projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Escherichia coli verotoxígena (ECVT) o enterohemorràgic és un grup d' E.coli que escaracteritza per la seva capacitat de produir unes toxines anomenades verocitotoxines.
Encara que un gran nombre de serotips d 'E. coli són productors de toxina, els casos i els brots s'associen habitualment a un nombre reduït d'aquests serotips.
A Catalunya, el que s'associa més freqüentment amb la malaltia és l'O157: H7.
Sembla que el tracte intestinal dels remugants sans, principalment bovins i ovins, és el reservori més important d'ECVT.
També altres animals poden actuar com a reservori.
L'home adquireix la infecció pel consum d'aigua o aliments contaminats, encara que també és possible la transmissió directament de persona a persona o d'animals infectats a humans.
Totes les persones són susceptibles de patir una colitis hemorràgica.
La simptomatologia s'inicia amb forts dolors abdominals, seguits de diarrea aquosa que esdevé sanguinolenta.
S'han descrit casos sense sang.
La febre és inexistent o baixa, i apareix aproximadament en un 50% de les persones afectades.
En un 10-15% dels afectats es produeixen complicacions greus, com la síndrome hemoliticourèmica (SHU) o la púrpura trombocitopènica trombòtica (PTT).
Com a mesures de prevenció es recomana abstenir-se de menjar aliments que continguin carn crua o poc feta i seguir las quatre normes d'higiene per garantir la seguretat dels aliments que es preparen en les cuines domèstiques:
Contra el malbaratament alimentari tu hi tens molt a fer
Compra fruita i hortalisses de temporada i proximitat al punt òptim de maduració, ni massa verdes ni massa madures, i compra-les en petites quantitats per consumir-les en pocs dies.
Conserva a temperatura ambient patates, cebes, alls i verdura i fruita per consumir durant el dia.
Refrigera les fruites i hortalisses que consumeixis durant la setmana.
Aquesta guia és una eina per a un consum responsable dels productes del mar.
En la guia hi trobareu informació sobre els diferents tipus de peix i marisc que surten cada dia de la nostra mar, informació sobre les bondats del seu consum per a la nostra salut, sobre el dret del consumidor a exigir un producte etiquetat per tal de conèixer l'origen i el mètode de producció del peix, un resum de les talles mínimes legals d'algunes espècies per evitar comprar o menjar peix petit, i criteris per poder conèixer la frescor del peix i marisc.
En aquesta publicació han participat els Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació i de Salut i l'Agència Catalana de Seguretat Alimentària.
Per a més informació visiteu el lloc Pesca i Aqüicultura del web del Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca, i Alimentació.
FALS MITE La fruita s'ha de pelar.
REALITAT Tant les vitamines com els minerals i la fibra de les fruites es troben en la polpa i en la pell i si les pelem perdem una quantitat important d'aquests nutrients.
Tant les vitamines com els minerals i la fibra de les fruites es troben en la polpa i en la pell i si les pelem perdem una quantitat important d'aquests nutrients.
FALS MITE Tots els vegetals estan plens de plaguicides perillosos.
ALGÚ HO HAVIA DE DIR Les quantitats residuals de pesticides tolerades per la Unió Europea en els productes alimentaris són molt més baixes que les que podrien representar un perill per a la salut.
Les quantitats residuals de pesticides tolerades per la Unió Europea en els productes alimentaris són molt més baixes que les que podrien representar un perill per a la salut
Per a salses i productes d'aperitiu a base de patates, cereals, farines o midons com a potenciador del gust
En el DOUE L 114, de 4 de maig de 2018, s'ha publicat el Reglament (UE) 2018/677 de la Comissió, de 3 de maig de 2018, pel qual es modifica l'annex II del Reglament (CE) núm. 1333/2008 del Parlament Europeu i del Consell pel que fa a la utilització de taumatina (E 957) com a potenciador del gust a determinades categories d'aliments.
L'ús de la Taumatina (E 957) està autoritzat a la Unió com a additiu alimentari en diverses categories d'aliments d'acord amb nivells d'ús específics.
Mitjançant aquesta norma es modifica la llista de la Unió dels additius alimentaris autoritzats (annex II del Reglament 1333/2008), per autoritzar un nou ús de la Taumatina (E 957) com a potenciador del gust.
El seu ús com a potenciador del gust es limita a productes de les següents categories d'aliments:
L'ús de la Taumatina millora les propietats organolèptiques dels productes alimentaris aromatitzats, millorant l'actual gust umami i aromatitzat de les salses i els productes d'aperitiu, aconseguint amb això que els productes alimentaris resultin més saborosos.
El Reglament entra en vigor el 24 de maig de 2018.
Les conseqüències que el canvi climàtic pot produir per a la seguretat alimentària crea una gran preocupació a Europa, així com a la resta del món.
Diversos estudis estan avaluant l'impacte de les modificacions climàtiques en la seguretat alimentària.
Dins dels Programes de finançament Horizon 2020 relacionats amb l'acció climàtica hi ha el programa anomenat Seguretat alimentària, agricultura i silvicultura sostenibles, investigació marítima, marítima i en aigües interiors i la bioeconomia per garantir, entre altres coses, la seguretat alimentària.
El Reglament (UE) núm. 1169/2011 del Parlament Europeu i del Consell, de 25 d'octubre de 2011, sobre la informació alimentària facilitada al consumidor inclou l'obligació de proporcionar la llista d'ingredients i la declaració nutricional.
Les begudes alcohòliques que contenen més d'1,2% en volum d'alcohol estan exempts de la llista obligatòria d'ingredients i declaració nutricional
No obstant això, el Reglament demana a la Comissió que adopti un informe sobre si les begudes alcohòliques han de quedar cobertes per l'obligació de proporcionar la llista d'ingredients i la declaració nutricional i els motius pels quals es justifiquen possibles exempcions.
El 13 de març de 2017: la Comissió va aprovar un informe al Parlament Europeu i el Consell sobre l'etiquetatge obligatori de la llista d'ingredients i la declaració nutricional de begudes alcohòliques.
Aquest informe es basa en dades recopilades per la Comissió a través dels consultes dels Estats membres i dels grups d'interès.
El 4 d'abril de 2017: es va presentar l'informe a les parts interessades en el context d'una reunió del Grup Assessor sobre la cadena alimentària, sanitat animal i salut vegetal. ( Acta de la reunió ).
El 12 de març de 2018: la indústria de begudes alcohòliques va presentar una proposta d'autoregulació a la Comissió.
La proposta d'autoregulació consisteix en:
Actualment: La proposta ha de ser avaluada per la Comissió.
Més informació: Alcohol labelling.
Per permetre que els consumidors puguin prendre una decisió informada i no induir-los a error, els OMG i els aliments i pinsos produïts a partir d'aquests han de complir uns requisits d'etiquetatge i traçabilitat.
L'etiquetatge dels aliments i pinsos modificats genèticament està regulat pel Reglament (CE) núm. 1829/2003, del Parlament Europeu i del Consell, de 22 de setembre de 2003, sobre aliments i pinsos modificats genèticament i pel Reglament (CE) núm. 1830/2003, del Parlament Europeu i del Consell, de 22 de setembre de 2003, relatiu a la traçabilitat i l'etiquetatge d'organismes modificats genèticament i a la traçabilitat dels aliments i pinsos produïts a partir d'aquests, i que modifica la Directiva 2001/18/CE.
Està sotmès a les normes d'etiquetatge tot aliment que vagi a consumidor final o a les col·lectivitats i que:
No obstant això, els requisits d ' etiquetatge no s ' a p liquen als aliments/pinsos que contenen OMG, consisteixen en OMG, o es produeixen a partir d ' O MG en una proporció que no superi el 0,9 % dels ingredients d ' a liments/pinsos considerats individualment i si la seva presència és accidental o tècnicament inevitable.
El Reglament 1829/2003 especifica, en el seu considerant (16), que l' etiquetatge és d'aplicació als aliments i p i nsos produïts «a partir d ' un OMG», però no als produïts «amb» un OMG.
El criteri determinant és si en l'aliment o pinso hi ha algun material derivat del material de partida modificat genèticament.
Per tant, la normativa indica que els requisits d'etiquetatge no són d'aplicació als auxiliars tecnològics utilitzats únicament durant el procés de producció de l'aliment o pinso.
Tampoc als aliments i pinsos que s'hagin fabricat amb ajuda d'un auxiliar tecnològic modificat genèticament, ni als productes obtinguts a partir d'animals alimentats amb pinsos modificats genèticament (com llet, ous, etc.) o tractats amb productes veterinaris modificats genèticament.
En el cas d'aliments envasats oferts per a la venda mitjançant comunicació a distància la informació alimentària obligatòria, llevat de la data de durada mínima o data de caducitat, estarà disponible abans que es realitzi la compra i figurarà en el suport de la venda a distància o es facilitarà a través d'altres mitjans apropiats clarament determinats per l'operador d'empreses alimentàries.
Si s'utilitzen altres mitjans apropiats la informació alimentària obligatòria es donarà sense que l'operador d'empreses alimentàries imposi als consumidors costos suplementaris.
En qualsevol cas, totes les mencions obligatòries estaran disponibles en el moment del lliurament, és a dir, abans que finalitzi la compra
A Espanya, els aliments no envasats oferts per a la venda a distància estan regulats per normativa nacional (Reial Decret 126/2015), de tal manera que la informació exigida (segons cada cas) deu, amb caràcter general, estar disponible abans que finalitzi la compra i sense costos suplementaris.
No obstant això, no s'exigeix abans que es realitzi la compra la informació sobre el país d'origen o lloc de procedència però, en qualsevol cas, tota la informació ha d'acompanyar als aliments en el moment del seu lliurament.
La informació sobre al·lèrgens sempre s'ha de facilitar abans de realitzar la compra i acompanyarà a l'aliment de forma escrita en el moment del seu lliurament al domicili.
La Comissió Europea i els Estats membres en el si del Grup de Treball d'Informació Alimentària facilitada al consumidor, han elaborat un document per tal de facilitar la comprensió d'aquest tema.
Aquest document ha estat traduït al castellà per l'Agència Espanyola de Consum, Seguretat Alimentària i Nutrició (AECOSAN).
La informació alimentària és la informació relativa a un aliment i posada a disposició del consumidor final per mitjà d'una etiqueta, un altre material d'acompanyament, o qualsevol altre mitjà, incloent eines tecnològiques modernes o la comunicació verbal.
Es considera etiquetatge totes les mencions, indicacions, marques de fàbrica o comercials, dibuixos o signes relacionats amb un producte alimentari que figurin en qualsevol envàs, document, rètol, etiqueta, faixa o collaret que acompanyen un producte alimentari o s'hi refereixin.
L'etiquetatge és el principal mitjà de comunicació entre els productors i el consumidor, i ens permet conèixer l'aliment, el seu origen, la seva manera de conservació, els ingredients que el componen o els nutrients que aporten a la nostra dieta.
Per tant, per tenir una dieta saludable i realitzar compres segures, hem de fixar-nos en l'etiquetatge dels aliments a l'hora de comprar-los o consumir-los.
En ell està la clau per saber el que mengem.
En els aliments envasats la informació alimentària ha d'anar a l'etiqueta.
S'entén per etiqueta els rètols, marques comercials o de fàbrica, signes, dibuixos o altres descripcions, escrits, impresos, estergits, marcats, gravats o estampats en un embalatge o envàs alimentari, o que acompanyi el mateix.
El Reglament 1169/2011 regula la informació alimentària facilitada al consumidor i ens assegura comprendre de forma senzilla i clara tota la informació relativa als aliments que consumim.
Té com a finalitat protegir la salut dels consumidors i garantir el seu dret a la informació per així poder prendre decisions conseqüents i responsables.
Les normes sobre informació alimentària poden variar en funció del producte, la manera de venda o la forma de presentació; per això, és important conèixer-ne les diferències.
Podem classificar els aliments en:
Determinats sectors alimentaris tenen, a més, normatives que regulen aspectes específics també relatius a l'etiquetatge.
Així doncs, segons del producte de que es tracti a part del Reglament d'informació alimentària al consumidor (Reglament 1169/2011) s'ha de comprovar si existeix normativa específica per a l'etiquetatge de qualsevol producte alimentari.
A més a més de la informació obligatòria per tots els aliments envasats, hi ha aliments que han d'indicar a l'etiqueta mencions addicionals d'acord a l'annex III del Reglament 1169/2011:
Aliments que continguin àcid glicirízic o la seva sal d'amoni
Begudes amb un contingut elevat de cafeïna o aliments amb cafeïna afegida
Aliments amb fitosterols, èsters de fitosterol, fitostanoles o èsters de fitostanol afegits
Carn congelada, preparats carnis congelats i productes de la pesca no transformats congelats
Aquest informe adoptat per la Comissió dona resposta al que preveu l'article 16 del Reglament sobre la informació facilitada al consumidor.
En data 13 de març la Comissió ha adoptat un informe sobre l'etiquetatge obligatori de la llista d'ingredients i la declaració nutricional de les begudes alcohòliques, en resposta al que preveu el Reglament sobre la informació facilitada al consumidor.
El Reglament de la UE sobre la informació alimentària facilitada al consumidor ( 1169/2011 ), que va entrar en vigor el desembre de 2014, inclou normes sobre la llista d'ingredients i la informació nutricional que ha de figurar a l'etiqueta dels aliments.
Aquestes normes són obligatòries per a tots els aliments, incloses les begudes alcohòliques.
Això no obstant, l'article 16.4 del Reglament eximeix les begudes alcohòliques amb un grau alcohòlic volumètric superior a l'1,2% de l'obligació d'incloure'n la llista d'ingredients i la declaració nutricional obligatòria i estableix que la Comissió ha de presentar un informe sobre l'aplicació dels articles que regulen la llista d'ingredients i la informació nutricional obligatòria.
En aquests productes, en els quals s'estudiï si en el futur han de quedar cobertes les begudes alcohòliques, en particular, pel que fa al requisit de facilitar informació sobre el valor energètic, i l'estudi dels motius que justifiquin les possibles exempcions tenint en compte la necessitat d'assegurar la coherència amb altres polítiques pertinents de la Unió.
En aquest context, la Comissió també ha de considerar la necessitat de proposar una definició d' alcopops.
L'informe adoptat ara per la Comissió posa de manifest el següent:
Tenint en compte aquesta evolució recent, la Comissió considera el següent:
Com a primer pas, s'hauria de permetre més desenvolupament d'aquest tipus d'iniciatives voluntàries encaminades a proporcionar la llista d'ingredients i la declaració nutricional.
Per tant, convida a la indústria a respondre a les expectatives dels consumidors i a presentar, en el termini màxim d'un any des de l'adopció d'aquest informe, una proposta d'autoregulació que abasti tot el sector de les begudes alcohòliques.
La Comissió avaluarà la proposta de la indústria.
En el cas que la Comissió consideri insatisfactòria la proposta d'autoregulació presentada per la indústria, posarà en marxa una avaluació d'impacte per tal d'estudiar altres opcions disponibles: d'acord amb els principis de la iniciativa « Legislar millor », aquesta avaluació d'impacte analitzaria tant opcions reglamentàries com no reglamentàries, en especial pel que fa a la provisió d'informació sobre el valor energètic de les begudes alcohòliques; l'avaluació d'estudiar acuradament els efectes de les diferents opcions sobre el mercat interior, sobre els sectors econòmics afectats, sobre les necessitats dels consumidors i sobre l'ús real d'aquesta informació, així com sobre el comerç internacional.
Reial decret 9/2015, de 16 de gener, pel qual es regulen les condicions d'aplicació de la normativa comunitària en matèria d'higiene en la producció primària agrícola.
Aquest Reial Decret té per objecte regular les condicions d'aplicació de la normativa comunitària en matèria d'higiene dels productes alimentaris en la producció primària agrícola, i per tant, s'aplica a totes les explotacions agràries que produeixin aliments per a les persones o per als animals, amb excepció d'aquelles explotacions que destinin íntegrament les seves produccions al consum domèstic privat.
Es va modificar amb el Reial Decret 578/2017, de 12 de juny, pel qual es modifiquen el Reial Decret 9/2015, de 16 de gener, pel qual es regulen les condicions d'aplicació de la normativa comunitària en matèria d'higiene en la producció primària agrícola, el Reial Decret 379/2014, de 30 de maig, pel qual es regulen les condicions d'aplicació de la normativa comunitària en matèria d'autorització d'establiments, higiene i traçabilitat, en el sector dels brots i de les llavors destinades a la producció de brots, i el Reial Decret 280/1994, de 18 de febrer, pel qual s'estableix els límits màxims de residus de plaguicides i el seu control en determinats productes d'origen vegetal.
Reglament (CE) núm. 2073/2005 de la Comissió, de 15 novembre 2005, relatiu als criteris microbiològics aplicables als productes alimentaris.
Aquest Reglament estableix criteris microbiològics per a productes d'origen animal i per a productes d'origen vegetal.
Fa diferència entre criteris de seguretat (capítol 1 de l'annex 1 del Reglament), l'incompliment suposa la no comercialització o la retirada dels productes si estan en el mercat, i criteris de procés (capítol 2 del annex 1 del Reglament), l'incompliment fa que hagin de revisar-se la higiene, els processos o el sistema d'autocontrol de l'establiment.
No és una eina legal tancada definitivament, atès que els criteris microbiològics estan sotmesos als canvis en prevalences, al progrés de la ciència, tecnologia i metodologia i a la informació que resulti de l'avaluació de riscos.
El Reglament (CE) no 2073/2005 de la Comissió, de 15 de novembre de 2005, relatiu als criteris microbiològics aplicables als productes alimentaris, es va desenvolupar d'acord amb els "Principis per a l'establiment i l'aplicació de criteris microbiològics als aliments", de la Comissió del Codex Alimentarius (CAC / GL 21-1997), exigint la determinació formal del risc prèvia per a la definició de qualsevol criteri microbiològic que, en tot cas, ha d'incloure els següents components:
Reglament (CE) núm. 183/2005 del Parlament Europeu i del Consell, de 12 de gener de 2005, pel qual es fixen requisits en matèria d'higiene dels pinsos.
Aquest Reglament imposa als explotadors d'empreses de pinsos requisits pel que fa a la higiene i la traçabilitat, així com l'obligació d'un registre i l'autorització dels seus establiments.
L'objectiu és obtenir un nivell elevat de protecció de la salut humana i animal, en particular garantint que els aliments per als animals siguin segurs i de bona qualitat.
El Reglament s'aplica a les activitats dels explotadors del sector de l'alimentació animal, des de la producció primària de pinsos fins a la seva comercialització, així com a les importacions procedents de tercers països de productes destinats a l'alimentació dels animals.
Això també inclou l'alimentació dels animals productors d'aliments.
Reglament (CE) núm. 853/2004 del Parlament Europeu i del Consell, de 29 d'abril de 2004, pel qual s'estableixen les normes específiques d'higiene dels aliments d'origen animal.
El Reglament (CE) 853/2004 estableix normes específiques d'higiene per a aliments d'origen animal i per als operadors d'empreses alimentàries.
Es tracta d'una part fonamental del paquet d'higiene de l'any 2004 de la Unió Europea (UE) relatiu a la legislació sobre la higiene dels aliments.
Aquest Reglament té per objecte garantir un nivell elevat de seguretat alimentària i salut pública.
Les normes del Reglament seran aplicables als productes d'origen animal tant transformats com sense transformar.
En general, no s'han d'aplicar als aliments que continguin tant productes d'origen vegetal com productes transformats d'origen animal.
Els països de la Unió Europea (UE) han de registrar i, si escau, autoritzar els establiments que manipulin productes d'origen animal.
Les normes del Reglament abasten aliments d'origen animal dels següents sectors principals: de la carn, del marisc, del peix i de la llet.
D'acord amb els mètodes de producció tradicionals, el Reglament autoritza les autoritats alimentàries a concedir condicions especials per a les normes d'higiene en cada sector.
En el sector carni, aquestes normes abasten, per exemple, escorxadors, especejament i desossat, marcat sanitari, així com emmagatzematge, transport i maduració.
Per a la carn de caça silvestre, els caçadors hauran de rebre formació en matèria de sanitat i higiene.
Les normes relatives al marisc i productes de la pesca contemplen des de la producció i recol·lecció fins als equipaments, instal·lacions, manipulació i transport.
Amb data 1 de novembre de 2017, la Comissió Europea ha modificat l'annex III del Reglament (CE) 853/2004 mitjançant la publicació del Reglament (UE) 2017/1981 de la Comissió, de 31 d'octubre, pel qual es modifica l'annex III del Reglament (CE) 853/2004 del Parlament Europeu i del Consell pel que fa a les condicions relatives a la temperatura durant el transport de carn que permet el transport de canals de porcí, boví i petits remugants a temperatures superiors als 7 °C al seu interior i sota l'autorització de les autoritats competents, sense que augmenti el risc per a la salut pública i sense apartar-se del principi de base pel qual aquesta carn ha d'estar refrigerada a 7 °C per a un descens ininterromput de la temperatura.
Aquesta major flexibilitat pot permetre que la carn arribi amb més rapidesa al consumidor després del sacrifici i, d'aquesta manera, pot facilitar el comerç de carn fresca en el si de la Unió.
Reglament (CE) núm. 178/2002 del Parlament Europeu i del Consell, de 28 de gener, que estableix els principis generals de la legislació alimentària, crea l'Agència Europea de Seguretat Alimentària i fixa els procediments relatius a la seguretat alimentària: "... a totes les etapes de la producció, la transformació i la distribució s'ha d'assegurar la traçabilitat dels aliments i dels pinsos, dels animals destinats a la producció d'aliments i de qualsevol altra substància destinada a ser incorporada a un aliment o un pinso, o amb probabilitat de ser-ho."
El Reglament 852/2004, de 29 d'abril, relatiu a la higiene dels productes alimentaris, estableix que les empreses alimentàries han de complir uns requisits generals i específics en matèria d'higiene i que portaran a terme sistemes d'autocontrol basats en els principis de l'Anàlisi de Perills i Punts de Control Crític (APPCC) per garantir que els productes que elaboren, transformen o distribueixen, són segurs.
L'Autoritat Europea de Seguretat Alimentària (EFSA), a petició de la Comissió Europea ha publicat: