projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Visita la festa major de Tàrrega de 1914
L'any 1914 l'ajuntament de Tàrrega va tenir la iniciativa d'enregistrar en una pel·lícula la festa major de maig.
En aquest cel·luloide es van immortalitzar alguns dels esdeveniments més rellevants de l'esdeveniment.
Cal destacar-ne dos: La novetat pedagògica dels exercicis gimnàstics del mestre Güell i el primer vol d'aviació a la capital de l'Urgell.
La disciplina aèria va tenir el seu primer acte a l'estat espanyol l'11 de febrer de l'any 1910.
Aquesta és la data que es considera com l'inici de l'aviació a l'Estat espanyol.
Aquell dia el pilot Julien Mamet, va fer el primer vol complert del qual hi ha constància documental.
Aquesta gesta històrica va tenir lloc a d'hipòdrom de Can Tunis de Barcelona.
A partir d'aquest primer vol poc a poc l'interès pel fenomen del món de l'aviació van anar creixent al nostre país.
La curiositat i l'entusiasme que generava al públic aquest tipus d'espectacles i la predisposició de les autoritats d'apropar-los als ciutadans va afavorir la seva organització en diferents indrets: Lleida (1911), Figueres (1912), Girona, Sant Feliu de Guíxols, Tarragona, Reus i Vic (1913), en són exemples.
Tàrrega fou pionera en l'organització d'aquest tipus de vols acrobàtics a mig camí entre l'aventura esportiva i l'espectacle festiu.
Durant la festa major de maig de l'any 1914, quatre anys després del primer vol a l'estat espanyol, s'organitzà un espectacle de vols de figures i alçada en uns terrenys prop de l'actual carretera de Sant Martí que va ser seguit amb un gran entusiasme per part de la població.
El 18 d'abril, un mes abans, l'ajuntament de Tàrrega i la "Compañia Nacional de Aviación" van signar el contracte que establia les bases per a la celebració de l'espectacle aeri.
L'aviador Pròsper Berger era l'encarregat de fer els tres vols diaris el dies 14 i 15 de maig.
Subscriu-te a la newletter de l'arxiu
Des del divendres 8 de maig fins el dimarts 12 de maig, Ripoll, es preparava per celebrar la seva Festa Major
Cartell posat a la plaça Gran, amb el programa d'actes de la Festa Major de Ripoll, 1945
Les atraccions, el pregó, la traca d'inici, la trobada de música tradicional, els concerts i els balls, el toc festiu de les campanes, l'ofici solemne, la benedicció del cotó, el cant dels goigs, les sardanes, l'animació infantil, el concert de Festa Major, l'espectacle de circ, la trobada gegantera, la baixada d'andròmines o el sopar dels valents enguany no es podran celebrar tal com corresponia.
Així doncs, volem tornar compartir amb vosaltres, imatges, documents, notícies i programes d'actes de Festes Majors anteriors.
I us animem a visitar l'exposició virtual Festa Major, 1914: Activitats, documents, fotografies i programes de l'època.
L'exposició està organitzada en tres grans àmbits: el primer està dedicat als actes religiosos que es van celebrar en honor al patró de Ripoll, Sant Eudald; el segon recull la informació dels actes esportius que es van organitzar, a saber, les competicions de tir i de ciclisme, i en tercer lloc, es mostren els actes més festius de fa 100 anys enrere: sardanes, balls, concerts i obres de teatre.
L'empenta de l'associacionisme i de les institucions privades de Ripoll ens ha proporcionat una gran riquesa documental, que ens va facilitar el material per poder fer aquesta exposició.
Noms com els de la Societat de caçadors d'escopeta La Rama de Ripoll, l'Ateneo Enciclopèdic Ripollès, la Societat coral La flor de maig, el Casino de Ripoll, l'Acadèmia Catòlica o el Centro Obrero Republicano Ripollense ara potser resulten una mica llunyans, però fa 100 anys estaven plenament integrats en el foment de les activitats de la Festa Major, com es pot veure en la documentació que es presenta.
També cal destacar iniciatives a títol individual, com les del Sr.
