projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Els voluntaris són el "conjunt de persones que efectuen una prestació voluntària i lliure, de serveis cívics o socials, sense contraprestació econòmica, dins el marc d'una organització estable i democràtica que comporti un compromís d'actuació a favor de la societat i de la persona".
Els principis que ordenen l'actuació de les entitats de voluntariat són la Circular 1/2001, de gestió del voluntariat als centres penitenciaris de Catalunya, i el Programa de desenvolupament d'aquesta Circular.
Les entitats, igual que els voluntaris que s'hi vinculen, tenen uns drets i uns deures, que estan recollits a la Carta del Voluntariat.
Les entitats de voluntariat han de presentar un programa d'intervenció general que serà validat per la Direcció General de Serveis Penitenciaris.
Aquest programa ha de recollir aspectes com la descripció de l'entitat, els objectius que es volen desenvolupar, el nombre de voluntaris que participen en les activitats, els recursos, la metodologia de treball, etc.
De manera conjunta, la Direcció General de Serveis Penitenciaris i les entitats de voluntariat estudien i planifiquen les necessitats de suport i col·laboració dirigides als col·lectius especials: malalts mentals, educació en el lleure, activitats a realitzar a medi obert o durant l'execució d'una mesura alternativa, etc.
Aquesta actuació ha d'encaixar amb les necessitats detectades prèviament i consensuades amb el centre penitenciari.
En tot cas, l'entitat presentarà un programa, que ha de pactar prèviament amb el referent del voluntariat de cada centre penitenciari, que inclogui les activitats que els voluntaris de l'entitat duran a terme.
El Pla de formació del voluntariat de Catalunya té com a objectiu donar impuls i reconeixement administratiu a la formació del voluntariat i garantir una oferta formativa a les persones voluntàries de qualsevol àmbit i nivell d'intervenció.
El curs "Intervenció en centres penitenciaris des del voluntariat" té una durada de 20 hores, que es distribueixen en tres mòduls.
Així mateix, té el reconeixement del Pla de formació del voluntariat a Catalunya i, amb aquest efecte i a proposta de les escoles/entitats de formació reconegudes, s'expediran diplomes acreditatius de la formació als alumnes que hagin superat els requisits establerts.
Aquesta formació és obligada per a qualsevol voluntari penitenciari en el marc dels programes d'intervenció aprovats per la Direcció General de Serveis Penitenciaris.
Pel que fa a la previsió de nous cursos, la Comissió de formació de la Taula de Participació Social continua treballant sobre aquest tema i elaborarà un calendari de formació en consonància amb els voluntaris que s'hagin de formar.
Si voleu més informació, podeu posar-vos en contacte amb el Servei de Medi Obert i Serveis Socials de la Subdirecció General de Programes de Rehabilitació i Sanitat del Departament de Justícia (telèfon 93 214 01 00, ext.
Cercles de Suport i Responsabilitat - Cerclescat és un programa impulsat gràcies a la col·laboració del Departament de Justícia i gestionat per la Fundació Salut i Comunitat que té com a objectiu proporcionar suport i supervisió per a la integració social i per prevenir la reincidència de les persones en règim obert i en llibertat condicional.
El programa va néixer al Canadà l'any 1995 com un model d'intervenció adreçat a delinqüents sexuals i es va implementar a Catalunya a través de la participació als cercles pilot, en el marc del projecte europeu Circles 4EU, on van participar altres països europeus.
Un dels elements més importants del programa és la participació de persones voluntàries que ofereixen un suport responsable a la persona que va cometre el delicte sexual i que compten amb la coordinació i l'assessorament constant d'un professional.
D'aquesta manera s'integra la intervenció professionalitzada de les institucions amb la iniciativa comunitària, amb la finalitat d'acompanyar i supervisar delinqüents sexuals en el període previ a la llibertat definitiva, per facilitar-los la inserció en la societat i evitar, en la mesura que es pugui, que cometin un nou delicte.
