projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El Visor Agroforestal i3 (Índexs Instantanis d'Imatges) permet visualitzar la variabilitat associada al maneig i a les pràctiques agrícoles en parcel·les conreades i zones forestals de Catalunya
El Visor Agroforestal i3 és una eina ideada pel Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació i la Fundació Mas Badia.
El desenvolupament ha anat a càrrec de l' Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya.
Ha rebut el cofinançament del projecteu europeu LIFE+ FUTUR AGRARI.
És una plataforma que permet als agricultors visualitzar la variabilitat associada al maneig i a les pràctiques agrícoles en parcel·les conreades i zones forestals de Catalunya.
A partir de 2018, coordinaran aquesta eina les direccions generals d'Agricutura i Ramaderia i d'Alimentació, Qualitat i Indústries Agroalimentàries (Departament d'Agricultura).
I l'executarà l'Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya.
Els índex de vegetació són paràmetres calculats a partir dels valors de la reflectància a diferents longituds d'ona, i són particularment sensibles a la coberta vegetal.
Aquests índexs no mesuren directament productivitat ni la quantitat de fertilitzant que cal aplicar, però tenen una estreta relació amb aquestes variables.
Són eines que amb un bon ús poden ser de molta utilitat per al maneig de l'explotació.
Els índex de vegetació es poden definir com combinacions de bandes espectrals que tenen com a funció realçar la contribució de la vegetació en la resposta espectral d'una superfície i atenuar la d'altres factors com el sòl, les condicions d'il·luminació o l'atmosfera, que poden produir interferències en el senyal radiomètrica.
L'ús de quocients i índexs per discriminar masses vegetals es deriva del peculiar comportament radiomètric de la vegetació.
L'avantatge que té respecte a l'ús de bandes espectrals individuals és que mostra una major correlació amb paràmetres ecològics i agronòmics com la biomassa, la concentració de clorofil·la, etc.
Aquesta eina utilitza dos índex de vegetació:
Aquesta eina ha estat desenvolupada gràcies al cofinançament del Programa europeu LIFE+ i amb les imatges proporcionades pels satèl·lits Sentinel-2 de la iniciativa Copernicus de l'Agència Espacial Europea.
El projecte LIFE+ FUTUR AGRARI, coordinat pel Departament d'Agricultura i amb socis com ara l'Agència de Residus de Catalunya, el Centre de la Propietat Forestal, la Fundació Mas Badia i l'Institut de Recerca i Tecnologia Agroalimentàries, ha treballat en la gestió de les dejeccions ramaderes a Catalunya durant el període 2013-2018.
Una de les temàtiques tractades ha estat la millora de la fertilització en l'agricultura, i més específicament també s'han efectuat tasques relacionades amb la teledetecció.
Arran de l'experiència adquirida en assessorament mitjançant imatges espectrals i aprofitant l'empenta de la posada en òrbita dels satèl·lits Sentinel-2, s'ha pogut dissenyar i executar el Visor Agroforestal i3 amb la intenció de donar un pas més en l' agricultura de precisió.
Data d'actualització: 16.12.2019
- Conèixer els requeriments establerts per a l'accés a l'aplicació i les gestions que puc realitzar mitjançant aquest sistema.
- Disposar de l'autorització de les persones titulars d'explotacions per les subexplotacions que em vinculi, per fer aquesta gestió, i consultar les dades de la resta d'espècies i explotacions ramaderes d'aquests/es titulars.
- Comunicar al Departament qualsevol anomalia que pugui detectar en l'ús del sistema informàtic.
- Comunicar a l'oficina comarcal o al SAU (93 557.54.74 o [EMAIL] ) qualsevol incidència o consulta que pugui tenir en el decurs de les gestions telemàtiques que realitzi.
- Responsabilitzar-me del bon ús del certificat digital i/o usuari-contrasenya que permet el meu accés segur a l'aplicació.
- Comunicar qualsevol canvi de les dades que figuren al sistema.