Jaume Munell, que va organitzar un dels envelats de la festa a la plaça de la Llibertat.
També des del dia 4 fins al 12 de maig a través de les nostres plataformes de difusió ( facebook, twitter i instagram ), si ens a seguiu, anirem recordant aquests actes que s'anaven fent a través de les imatges i textos que tenim disponibles en línia.
Finalment, si us animeu us proposem de llegir la presentació i crònica de la Festa Major de l'any 1980, publicada al Ripollès el 10 de maig de 1980.
De la construcció del patí català de Francesc Roig Toqués a les competicions d'esquí nàutic al port de Vilanova.
Els fons documentals que conserva l'Arxiu Comarcal del Garraf estan plens d'imatges i relats que donen llum de la importància del mar en la història d'aquesta ciutat.
Des dels primers boters i mariners del XVIII que comerciaven el vi i aiguardent del Penedès, primer cap a Europa i més tard a les colònies americanes, fins a les més sofisticades embarcacions de pesca i plaer que es poden observar a l'actual port, la gent de Vilanova sempre ha viscut envoltada d'elements vinculats al mar.
Ja en plena postguerra, a la platja de Vilanova, i en el marc de la seva Festa Major, la Secció Nàutica de la ciutat organitzava cada any unes espectaculars regates de patins amb la participació dels millors equips de Catalunya.
El millor exponent local d'aquest esport fou en Francesc Roig Toqués (Vilanova 1921-2008).
Construïa els patins al porxo de casa seva, al barri de Ribes Roges, i els gaudia navegant per tota la costa del Garraf.
Gràcies a la generositat de la família, el seu arxiu personal, ple de documents gràfics, sobretot de pel·lícules i fotografies, fou dipositat a l'arxiu comarcal perquè la gent el pogués gaudir.
I quins millors moments per fer-ho que ara que estem tancats a casa.
De l'antic patí de vela passem a l'esquí nàutic.
Una de les seccions esportives que amb més empenta fomentà el Club Nàutic Vilanova a partir dels anys 70.
Tots els dies d'estiu, i amb la única condició de mar plana, l'interior del port de Vilanova fou un camp d'entrenament per als esquiadors nàutics.
A la costa catalana no hi havia gaires ports amb les condicions per practicar l'esquí.
Molts, fins i tot es preparaven per a competir a l'estranger.
Aquesta pel·lícula és una mostra divertida d'aquest esport i forma part del fons cinematogràfic que el vilanoví Jesús Santacana va dipositar a l'arxiu comarcal.
La seva difusió, com la de molts altres arxius personals, és un dels nostres objectius prioritaris.
Des de l'Arxiu Comarcal de l'Alt Penedès (ACAP) ens tornem a sumar al projecte, impulsat per la Xarxa d'Arxius Comarcals de Catalunya, 'Catalunya des dels arxius.
Esdeveniments i festes digitals', a través del qual podreu reviure moltes de les festes i esdeveniments que enguany no podrem gaudir presencialment a causa de les circumstàncies tant excepcionals que ens toca viure.
L'arxiu us convida a fer un cop d'ull a la nova exposició virtual que us hem preparat.
En aquesta ocasió, i degut a la gran quantitat d'esdeveniments esportius que han estat cancelats, us portem un petit recull de documents gràfics que es conserven en els nostres fons i que mostren diverses activitats esportives cel·lebrades a Vilafranca i a la comarca durant el segle passat.
Podeu accedir-hi fent clic aquí.
Així mateix, posem a la vostra disposició dues filmacions que versen entorn el tema dels esports.
La primera és una cursa de karts que se cel·lebrà l'any 1964 ( enllaç ) i la segona és un torneig que se celebrà al poliesportiu l'any 1949 ( enllaç ).
D'altra banda, teniu més imatges disponibles al web d' arxius en línia, us recomanem fer-hi un cop d'ull!
El 1917 amb la formació del "Club Cerverí de Sports" tenim la primera referència de futbol local, amb un club organitzat i una junta presidida per Agustí Duran i Sanpere.
El primer camp de futbol es trobava a La Pineda (a l'actual avinguda Catalunya), i s'inaugurà el 18 d'agost de 1916 llogat pel propietari a l'Ajuntament, fins a mitjans dels anys 50 que es traslladaren al Camp Municipal d'Esports.
L'equip de futbol cerverí, aparegut a la dècada dels anys 20, es denominava "Club Deportiu Català" i guanyà el campionat provincial el 1933.
Dècada dels 50; masculí i femení.
Els partits es disputaven en un dels patis de la Universitat habilitat com a pista de bàsquet.
Després tingueren lloc al Camp Municipal d'Esports i, en els anys 60-70, a la pista dels Pares Claretians que era més cèntrica.
La pràctica d'aquest esport la trobem des de finals dels 40, amb el "Club Ping-Pong de Cervera".
El desembre de 1950 s'inaugurava el local social al Casal amb un festival d'exhibició.
Durant els anys 50 se celebraven competicions, una d'elles era la de la Festa Major de setembre.
El tir al plat era organitzat per la Societat de Caçadors local i comptava amb un bon nombre de practicants i seguidors.
Ja cap a la dècada dels 60 es practicava en el camp de futbol i l'organització anava a càrrec de l'empresa Ferrocolor.
Fins al 1950, aproximadament, hi hagué un gran ambient amb jovent amateur que entrenava en un gimnàs instal·lat als baixos de l'actual Gran Cafè.
Enric Carcasona arribà a boxejador professional.
Tenien lloc campionats amb boxadors destacats professionals i, també, amateurs.
La pràctica d'aquest esport es feia a la platea del Casal i en el seu Saló Rosa.
Tenim constància de la pràctica de l'esport de bicicleta de carretera des dels anys 20.
Es feien diferents tipus de curses i competicions com les dels anys 40, que organitzava "Educación y Descanso".
Per Cervera han passat la Volta a Catalunya i la Vuelta Ciclista a Espanya.
A inicis dels 70 es feren vàries edicions de la "Volta Ciclista a la Segarra".
La dècada dels 40 va ser una bona època per a aquesta pràctica.
Les trobades i campionats se celebraven al "Círculo", actual Casal.
Hi tenien lloc exhibicions i partides simultànies com les del campió d'Espanya.
En un inici els banyistes i aficionats d'aquest esport acudien a la bassa dels Condals a practicar la natació.
L'estiu de 1965 es van inaugurar les antigues piscines que formaven part d'un complex esportiu, amb el Pavelló Poliesportiu i el Camp de futbol, creat per Ferrocolor-Tres Uves.
L'hoquei sobre patins visqué els anys daurats a la dècada dels 50 fins els anys 70 i comptà amb el club local "Club Patín Cervera".
Es practicava, en els inicis, a la Pista Jardí situada al Passeig de l'Estació passant després a la pista poliesportiva.
Els altres esports que es practicaven a Cervera durant el segle XX:
Font: Història gràfica de Cervera
Fotografies d'esports de la col·lecció fotogràfica de l'ACSG
El Baix Llobregat és un mosaic de paisatges que identifiquen el territori.
Hi ha la plana i el riu Llobregat, les muntanyes que envolten la vall i les platges.
Això ha afavorit la pràctica de l'excursionisme i dels esports vinculats a la natura, com la caça i la pesca, entre altres
Dones santfeliuenques de camí al puig d'Olorda.
La serra de Collserola al marge esquerre del riu, el massís del Garraf, al dret; i les muntanyes de Montserrat, al nord-oest de la comarca, han afavorit les sortides i les excursions per gaudir del lleure, la trobada amb els amics i la pràctica de la caça.
Eren i són freqüents les excursions a les ermites i esglésies de la comarca, com les de la Salut (Sant Feliu, el Papiol i Collbató), Santa Creu (Molins de Rei), Sant Antoni (Santa Coloma de Cervelló), Sant Ramon (Sant Boi), Sant Francesc (Sant Climent), Santa Maria de Bruguers (Gavà), Santa Eulàlia (Begues), Sant Silvestre (Vallirana), Sant Salvador de les Espases (Esparreguera i Olesa), Sant Pere de Sacama (Olesa), entre altres.