El projecte posa un èmfasi especial en la prevenció de la violència i la seguretat ciutadana.
El lema No més víctimes és el que uneix totes les persones que hi participen: penats, professionals i voluntaris.
La col·laboració del voluntariat és fonamental per al desenvolupament del projecte.
La persona voluntària rep una formació i un suport específic per poder desenvolupar la seva tasca.
Els requisits per poder ser voluntari són:
Si voleu més informació sobre els Cercles de Suport i Responsabilitat, us podeu adreçar a Cerclescat a través del formulari de contacte i respondrem els vostres dubtes.
Activitat finançada a càrrec dels crèdits rebuts del Ministerio de Igualdad, a través de la Secretaría de Estado de Igualdad y Contra la Violencia de Género.
Esteu interessats a fer voluntariat?
Us agradaria participar en un projecte per ajudar persones que han estat condemnades a penes de presó a reinserir-se a la societat?
Col·laboreu amb nosaltres com a persona voluntària a Cercles de Suport i Responsabilitat.
Si voleu més informació, us podeu adreçar a Cerclescat a través del formulari en línia i respondrem els vostres dubtes.
Per proporcionar activitats adequades per a l'execució de la pena de treballs en benefici de la comunitat.
Per a la implementació del programa anomenat "Contribució a l'enfortiment de l'execució penal a la comunitat en l'àmbit territorial dels estats membres del Consell d'Europa"
Pel qual atorga una subvenció en matèria de tractaments de drogodependències establerts per decisió d'òrgans judicials de la jurisdicció penal
Per fomentar i concretar les actuacions entre els membres adherits a l'FMC i a l'ACM i el Departament de Justícia
Per facilitar activitats adequades per a l'execució de la pena de treballs en benefici de la comunitat
Les mesures penals alternatives permeten als òrgans judicials (jutges i tribunals) donar una resposta menys aflictiva que les penes privatives de llibertat per la comissió d'una falta o d'un delicte lleu o menys greu, al temps que se salvaguarden els drets de les víctimes.
L'internament en un centre és substituït per una mesura que, en la majoria dels casos, consisteix a fer una activitat que comporta un benefici per a la comunitat.
- Els aspectes relacionats amb la prevenció general i especial de la pena pel fet que s'aborden les causes que motiven el delicte i, per tant, s'orienten a reduir el risc de reincidència.
- La finalitat educativa i integradora de la pena.
La persona infractora pot conciliar el règim penal amb la seva vida familiar i laboral.
L'any 1981 es van transferir les competències en matèria de justícia juvenil a la Generalitat de Catalunya, moment en el qual es van iniciar els primers treballs en l'àmbit de l'execució de mesures en medi obert.
Posteriorment, l'any 1984 es van traspassar les competències en matèria penitenciària.
La voluntat de la Generalitat d'anar assumint aquestes competències i els principis rectors en matèria penal expressats a les Recomanacions del Consell d'Europa van propiciar la creació de la primera experiència en mediació i reparació penal en la jurisdicció de menors (1990) i del Servei d'Atenció i Orientació Social que l'any 1991 va començar a assessorar els òrgans judicials i a fer el seguiment de les mesures penals alternatives del Codi penal anterior.
En aquest context, quan el 25 de maig de 1996 va entrar en vigor la Llei orgànica 10/1995, de 23 de novembre, del Codi penal, la qual modificava el sistema penal existent fins llavors, ja estaven creades les condicions per assumir l'execució de les noves mesures penals alternatives a la presó.
Primerament, el Departament de Justícia va assignar la competència de l'assessorament i l'execució d'aquestes noves mesures a la Direcció General de Mesures Penals Alternatives i Justícia Juvenil.
Posteriorment, mitjançant un decret de reestructuració del Departament, es van assignar al Servei de Mesures Penals Alternatives de la Subdirecció General de Medi Obert i Mesures Penals Alternatives, actualment integrada a la Direcció General d'Execució Penal a la Comunitat i Justícia Juvenil, com a Subdirecció General de Reparació i Execució Penal a la Comunitat, el qual en té actualment la competència.
Des del primer moment, el Departament de Justícia va posar al servei dels òrgans judicials de Catalunya equips territorialitzats de professionals per atendre les necessitats d'assessorament tècnic i d'execució d'aquestes mesures.
A Barcelona, el programa d'execució de mesures penals alternatives està gestionat per una entitat externa des de l'any 2001.
A Girona, Lleida i Tarragona, Terres de l'Ebre i Alt Pirineu i Aran la gestió de l'execució de les mesures penals alternatives correspon als serveis socials d'àmbit penal.
La supervisió i el seguiment de la gestió d'aquests programes els du a terme directament l'Àrea de Mesures Penals Alternatives.
- Sol·licitar la recerca d'informació històrica de persones que van viure la Guerra Civil i la dictadura franquista.
- Sol·licitar la recerca de persones desaparegudes durant la Guerra Civil i la dictadura franquista.
- Sol·licitar la indemnització a presos polítics.
Informar d'una fossa comuna o enterrament del període de la Guerra Civil o la dictadura franquista
Si teniu coneixement de l'existència d'una fossa comuna i sospiteu que no ha estat documentada, feu-nos arribar totes les dades de què disposeu: localització, coordenades, testimonis, etc., posant-vos en contacte amb nosaltres a través de la bústia de contacte.
Vuitanta anys després de l'esclat de la Guerra Civil, la major part de les persones que conserven memòria de la guerra i de la repressió posterior ens han deixat o són molt grans.
Algunes de les entitats que d'ençà de la fi de la dictadura han lluitat per la recuperació de la memòria democràtica s'han dissolt formalment, d'altres han anat desapareixent o resten inactives, i unes quantes han aconseguit fer el relleu generacional i han passat de ser associacions de testimonis directes dels fets a associacions memorials animades pels seus fills i, sobretot, els seus nets.
L'objectiu principal de la col·lecció "Entitats Memorialistes a Catalunya" és recollir i preservar l'experiència de les entitats dedicades a la recuperació de la memòria democràtica a Catalunya (tant les actives com les que han deixat de ser-ho).
D'altres objectius són la divulgació de la seva activitat i la voluntat de reconèixer la tasca que han dut a terme al llarg dels anys.
Totes les monografies es podran trobar en format digital (pdf) i de forma gratuïta.
Solidaritat, justícia, memòria és el tercer llibre de la col·lecció Entitats Memorialistes de Catalunya, una col·lecció editada per la Generalitat de Catalunya per promoure i posar en valor el coneixement sobre les associacions que van mobilitzar-se en contra de la dictadura.
L'Associació Catalana d'Expresos Polítics del Franquisme és l'entitat protagonista d'aquest segon llibre, escrit per César Lorenzo Rubio.
L'Associació és una de les entitats de memòria més antigues del nostre país.
Comença la seva activitat uns mesos abans de la mort del dictador Francisco Franco, al novembre de 1975, tot i que el Ministeri de l'Interior no la va legalitzar fins al 1980.
El seu objectiu inicial va ser ajudar els presos polítics quan estaven en centres penitenciaris i quan en sortien.
Després, la seva tasca s'ha centrat en la lluita pel reconeixement i la reparació als ex-presos i represaliats per la dictadura, així com la recuperació i el manteniment de la memòria d'aquestes víctimes.
La veu dels morts silenciats és el primer llibre de la col·lecció Entitats Memorialistes de Catalunya, una col·lecció editada per la Generalitat de Catalunya per promoure i posar en valor el coneixement sobre les associacions que van mobilitzar-se en contra de la dictadura.
L'Associació Pro-memòria als Immolats per la Llibertat de Catalunya és l'entitat protagonista d'aquest primer llibre, escrit per Maria Dolors Bernal i Joan Corbalán.
