Diversos Ajuntaments de Catalunya han col·locat les plaques coincidint amb el Dia Internacional en Record de les Víctimes de l'Holocaust
El Memorial Democràtic, amb la col·laboració dels ajuntaments de Girona, Sabadell, Granollers, els Guiamets, Olesa de Montserrat, Manresa, Torà, Sanaüja, Tarroja de Segarra, les Oluges, Granyena de Segarra, Talavera, Ribera d'Ondara i Cervera i l'Amical de Ravensbrück, ha impulsat la col·locació de plaques Stolpersteine (pedres de topada) en record dels catalans deportats als camps nazis.
Per aquesta raó, ha convidat l'artista alemany Gunter Demnig, el promotor de la iniciativa.
Actualment hi ha amb més de 50.000 Stolpersteine repartides en 21 països europeus.
Les Stolpersteine són llambordes quadrades de 10cm x 10cm fetes de formigó i cobertes d'una fulla de llautó on es graven les dades de persones empresonades i deportades.
Es col·loquen al paviment de davant dels edificis o llocs on les víctimes van viure o treballar en llibertat abans de l'empresonament o la deportació.
Cada llamborda és única i es realitza a mà, com a gest de respecte i humanitat que vol contrastar amb l'exterminació industrialitzada dels nazis.
A Catalunya, i a l'Estat espanyol, el municipi de Navàs va ser pioner a en col·locar una pedra de record a les persones deportades.
L'any passat, el Memorial Democràtic i els ajuntaments de Manresa, Igualada i Castellar del Vallès van fer possible la col·locació de plaques Stolpersteine en record dels deportats d'aquests municipis.
Amb les llambordes Stolpersteine no només es ret homenatge a les persones assassinades, sinó també als supervivents, incloent-hi persones que van poder exiliar-se i refugiar-se en altres països.
També recupera la memòria d'aquelles persones que, davant el destí que els esperava, decidiren suïcidar-se.
D'aquesta manera i d'una forma simbòlica, les Stolpersteine reuneixen a les famílies o grups de persones separades per la deportació.
El primer dels municipis en col·locar una placa stolpersteine enguany ha estat els Guiamets.
El 25 de gener, a les 11 hores, es va col·locar una llamborda en record a Neus Català a la casa on va néixer, al carrer 9, n.3 de la localitat.
Hi van participar la directora general de Relacions Institucionals i amb el Parlament, Carme Garcia; l'alcalde dels Guiamets, Miquel Perelló; la presidenta de l'Amical de Ravensbrück, Anna Sallés, i la filla de Neus Català, Margarita Català.
El 26 de gener, Gunter Demnig va col·locar de 11 llambordes Stolpersteine en record dels deportats nascuts a la Segarra.
Els municipis on es van posar les plaques són Torà, Sanaüja, Tarroja de Segarra,, les Oluges, Granyena de Segarra, Talavera, Ribera d'Ondara i Cervera.
L'acte central d'homenatge va tenir lloc a les 12.45 h, a la sala de plens de la Paeria de Cervera.
Hi van intervenir el paer en cap, Ramon Royes; la directora general de Relacions Institucionals i amb el Parlament, Carme Garcia; la vicepresidenta del Fòrum l'Espitllera, Mercè Serra; i Josep Maria Riera, fill d'un deportat.
El mateix dia, l'artista alemany va col·locar 10 llambordes a Olesa de Montserrat.
L'acte institucional va tenir lloc a les 19 h, a la plaça Fèlix Figueras i Aragay.
Hi van participar l'alcaldessa d'Olesa de Montserrat, Pilar Puimedon, el regidor de cultura del municipi, Xavier Rota, i el director del Memorial Democràtic, Plàcid Garcia-Planas.
El 27 de gener, Gunter Demnig va col·locar 23 llambordes en record dels deportats sabadellencs seguint un recorregut que va començar a les Cases d'en Sangés a les 9 del matí.
A les 13 h va tenir lloc l'acte institucional a la Casa Duran.
Hi van intervenir l'alcalde de Sabadell, Maties Serracant, la regidora de cultura de l'Ajuntament de Sabadell, Montserrat Chacon, la regidora de Drets Civils i Gènere, Míriam Ferràndiz, i la directora general de Relacions Institucionals i amb el Parlament, Carme Garcia.
El 27 de gener es van col·locar també tres plaques Stolpersteine en record dels deportats Àngel Sànchez, Rossend Labara i Andrés i Fèlix Labara Pena.
A les 13.30 h va tenir lloc un acte institucional al centre cultural Casino.
Hi van intervenir t les regidores de Cultura, Anna Crespo, i Educació, Mercè Rosich, així com Jordi Pons, professor que ha dut a terme una bona part de la recerca a l'entorn dels manresans deportats als camps nazis.
El 28 de gener, la capital del Vallès Oriental va homenatjar els set veïns de la ciutat deportats als camps nazis.
L'acte d'homenatge va tenir lloc a la sala de plens de l'Ajuntament de Granollers, i hi va participar el director del Memorial Democràtic, Plàcid Garcia-Planas.
El 29 de gener es van col·locar setze llambordes Stolpersteine al Jardí de la Infància de la ciutat.
L'acte commemoratiu va tenir lloc al mateix Jardí de la Infància.
Hi van participar l'alcaldessa de Girona, Marta Madrenas, la directora general de Relacions Institucionals i amb el Parlament, Carme Garcia, el vicealcalde de l'Ajuntament de Girona, Eduard Berloso, i la directora del Museu d'Història de Girona i del Museu d'Història dels Jueus, Sílvia Planas.
Va néixer a Berlin el 1947 i és escultor.
El 1985 va obrir el seu estudi a Colònia.
L'any 1992 va participar en un projecte en record del decret del 1942, que establia l'inici de la deportació gitana cap als camps d'extermini.
La reacció d'un ciutadà de Colònia que assegurava que no hi havia cap gitano al seu barri el va impulsar a voler retornar de manera simbòlica la memòria de cadascuna de les víctimes.
Les plaques stolpersteine són una iniciativa de l'artista alemany Gunter Demnig.
Se n'han col·locat més de 50.000 en 21 països europeus