projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Les entitats vinculades a la Generalitat o que en depenen a què es refereix l'article 3 han de trametre a la Sindicatura de Comptes, abans del 30 de juny de l'any següent al del tancament de l'exercici, els comptes anuals de l'exercici anterior, inclosos els comptes anuals de les entitats en què participen.
Les entitats vinculades a la Generalitat o que en depenen, a què es refereix l'article 3, han de trametre a la Sindicatura de Comptes, abans del 30 d'abril de l'any següent al del tancament de l'exercici, la liquidació del pressupost, els comptes anuals i la memòria de gestió de l'exercici anterior.
També han de trametre aquesta documentació a les entitats en què participen.
El programa anual d'activitats ha d'incloure l'informe sobre el Compte general de la Generalitat, l'informe sobre el Compte general de les corporacions locals, els informes de fiscalització dels comptes de totes les entitats que encomani un precepte legal, els informes sol·licitats per mitjà de resolucions del Parlament i els informes que el Ple decideixi d'ofici.
El programa anual d'activitats ha d'incloure el Compte general de la Generalitat i el Compte general de les corporacions locals, i també la fiscalització dels comptes en totes les entitats que hi estiguin obligades per un precepte legal i els informes sol·licitats per mitjà de resolucions del Parlament.
La Sindicatura de Comptes, en l'exercici de la funció fiscalitzadora que té assignada, actua per mandat legal, a instància del Parlament o d'ofici, ja sia per iniciativa de l'òrgan competent o per escrit presentat per una persona física o jurídica.
La Sindicatura de Comptes, en l'exercici de la funció fiscalitzadora que té assignada, actua per mandat legal, a instància del Parlament o d'ofici.
Quan el cessament es produeix per extinció del mandat, el síndic o síndica de què es tracti continua exercint les funcions del càrrec mentre no pren possessió el nou síndic o síndica.
Quan el cessament es produeix per extinció del mandat, el síndic o síndica de què es tracti continua exercint les funcions del càrrec mentre el Parlament no designa un nou síndic o síndica.
Les infraccions administratives es classifiquen en lleus, greus i molt greus.
a) Són infraccions lleus les que han produït danys fins a 600 euros.
b) Són infraccions greus les que han produït danys de més de 600 i menys de 6.000 euros.
c) Són infraccions molt greus les que han produït danys de més de 6.000 euros.
Les infraccions administratives es classificaran en lleus, greus i molt greus.
a) Es consideren infraccions lleus les que hagin produït danys fins 601,01 euros.
b) Greus, les que hagin produït danys de 601,01 a 6.010,12 euros.
c) Molt greus, les que hagin produït danys de més de 6.010,12 euros.
Reconeixement de la Universitat Oberta de Catalunya
El Parlament exerceix el control de les activitats de la Universitat Oberta de Catalunya, d'acord amb les normes de la cambra.
A aquests efectes, la Universitat ha de presentar-li anualment una memòria de les seves activitats i donar-li compte de les seves actuacions.
La Universitat Oberta de Catalunya ha d'ésser objecte de control financer, mitjançant l'auditoria que requereixi la seva forma jurídica específica, sota la direcció de la Intervenció General de la Generalitat.
a) Tres patrons en representació de les entitats següents: un representant de la Federació Catalana de Caixes d'Estalvis, o l'entitat que la succeeixi, un representant de la Cambra Oficial de Comerç, Indústria i Navegació de Barcelona i un representant de l'Institut d'Estudis Catalans.
b) Tres patrons designats per una comissió composta per les entitats a què fa referència la lletra a d'entre persones físiques o jurídiques, de rellevància en els àmbits social, cultural, científic o professional, que no pertanyin al sector públic.
c) Cinc patrons designats pel Govern.
La composició del Patronat ha de tenir en tot cas la representació de l'Administració de la Generalitat, mitjançant el departament competent en matèria d'universitats.
Han de formar part del Consell de la Fundació per a la Universitat Oberta de Catalunya, d'acord amb els seus estatuts, representants de les universitats públiques catalanes, dels agents econòmics i socials, de l'àmbit de la recerca i la cultura i del Parlament.
