Les versions catalana i castellana d'aquest document van ser publicades en el DOGC núm. 6715, de 27.9.2014.
La Sentència del Tribunal Constitucional 31/2015, de 25 de febrer (suplement BOE núm. 64, de 16.3.2015), declara inconstitucionals i nul·les les dues primeres frases de l'article 3.3 i els apartats 4 a 9 de l'article 16 de la Llei.
En el DOGC núm. 6838, de 27.3.2015, es va publicar l'esmentada decisió del Tribunal Constitucional.
Er article 122 der Estatut establís era competéncia exclusiva dera Generalitat en matèria de consultes populares d'encastre locau, e tanben era competéncia exclusiva entà promòir consultes populares en encastre dera sua competéncia e d'autes formes de participacion.
En tot partir des premisses exposades, aguesta lei s'estructure en cinquanta sies articles acorropadi en tres títols.
Eth capítol I deth títol II regule es consultes populares non referendàries e atribuís era competéncia entà convocar-les ath president dera Generalitat e as bailes.
Era iniciativa entà impulsar-les des der encastre institucionau correspon ath madeish president dera Generalitat, ath Govèrn, ath Parlament e as municipis en encastre de Catalonha, e ath president dera entitat o ath sòn plen en encastre locau, sense damatge dera iniciativa des ciutadans que desplegue eth capítol III.
Aguest capítol regule es foncions des mecanismes de garantia establidi ad aguesti efèctes: era comission de contraròtle, es comissions de seguiment e es meses de consulta.
Atau madeish, eth capítol II regule era utilizacion des mieis electronics en encastre des consultes populares, as efèctes d'impulsar-ne er usatge, autant en procès de votacion coma en d'arremassada de signatures, entà fomentar era participacion ciutadana, en tot respectar totes es garanties juridiques exigibles.
Eth capítol III regule era iniciativa ciutadana en tot especificar qui pòt promòir era iniciativa, era composicion dera comission promotora, era legitimacion activa des signataris, er encastre des consultes, es signatures exigibles e es periòdes inabils entara promocion de naues consultes.
Eth títol III, sus procèssi de participacion ciutadana, s'estructure en tres capítols.
Eth capítol I conten disposicions generaus e es encastres subjectiu e objectiu d'aplicacion.
Tot açò s'enten sense damatge des auti mecanismes participatius que se poguen crear.
Es consultes populares non referendàries se pòden promòir per iniciativa institucionau o per iniciativa ciutadana.
S'enten per iniciativa institucionau d'encastre nacionau era consulta promoiguda per:
b) Eth Parlament, mejançant un acòrd deth Plen adoptat per majoria simpla, a prepausa de dues cincaus parts des deputats o de tres grops parlamentaris.
S'enten per iniciativa institucionau d'encastre locau era consulta promoiguda per:
c) Es deputacions o es conselhs de vegueria, mejançant un acòrd adoptat per majoria absoluta, a prepausa d'ua cincau part des regidors dera província o vegueria, qu'an de representar, aumens, eth 10% des municipis.
d) Eth baile o president dera entitat locau, per iniciativa pròpria o a prepausa de dues cincaus parts des membres dera corporacion locau.
En aguest cas, era convocatòria dera consulta correspon ath president dera Generalitat.
En encastre a qué hè referéncia er apartat 1, eth decret de convocatòria dera consulta a de delimitar, damb plen respècte as exigéncies derivades deth principi d'egalitat e non-discriminacion, es persones que i pòden participar.
Se cree eth Registre de participacion en consultes populares non referendàries, adscrit ath departament competent en matèria de consultes populares e participacion ciutadana, qu'includís totes es persones que pòden èster cridades a participar en ua consulta, d'acòrd damb era lei.
Eth Registre de participacion en consultes populares non referendàries ei integrat pes donades deth Registre de poblacion de Catalonha e pes deth Registre de catalans e catalanes en exterior, andús en sòn darrèr barrament abans dera data dera convocatòria, e pes donades de d'auti esturments registraus qu'acrediten era condicion de persona legitimada, determinadi pes normes especifiques dera convocatòria.
Er organ responsable deth Registre de participacion en consultes populares non referendàries a d'elaborar, a instància der organ convocant, era listra de persones cridades a participar, d'acòrd damb çò qu'establisque eth decret de convocatòria.
