Per desplegar l'oficina judicial i assolir els objectius esmentats el Departament actua sobre quatre eixos vertebradors: organització, recursos humans, tecnologies de la informació i la comunicació i edificis.
Organització, recursos humans i edificis [PDF, 6,13 MB]
Tecnologies de la informació i la comunicació [PDF, 5,95 MB.]
En l'estructura de l'oficina judicial es distingeixen dos tipus d'unitats: les unitats processals de suport directe i els serveis comuns processals.
Unitats processals de suport directe (UPSD): els correspon assistir directament els jutges i els magistrats en l'exercici de la funció jurisdiccional.
N'hi haurà tantes com jutjats, sales o seccions de tribunals.
Serveis comuns processals: Unitats de l'oficina judicial que, sense estar integrades en un òrgan judicial concret, assumeixen tasques centralitzades de gestió i suport en actuacions derivades de l'aplicació de les lleis processals.
Al capdavant d'aquests serveis comuns hi haurà un secretari judicial, per bé que segons el volum de feina del servei comú pot haver-hi diversos secretaris judicials, un dels quals n'exercirà la direcció.
D'acord amb el Decret 169/2010, de 16 de novembre, els serveis comuns processals poden ser dels tipus següents:
Unitats administratives: A l'oficina pròpiament dita, s'hi afegeixen les unitats administratives, que, sense estar integrades a l'oficina judicial, es constitueixen per dirigir, ordenar i gestionar els recursos humans, així com per gestionar les tecnologies de la informació i la comunicació i altres mitjans materials.
La implementació de l'oficina judicial implica també una nova ordenació del personal que s'hi ha d'adscriure: introdueix per primera vegada dins l'àmbit de l'Administració de justícia la relació de llocs de treball, que es configura com un instrument tècnic per ordenar l'activitat professional i integrar el personal en les diferents unitats de l'oficina judicial.
La relació de llocs de treball classifica els llocs de treball dels funcionaris al servei de l'Administració de justícia en:
D'altra banda, la nova organització obliga a dur a terme un redimensionament i una redistribució importants de l'actual plantilla, que està formada per més de 7.000 funcionaris.
Quant a la figura del secretari judicial, es converteix en una peça clau del procés de modernització de l'Administració de justícia, atès que se li atribueixen noves funcions processals i la direcció del personal de l'oficina judicial pel que fa als aspectes tecnicoprocessals.
També assumeixen responsabilitats de coordinació amb les administracions públiques.
Les tecnologies de la informació i la comunicació (TIC) conformen l'àmbit d'actuació que esdevindrà l'acompanyament imprescindible del nou model organitzatiu i el farà més eficient.
Per aquest motiu, es considera que un dels factors clau en la modernització de l'Administració de justícia és la millora dels mitjans tecnològics, ja que són l'instrument imprescindible en l'acompanyament de la majoria dels canvis.
Els primers passos de l' e-justícia.cat
No és la primera vegada que el Departament de Justícia fa front a una renovació dels sistemes d'informació i de les infraestructures tecnològiques al servei de l'Administració de justícia.
Des de l'any 1984 s'han realitzat diferents actuacions en l'àmbit TIC fins arribar al projecte de transformació actual, l'eix central del qual és el nou sistema judicial de Catalunya, l'anomenat e-justícia.cat.
El camí cap a l' e-justícia.cat
De l'e-justícia.cat ja s'han desenvolupat diferents solucions, algunes de les quals ja s'han implementat als partits judicials.
Les més rellevants són registre i repartiment, extranet del professional, la tramitació telemàtica d'assumptes, la gestió de les peces de convicció i els efectes judicials, la gestió de requeriments policials, l'organitzador, la gestió dels arxius judicials mitjançant la tecnologia per radiofreqüència (RFID) i la signatura electrònica.
El sistema no només haurà de donar resposta a les necessitats pròpies de l'Administració de justícia a Catalunya, sinó que haurà de tenir en compte l'univers divers d'entitats i organismes que hi estan interrelacionats.
En definitiva, el nou sistema ha de proporcionar una millora de l'eficiència i eficàcia que impactarà radicalment en la percepció ciutadana de la justícia.
Així doncs, els principals criteris directors del nou sistema d'informació són:
L'objectiu: l'expedient judicial electrònic
Amb relació a les TIC, el disseny de l'oficina judicial té com a objectiu l'expedient judicial electrònic i la interconnexió amb altres administracions per evitar la duplicitat de tràmits i d'informació, així com molèsties innecessàries als ciutadans o professionals en reclamar-los documents que consten en registres públics.
En aquesta oficina la informació i la transparència són peces clau.
Una de les premisses que cal exigir de les TIC en la nova oficina judicial és la vocació de generalització i integració, de tal manera que es puguin tractar tots els ordres jurisdiccionals, tots els òrgans judicials i serveis, així com totes les instàncies, i en cada àmbit tots els procediments i tràmits: cal que la informació registrada sigui compartida i accessible per les diferents unitats derivades del nou model organitzatiu.
L'oficina judicial suposa un canvi radical en la concepció tradicional dels espais físics per donar resposta a la nova organització.
Amb el Programa funcional per a un edifici judicial, el Departament de Justícia ha dissenyat un model d'edifici que permet adaptar-lo a les característiques pròpies del partit.
Aquest model s'ha dissenyat sota els criteris de funcionalitat i seguretat.
El criteri de funcionalitat es concreta en aquests plantejaments:
El criteri de seguretat ha de tenir en compte: