projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Les administracions locals competents, previ a l'aprovació provisional dels plans urbanístics sotmesos a avaluació ambiental estratègica han de sol∙licitar‐la.
L'òrgan ambiental emetrà la declaració ambiental estratègica i l'òrgan urbanístic l'informe urbanístic i territorial.
Aquesta sol∙licitud ha d'anar acompanyada de tota la documentació que l'ens local disposa per l'aprovació provisional del pla urbanístic i de les seves modificacions.
Els ens locals han de trametre les respostes als requeriments de documentació efectuats mitjançant el servei d'EACAT "TES ‐ Avaluació Ambiental Estratègica; Resposta al requeriment".
Les administracions locals competents, previ a l'aprovació inicial dels plans urbanístics, han de sol∙licitar l'avaluació ambiental estratègica simplificada o ordinària.
Aquesta sol∙licitud ha d'anar acompanyada del document ambiental estratègic o el document inicial estratègic.
El contingut d'aquests documents està recollit a la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.
Els ens locals han de trametre les respostes als requeriments de documentació efectuats mitjançant el servei d'EACAT "TES ‐ Avaluació Ambiental Estratègica; Resposta al requeriment".
En data 24 de juliol de 2007, el Govern de Catalunya ha aprovat definitivament el Pla territorial parcial de Ponent (Terres de Lleida).
L'acord de Govern i la normativa del Pla han estat publicats en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya núm. 4982, de 5 d'octubre 2007 a l'efecte de la seva executivitat immediata.
Contingut i format dels plans territorials parcials
Les premisses del Programa de Planejament Territorial
Escenaris econòmics i demogràfics
Emmarcament territorial: les Terres de Lleida en el context de Catalunya
Xarxes i sistemes de comunicacions
Els espais oberts a les Terres de Lleida
Sòl no urbanitzable de protecció especial
Sòl no urbanitzable de protecció territorial
Sòl no urbanitzable de protecció preventiva
Sistemes i subsistemes plurimunicipals d'assentaments
Caracterització i categorització
Àmbits de cooperació, planificació i gestió supramunicipal
Perspectives de subministrament d'energia elèctrica, d'abastament d'aigua i de sanejament
El sistema d'infraestructures de mobilitat i transport
Definició, objectius i determinacions bàsiques d'actuació
Espais oberts, estratègies d'assentaments i actuacions d'infraestructures
Síntesi dels continguts del Pla
Relació amb altres plans i programes
Diagnosi ambiental de l'àmbit de les Terres de Lleida
Aspectes rellevants de la situació dels espais oberts a l'àmbit
Aspectes rellevants de la situació dels assentaments de l'àmbit
Aspectes rellevants de la situació de les infraestructures de mobilitat i transport de l'àmbit
L'alternativa zero: evolució dels paràmetres ambientals rellevants en absència del Pla
Objectius ambientals del planejament territorial
Obligacions jurídiques en matèria de biodiversitat, sòl, aigua, aire, clima i paisatge sobre les quals el planejament territorial té capacitat d'incidència
Coherència entre els objectius generals i l'estratègia d'ordenació territorial adoptada
Coherència entre els objectius ambientals i les principals propostes que formula el Pla pel que fa al sistema d'espais oberts
Coherència entre els objectius ambientals i les principals propostes que formula el Pla pel que fa al sistema d'assentaments
Coherència entre els objectius ambientals i les principals propostes que formula el Pla pel que fa al sistema d'infraestructures de mobilitat i transport
Incidència ambiental de les propostes del Pla i formulació de recomanacions al respecte
Incidència ambiental de les propostes del Pla referides al sistema d'espais oberts
Incidència ambiental de les propostes del Pla referides al sistema d'assentaments
Incidència ambiental de les propostes del Pla referides al sistema d'infraestructures de mobilitat i transport
Resum no tècnic de l'informe de sostenibilitat ambiental del Pla
Descripció de les mesures de seguiment i supervisió proposades
(Sistema de referència cartogràfic UTM-31N amb Datum ETRS89 )
Aprovat definitivament pel Consell Executiu el dia 27 de juliol de 2010.