Aguest registre non pòt includir cap donada relativa ara ideologia, es credences, era religion, era ètnia, era salut ne era orientacion sexuau des persones cridades a participar en ua consulta populara non referendària.
Totun, es poders publics que les an convocades s'an de prononciar sus era sua incidéncia en accion publica sosmetuda a consulta, en tèrme de dus mesi a compdar dera sua celebracion.
Eth president dera Generalitat a de convocar ua consulta populara non referendària cada viatge que se complisquen es requisits establidi per aguesta lei.
Era consulta populara non referendària a d'èster convocada en tèrme de nauanta dies a compdar dera aprobacion per iniciativa institucionau o dera validacion des signatures pes organs competents en cas qu'age estat promoiguda per iniciativa ciutadana.
e) Es normes especifiques dera consulta, que s'an d'includir coma annèx ath decret de convocatòria.
Eth decret de convocatòria dera consulta s'a de publicar en Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
Eth decrèt de convocatòria dera consulta a d'includir, en tot cas, ua memòria economica des despenes qu'era consulta generarà ara institucion convocanta.
Eth sistèma de garanties a per fin garantir era fiabilitat, era transparéncia, era neutralitat e era objectivitat deth procès de consulta, e tanben eth compliment deth regim juridic que li ei aplicable.
En tot cas, an era condicion d'organizacion interessada es formacions politiques damb representacion en Parlament de Catalonha, o ara entitat locau corresponenta se se tracte d'ua consulta d'encastre locau.
Es organizacions admetudes a formar part deth procès de consulta an es drets que les atribuís aguesta lei.
Aguestes designacions s'an de hèr laguens des tres mesi següenti ar inici dera legislatura.
Eth nomentament des membres dera Comission de Contraròtle se hè per decret deth president dera Generalitat.
Es membres dera Comission de Contraròtle se renauissen ar inici de cada legislatura.
Corresponen ara Comission de Contraròtle es foncions següentes:
g) Exercir es foncions dera comission de seguiment per çò que hè ath collectiu de catalans residents en estrangèr.
Enes consultes populares non referendàries der encastre de Catalonha, s'a de constituïr ua comission de seguiment en cadua des delegacions territoriaus deth Govèrn dera Generalitat.
En cas a qué hè referència er article 4.3. e, eth nomentament correspon ath president dera Generalitat.
Eth mandat des membres des comissions de seguiment se correspon damb era durada deth procès dera consulta.
Se nomenten laguens des tres dies posteriors ara convocatòria e eth mandat finalize un viatge transcorrudi nauanta dies dempús dera celebracion dera consulta.
Es comissions de seguiment s'an de constituïr laguens es tres dies posteriors ath nomentament des sòns membres.
Enes consultes populares non referendàries d'encastre locau, eth plen der organ convocant a de constituïr, per miei d'un acòrd adoptat per majoria simpla, ua comission de seguiment integrada per cinc membres.
En cas a qué hè referència er article 4.3. e, era designacion correspon ara Comission de Contraròtle.
Er organ convocant des consultes sectoriaus a de designar ua comission de seguiment integrada per cinc membres.
Foncions dera comission de seguiment
Corresponen a cada comission de seguiment es foncions següentes:
a) Garantir eth bon desvolopament des fases dera consulta d'acòrd damb era normativa, es règles especifiques dera consulta e es critèris interpretatius fixadi pera Comission de Contraròtle.
Non pòden èster designadi membres dera Comission de Contraròtle ne des comissions de seguiment es persones que siguen includides en bèra ua des suposicions a qué hè referència er article 31.2.
Cada mèsa de consulta ei formada per un president e dus gestors, designadi per sorteg public hèt per organ convocant d'entre es persones majors d'edat inscrites en registre de participants dera mèsa de consulta corresponenta.
En cas que se constituïsquen mèses de consulta en estrangèr, aguestes mèses an d'èster integrades per tres membres designadi per sorteg d'entre es persones qu'intègren eth registre de participacion dera comunautat catalana en exterior a on se desvolope era votacion.
Era renóncia s'a de comunicar mejançant un escrit adreçat ara comission de seguiment corresponenta.
Es règles especifiques dera consulta an d'establir es mesures de besonh entà constituïr es mèses de consulta quan entre titulars e suplents non se poguen corbir toti es lòcs.
