El primer testimoni documental de la celebració de la festa dels Tonis a Manlleu data de 1893 quan el manlleuenc Domènec Torrent i Garriga, en el seu llibre titulat Manlleu: croquis para su história, recull les festes i activitats de cultura popular que s'esdevenien a la localitat osonenca i entre les quals hi figura la Festa de Sant Antoni com a festa gremial de traginers i taverners, i és que, mentre d'altres festes desapareixien o veien decréixer la seva importància, la dels Tonis perdurava i, avui dia, la devoció a Santa Antoni Abat segueix intacta.
Si bé el primer testimoni data de finals del segle XIX, es creu que la festa ja es celebrava anys enrere.
La importància de la Festa dels Tonis i la devoció al sant prové de l'important gremi dels traginers i taverners a Manlleu, que com afirma Joan Amades "avui celebraven llur festa de manera molt solemne i lluïda", i com manifestava Josep M. Gasol l'any 1958 "la devoció al Sant Abat [...] és antiga i molt fonda a Manlleu, com ho és en tots els pobles, d'ascendència i activitat agrícola de la nostra terra".
La festa té un doble caràcter religiós i festiu i, com a festa patronal, la missa és un dels actes centrals, convivint amb d'altres més lúdics, com representacions teatrals o àpats.
Alguns dels costums de la festa han variat, però la gran majoria perduren al llarg dels anys.
Un dels elements que ha desaparegut de la festa és l'elecció de la pubilla i les fadrines d'honor dels Tonis, de fet aquest acte mai va estar molt arrelat i tan sols es va celebrar del 1979 al 1986.
Representants de la junta dels Tonis, representants institucionals i d'altres del sector privat formaven part del jurat que les escollia.
La condició indispensable per poder-hi participar era que fossin manlleuenques.
D'altres esdeveniments que s'han deixat de celebrar durant la Festa dels Tonis i que eren molt típics, són les curses d'animals, antigament es celebraven les Carreres hípiques "on es posava a prova la destresa de bèsties i genets" [1], però van deixar de fer-se durant els anys 70.
La Carrera de Burros o ases petits, també es celebraven antigament i era condició indispensable que els genets fossin menors de 12 anys.
Si bé durant un temps la Carrera de cintes va desaparèixer, els darrers anys s'ha recuperat i ha tingut lloc en diverses ocasions com l'any 2011 i 2016.
Descripció actual i elements festius
L'estructura de la festa dels Tonis no ha canviat gaire malgrat les transformacions socials de la societat des de finals del segle XIX.
La festa s'inicia els divendres anterior al 17 de gener i finalitza el darrer dissabte del mes de gener.
L'acte que dona inici a la festa dels Tonis és el pregó que té lloc el primer divendres al vespre.
Es va incorporar al programa de la festa l'any 2000, i des de llavors, els Tonis conviden a alguna persona rellevant de la cultura manlleuenca per a què faci un pregó a la Sala de plens de l'Ajuntament de Manlleu.
El dia de Sant Antoni, 17 de gener, s'esdevé un altre dels esdeveniment que no han variat amb el pas dels anys, la cercavila "passant dels Traginers".
El dia central de la festa té lloc en diumenge, quan es celebren els actes més rellevants i tradicionals.
Comença amb un esmorzar on hi solen participar els traginers, però és obert a tothom.
Un cop finalitza l'esmorzar es preparen els carros per sortir en comitiva cap a l'església de Santa Maria on s'oficia una missa solemne on es canten els Goigs de sant Antoni.
Al finalitzar l'ofici el capellà i la resta d'assistents es dirigeixen a la plaça de Dalt Vila on es beneeixen les cavalleries, els passants i els animals domèstics de les persones que s'hi acosten, un cop beneïts, s'inicia el passant del Tres Tombs, que s'allarga fins al migdia.
En acabar els Tres Tombs té lloc el Ball del Ciri, que és l'acte que indica el fi de festa, aquest és un ball tradicional i molt representatiu de la vila de Manlleu.
A banda dels actes del dia central, durant les setmanes que dura la festa dels Tonis es celebren altres esdeveniments de caràcter lúdic com el sopar informal dels Tonis, just després del Pregó, i el sopar que serveix com a cloenda de la festa i que té lloc el darrer dissabte del mes de gener.
Antigament en el Sopar dels Tonis només hi assistien homes, fins que a partir de l'any 1971 van començar a anar-hi les parelles del banderer i cordonistes.
Actualment el sopar és multitudinari.
Donat el caràcter festiu i lúdic de la festa dels Tonis, es programen altres esdeveniments per completar la festa, considerada la Festa major d'hivern de Manlleu, com una obra de teatre.
Diferents espectacles musicals, obres de comèdia o vodevils es venen representant amb l'intenció d'entretenir un públic entregat.
Cercavila de vigília o passant de nit
El 1893, durant la vigília de Sant Antoni, traginers i taverners feien una cercavila amb atxes enceses, acompanyats d'una orquestra.
Durant la cercavila s'aprofitava per visitar les cases on criaven cavalls.
La desfilada nocturna era presidida pel banderer i els cordonistes.
A cavall, anaven a buscar l'estandard de l'Associació que guardava el banderer de l'any anterior i el portaven, en comitiva, a casa del que havia estat nomenat enguany.
En rebre'l, el col·locava al balcó.
Actualment, el punt de sortida és la plaça Fra Bernadí i els participants, encapçalats pel banderer i els cordonistes, realitzen un recorregut a peu i passen per diferents establiments de la ciutat on se'ls rep amb menjar i beguda; aquesta cercavila va acompanyada per una banda musical que anima a tots els parcipants a cantar diferents cançons.
Un punt d'aturada és l'Ajuntament, on els participants són rebuts per l'alcalde i altres autoritats i finalitza amb un rom cremat per fer passar el fred.
Missa en honor del Sant i dels difunts
El 17 de gener es celebra una missa en honor del Sant i dels difunts, aquest acte mostra la dualitat de la festa, tant religiosa com festiva, i la devoció que els membres i socis de la junta mostren a Sant Antoni Abat.
Tot i ser una manifestació festiva no s'ha d'oblidar el seu caràcter patronal.
Si bé antigament, la missa patronal i la dels difunts es feia per separat, a partir dels anys 70 es van unir.
Als assistents a aquesta missa se'ls lliura una estampa del Sant i panets beneïts.
Recuperada els darrers anys, aquesta cursa "és una modalitat d'exercici hípic on es posa més a prova l'habilitat que la força".
L'acte més important de la Festa dels Tonis és el passant dels Tres Tombs, té lloc un cop els animals i carruatges han estat beneïts després de la missa a la parròquia Santa Maria.
En el seguici hi participen una quarantena de carruatges vinguts de diferents poblacions de la comarca, un centenar de genets i una diligència amb els balladors infantils del Ball del Ciri.
El recorregut no és fix, com sí ho era antigament, i s'estructura en funció d'on viuen el banderer i els cordonistes adults i infantils, que són els que encapçalen la cavalcada.
La importància de passar per les cases del banderer i cordonistes es deu al fet que les seves famílies ofereixen menjar i beguda als passants.
El recorregut finalitza la Plaça de Fra Bernadí on tenen lloc tres passades o tombs durant el passant, d'aquí el nom del Passant dels Tres Tombs.
Una de les tradicions és que el passant dels Tres Tombs estigui acompanyat per una orquestra, cobla o altra formació musical.
En els darrers anys, està acompanyada a més, per un grup de grallers i un grup de bastoners.
Des del 1978, els Tonis convoquen un concurs fotogràfic dedicat a les festes, especialment al passant del Tres Tombs.
Les fotografies premiades s'utilitzen pel butlletí de la festa de l'any següent.
En les tres últimes edicions també s'ha convocat el concurs mitjançant les xarxes socials.
És un ball tradicional que es dansa des de finals del segle XIX.
Antigament aquest ball tenia lloc a la tarda, però a partir de l'any 1988 es va fixar al migdia, just després de la passada dels Tres Tombs i a la mateixa plaça de Fra Bernadí.
D'aquesta manera el ball serveix com a cloenda de la festa i reuneix a tots els participants de la cercavila.
Els Tonis es consideren custodis d'aquesta tradició que antigament també rebia el nom del ball del Boix, ja que les dones que hi ballen porten un ciri a la mà decorat amb un ram de boix.
Si bé la indumentària que s'utilitzava fa dècades s'ha perdut, ja que vestien roba més tradicional, els homes i nens conserven el barret.
Les parelles de ball han passat de 4 a 6, ballant el banderer i els cordonistes sortints i els entrants.
La novetat el 1931 va ser la participació de balladors infantils.
El grup d'adults realitza el ball després de la ballada del grup d'infants i porten vestimenta especial de diumenge, rememorant la funció del traspàs de càrrec que, en origen, tenia el ball.
Un dels aspectes que ha quedat invariable del ball és la proclama que fan, el banderer i cordonistes entrants, al final de cada part de la dansa pronunciant la molt coneguda frase: Habitants de la Vila de Manlleu, qui de burro en amunt no celebri la Festa de Sant Antoni pagarà un bót de vi d'Alella.
El ball del ciri acompleix una funció molt clara: solemnitzar el traspàs de poders, el relleu de càrrecs, en el si d'una determinada organització.
El protagonistes de la festa dels Tonis són el Banderer i Cordonistes, i en especial el primer, que és l'encarregat de custodiar la bandera durant l'any que dura el seu mandat i de lluir-la durant el passant dels Tres Tombs.
Ells són els encarregats d'encapçalar el passant dels Tres Tombs i d'organitzar, juntament amb la junta de l'associació, els actes de la festa.
Altres obligacions que han de complir és la de preparar un refrigeri i tindran l'honor de ballar el Ball del Ciri en dues ocasions, l'any que entra i l'any que en surt.
L'Associació Sant Antoni Abat - Tonis de Manlleu es va constituir l'any 1999 i des de llavors és l'encarregada d'organitzar els actes de la festa, juntament amb el Banderer i els Cordonistes.
Aquesta entitat actualment compta amb uns 200 socis.
Antigament el propi gremi de traginers i taverners eren els organitzadors de la festa.
La bandera és el principal símbol del col·lectiu.
La doble administració en el col·lectiu dels Tonis va requerir disposar de dues banderes: la de l'administració del sant –coneguda per bandera dels pabordes- i la bandera del Gremi, coneguda com a bandera gran.
La del sant presideix la missa d'honor del mateix i la del gremi es traspassa de banderer a banderer per dur-la al davant del passant dels Tres Tombs.
La seva funció és assenyalar, de forma simbòlica, la persona que, pel període d'un any, té el màxim protagonisme a la festa.
El banderer sortint ha tingut la bandera a casa seva durant l'any i l'ofereix provisionalment, al banderer entrant, al principi del període festiu.
Aquest la penja a la balconada de casa seva per indicar que ha estat elegit pel càrrec i que l'ha assumit.
El dia del passant dels Tres Tombs, just abans de la missa, el banderer sortint va a buscar l'entrant a casa seva i l'acompanya fins a l'església.
La bandera l'entra el banderer sortint i el banderer entrant la treu de l'església i la passeja amb ple dret acompanyat dels cordonistes.
Els Tonis de Manlleu: a cavall de la devoció i la festa.
La festa dels Tonis de Manlleu: entre la devoció i la gresca.
Revista d'Etnologia de Catalunya.
Els Tonis de Manlleu es reivindiquen com a festa tradicional d'interès nacional.
Consultat el 24 maig 2016, des de http://www.el9nou.cat/noticies_o_0/45609/vIdeo-els-tonis-manlleu-reivindiquen-com-festa-tradicional
Primera imatge atribuïda al Ball del Ciri
Carruatges participants al Passant dels Tres Tombs