- Haver estat degudament informat/da pel Departament en relació amb la prohibició expressa de copiar, gravar, comunicar i/o realitzar qualsevol acte que posi en perill o vulneri la confidencialitat i seguretat de les dades de caràcter personal de les quals és responsable el Departament, i assumir-ne la responsabilitat en el cas que incompleixi aquesta prohibició, encara que provingui del/de la client/a o l'/la integrador/a.
- S'ha afegit els següents rols a l'usuari
Registre, tràmits, normativa, producció
Què són, obligacions, controls, normativa
Tenen una identitat genètica i unes característiques morfològiques específiques.
Comercialització, venda, autorització, alertes
Ajuts, tràmits, formació, actualitat
Tractaments, zones vulnerables, tràmits
Mesures i aclariments pel sector ramader i activitats relacionades
Aquesta capa conté la delimitació de les zones vulnerables en relació amb la contaminació de nitrats que procedeixen de fonts agràries.
Zones vulnerables per nitrats d'origen agrari
Aquesta capa conté la delimitació de les zones vulnerables en relació amb la contaminació de nitrats que procedeixen de fonts agràries, segons la designació i ampliacions establertes als decrets 283/1998 i 476/2004 i els acords de govern GOV/128/2009 i GOV/13/2015.
Aquesta capa està delimitada a nivell municipal i amb la digitalització dels municipis afectats parcialment tal com es descriu a la normativa vigent.
Cartografia municipal SIGPAC 2015, base topogràfica 1:5.000 de l'Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya (ICGC) 2014
Els municipis afectats en la seva totalitat o per agregats de municipi, s'han obtingut de la cartografia municipal de SIGPAC 2015.
Als municipis afectats parcialment, se'ls ha digitalitzat l'àrea afectada.
Per fer la digitalització s'ha fet servir la base topogràfica a escala 1:5.000 de l'Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya (ICGC) 2014.
C_MUNI_CAD: Codi cadastral del municipi, any 2015
CODI_ZV: Codi establert al programa d'actuació aplicable a les zones vulnerables
Dejeccions ramaderes i fertilitzants nitrogenats
Aquesta capa conté informació sobre les zones aptes per ubicar plantes fotovoltaiques a Catalunya que encara no tenen identificada la seva classe de capacitat agrològica.
Capa de 'Classes de Capacitat Agrològica'
Zones aptes per ubicar plantes fotovoltaiques que encara no tenen classes agrològica informada en la capa de 'Classes de Capacitat Agrològica' publicada en el servei WMS Sòls (cal consultar la classe agrològica si la zona no està definida en aquest mapa de possibles ubicacions de parcs fotovoltaics).
Les zones poden tenir una d'aquestes 6 categories:
Cal consultar la classe agrològica si la zona no està definida en aquest mapa de possibles ubicacions de parcs fotovoltaics
Model d'elevacions 5x5m de l'Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya (ICCG)
Pluviometria anual atlas climàtic digital
Pla de regadius de Catalunya (DARP)
Classificació del terreny segons intervals de pendents, de pluviometria anual i d'inclusió en el Pla de regadius.
Sistema de referència cartogràfic
Inventari dels camins ramaders classificats a escala 1:50.000
Inventari dels camins principals de transhumància a escala 1:50.000, cedit per la Fundació del Món Rural i elaborat pel grup de treball de transhumància
Direcció General del Medi Natural i Biodiversitat
Camins principals de transhumància: 16/02/2012
Els camins ramaders es digitalitzen a partir de la recerca de documentació històrica, dels expedients administratius i del coneixement dels experts.
Els camins de transhumància es digitalitzen a partir de la cartografia elaborada per Vilà i Valentí el 1951 i la informació gràfica facilitada per experts.
S'ha utilitzat la Base topogràfica 1:5 000 v2 (ICC), la base topogràfica 1:50.000 v3 (ICC) i l'ortofotomapa 1:5.000 anys 2006-2007 (ICC).
