El 20 d'abril de 2020 l'Arxiu Comarcal del Baix Penedès commemora el vint-i-cinquè aniversari de la seva inauguració.
Per celebrar aquesta efemèride, volem recordar quin va ser el seu procés de creació i el treball al servei de la cultura que ha desenvolupat durant aquests anys.
El 26 d'abril de 1983 es va signar el conveni de creació de l'Arxiu Històric Comarcal del Vendrell entre el Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya i l'Ajuntament del Vendrell, per la qual cosa s'integrà a la Xarxa d'Arxius Comarcals (XAC) de Catalunya.
Gràcies a aquest conveni, l'Arxiu ha esdevingut el dipositari dels fons històrics municipals i dels fons de les administracions públiques, les institucions i els particulars que han volgut donar-li'ls o cedir-li'ls, per tal de garantir la seva conservació i l'accessibilitat de la seva consulta.
El 1989, tot i que encara no s'havia fet efectiva la seva creació, la Generalitat de Catalunya va delegar les competències de cultura a la comarca al consell comarcal.
En aquest sentit, el 13 de novembre de 1990 el Departament de Cultura i el Consell Comarcal del Baix Penedès van signar el conveni corresponent, el qual fou renovat el 2013.
Des de l'octubre de 2005, l'Arxiu s'anomena Arxiu Comarcal del Baix Penedès (ACBP).
El 1991, el Servei d'Arxius del Departament de Cultura va establir les bases del nou equipament.
Per a la seva construcció, l'Ajuntament del Vendrell va cedir un solar que havia ocupat el pavelló mossèn Ramon Companys, inaugurat el 1961 com a ampliació de l'Hospital del Santíssim Salvador (1880).
El projecte fou obra de l'arquitecte municipal Jaume Roca Canalda.
L'edifici, amb una superfície de 600 m 2, disposa de dues plantes.
S'hi accedeix per una rampa que va instal·lar el Departament de Cultura el 2005 en el context dels treballs de substitució de les prestatgeries metàl·liques per armaris compactes.
La inauguració i la posada en funcionament
A principi del 1995, el Departament de Cultura va designar com a directora del nou equipament M. Carme Coll Font, de manera que, al febrer, començà el trasllat de la documentació que es trobava repartida per diverses dependències municipals del Vendrell i de la qual fins aleshores n'havien tingut cura Jaume Ruart Güixens i Anna Sabanés Alberich, autora de l'inventari dels protocols notarials del districte del Vendrell.
El 20 d'abril va tenir lloc la inauguració oficial amb la presència de Josep Maria Huguet, director general de Patrimoni Cultural de la Generalitat, Josep Maria Llasat, alcalde del Vendrell, i Benet Jané, president del Consell Comarcal.
Una de les tasques primordials de l'Arxiu ha consistit a conèixer la situació de la documentació municipal de la comarca.
Per poder realitzar-la, ha estat fonamental la subvenció que la Diputació de Tarragona atorga anualment des de 1996, gràcies a la qual s'ha pogut contractar personal tècnic dedicat a inventariar el patrimoni documental de la comarca.
A partir de 2001, amb la incorporació de Nativitat Castejón Domènech com a directora, es fomentà l'ingrés d'aquests fons documental mitjançant cessions en comodat.
Actualment, l'Arxiu custodia 149 fons documentals procedents de transferències de les administracions públiques, cessions en comodat i donacions d'entitats i particulars.
Entre els documents més antics destaquen la col·lecció de pergamins de l'Ajuntament de Banyeres del Penedès (1285-1601) i del fons patrimonial de la família Solà (1377-1662) i quatre capbreus corresponents a Calafell (1565), Bonastre (1562/1694) i Vendrell (1693-1694).
També cal esmentar els fons dels municipis de la comarca, el fons notarial del districte del Vendrell, el de la Duana Marítima del Vendrell, els fons patrimonials de Carbonell, Marrugat de l'Arboç i Folch-Guimerà, els fons personals de Manuel Bofarull Terrades, el poeta Joan Ramon i Soler, els germans Ramon i Vidales i el músic Benvingut Socias Mercadé, els fons de l'empresa Industrias Miret, SA, la Cooperativa Agrícola del Vendrell i l'Alcoholera Rovira, el fons de Sotavent, associació submarinista del Vendrell, l'Associació Musical Pau Casals del Vendrell, la Biblioteca Popular del Vendrell i els fons fotogràfics d'Antoni Bassó Ubach, Antoni Capella, Jaume Domingo Mulet, Feliu Olivé Nin, Antoni Ollé Pinell i Julià Suau Figueras.
