El número 113 de la Revista del Ministeri d'Ocupació i Seguretat Social corresponent a la sèrie Dret del Treball està dedicat de manera monogràfica a les polítiques d'emprenedoria i ocupació juvenil.
Inclou 11 estudis sobre els temes següents: política comunitària europea d'ocupació juvenil; competències de l'Estat i de les comunitats autònomes en matèria d'ocupació juvenil; polítiques d'emprenedoria i ocupació juvenil: finançament i incentius; la inserció de joves titulats a través del contracte en pràctiques; qualificació professional i inserció laboral dels joves a través del contracte per a la formació i l'aprenentatge; el contracte a temps parcial amb vinculació formativa; la regulació legal i convencional dels permisos formatius; l'ocupació de joves a la negociació col·lectiva; becaris i estudiants en pràctiques; el foment de l'ocupació juvenil a Alemanya, i el treball dels joves en el Dret anglès.
El llibre Crisi, ocupació i immigració a Espanya, una anàlisi de les trajectòries laborals, recull la recerca realitzada per investigadors del Centre d'Estudis Sociològics sobre la Vida Quotidiana i el Treball (QUIT) de la Universitat Autònoma de Barcelona.
L'estudi analitza l'evolució de la integració dels treballadors immigrants a través de les seves trajectòries laborals, en comparació amb les dels treballadors autòctons durant els anys més intensos de destrucció d'ocupació, 2007-2011.
L'estudi constata que la crisi ha frenat la convergència que s'havia produït entre els dos grups de treballadors, ja que ha erosionat les condicions laborals dels treballadors immigrants molt més del que ho ha fet amb els autòctons.
Tanmateix, es remarca que aquesta polarització no pot fer oblidar que, quantitativament, són molts més els autòctons als quals la crisi ha empitjorat les seves condicions de treball i privat d'oportunitats.
El Centre d'Estudis i Recerca Sindical de CCOO de Catalunya ha publicat l'informe de l'any 2014 sobre la situació laboral de la població estrangera a Catalunya amb dades de l'any 2013, a partir, principalment del Padró d'habitants, el registre d'afiliats a la Seguretat Social i de l'Enquesta de població activa.
Destaca la important reducció d'empadronats de nacionalitat estrangera (72.496 menys que l'any 2012 amb dades provisionals en el moment d'elaboració de l'estudi) que s'explica, segons l'informe, pel fort increment de les concessions de nacionalitat durant l'any 2013.
La situació de la població estrangera en el mercat de treball català durant l'any 2013 ve marcada per la continuació de la caiguda d'ocupació a causa de la crisi, de la reducció de la població estrangera en edat de treballar i de la població activa.
L'estudi Evolució salarial 2007-2014 d'EADA i ICSA grup, elaborat a partir d'una mostra de més de 80.000 dades salarials d'empleats per compte aliè a Espanya, constata que durant el període de crisi ha augmentat la diferència salarial entre directius i empleats.
Els càrrecs directius han augmentat el seu poder adquisitiu en un 1,6% i empleats i càrrecs intermedis l'han reduït en un 7,8%.
Els més ben pagats han estat els directius del sector financer i els pitjor remunerats els empleats de turisme i comerç, que l'any passat van veure disminuir el seu salari fins uns 17.000 euros anuals, un 11% menys que l'any 2009.
L'Observatori nacional de les telecomunicacions i de la societat de la informació ha actualitzat el Dossier d'indicadors de seguiment de la societat de la informació per comunitats autònomes amb dades de les dues fonts oficials més rellevants: l'INE i la CNMC (Comissió Nacional dels Mercats i de la Competència).
Recopila, d'una banda, la sèrie històrica de 2009 a 2014 dels principals indicadors de societat de la informació desagregats en empreses; ciutadans i llars, i nens entre 10 i 15 anys, i, d'altra banda, la sèrie de 2009 a 2013 d'infraestructures de telecomunicacions.
Facilita, a més, l'anàlisi de les tendències tant d'infraestructures i equipament com dels seus usos.
L'informe Creixement i competitivitat: els desafiaments d'un desenvolupament intel·ligent, de la Fundació BBVA i Ivie, es presenta amb l'objectiu d'identificar els trets bàsics d'un nou patró de desenvolupament; analitzar els obstacles que poden dificultar la consecució de les metes, i assenyalar quines palanques poden facilitar els avenços.
Segons l'informe, el repte és desenvolupar un patró en que es combinin els aspectes següents: creixement basat en la capacitat de competir i respectuós amb el medi ambient; uns ritmes de generació d'ocupació suficients per absorbir l'enorme volum d'atur acumulat i un funcionament de les polítiques públiques capaç de conjurar els riscos més greus d'exclusió social i d'oferir serveis de qualitat.
L'OIT (Organització Internacional del Treball) i l'UNCTAD (Conferència de les Nacions Unides sobre Comerç i Desenvolupament) han editat el llibre T ransformant economies: fent que la política industrial funcioni per al creixement, l'ocupació i el desenvolupament, que mostra com les polítiques industrials poden transformar les economies per crear millors ocupacions.
Es basa en 8 estudis de casos (Costa Rica, República de Corea, Brasil, Sud-àfrica, Àfrica Subsahariana, EUA i la indústria de software de l'Índia) així com en estudis transnacionals i regionals.
L'informe La societat de la informació a Espanya 2014 de la Fundació Telefònica ofereix una visió de l'ús dels serveis relacionats amb la societat de la informació i fa un repàs dels avenços produïts durant l'any 2014.
Entre ells destaquen dos, un és el desplegament de la fibra òptica, que segons l'informe s'ha convertit en una realitat i en la infraestructura preferida per la majoria dels nous clients.
L'altre, relacionat amb l'anterior, és el creixement del consum de vídeo a través d'Internet i el seu enriquiment amb noves prestacions.
L'informe inclou també un capítol sobre les línies d'evolució del sector i un altre amb informació de cada comunitat autònoma.
La Fundació d'Estudis Financers i el Cercle d'Empresaris han coeditat el llibre Els reptes del finançament del sector empresarial, davant la necessitat de potenciar i desenvolupar noves fonts de finançament empresarial que redueixin la dependència de la intermediació bancària i millorin el grau de capitalització i competitivitat de les empreses.
En la primera part s'aborden qüestions com condicions d'accés al finançament de les empreses espanyoles, l'impacte sobre l'evolució i el cost del crèdit de la reestructuració del sistema bancari i les microfinances com a motor d'emprenedoria; en la segona, se centra en el finançament obtingut en els mercats de capitals mitjançant els diferents mecanismes, com l'emissió de deute corporatiu, la borsa, els crèdits corporatius, el finançament estructurat, els fons de capital risc i les plataformes de finançament participatiu com el micromecenatge.
L'empresa MyWord, consultora dirigida per Belén Barreiro, expresidenta del Centre d'Investigacions Sociològiques (CIS), ha publicat la primera edició d'un estudi anual que analitza les tendències i hàbits de vida, consum i compra a Espanya: Mikroscopia 2015.
Segons l'informe, la crisi econòmica està produint un divorci entre el consumidor i les grans empreses, revela que un de cada quatre ciutadans rebutja les grans empreses, no tant pel tipus de productes o serveis que proporcionen sinó pel rol social que exerceixen i s'ha convertit en un "consumidor rebel", que opta per altres formes de consum, com el consum col·laboratiu.
L'Organització Internacional del Treball (OIT) acaba de publicar un informe que analitza la capacitat per crear nous llocs de treball i estimular la competitivitat que pot tenir el Pla d'inversions per Europa proposat per la Comissió Europea el novembre passat.
L'informe mostra que una combinació d'inversions del sector públic i privat podria contribuir a resoldre la crisi d'ocupació a Europa, amb la creació de més de 2,1 milions de llocs de treball de cara a mitjans de 2018.