La composició i les funcions del Consell han d'ésser aprovades pel Govern de la Generalitat, a proposta del Patronat de la Fundació.
El Consell ha d'informar sobre el pressupost i la programació de la Universitat Oberta de Catalunya, abans que siguin aprovats.
El personal funcionari és declarat en situació de serveis especials quan és nomenat per a l'exercici del càrrec de rector de la Universitat Oberta de Catalunya, als efectes del que estableix l'article 88 de la refosa en un text únic dels preceptes de determinats textos legals vigents a Catalunya en matèria de funció pública, aprovada pel Decret legislatiu 1/1997, del 31 d'octubre.
La Universitat Oberta de Catalunya ha de regular en les seves normes d'organització i de funcionament la participació de professors i alumnes en els òrgans de programació acadèmica de les seves activitats.
Aquestes normes han d'ésser ratificades pel Govern de la Generalitat.
ORDRE PRE/266/2014, de 25 d'agost, per la qual s'aproven les bases reguladores dels diferents programes de beques ofertes en l'àmbit de l'acció exterior del Departament de la Presidència adreçats a titulats universitaris.
ORDRE PRE/200/2014, de 2 de juliol, per la qual s'aproven les bases reguladores per a la concessió d'ajuts en l'àmbit de l'educació física i de l'esport, dins el marc dels plans de formació complementària d'alumnat universitari i de postgraduats/ades.
ORDRE ECO/59/2013, de 8 d'abril, per la qual s'autoritza l'adscripció del Centre de Recerca en Epidemiologia Ambiental (CREAL) com a institut universitari de recerca a la Universitat Pompeu Fabra.
ORDRE PRE/82/2012, de 4 d'abril, per la qual s'aproven les bases reguladores dels diferents programes de beques ofertes en l'àmbit de l'acció exterior del Departament de la Presidència adreçats a titulats universitaris.
ORDRE PRE/77/2006, de 24 de febrer, d'aprovació de les bases reguladores per a la concessió d'ajuts per a l'ampliació d'estudis superiors relacionats amb les religions i la laïcitat fora de Catalunya, a Europa.
ORDRE PRE/313/2004, de 27 d'agost, d'aprovació de les bases reguladores per a la concessió d'ajuts per a l'ampliació d'estudis superiors relacionats amb les religions i la laïcitat fora de Catalunya, a Europa.
ORDRE JUS/237/2002, de 3 de juliol, per la qual es regulen el contingut i el procediment d'homologació dels cursos de formació específica en matèria de mediació familiar.
ORDRE de 23 de novembre de 1994, de creació de les oficines de serveis a la joventut universitàries de l'Institut Català de Serveis a la Joventut.
ORDRE de 6 de març de 1990, per la qual es desplega el Decret 23/1990, de 23 de gener, de creació de l'Oficina per a la Promoció de la Universitat Nova de Catalunya.
ORDRE de 20 de gener de 1988, de creació de la Comissió de Promoció de l'Ensenyament del Català a les universitats de fora de l'àmbit territorial de Catalunya.
ORDRE de 27 de maig de 1982, per la qual es crea una Comissió Tècnica per a la planificació, coordinació i seguiment dels programes anuals de les activitats de Formació Permanent i Reciclatge del Professorat a realitzar en el marc dels Instituts de Ciències de l'Educació de les Universitats catalanes.
ORDRE de 2 de juny de 1981, per la qual s'atribueixen funcions a les Seccions i es creen diversos Negociats a la Direcció General d'Ensenyament Universitari.
Realitzades les eleccions al Parlament de Catalunya el proppassat dia 27 de setembre i atès que les corresponents juntes electorals provincials han proclamat els resultats d'aquest procés electoral;
De conformitat amb el que estableix l'article 10.d) de la Llei 13/2008, del 5 de novembre, de la presidència de la Generalitat i del Govern,
Convocar a la sessió constitutiva del Parlament de Catalunya els diputats i diputades electes que han estat proclamats per les juntes electorals provincials de Barcelona, Girona, Lleida i Tarragona, d'acord amb el resultat de les eleccions realitzades el dia 27 de setembre de 2015.
