De conformitat amb el que disposen l'article 6.5 de l'Estatut d'autonomia de Catalunya; l'article 4 de la Llei 2/2007, del 5 de juny, del Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, i l'article 7 de la Llei 35/2010, de l'1 d'octubre, de l'occità, aranès a l'Aran, la Mesa del Parlament, en la sessió tinguda el dia 12 de juny de 2018, ha aprovat la versió en occità, en varietat aranesa, de la Llei 18/2017, de l'1 d'agost, de comerç, serveis i fires, aprovada pel Ple del Parlament en la sessió tinguda el dia 27 de juliol de 2017 i publicada en el Butlletí Oficial del Parlament de Catalunya número 489, de l'1 d'agost de 2017, i en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya número 7426, del 3 d'agost de 2017, el text de la qual es reprodueix a continuació, a l'efecte que es publiqui en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya i s'hi inclogui el número i la data de la llei publicada, i també la fórmula de promulgació.
Aguesta realitat, que favorís era compacitat des pòbles e ciutats, ei justament era que someten, defenen e adòpten es representants des diferenti estats dera Union Europèa ena Estrategia territoriau europèa entà un desvolopament equilibrat e sostenible, que ja reconeish eth besonh d'exercir un contraròtle sus era expansion territoriau urbana indiscriminada entà poder garantir eth creishement sostenible des ciutats en un futur.
Eth conjunt dera norma en matèria de comèrç en Catalonha ei frut d'aguest modèl, que hè evident e met de relèu era intima relacion existenta entre era implantacion e er exercici dera activitat comerciau o de prestacion de determinadi servicis e era mobilitat e era planificacion urbanistica sostenibles, mès que non a estat sufisent entà evitar era dispersion d'ua part importanta des establiments de grana superfícia dehòra des nuclèus urbans.
Eth dusau objectiu dera Lei ei melhorar era regulacion normativa ja existenta mejançant era actualizacion, era sistematizacion e er aclariment de concèptes, en tot tier en compde era evolucion qu'a experimentat era activitat comerciau pendent es darrèri ans e era que se prevé que pogue experimentar en un futur immediat, e tanben incorporar es demanes deth sector dera distribucion comerciau en çò que hè referéncia as besonhs d'organizacion entà garantir era leiau competéncia coma èish ar entorn deth quau a de demorar sosmetut eth liure exercici dera activitat.
Era compilacion dera norma en vigor a requerit un prètzhèt de revision dera regulacion existenta que necessàriament a comportat ua adaptacion as naues realitats en qué se desvolope autant era activitat comerciau coma era prestacion de servicis.
Eth procès de compilacion a requerit tanben era sistematizacion deth conjunt de disposicions qu'incidissen en accès e er exercici dera activitat comerciau, damb eth corresponent esclariment des diferenti concèptes que formen part des matèries que i son inerentes.
Atau madeish, aguesta lei reordene e estructure es diferenti apartats entà facilitar-ne era comprenença e era aplicacion, damb aspèctes coma er includiment de disposicions especifiques entara definicion de concèptes; era reordenacion des apartats relatius a activitats de promocion, en tot englobar-les en dus apartats en foncion dera sua fin -estentiva o incentivadora-, o era introduccion d'un nau títol que restaque es principaus practiques proïbides o restriccions ena activitat comerciau e era prestacion de servicis pera manifèsta desleiautat que compòrten envèrs es concorrenti.
Eth quatau objectiu dera Lei ei includir es servicis en encastre normatiu dera activitat comerciau, exceptat des que se tròben reservadi a professions que requerissen ua collegiacion obligatòria o es activitats de servicis bancaris, de crèdit, d'assegurances e d'autes de natura analòga, que ne son formauments excludidi.
Aguesta lei s'estructure en onze títols, includit eth títol preliminar, ueitanta cinc articles, cinc disposicions addicionaus, dues disposicions transitòries, ua disposicion derogatòria e sèt disposicions finaus.
En aguest apartat s'especifiquen es elements que determinen era artenhuda dera Lei, es principis en qué se fondamente e es objectius que se perseguissen cossent damb eth marc juridic establit, autant a nivèu autonomic e estatau coma dera Union Europèa.
Aguest títol s'estructure en dus capítols.