Entre les recomanacions destinades a incrementar els efectes positius del pla, destaca que ha d'incloure una part considerable d'inversió privada i ha d'abordar les enormes disparitats en l'atur que es registren entre els diferents països de la UE, de manera que les economies amb majors dificultats es puguin beneficiar del fons.
L'Ajuntament de Barcelona ha elaborat l'informe Barcelona 2015, impuls a la recuperació econòmica i compromís amb el benestar de les persones, que presenta una visió de la situació actual de la ciutat i de les perspectives de futur.
En l'àmbit de l'ocupació i de l'empresa destaca que l'any 2014 es van crear 6.600 societats noves i la xifra d'aturats es va situar per sota de les 100.000 persones.
Barcelona ha esdevingut una de les principals destinacions de turisme urbà i focus d'atracció de visitants per motiu de negocis, situant-se com la quarta ciutat del món en organització de congressos.
L'associació RRB (Red Renta Básica) ha publicat en el seu web un resum d'una investigació que ha realitzat sobre com es pot finançar una renda bàsica (RB) a Espanya.
La RB que planteja és una assignació monetària incondicional a tota la població: ciutadania i residents acreditats, d'uns 625 euros mensuals pels majors de 18 anys i entre el 20% i el 30% d'aquest import pels menors, segons càlculs fets a partir de les rendes de 2010.
El finançament de la proposta, que comportaria, no un augment de la massa monetària, sinó una redistribució de la renda, es basa en la suma d'una reforma de l'IRPF i de l'estalvi derivat de la supressió de les prestacions públiques monetàries actuals, de quantitat inferior a la RB.
L' IMD World Competitiveness Center (WCC), centre d'investigació per a la competitivitat pertanyent a l'escola suïssa de negocis IMD, ha elaborat, sota encàrrec del Govern de la Generalitat, un informe de la competitivitat de Catalunya utilitzant la mateixa metodologia del que elabora anualment, des de fa 25 anys, sobre la competitivitat mundial.
En un rànquing de 61 economies, Catalunya ocupa el lloc 38 i es posiciona com l'economia líder de l'Europa mediterrània.
Els reptes que apunta l'informe són dirigir la reindustrialització, consolidar la internacionalització de les empreses catalanes, disposar de sistemes efectius d'innovació i tecnologia a les pimes, reduir la càrrega administrativa en l'activitat econòmica i promocionar el paper de Catalunya com a hub per al sud d'Europa.
L'Organització Internacional del Treball (OIT) ha publicat el seu informe sobre ocupació a escala mundial World employment and social Outlook, Trends 2015, segons el qual la dèbil recuperació de l'economia mundial ha fracassat a l'hora de generar una millora de l'ocupació i presenta unes previsions decebedores: revela que les perspectives laborals mundials empitjoraran durant els propers cinc anys.
El 2014 hi havia al món 201 milions d'aturats, 31 milions més que a l'inici de la crisi, als quals es calcula que s'afegiran 3 milions més el 2015 i 8 milions més els quatre anys següents.
Els més perjudicats són els joves i, particularment, les dones joves.
La situació de l'ocupació a Espanya és, juntament amb la de Grècia, la que més preocupa l'OIT i, segons els pronòstics, seguirà tenint una de les taxes d'atur més altes de les economies desenvolupades, l'informe augura que l'atur a Espanya no baixarà del 21% en aquesta dècada.
L'empresa suïssa de recursos humans Adecco ha presentat a Davos, amb motiu del Fòrum econòmic mundial, l' Índex mundial de competitivitat del talent, un rànquing basat en la capacitat d'atracció i retenció del talent en 93 països.
Espanya ocupa el lloc número 30 de l'índex, amb una mitjana de totes les variables analitzades de 51,25 punts, més de 6 punts per sota de la mitjana de l'índex (57,13 punts).