La sessió constitutiva tindrà lloc el dia 26 d'octubre de 2015, a les 11 hores, al Palau del Parlament.
Aquest Decret entrarà en vigor el mateix dia de la seva publicació al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
Barcelona, 21 d'octubre de 2015
De conformitat amb el que disposen l'article 6.5 de l'Estatut d'autonomia de Catalunya; l'article 4 de la Llei 2/2007, del 5 de juny, del Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, i l'article 7 de la Llei 35/2010, de l'1 d'octubre, de l'occità, aranès a l'Aran, la Mesa del Parlament, en la sessió tinguda el dia 22 de gener de 2019, ha aprovat la versió en occità, en varietat aranesa, de la Llei 2/2018, del 8 de maig, de modificació de la Llei 13/2008, de la presidència de la Generalitat i del Govern, aprovada pel Ple del Parlament en la sessió tinguda el dia 4 de maig de 2018 i publicada en el Butlletí Oficial del Parlament de Catalunya número 70, del 4 de maig de 2018, i en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya número 7615, del 9 del maig de 2018, el text de la qual es reprodueix a continuació, a l'efecte que es publiqui en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya i s'hi inclogui el número i la data de la llei publicada, i també la fórmula de promulgació.
Palau del Parlament, 22 de gener de 2019
Laguens des dètz dies següenti ara constitucion dera legislatura, o laguens des dètz dies següenti ath hèt causant d'un des auti supòsits en qué correspone era eleccion, eth president o presidenta deth Parlament, un còp consultadi es representants des partits e grops politics damb representacion parlamentària, a de proposar ath Plen un candidat o candidata ara presidéncia dera Generalitat.
Enes sessions qu'es organs collegiadi celèbren a distància, es membres pòden èster en lòcs diferenti, tostemp que s'assegure per mieis electronics, consideradi tanben com ataus es telefonics e es audiovisuaus, era identitat des membres, o des persones que les substituïsquen, eth contengut des sues manifestacions e eth moment en qué aguestes se produsisquen, atau coma era interactivitat e era intercomunicacion entre eri en temps reau e era disponibilitat des mieis pendent era session.
Eth Parlament de Catalonha, d'acòrd damb eth principi d'autonomia parlamentària que li reconeish er article 58.1 der Estatut d'autonomia, a de hèr es modificacions deth Reglament deth Parlament que siguen de besonh, ta iniciar en termini d'un mes, entà complir es requeriments establidi per aguesta lei.
DECRET de 12 de març de 1979, establint normes per a l'aplicació i reconeixement de drets passius als alts càrrecs de la Generalitat i antics diputats del Parlament de Catalunya.
ORDRE de 9 de març de 1984, sobre característiques dels locals on es realitzin les votacions per a les pròximes eleccions al Parlament de Catalunya.
ORDRE de 9 de març de 1984, sobre el vot per correu del personal embarcat.
ORDRE de 2 de maig de 1980, donant publicitat a diversos documents i disposicions legals relatius a la constitució del Parlament de Catalunya i a l'elecció i nomenament del senyor Jordi Pujol i Soley com a President de la Generalitat de Catalunya.
Aprovada pel Ple del Parlament en sessió del 19 de gener de 2011
REFORMA del Reglament del Parlament, aprovada pel Ple del Parlament en sessió del 15 d'octubre de 1987.
REFORMA de l'article 111.1 del Reglament del Parlament de Catalunya, aprovada pel Ple del Parlament en sessió de 13 de novembre de 1985.
REFORMA del Reglament del Parlament de Catalunya pel que fa als Grups parlamentaris i als Diputats no adscrits (aprovada pel Ple del Parlament en sessió tinguda el dia 15 de juny de 1983).
REGLAMENT del Parlament de Catalunya.
(Aprovat pel Parlament en reunió tinguda el 24 de juliol de 1980, corresponent a la sessió plenària 7).
LLEI 4/1995, de 27 d'abril, sobre el secretari del Govern i previsions sobre funció pública.
Els Reials Decrets-lleis 13/1979 i 14/1979, ambdós de 14 de setembre, pel quals se sotmeten a Referèndum els Projectes d'Estatut d'Autonomia per al País Basc i Catalunya, respectivament fixen per a la seva celebració el dia 25 del present mes d'octubre.
En conseqüència, i com ja ocorregué en ocasions similars anteriors -a pesar que aquestes d'abast nacional, concretament amb motiu de les Eleccions Generals del 15 de juny de 1977 i en el Referèndum Nacional de 6 de desembre de 1978, i les Eleccions Generals d'1 de març d'enguany i les Locals del 3 d'abril següent -, el primordial interès de les properes consultes ja convocades aconsella proporcionar als Notaris dels esmentats territoris les condicions per a que puguin atendre complidament les seves possibles intervencions en garantia de la puresa del sufragi sense que estiguin subjectes a altres actuacions sotmeses a termini perentori, com ocorre en matèria de protest.
En la seva virtut, aquest Ministeri ha tingut a bé disposar.
Article primer.- Es declara inhàbil, a efectes de protest, en els territoris del País Basc i de Catalunya el dia 25 d'octubre de 1979.
Article segon.- S'autoritza a la Direcció General dels Registres i del Notariat per a dictar les instruccions que procedeixen per al compliment de la present Ordre,
Madrid 8 d'octubre de 1979.- Cavero Lataillade.
Director general dels Registres i del Notariat.
Il·lm. senyor: L'article 7,2, del Reial Decret 2120/1978, de 25 d'agost, pel qual s'estableixen normes per a l celebració de consulta directa per mitjà de Referèndum, en relació amb l'article 23 de les normes electorals aprovades per Reial Decret-llei número 20/1977, de 18 de març estableix la utilització d'edificis docents per a l'establiment de les seccions electorals.
Amb la finalitat de no interferir l'actuació de les ja establertes amb motiu del Referèndum sobre el Projecte d'Estatut d'Autonomia de Catalunya en nombrosos Centres docents, i a proposta de la Sots-Secretaria del Departament,
Aquesta Ministeri ha resolt declarar inhàbil a efectes escolars la jornada del proper 25 d'octubre, de consulta directa per mitjà de Referèndum sobre el Projecte d'Estatut d'Autonomia de Catalunya, en tots els Centres docents, estatals o no, dependents d'aquest Ministeri, radicats, en les províncies de Barcelona, Girona, Lleida i Tarragona.
Madrid, 16 d'octubre de 1979.- Otero Novas.
Il·lm. senyor Sots-secretari del Departament.
Prevista la celebració del Referèndum sobre l'Estatut d'Autonomia de Catalunya per al proper dia 25 d'octubre, es fa precís adoptar les mesures necessàries per a facilitar als treballadors la participació en el Referèndum, actuar com a membre de les Meses, o com a Interventors o Apoderats.
Amb aquesta finalitat i tenint en compte el que determina l'article 25.3 de la Llei 16/1976, de 8 d'abril, de Relacions Laborals, sobre el dret a la percepció del salari pel temps indispensable en el cas d'acompliment d'un deure inexcusable de caràcter públic i personal, procedeix declarar d'aplicació l'esmentat precepte legal per al Referèndum.
En la seva virtut, aquest Ministeri ha tingut a bé disposar el següent:
Primer.- El temps perquè els treballadors que tinguin la condició d'electors puguin participar en el Referèndum sobre l'Estatut d'Autonomia de Catalunya serà retribuït per les Empreses, de conformitat amb allò establert a l'article 25.3 de la Llei de Relacions Laborals, de 8 d'abril de 1976.
Segon.- Les autoritats laborals de la Generalitat de Catalunya, d'acord amb els Governadors Civils, adoptaran les disposicions convenients respecte a l'horari laboral del dia del Referèndum i de les hores lliures de què puguin disposar per a la votació els treballadors inclosos en el número primer d'aquesta Ordre, que no seran superiors a quatre, podent els empresaris demanar als esmentats treballadors l'exhibició de justificant, expedit per la corresponent Mesa Electoral, als efectes de l'abonament del salari del temps precís per a la votació.
Tercer.- Així mateix, de conformitat amb l'article 25 de la Llei de Relacions Laborals i l'article 6.2 del Reial Decret 2120/1978, sobre normes per a la celebració del Referèndum, es concedirà el permís corresponent als treballadors que acreditin la seva condició de membres de Meses Electorals, o d'Interventors, la jornada completa dels quals, així com la reducció en la jornada laboral de cinc hores, a què tindran dret el dia immediatament posterior al de la consulta, seran retribuïdes per les Empreses, un cop justificada la seva actuació com a tals, i no seran recuperables.
Quart.- Respecte dels Apoderats, les Empreses hauran de concedir permís sense retribució, pel mateix període de temps del número anterior, perquè puguin complir els seus deures electorals.
Il·lustríssims senyors Sots-secretari d'aquest Departament i Director General de Treball.
ORDRE de 27 de novembre de 1979, donant publicitat als resultats oficials del Referèndum del Projecte d'Estatut d'Autonomia de Catalunya.
ORDRE de 27 de novembre de 1979, disposant la publicació dels resultats provisionals, per comarques, del Referèndum del Projecte d'Estatut d'Autonomia de Catalunya.
ORDRE de 24 d'octubre de 1979, donant publicitat a disposicions i resolucions que afecten la regulació legal i reglamentària del Referèndum del Projecte d'Estatut d'Autonomia de Catalunya.
ORDRE de 22 d'octubre de 1979, per la qual es donen les normes perquè els treballadors puguin participar en el Referèndum de l'Estatut d'Autonomia de Catalunya del 25 d'octubre de 1979.
ORDRE de 17 d'octubre de 1979, donant publicitat a disposicions i resolucions que afecten la regulació legal i reglamentària del Referèndum del Projecte d'Estatut d'Autonomia de Catalunya.
ORDRE de 25 de setembre de 1979, donant publicitat al Reial Decret-llei 14/1979, de 14 de setembre, pel qual se sotmet a referèndum el Projecte d'Estatut d'Autonomia de Catalunya.
ORDRE de 25 d'abril de 1979, lliurant a favor del senyor Josep Andreu i Abelló una subvenció per tal de fer efectives les despeses produïdes per la Comissió dels vint per a la redacció de l'Estatut.
ORDRE de 12 de març de 1979, lliurant a favor del senyor Josep Andreu i Abelló una subvenció per tal de fer efectives les despeses produïdes per la Comissió dels vint per a la redacció de l'Estatut.
ORDRE de 31 de gener de 1979, lliurant al senyor Josep Andreu i Abelló una subvenció destinada a pagar les despeses de la Comissió dels vint per a la redacció de l'Estatut.
ORDRE de 31 de desembre de 1978, lliurant al senyor Josep Andreu i Abelló una subvenció destinada a pagar les despeses de la Comissió dels vint per a la redacció de l'Estatut.
ORDRE d'1 de desembre de 1978, lliurant a favor del senyor Josep Andreu i Abelló una subvenció per tal de fer efectives les despeses produïdes per la Comissió dels Vint per a la redacció de l'Estatut.
ORDRE de 31 d'octubre de 1978, lliurant a favor del senyor Josep Andreu i Abelló una subvenció per tal de fer efectives les despeses produïdes per la Comissió dels vint per a la redacció de l'Estatut.
Proposició de llei de la Sindicatura de Comptes.
Dictamen sol·licitat pel Parlament de Catalunya en relació amb l'adequació a la Constitució i a l'Estatut. d'Autonomia del Dictamen. de la Comissió d'Economia, Finances i Pressupost sobre la Proposició de Llei de la Sindicatura de Comptes (BOPC de 31 d'octubre de 1983).