En dusau capítol se restaquen e desvolopen es diferentes modalitats d'exercici dera activitat comerciau e de prestacion de servicis, er establiment comerciau permanent, dehòra der establiment deth venedor o deth prestador deth servici, mejançant estructures o parades desmontables o veïculs botiga, mejançant quinsevolhe des estruments que permeten era venta a distància, includidi es servicis dera societat dera informacion mejançant maquines expenedores que permeten era venta automatica, o era venta peth sistèma de subasta publica.
En títol dusau se regulen es activitats de promocion, que se dividissen pera fin qu'an en extintives d'existéncies o incentivadores entara promocion de determinadi productes o establiments en conjunt.
A cadun d'aguesti dus grops se dedique un capítol en qué se detalhen respectivament es formules subjèctes a regulacion, e tanben es corresponents elements que les definissen.
En aguest títol se da ua especiau importància ara possibilitat de crear entitats de collaboracion publica e privada que permeten eth desvolopament de plans estrategics dessenhadi entà periòdes determinadi en airaus urbans prealablament delimitades.
Tanben se hè referéncia as administracions publiques que pòden a exercir era potestat sancionadora, e es disposicions as quaus s'a d'ajustar eth procediment administratiu corresponent.
Entà acabar, enes disposicions finaus, se modifique eth Decrèt lei 1/2009, deth 22 de deseme, en çò que concernís as mercats municipaus, e, per un aute costat, se singularize eth regim especiau deth municipi de Barcelona, en tot tier en compde eth caractèr prevalent dera sua Carta municipau.
Tanben, eth Govèrn a d'amiar a tèrme un programa entà establir es mesures de besonh que permeten era conciliacion orària en sector deth comèrç.
Fin finau, s'invòquen es títols competenciaus, s'abilite eth desplegament reglamentari, e se determine era entrada en vigor immediat d'aguesta lei.
Es facultats e es drets que contravenguen as disposicions d'aguesta lei en cap cas non se pòden considerar aqueridi per silenci administratiu.
Es activitats comerciaus e era prestacion de servicis que regule aguesta lei se fondamenten enes principis següents:
f) Establiment especializat: er establiment dedicat essenciauments ara venta d'un producte o gamma de productes o ara prestacion d'un servici o gamma de servicis que destine a ua determinada activitat, aumens, eth ueitanta per cent dera sua superfícia de venta.
g) Establiment especializat ena venta d'excedents (outlet): er establiment que se dedique d'ua manèra exclusiva ara venta d'excedents de produccion o de tempsada, procedentes dera pròpria empresa o alièni.
h) Venta de mercaderies e prestacion de servicis de manèra non sedentària: era activitat comerciau o era prestacion de servicis que s'amien a tèrme damb installacions de tot tipes desmontables o transportables o en veïculs botiga en espacis de titularitat publica o privada.
Tanben an aguesta consideracion es ventes e es prestacions de servicis hèti a distància o en establiment comerciau deth venedor o prestador, dempús que i age agut un contacte personau entre venedor o prestador de servicis e crompador o aqueridor, damb preséncia fisica simultanèa en un lòc que non sigue er establiment comerciau.
Títol I. Condicions e modalitats dera activitat comerciau e dera prestacion de servicis
Era activitat comerciau minorista o ath detalh ei era activitat desvolopada professionaument e damb ànim de lucre consistenta a véner quin tipe que sigue de producte damb es servicis complementaris corresponents, s'eth cas ei, a destinataris finaus, en un establiment comerciau o per miei de quin aute canau que sigue de comercializacion.
Es destinataris finaus dera activitat comerciau minorista son es persones fisiques o juridiques qu'aquerissen un producte damb eth corresponent servici complementari, s'ei eth cas, entath pròpri usatge o gaudi, sense era fin de revener-lo ne de cedir-lo posterioraments a un tresau ne d'incorporar-lo a cap procès productiu o ar exercici de cap auta activitat empresariau.
Era activitat comerciau majorista o en gròs ei era activitat desvolopada professionaument e damb ànim de lucre per empreses majoristes consistenta en:
a) Es activitats de servicis er exercici des quaus ei exclusivament reservat as professions que requerissen collegiacion obligatòria.
Entà poder accedir ar exercici dera activitat comerciau e ara prestacion de servicis es persones fisiques o juridiques, publiques o privades, an de complir es condicions establides pera norma mercantila, aguesta lei e quina auta disposicion que sigue de caractèr generau o sectoriau.
