projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
La bronquiolitis és una patologia que habitualment es produeix per una infecció vírica que afecta el tracte respiratori inferior del lactant.
Les guies de pràctica clínica -Institut Català de la Salut (ICS), American Academy of Pediatrics (AAP)- sobre el diagnòstic, el maneig i la prevenció de la bronquiolitis, recomanen que els clínics no administrin antibiòtics a lactants petits amb el diagnòstic de bronquiolitis, a no ser que hi hagi una infecció bacteriana concomitant, o una forta sospita d'aquesta.
Els lactants amb bronquiolitis freqüentment reben tractament antibiòtic ja que presenten febre, són lactants molt petits o bé perquè se sospita una infecció bacteriana afegida.
Uns primers assaigs controlats aleatoris ja van mostrar el no benefici del tractament antibiòtic de rutina en els lactants amb bronquiolitis.
Un lactant pot tenir risc d'infecció bacteriana greu, que d'entrada potser no es detecta, però aquest risc és molt baix (<1% ) quan el lactant presenta un quadre d'etiologia viral com la bronquiolitis.
Tanmateix, tot i que els lactants amb bronquiolitis en el 25% dels casos poden tenir infiltrats /atelèctasi en la radiologia de tòrax, la pneumònia bacteriana sense una consolidació pulmonar és molt poc freqüent.
Alguns estudis apunten que el tractament antibiòtic podria estar justificat en alguns lactants amb bronquiolitis que necessiten intubació i ventilació mecànica per fallida respiratòria.
La revisió de la Cochrane Library (2014) sobre l'ús d'antibiòtics per a la bronquiolitis, conclou que no hi ha suficient evidència per a l'ús d'antibiòtics en la bronquiolitis i que nous treballs de recerca són necessaris per identificar un subgrup de pacients que es poguessin beneficiar dels antibiòtics.
L'elevat consum d'antibiòtics és el factor més important per el desenvolupament de resistències i això posa en perill l'efectivitat d'aquest grup de medicaments.
Per aquest motiu, és molt important que el professional faci un ús adequat dels antibiòtics.
A Catalunya, l'any 2014 es van diagnosticar en atenció primària aproximadament 14.576 nous casos de bronquiolitis en pacients menors de 2 anys, que correspon a la taxa de 13.3% diagnòstics per 100 lactants.
En l'any 2014 el 7,6% dels pacients que van tenir un diagnòstic nou de bronquiolitis se'ls hi va a prescriure antibiòtic en els 7 dies després del diagnòstic (dades SISAP: Sistema d'Informació dels Serveis d'Atenció Primària).
No es recomana l'ús d'antibiòtics en els lactants amb bronquiolitis atès que l'etiologia d'aquesta patologia és vírica i només de forma excepcional es complica amb malaltia bacteriana.
Agència d'Avaluació de Tecnologia i Recerca Mèdiques; 2010.
L'equip Essencial ha participat amb els líders clínics en la reunió de seguiment del pilot d'implementació a la Catalunya Central que va tenir lloc el dia 5 de juny.
Actualment, hi participen 14 equips d'atenció primària d'aquesta regió, implementant 17 recomanacions diferents.
En aquesta reunió hem compartit els resultats de seguiment (sis mesos des del seu inici), l'evolució de la implementació, els àmbits de millora, els propers passos i les iniciatives desenvolupades per cada equip.
La salut a través dels professionals de l'ICS
dona veu als professionals de l'ICS a través de les xarxes socials, perquè ens expliquin de primera mà com funciona l'organització.
Aquesta setmana PCR, la transformació dels laboratoris amb Antònia Llopis
Totes les històries es poden seguir a través de Twitter i Facebook i, ara, també a Linkedin i Instagram.
Us presentem el recull de les dades i notícies més destacades de la institució de l'any 2018.
Actualització dels continguts de l'apartat de la Comissió Farmacoterapèutica de l'ICS
Consulteu els nous Premis als Millors Articles de Recerca en Ciències de la Salut que s'atorgaran a la Jornada de Recerca.
