Dins de les ciutats de Madrid i Barcelona hi viuen almenys 51 espècies de papallones diferents, quantitat que representa gairebé el 22% de les espècies de papallones que hi ha a Espanya.
Aquesta xifra s'ha assolit durant el primer any de funcionament de l'Observatori Ciutadà de Papallones Urbanes (uBMS), liderat per Yolanda Melero investigadora del CREAF, en coordinació amb la Universitat Autònoma de Madrid, la Universitat Complutense de Madrid i el Museu de Ciències Naturals de Granollers.
Impulsat per la Fundació Biodiversitat, del Ministeri de Transició Ecològica.
El projecte disposa d'un total de 64 persones implicades de forma voluntària (35 persones a Barcelona i 29 a Madrid).
Les dades que han aportat aquestes persones han revelat, entre altra informació, que la papallona més abundant a les dues ciutats és una papallona molt comuna a la Península, la blanqueta de la col ( Pieris rapae ) i que algunes de les papallones més observades són tan espectaculars com la papallona reina ( Papilio machaon ) o la papallona zebrada ( Iphiclides feisthamelii ).
Totes aquestes persones han visitat de març a setembre, cada quinze dies, un o dos jardins a la seva ciutat.
Segons les seves observacions, el juny ha estat el mes amb més papallones volant per les dues metròpolis.
Els voluntaris han fet habitualment un mateix recorregut i han apuntat les papallones que han vist en una aplicació que el projecte ha desenvolupat amb aquesta finalitat.
En total, l'Observatori ha fet el seguiment de papallones a 44 jardins (21 a Madrid i 23 a Barcelona).
Entre totes les persones voluntàries s'han observat més de 6.000 papallones, 3.636 a Barcelona i 2.529 a Madrid que es poden consultar al mapa col·laboratiu del projecte.
Convertir aquests ciutadans i ciutadanes en experts en papallones ha estat un dels reptes del projecte.
Per fer-ho possible, les persones responsable del projecte han editat les dues primeres guies de papallones de la ciutat de Madrid i de Barcelona.
Una publicació editada en paper que s'ha repartit a totes les persones voluntàries i entre diferents centres ambientals i seus dels ajuntaments.
Aquesta observació busca poder respondre a preguntes com ara:
Aquestes primeres dades són molt importants perquè és la primera vegada que s'obtenen.
Fins ara, personal tècnic i científic anava a cegues en aquesta temàtica.
Per aquest motiu, els ajuntaments de Madrid i Barcelona saben que és molt important continuar amb la iniciativa i tenir una col·lecció de dades que permeti comparar dades entre un any i un altre.
Així, es podran veure tendències i millorar els jardins d'aquestes ciutats perquè alberguin més biodiversitat.
A la vegada, també serviran per millorar els models predictius i provar les diferents formes de gestionar els jardins metropolitans.
Dins el Pla del verd i de la biodiversitat de Barcelona figura l'objectiu de millorar els jardins i connectar-los més amb els altres, per fomentar la biodiversitat i la supervivència d'insectes com les papallones.
L'any que ve volem aconseguir una xarxa de voluntaris més àmplia, cobrir cada jardí de forma més contínua i, si és possible, fer el seguiment en més jardins per començar a acumular dades i poder veure tendències.
L'Observatori és una iniciativa del CREAF en col·laboració amb el Museu de Ciències Naturals de Granollers, la Universitat Complutense de Madrid i la Universitat Autònoma de Madrid.
Disposa del suport d'iniciatives similars com el Grup de Seguiment de Fauna (Universitat Complutense de Madrid), els programes de seguiment de papallones català CBMS i espanyol BMS Espanya i el projecte europeu Butterfly Conservation Europe.
Té el suport de la Fundació Biodiversitat del Ministeri d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Medi Ambient i la col·laboració dels ajuntaments de Madrid i Barcelona.
Exemplar de papallona zebrada de Murray Foubister (Creative Commons CCBY)
Exemplar de blanqueta de la col, de domini públic.
Nous actors de la conservació, Nous objectes de conservació, Adaptació, Mitigació i Vulnerabilitat territorial