projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Sortida en homenatge a les persones exiliades i deportades durant la guerra civil i el franquisme.
En ocasió del recentment instituït Dia Nacional de l'Exili i la Deportació, la Generalitat de Catalunya conjuntament amb el Memorial Democràtic, el Museu Memorial de l'Exili, l'Associació d'Amics del MUME i el Consorci Memorial dels Espais de la Batalla de l'Ebre, van organitzar una jornada d'homenatge a les persones exiliades i deportades durant la guerra civil i el franquisme.
La designació del dia 5 de febrer respon al fet que fou la data en què, el 1939, van passar la frontera, camí de l'exili, el president Companys, José Antonio Aguirre, president del govern basc, el president Azaña i el president de les Corts espanyoles, Diego Martínez Barrio.
La jornada incloïa un recorregut que passava per alguns dels punts més rellevants de la memòria de l'exili del 1939, com ara la Jonquera, el coll de Manrella, i la platja d'Argelers.
Al coll de Manrella es va fer una lectura de textos davant del monument dedicat al president Lluís Companys.
El conseller d'Afers Exteriors, Relacions Institucionals i Transparència, Raül Romeva, va presidir l'acte.
A la tarda, a la platja d'Argelers, es va inaugurar una placa commemorativa del Dia Nacional de l'Exili i la Deportació, i a l'Espace Jean Carrère, també a Argelers, va tenir lloc un acte institucional amb la presència de l'acalde d'Argelers, Antoine Parra, el conseller Romeva i la presidenta del Parlament de Catalunya, Carme Forcadell.
També hi van assistir, entre altres personalitats, la Directora General de Relacions Institucionals, Carme Garcia; el Director del Memorial Democràtic, Plàcid Garcia-Planas, i el delegat del Govern a França, Martí Anglada.
En aquest acte van intervenir també testimonis de l'exili, com Lluïsa Miralles i Gilbert Susagna, que de nens van viure al camp d'Argelers; Miquel Serra, que va ser deportat al camp de Mauthausen, i Jamal Waez, refugiat sirià a Catalunya.
La jornada va aplegar prop de sis-centes persones procedents d'arreu del Principat i de la Catalunya Nord.
Cal destacar-ne, també, la col·laboració dels ajuntaments de la Jonquera, Agullana, la Vajol, i Argelers de la Marenda, i de les entitats FFREEE i Amics del MUME.
Preu del dinar: 15€ adults, 6€ infants.
Sortides d'autocars des de Barcelona, Girona, Tarragona, Terres de l'Ebre, La Jonquera, Lleida i Manresa.
A 80 anys de la Guerra Civil espanyola, la Direcció General de Relacions Institucionals i amb el Parlament, juntament amb el Memorial Democràtic, el Museu Memorial de l'Exili i el Consorci Memorial dels Espais de la Batalla de l'Ebre, prepara una jornada commemorativa durant la qual es visitaran alguns llocs emblemàtics de l'exili a tots dos costats de la ratlla fronterera amb la Catalunya del Nord.
La jornada tindrà lloc el 5 de febrer en record del dia en què les institucions catalanes i bona part de la nostra societat –la més compromesa amb les idees republicanes i amb les institucions pròpies–, van haver de buscar refugi fora de les nostres fronteres.
Un moment que marcava un abans i un després en la història de Catalunya.
Els llocs a visitar seran la Jonquera, amb la possibilitat de veure el MUME, el coll de Manrella (un dels passos de frontera potser menys coneguts), on es dinarà, i la platja d'Argelers de la Marenda, on s'inaugurarà una placa commemorativa.
El desplaçament es farà en autobusos (gratuïts) que sortiran de Barcelona, Tarragona, Girona, Lleida, Manresa i Terres de l'Ebre.
Més endavant oferirem informació detallada sobre el programa i els horaris de sortida i arribada.
5 de febrer, l'exili de Lluís Companys
D'ençà del 28 de gener de 1939, quan les autoritats franceses van obrir la frontera, milers de persones van travessar fugint de l'exèrcit franquista, que hi va arribar el 10 de febrer i la va tornar a tancar.
