El març de 1938 van tenir lloc els bombardeigs més devastadors que va patir Barcelona durant la Guerra Civil
Govern de la Generalitat de Catalunya.
"Àlbum del resum de gràfics estadístics d'alarmes i bombardejos soferts a la ciutat de Barcelona de l'1 de gener de 1937 al 31 de març de 1938".
Des del mes de febrer de 1937 la ciutat ja estava suportant els atacs de l'aviació italiana, alemanya i franquista i, al llarg del conflicte, també n'hi hagué a d'altres llocs de Catalunya: més de 140 poblacions van ser bombardejades, ocasionant 5.500 víctimes mortals, milers de ferits i incomptables danys materials.
L'any 1938, Barcelona, com a capital dels tres governs republicans (central, basc i català) i Catalunya, com a punt estratègic en el desenvolupament de la guerra, es va convertir en objectiu prioritari dels bombardeigs d'un exèrcit franquista que comptava amb l'ajut de l'aviació italiana i alemanya.
Aquesta realitat contrastava amb les excuses i justificacions que el febrer de 1938 Franco adreçava a la Foreign Office de Londres a través d'un comunicat.
En aquest comunicat, Franco lamentava les pèrdues de vides humanes ocasionades pels bombardeigs aeris sobre terreny republicà, afirmava que les autoritats nacionalistes dedicaven gran atenció a les consideracions humanitàries i manifestava que prenia nota de la proposta del Govern Britànic de cessar els bombardeigs aeris de les ciutats.
Així consta en la crònica diària de les activitats del president Companys del 18 de febrer de 1938.
Les bombes llançades sobre Barcelona els dies 16, 17 i 18 de març de 1938 van destruir centenars de cases i carrers i van provocar prop d'un miler de víctimes mortals.
Segons els informes i els plànols de la Secretaria Tècnica d'Informació i Enllaços de la Junta de Defensa Passiva de Catalunya, el nombre de projectils caiguts va ser de 181 i els seus efectes tan devastadors pel fet d'abatre's sobre la part central i més poblada de la ciutat.
Un altre testimoni de la cruesa d'aquests atacs és l'àlbum amb el resum gràfic d'estadístiques d'alarmes i bombardeigs de Barcelona entre l'1 de gener de 1937 i el 31 de març de 1938, fet per la mateixa Junta de Defensa Passiva de Catalunya.
La Junta, creada per decret de la Conselleria de Treball i Obres Públiques de 9 de juny de 1937, naixia arran dels continus bombardeigs sistemàtics i indiscriminats que patia la població civil catalana i amb la voluntat d'unificar els esforços que diferents organismes oficials i particulars estaven realitzant per rescatar vides a la reraguarda i tenir cura dels serveis d'ordre i ajut en moments de bombardeig.
La seva missió doncs, va ser prendre mesures per protegir la població civil contra possibles atacs aeris, aeroquímics o marítims, disposant la construcció de tots els refugis que fossin necessaris.
De la Junta de Defensa Passiva de Catalunya, l'Arxiu Nacional de Catalunya també conserva informes i actes de les sessions celebrades entre l'1 d'octubre de 1937 i el desembre de 1938.
L'11 d'agost de 1937, i per decret de la Presidència de la Generalitat de Catalunya, es creaven les Juntes de Defensa Passiva Locals i de Vegueria a les viles, pobles o ciutats on les necessitats del moment ho aconsellessin.
Un exemple molt il·lustratiu de la tasca duta a terme per les juntes locals és la memòria (agost 1937-agost 1938) de la Junta de Tarragona, la que conserva l'Arxiu Nacional està dedicada al president Companys.
S'hi descriuen les feines realitzades: emplaçament, funcionament i organització dels senyals d'alarma; elaboració d'un pla per a poder comptar amb una xarxa de refugis amb suficient capacitat; i adopció de les mesures necessàries per mantenir en bones condicions higièniques els refugis.
S'hi inclouen plànols de la ciutat indicant la ubicació de les sirenes; gràfics dels bombardeigs; estadístiques d'aquests mateixos bombardeigs i de la situació de la defensa passiva de Tarragona; plànols dels refugis; i fotografies de les diferents fases de construcció d'aquests i d'alguns dels efectes provocats pels bombardeigs.
Fent cerques amb els termes " bombarde " o " refugis " als camps títol i descripció a l'aplicatiu arxius en línia, podem trobar altra documentació custodiada a l'Arxiu Nacional i relacionada amb els bombardeigs durant la Guerra Civil:
181 projectils caiguts els dies 16, 17 i 18 de març només a la ciutat de Barcelona