Presenta un bon comportament a l'hora de desenvolupar el seu propi talent i sobresurt respecte de la resta de països en la qualitat de les escoles de negocis, ocupant el quart lloc, per sota de Suïssa, Bèlgica i Regne Unit.
La relació entre salari i productivitat és un dels aspectes pitjor valorats en l'informe (l'índex mesura la relació entre el salari mínim dels treballadors de primera ocupació, en formació i en pràctiques i la seva productivitat).
La Comissió Europea ha publicat la quarta edició de l'estudi anual sobre l'evolució de l'ocupació i la situació social a Europa, segons el qual els països que proporcionen ocupacions de qualitat, així com protecció social i inversió en recursos humans eficaços mostren major resiliència enfront la crisi econòmica.
Destaca la necessitat d'invertir en formació i en el manteniment de les capacitats necessàries dels treballadors per donar suport a la productivitat.
Pel que fa als reptes i oportunitats futures, l'estudi assenyala que els canvis relacionats amb els avenços tecnològics; amb la globalització, amb el canvi demogràfic i amb l'ecologització de l'economia suposaran oportunitats per la creació d'ocupacions de qualitat, però alerta del risc que ocupacions i competències quedin obsoletes i que els salaris es polaritzin encara més.
L'estudi d'Inserció Laboral dels Ensenyaments Professionals del 2014, elaborat conjuntament pel Departament d'Ensenyament i el Consell General de Cambres de Catalunya, basat en una enquesta a 27.487 persones graduades el curs 2012-2013 (43.194 graduats en total), mostra que han augmentat els graduats en formació professional entre 16 i 24 anys que troben feina.
La inserció laboral se situa en el 40,5%, augmentant el percentatge de graduats que treballen, que estudien i que combinen feina amb estudis.
És la primera vegada des de 2007 (primer any de realització de l'estudi) en què es produeix un increment de persones graduades que treballen i una disminució de les persones que cerquen feina.
Les taxes d'atur dels graduats continuen sent clarament inferiors a les de la població de 16 a 24 anys i a les de la població en general.
L'informe mensual del Banc d'Espanya del passat mes de desembre inclou, entre altres, dos articles d'interès.
Un, Demografia empresarial i inflació, analitza en quina mesura factors que habitualment no es tenen en compte en els models macroeconòmics, com la creació d'empreses i l'heterogeneïtat en la productivitat, afecten la dinàmica de la inflació.
L'altre, La regulació en el mercat de productes a Espanya segons els indicadors de l'OCDE, destaca l'existència de barreres a la iniciativa empresarial, que provenen especialment de la complexitat reguladora i de les dificultats que troben les petites empreses i els autònoms per iniciar projectes empresarials a Espanya.
Dins dels diferents sectors analitzats, els indicadors mostren majors restriccions reguladores en el transport per ferrocarril i per carretera, el comerç minorista i els serveis professionals.
El Banc Mundial acaba de publicar el seu informe semestral Perspectives econòmiques mundials, segons el qual el creixement de l'economia es va limitar al 2,6% l'any 2014, per sota de les expectatives inicials.
L'organisme ha revisat a la baixa les seves previsions de creixement mundials fetes al juny: del 3,4% al 3% per enguany i del 3,5% al 3,2% pel 2016, com a conseqüència d'una recuperació inestable de la zona euro, del Japó i d'alguns mercats emergents, en contrast a l'impuls de l'activitat als EUA i al Regne Unit.
El PIB de la zona euro va augmentar un 0,8% l'any 2014 i per enguany es preveu un augment de l'1,1% i de l'1,6% l'any 2016.
L'informe destaca que la caiguda dels preus del petroli impulsarà la recuperació mundial, tot i que accentuarà les perspectives divergents que enfronten als països exportadors i importadors de cru, però alerta de la debilitat del comerç mundial, que podria agreujar-se en cas d'un perllongat període d'estancament o deflació a la zona euro i al Japó.