I. Se sotmet a dictamen el Projecte de decret de creació del Registre de licitadors de la Generalitat de Catalunya.
Aquesta disposició es dicta en desplegament del que preveu l'article 35 de la Llei de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú que en l'apartat f) reconeix el dret dels ciutadans a no presentar davant l'Administració aquells documents que ja són en poder de l'Administració.
En aquest sentit el Projecte desplega aquell precepte legal i l'executa per tal de fer efectiu el seu contingut i en virtut d'aquest caràcter intervé preceptivament aquesta Comissió Jurídica Assessora.
El dictamen ha estat sol·licitat amb caràcter d'urgència.
Tot i que no s'especifiquen les circumstàncies que així ho exigeixen com demana el correcte exercici de la funció consultiva l'expedient pot ser objecte de dictamen aquesta vegada amb reducció del termini legal.
La competència de la Generalitat per regular aquesta matèria s'emmarca en la seva capacitat d'autoorganització així com en la potestat d'establir normes específiques de procediment administratiu respecte dels procediments de contractació en el marc de la legislació bàsica estatal.
Com es veurà el registre que es projecta no incideix en la capacitat contractual dels licitadors ja que la inscripció en el mateix no està vinculada a la classificació del contractista i no té la característica de registre oficial.
De manera que no incideix en la matèria del règim jurídic del contractes i concessions administratives a què es refereix l'article 149.1.18 CE.
En qualsevol dels casos la Generalitat disposa de competències per al desenvolupament legislatiu i l'execució en matèria de contractes i també aquesta darrera possibilitat de regular registres oficials vinculats a la classificació dels contractistes entraria dintre de la competència autonòmica en virtut de la previsió expressa en aquest sentit de l'article 30 de la Llei de contractes de les administracions públiques.
En atenció al contingut organitzatiu i de simplificació administrativa de la norma projectada no és exigible la seva adopció per una norma amb rang de llei de manera que el Govern és competent per a la seva aprovació.
La tramitació donada al Projecte de decret s'ajusta a les prescripcions legals i es reflecteix adequadament en l'expedient tramès del qual destaca d'altra banda la pulcritud formal.
S'han incorporat les successives versions fruït de les consultes internes dintre de l'Administració així com dels tràmits d'informació pública i d'audiència a les entitats representatives dels interessos afectats.
Consta en l'expedient el resultat d'aquests tràmits participatius així com la ponderació de les al·legacions efectuades segons que es desprèn de l'informe del Ple de la Junta Consultiva de Contractació Administrativa.
De manera que l'encert de la norma projectada ha pogut ser degudament calibrat per l'Administració activa mitjançant contrast amb les opinions i suggeriments formulats.
Pel que fa a la legalitat els tràmits seguits no han posat de manifest cap problemàtica específica i consta en l'expedient l'informe jurídic preceptiu que tanmateix gairebé no conté elements valoratius de rellevància.
L'objectiu essencial del Projecte és establir unes mesures de simplificació administrativa i de fer efectius un dels drets establerts a l'article 35 de la Llei de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú com és no haver de presentar documents que ja són en poder de l'Administració.
En efecte l'article 80 de la Llei de contractes de les administracions públiques regula la documentació que els licitadors han de presentar juntament amb les seves proposicions.
La participació d'un mateix licitador en una pluralitat de procediments d'adjudicació de contractes obliga a multiplicar aquella documentació que acredita condicions subjectives i que per tant ha de ser la mateixa en cada un dels procediments.
L'article 1.2 del Projecte ofereix la possibilitat en virtut de la inscripció en el Registre de licitadors que els empresaris puguin substituir en qualsevol dels elements d'adjudicació el lliurament material de la documentació que acredita la personalitat jurídica el compliment de les obligacions tributàries i de la Seguretat Social la representació i la classificació empresarial pel certificat acreditatiu emès per la Secretaria Tècnica de la Junta Consultiva de Contractació Administrativa en el qual consta la documentació que s'hi ha presentat.
El Registre de licitadors projectat no consisteix en un "Registre oficial de contractistes" en el sentit estricte que és utilitzat a l'article 35 de la Llei de contractes de les administracions públiques.
Aquest precepte regula l'existència d'un registre oficial de contractistes i reconeix la capacitat de les comunitats autònomes per crear elles mateixes els seus propis registres però com es pot veure el significat del Projecte és diferent.
En aquesta accepció al Registre oficial només hi tenen accés els contractistes que han obtingut la seva classificació d'acord amb el que estableix l'article 29 de la citada Llei.
La Llei permet que les comunitats autònomes puguin fer també la classificació dels contractistes amb eficàcia per als seus contractes i els de les entitats locals del seu territori.
Aleshores el registre oficial incorporaria aquests contractistes classificats.
Precisament aquesta funcionalitat del Registre oficial de contractistes és que en l'actualitat ja està regulada al Decret 376/1996 de reestructuració de la Junta Consultiva de Contractació Administrativa i que va ser informat per aquesta Comissió Jurídica Assessora al seu Dictamen 285/96.
Tanmateix com ja s'ha dit no és aquesta la funcionalitat del registre que el Projecte regula ja que la inscripció en el mateix és de caràcter voluntari i no és cap requisit exigible per participar en les licitacions (article 2 del Projecte).