Es titulars de quaussevolh activitat comerciau o de prestacion de servicis que l'exercisquen en encastre territoriau de Catalonha an de garantir eth compliment dera norma en matèria fiscau, laborau, de seguretat sociau, sanitària, de consum, d'accessibilitat e es corresponentes a quaussevolh aute encastre que sigue aplicable ara activitat especifica que desvolòpen, includida era norma d'encastre municipau, e son responsables d'aguest compliment.
Son zònes de degustacion es espacis que, laguens des establiments destinadi essenciauments ara venta de productes d'alimentacion, aufrissen productes pròpris entà tastar.
Es establiments que pera sua activitat son sosmetudi ara regulacion especifica relativa ara produccion artesanau, ath delà des requisits establidi pes apartats 1 e 2, pòden compdar damb zònes de degustacion s'eth titular a eth carnet d'artesan alimentari o mèstre artesan, o plan se comercializen productes produsidi per ua empresa artesanau alimentària.
En andús casi, es titulars an d'auer era acreditacion emetuda pera Generalitat.
Era activitat comerciau e era prestacion de servicis se pòden exercir:
b) Dehòra der establiment deth venedor o deth prestador deth servici.
c) Damb estructures o parades desmontables o veïculs botiga.
Es condicions entara exposicion e era venta ath public de mercaderies s'an d'ajustar as normes de seguretat, accessibilitat e salubritat que siguen aplicables en cada cas, e tanben as normes estrictament de besonh qu'establisquen es municipis entà garantir era coesion deth paisatge urban.
Era venta de mercaderies e era prestacion de servicis mejançant estructures o parades desmontables o veïculs botiga se pòden amiar a tèrme en espacis de titularitat publica o privada, cossent damb çò qu'establís aguesta lei e sense prejudici dera norma especifica reguladora dera venta dirècta de productes agroalimentaris pes productors o agropacions de productors agraris.
Era venta de mercaderies e era prestacion de servicis mejançant estructures o parades desmontables o veïculs botiga en espacis de titularitat privada s'a d'ajustar a çò que determinen aguesta lei e era norma reguladora des equipaments comerciaus.
Era venta de mercaderies e era prestacion de servicis mejançant estructures o parades desmontables o veïculs botiga en espacis de titularitat publica o privada se pòden amiar a tèrme cossent damb es modalitats següentes:
En cas qu'un ajuntament non dispòse d'ordenança municipau reguladora de bèra ua des modalitats de venta o prestacion de servicis mejançant estructures o parades desmontables o veïculs botiga, se compren qu'eth municipi en qüestion non autorize aguesta modalitat de venta en espacis de titularitat publica.
a) Son transmissibles pes causes següentes:
Cession en favor d'un familiar d'enquia dusau grad.
Er ajuntament a de transportar aguestes aufèrtes, de manèra prioritària, as mercadèrs que, maugrat complir es requisits entà accedir en places de caracteristiques similares enes mercats que se celèbren en municipi, agen demorat excludidi per rason de puntuacion en darrèr concors de concorréncia competitiva convocat per ajuntament.
S'an d'establir per reglament es condicions minimes comunes entara regulacion municipau dera venta non sedentària en mercats de mercadèrs en espacis de titularitat publica.
Venta de productes e prestacion de servicis per Internet o a distància
Es enterpreses que venen productes o prèsten servicis o idees per Internet o a distància se regissen pera sua norma especifica e supletòriament per aguesta lei.
Es ajuntaments an de regular e taxar per miei d'ordenances era distribucion des productes aqueridi per Internet o a distància, cossent damb es sues competéncies en matèria de mobilitat, sostenibilitat e seguretat en sòn municipi.
b) Es establiments dedicadi essenciaument ara prestacion de servicis mejançant maquines automatiques.
Era empresa subastadora ei era responsabla deth compliment des obligacions e proïbicions qu'establís aguesta lei, sense prejudici des responsabilitats solidàries o subsidiàries de quaussevolh tipe que poguen correspóner ath titular deth ben subastat.
Independentament dera denominacion o era forma qu'eth comerçant dongue as activitats de promocion de ventes, es activitats que s'ajusten as caracteristiques establides per aguesta lei entà quinsevolhe des modalitats damb fin estentiva an era consideracion de venta en rebaishes, venta en liquidacion, venta de saldos o venta d'excedents, segons calgue, e demoren subjèctes ath compliment des requisits corresponents.
S'era activitat de venta promocionau complís es caracteristiques pròpries des rebaishes descrites en apartat 1, s'a d'amiar a tèrme tostemp jos era denominacion «rebaishes».