També les sortides als castells, com els de Rosanes, Collbató, Esparreguera, Cervelló, el Papiol, Pallejà, Eramprunyà, per esmentar-ne alguns.
S'anava a les platges del Delta amb el carro, la bicicleta i, més tard, el cotxe i l'autocar, preferentment a les de Castelldefels, però també a les de Gavà, Viladecans i el Prat.
Les ermites, el santuari i les muntanyes de Montserrat han estat sempre objecte de romeries i excursions.
Es caminava des de qualsevol municipi del Baix Llobregat per arribar-hi.
Més lluny de la comarca, eren tradicionals les excursions al santuari de Núria i les rutes al Pirineu, com la de les fonts del Llobregat (Castellar de N'hug).
A Collserola i als massissos del Garraf i de Montserrat es caçaven perdius, conills, algun tudó, i també guineus i esquirols.
Una glaçada important l'any 1956 va extingir gran part de les perdius, especialment les de Collserola, perquè va matar els garrofers que les protegien.
Els conills també han disminuït molt per les malalties.
Ara hi ha molts senglars i també ha augmentat la caça dels tudons i els tords.
Al Llobregat es caçaven ànecs i becades, que van a menjar als camps del riu del Delta i pugen a dormir a la serra.
Ara els conills es concentren sobretot entorn al Llobregat i per això des del Parc Agrari organitzen caceres per controlar-ne la població.
El riu ha estat tradicionalment un espai d'esbarjo.
Gaudia de molta més aigua que ara i la gent de la ribera hi anava per banyar-se, pescar, passejar i fer àpats, com berenar i dinar.
Fins a la dècada dels seixanta eren freqüents els concursos de pesca a les basses o als rabeigs del Llobregat.
La Volta Ciclista a Catalunya és una de les competicions ciclistes més antigues del món.
Es va fer per primera vegada l'any 1911.
Aquest any s'ha suspès per raó de la Covid-19.
Caldrà esperar a març del 2021 per poder celebrar la 100a edició.
Equip Penya Ciclista de Veterans de Sant Feliu.
Entre altres hi ha Antonet Panyella i Joan Urpí (el primer a l'esquerra).
Col·lecció l'Abans de Sant Feliu (FEL47_7-161).
Donació: germanes Panyella Puigventós.
Sortida de la segona etapa de la XXXIX Volta Ciclista a Catalunya.
La sortida era a la Carretera Laureà Miró, a l'alçada del carrer de Torras i Bages.
Fons Ajuntament de Sant Feliu de Llobregat.
L'Arxiu Comarcal custodia imatges sobre el pas de la Volta Ciclista per Sant Feliu de Llobregat, en concret en té de quatre edicions: d'una Volta dels anys trenta sense datar i de les edicions de 1959, 1960 i 1983.
A la imatge dels anys trenta veiem el pas dels corredors per la Carretera de Laureà Miró, però en desconeixem l'autor.
La Volta de 1959 era la XXXIXa edició i Sant Feliu va acollir el principi de la segona etapa que acabava a Reus.
Tenim nou imatges de Salvador Casarramona, fotògraf aficionat, que il·lustren la sortida a la Carretera de Laureà Miró.
La Volta de 1960 va rebre el final de la novena etapa i el lliurament de guardons.
L'etapa d'aquell dia va ser Monistrol-Montserrat, pel matí, i Montserrat-Sant Feliu, per la tarda.
Antonio Karmany va ser el guanyador de tota l'etapa i Josep Segú, de la part de la tarda.
Joaquim Ferrer Fité, fotògraf professional de l'Ajuntament durant una bona part dels anys seixanta, va ser l'encarregat del reportatge fotogràfic.
La Volta va passar més vegades per Sant Feliu, però no ens han arribat testimonis gràfics.
Tenim constància que la cursa dels anys 1963, 1967, 1969 i 1972 va travessar el terme municipal per la Carretera de Laureà Miró.
L'edició de 1963 va ser especialment accidentada perquè quan passaven els ciclistes pel terme municipal, es van baixar la barreres del pas a nivell de la Carretera.
Aleshores els corredors van saltar les barreres portant la bici a coll, sense esperar que s'aixequessin.