Vull tenir informació sobre La Meva Salut
L'assaig clínic és l'eina principal de la recerca clínica.
Abans que pugui utilitzar-se de forma generalitzada, tot tractament ha de demostrar la seva seguretat i eficàcia i, per això, el format de prova que assegura uns resultats fiables amb màxima seguretat per al malalt és l'assaig clínic.
Consisteix a comparar la nova teràpia amb una altra que pot ser l'habitual o un placebo (tractament que no té cap valor curatiu real).
L'assaig es fa en condicions controlades i sempre que sigui possible, sense que ni el pacient ni el personal sanitari sàpiguen si es tracta del tractament nou; sempre que es pugui aquest s'assigna de forma aleatòria i fins al final de l'estudi ni el pacient ni el personal sanitari coneixen el tractament subministrat.
Tot assaig clínic ha de ser aprovat per un comitè expert amb especialistes en ètica independents que vetllen pel pacient i vigilen la presència de conflictes d'interès.
Molts assajos clínics estan patrocinats per la indústria farmacèutica o de dispositius mèdics, però també molts estan subvencionats per agències de recerca independents, en general públiques.
També es fan assajos a iniciativa dels centres sanitaris, de les societats científiques i dels professionals mateixos, però tots segueixen les normes de l'Agència Espanyola del Medicament, que ja fa anys que es van harmonitzar amb les de l'Agència Europea del Medicament.
Les revisions prèvies dels protocols, els estudis preclínics i l'experiència acumulada pels nostres investigadors aconsegueix que el risc existent en un assaig sigui, pràcticament, igual al de sotmetre's a un tractament ja aprovat; així i tot, es tracta de procediments nous i sempre pot haver-hi un marge amb més risc.
És per això que en tot assaig clínic es contracta una assegurança addicional.
Els tractaments nous i potencialment millors que els actuals es troben durant un període que pot ser d'anys en fase d'assaig clínic, fins que són aprovats.
Per tant, participant en un assaig es pot anticipar el fet de disposar d'un tractament millor per a la malaltia estudiada.
D'altra banda, pot ser que s'entri en el grup de placebo, que és un desavantatge potencial.
És política de l'ICS demanar que una vegada finalitzat l'assaig, el proveïdor segueixi procurant el tractament al pacient si se n'ha beneficiat fins a la seva aprovació definitiva.
Hi ha diverses formes de conèixer quins assajos clínics es duen a terme.
Des de comentar-ho amb el professional que us atén, fins a consultar l'Agència Espanyola del Medicament o la internacional, que ha posat a disposició global l'Institut Nacional de la Salut dels Estats Units.
Informació bàsica de la protecció de dades
Identificació del tractament: Trameses d'informació i inscripcions de l'Institut Català de la Salut
Responsable del tractament: Direcció Gerència.
Gran Via de les Corts Catalanes, 587, 08007 Barcelona.
Finalitat: gestionar la relació institucional de l'Institut Català de la Salut derivada de la tramesa d'informació i publicacions, convocatòries d'actes i altres activitats, col·laboracions i ponències, subscripcions, i altres tipus de comunicacions derivades d'actuacions pròpies de l'ICS.
Drets de les persones interessades: podeu exercir els vostres drets d'accés, rectificació, supressió, oposició al tractament, dret a l'oblit, dret a la portabilitat de les dades i sol·licitud de limitació, presentant un escrit adreçat a la Direcció Gerència (Institut Català de la Salut.
Gran Via de les Corts Catalanes, 587, 08007 Barcelona) o mitjançant la petició genèrica disponible a la pàgina web de l' Institut Català de la Salut.
L'ICS promou una marató de vacunació contra la grip destinada a tots els professionals
Es tracta de la segona vegada que l'organització impulsa una campanya de vacunació concentrada en un únic dia i dirigida a tots els professionals.
Anteriorment ja s'havien fet experiències similars a centres ICS de la Catalunya Central i Barcelona ciutat.
L'èxit d'aquestes iniciatives va fer que l'any passat la institució apostés per concentrar en una sola jornada accions encaminades a fer augmentar la vacunació entre els professionals, en la línia de campanyes promogudes pel Departament de Salut.
Per promoure la participació es farà de nou una campanya prèvia intensiva a xarxes socials i també canals de comunicació interns utilitzant missatges que promoguin la vacunació per ètica, responsabilitat i salut.
També s'explicaran falsos mites entorn a la vacuna de la grip per contrarestar les reticències dels professionals sanitaris.
Durant el dia 7, els professionals podran compartir la seva experiència a través de les xarxes socials amb l'etiqueta.
També podran enviar les seves fotografies a través del correu electrònic a la següent adreça [EMAIL].
L'objectiu és que les instantànies mostrin com estan vivint la jornada en equip.
V de Vacuna't se celebra el 7 de novembre, i té com a objectiu augmentar l'índex del personal vacunat i conscienciar sobre la importància d'aquest gest.
Els centres de l'Institut Català de la Salut reben periòdicament sol·licituds per realitzar rodatges a les seves instal·lacions.
És imprescindible que la productora o el professional que farà ús de les instal·lacions del centre aporti una assegurança de responsabilitat civil o un dipòsit.
Cal que totes les sol·licituds de rodatge vagin acompanyades de la informació següent:
L'ICS té establerta una tarifa econòmica per a rodatges amb finalitats comercials.
Queden exempts d'aquesta tarifa les peticions següents:
Si voleu presentar una sol·licitud de rodatge, poseu-vos en contacte amb el Gabinet de Comunicació de l'ICS.
Del 2007 al 2016, ha augmentat el percentatge de pacients amb cardiopatia isquèmica atesos a l'atenció primària de l'ICS tractats amb fàrmacs.
Les cinc malalties agudes més freqüents ateses a l'atenció primària són els refredats, les bronquitis, les infeccions urinàries, les gastroenteritis i les amigdalitis agudes.
El nivell socioeconòmic té impacte en la salut i en la prevalença d'algunes malalties.
Un 93,5% dels infants atesos a l'ICS estan correctament vacunats segons el calendari sistemàtic vacunal.
El 73,3 % dels nadons atesos a l'ICS mantenen la lactància materna com a mínim durant 3 mesos.
L'atenció primària de l'ICS dona servei al 74 % de la població de Catalunya.
L'ICS va iniciar oficialment la col·laboració en la formació d'alumnes de formació professional l'any 1987 amb la subscripció d'un conveni de col·laboració entre els departaments d'Educació i el de Salut.
Durant aquest temps la formació professional s'ha anat transformant i ha diversificat els camps d'estudi; alhora, el conveni amb l'ICS s'ha anat ampliant.
També s'ha estès a estudiants de segon cicle d'ESO que volen cursar crèdits d'introducció a l'empresa.
L'ICS té establerts convenis de pràctiques per a 9 titulacions universitàries, que es duen a terme en 11 universitats.
Les pràctiques tenen lloc tant a l'àmbit d'atenció primària com als vuit hospitals de l'ICS: Hospital Universitari Arnau de Vilanova de Lleida; Hospital Universitari de Bellvitge, Hospital Universitari Germans Trias i Pujol, Hospital Universitari de Girona Doctor Josep Trueta, Hospital Universitari de Tarragona Joan XXIII, Hospital Universitari Vall d'Hebron, Hospital de Viladecans i Hospital de Tortosa Verge de la Cinta.
Escola Universitària d'Infermeria
Infermeria, Fisioteràpia, Nutrició i dietètica
Infermeria, Teràpia ocupacional
Infermeria, Fisioteràpia, Teràpia ocupacional, Nutrició i dietètica
Fisioteràpia - Atenció primària
Teràpia ocupacional - Atenció primària
Teràpia ocupacional - Hospitals
Nutrició i dietètica - Atenció primària
Nutrició i dietètica - Hospitals
La formació especialitzada en ciències de la salut és una formació reglada i de caràcter oficial que té com a objecte dotar els professionals dels coneixements, tècniques, habilitats i actituds propis de la corresponent especialitat, de forma simultània a la progressiva assumpció de la responsabilitat inherent al seu exercici autònom.
Més de la meitat dels especialistes de Catalunya es formen als centres de l'ICS.
Tots els nostres hospitals i totes les direccions i àmbits d'atenció primària estan acreditats pel Ministeri de Sanitat i Política Social per a la formació sanitària especialitzada.
Els centres de recerca vinculats a l'ICS investiguen per millorar la salut de les persones.
La recerca permet trobar nous fàrmacs, provar noves estratègies terapèutiques o detectar factors de risc que ens permetin prevenir una malaltia.
Si voleu contribuir a millorar la medicina del futur, podeu fer una aportació econòmica a algun dels instituts d'investigació adscrits a l'ICS:
L'Institut Català de la Salut du a terme una gran activitat científica a través de set instituts de recerca sanitària integrats als hospitals i els equips d'atenció primària de l'organització: l'Institut d'Investigació Biomèdica de Bellvitge (IDIBELL), que gestiona la recerca que es du a terme als hospitals de Bellvitge i Viladecans; el Vall d'Hebron Institut de Recerca (VHIR); l'Institut d'Investigació en Ciències de la Salut Germans Trias i Pujol (IGTP) de Badalona; l'Institut de Recerca Biomèdica de Lleida (IRBLleida); l'Institut d'Investigació Sanitària Pere Virgili (IISPV), que gestiona la investigació de l'Hospital Joan XXIII de Tarragona i el Verge de la Cinta de Tortosa; l'Institut d'Investigació Biomèdica de Girona Dr.
Josep Trueta (IDIBGI), i l'Institut d'Investigació d'Atenció Primària Jordi Gol (IDIAP Jordi Gol).
Quatre d'aquests instituts –VHIR, IDIBELL, IGTP i IRBLleida– estan acreditats per l'Instituto de Salud Carlos III, màxim organisme estatal de recerca sanitària, com a Instituts d'investigació sanitària; i tots ells, excepte l'IDIAP, formen part de Centres de Recerca de Catalunya (CERCA).
Les memòries de l'Institut Català de la Salut són una mostra de l'activitat realitzada cada any pels professionals de la institució.
Aquests documents són una fotografia fixa d'un procés que no para mai.
I és que el sistema sanitari no dorm.
Sempre hi ha professionals preparats per atendre les necessitats de salut de la població.
Quan es veuen juntes totes les dades d'activitat dels centres de l'ICS, el resultat impressiona.
L'any 2018 treballaven a l'empresa 42.372 persones, l'equivalent als habitants de la ciutat de Vic.
A l'atenció primària, es van fer gairebé 39 milions de visites i es van atendre 2,5 milions d'urgències.
Els professionals dels vuit hospitals de la institució van dur a terme gairebé tres milions de visites de consultes externes, van atendre més de 800 mil urgències, van donar més de 200 mil altes i van realitzar més de cent mil intervencions quirúrgiques.
En recerca, l'ICS –a través dels set instituts que hi té adscrits– continua sent la institució sanitària de l'Estat que fa més activitat investigadora i, en l'àmbit docent, l'empresa és el planter de professionals sanitaris a Catalunya.
Aquestes informacions i d'altres es poden consultar en les memòries que es troben en aquest apartat.
S'hi inclouen els anuaris de tot l'ICS que s'han publicat des de l'any 2000 fins al 2018.
També s'hi poden veure les darreres memòries de les vuit gerències territorials de la institució (Alt Pirineu i Aran, Barcelona, Camp de Tarragona, Girona, Lleida, Metropolitana Nord, Metropolitana Sud i Terres de l'Ebre), així com de l'Hospital Universitari Vall d'Hebron.
La participació de la persona en el procés i responsabilització en la cura de la seva salut és un dret i un deure reconeguts a la Carta de drets i deures de la ciutadania en relació amb la salut i l'atenció sanitària.
Els professionals de l'Institut Català de la Salut elaboren consells de salut amb l'objectiu de recomanar el que actualment l'evidència científica ha demostrat eficaç.