Es productes destinadi ara venta en rebaishes an d'auer estat metudi ara venta damb anterioritat en madeish establiment, pendent un mes, aumens, immediatament abans dera data d'inici d'aguesta modalitat de venta.
Non se pòden destinar ara venta en rebaishes es unitats d'un producte aquerit damb aguesta fin.
Era venta en liquidacion sonque se pòt amiar a tèrme per execucion d'ua decision judiciau o administrativa o en bèra ua des circonstàncies següentes:
a) Era cessacion totau dera activitat dera empresa o eth barrament de bèth un des sòns establiments.
e) Era liquidacion que decidís hèr un comerçant que se hè cargue d'un negòci traspassat o aquerit, segons eth cas, o era que decidissen hèr es ereus d'un comerçant defunt.
Correspon ath comerçant d'acreditar, a requeriment dera inspeccion, era concorréncia efectiva de bèth un des supòsits que justifiquen era venta en liquidacion.
S'a d'identificar coma venta de saldos era venta de productes que se tròben en bèra ua des circonstàncies següentes:
b) Enes parades des mercats de mercadèrs.
Era venta d'excedents en un espaci d'un establiment comerciau non dedicat exclusivament ara venta d'aguest tipe de producte sonque se pòt amiar a tèrme s'es productes que s'i aufrissen procedissen exclusivament der estòc dera madeisha empresa e n'an format part pendent un minim de nau mesi, exceptat que se tracte de productes defectuosi, deterioradi o desaparelhadi, es quaus, en aguest cas, an d'èster degudaments identificadi coma saldos.
Son activitats de promocion damb fin incentivadora es qu'aufrissen productes o servicis en ues condicions mès favorables des abituaus o previstes, damb er objectiu de promòir-ne o incrementar-ne era venta o de dinamizar es ventes o era prestacion de servicis en un establiment o en mès d'un.
Es aufèrtes conjuntes sonque se pòden amiar a tèrme se damb era venta o eth servici concor, aumens, bèra ua des circonstàncies següentes:
c) S'era madeisha empresa aufrís simultanèament era possibilitat d'aquerir es articles o es servicis per separat e ath prètz abituau, cossent damb era norma aplicabla relativa ara activitat comerciau dera empresa e ara comercializacion des productes en qüestion.
Era activitat comerciau e era prestacion de servicis an de complir es condicions legaument establides entà exercir-les, autant se s'amien a tèrme en espacis de titularitat publica com s'ac hèn en espacis de titularitat privada.
Es entitats de quina natura juridica que sigue qu'agen per fin eth subministrament de productes o era prestacion de servicis a collectius determinadi, damb es avantatges que poguen èster inherents, non pòden aufrir ne véner aguesti productes ath public en generau, en tot tier en compde es supòsits següents:
Era persona o era entitat responsabla dera comunicacion publicitària o eth venedor o provedidor deth producte o servici son obligadi a acreditar aguesta acceptacion.
Demoren excludides dera limitacion der apartat 1 es visites restacades damb eth subministrament de servicis basics consideradi legaument coma activitats d'interès economic generau e qu'agen per objècte, unicament, garantir as titulars o as residents er accès ath hilat de distribucion deth subministrament deth servici basic de qué se tracte.
Atau madeish, en cada remesa, es particulars an d'èster informadi des mejans, simples e gratuïts, qu'an d'auer ara sua disposicion entà poder-se opausar a contunhar en tot recebé'c.
S'a de determinar per reglament era entitat responsabla des fichèrs comuns d'exclusion.
Sonque excepcionaument, era Administracion publica competenta en aguesta matèria, e tostemp per motius d'interès public, pòt limitar era quantitat d'articles que pòden èster aqueridi peth crompador.
Era activitat comerciau ei proïbida s'era adqueridor pòt hèr comandes, aquerir mercaderies o contractar era prestacion de servicis dirèctament en domicilis o establiments de persones juridiques er objècte sociau des quaus non empare aguesta activitat, o per miei de quaussevolh esturment que permete era venta a distància.
En cap cas eth subministrament deth producte o servici non se pòt diferir ath delà des quinze dies següents ath dia en qué s'age formulat era sollicitud.
Demoren exceptuades dera proïbicion dera venta a pèrta:
Entà estimar era concorréncia d'aguesta causa de justificacion, eth comerçant qu'ara invòqui a d'acreditar totes es circonstàncies següentes:
Entà estimar era concurréncia d'aguesta causa de justificacion, an de concórrer totes es circonstàncies següentes:
e) Es productes includidi peth comerçant en ua venta en liquidacion, autant per circonstàncies relatives ara empresa coma per circonstàncies relatives ath producte, tostemp qu'era modalitat de venta que correspone se practique damb estricta observança de toti es requisits formaus e materiaus legaument establidi.
S'eth provedidor hè eth liurament dera mercaderia en un magasèm o plataforma logistica de titularitat deth madeish comerçant o d'un grop d'empreses ath quau aguest apertien, s'a de préner coma referéncia entara data de liurament era data d'entrada en magasin o plataforma logistica de qué se tracte.
Es limitacions establides per article 36 non afècten as cassi següents:
a) Es establiments dedicadi essenciaument ara venta de productes de pastissaria, còques, bonhetes, pan, plats preparadi, premsa, flors e plantes, e es botigues ara man.
f) Es establiments plaçadi en entorn immediat des mercats de mercadèrs, que pòden daurir pendent eth madeish orari en qué se hè eth mercat.
g) Es farmàcies, que se regissen pera sua normativa especifica.
o) Es establiments comerciaus dedicadi essenciaument ara venta de productes culturaus o de léser es titulars des quaus siguen autonòms, microempreses o petites empreses, cossent damb eth critèri de classament europèu, damb ua superfícia de venta que non supère es 300 mètres quarradi.
Es ajuntaments, per rasons d'orde public, de convivéncia o de salut publica, pòden proïbir era venta de begudes alcooliques enes botigues ara man en orari nocturn, de conformitat damb çò que determine era Lei 20/1985, deth 25 de junhsèga, de prevencion e assisténcia en matèria de substàncies que pòden generar dependéncia, o era legislacion que la substituïsque, damb era comunicacion corresponenta ath departament competent en matèria de comèrç.
b) S'en municipi concor bèra ua des circonstàncies següentes:
Ad aguesta proposicion s'i an de júnher es informes següents:
Capítol I. Concèptes, classament e publicitat deth calendari d'activitats firaus
a) Auer ua durada minima d'un dia, maitin e vesprada, e maxim de quinze dies consecutius, damb un maxim de dues edicions ar an.
c) Es activitats que perseguisquen fins d'interès culturau, educatiu, scientific, artistic, civic o sociau.
e) Es mercats adreçadi ath public en generau era activitat des quaus sigue era venta dirècta damb retirada de mercaderia, encara que receben era denominacion tradicionau de hèira.
Intervencion administrativa enes activitats firaus
Es ajuntaments an d'informar ath departament competent en matèria de comèrç sus es hèires mercat que les agen estat comunicades prealablamnet o qu'agen autorizat, damb er objectiu que poguen èster inscrites en Registre d'activitats firaus.
Quaussevolh cambiament d'ua activitat firau qu'afècte as donades que figuren en Registre d'activitats firaus s'a de comunicar ath departament competent en aguesta matèria tà pr'amor que siguen actualizades.
Es donades que figuren en Registre d'activitats firaus son publiques, cossent damb era norma reguladora dera transparéncia e er accès ara informacion publica, e er emparament de donades.
Demoren excludides dera consideracion d'eveniment mestierau es activitats comerciaus o d'aufèrta de prestacion de servicis era fin principau des quaus ei era comercializacion de productes o era prestacion de servicis destinadi ath public en generau, independentament dera denominacion adoptada o dera modalitat comerciau emplegada.
Era Administracion dera Generalitat, era Administracion locau e es entitats publiques an de collaborar, laguens er encastre des competéncies respectives, entà garantir era aplicacion d'aguesta lei.
Damb era madeisha fin, per rasons d'agilitat e eficiéncia, tanben pòden establir convènis de collaboracion damb es entitats que representen sectors professionaus e es que representen encastres territoriaus dera distribucion comerciau e era prestacion de servicis.
Foment dera competitivitat deth comèrç
Aguestes politiques s'an de concretar per miei de plans que desvolopen objectius e accions entà periòdes determinadi.
Entara concrecion d'aguesti programes, eth departament competent en matèria de comèrç a de compdar damb era participacion des entitats comerciaus e d'artesania, es universitats e es escòles universitàries que trabalhen ena matèria.