Després de deu anys de digitalització dels fons municipals, avui l'Arxiu compta amb 45.555 imatges associades a fons documentals que, juntament amb els seus inventaris, es poden consultar al portal Arxius en línia del Departament de Cultura; semblantment, la premsa també és accessible al portal XAC Premsa històrica i hi ha disponible una col·lecció de catorze publicacions, entre les quals sobresurt La Batalla, semanario obrero de unificación marxista (1935-1976).
En aquest mateix sentit, s'ha iniciat la digitalització de setmanaris comarcals com ara El Diari del Baix Penedès, La Fura, informatiu de l'Alt Penedès, Baix Penedès i Garraf, i la revista El cérvol de la Societat Nova de Banyeres del Penedès.
D'altra banda, cal dir que, a més de disposar de pàgina web des de 2011 i d'ésser present a les xarxes socials des de 2017, manté una estreta col·laboració amb les administracions, les institucions (Biblioteca Pública Terra Baixa, Fundació Apel·les Fenosa, Institut d'Estudis Penedesencs, Institut Ramon Muntaner, Germanes Missioneres Teresianes, RTV El Vendrell, etc.), les entitats (Amics de la Història del Vendrell, Amics de l'Orgue del Vendrell, Centre d'Iniciatives i Turisme del Vendrell, Dansaires del Penedès, Els Pastorets del Vendrell, La Lira Vendrellenca, etc.) i els centres educatius de la comarca, la qual cosa ha permès elaborar exposicions, com la de la sardana al Vendrell (2011) i la del músic Benvingut Socias (2017), que es van poder veure al fòrum Som Cultura Popular de Barcelona, oferir sessions didàctiques a l'alumnat dels diferents nivells educatius i formatius, i organitzar conferències i itineraris pel Vendrell, a vegades dedicats a conèixer personatges il·lustres de la vila, com Ramon Ramon i Vidales, i a vegades dedicats a difondre aspectes històrics, com ara la presència de l'orde religiosa de les germanes carmelites.
Els treballs de col·laboració amb els mitjans de comunicació també han estat intensos.
Podem citar els programes L'arxivador i Portes giratòries de RTV El Vendrell, España directo de TVE, o els documentals Conxita Badia no existeix, dirigit per Eulàlia Domènech (2012), i 150 anys del ferrocarril de Tarragona a Martorell (1865-2015) i el programa Assaig General de Catalunya Música.
Amb el suport de la Impremta Ramon del Vendrell, la família Ramon, Neus Oliveras i un grup de directors i actors, l'Arxiu també organitza representacions teatrals del repertori de Ramon Ramon i Vidales: En Pau de la gralla o la festa major de la vila, El carro del vi, A cal notari i El restaurant de la platja són sainets que s'ha pogut contemplar aquests darrers anys.
Paral·lelament, en col·laboració amb l'associació Amics de l'Orgue del Vendrell participa en l'organització de concerts per difondre la música del mestre Socias, una iniciativa que ha culminat recentment amb el primer enregistrament d'una part de la seva obra amb el suport de l'Ajuntament del Vendrell.
Conjuntament amb el Consell Comarcal del Baix Penedès ha publicat diverses obres en les quals han intervingut diversos autors: La sardana al Vendrell: dels orígens a la difusió internacional d'un símbol.
65è aniversari dels Dansaires del Penedès (2013), El fons documental d'Antoni Ollé Pinell (Barcelona, 1897-1981) a l'ACBP (2014), L'arribada del ferrocarril al Vendrell (2016), Ramon Ramon i Vidales, una mirada vilatana (El Vendrell, 1857-1916) (2017), Vida i obra dels germans Ramon i Vidales, una família d'impressors del Vendrell (2018) i Benvingut Socias Mercadé (1877-1952), un músic vendrellenc per descobrir (2019).
Totes aquestes activitats són una mostra del tresor documental que hi ha a l'Arxiu.
Val a dir que la tasca permanent d'inventariar, digitalitzar i difondre aquests documents no hauria estat possible sense la implicació de l'equip humà que actualment hi treballa, i dels que hi han treballat al llarg d'aquests vint-i-cinc anys.