Fins l'any 1967 no es van soterrar les barreres en aquest tram de la Carretera N-II (després 340)
L'edició de 1983 ens mostra el pas del ciclistes per Sant Feliu a l'etapa Lleida-Esplugues.
És una fotografia de Blas Serrano, deixeble de Joaquim Ferrer, i també fotògraf professional de l'Ajuntament durant el període de 1969 fins el 2007.
Sant Feliu de Llobregat té una llarga tradició ciclista.
Aquest esport es practicava en aquesta població des de l'any 1910.
L'any 1927 es va fundar la Penya Ciclista de Veterans que va fer activitats durant el període de la Segona República, a l'igual que l'entitat Esport Ciclista Santfeliuenc.
L'any 1960 es va legalitzar el Club Ciclista Santfeliuenc, que ja funcionava set o vuit anys abans.
D'aquí van sortir tres persones que es van incorporar a la Selecció Catalana de Pista.
Sant Feliu va tenir un corredor local, Joan Urpí, que va participar diverses vegades a la Volta a Catalunya, una d'elles a la XIa edició, l'any 1929.
Aquí teniu les imatges de la Volta Ciclista a Catalunya a Sant Feliu
Setmana Internacional dels Arxius 2020
Nens jugant al castell de Cervera
El fons, abans del seu ingrés a l'Arxiu Comarcal de la Segarra, era custodiat pel fill Josep Mestres Freixes i la seva esposa Roser Santaló; a més una petita part era conservada per un particular arran del seu interès per la cultura popular i la festa de Sant Magí a Cervera.
També es van localitzar més plaques a l'edifici de l'antiga biblioteca.
El fons es va presentar públicament el setembre de 1999, amb un audiovisual i amb la presència de la senyora Santaló.
L'Agustí Mestres i Mas (1879 - 1965) era negociant i delegat a Cervera del Sindicat de Guissona, amb un gran magatzem al carrer Vidal de Montpalau de Cervera.
Inventor i pioner de la fotografia a la comarca de la Segarra.
El seu fill, Josep Mestres Freixes (Cervera 1912 - Barcelona1998) era administratiu del Banc Central i en va ser director durant quinze anys.
L'any 1962 es va casar amb Roser Santaló.
Amant de la literatura i la música té vàries obres publicades com Homenets i homenassos (1984), Rondalles a la vora del foc (1986) i Històries de Cervera (1986); era un col·laborador habitual de la revista quinzenal Segarra.
El 1969 es traslladà a residí a Barcelona.
El fons està format per 358 imatges -negatius i positius- en suport placa de vidre, de 450 mm. x 105 mm.
D'aquestes imatges originals, per tal de consolidar el fons i fer-lo consultable, s'obtingueren positius en diapositiva i, després, les corresponents còpies en blanc i negre damunt paper.
L'abast cronològic de les imatges és de 1915 fins a la dècada dels 50 (els primers anys de la postguerra), però les més representatives son les dels anys 20 del segle passat.
De Cervera n'hi ha 179 unitats; 28 son de la Segarra, 128 d'altres pobles i indrets de Catalunya i 23 del sud de França.
La temàtica de les fotografies és el patrimoni artístic i arquitectònic, les tradicions i la cultura popular i els esdeveniments singulars.
Així hi podem veure actes de culte religiós i peregrinacions, esglésies i monuments, actes lúdics i de caràcter festiu, visites de personalitats, esports i paisatges i vistes panoràmiques de Cervera.
Consulta l'inventari a través d'arxius en línia: https://bit.ly/2AeI2FE
Cal sol·licitar cita prèvia, s'establirà un registre d'accés a l'edifici i és obligatori seguir els protocols de mesures de prevenció i seguretat.
Per tal de complir amb les directrius establertes durant l'etapa de desconfinament, s'estableix el servei de consulta amb cita prèvia a través del correu electrònic [EMAIL] i/o el telèfon 973 531 718.
L'usuari haurà de comunicar, mitjançant aquests canals, i amb un mínim de 24 hores d'antelació, la sol·licitud d'accés a la consulta presencial, tot indicant el nom, DNI, la data, l'hora i la durada aproximada de la visita.