Una associació de llarga trajectòria històrica que es va fundar amb l'objectiu de mantenir viva la memòria dels republicans executats pel règim franquista a Catalunya.
La llarga nit del franquisme va provocar, entre moltes altres coses, que els perdedors de la Guerra Civil fossin silenciats.
Amb la fi del règim i l'inici de la transició cap a la democràcia, el seu testimoni quedà amagat sota l'excusa que tots els fets del passat havien de quedar desats en un calaix pel bé del consens.
Tots aquests testimonis s'haurien perdut si no hagués estat per la feina de moltes associacions de víctimes, que lluitaren amb totes les seves forces per recuperar la seva memòria.
Aquest és el cas de l'Associació Pro-Memòria als Immolats per la Llibertat a Catalunya.
Amb la desaparició del dictador, molt familiars de represaliats pel franquisme decidiren unir-se per preservar la memòria dels seus éssers estimats i, sobretot, per dignificar l'espai on es trobaven enterrats.
Gràcies a la seva constància aconseguiren que el Fossar de la Pedrera, el Cementiri de Montjuïc de Barcelona, espai on foren enterrades les persones afusellades per la dictadura franquista, fos preservat i dignificat com un dels llocs de memòria més importants de Catalunya.
Una tasca que s'ampliaria amb el trasllat de les restes del president Companys.
Tot plegat, aquest llibre vol recordar aquests fets, i especialment retre un homenatge a aquesta Associació i als seus membres, com un exemple del que pot aconseguir la societat civil si s'uneix per causes justes.
El Departament de Justícia de la Generalitat de Catalunya, mitjançant la Direcció General de Memòria Democràtica, contribueix a la recuperació de la memòria històrica i a la cultura de la pau mitjançant la planificació de les actuacions en fosses.
D'aquesta manera, la Generalitat promou, coordina i finança les actuacions en fosses on hi ha persones desaparegudes del període de la Guerra Civil i la dictadura franquista, amb l'objectiu de poder analitzar i identificar les restes trobades i retornar-les als seus familiars, o bé donar-les-hi una sepultura digna.
El Departament de Justícia rep l'assessorament del Comitè Tècnic de Fosses, creat per la Llei 10/2009, del 30 de juny, sobre la localització i la identificació de les persones desaparegudes durant la Guerra Civil i la dictadura franquista, i la dignificació de les fosses comunes.
El Pla de fosses segueix els criteris d'actuació següents:
El Departament de Justícia, mitjançant la Direcció General de Memòria Democràtica, treballa per la recuperació de la memòria promovent la relació amb institucions memorialistes d'arreu del món; organitzant activitats relacionades amb la recuperació de la memòria democràtica; convocant subvencions per a la recuperació del patrimoni memorial, la recerca científica i la difusió en l'àmbit de la memòria; impulsant la localització de persones desaparegudes durant la Guerra Civil i el franquisme; localitzant les fosses comunes existents a Catalunya; gestionant les indemnitzacions als expresos polítics del franquisme, i assessorant les persones represaliades.
Aquesta Direcció General vehicula i coordina la relació de la Generalitat de Catalunya amb el Memorial Democràtic, el Consorci del Museu Memorial de l'Exili (MUME) i el Consorci Memorial dels Espais de la Batalla de l'Ebre (COMEBE).
La mediació en el context penal estableix un canal de contacte entre l'infractor i la víctima per parlar sobre el dany sofert i reparar-lo.
Diferents professionals ens expliquen en quins delictes pot ser aplicada, com fer-ho i els avantatges i beneficis que se'n deriven tant per a l'infractor com per a la víctima.
La mediació penal és un dret de la víctima i la reparació pot ser econòmica, moral, emocional o substitutòria.
La mediació és un métode de resolució de conflictes on les parts, de manera voluntària i amb l'ajuda d'un mediador imparcial, busquen una solució al problema.