Publicat al DOGC núm.5696 de 19 d'agost de 2010
B. Estratègies desenvolupament - ACORD GOV/122/2015 - Estratègies desenvolupament.
Normes d'ordenació territorial i Directrius del paisatge
Hàbitats d'interès comunitari (HIC)
Persones físiques i jurídiques que han presentat escrits amb al·legacions al Projecte de Pla aprovat inicialment
Informe del Departament de Medi Ambient i Habitatge de la Generalitat de Catalunya
Síntesi i consideració de les al·legacions al Projecte de Pla aprovat inicialment efectuades pels departaments i òrgans
Síntesi i consideració de les al·legacions al Projecte de Pla aprovat inicialment efectuades per administracions públiques,
Annex: Escrits dels veïns de l'Aldea i Deltebre
(Sistema de referència cartogràfic UTM-31N amb Datum ETRS89)
En data 12 de gener de 2010, el Govern de Catalunya ha aprovat definitivament el Pla territorial parcial del Camp de Tarragona.
L'acord de Govern i la normativa del Pla han estat publicats en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya núm. 5559, de 3 de febrer de 2010, a l'efecte de la seva executivitat immediata.
Comprèn les comarques de l'Alt Camp, el Baix Camp, el Baix Penedès, la Conca de Barberà, el Priorat i el Tarragonès.
Contingut i format dels plans territorials parcials
Les premisses del Programa de planejament territorial
Escenaris econòmics i demogràfics
Característiques de les comarques
Els espais oberts del Camp de Tarragona
El sistema d'assentaments urbans
Els assentaments del Camp de Tarragona
El marc de la planificació concurrent de les infraestructures
Les infraestructures de mobilitat del Camp de Tarragona
Plànols del conjunt de l'àmbit 1/100.000:
Plànol de la conurbació central 1/30.000:
Justificació i avaluació ambiental de l'alternativa escollida
Mesures de seguiment i supervisió
Annex I. Anàlisi de representativitat d'hàbitats
Avaluació del model de mobilitat
Informe de la Direcció General de Protecció Civil
Informe sobre el procés d'informació pública i participació de l'avantprojecte
Informe sobre el procés d'informació pública i participació del projecte
Valors i recursos naturals i topogràfics
Grau d'ocupació del sòl no urbanitzable
Possibles afectacions o riscos territorials a estudiar
Nivell d'ocupació dels sectors de planejament
(Sistema de referència cartogràfic UTM-31N amb Datum ETRS89)
Aprovació definitiva per resolució del conseller de Política Territorial i Obres Públiques de data 12 de novembre de 2010.
Publicació de l'aprovació definitiva al DOGC 5779 de 21 de desembre.
Granollers (ARE Sector 129-La Bòbila), la Llagosta (ARE Les Planes II) i Parets del Vallès (ARE Can Fradera).
Del Pla director urbanístic de les àrees residencials estratègiques del Vallès Oriental, per deixar sense efecte la delimitació i ordenació de l'àrea residencial estratègica ARE Sector 129 la Bòvila al terme municipal de Granollers.
Aprovat definitivament i publicat en el DOGC núm 6736 de 27 d'octubre de 2014.
Aprovació definitiva per resolució del conseller de Política Territorial i Obres Públiques de data 13 de març de 2009.
Publicació de l'aprovació definitiva al DOGC núm. 5405, de 22 de juny de 2009.
Barberà del Vallès (ARE Sector Estació), Castellar del Vallès (ARE Nou Eixample i ARE El Turuguet), Montcada i Reixac (ARE Can Duran), Sabadell (ARE Can Puiggener i ARE Torrre Romeu), Santa Perpètua de Mogoda (ARE Can Taió) i Terrassa (ARE Porta Sud).
Del Pla director urbanístic de les àrees residencials estratègiques del Vallès Occidental i deixar sense efecte l'àrea residencial estratègica Turuguet, de Castellar del Vallès.
Publicat en el DOGC núm. 6963 de 25 de setembre de 2015.
Del Pla director urbanístic de les àrees residencials estratègiques del Vallès Occidental per deixar sense efecte les àrees residencials estratègiques de Torre Romeu i Can Puiggener, del municipi de Sabadell.
Aprovat definitivament i publicat en el DOGC núm. 7807 de 11 de febrer de 2019.
Aprovació definitiva per resolució del conseller de Política Territorial i Obres Públiques de data 13 de març de 2009.
Publicació de l'aprovació definitiva al DOGC núm.5378, de 13 de maig de 2009.
Amposta (ARE Eixample Les Tosses), Móra d'Ebre (ARE Los Colomers) i Tortosa (ARE Raval de la Llet).
Del Pla director urbanístic de les Àrees Residencials Estratègiques de les Terres de l'Ebre i deixar sense efecte l'àrea residencial estratègica ARE Los Colomers, de Móra d'Ebre.