Corresponen as mèses de consulta es foncions següentes:
a) Sostier as participants entà que poguen exercir adequadaments eth dret de participacion que les arreconeish aguesta lei.
Era campanha s'inície londeman dera publicacion deth decret de convocatòria en Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
Es normes especifiques dera convocatòria an de determinar es tèrmes en qué s'an de concedir espacis gratuïts enes mieis de difusion de titularitat publica.
Era votacion presenciau ordinària se hè mejançant bilhetes e era envolòpa de votacion barrada, que s'introdusís en ua urna.
Era votacion presenciau ordinària s'aplique a totes es consultes populares non referendàries.
c) Que se facilite era autonomia dera persona entà exercir eth vòt.
d) Que demore constància des persones que i an participat.
c) Eth secret deth vòt, de sòrta que non se pogue establir cap de vinculacion entre era opinion expressada e era persona que l'a emetuda.
Aguesta regulacion a d'includir er establiment d'ua plataforma tecnologica comuna entà permeter-ne era implantacion omogenèa en encastre locau.
a) Eth collectiu o collectius que pòden participar ena consulta, en tot respectar tostemp eth principi d'egalitat e non-discriminacion.
Règles especiaus entàs consultes populares non referendàries d'iniciativa ciutadana
Promocion dera convocatòria per iniciativa ciutadana
Era comission promotora dera iniciativa pòt èster formada per ua o mès entitats damb personalitat juridica pròpria sense anim de lucre o per un minimum de tres persones fisiques que complisquen es requisits establidi entà poder participar enes consultes.
c) Es deputats o senadors des Corts Generaus.
Era sollicitud dera iniciativa s'a d'adreçar ath president dera Generalitat o ath president dera entitat locau, segons quin sigue eth sòn encastre.
Era sollicitud d'iniciativa a d'anar acompanhada des documents següents:
d) Ua memòria explicativa des arrasons qu'aconselhen, segons era opinion des promotors, era iniciativa entà promòir era consulta populara non referendària.
f) S'era iniciativa ei promoiguda per persones juridiques, eth certificat der acòrd der organ competent en quau s'a acordat de presentar-la.
En un tèrme de tres mesi, er organ competent a de comunicar ara comission promotora signatària dera iniciativa era sua admission a tràmit e era validacion dera huelha d'arremassada de signatures, o era inadmission a tramit.
Son causes d'inadmissibilitat dera sollicitud d'iniciativa:
d) Qu'age estat presentada enes periòdes a qué hè referència er article 39.2.
Es iniciatives ciutadanes pòden èster d'encastre de Catalonha o d'encastre locau, segons er organ competent entà prener-les en consideracion.
Pòden èster signataris dera iniciativa es persones prepausades entà èster cridades tà participar.
Entà demanar ua consulta populara non referendària en encastre de Catalonha, cau es signatures valides de 75.000 persones cridades tà participar.
a) Enes municipis d'enquia 1.000 abitants, 15% des persones cridades tà participar.
b) Enes municipis d'entre 1.001 e 20.000 abitants, 10% des persones cridades tà participar, damb un minimum de 150 signatures.
c) Enes municipis d'entre 20.001 e 100.000 abitants, 5% des persones cridades tà participar, damb un minimum de 2.000 signatures.
d) Enes municipis de mès de 100.000 abitants, 2% des persones cridades tà participar, damb un minimum de 5.000 signatures.
Es membres dera comission promotora son responsables dera autenticitat des signatures, dera sua confidencialitat e deth tractament adequat des donades arremassades.
Acceptacion o arrefús dera sollicitud de convocatòria
Era convocatòria dera consulta demanada sonque se pòt denegar, mejançant ua resolucion motivada que s'a de notificar ara comission promotora, s'eth nombre de signatures validades non arribe ath minimum legauments exigible.
Correspon ath Govèrn dera Generalitat o ara entitat locau legitimada en cada cas entà convocar era consulta decidir sus era validacion des signatures o er arrefús dera consulta demanada.
Un viatge iniciats es tramits entà promòir ua consulta populara non referendària, non se pòden promòir d'autes consultes de contengut parièr o substanciauments equivalent enquia que non agen transcorrut dus ans a compdar de:
c) Eth moment de conclusion deth tèrme d'arremassada de signatures o eth moment en qué age desqueigut era sollicitud.
