Aquesta investigació recull la informació sobre les adopcions nacionals dutes a terme l'any 1998 i durant els sis primers mesos de l'any 1999, i una mostra de les adopcions internacionals fetes l'any 1998, coincidint amb la posada en marxa de l'Institut Català de l'Acolliment i de l'Adopció (ICAA), adscrit al Departament de Justícia, com a organisme responsable per donar agilitat, entre d'altres objectius, al procés de l'adopció.
Per tant, l'estudi està emmarcat en un període de canvi.
La investigació proporciona dades relatives a les característiques de les famílies adoptives, al perfil dels infants susceptibles de ser adoptats, a la identificació dels moments clau en el procés d'adopció i al conjunt de dificultats amb què es troben les famílies adoptives en el procés d'ajustament i en el temps posterior.
S'han estudiat un total de 249 famílies que han adoptat 285 infants.
La mostra es pot subdividir en dos grups: 116 famílies i 140 infants que corresponen a l'adopció a Catalunya, i 133 famílies i 145 infants que corresponen a l'adopció internacional.
adopció / menors / família / acolliment familiar / dret de família
Aquest estudi és una aproximació a les perspectives de les noves tecnologies com a eines per combatre l'exclusió social.
Es tracta de canvis que afecten de manera desigual les persones; destaca l'augment de les dificultats de les persones que no poden accedir als coneixements formatius adequats per incorporar-se a un món laboral on cobra gran importància l'ús de la informàtica.
L'estudi repassa els factors associats a l'exclusió social, les característiques dels sectors poblacionals exclosos i se centra en el cas del barri del Raval de Barcelona i en els seus joves com a col·lectiu especialment vulnerable als canvis socials que s'estan produint, amb el Casal d'Infants del Raval i la Unitat d'Escolarització Externa presentats com els dos recursos socioeducatius més importants amb què compten els joves del barri.
L'estudi proposa afegir als recursos existents l'aplicació del projecte Omnia, impulsat per la Generalitat de Catalunya, com a eina fonamental per apropar les noves tecnologies a aquest col·lectiu.
marginació / educació / menors / noves tecnologies / societat de la informació
El treball estudia troballes de cadàvers o restes humanes en fase de putrefacció o d'esqueletització a través d'una sistematització (protocol) antropològica forense d'interès per a la valoració de patologies degeneratives, lesions, aspectes traumàtics vitals i mortals, diferenciació sexual o determinació de l'edat.
El treball analitza 24 casos de mort sobtada presentats en l'àrea metropolitana de Barcelona, estudia les característiques anatomopatològiques del cor i sistema cardiovascular i determina la relació entre aquesta mort i la presència de factors de risc.
Els objectius que han marcat la recerca han estat els de detectar els possibles aspectes que es consideren factors de risc i de protecció en el procés d'adaptació en l'adopció internacional des de la perspectiva de les famílies.
La metodologia qualitativa és la que ha guiat l'estudi.
Com a tècnica de recollida d'informació s'han utilitzat els grups de discussió basats en la tècnica DAFO (deficiències, amenaces, facilitats i oportunitats).
Com a resultats de l'anàlisi de la informació dels quatre grups efectuada (tres de famílies i un d'investigadors i col·laboradors del Grup de Recerca GRISIJ, de la Universitat de Barcelona, destaquen, entre d'altres, la importància dels processos de formació per a les famílies i per als professionals relacionats amb l'adopció, així com per a aquelles persones que es dediquen a l'educació (relacionades amb els infants adoptats internacionalment); l'estada al país d'origen com un període que facilita la construcció del nucli familiar, la recollida d'informació i l'apropament a la cultura; el suport trobat en la família extensa i els amics, així com el contacte amb altres famílies que es troben en la mateixa situació i la necessitat de serveis i recursos per atendre a les necessitats que poden aparèixer.
adopció / famílies / dret civil català / recerca
Aquest treball pretén comprovar quina és la relació entre malaltia mental i delinqüència a Lleida amb l'objectiu de poder divulgar i contribuir a l'exorcisme del malalt mental en la nostra societat actual.
S'han treballat les dades dels malalts mentals ingressats a l'Hospital de Santa Maria de Lleida durant els anys 1997, 1998 i 1999 i s'ha buscat si se'n feia cap referència als arxius judicials del partit judicial de Lleida.
En total s'estudien 1.724 ingressos psiquiàtrics corresponents a 1.200 persones diferents, de les quals hem obtingut alguna referència als arxius judicials en 313 dels casos.
Dels resultats destaca que les persones que han comès fets antinormatius i que tenen una malaltia mental són majoritàriament homes.
De les patologies, un 36% correspon a patologia psicòtica, mentre que un 16% correspon a patologia associada a l'abús de substàncies i un 10%, a trastorns afectius.
El percentatge obtingut a la nostra mostra de persones amb malaltia mental que han comès un fet antinormatiu és de 10,4 %.
De tots els fets antinormatius, la categoria majoritària és la d'apropiació de béns aliens (44 casos, 39%), seguits dels fets contra les persones (30 casos, incloent-hi un homicidi).
Finalment, cal destacar que els grups de pacients que han comès un major nombre de delictes són únicament els pacients amb abús-dependència d'alcohol i els pacients amb abús-dependència de tòxics.
Per contra, els pacients diagnosticats d'esquizofrènia de la nostra mostra han comès un nombre de delictes fins i tot inferior a la mitjana de la població estudiada.
delinqüència / psicologia / drogues / psicopatologia / diagnòstic / sanitat penitenciària / medicina legal
L'estudi analitza les funcions penals atribuïdes als jutjats de pau i es planteja la viabilitat del manteniment o no d'aquesta competència.
L'estudi analitza el dany en la dona maltractada i analitza els mètodes de valoració del dany psíquic per proposar una metodologia d'avaluació per a la seva utilització amb caràcter habitual i que serveixi per a l'emissió d'informes pericials en l'àmbit de la medicina legal.
La investigació té com a objectiu fer una valoració de la trajectòria de l'equip des de l'aprovació de la Llei reguladora de les competències i el procediment dels jutjats de menors del 1992; una llei que va significar un canvi important per a la justícia de menors i per la concepció i pràctica de les funcions de l'equip.
L'estudi es realitza entre el 1992 i 1997.
Per la seva elaboració s'ha partit de criteris i programes realitzats, alguns ja recollits en documents previs, i també del bagatge teòric dels professionals i de l'equip com a tal.
Es tracta de donar una visió global de la concepció teòrica i de la pràctica de l'equip durant aquest temps.
No es tracta d'un document metodològic, ni d'una valoració estàtica, sinó de la formulació d'aquells aspectes que a criteri de l'equip expliquen millor la seva activitat i relació amb el ciutadans i amb el sistema de justícia i que, alhora, poden anar evolucionant amb la pràctica.
L'any 1986 es va eliminar la taxa judicial a Espanya.
En aquest treball, analitzem, primer, quines serien les conseqüències econòmiques de la seva reintroducció i, en segon lloc, quina hauria de ser la seva estructura òptima.
D'acord amb els resultats obtinguts, per una banda, la taxa contribuiria a reduir la congestió judicial i milloraria l'equitat del sistema fiscal, i per l'altra, sota uns paràmetres raonables, el seu valor seria positiu i creixent a partir de les quanties reclamades superiors, aproximadament a 30.000€.