Aprovat definitivament i publicat en el DOGC núm. 6377 de 16 de maig de 2013.
Aprovació definitiva per resolució del conseller de Política Territorial i Obres Públiques de data 13 de març de 2009.
Publicació de l'aprovació definitiva al DOGC núm. 5378, de 13 de maig de 2009.
Del Pla director urbanístic de les àrees residencials estratègiques del Maresme i deixar sense efecte l'àrea residencial estratègica ARE Pineda Centre de Pineda de Mar.
Publicat en el DOGC núm. 6842 de 31 de març de 2015.
Del Pla director urbanístic de de les àrees residencials estratègiques del Maresme i deixar sense efecte l'àrea residencial estratègica Escultor Clarà, de Malgrat de Mar.
Publicat en el DOGC núm. 6963 de 25 de setembre de 2015.
Aprovació definitiva per resolució del conseller de Política Territorial i Obres Públiques de data 13 de març de 2009.
Publicació de l'aprovació definitiva al DOGC núm. 5426, de 22 de juliol de 2009.
Igualada (ARE Fàtima Nord), Manresa (ARE Sector Est), Sant Joan de Vilatorrada (ARE SUBd de Collbaix), Santa Margarida de Montbui (ARE Nou sector residencial), Vic (ARE La Bòvila i ARE El Graell) i Solsona (ARE La Cabana del Màrtir).
Del Pla director urbanístic de les àrees residencials estratègiques de les Comarques Centrals per deixar sense efecte l'àrea residencial estratègica ARE Fàtima Nord del municipi d'Igualada.
Aprovat definitivament i publicat al DOGC núm. 6296 de 18 de gener de 2013.
Del Pla director urbanístic de les àrees residencials estratègiques de les Comarques Centrals per deixar sense efecte l'àrea residencial estratègica ARE Sector Est del municipi de Manresa.
Aprovat definitivament i publicat al DOGC núm. 6842 de 31 de març de 2015.
Publicació de l'aprovació definitiva al DOGC núm. 5378, de 13 de maig de 2009.
Badalona (ARE l'Estrella), l'Hospitalet de Llobregat (ARE La Remunta), Sant Adrià de Besòs (ARE Front Riu Besòs) i Santa Coloma de Gramenet (ARE La Bastida i ARE Safaretjos).
De l'ARE la Remunta de l'Hospitalet de Llobregat, aprovat definitivament i publicat en el DOGC núm. 5669 de 13 de juliol de 2010.
De la normativa del Pla director urbanístic de les àrees residencials estratègiques de l'àmbit del Barcelonès, pel que fa a l'àrea residencial estratègica (ARE) La Remunta, de l'Hospitalet de Llobregat, que inclou l'ordenació volumètrica de les illes 4 i 6.
Aprovat definitivament i publicat en el DOGC núm. 6188 de 8 d'agost de 2012.
De la normativa del Pla director urbanístic de les àrees residencials estratègiques de l'àmbit del Barcelonès, pel que fa a l'àrea residencial estratègica (ARE) la Remunta del municipi de l'Hospitalet de Llobregat.
Aprovat definitivament i publicat en el DOGC núm. 6742 de 4 de novembre de 2014.
Del Pla director urbanístic de les àrees residencials estratègiques de l'àmbit del Barcelonès, en relació amb les normes urbanístiques i els paràmetres d'ordenació de l'ARE L'Estrella, al terme municipal de Badalona.
Aprovat definitivament i publicat al DOGC núm. 7302 de 6 de febrer de 2017.
Aprovació definitiva per resolució del conseller de Política Territorial i Obres Públiques de data 28 de juny de 2010.
Publicació de l'aprovació definitiva al DOGC núm. 5666, de 8 de juliol de 2010.
Vilafranca del Penedès (ARE Lles Bassetes) i Vilanova i la Geltrú (ARE Entretorrents).
Del Pla director urbanístic de les àrees residencials estratègiques de l'àmbit de l'Alt Penedès-Garraf, deixant sense efecte l'ARE"Entretorrents, del municipi de Vilanova i la Geltrú, per resolució del Conseller DPTOP publicada al DOGC núm. 5675, de 21 de juliol de 2010.
És un pla director de coordinació de la zona del delta de l'Ebre, el seu objectiu és establir una ordenació global del seu territori, per propiciar les explotacions agrícoles, ramaderes i aqüícoles, i per crear els serveis necessaris per a l'explotació turística i la implantació industrial per tal de garantir el respecte i la protecció del patrimoni natural.