Informació associada a cada element
Batimetria, fons topogràfic i línia de costa
El Decret 153/2019, de 3 de juliol, estableix en el seu article 38 que les persones titulars d'explotacions ramaderes, explotacions agrícoles i centres de gestió de dejeccions ramaderes, han de presentar la Declaració anual de gestió de dejeccions ramaderes i altres fertilitzants nitrogenats (DAN).
Es tracta d'una declaració relativa a l'origen i la destinació de les dejeccions ramaderes i altres fertilitzants nitrogenats corresponents al període comprès entre l'1 de setembre de l'any anterior i el 31 d'agost de l'any vigent.
Per realitzar aquesta declaració s'ha creat l' aplicació DAN (Declaració Anual de Nitrogen).
Les declaracions són registrades en un sistema informàtic que permet la verificació i la realització de comprovacions creuades entre les declaracions i el Sistema Integrat de Dades d'Explotacions Agràries de Catalunya.
Han de fer la DAN totes les explotacions que estiguin obligades a portar el Llibre de Gestió de Fertilitzants, és a dir:
S'ha de presentar dins del darrer trimestre de cada any.
La DAN la pot realitzar el mateix titular o la pot encomanar a un altra persona o entitat, que als efectes de l'Administració és el "vinculat".
Per encomanar fer la DAN a una altra persona o entitat (vinculat) el titular ha de:
A partir de l'1 d'octubre de cada any i fins al 31 de desembre es podrà accedir a l'aplicació DAN per elaborar i presentar la declaració.
Tots els titulars podran entrar mitjançant certificat digial (VALID) o amb usuari i paraula clau.
Pels nous titulars obligats a realitzar la DAN2020, a partir del mes de setembre de 2020, se'ls donarà d'alta a l'aplicació DAN i se'ls enviarà un correu electrònic amb el seu usuari i paraula clau.
Els titulars que ja han realitzat la declaració de la campanya anterior (DAN2019), ja es troben d'alta i disposen de les credencials d'accés.
Els titulars ramaders de porcí, també podran entrar a l'aplicació DAN, a través de l'aplicació GTR amb les credencials personals de la pròpia aplicació.
Dins GTR, en l'apartat de "Dejeccions" hi ha l'enllaç a l'aplicació DAN.
Per donar-se d'alta com a usuari a l'aplicació DAN i disposar de les claus d'accés, les persones o entitats designades per fer la DAN han d'entrar a Donar-se d'alta de la pàgina d'entrada de l'aplicació.
Els tècnics habilitats per fer plans de gestió de dejeccions ramaderes, que siguin designats per fer la DAN també podran entrar a l'aplicació DAN, a través de l'aplicació GTR entrant amb el seu certificat digital.
Per altres consultes o dubtes podeu enviar un correu electrònic a [EMAIL]
L'aplicació DAN està optimitzada pel navegador Chrome, a partir de la versió 64.
El dilluns 15 de juny de 2020 ha entrat en funcionament el mòdul del Registre d'explotacions ramaderes en el Sistema GTR (Gestió Telemàtica Ramadera) substituint l'actual mòdul del SIR.
Mitjançant aquest nou sistema de gestió telemàtica, els titulars d'explotacions ramaderes o el seus representants legals, hauran de sol·licitar o comunicar telemàticament la inscripció o modificacions de les seves activitats ramaderes, substituint la sol·licitud per petició genèrica, també permet consultar les dades de les seves explotacions i mantenir-ne actualitzat el cens.
Els nous usuaris o els usuaris existents sense clau de pas a l'aplicació, hauran d'adreçar-se a la bústia [EMAIL].
Xarxa de punts de la DGPAM de seguiment de la qualitat de les aigües marines destinades a la producció de mol·luscs, equinoderms i tunicats.
Localització dels punts a partir de les coordenades.
DGPAM - Unitat d'Aqüicultura i Oceanografia
Línia de costa, corbes de batimetria.
En les properes versions s'inclouran els resums de les analítiques per a diferents paràmetres realitzades a cada punt de la xarxa de seguiment.
Informació associada a la base de dades
Batimetria, fons topogràfic i línia de costa
Sistema de referència cartogràfic
Localització dels principals ports comercials de Catalunya
Localització dels principals ports comercials de Catalunya sobre les ortofotografies color 1:25000 (ICC).
S'han col·locat els punts al centre de les infrastructures portuàries, preferentment en terra.
Els punts són només a efectes representatius, com a base per a la simbolització de diferents variables.
Informació associada a la base de dades
Batimetria, fons topogràfic i línia de costa
Mapa de distribució les comunitats d'organismes de les Illes Medes.
Inclou comunitats marines, terrestres, batimetries, toponímia i altres accidents geològics marins.
Escanejat dels mapes originals en paper (aprox.
1:5000) a 300 ppp, i posterior digitalització en pantalla.
Els Sistemes Naturals de les Illes Medes.
Arxius de la Secció de Ciències.
Informació associada a la base de dades
Fons de sorra amb deposició superficial de fang.
Fons de cascall amb comunitats del detrític costaner.
Fons de cascall amb predomini d'algues fotòfiles.
Comunitat de l'alguer (Posidonia oceanica).
Comunitat de l'alguer de Posidonia sobre fons de sorra, amb espècies del detrític costaner
Comunitat de l'alguer de Posidonia sobre substrat sorrenc.
Comunitat d'algues fotòfiles damunt substrat rocós.
Fons de grans blocs dominants per la comunitat d'algues fotòlites.
Fons de grans blocs amb la comunitat d'algues fotòlites de zones calmes.
Fons de grans blocs amb la comunitat d'algues fotòlites a la superfície horitzontal i amb precoral·ligen a les verticals.
Comunitat del precoral·ligen sobre substrat rocós litoral.
Fons de grans blocs amb la comunitat del precoral·ligen a la superfície horitzontal i amb coral·ligen a les verticals.
Comunitat del coral·ligen de la roca litoral.
Fons de grans blocs amb la comunitat del coral·ligen.
Fons de grans blocs amb la comunitat del coral·ligen, envoltats de detrític costaner.
Fons de grans blocs coral·ligens amb fàcies de Paramuricea a les superfícies verticals.
Zones de concrecionament coral·ligen (coral·ligen de plataforma).
Fàcies de Paramuricea en superfícies rocoses verticals.
Brassico-Carduetum amb Carduus tenuiflorus dominant.
Brassico-Carduetum amb Brassica fruticulosa dominant.
Localització de les infrastructures marines dedicades a la indústria de l'aqüicultura.
Compilació a partir de diverses fonts de la DGPAM, dels projectes d'instal·lació de les infrastructures i de les concessions administratives.
Localització de les instal·lacions per coordenades i per fotointerpretació.
DGPAM - Unitat d'Aqüicultura i Oceanografia
Línia de costa, corbes de batimetria, cartes nàutiques (IHM) a escala aprox.
En aquesta versió s'han processat les instal·lacions a mar.
En properes versions s'inclouran les instal·lacions en terra.
NOM_INSTAL - Nom de l'empresa explotadora de la instal·lació
TIPUS_INSTA - Tipus d'Instal·lació
TIPUS_PROD - Tipus de producció
Zones amb presència d'herbassars conegudes al llarg del litoral de Catalunya
Fusió de zones de presència d'herbassars provenint de diversos estudis i treballs.
En el cas que les zones eres molt petites i properes s'ha creat envolvents amb mètodes de sistemes d'informació geogràfica abans de fer la fusió esmentada.
Al voltant de punts de control que no quedaven dins de cap zona coneguda s'ha creat un cercle de 30 m de radi.
Grau de fiabilitat dels herbassars
Caracterització de la línia de costa per informar sobre la fiabilitat dels herbassars presents en la base SIG 'Herbassars'.
Si en un tram no hi ha informació coneguda la línia no es mostra.
Línia de costa 1:1.000 de l'ICC modificada en el projecte de cartografia d'hàbitats litorals
La caracterització s'ha realitzat tenint present la metodologia utilitzada en la delimitació de cada herbassar, la data de la delimitació i criteri expert
Els graus de fiabilitats presents en aquesta base són:
Localització de les zones amb esculls artificials a la costa catalana i dels projectes d'instal·lació de nous esculls.