En cas des proposicions de consulta populara non referendària que siguen en tramitacion en moment dera dissolucion dera entitat convocant, se n'an de suspéner es tramits subsegüents enquiara investidura deth president dera Generalitat o era constitucion dera entitat locau.
Procèssi de participacion ciutadana
Es procèssi de participacion ciutadana poden èster dauridi a tota era poblacion o anar adreçadi, per arrason deth sòn objècte o encastre territoriau, a un determinat o uns determinadi collectius de persones.
Era convocatòria des procèssi adreçadi a collectius especifics a de determinar damb precision eth collectiu o collectius cridadi a participar.
Ath delà dera Administracion dera Generalitat e es entitats locaus, tanben an iniciativa entà convocar procèssi de participacion ciutadana es autes institucions e es auti organismes publics en çò que hè as collectius de ciutadans sus es quaus exercissen competéncies o foncions o prèsten servicis.
Se pòden promòir procèssi de participacion ciutadana per iniciativa ciutadana deuant era Generalitat e es entitats locaus en encastre des competéncies respectives.
En encastre de Catalonha, era convocatòria dera iniciativa ei obligatòria s'a eth supòrt minimum de 20.000 persones majors de setze ans que poguen participar en procès.
En encastre locau, era convocatòria dera iniciativa ei obligatòria se se complissen es condicions següentes:
a) Enes municipis d'enquia 1.000 abitants, 5% des persones cridades tà participar.
b) Enes municipis d'entre 1.001 e 20.000 abitants, 3% des persones cridades tà participar, damb un minimum de 50 signatures.
c) Enes municipis d'entre 20.001 e 100.000 abitants, 2% des persones cridades tà participar, damb un minim de 600 signatures.
d) Enes municipis de mès de 100.000 abitants, 1% des persones cridades tà participar, damb un minimum de 2.000 signatures.
Ath delà des modalitats a qué hè referència er apartat 1, se pòt arreconéisher era iniciativa ciutadana enes autes modalitats participatives que se poguen crear d'acòrd damb er article 40.3, s'atau ac establís era sua normativa reguladora.
Es procèssi de participacion ciutadana an d'auer, aumens, es fases següentes:
a) Informacion as persones que i pòden participar.
Era convocatòria deth procès de participacion ciutadana a d'includir tota era informacion de besonh en çò que hè a:
b) Es objectius deth procès, qu'an d'especificar claraments quina ei era accion publica que se sosmet ara consideracion ciutadana.
c) Es diuèrses alternatives que sosmet era institucion convocanta, se n'i a.
d) Era documentacion e era informacion de besonh entà poder formar-se ua opinion.
Efèctes deth procès de participacion ciutadana
Pòden auer coma referéncia eth conjunt des ciutadans o referir-se sonque a un collectiu o collectius concrèts, en foncion dera fin entara quau s'arremasse era opinion ciutadana o dera natura der ahèr formulat.
Es forums son integradi per un amàs de ciutadans e de representants d'entitats civiques seleccionades pera administracion coma mòstra representativa d'un sector o collectiu dirèctaments tanhut pera iniciativa o politica publica.
Es forums pòden auer es fins següentes:
Es procèssi de participacion que regule aguest títol e es que se crearàn a son emparament s'entenen sense damatge des esturments e mecanismes de participacion qu'es leis establissen especificaments entà determinadi sectors o matèries.
Es catalans residents en estrangèr e es persones a qué hèn referéncia es letres b e c der article 5.1 an de comunicar per auança ath responsable deth Registre de participacion en consultes populares non referendàries era sua volontat de participar en cada consulta populara non referendària, deth temps qu'eth desplegament per reglament d'aguesta lei non modifique era configuracion e era estructura deth Registre de participacion.
Enquia que non se constituïsque era Comission de Contraròtle, exercís es sues foncions ua comission integrada pes persones a qué hèn referéncia es letres b e c dera disposicion transitòria prumèra dera Lei 1/2006, deth 16 de hereuèr, dera iniciativa legislativa populara, qu'an estat designades entà formar part dera comission de contraròtle a qué hè referència era dita disposicion transitòria.
Aguest desplegament a de respectar, en tot cas, es remissions en favor dera potestat reglamentària locau qu'era lei establís.