projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
-1 Sens perjudici del que preveu la normativa vigent, d'acord amb les prescripcions dels articles anteriors, constitueix infracció en la producció, l'elaboració, la transformació, l'envasament i la conservació d'aliments, de begudes, d'aigües, de productes alimentaris i de les substàncies que hi són relacionades:
a) Produir, distribuir i utilitzar primeres matèries obtingudes mitjançant tecnologies o manipulacions no autoritzades.
b) Utilitzar productes zoosanitaris i fitosanitaris en una quantitat superior a la permesa, o no suprimir els dits productes en els terminis obligatoris quan se'n regula l'ús amb aquesta condició.
c) Emprar tècniques, primeres matèries o additius no autoritzats per a elaborar aliments, o emparar-los en una quantitat superior a l'autoritzada.
d) Incorporar en els aliments primeres matèries i altres aliments de qualitat inadequada, segons les normes i les reglamentacions tècnico-sanitàries vigents.
e) Elaborar aliments de qualitat inferior a l'assenyalada en les normes i les reglamentacions esmentades.
f) Emprar materials no autoritzats per a l'envasament i l'embalatge i/o mètodes de conservació inadequats.
g) Incomplir les condicions higièniques i sanitàries establertes.
-2 Així mateix, constitueixen infracció la vulneració o la manca de les condicions higièniques i sanitàries i de temperatura en les fases de transport i d'emmagatzematge i l'incompliment de les mesures que cal observar en els llocs de venda.
-1 En l'exercici de la funció d'investigació que li correspon, per tal de dur a terme els controls analítics a què fa referència aquesta Llei, el Consell Executiu ha d'estructurar el Laboratori Central per al Control Alimentari.
-2 Així mateix, a fi de cobrir les necessitats de tot el territori de Catalunya s'ha d'estructurar una xarxa d'unitats de control analític, tenint en compte els laboratoris actualment adscrits als Serveis Territorials dels Departaments competents i els que hi pugui haver en els municipis d'institucions públiques i d'institucions privades declarades d'utilitat pública.
-3 Les unitats de control analític esmentades, en l'exercici de llurs funcions d'investigació, s'han de coordinar permanentment amb el Laboratori Central per al Control Alimentari de la manera com es determinarà per reglament.
-4 El Laboratori Central per al Control Alimentari compleix les funcions següents, a més de les damunt assenyalades i de complementàries que es poden establir per reglament:
a) Preparar noves tècniques d'anàlisi, fixar estàndards i elaborar propostes de normatives.
b) Efectuar anàlisis molt complexes i costoses.
c) Identificar i tipificar agents aïllats pels altres laboratoris o unitats de control analític.
d) Recollir i valorar totes les dades analítiques.
e) Donar informació tècnica de totes les qüestions relatives al control alimentari.
f) Participar en les tasques de reciclatge i de perfeccionament del personal.
-1 Les persones físiques i les jurídiques que exerceixen activitats alimentàries tenen l'obligació de facilitar als inspectors i a llur personal auxiliar l'accés a llurs indústries i establiments, i també de permetre'ls examinar tot allò que és relatiu a l'activitat alimentària que practiquen.
-2 Són també obligades a facilitar-los la presa de mostres que permeten de fer un control adequat dels aliments i les begudes, de les aigües, dels productes alimentaris i de totes les substàncies que hi són relacionades.
-1 Les funcions de control que deriven dels preceptes d'aquesta Llei són exercides pels funcionaris i altre personal tècnic que posseeixen la qualificació necessària.
En les tasques d'inspecció i d'investigació, els primers tenen la consideració d'agents de l'autoritat i són facultats per a requerir i examinar tot allò que pot servir d'informació per a complir més bé llur missió.
-2 El personal auxiliar necessari per a col·laborar en les funcions d'inspecció i investigació ha de reunir les condicions que determinarà el Consell Executiu i ésser adscrit al servei corresponent.
-1 En la fase de transport, el control s'adreça a verificar les condicions higièniques, sanitàries i de temperatura en què aquell s'efectua.
-2 En les fases d'emmagatzematge, de distribució i de comercialització es controlen les condicions higièniques, sanitàries i de conservació que han de complir les indústries i els establiments comercials que s'hi dediquen.
-3 El Consell Executiu, a proposta dels Departaments competents, estableix d'una manera general i amb caràcter bàsic les condicions higièniques i sanitàries mínimes que han de complir els llocs de venda, els quals han d'ésser tingudes en compte pels Ajuntaments en l'elaboració de llurs ordenances municipals.
Les esmentades condicions, que tenen el caràcter de subsidiàries, s'apliquen directament en els municipis que no tenen una regulació específica en aquesta matèria.
En la fase d'elaboració dels aliments i les begudes, de les aigües, dels productes alimentaris i de les substàncies que hi són relacionades, així com en la de transformació d'aliments no elaborats, agraris i pesquers, el control s'efectua, d'acord amb el que determinen les reglamentacions tècnico-sanitàries, en les indústries i els establiments alimentaris, i comprèn fonamentalment.
a) Les primeres matèries emprades en l'elaboració.
b) Les condicions higièniques i sanitàries de les instal·lacions i del personal manipulador.
c) Els processos seguits en l'elaboració, en la transformació i en el control.
d) L'envasament i la conservació.
e) La qualitat final del que ha estat elaborat o transformat.
En la fase de producció de tota mena d'aliments no elaborats, agraris i pesquers, són objecte de control:
a) La qualitat i les condicions higièniques i sanitàries dels aliments.
b) L'ús de productes zoosanitaris i fitosanitaris.
c) Els contaminants biòtics i els abiòtics.
d) Qualsevol altre aspecte que en pugui alterar la qualitat.
Prèvia autorització del Consell Executiu, els Departaments afectats poden delegar a les entitats locals que el sol·licitaran l'exercici de llurs funcions d'inspecció i d'investigació regulades en aquesta Llei.
L'acord de delegació ha d'incloure les dotacions econòmiques necessàries per a l'exercici correcte d'aquesta competència, així com l'especificació dels mitjans de control que el Govern de la Generalitat es reserva, tot sens perjudici de les competències que la normativa vigent atorga a les entitats locals sobre higiene i control alimentaris.
-1 D'acord amb les normes bàsiques contingudes en la normativa estatal vigent, són objecte de control:
a) La qualitat i les condicions higièniques i sanitàries dels aliments i les begudes, de les aigües, dels productes alimentaris i de totes les substàncies que hi són relacionades.
b) Les condicions higièniques i sanitàries de les indústries i els establiments dedicats a activitats alimentàries i de llurs instal·lacions, així com les del personal manipulador.
c) Les condicions higiènico-sanitàries en què es practica la venda.
-2 S'exclouen de l'àmbit d'aplicació de la present Llei la retolació, l'etiquetatge, i tot allò que afecta la publicitat dels aliments i de les begudes, de les aigües, dels productes alimentaris i de totes les substàncies que hi són relacionades i, en general, tot allò que afecta la reglamentació de la disciplina de mercat, excepte pel que fa als números de registre sanitari i a la data de caducitat.
-1 La present Llei té per objecte d'establir, en el marc de la legislació bàsica de l'Estat i per a l'àmbit territorial de Catalunya, les mesures legals que han de permetre una ordenació més eficaç de la higiene i del control de les indústries i dels establiments alimentaris, dels aliments i les begudes, de les aigües, dels productes alimentaris i de totes les substàncies que hi poden ésser utilitzades, a fi de millorar l'efectivitat dels serveis de control i d'obtenir una major coordinació entre els Departaments de Govern de la Generalitat que són competents en aquesta matèria.
-2 L'àmbit d'aplicació de la present Llei s'estén a les indústries i als establiments alimentaris radicats a Catalunya i a aquells que no hi són radicats en la mesura que hi exerceixen activitats de producció i elaboració, transformació, conservació, envasament, emmagatzematge, transport i venda d'aliments i substàncies que hi són relacionades.
Els aliments, les aigües, les begudes, els productes alimentaris i les substàncies que hi són relacionades, no produïts per indústries o no comercialitzats per establiments que exerceixen llur activitat a Catalunya, però que es transporten, s'emmagatzemen, es distribueixen o es venen en territori de la Comunitat Autònoma són subjectes a la inspecció necessària, el resultat de la qual s'ha de comunicar a l'Estat.
Projecte de llei de la higiene i el control alimentaris.
Dictamen sol·licitat pel Parlament de Catalunya, en relació amb l'adequació a la Constitució i a l'Estatut d'Autonomia del Dictamen de la Comissió de Política Social sobre el Projecte de Llei d'Higiene i Control Alimentaris (BOPC núm. 124, de 16 de març).
DECRET 334/2011, de 10 de maig, pel qual es deroguen diverses disposicions reglamentàries referides a matèries que són competència del Departament d'Economia i Coneixement.
DECRET 47/2001, de 6 de febrer, pel qual es regula el programa d'emissions i bescanvis de valors negociables a llarg termini de la Generalitat de Catalunya en el mercat domèstic europeu.
DECRET 204/2000, de 13 de juny, pel qual es disposa l'emissió de deute públic dins el Programa d'emissions de valors negociables a llarg termini de la Generalitat de Catalunya en el mercat domèstic per a l'exercici de l'any 2000.
DECRET 19/2000, de 10 de gener, pel qual es disposa l'emissió de deute públic dins el Programa d'emissions de valors negociables a llarg termini de la Generalitat de Catalunya en el mercat domèstic, en l'exercici de l'any 2000, mentre es mantingui el període de pròrroga pressupostària.
DECRET 1/1999, de 12 de gener, pel qual es disposa l'emissió de deute públic dins el Programa d'emissions de valors negociables a llarg termini de la Generalitat de Catalunya en el mercat domèstic per a l'exercici de 1999.
DECRET 2/1998, de 7 de gener, pel qual es disposa l'emissió de deute públic dins el Programa d'emissions de valors negociables a llarg termini de la Generalitat de Catalunya en el mercat domèstic per a l'exercici de 1998.
DECRET 122/1997, de 13 de maig, pel qual es disposa l'emissió de deute públic dins el programa d'emissions de valors negociables a llarg termini de la Generalitat de Catalunya en el mercat domèstic per a l'exercici de 1997.
DECRET 327/1996, d'1 d'octubre, pel qual es disposa l'emissió de deute públic dins el Programa d'emissions de valors negociables a llarg termini de la Generalitat de Catalunya en el mercat domèstic per a l'exercici de 1996.
DECRET 414/1982, de 21 d'octubre, pel qual la Generalitat de Catalunya assumeix les competències sobre establiment i ordenació de centres de contractació de valors.
ORDRE ECO/70/2012, de 6 de març, per la qual es disposen l'import i les característiques dels valors tant a llarg termini com a curt termini a emetre durant l'any 2012 dins els corresponents programes d'emissions de la Generalitat de Catalunya regulats per llei espanyola.
ORDRE ECO/11/2012, de 25 de gener, per la qual es disposa l'import i les característiques dels valors, tant a llarg termini com a curt termini, a emetre durant el període de pròrroga del pressupost de la Generalitat de Catalunya per al 2011 mentre no siguin vigents els de 2012 dins els corresponents programes d'emissions de la Generalitat de Catalunya regulats per llei espanyola.
ORDRE ECO/231/2011, de 28 de juliol, per la qual es disposen l'import i les característiques dels valors, tant a llarg termini com a curt termini, a emetre durant l'any 2011 dins els corresponents programes d'emissions de la Generalitat de Catalunya regulats per llei espanyola.
Els agricultors afectats per la posada en regadiu de la zona que comprèn el canal Segarra-Garrigues, tenint en compte les acusades característiques de gravetat que ofereix la dispersió parcel·lària de la zona regable del terme municipal del Cogul, han presentat sol·licitud de concentració al Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca, la qual cosa ha fonamentat la realització d'un estudi sobre les circumstàncies i les possibilitats tècniques que concorren a l'esmentada zona.
D'aquest estudi s'ha deduït la conveniència de portar a terme la concentració parcel·lària per raó d'utilitat pública.
Per això, de conformitat amb el que estableix el Decret 118/1973, de 12 de gener, pel qual s'aprova la Llei de reforma i desenvolupament agrari, a proposta del conseller d'Agricultura, Ramaderia i Pesca, i d'acord amb el Govern,
Es declara d'utilitat pública i d'execució urgent la concentració parcel·lària de la zona regable del terme municipal del Cogul (Garrigues).
2.1 La zona a concentrar està constituïda, en principi, per la part del terme municipal del Cogul que limita:
Al nord, amb els termes municipals d'Aspa, Alfés i la zona exclosa de regadiu del terme municipal del Cogul.
Al sud, amb els termes municipals del Soleràs i Granyena de les Garrigues
A l'est, amb la zona exclosa de regadiu del terme municipal del Cogul i amb el límit de la zona regable a dotació de transformació del canal Segarra-Garrigues del terme municipal del Cogul.
A l'oest, amb els termes municipals d'Alcanó i Granyena de les Garrigues.
2.2 Aquest perímetre quedarà determinat definitivament un cop realitzades les inclusions, les rectificacions o les exclusions que, si s'escau, s'acordin d'acord amb el que preveuen els articles 172, 187 i següents de la Llei de reforma i desenvolupament agrari.
Les millores que els propietaris realitzin en els terrenys compresos dins de la zona a concentrar després de la publicació d'aquest Decret no es tindran en compte a l'efecte de classificar i valorar les terres, llevat que la realització de dites millores l'hagi autoritzat el Departament d'Agricultura Ramaderia i Pesca tal com preveu l'article 226 de la Llei de reforma i desenvolupament agrari.
El Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca podrà dictar les disposicions que calguin per a l'execució del que disposa aquest Decret.
Barcelona, 19 d'octubre de 2004
Els agricultors afectats per la posada en regadiu de la zona que comprèn el canal Segarra-Garrigues, tenint en compte les acusades característiques de gravetat que ofereix la dispersió parcel·lària de la zona regable del terme municipal de Granyena de les Garrigues, han presentat sol·licitud de concentració al Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca, la qual cosa ha fonamentat la realització d'un estudi sobre les circumstàncies i les possibilitats tècniques que concorren a zona esmentada.
D'aquest estudi s'ha deduït la conveniència de portar a terme la concentració parcel·lària per raó d'utilitat pública.
Per això, de conformitat amb el que estableix el Decret 118/1973, de 12 de gener, pel qual s'aprova la Llei de reforma i desenvolupament agrari, a proposta del conseller d'Agricultura, Ramaderia i Pesca, i d'acord amb el Govern,
Es declara d'utilitat pública i d'execució urgent la concentració parcel·lària de la zona regable del terme municipal de Granyena de les Garrigues (Garrigues).
2.1 La zona a concentrar està constituïda, en principi, per la part del terme municipal de Granyena de les Garrigues que limita:
Al nord, amb els termes municipals d'Alcanó i el Cogul.
Al sud, amb el límit de la zona regable a dotació de transformació del canal Segarra-Garrigues, del terme municipal de Granyena de les Garrigues.
A l'est, amb el terme municipal del Cogul.
A l'oest, amb els termes municipals d'Alcanó i Torrebesses.
2.2 Aquest perímetre quedarà determinat definitivament un cop realitzades les inclusions, les rectificacions o les exclusions que, si s'escau, s'acordin de conformitat amb el que preveuen els articles 172, 187 i següents de la Llei de reforma i desenvolupament agrari.
Les millores que els propietaris realitzin en els terrenys compresos dins de la zona a concentrar després de la publicació d'aquest Decret no es tindran en compte a l'efecte de classificar i valorar les terres, llevat que la realització de dites millores l'hagi autoritzat el Departament d'Agricultura Ramaderia i Pesca tal com preveu l'article 226 de la Llei de reforma i desenvolupament agrari.
El Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca podrà dictar les disposicions que calguin per a l'execució del que disposa aquest Decret.
Els agricultors afectats per la posada en regadiu de la zona que comprèn el canal Segarra-Garrigues, tenint en compte les acusades característiques de gravetat que ofereix la dispersió parcel·lària de la zona regable del terme municipal d'Aspa, han presentat sol·licitud de concentració al Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca, la qual cosa ha fonamentat la realització d'un estudi sobre les circumstàncies i les possibilitats tècniques que concorren a l'esmentada zona.
Es declara d'utilitat pública i d'execució urgent la concentració parcel·lària de la zona regable del terme municipal d'Aspa (Segrià).
2.1 El perímetre de la zona a concentrar està constituït per la part del terme municipal d'Aspa que limita:
Al nord, amb el terme municipal d'Alfés.
Al sud, amb els termes municipals del Cogul i d'Alfés.
A l'est, amb la zona exclosa de regadiu.
A l'oest, amb el terme municipal d'Alfés.
2.2 Aquest perímetre quedarà determinat definitivament un cop realitzades les inclusions, les rectificacions o les exclusions que, si s'escau, s'acordin d'acord amb el que preveuen els articles 172, 187 i següents de la Llei de reforma i desenvolupament agrari, així com les que es puguin derivar de la delimitació definitiva de l'espai de Natura 2000 de Mas de Melons-Alfés, d'acord amb l'acceptació per part de la Comissió Europea de la proposta de nova delimitació d'aquest àmbit aprovada per Acord de Govern de 5 de setembre de 2006.
-2 Les inscripcions corresponents en el Registre d'Alts Càrrecs de les Caixes d'Estalvis de Catalunya són un requisit previ per a l'efectivitat dels càrrecs subjectes a inscripció.
S'entén que la inscripció es produeix automàticament un cop transcorreguts vint dies hàbils des de la comunicació del nomenament a l'òrgan competent sense que aquest l'hagi denegada motivadament.
Els actes atorgats per les persones nomenades conserven la validesa fins a la inscripció en el dit Registre.
- 2 El Registre d'Alts Càrrecs de les Caixes d'Estalvis, si no disposa una altra cosa el Govern de la Generalitat, només té caràcter informatiu.
1- Es crea, en el Departament d'Economia i Finances, el Registre d'Alts Càrrecs i Consellers Generals de Caixes d'Estalvis de Catalunya, en el qual s'han d'inscriure els nomenaments, les reeleccions i els cessaments dels membres de l'assemblea general, dels membres del consell d'administració, dels membres de la comissió de control i del director o directora general.
Les comunicacions a aquest registre s'han de fer en un termini de quinze dies hàbils posteriors a l'acte corresponent.
2- Les altes i les baixes del Registre d'Alts Càrrecs i Consellers Generals de Caixes d'Estalvis de Catalunya, llevat de les relatives als membres de l'assemblea general, s'han de notificar al Banc d'Espanya en un termini de quinze dies hàbils i es poden comunicar per mitjà d'un certificat a tota persona que en justifiqui l'interès.
3- Les inscripcions corresponents en el Registre d'Alts Càrrecs i Consellers Generals de Caixes d'Estalvis de Catalunya són un requisit previ perquè els nomenaments dels càrrecs subjectes a inscripció siguin efectius.
L'òrgan responsable del Registre disposa d'un termini de vint dies hàbils des de la comunicació per a fer-ne la corresponent inscripció, transcorregut el qual s'entén que ha estat feta vàlidament.