A partir de diverses fonts de la DGPAM i dels projectes executius dels nous esculls artificials.
Línia de Costa, corbes de batimetria, cartes nàutiques (IHM) a escala aprox.
Any de construcció o d'execució
Perímetre del polígon sobre l'el·lipsoide (m)
Àrea del polígon sobre l'el·lipsoide (m2)
Zones amb usos prohibits o permesos i altres elements importants per a la navegació que apareixen a les cartes nàutiques de l'Institut Hidrogràfic de la Marina
Digitalització en pantalla d'alguns dels elements presents a les cartes nàutiqes IHM.
Codificació d'aquest elements segons la codificació internacional
Límit d'ancoratge Mercaderies No Perilloses
Límit d'ancoratge Mercaderies Perilloses
Zona de prohibició d'ancoratge i pesca
Corbes de batimetria del litoral català, fins a una profunditat de 1000 metres
Digitalització de les corbes de batimetria en pantalla sobre les cartes nàutiques del IHM escanejades a 300 ppp en color
Cartes Nàutiques de l'Institut Hidrogràfic de la Marina, sèrie 1:50000 aprox.
Les dates de les cartes nàutiques utilitzades es troben entre el 1999 i 2000.
A causa de l'escala de representació de les cartes nàutiques, algunes corbes de batimetria intersecten amb la línia de costa.
Sobre les cartes nàutiques: Institut Hidrogràfic de la Marina
Aquesta capa conté les xarxes de reg existents a Catalunya, en el marc dels àmbits d'actuació del Pla de regadius 2008-2020.
S'hi inclouen a més les principals xarxes hidrogràfiques que es troben connectades a les xarxes de reg.
Xarxes de regadius de Catalunya
Xarxes de reg existents a Catalunya, la majoria de les quals es troben incloses dins d'algun dels àmbits d'actuació del Pla de regadius 2008-2020.
D'acord amb el Pla, els regadius poden trobar-se en diferents situacions de planificació, modernització o execució.
En concret hi ha les següents situacions:
Per a la capa de xarxes de reg s'han utilitzat els àmbits corresponents als Regadius tradicionals en qualsevol situació de planificació de modernització o millora, ja que són regadius existents.
I respecte als Altres regadius, només s'han utilitzat els àmbits que es troben en servei.
La cartografia de les xarxes de regadius està constituïda per tres capes vectorials:
Pel que fa a l'estructura de la informació, s'ha fet una primera classificació de les xarxes de reg, d'acord amb els àmbits del Pla de regadius, esmentats abans:
Les xarxes de reg existents i les xarxes de reg modernitzades corresponen de forma majoritària als Regadius tradicionals del Pla de regadius.
Les noves xarxes de reg en servei corresponen als Altres regadius del Pla.
Les fonts de dades emprades són les següents:
Direcció General de Desenvolupament Rural.
Subdirecció General d'Infraestructures Rurals
Aquesta capa conté l'estat actual dels regadius a Catalunya.
Els regadius es troben classificats per grau de modernització (modernitzat, en procés de modernització i en planificació) i per nivell de servei (en servei, en procés d'execució i parcialment en servei i en planificació).
Pla de regadius de Catalunya 2008-2020
L'objectiu del Pla de regadius de Catalunya 2008-2020 és l'ordenació dels regadius a Catalunya, i la planificació del desenvolupament d'aquests en el període de vigència del Pla.
La informació per a l'elaboració del Pla de Regadius parteix d'una base SIG, amb tres nivells d'informació:
El resultat dels creuaments entre les diferents bases s'ha superposat amb les bases del SIGPAC i s'ha portat a terme la lectura del territori reconstruint els àmbits regables potencials, definint evolvents, que inclouen les parcel·les regades.
Finalment, s'obté una classificació de la situació i estat actual dels regadius a Catalunya, que es pot consultar en el mapa.