Inspeccion en matèria de comèrç
a) Identificar-se coma inspector, exceptat des supausats en qué aguesta identificacion pogue afectar negativament as objectius dera inspeccion.
a) Investigar e controtlar as titulars des activitats entà verificar eth compliment dera norma comerciau aplicabla.
d) Avertir as persones inspeccionades des irregularitats detectades e requerir-les tà pr'amor que siguen esmendades e s'adapten ara norma.
f) Demanar, autant a entitats publiques coma entitats privades, era informacion que considère de besonh entar exercici dera sua foncion inspectora, includida era informacion que contengue donades de caractèr personau de tresaus, cossent damb era norma reguladora der emparament de donades.
g) Requerir, d'ua manèra digna de fe, era preséncia des persones inspeccionades o de quaussevolh auta persona que sigue de besonh ar efècte dera inspeccion, o qui les represente, enes dependéncies dera Administracion publica, en establiment public inspeccionat, en domicili sociau dera empresa, enes burèus administratius o en lòc a on magazinen, se distribuïsquen o se comercializen es productes o se prèsten es servicis, entà amiar a tèrme era inspeccion.
b) Provedir tota era informacion requerida o còpia intègra dera documentacion que se les sollicite.
En cas que i age ua o mès persones compareishentes, nòm e cognòms, donades administratives d'identificacion publica e, s'ei eth cas, qualitat dera sua representacion.
En cas que s'investiguen activitats o servicis canalizadi per miei de servicis dera societat dera informacion en qué non sigue possible esténer era acta deuant era persona responsabla dera activitat o en cas qu'era preséncia d'aguesta pogue frustrar era fin dera inspeccion, s'a de notificar eth contengut dera acta ad aguesta persona pr'amor qu'apòrte es donades requerides e pogue hèr es manifestacions pertinentes.
Es informes se pòden eméter quan siguen considerables entar aclariment des hèts inspeccionadi o ben quan era constatacion dera infraccion depenerà dera documentacion liurada pera persona inspeccionada damb posterioritat ara acta d'inspeccion.
Eth procediment sancionador s'a d'ajustar a çò qu'establissen aguesta lei, era norma que la desplegue, eth Decret 278/1993, deth 9 de noveme, sus eth procediment sancionador d'aplicacion as encastres de competéncia dera Generalitat, era Lei 26/2010, era Lei der Estat 39/2015, era Lei der Estat 40/2015, der 1 d'octobre, de regim juridic deth sector public, e quina auta norma que sigue que les substituïsque o complète.
Damb anterioritat ar inici deth procediment, er organ competent entà iniciar-lo pòt daurir un periòde d'informacion o accions prealables damb era fin de conéisher es circonstàncies deth cas concrèt e era conveniéncia o non d'iniciar eth procediment.
Es accions prealables s'an d'orientar a determinar, dera manèra mès precisa possibla, es hèts susceptibles de motivar era iniciacion deth procediment, era identificacion dera persona o persones que pòden èster responsables e es circonstàncies considerables que i concorren.
Eth procediment sancionador s'inície d'ofici, per acòrd der organ competent, coma conseqüéncia d'ua orde superiora, a peticion rasonada de d'auti organs o per denóncia.
Er organ competent entà iniciar eth procediment sancionador a de nomentar ar instructor entre eth personau foncionari adscrit ara unitat competenta en matèria de procediment dera direccion generau competenta en matèria de comèrç, qu'a d'èster necessàriament ua persona licenciada en dret.
Er instructor sonque pòt refusar motivadament es pròves proposades per interessat quan les considère manifèstament improcedentes o innecessàries o quan comprene que non pòden alterar era resolucion finau en favor deth presomptiu responsable.
Se transcorren dotze mesi des dera data der acòrd d'iniciacion deth procediment sancionador e non se n'a notificat era resolucion, se produsís era caducitat deth procediment, exceptat deth procediment sancionador abreujat, en qué eth tèrme de caducitat ei de sies mesi.
Era caducitat pòt èster declarada d'ofici o allegada pes imputadi.
a) Era existéncia d'elements de jutjament sufisents que justifiquen era adopcion.
b) Era proporcionalitat e era idoneïtat des mesures en atencion as hèts e es circonstàncies determinantes dera incoacion e era resolucion der expedient sancionador.
c) Era adopcion des mesures mens prejudiciaus possibles entàs afectadi.
Pendent era tramitacion deth procediment, es mesures provisionaus, d'ofici o a instància de part, pòden èster lheuades o modificades per acòrd motivat der organ competent, en vertut de circonstàncies sobrevengudes o se non s'an podut tier en compde en moment dera adopcion.