L'inventari general del patrimoni de la Generalitat porta associat un mòdul de gestió en què ha de constar la informació necessària per a l'anàlisi tècnica i econòmica dels immobles, amb l'objectiu de dur a terme tant actuacions de racionalització i optimització com l'exercici de les facultats dominicals que se'n derivin.-en vigor a partir del 31/03/2018-
El mòdul de gestió a què fa referència l'apartat 4 ha d'estar integrat amb l'aplicació informàtica corporativa de comptabilitat de la Generalitat, a fi que les dades econòmiques dels immobles siguin les derivades de les anotacions comptables corresponents. -en vigor a partir del 31/03/2018-
Correspon al titular del departament competent en matèria de patrimoni regular per mitjà d'una ordre el funcionament, la formació i l'accés a l'inventari general, i també establir les directrius per tal que els departaments, els organismes autònoms i els ens del sector públic de la Generalitat facilitin les dades que han de constar en aquest inventari.
El Departament d'Economia i Finances ha de portar l'inventari general del patrimoni de la Generalitat, que ha de comprendre els béns immobles de domini públic i patrimonials i els béns mobles de caràcter històric, artístic o de considerable valor econòmic, els drets i els títols-valors.
Qualsevol departament o entitat del sector públic que tingui assignat o adscrit un immoble, que total o parcialment estigui immers en un procediment de revisió o modificació de planejament urbanístic general o derivat, en un sistema de gestió urbanística pendent d'execució o en un projecte d'urbanització, pendent de redacció, tramitació o execució, ha de posar-ho en coneixement del departament competent en matèria de patrimoni, al qual correspon l'adopció de les mesures procedents en defensa dels drets i els interessos de la Generalitat.
Les entitats urbanístiques especials de la Generalitat no poden formular instruments de gestió urbanística que afectin béns de la Generalitat sense una consulta prèvia a la unitat directiva competent en matèria de patrimoni, que s'haurà d'acreditar en l'expedient administratiu.
Qualsevol departament que té assignat un immoble que, totalment o parcialment, estigui immergit en un planejament a desenvolupar, en un sistema de gestió pendent d'actuació o en un projecte d'urbanització pendent de redacció, tramitació o execució, que no ha estat promogut pel mateix Departament que té assignat el bé, ha de posar-ho en coneixement del Departament d'Economia i Finances, al qual correspon l'adopció de les mesures procedents en defensa dels drets i els interessos de la Generalitat de Catalunya.
La utilització d'edificis d'ús administratiu es regeix per criteris que tendeixen a llur optimització, entesa com el conjunt d'anàlisis tècniques i econòmiques sobre immobles existents, la previsió de l'evolució de la demanda immobiliària pels serveis públics, la programació de la cobertura de necessitats i d'intervencions de verificació i control, que tenen per objecte identificar, en un àmbit territorial o sectorial determinat, la millor solució per a satisfer les necessitats contrastades d'edificis d'ús administratiu en l'àmbit geogràfic o sectorial considerat, amb assumpció de les restriccions econòmiques, funcionals o de naturalesa cultural o mediambientals que es determinin.
Per l'alienació de títols representatius de capital en empreses mercantils, hom s'ha d'atenir al que disposa el Decret legislatiu 2/2002, del 24 de desembre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei 4/1985, del 29 de març, de l'Estatut de l'empresa pública catalana.
L'alienació de títols representatius del capital en empreses mercantils correspon al Govern, a proposta del Departament d'Economia i Finances, sempre que l'import de la participació de la Generalitat en l'empresa no quedi per sota del 10% una vegada feta l'operació.
L'alienació de títols representatius del capital en una quantitat que impliqui directament o indirecta la pèrdua de la condició majoritària o extingeixi la participació s'haurà d'autoritzar per llei.
L'adquisició a títol onerós de quotes, parts alíquotes o títols representatius del capital d'empreses constituïdes d'acord amb el dret civil o el mercantil s'ha de fer per compra o per subscripció.
Correspon d'acordar-la al Govern, a proposta del Departament d'Economia i Finances i, si fos del cas, del conseller o consellera competent per raó de la matèria.
En cas d'empreses mercantils, la participació de la Generalitat en el capital de l'empresa, com a resultat de l'adquisició, no pot ésser inferior al 5% del capital.