La definició específica de cada una de les categories definides és la següent:
Es mostren diferents tipus de regadius:
Al mapa s'hi pot consultar també la superfície neta regable, el nom de les actuacions previstes i la dotació de reg.
Donada l'antiguitat d'algunes bases i la velocitat de canvi del usos de part del territori, la superfície resultant no ha estat sempre coincident, i s'ha pres en cada cas aquella que s'ajustava més a la realitat territorial.
Hi ha regadius que han perdut superfície neta de reg, especialment en relació amb el sòl urbà i infraestructures, on destaquen regadius molt propers a zones urbanes o en zones on hi hagut una forta pressió urbanística.
Per estimar la superfície neta s'han pres de referència les bases de dades facilitades per Infraestructures.cat, la base SIGPAC 2008 i els mapes de cobertes en SIG del Departament de Territori i Sostenibilitat.
Direcció General de Desenvolupament Rural.
Subdirecció General d'Infraestructures Rurals
Aquesta oficina disposa de servei de cita prèvia
Horari per tràmits de nàutica: de 9 a 14h
Exercir les funcions d'autoritat marítima de la Generalitat de Catalunya en l'àmbit de la pesca i l'acció marítimes.
Planificar les estratègies en polítiques marítimes i en política pesquera, i elaborar programes i plans en matèria de pesca, d'aqüicultura, d'oceanografia, de recerca marítima i d'afers marítims, els quals inclouen les activitats marítimes, tant les nauticorecreatives i les subaquàtiques de caràcter professional com d'esbarjo, i la formació nauticopesquera i nauticorecreativa.
Planificar les actuacions en matèria d'ajuts al sector pesquer en el marc de la política pesquera europea i altres ajuts i mesures de foment destinats als sectors pesquer i aqüícola i al sector d'afers marítims i de les activitats nàutiques.
Exercir les funcions de tutela sobre les confraries de pescadors i les seves federacions i dur a terme les actuacions en relació amb les relacions institucionals amb altres organitzacions representatives del sector pesquer, aqüícola, de pesca recreativa, d'afers marítims, d'activitats nàutiques i de capacitació nauticopesquera.
Impulsar la regulació normativa en matèria d'ordenació pesquera, de gestió dels recursos marins i de les zones de protecció pesquera o marisquera, i d'altres mesures de protecció dels recursos marins, de l'aqüicultura i el marisqueig, de les llotges de contractació, de la comercialització dels productes pesquers, de les activitats marítimes i de titulacions nàutiques i capacitació nauticopesquera, i fer-ne el seguiment, el control, la vigilància i la inspecció.
Impulsar els plans d'ordenació i gestió de les diferents modalitats pesqueres, marisqueres i aqüícoles de Catalunya, aprovar els plans de gestió dels recursos marins vius i fer-ne el seguiment.
Coordinar la planificació de les estratègies marítimes en el marc de la Política Marítima Integrada, i l'ordenació de l'espai marítim català.
Fomentar les activitats de pesca-turisme, turisme pesquer i turisme aqüícola i les demostracions de pesca.
Aprovar el Pla general de control i inspecció en les matèries competència de la Direcció General.
Aprovar el Pla anual de formació nauticopesquera de caràcter professional i d'activitats marítimes i d'esbarjo.
Dirigir funcionalment els Serveis Territorials del Departament en allò que li correspongui per raó de la matèria.
Representar davant de l'Administració de l'Estat i els organismes internacionals les polítiques pesqueres i marítimes rellevants per a Catalunya, sense perjudici de les competències dels departaments competents en matèria de relacions exteriors i de medi ambient.
Exercir com a Organisme Intermedi de Gestió designat per l'Autoritat de Gestió segons la normativa europea dels Fons Estructurals Marítims i de la Pesca.
Dissenyar i coordinar les mesures del Pla d'acció marítima de Catalunya.
Exercir la potestat sancionadora en l'àmbit de les seves competències.
Qualsevol altra funció de naturalesa anàloga que se li atribueixi per normativa sectorial.