El Consell Internacional d'Arxius.
El Consell Internacional d'Arxius (CIA) és un organisme internacional de caràcter no governamental que promou l'ús, el desenvolupament i la conservació del patrimoni arxivístic mundial, objectius que assoleix mitjançant la cooperació dels seus membres en un marc de col·laboració amb la UNESCO, juntament amb la qual fomenta l'estudi intel·lectual de tots els aspectes de l'activitat arxivística, el desenvolupament de les institucions arxivístiques i la millora de l'accés als fons continguts en arxius.
Des de 1931, però, existeix un Comitè Consultiu permanent d'experts en arxius en el si de la Societat de Nacions, que el 1934 publica la primera Guia Internacional d'Arxius.
Buck, arxiver dels Estats Units, un grup d'experts es va reunir a París per plantejar un model d'organització internacional semblant al que s'havia creat per als museus (ICOM) uns anys abans.
I el 9 de juny de 1948 van crear un "Consell Internacional d'Arxius".
La primera assemblea del Consell Internacional d'Arxius es va celebrar a París, el 21 i 22 de agost de 1950, a la seu de la UNESCO amb membres de trenta-tres països van aprovar els estatuts del nou organisme, que es va vincular a la UNESCO, dins la qual té categoria d'estatus consultiu, i que va establir la seva seu a París, a les dependències de l'Arxiu Nacional de França.
D'aleshores ençà, el CIA s'ha anat consolidant com l'organisme de referència mundial en el camp de l'arxivística, i el seu treball ha tingut resultats molt positius, entre els quals destaquen l'elaboració estudis per afavorir el desenvolupament dels arxius, o l'execució d'un ambiciós programa de publicacions, que inclou un diccionari de terminologia arxivística, els estàndards internacionals de descripció arxivística i les guies dels fons d'arxius de diversos països.
El CIA està format per un conjunt de membres, a títol individual o col·lectiu, que pertanyen a direccions del sistema, institucions nacionals o organismes equivalents dels estats federals, arxius nacionals, associacions nacionals d'arxivers, associacions internacionals d'arxivers, institucions orientades al camp de l'arxivística i membres a títol individual.
Actualment compta aproximadament 1.500 membres de 195 països amb la la vocació del Consell es la de canalitzar la diversitat cultural dels seus membres per assolir solucions professionals eficaces i permetre una professió oberta a las innovacions i adaptacions.
L'estructura i el funcionament del CIA es regeixen per la Constitució aprovada l'any 2007 al Canadà, que en bona mesura va ratificar els estatuts vigents fins aleshores.
L'òrgan principal de govern és l'Assemblea General, formada pels membres i els delegats de les institucions que pertanyen al CIA, sumats als integrants de l'equip de govern del mateix organisme.
L'Assemblea es reuneix anualment, i té la funció, entre d'altres, d'aprovar els càrrecs electes, acceptar l'ingrés de nous membres i la formació de noves seccions i branques regionals, i de modificar els estatuts interns.
En les seccions hi ha participat com a membres arxivers/es catalans i, en alguns casos formen part del comitè directiu, com veurem més endavant.
L'Assemblea també té potestat per convocar eleccions bianuals per escollir el president del CIA, els diversos vice-presidents de l'organisme i els membres del CITRA (Conférence Internationale de la Table Ronde des Archives), i per escollir, cada quatre anys, el vicepresident del CITRA i altres càrrecs interns.
El segon gran òrgan del CIA és el Comitè Executiu, que està format per una Comissió Administrativa, els presidents de les branques regionals, i els membres de les seccions que tenen representants en un mínim de tres de les quatre zones geogràfiques que conformen el CIA (Àfrica i els països àrabs, Àsia i Oceania, Europa i Amèrica del Nord i Amèrica Llatina i el Carib).
El Consell Executiu és el responsable d'elegir alguns càrrecs interns, entre ells el de Secretari General i els membres del patronat del FIDA (Found for International Archival Development), i s'encarrega d'executar la política i els programes aprovats per la institució.
L'últim òrgan principal en l'organigrama del CIA és el Secretari General, el titular de la qual té potestat per a coordinar l'organisme i representar-lo.
La participació en les seccions internacionals del Consell Internacional d'Arxius estan reservades, gairebé en exclusiva, als representants dels estats membres.
No obstant, des dels anys 2000 Catalunya va impulsar la participació directa amb les autoritats internacionals.
Així, l'arxivística catalana està situada en els fòrums internacionals de referència i, més enllà de les etiquetes d'estats membres, hem pogut fixar en la vàlua professional i la capacitat de participació com a element de referència.
A partir del Congrés Internacional d'Arxius celebrat a Kuala Lumpur, l'any 2008, es va incrementar la participació i el suport del Departament de Cultura a aquestes iniciatives i, en alguns casos, s'ha actuat com a focus de pressió per incloure representants catalans.
És el cas de la incorporació a la Secció d'Arxius d'Arquitectura (ICA-SAR) d'un representant català (Montserrat Cervera, en un primer moment, i Andreu Carrascal actualment) que va impulsar el Departament de Cultura i la inclusió del senyor Marc Torras en substitució del representant català de la Secció d'Arxius Notarials que s'havia jubilat en aquell moment.
En aquest congrés també es va incorporar a la Secció d'Arxius i Educació, la professora de l'Escola Superior d'Arxivística i Gestió Documental de Catalunya, Remei Perpinyà.
Actualment, hi ha representació d'arxivers/es catalans/es en el Programa de Comissions (PCOM) i en 5 comitès directius de les 12 seccions professionals.
A més, hi ha arxivers/es catalans que formen part, com a membres, de les diferents seccions.
A continuació relacionem els representants catalans/es en els diferents àmbits de l'ICA.
Comissió del Programa (PCOM) del Consell Internacional d'Arxius:
Comitès directius de les seccions professionals d'arxius:
En el marc de projectes de col·laboració destaquem el Projecte 'Fem Esport...Fem Arxiu'.
Aquest projecte té l'objectiu de recuperar els arxius del món de l'esport i sensibilitzar als clubs esportius del valor del seu patrimoni i promoure l'acció de recuperar, conservar, tractar, fer accessible i donar a conèixer el patrimoni documental dels clubs i federacions esportives a Catalunya, a través dels arxius.
Per tant, les actuacions essencials pretenen identificar i tractar els fons més antics dels clubs esportius i federacions catalanes i proposar un full de ruta pel seu tractament documental, tot garantint la seva conservació i accés, en un arxiu públic o en el centre esportiu, si disposa de les condicions adequades.
Alhora que promoure una bona gestió de l'arxiu dels clubs esportius i federacions que facilitin la gestió, la preservació i la transparència i el bon govern en l'àmbit de cada institució.
Arribada del foc olímpic a l'Estadi Municipal d'Igualada.
Consulta els comités i membres de les diferents seccions