- Mediació en dret privat quan necessites trobar solucions en els conflictes convivencials (familiars, entre veïns, econòmics, patrimonials, etc).
- Mediació penal quan ets part en un judici penal, com a víctima o com a imputat, i el jutjat demana una mediació perquè totes dues parts acordin una reparació adequada al dany.
Programa d'actuació preventiva familiar de la transgressió i del consum de drogues en menors i joves que passen pel circuit de la justícia juvenil (PDF, 2,5 MB)
Els menors i joves que passen pels serveis de la justícia juvenil estan en l'etapa adolescent.
L'adolescència és un moment vital de descoberta i creixement, amb una tendència a la impulsivitat i a la necessitat de posar a prova els propis límits i els de l'entorn; per això, és important que els adults puguin establir-los de forma clara i coherent, sense malmetre les relacions.
Diferents estudis sobre els factors de risc i protecció que incideixen en l'ús de drogues i en la reincidència del delicte demostren que la família és un factor clau per predir i prevenir la conducta dels fills.
L'avaluació de diferents programes de prevenció familiar mostra que es pot ensenyar els pares a modificar i millorar les seves habilitats educatives i de gestió familiar, de manera que es redueixin els factors de risc i augmentin els factors de protecció als quals estan exposats els seus fills.
El programa Límits és una actuació preventiva familiar que es du a terme en grup i està dirigida per professionals de la justícia juvenil amb una formació específica.
Té una durada de dos mesos i s'estructura en vuit sessions.
Està orientat essencialment a l'aprenentatge d'habilitats i, en conseqüència, els professionals condueixen les sessions atenent a unes pautes determinades i treballen l'entrenament d'habilitats educatives relacionades amb la comunicació en el si de la família, l'establiment de normes i límits, la supervisió de la conducta dels fills i la resolució de problemes.
Les famílies accedeixen al programa Límits de forma voluntària i les deriven al programa tècnics de justícia juvenil amb qui tenen contacte.
Reforçar la funció educativa de les famílies dels menors i dels joves que passen pel circuit de la justícia juvenil per evitar o limitar l'ús de drogues i la reincidència dels fills en la transgressió de les normes.
Actuacions de la Direcció General d'Execució Penal a la Comunitat i de Justícia Juvenil
- Planificació i impuls de les actuacions anuals relacionades amb el programa Límits.
- Elaboració del calendari anual d'aplicació al territori de Catalunya.
- Recull i anàlisi de les dades anuals: nombre d'aplicacions del programa, nombre de famílies que hi han participat, resultats dels qüestionaris de satisfacció de les famílies, recull d'aportacions dels professionals...
- Detecció de necessitats en relació amb la formació específica dels professionals i els recursos necessaris per aplicar el programa a les diferents zones del territori.
- Col·laboració en estudis i recerques per avaluar l'eficàcia del programa i dissenyar intervencions específiques adreçades a famílies amb fills en els serveis de la justícia juvenil.
Coincidint amb l'aniversari de l'aprovació pel Comitè de Ministres del Consell d'Europa de la 1a Recomanació núm. R (98) 1, sobre mediació familiar, el 21 de gener se celebra el Dia Europeu de la Mediació.
Les institucions públiques i la societat civil col·laboren en l'impuls d'aquest sistema de gestió de conflictes, conscients que els valors de la mediació (diàleg, respecte, confiança i responsabilitat) aporten capital social i permeten progressar cap a una societat més madura i cohesionada.
El Departament de Justícia i una trentena d'institucions estan ultimant el programa d'actes del Dia Europeu de la Mediació, que es commemora a tot Europa aquest dia per promoure la mediació entre els ciutadans i donar-ne a conèixer les característiques i avantatges com a procediment per a la resolució de conflictes.
D'entre aquestes activitats, en destaca la celebració d'un acte commemoratiu al centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada, el 21 de gener, organitzat per la Direcció General de Dret i d'Entitats Jurídiques i el Centre de Mediació de Dret Privat de Catalunya, en el marc del qual es lliuraran els Premis ADR Justícia 2019.
Amb la participació d' institucions i entitats col·laboradores.
La Direcció General d'Execució Penal a la Comunitat i de Justícia Juvenil és responsable del compliment d'aquelles actuacions previstes en l'ordenament jurídic que regula les accions socials adreçades als majors de 14 anys i menors de 18 anys.
Les funcions que du a terme consisteixen bàsicament en la conducció dels processos de mediació i reparació extrajudicial, l'assessorament a les instàncies judicials sobre les circumstàncies socials i personals dels menors i joves encausats i l'execució de les mesures dictades pels òrgans judicials.
Oficina de l'Alt Comissionat per als Drets Humans de les Nacions Unides
Informe (en elaboració) sobre "La protecció dels drets humans durant i després de la COVID-19" ( Qüestionari)
Comunicat Els Estats no poden abusar de la situació excepcional pel coronavirus per retallar drets fonamentals.
Les mesures que s'adoptin han d'ésser proporcionals, necessàries i no discriminatòries (març 2020)
Declaració conjunta del representant de l'OSCE sobre llibertat de premsa (Harlem Désir) i els relators sobre llibertat d'expressió de l'ONU (David Kaye) i la CIDH (Edison Lanza): Davant la crisi de la COVID-19, els Governs han de promoure el lliure flux d'informació (març 2020)
Compilació dels informes i les opinions sobre els estats d'emergència (versió original en anglès)
Cort Interamericana de Drets Humans
Declaració de la Cort Interamericana de Drets Humans 1/20, de 9 d'abril de 2020, COVID-19 i drets humans: els problemes i els desafiaments s'han d'abordar amb perspectiva de drets humans i respectant les obligacions internacionals "
Informe sobre salut i drets en la crisi de la COVID-19 (juny 2020)
Estructura de Drets Humans de Catalunya (desembre 2019)
Pla de Drets Humans de Catalunya (text complet).
Comissió de Defensa dels Drets de la Persona.
Informe sobre les mesures proposades pel Consell General del Poder Judicial en el Pla de xoc en l'Administració de justícia després de l'estat d'alarma.
Violacions de drets humans durant l'estat d'alarma (juny 2020)
Durant l'emergència sanitària s'han aplicat diverses mesures -i s'ha valorat d'adoptar-ne d'altres- que generen debat sobre el topall democràtic per al control de la pandèmia de la COVID-19.
L'encàrrec al grup d'experts és el de fixar les orientacions sobre els límits que les administracions han de respectar per evitar que la protecció de la salut no tingui una incidència excessiva sobre els drets i les llibertats de la ciutadania.
Les sancions, els passaports immunitaris, el rastreig de telefonia mòbil, la restricció de la circulació o la persecució de notícies falses són alguns exemples d'anàlisi sobre possibles lesions dels drets a la intimitat, el de reunió i manifestació, la llibertat d'expressió o de creences religioses, el de circulació i residència, o el dret a la informació i a la transparència de les polítiques públiques.
L'informe final estarà enllestit aquesta tardor.
El Departament de Justícia publicarà el treball del Grup d'experts i la consellera de Justícia, Ester Capella, el lliurarà al president del Govern i al president del Parlament.
El grup d'experts és plural i paritari.
El componen professionals de reconegut prestigi, amb una trajectòria marcada per la defensa dels drets civils i polítics.
Cap dels membres no percebrà cap remuneració ni compensació econòmica per la seva participació en el grup de treball.
El grup d'experts actuarà amb objectivitat, transparència i plena independència, amb el suport tècnic i organitzatiu del Departament de Justícia, així com amb el suport de l'Oficina de Drets Civils i Polítics del Departament de la Vicepresidència i d'Economia i Hisenda.