Amb aquests consells els professionals poden donar suport escrit o telemàtic per reforçar l'acompliment del que s'ha explicat a la consulta.
L'ICS, per la seva responsabilitat d'atenció universal al ciutadà, no està especialitzat en un tipus d'assistència sanitària i, per tant, tampoc ho està la seva activitat investigador,a que inclou pràcticament tots els problemes de salut susceptibles d'abordatge.
No obstant això, cada institut s'alinea amb el Pla de Salut de Catalunya en general i, més específicament, amb els reptes i objectius del Pla de recerca i innovació en salut.
L'Institut Català de la Salut (ICS) és l'empresa pública de serveis de salut més gran de Catalunya, amb 41.000 professionals que presten servei a gairebé sis milions de persones de tot el territori.
L'ICS gestiona 283 equips d'atenció primària (EAP) i, a més, participa en el Consorci d'Atenció Primària de Salut de l'Eixample (CAPSE), juntament amb l'Hospital Clínic de Barcelona, que té tres EAP, i en el Consorci Castelldefels Agents de Salut (CASAP), juntament amb l'Ajuntament de Castelldefels, que en té un.
L'Institut també gestiona tres grans hospitals terciaris d'alta tecnologia (Vall d'Hebron, Bellvitge i Germans Trias), quatre hospitals de referència territorial (Arnau de Vilanova de Lleida, Joan XXIII de Tarragona, Josep Trueta de Girona i Verge de la Cinta de Tortosa) i un hospital comarcal (Viladecans).
Com a entitat de referència del sistema sanitari públic del nostre país, l'ICS té l'objectiu de millorar la salut i la qualitat de vida de les persones, a través de la promoció dels hàbits saludables, de la prevenció dels problemes de salut i del tractament de les malalties, des de les més banals fins a les requereixen un abordatge més complex.
A més, juntament amb l'activitat assistencial, l'ICS du a terme una intensa tasca investigadora, a través dels set instituts de recerca integrats als seus centres hospitalaris i d'atenció primària.
La investigació que duen a terme els professionals de l'ICS s'orienta a donar resposta a preguntes sorgides de la pràctica clínica, de manera que els resultats científics tenen la voluntat de revertir en la millora de la salut de les persones.
El mateix passa amb la docència.
L'ICS és capdavanter en la formació dels professionals de demà a Catalunya.
En els seus centres es formen 2.300 professionals de 51 especialitats diferents en ciències de la salut i 4.500 alumnes de pregrau de medicina, infermeria, odontologia i altres disciplines.
A més, l'Institut també desenvolupa programes de formació continuada adreçada a tots els col·lectius professionals.
Tot plegat, per seguir fent de l'ICS una empresa líder, al servei dels ciutadans.
Es tracta d'un projecte comunitari fruit de la col•laboració entre la Unitat de Salut Mental-ICS; l'Escola Municipal de Música i la Fundació Salut i Comunitat
Desconfiança en les capacitats personals i en la possibilitat de sortir endavant en el món educatiu i el laboral; allunyament d'amics per tal d'evitar enfrontar i entendre la diferència; culpabilitat extrema o identificació entre malaltia mental i delinqüent en potència.
Aquests són alguns dels comportaments i actituds estigmatitzants amb les quals han de conviure habitualment molts joves amb malalties mentals.
Modificar aquesta situació és el principal objectiu del programa antiestigma Escolta l'Art, adreçat a joves amb diagnòstic en salut mental i addicions de L'Hospitalet de Llobregat.
Un total de 10 joves han participat en el projecte pilot, que es va iniciar a finals de l'any 2019 i que s'ha vist alterat també per la pandèmia de la Covid-19.
Escolta l'Art s'ha estructurat en 3 fases progressives.
En la primera es va crear un grup de treball amb joves amb algun diagnòstic de salut mental i conduït per professionals de la Unitat de Salut Mental- ICS per tal d'identificar un seguit de missatges i conductes estigmatitzants sobre els quals construir una proposta antiestigma.
El desenvolupament del missatge antiestigma en forma d'una creació artística col·lectiva, en aquest cas un tema musical, va centrar la segona fase del programa.
Amb la col·laboració de professionals de l'Escola Municipal de Música i Centre d'Arts de L'Hospitalet els joves van composar i interpretar la cançó Hijos de la luna, que en la tercera fase del projecte havia de ser compartida amb els joves de la ciutat aprofitant espais comunitaris.
Donat que la pandèmia i el confinament han trastocat aquest colofó, la cançó ha estat enregistrada en un vídeo musical que s'està difonent mitjançant les xarxes socials, i que esdevé el resum d'una iniciativa pionera.
Tal i com destaca Anna Descalzi, psicòloga de la Unitat Mental de l'Hospitalet, "el programa pretén modificar l'estigma en salut mental entre els joves oferint alhora eines de promoció i prevenció de la salut mental amb un abordatge intersectorial que impliqui cultura, salut, joventut i educació".
Un programa desenvolupat a L'Hospitalet utilitza la creació artística com a eix per a la superació dels estigmes sobre la salut mental i les addiccions
S'estan recollint dades d'infants sans i d'infants amb paràlisi per fer un estudi comparatiu del grau de rigidesa o espasticitat
Professionals del Servei de Pediatria de l'Hospital Universitari de Girona Dr.
Josep Trueta i investigadors de l'Institut d'Investigació Biomèdica de Girona (IdIBGI), de l'Escola Universitària de la Salut i l'Esport de Salt (EUSES) i de la Clínica Bofill estan duent a terme un projecte de recerca per analitzar l'elasticitat muscular en infants amb paràlisi cerebral.
L'objectiu és aconseguir informació que, en un futur, permeti decidir quin és el tractament més òptim per a aquests pacients.
La recerca es va iniciar l'any 2017 i compta ara amb la participació de 78 nens i nenes d'entre 3 i 14 anys, dels quals 32 presenten paràlisi cerebral i 46 no.
Justament aquest mes de setembre s'ha fet una nova recollida de dades a l'Hospital Josep Trueta, que ha permès ampliar el nombre de participants.
En aquesta ocasió s'han pogut recollir les dades de 34 nens i nenes.
L'estudi es fa amb un ecògraf cedit per General Elèctrics, amb el qual es realitza una elastosonografia.
Aquesta prova no és invasiva i permet detectar els canvis de manera precoç i comparar-los amb les escales clíniques que es fan servir actualment.
Justament aquestes escales són les que s'utilitzen per decidir el maneig clínic; és a dir, quins tractaments han de seguir els pacients (ja siguin fisioteràpia, ortesi, tractament amb toxina botulínica) i amb quina freqüència, etc. Amb les proves que estan fent obtindran un millor coneixement de l'elasticitat muscular dels infants sense paràlisi que hi participin i del grau d'espasticitat (rigidesa muscular) dels infants amb paràlisi cerebral.
Fins ara, aquestes proves s'han fet servir per determinar l'elasticitat en diferents teixits del cos (mama, tiroides) però en els músculs ha estat molt poc estudiada i menys encara en infants.
En els infants amb paràlisi cerebral és important detectar canvis en l'elasticitat de manera precoç, ja que la paràlisi cerebral provoca que els músculs estiguin rígids (espàstics) i això afecta la mobilitat, algunes vegades de manera molt incapacitant.
Aquest projecte el porta a terme un equip multidisciplinari liderat per Dolors Casellas, neuropediatra del servei de Pediatria de l'Hospital Universitari de Girona Dr.
Josep Trueta, i format per Raquel Font i Anna Prats, doctores en Ciències de l'Activitat Física i Esport (CAFE) i en Biologia respectivament, i membres de l'equip d'investigació PHAS Research d'EUSES, a més de Juan Serrano, doctor en fisioteràpia d'EUSES; Inés Osiniri, pediatra ecografista de la Clínica Bofill; Laura González, tècnica de radiologia de l'empresa General Electrics, i Marçal Llach, col·laborador extern.