, tant per acostar i simplificar les relacions de la ciutadania amb l'Administració, com per fer més eficients els processos de l'Administració.
Suposarà un pas important cap a una nova cultura interna i nous procediments per assolir el repte de la digitalització i el "paper 0".
Tanmateix, els comandaments hauran d'adaptar el seu estil de direcció a les noves maneres de treball, fomentant-les i fent créixer els seus equips.
Conferència "Nous espais, noves formes de treball" a càrrec del Sr.
Guzmán de Yarza Blache, consultor en estratègia, innovació i emprenedoria corporativa. | Presentació |
Barcelona, 13 de febrer de 2020
La Xarxa de Comitès d'Ètica de l'Administració de la Generalitat i de les Entitats del seu Sector Públic és un espai de debat i d'intercanvi d'informació i experiències que té com a finalitat potenciar i impulsar la cultura ètica i la integritat a l'Administració pública catalana.
Aplega tots els comitès d'ètica constituïts fins a l'actualitat, i té la voluntat d'incorporar-hi els que es constitueixin en el futur.
Ètica pública en xarxa: fonaments i experiències en el País Basc
Ha anat a càrrec del sr. Txetxu Ausín, científic titular, Institut de Filosofia, Grup d'Ètica Aplicada, Centre de Ciències Humanes i Socials (Centre Superior d'Investigacions Científiques).
Taller sobre conflictes d'interès
A càrrec de sr. Jordi Tres i sra. Annabel Calvo, Oficina Antifrau de Catalunya.
Presentació de l'enfocament d'una guia de composició i funcionament dels comitès d'ètica
Isidre Obregon, analista de la Secretaria d'Administració i Funció Pública del Departament de Polítiques Digitals i Administració Pública.
Xarxa de Comitès d'Ètica de l'Administració de la Generalitat de Catalunya i de les Entitats del seu Sector Públic