En quinsevolhe cas, es mesures provisionaus s'extinguissen quan era resolucion administrativa que met fin ath procediment produsís es sòns efèctes.
Abans der inici deth procediment, er organ competent entà iniciar o instruïr eth procediment, d'ofici o instància de part, en cassi d'urgéncia inajornabla e entar emparament provisionau des interèssi implicadi, pòt adoptar de manèra motivada es mesures provisionaus que siguen de besonh e proporcionades, cossent damb er apartat 2.
Es mesures provisionaus adoptades abans der inici deth procediment an d'èster confirmades, modificades o lheuades en acòrd d'iniciacion deth procediment, que s'a d'aprovar laguens des quinze dies següents ara adopcion e que pòt èster objècte deth recors que calgue.
Títol X. Infraccions e sancions
En çò que hè ara venta non sedentària, son infraccions leugères:
b) Er exercici dera venta non sedentària dehòra des dates, des oraris, deth perimètre o der itinerari autorizadi, e tanben era que non complisque es dimensions o es condicions d'accès establides pera ordenança municipau corresponenta.
c) Er exercici dera venta non sedentària sense auer visibla era autorizacion der ajuntament corresponenta, que s'a d'exibir de manèra permanenta ena parada de venta o en veïcul botiga.
a) Er exercici dera activitat comerciau o era prestacion de servicis en espacis de titularitat publica o privada sense es condicions legaument establides entà exercir-les.
b) Er aufriment o era venta, per part des entitats a qué hè referéncia er article 27.2, de productes o servicis ath public en generau o en tot non complir es condicions establides per aguest article.
c) Era imposicion as comerçants, per part des provedidors o es distribuidors, de tractes discriminatòris respècte d'autes, e tanben era negativa injustificada a provedir-les es sòns productes o servicis.
c) Non assegurar-se, era empresa subastadora, prealablament ar inici dera subasta, dera procedéncia legitima de toti es objèctes que s'i includissen.
c) Amiar a tèrme era venta en rebaishes d'unitats d'un producte aquerides exprèssament damb aguesta fin.
En çò que hè as infraccions der article 72.16 en matèria d'oraris comerciaus, ei infraccion grèu superar era empresa infractora, laguens der airau d'influéncia der establiment en qüestion, era quòta de 10% en un sector determinat dera activitat comerciau.
a) Negar-se o resistir-se a provedir donades o a facilitar era informacion requerida pes autoritats competentes o es sòns agents en compliment des foncions d'inspeccion, informacion o investigacion enes matèries objècte d'aguesta lei.
Manipular, transportar o hèr a desaparéisher es mòstres depausades o es mercaderies intervengudes pes foncionaris competents coma mesura cautelara.
b) Cométer infraccions que poguen dar lòc a prejudicis que, pera sua importància, poguen produsir alteracions grèus dera activitat comerciau.
d) Superar, en matèria d'oraris comerciaus, cossent damb er article 72.16, laguens der airau d'influéncia der establiment, era quòta deth 20% en un sector determinat dera activitat.
Es titulars des organs deth departament competent en matèria de comèrç pòden imposar es sancions següentes:
Es infraccions que tipifique aguesta lei se sancionen damb es multes següentes:
Era quantitat des sancions se fixe en tot tier en compde es critèris següents, que pòden vier hèts atenuants o agreujants:
a) Era categoria der establiment en foncion dera superfícia de venta.
c) Era quantitat deth benefici illicit obtengut.
f) Era situacion de predomini der infractor en mercat, encara que non se tracte dera prumèra empresa deth sector en mercat.
b) Era entitat infractora a esmendat immediatament es hèts constitutius dera infraccion cometuda.
Se compren que i a reïncidéncia s'er infractor a estat sancionat en an immediataments anterior pera comission d'ua infraccion dera madeisha natura, tostemp que s'age declarat atau per resolucion fèrma en via administrativa.
Es infraccions pera realizacion d'ua activitat comerciau o era prestacion de servicis en espacis de titularitat publica o privada sense qu'eth marc normatiu aplicable ne permete er exercici se sancionen damb eth barrament der establiment.
e) Apartat 14, en çò que hè as activitats proïbides.
Er exercici dera competéncia sancionadora a qué hèn referéncia es apartats 1 e 2 compòrte era facultat d'inspeccion e comprobacion e era facultat entà incoar, instruïr e resòlver es expedients sancionadors.