La Junta Consultiva de Contractació Administrativa ha assenyalat en casos similars que aquest darrer extrem és rellevant per distingir els registres de licitadors dels registres oficials.
Quant al contingut material de la regulació projectada un cop s'ha determinat l'abast funcional del registre no apareixen qüestions de legalitat dignes d'observació.
En efecte en primer lloc el Projecte salva correctament la competència legalment atribuïda a les meses o a l'òrgan de contractació per qualificar els documents acreditatius de la personalitat i de la capacitat per contractar (article 1.2 del Projecte).
En segon lloc quant a la documentació a aportar per a la inscripció al registre (article 3) s'han incorporat a la versió definitiva alguns dels suggeriments formulats pels organismes i entitats consultades que permeten donar al registre més virtualitat i abast.
En tercer lloc es preveuen amb detall els aspectes de la vigència i renovació de la documentació presentada al registre i en virtut de la qual s'emeten els certificats corresponents (article 4).
Durant la tramitació del Projecte s'han posat de manifest les diverses implicacions d'aquests extrems i la ponderació de les opcions possibles.
El mateix cal dir en relació amb els efectes de la inscripció (article 5).
V. En regular les responsabilitats l'article 6 atribueix la qualificació de falsedat greu a l'efecte de l'article 20.g) de la Llei de contractes de les administracions públiques al fet d'haver aportat una certificació no actualitzada sense declarar-ho ni complementar-ho oportunament sempre que s'hagi induït a l'error de l'òrgan de contractació.
Potser la proporció entre la gravetat de la situació i la seva conseqüència –que és incórrer en causa de prohibició de contractar– no apareix prou fonamentada en la Memòria: justifica aquesta conseqüència quan "la utilització del certificat es faci amb clara voluntat d'induir a l'error de l'òrgan de contractació".
S'al·ludeix així a un aspecte subjectiu que no és previst al text de l'article 6.
També la redacció en termes potestatius ofereix una possible interpretació que donaria un excés de discrecionalitat en un camp que en definitiva té connotacions sancionadores.
Aquests extrems poden quedar esmenats si el precepte digués que "serà considerada com a falsedat greu" i s'afegís al final del seu redactat una expressió semblant a la de "i s'hagi produït amb aquesta finalitat".
El recurs previst a l'article 7 s'hauria d'estendre també a les baixes acordades d'ofici que recull l'article 4.2.
La disposició derogatòria estableix que des de l'entrada en vigor del decret projectat no es realitzaran noves inscripcions en el Registre de proveïdors de l'Institut Català de la Salut mantenint la validesa de les inscripcions vigents durant l'any següent.
El contingut i redacció d'aquesta disposició ha variat durant la seva tramitació.
D'una banda la naturalesa de la norma tal com està redactada no és directament derogatòria però caldria derogar expressament si és aquesta la finalitat perseguida per la norma les Resolucions que s'hi esmenten reguladores de dit Registre.
Aquest efecte derogatori no impediria d'altra banda fer esment de la situació en què queden les inscripcions vigents en el moment d'aquesta derogació.
Així doncs a judici d'aquesta Comissió Jurídica Assessora el primer paràgraf de la disposició derogatòria hauria de tenir la redacció següent: "Queden derogades la Resolució del director de l'Institut Català de la Salut de 2 de febrer de 1987 (DOGC núm. 806) que regula el Registre de proveïdors de l'Institut Català de la Salut i la del gerent de l'Institut Català de la Salut de 25 de setembre de 1996 (DOGC núm. 2272) per la qual s'estableixen els criteris que regeixen el Reglament de proveïdors de l'Institut Català de la Salut i els requisits per a l'emissió de certificats d'acreditació d'empreses licitadores."
El segon paràgraf de la disposició derogatòria es pot mantenir amb la redacció actual.
A tall de suggeriments es poden fer els següents:
a) Convé destacar el caràcter públic del registre en el sentit que s'ha proposat durant la tramitació atès que la voluntat simplificadora dels procediments ha d'anar lligada a la de transparència administrativa tal com ha destacat en els darrers anys en els diversos àmbits de govern i d'administració.
La vigència de l'article 37 de la Llei de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú no impedeix una manifestació concreta respecte d'aquest registre que s'ha de crear.
b) Es pot valorar la conveniència de preveure relacions de col·laboració amb altres administracions públiques per tal de poder estendre els efectes del certificat que emeti el Registre de licitadors als procediments d'adjudicació seguits davant d'altres administracions.
La tècnica dels convenis de col·laboració en la línia dels ja existents entre l'Administració de l'Estat i la de la Generalitat en el marc del desplegament de l'article 38 de la Llei de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú tot i el distint àmbit material i funcional d'aplicació pot incrementar l'eficàcia de l'actuació administrativa considerada en el seu conjunt.
Altrament es pot produir una reiteració de registres licitadors que sense deixar de ser perfectament legítima no s'adiria amb els principis d'eficiència i economia.
c) Fóra útil que l'Administració considerés la conveniència de disposar un sistema d'integració de l'actual Registre de proveïdors de l'Institut Català de la Salut al nou Registre de licitadors que es crea.
Un cop considerades les observacions i suggeriments formulats es pot elevar al Govern per a la seva aprovació el Projecte de decret de creació del Registre de licitadors.