Acord de Govern de 5 de març de 1996, publicat al DOGC núm. 2206, de 15 de maig de 1996.
Aquest Pla abasta els municipis d'Amposta, Camarles, Deltebre, L'Aldea, L'Ampolla, Sant Carles de la Ràpita i Sant Jaume d'Enveja.
Aprovació definitiva el 30 de juliol de 2014, publicat al DOGC núm 6684, de 12 d'agost de 2014.
L'àmbit objecte d'aquest document per a la implantació d'una terminal intermodal se situa al nord-oest del Port de Tarragona, en el polígon petroquímic sud, entre els municipis de la Canonja i Reus, al sud-oest de la comarca del Tarragonès i a l'extrem sud-est del Baix Camp.
Documents continguts en el Registre de planejament urbanístic de Catalunya.
Aprovació definitiva el 29 de desembre de 2016, publicat al DOGC núm 7277, de 30 de desembre de 2016.
L'àmbit del Pla director urbanístic és el del centre recreatiu turístic de Vila-seca i Salou, que s'ubica als termes municipals de Vila-seca i Salou, amb el perímetre que apareix a l'annex 1 del Decret 152/1989, de 23 de juny, pel qual s'aprova la instal·lació d'un centre recreatiu turístic a Vila-seca i Salou, en el qual figura també la descripció dels límits.
Documents continguts en el Registre de planejament urbanístic de Catalunya.
Aprovació definitiva el 31 de juliol de 2008, publicat al DOGC núm. 5196, de 18 d'agost de 2008.
El Pla director urbanístic de la Cerdanya, comprèn els municipis d'Alp, Bolvir, Das, Fontanals de Cerdanya, Ger, Guils de Cerdanya, Isòvol, Llívia, Meranges, Puigcerdà i Urús a la demarcació de Girona; i de Bellver de Cerdanya, Lles de Cerdanya, Montellà i Martinet Prats i Sansor, Prullans i Riu de Cerdanya a la demarcació de Lleida.
Aprovació definitiva el 24 de juliol de 2020, publicat al DOGC núm 8196 de 7 d'agost de 2020.
L'àmbit d'aplicació del planejament inclou les infraestructures, instal·lacions i activitats aeroportuàries, tant pel que fa a
les actualment existents com a les que es preveuen necessàries per garantir la possibilitat de desenvolupament del
conjunt, concretant les seves directrius aeronàutiques per permetre una resposta adequada a les previsions i una
completa integració, reforçant la seva situació estratègica, com a peça clau de la xarxa d'aeròdroms catalans.
Documents continguts en el Registre de planejament urbanístic de Catalunya.
Aprovació definitiva el 24 de juliol de 2020, publicat al DOGC núm 8217 de 3 de setembre de 2020.
El PDU té per objectiu general avaluar aspectes bàsics de desenvolupament sostenible dels sòls d'extensió urbana previstos pels planejaments municipals aprovats amb anterioritat al PTPAPiA, per tal d'adaptar-los als principis i directrius de sostenibilitat establerts per la legislació i els planejament vigents.
Documents continguts en el Registre de planejament urbanístic de Catalunya.
Aprovació definitiva el 28 de setembre de 2006, publicat al DOGC núm. 4776, de 7 de desembre de 2006.
El Pla director urbanístic del Pla del Bages, inclou 27 municipis de la comarca del Bages: Aguilar de Segarra, Artés, Avinyó, Balsareny, Callús, Castellbell i el Vilar, Castellfollit del Boix, Castellgalí, Castellnou de Bages, Fonollosa, Gaià, Manresa, Marganell, Monistrol de Montserrat, Navarcles, Navàs, el Pont de Vilomara i Rocafort, Rajadell, Sallent, Sant Fruitós de Bages, Sant Mateu de Bages, Sant Joan de Vilatorrada, Sant Salvador de Guardiola, Sant Vicenç de Castellet, Santa Maria d'Oló, Santpedor i Súria.
Aprovació definitiva el 7 de desembre de 2016, publicat al DOGC núm 7296 de 27 de gener de 2017.
L'aeròdrom es situa en el terme municipal de Sant Fruitós de Bages (al centre geogràfic del Pla de Bages), a aproximadament 1 km. al nord-oest del seu nucli urbà, entre l'eix transversal C-25 i el riu d'Or que conforma el límit amb el terme municipal de Santpedor.
Els nuclis urbans més propers, a més del propi de Sant Fruitós de Bages, són l'agrupació d'urbanitzacions formada per Sant Iscle, Santa Victòria i Pineda de Bages, situades a 1,5 km a l'oest del camp, Santpedor situat 2 km al nord-oest i Manresa 3 km al sud-oest.
L'aeròdrom es troba entre camps de cultius a la zona coneguda com el Coll de l'Om, limitant al nord amb el Pla de Santa Anna.
Aprovació definitiva el 19 de setembre de 2018, publicat al DOGC núm 7714, de 27 de setembre de 2018.
El PDU s'emmarca en l'àmbit territorial de la Catalunya Central i inclou un total de 12 municipis de la
comarca del Bages: Cardona, Súria, Sallent, Balsareny, Callús, Manresa, el Pont de Vilomara i Rocafort,
Sant Fruitós del Bages, Talamanca, Sant Joan de Vilatorrada i Santpedor.
Aprovació definitiva el 8 de gener de 2010, publicat al DOGC núm. 5613, de 22 d'abril de 2010.
Alt Penedès: Olèrdola, Santa Margarida i els Monjos i Vilafranca del Penedès.
Baix Llobregat: Abrera, Esparreguera, Martorell, Olesa de Montserrat i Sant Esteve Sesrovires.
Garraf: Canyelles, Sant Pere de Ribes, Sitges i Vilanova i la Geltrú.
Vallès Oriental: Granollers, la Roca del Vallès, les Franqueses del Vallès, Mollet del Vallès, Montmeló, Montornès del Vallès, Parets del Vallès i Vilanova del Vallès.
Aprovació definitiva el 25 d'octubre de 2012, publicat al 31 d'octubre de 2012, DOGC núm 6244, de 31 d'octubre de 2012.
L'àmbit es troba a la confluència dels termes municipals de Banyeres del Penedès,l'Arboç, Sant Jaume dels Domenys i Castellet i la Gornal.
Els tres primers formen part de la comarca del Baix Penedès, i el darrer està adscrit a la comarca de l'Alt Penedès.
Aprovació definitiva el 12 de gener de 2016, publicat al DOGC núm 7060, de 17 de febrer de 2016.
L'àmbit d'aquest pla s'emmarca en l'àrea d'influència del parc agrari del Baix Llobregat i del sistema general aeroportuari de l'aeroport de Barcelona, situats en la plana deltaica.
Aprovació definitiva el 12 de gener de 2016, publicat al DOGC núm 7062, de 19 de febrer de 2016.
L'àmbit d'aquest pla afecta als municipis de Granollers, Parets del Vallès i Montmeló, i comprèn les actuals instal·lacions del Circuit de Barcelona - Catalunya i part dels terrenys contigus que es preveien en l'Alternativa 3 del document d'Avanç, la que establia un àmbit més extens, amb l'exclusió d'uns sòls no urbanitzables situats al nord de l'àmbit.
Aquest inclou el recinte del Circuit i els terrenys situats al seu entorn més proper, juntament amb els sòls ubicats, respecte al Circuit, de la manera següent:
Aprovació definitiva el 24 de juliol de 2020, publicat al DOGC núm 8212 de 28 d'agost de 2020.
L'àmbit d'aplicació del PDU d'infraestructures de la ròtula de Martorell-Abrera afecta els municipis de Martorell, Abrera, Sant Esteve Sesrovires, Castellví de Rosanes, Olesa de Montserrat, Esparreguera i Castellbisbal.
Aprovació definitiva el 24 de juliol de 2020.
El PDU VBB té per objecte crear el marc urbanístic i territorial adequat que permeti desplegar les potencialitats del territori de la llera dels rius Llobregat, Anoia i Cardener, amb l'obertura d'un itinerari que ressegueixi i que recorri l'àmbit territorial que percep aquests rius, tot potenciant la seva dinamització turística i, alhora, establir les condicions que han d'emmarcar el seu desenvolupament amb la màxima integració i coherència amb els valors històrics, ambientals,
culturals, i paisatgístics del territori.
Normes de planejament urbanístic per als municipis de Ponent.
Àmbit: l'Albagés, Alcanó, Algerri, Almatret, Aspa, Bellaguarda, Bellmunt d'Urgell, Bovera, Castelló de Farfanya, Ciutadilla, Cubells, la Granadella, Granyena de les Garrigues, Ivorra, Massalcoreig, Nalec, Ossó de Sió, el Poal, Preixana, Ribera d'Ondara, Sant Martí de Riucorb, Sarroca de Lleida, Seròs, el Soleràs, Sunyer, Tarroja de Segarra, Torrebesses, Verdú, i Vilanova de Meià.