El dia 5 de febrer passaven la frontera el president de la Generalitat, Lluís Companys; el president del Govern Basc, José Antonio de Aguirre; el president de la República, Manuel Azaña, i el president de les Corts espanyoles, Diego Martínez Barrio.
També en aquelles dates sortien de Catalunya diversos intel·lectuals i artistes, com Pompeu Fabra, Pau Vila, Pere Bosch i Gimpera, Joan Oliver (Pere Quart) o Mercè Rodoreda.
Avui dia, l'exili i els desplaçaments forçosos de població formen part de la realitat quotidiana gairebé arreu del món i molt especialment ben a prop nostre, a la Mediterrània.
La gent que fuig de les guerres i conflictes d'Orient Pròxim i del nord i el centre d'Àfrica es troben en la mateixa situació que els centenars de milers de republicans espanyols que van passar la frontera el 1939.
Per tal de preveure quantes persones tenen intenció de participar-hi, us agrairíem que, abans del 20 de gener, ens comuniquéssiu si hi assistiríeu i quantes persones us acompanyarien enviant un missatge electrònic a l'adreça [EMAIL] o trucant al telèfon 933657794, de dilluns a divendres no festius, entre 9.00 i 14.00 h.
Autocars i visita del MUME gratuïts.
Es preveu que al coll de Manrella hi hagi un bufet lliure en un restaurant, a un preu de 15 euros per persona (llevat dels menors de 6 anys, que tindran un preu més econòmic).
Direcció General de Relacions Institucionals I amb el Parlament, juntament amb el Memorial Democràtic, el Museu Memorial de l'Exili i el Consorci Memorial dels Espais de la Batalla de l'Ebre
Recorregut guiat pels escenaris de la Guerra Civil a Prats de Lluçanès
El 3 de febrer de 1939, les tropes rebels van entrar a Prats de Lluçanès, després de guanyar en batalla els soldats de l'exèrcit republicà que seguien defensant la legitimitat de la República.
Balanç de la batalla: 250 morts i 50 presoners republicans i 7 morts i 33 ferits rebels.
Aquesta activitat forma part del programa "Anem de tard", cicle d'accions diverses dedicat a la Memòria Històrica que es desenvolupa durant tot el 2017 i que té per objectiu recuperar la memòria dels fets ocorreguts durant la Guerra Civil a Prats de Lluçanès i la reparació de totes les víctimes.
La conferència anirà a càrrec de Queralt Solé Barjau
Prats de Lluçanès va ser protagonista, el 2004, de la primera prova pilot d'exhumació de fosses a Catalunya, amb la identificació d'un dels set individus exhumats.
Aquesta activitat forma part del programa "Anem de tard", cicle d'accions diverses dedicat a la Memòria Històrica que es desenvolupa durant tot el 2017 i que té per objectiu recuperar la memòria dels fets ocorreguts durant la Guerra Civil a Prats de Lluçanès i la reparació de totes les víctimes.
La Generalitat de Catalunya i l'Ajuntament de Barcelona organitzen un acte en homenatge a les víctimes de l'Holocaust.
L'acte commemoratiu comptarà amb el testimoni de la Dra.
Anna Bando, "Justa entre les Nacions", amb una conferència a càrrec de la Sra.
Rosa Sala Rose, escriptora, i amb una breu conferència a càrrec de la Sra.
Fotografia del poble de la Fatarella
10:30 - Recepció de les autoritats a l'Ajuntament.
Tot seguit es pujarà cap a la Capella de la Mare de Déu de la Misericòrdia amb l'acompanyament de l'Orquestra Mirantfont.
11:00 - Parlaments a la Capella de la Mare de Déu de la Misericòrdia.
12:00 - Inauguració del monument en record de les víctimes al Parc Mirador de la Terra Alta (cementiri vell).
La música anirà a càrrec del Grup Instrumental de l'Escola de Música Municipal de la Fatarella.
12:30 - Missa en record de les víctimes dels Fets.