Així mateix, per facilitar la preparació de la consulta i en la mesura del possible, haurà de fer constar la documentació que vol consultar.
Aspectes rellevants de les condicions de consulta:
A) Protocol d'accés a l'edifici i a la consulta dels documents:
B) Protocol per a l'aplicació de les mesures de prevenció i seguretat:
Nou capítol de "Catalunya des dels Arxius": esdeveniments i festes populars digitals
L'Arxiu Comarcal de la Segarra participa en aquest darrer capítol de "Catalunya des dels Arxius: esdeveniments i festes populars digitals" amb la presentació d'un dossier de cartells de la festa de Sant Joan que hem elaborat.
S'hi poden veure cartells, programes i invitacions de la celebració de Sant Joan a Cervera des de l'any 1899 fins el 1967.
Tots els cartells formen part de la col·lecció de Programes, cartells i impresos de l'Arxiu Comarcal de la Segarra.
Amb el solstici d'estiu arriba la nit de Sant Joan.
És una celebració que l'Església catòlica fa coincidir amb la data de naixement de sant Joan Baptista i que ha esdevingut una festa amb elements i costums molt marcats i simbòlics.
L'origen de la celebració de la Nit de Sant Joan és pagà i forma part del grup de festes solsticials, com Nadal.
Amb una tradició que es remunta a molt abans de la implantació de cristianisme, és un culte al sol, a l'allargament del dia, pel solstici d'estiu.
Les celebracions tenen el foc com a element protagonista.
Es fan fogueres i segons la tradició de cada localitat se'n munten moltes de diferents o només se'n fan en una plaça o carrer en concret, tradicionalment amb objectes inservibles de fusta que s'han anat acumulant durant tot l'any.
En les celebracions hi té un lloc destacat la pirotècnia.
Gastronòmicament s'acostumen a acompanyar les reunions familiars al vespre pròpies d'aquesta data amb la coca de Sant Joan, de recapte o de llardons.
Col·lecció de programes, cartells i impresos de l'ACSG
Seu del Dipòsit d'Arxius de Cervera
El Dipòsit d'Arxius de Cervera (DAC) va ser creat per Ordre Ministerial l'any 1970.
La seva competència fou traspassada de l'Estat al Govern de la Generalitat l'any 1995.
Està adscrit al Departament de Cultura i Mitjans de Comunicació i té la missió fonamental de preservar, conservar i difondre la part del patrimoni documental que li ha estat encomanada.
Vinculat a l'Arxiu de la Corona d'Aragó fins a l'any del seu traspàs, la institució es troba situada a l'ala nord de l'edifici de la Universitat repartida en dues plantes.
Conserva documentació de diferents organismes de l'administració.
La cronologia d'aquesta documentació s'inicia d'una manera regular a mitjans del segle XIX fins ben entrat el segle XXI.
Visita d'alumnes de primària de la ZER de la Segarra
L'Arxiu Comarcal de la Segarra (ACSG) duu a terme visites guiades i sessions de treball a les seves instal·lacions, prèviament concertades, adreçades a l'alumnat dels diferents nivells educatius: primària, secundària, batxillerat i universitat, i, també, als mestres i professorat.
Les visites van acompanyades, segons el grup, d'exposició de documents, treball amb aquests i lliurament d'informació.
Retrospectiva en imatges de l'Arxiu Comarcal de la Noguera
Entitats i activitats esportives
Des de l'Arxiu Comarcal de la Noguera ens hem sumat al projecte, impulsat per la Xarxa d'Arxius Comarcals de Catalunya, " Catalunya des dels arxius.
Esdeveniments i festes digitals", a través del qual podreu reviure moltes de les festes i esdeveniments que enguany no podrem gaudir presencialment a causa de les circumstàncies tant excepcionals que ens toca viure.
A partir de les imatges que conservem a l'Arxiu, us proposem l'exposició en línia titulada L'Esport en Imatges de l'Arxiu Comarcal de la Noguera, que pretén fer un recorregut visual per algunes de les activitats esportives amb més tradició a la ciutat de Balaguer.