Data d'aprovació/publicació: Publicació en el DOGC núm. 6889 de 10 de juny de 2015.
Municipis que actualment es regeixen per les normes.
Àmbit: Caseres, la Galera, Mas de Barberans, la Palma d'Ebre, Prat de Comte, la Torre de l'Espanyol, Vilalba del Arcs i Vinebre.
Data d'aprovació/publicació: Publicació en el DOGC núm. 6837 de data 24 de març de 2015.
Municipis que actualment es regeixen per les normes.
Àmbit: Arbolí, Bellmunt del Priorat, la Bisbal de Falset, la Febró, Forès, el Lloar, Passanant i Belltall, Pradell de la Teixeta, Rocafort de Queralt, Savallà del Comtat, la Vilella Alta i la Vilella Baixa.
Data d'aprovació/publicació: Publicació en el DGOC núm. 6861 de data 22 d'abril de 2015.
Municipis que actualment es regeixen per les normes.
Àmbit: Alàs i Cerc, Baix Pallars, Bassella, Cabó, Estamariu, Esterri de Cardós, Farrera, Fígols i Alinyà, Gavet de la Conca, la Guingueta d'Àneu, Ribera d'Urgellet, Sant Esteve de la Sarga, Soriguera, la Vansa i Fórnols.
Data d'aprovació/publicació: Publicació en el DOGC núm. 6855 de 21 d'abril de 2015.
Municipis que actualment es regeixen per les normes.
Àmbit: Argençola, Bellprat, Calonge de Segarra, Capolat, Espinelves, l'Espunyola, la Molsosa, Montclar, Odèn, la Quar, Sagàs, Sant Agustí de Lluçanès, Sant Martí d'Albars, Santa Cecília de Voltregà, Santa Maria de Merlès, Sobremunt, i Viver i Serrateix
Data d'aprovació/publicació: Publicació en el DOGC núm. 6830 de 16 de març de 2015.
El Departament impulsa l'obertura de les dades que genera, d'acord amb l'estratègia de dades obertes de la Generalitat de Catalunya, per tal de generar visualitzacions interactives a partir d'aquestes mateixes dades per tal d'apropar-les a la ciutadania i fer-les més comprensibles.
Actualment es troben disponibles: Règim del sòl, Qualificació del sòl i Usos residencials dels sòls.
El planejament urbanístic estableix la classificació del sòl segons el seu règim jurídic en les categories de sòl urbà (consolidat i no consolidat), sòl urbanitzable (delimitat i no delimitat) i sòl no urbanitzable.
Aquesta visualització permet conèixer la distribució de la superfície de cada classe de sòl en l'àmbit territorial que s'hagi determinat a la consulta.
El planejament urbanístic estableix la qualificació del sòl definint l'espai destinat a zones per a aprofitament urbanístic privat, com ara zones residencials o d'activitat econòmica; i sistemes, que són els espais d'ús públic destinats a la mobilitat (carrers, xarxa viària i ferroviària), a l'esbarjo (zones verdes), i als serveis a les persones com equipaments o serveis tècnics.
En aquestes visualitzacions es representa, en el règim de sòl urbà, com es distribueix la superfície destinada a zones residencials i a zones d'activitat econòmica, i permet així visualitzar les característiques dels teixits urbans del municipi.
Aquesta visualització permet conèixer la distribució de la superfície de les zones amb aprofitament urbanístic en el sòl urbà de l'àmbit territorial que s'hagi determinat en la consulta.
En els sòls que el planejament urbanístic destina a zones residencials per a l'aprofitament urbanístic privat, es representa la manera com es distribueix la superfície segons la tipologia dels teixits, i permet així visualitzar les característiques dels sòls urbans del municipi.
De major a menor antiguitat i densitat el sòl residencial es classifica en les qualificacions sintètiques de nucli antic, que inclou els centres històrics de les poblacions, sòl urbà tradicional, corresponent als primers creixements moderns, anteriors a 1950, ordenació tancada, que recull les ordenacions en malla o quadrícula seguint l'alineació del vial, ordenació oberta, blocs plurifamiliars aïllats i altres ordenacions amb espais lliures de caràcter comunitari, cases agrupades, corresponent a ordenacions d'habitatges unifamiliars en filera i cases aïllades, que recull els teixits de ciutat jardí extensiva per a habitatges unifamiliars.
Aquesta visualització permet conèixer la distribució de la superfície de les zones residencials en el sòl urbà de l'àmbit territorial que s'hagi determinat en la consulta.