Actes organitzats al voltant de la data del final del conflicte bèl·lic a Tarragona
Els anhels del poble" és una mostra produïda per l'Institut d'Estudis Ilerdencs que reivindica la memòria de la Catalunya republicana i de la Segona República, la seva modernitat i la seva possible viabilitat en cas d'haver perdurat.
Ofereix material gràfic i audiovisual sobre els canvis polítics que van fer possible la República, així com un repàs a la llista de noms d'exiliats polítics després de l'esclat de la Guerra Civil i una mostra de cartells de les forces reaccionàries.
L'exposició s'emmarca en els actes organitzats al voltant de la data del final del conflicte bèl·lic a Tarragona, el 15 de gener de 1939, ara fa 78 anys.
Com cada any, diferents institucions i entitats culturals han programat activitats per donar a conèixer què va succeir abans i després del final de la Guerra Civil a la ciutat.
La Comissió Cívica d'Alacant per la Recuperació de la Memòria Històrica proposa un recorregut històric pels llocs més significatius de la Guerra Civil
Alacant va sofrir 72 bombardejos, amb uns 500 morts i 800 ferits.
Els avions atacants pertanyien a l'Aviació Legionària Italiana, la Legió Còndor alemanya i els hidroavions espanyols franquistes, procedents tots ells de les bases mallorquines de Son Sant Joan i Pollensa.
Els aviadors alemanys i italians van utilitzar el territori republicà espanyol com a banc de proves per a la previsible i immediata II Guerra Mundial.
Amb l'objectiu de commemorar el sofriment de les víctimes d'aquests bombardejos i no oblidar el que succeí, la Comissió Cívica ha senyalat un recorregut històric que passa pels llocs més significatius de la Guerra Civil (1936-1939) i la repressió franquista.
El recorregut passa pels següents punts:
A vuitanta anys del començament de la Guerra Civil Espanyola, la Delegació del Govern de la Generalitat de Catalunya a Itàlia rememora aquells fets tràgics que han marcat la nostra història recent, amb la voluntat de tornar a proclamar Catalunya una terra de pau.
Per commemorar aquesta important efemèride, i compartir-la amb la societat italiana, dimecres 14 de desembre, a les hores 17.30, a la Sala degli Atti Parlamentari de la Biblioteca del Senato tindrà lloc la presentació del llibre Io, Franco (traducció italiana de l' Autobiografía del General Franco de l'escriptor català Manuel Vázquez Montalbán, mort l'any 2003), que acaba de reeditar l'editorial de Palerm, Sellerio.
A cavall entre l'assaig històric i la ficció novel·lesca, Manuel Vázquez Montalbán va aconseguir portar a terme, amb Autobiografía del general Franco un exhaustiu i documentat estudi.
Marcial Pombo, un vell i obscur escriptor de passat antifranquista, rep d'un editor l'encàrrec d'escriure una biografia de Franco narrada en primera persona.
Pombo accepta l'encàrrec, però segons va escrivint, no pot evitar contrastar, primer amb prudència, després amb una major gosadia, la versió del dictador amb la seva pròpia.
Es tracta, doncs, d'una doble autobiografia: l'apòcrifa de Franco, en la qual aquest personatge, sense voler, apareix com un ésser mesquí, curt de mires i que es va desconnectant progressivament de la realitat, i la de Marcial Pombo, el seu contrapunt, que mostra la violència, la misèria i la manipulació històrica que va exercir el règim del dictador.
Participaran en el debat sobre l'obra Anna Sallés, professora d'història contemporània de la Universitat Autònoma de Barcelona, i muller de Manuel Vázquez Montalbán; Enric Juliana, vicedirector del diari barceloní La Vanguardia i excorresponsal a Roma; Hado Lyria, traductora de l'obra literària de Vázquez Montalbán a l'italià, i bona amiga de l'escriptor; així com Mattia Carratello representant de l'editor Antonio Sellerio.
L'acte, el moderarà l'hispanista i crític literari Matteo Lefvére, mentre que el delegat del Govern de Catalunya a Itàlia, Luca Bellizzi, donarà la benvinguda institucional.
Inscripció (gratuïta): [EMAIL] o 06 699 207 57
Que fos un esdeveniment més o menys previsible no treu que el cop d'estat militar del 17-19 de juliol de 1936 no comportés un colossal trasbals pel Govern legítim de la República i per la Generalitat de Catalunya.
En poques hores, uns pocs dies i algunes setmanes, l'executiu català –l'acció política del qual durant la guerra és l'objecte d'estudi del Simposi- va haver de fer front a l'acció violenta de grups radicals; va haver de formar un exèrcit per al front; va haver d'organitzar a corre cuita l'exili d'importants grups conservadors que fugien d'una repressió sense control i, per tant, difícil de frenar; va haver de posar en marxa una complicada economia que permetés abastir la població de pa i dels queviures bàsics; va haver de maldar per constituir governs el més unitaris possibles.
Sense oblidar que va haver de posar en funcionament una indústria de guerra que alimentés d'armament els contingents militars; va haver de tenir cura de la salvaguarda del ric patrimoni artístic i cultural del país; va haver de posar en funcionament un sistema sanitari que permetés guarir els nombrosos ferits que arribaren del front; va haver d'organitzar un nou sistema d'ordre públic i una nova justícia, adaptades a la situació bèl·lica del país; va haver de defensar l'autogovern i l'autonomia de Catalunya de les escomeses centralistes del govern de la República.
De tot això i, encara, d'altres aspectes d'un país en guerra, i en guerra civil, hagué d'ocupar-se el govern de la Generalitat.
Aquest Simposi, organitzat amb motiu del 80è aniversari de l'inici d'aquell daltabaix, té per objecte analitzar, a la llum dels més recents i innovadors treballs de recerca, el paper que en totes aquestes qüestions va acomplir la Generalitat de Catalunya.
Bé que, en sentit estricte, el Simposi no pretén abastar tots els aspectes d'aquella tràgica contesa, allò cert és que, a través de l'acció del govern català, són pocs els aspectes relacionats amb aquell drama que restaran fora de l'ull crític i erudit dels investigadors que prendran part en el Simposi.
És, aquesta, la voluntat d'aquells que l'hem organitzat.
Confiem que contribueixi al coneixement d'aquells anys tan obscurs per al país i a una recuperació exemplaritzant de la nostra memòria col·lectiva.
Centre d'Història Contemporània de Catalunya i Societat Catalana d'Estudis Històrics (Institut d'Estudis Catalans) amb la col·laboració del Memorial Democràtic
Projecte, preparat per alumnes i exalumnes de l'Escola Pia i la comissió Bombardeig de Pau, que presenta la vida quotidiana de Granollers durant la Guerra Civil utilitzant, com a fil conductor, la història d'una parella que, havent-se conegut pels desplaçaments de població que va provocar la
guerra, s'enamoren però tenen la desgràcia d'haver-se de separar i de no retrobar-se mai més.
Potser el més important de tot plegat és el fet de voler posar música i dansa a la vida d'aquests personatges, de voler dotar-los d'una força i d'una energia capaces de construir paranys mortals per a la guerra i nius que fundin la pau.
És una manera de dir que, per al futur, només voldríem aquests
tipus de bombardeigs: de notes musicals i de moviments dansats.
Cicle mensual de tertúlies de l'Arxiu Municipal de Granollers
Avis i àvies que durant la guerra eren infants explicaran com es va viure aquesta època a la capital del Vallès Oriental.
La trobada (de 17 a 18.30 hores), dins del cicle mensual de tertúlies de l'Arxiu Municipal de Granollers, és oberta a la participació de qualsevol persona.
Acte de reconeixement a les víctimes
La Generalitat ret homenatge a les persones que van lluitar per les llibertats i van patir la repressió franquista en reconeixement per la seva contribució a la causa de la llibertat i la democràcia durant la Guerra Civil i la dictadura franquista.
En el Registre d'expressos polítics hi consten 39.360 persones (1.316 dones), de les quals fins avui han rebut indemnitzacions gairebé el 60% (22.445 persones).
En el decurs de l'acte es lliurarà un diploma de reconeixement emès pel Govern de la Generalitat de Catalunya les persones inscrites en aquest registre.
En ell s'hi destaca el seu compromís durant aquells anys de foscor com exemple de generositat, dignitat, coratge i amor a la llibertat, a la democràcia i a Catalunya per a les generacions posteriors.
L'acte, presidit pel conseller Romeva, el presentarà la periodista Carolina Rosich i comptarà amb la participació dels historiadors Josep Fontana i Borja de Riquer, i l'actuació de la cantant Montserrat Castellà.
S'hi preveu l'assistència de més de 350 persones i, al final de l'acte, es lliuraran més de 130 diplomes de reconeixement, 9 dels quals seran recollits per la mateixa persona que va ser privada de llibertat i la resta per familiars dels represaliats.
Inauguració d'una placa amb els noms dels soldats inscrits en el Cens de desapareguts
L'homenatge consisteix en la inauguració d'una placa amb els noms de quaranta soldats inscrits recentment en el Cens de persones desaparegudes, dels quals se sap o es pot suposar que van morir o desaparèixer en el transcurs de la Batalla de l'Ebre.
Aquesta placa s'afegeix a les que ja hi ha al Memorial de les Camposines i eleva a 1.384 el nombre de noms inscrits en aquest espai memorial.
La commemoració es completarà amb la interpretació de "L'enterro" de la Muixeranga d'Algemesí, a càrrec del graller Albert Curto i el tabaler Enric Ferrer, de Grallers i Tabalers de Jesús, i una ofrena floral per part de les persones assistents.
El Memorial de les Camposines, situat als peus de l'ermita de Sant Bartomeu, (la Fatarella) va ser concebut com un monument a tots els combatents en la Batalla de l'Ebre.
S'hi troben les plaques que recullen els noms de les persones mortes i desaparegudes inscrites en el Cens de persones desaparegudes fins al moment així com una ossera on es dipositen les restes no identificades de soldats que, encara avui dia, apareixen al territori.
El monument forma part de la Xarxa d'espais de memòria de Catalunya i dels Espais de memòria de la batalla de l'Ebre, que gestiona el Consorci Memorial dels Espais de la Batalla de l'Ebre (COMEBE).
L'espai recrea un búnquer i propicia un ambient de recolliment.
Està dedicat a tots aquells que van participar en la batalla, sense distincions d'ideologies, bàndols o origen, per tal de superar la fractura social que comportà la Guerra Civil.
És obert al públic durant tot l'any.
L'exposició, que és el fruit d'una llarga recerca per arxius i biblioteques, ens ha portat a identificar unes vint mil imatges, tres-centes de les quals es poden veure a la mostra, classificades en tres tipologies, assenyalada cadascuna amb un color diferent.
D'una banda, les fotografies aparegudes a la premsa il·lustrada italiana (en verd); seguidament, les fotografies fetes per legionaris individuals (en blanc), i en darrer lloc, les fotografies realitzades i conservades en diverses institucions politicomilitars (en vermell).
El resultat en són els tres colors de la bandera italiana, però, sobretot, és una construcció dialèctica de les diverses mirades, capaces de retornar-nos una imatge articulada de les maneres en què es va veure la guerra, i com la van representar la maquinària propagandística, els soldats i les institucions italianes.
Tres mirades que no sempre coincideixen, i que, en confrontar-les, ens permeten fer-ne ressorgir absències i presències reveladores.
A l'hora de seleccionar les imatges, en primer lloc, ens hem basat en la seva representativitat, però sense deixar-ne de banda, també, la qualitat estètica.
La narració fotogràfica segueix dos recorreguts paral·lels i complementaris, un de bèl·lic i un altre de temàtic.
El primer es concentra en les diverses fases de la guerra, parant una atenció especial en el paper que hi va tenir la intervenció militar italiana, mentre que el segon proposa alguns dels temes més recurrents de la representació feixista de la guerra.
Un tercer espai expositiu trenca el recorregut temàtic i ofereix una visió aprofundida de la feina feta pels mitjans de comunicació italians en actiu en el territori espanyol, generadors en gran part de la representació, no tan sols iconogràfica, que la Itàlia feixista va oferir del conflicte.
Exposició organitzada pel Museu d'Història de Catalunya en col·laboració amb el Centro di Studi sul Cinema Italiano i comissariada per Daniela Aronica i Andrea Di Michele.
Sortida literària "EL SETÈ CAMIÓ" amb el guiatge d'Assumpta Montellà
9:00 Sortida d'Anglès en autocar.
Guiatge a càrrec d'Assumpta Montellà, autora del llibre "El setè
9:30 Parada per a esmorzar a l'àrea de servei de l'autopista
14:00 Dinar al Restaurant Manrella Comaulis a la Vajol (Menú 15 €)
16:30 Visita al "Monument a l'exili del President Companys" al Coll de Manrella
Preu de la sortida 30 € per persona (inclou el bus, guiatge i entrada al Castell + assegurança)
El Memorial Democràtic inaugura aquesta exposició fotogràfica als jardins de Palau Robert
Dissabte, 27 d'octubre, a les 11.30 h
Enguany es commemora el 80è aniversari de la retirada oficial dels voluntaris de les Brigades Internacionals de la Guerra Civil.
Des de Barcelona, Irun i Mallorca a l'inici de la guerra, fins a la retirada de Catalunya el 1939, els internacionals republicans van combatre a quasi totes les batalles de la guerra civil.
Van ser decisius a Madrid, el Jarama i Guadalajara, i no van lluitar a Terol per desig exprés del govern, que va voler fer un gest inútil de cara a la galeria europea.
L'octubre de 1938, pràcticament acabada la batalla de l'Ebre i segellada a Múnic la claudicació de les democràcies europees davant Hitler, les brigades van ser oficialment dissoltes sota observadors de la Societat de Nacions, i els seus membres, acomiadats en una emotiva desfilada a Barcelona el dia 28 d'aquell mes.
Per commemorar i recordar aquest fet, el Memorial Democràtic de la Generalitat de Catalunya ha produït aquesta mostra a partir d'imatges inèdites de l'acomiadament dels brigadistes captades pel corresponsal britànic del The Daily Telegraph Henry Buckley, conservades totes elles a l' Arxiu Comarcal de l'Alt Penedès.
Una exposició que vol retre homenatge aquells voluntaris, més de 35.000, arribats d'arreu del món que deixaren casa seva per defensar el govern legítim de la República.
Homes, i també dones integrades com a infermeres als serveis sanitaris, que foren voluntaris des del primer fins al darrer moment de la guerra.
Diumenges i festius, de 9 a 14.30 h
Memorial Democràtic amb la col·laboració de Palau Robert, l'Arxiu Comarcal de l'Alt Penedès i la família d'Henry Buckley
Acte per commemorar els 80 anys del comiat de les Brigades Internacionals des d'una mirada femenina on, a part del fil conductor sindical, volem tractar el tema d'on eren les dones a la Guerra Civil a través de les paraules de l'escriptora Isabel Olesti, que narrarà diferents testimonis en el seu llibre "Les dones del 36".
També intervindrà la neta del Dr.
Moises Broggi, Eugenia Broggi, que ens llegirà un fragment del llibre escrit pel seu avi, així com alguna carta personal escrita a la seva avia.
Sala de les Brigades Internacionals (UGT de Catalunya)
Obra de teatre a càrrec de la companyia Tràfec Teatre
Espectacle que parteix dels camps de concentració nazi i escenifica el llarguíssim i esgotador camí que van haver de fer els supervivents per tornar a casa.
Activitat organitzada dins el cicle "Memòria i justícia: VI Jornades de memòria històrica d'Olesa de Montserrat" dedicades, en aquesta ocasió, al moviment obrer, la repressió i la lluita antifranquista.