Els actes atorgats fins a la inscripció en el dit registre per les persones nomenades tenen validesa des de llur celebració.
Els nomenaments, els cessaments i les reeleccions dels membres del consell d'administració i de la comissió de control s'han de comunicar al Departament d'Economia i Finances abans de passats quinze dies.
-1 El consell d'administració nomena entre els seus membres el president o presidenta, el qual ho és alhora de l'entitat, per majoria de dos terços, i un vicepresident o vicepresidenta o més, que el substitueixen per ordre.
Nomena també un secretari o secretària, el qual pot ésser membre del consell d'administració.
En el cas de caixes d'estalvis fundades per una entitat pública, els estatuts poden atribuir-ne la presidència a un o una vocal del consell d'administració designat per aquesta entitat.
- 1 El consell d'administració nomena entre els seus membres el president, el qual alhora ho és de l'entitat, i un o més vice-presidents, que el substitueixen per ordre.
Nomena també un secretari el qual pot ésser membre del consell.
En el cas de les caixes d'estalvis fundades per una entitat pública, els estatuts poden atribuir-ne la presidència a un vocal del consell designat per aquesta entitat.
-1 El mandat dels vocals del consell d'administració és de sis anys.
-2 Els estatuts poden establir que els vocals del consell d'administració puguin ésser reelegits.
Aquesta reelecció es pot fer per al període immediat següent al primer mandat o per a un altre de posterior, en els mateixos termes i condicions fixats per al nomenament.
-3 El límit temporal d'exercici del càrrec de vocal del consell d'administració no pot superar els dotze anys de manera continuada o interrompuda.
Es pot tornar a ésser elegit amb el mateix límit quan no s'hagi exercit el càrrec durant vuit anys, sens perjudici del que estableix l'article 20.1.f.
-4 Els vocals del consell d'administració s'han de renovar per meitats cada tres exercicis, respectant sempre la proporcionalitat de les representacions que el componen.
-5 El procediment i les condicions per a proveir les places vacants en el consell d'administració s'han de determinar per reglament, sense que en cap cas es puguin fer nomenaments provisionals.
- 1 El mandat dels vocals del consell d'administració no pot excedir els quatre anys.
Els estatuts poden establir la possibilitat de reelecció, si es compleixen les mateixes condicions, requisits i tràmits que per al nomenament.
- 2 La renovació dels vocals del consell d'administració es fa parcialment per meitats respectant sempre la proporcionalitat de les representacions que componen aquest consell.
- 3 El procediment i les condicions per a la reelecció i la provisió de vacants en el consell d'administració s'ha de determinar en les normes que desenvolupen aquesta Llei.
No es poden fer nomenaments provisionals.
-1 Els consellers generals s'elegeixen per a un període de sis anys.
-2 Els estatuts poden establir que els consellers generals puguin ésser reelegits.
Aquesta reelecció es pot fer per al període immediat següent al primer mandat o per a un altre de posterior, en els mateixos termes i condicions fixats per al nomenament.
-3 El límit temporal d'exercici del càrrec de conseller o consellera general no pot superar els dotze anys de manera continuada o interrompuda.
Es pot tornar a ésser elegit amb el mateix límit quan no s'hagi exercit el càrrec durant vuit anys, sens perjudici del que estableix l'article 20.1. f.
-4 Els consellers generals s'han de renovar per meitats cada tres exercicis, respectant la proporcionalitat de les representacions que componen l'assemblea.
-5 El procediment i les condicions per a proveir les places vacants de consellers generals s'han de determinar per reglament.
- 1 Els consellers generals són elegits per a un període de quatre anys.
- 2 Els estatuts en poden preveure la reelecció, si continuen complint els requisits establerts per al nomenament.
- 3 La renovació dels consellers generals ha d'ésser feta per meitats, respectant la proporcionalitat de les representacions que componen l'assemblea.
- 4 El procediment i les condicions per a la provisió de vacants de consellers generals s'han de determinar en les normes que despleguen aquesta Llei.