Era orde deth departament competent en matèria de comèrç pera quau s'establís eth calendari des dimenges e hestèrs damb dubertura comerciau autorizada a d'autrejar as ajuntaments era facultat de híger es dues dates que determine era letra c der article 36.2 e a d'establir aguestes dates entàs cassi en qué er ajuntament corresponent non les fixe.
Es administracions publiques tanhudes an de cooperar entà promòir era elaboracion des disposicions normatives que calguen entà implantar eth modèl d'economia circulara en çò que hè ara activitat comerciau, cossent damb eth principi de collaboracion e de cooperacion administrativa e damb eth plen respècte ar encastre des sues competéncies.
a) Comunicar eth circuit de retorn des residus ara Administracion publica competenta, abans d'iniciar era practica dera activitat comerciau, de méter en foncionament es installacions o d'iniciar era prestacion de servicis.
Impacte dera venta de productes e prestacion de servicis per Internet o a distància
S'a de constituïr un organ d'estudi e de seguiment integrat per representants deth departament competent en matèria de comèrç, es ajuntaments, es entitats representatives deth sector e es crambes de comèrç entà estudiar es efèctes dera venta de productes e prestacion de servicis per Internet o a distància en territòri.
Es programes a qué hè referéncia er apartat 1 an d'establir es mecanismes entà facilitar que productors, distribuidors, comerçants, artesans e restauradors establisquen convènis damb entitats sociaus entà garantir eth profitament des excedents alimentaris per transferéncia gratuïta destinadi ath consum uman mejançant era accion sociau.
Es excepcions en matèria d'oraris comerciaus derivades dera qualificacion de municipi toristic as efèctes des oraris comerciaus que son en vigor en moment dera entrada en vigor d'aguesta lei s'extinguissen en tèrme fixat pera resolucion pera quau s'apròve era excepcion o, se non s'i especifique cap tèrme, ath cap de quate ans a compdar dera entrada en vigor d'aguesta lei.
Demoren abolides es disposicions següentes:
Per reglament se pòden establir d'auti classaments des establiments comerciaus a efèctes estadistics.»
«Eth procediment administratiu entà sancionar es infraccions tipificades per aguest decrèt lei ei er establit pera Lei de comèrç, servicis e hèires, cossent damb es principis qu'en matèria sancionadora establissen era Lei der Estat 39/2015, deth 1 d'octobre, deth procediment administratiu comun des administracions publiques, e era Lei der Estat 40/2015, deth 1 d'octobre, de regim juridic deth sector public.»
Aguesta Lei e es disposicions que la despleguen son aplicables ath municipi de Barcelona, sense prejudici deth caractèr prevalent dera sua Carta municipau, aprovada per miei dera Lei 22/1998, deth 30 de deseme, e dera norma que configure eth regim especiau d'aguesta ciutat.
a) Sollicitar ath departament competent en matèria de comèrç era modificacion dera franja orària establida pera letra a der apartat 2 der article 36, entàs establiments d'un sector d'activitat comerciau concrèt damb motiu d'un eveniment promocionau o d'impacte especiau en sector.
Er Ajuntament de Barcelona, en encastre des competéncies pròpries, exercís, ath delà des competéncies sancionadores establides per article 85, tanben es derivades dera comission des infraccions següentes:
Exercir ua activitat comerciau o era prestacion de servicis en espacis de titularitat publica o privada sense es condicions legaument establides entà exercir-les a qué hè referéncia er article 72.14. a.
Negar-se o resistir-se a provedir es donades a qué hè referéncia er article 73.9. a.
Eth supòrt de besonh des titulars o es proprietaris des locaus comerciaus dedicadi a activitats economiques dera zòna delimitada coma airau de promocion economica urbana, que ne garantisque era qualitat democratica deth procès d'implantacion damb era prevision dera majoria corresponenta.
Programa de foment dera contractacion entara conciliacion orària
Eth Govèrn, en marc deth desplegament reglamentari dera Lei, a d'aprovar ua norma especifica entàs plataformes de venta per Internet que formen part dera nomentada economia collaborativa e que conjuguen era venta esporadica per part de particulars damb era venta professionalizada, e ua norma especifica entàs plataformes de venta per Internet qu'includissen eth format de subasta e que combinen era activitat esporadica per part de particulars damb era participacion d'establiments comerciaus e professionaus deth sector.
Palai dera Generalitat, 1 d'agost deth 2017