L'Institut Català d'Energia, com a responsable del Registre de certificats energètics d'edificis a Catalunya, rep consultes tant del procés de certificació com sobre les metodologies de qualificació d'eficiència energètica dels edificis.
Totes aquestes consultes han quedat recollides en aquest document.
L'objecte d'aquest estudi és facilitar les dades relatives a l'evolució del mercat de bombes de calor per a les instal·lacions tèrmiques de climatització a Catalunya durant els darrers deu anys.
El document identifica els principals passos que una empresa privada ha de realitzar per sol·licitar els permisos i autoritzacions a una administració pública per a la instal·lació d'un equip de recàrrega per a vehicles elèctrics en un sòl o parcel·la de titularitat privada.
L'Institut Català d'Energia presenta l'Informe sobre l'autoconsum a Catalunya a juny del 2020.
L'Institut Català d'Energia presenta l'Observatori de l'estat energètic dels edificis a Catalunya, una anàlisis de les dades del registre de certificació energètica d'edificis amb la finalita de donar informació tècnica al sector i potencia la difusió de l'estat actual del parc d'edificis a Catalunya.
L'estudi presenta l'energia eòlica com una tecnologia madura i acceptada, tot i que amb certes barreres a superar per a aconseguir un establiment massiu.
Descriuen les diferents tecnologies analitzant aquells elements que calen investigar per aconseguir l'establiment massiu i més assequible econòmicament.
L'estudi presenta l'energia termoelèctrica com una de les tecnologies més prometedores del futur, així com analitza la seva situació actual i les seves limitacions.
Els grans limitadors del creixement de la tecnologia es donen en l'àmbit comercial, a causa de la necessitat d'una inversió important per a produir grans quantitats d'electricitat i els costos d'instal·lació i, en l'àmbit geogràfic, atès que la seva productivitat depèn de la latitud i de la climatologia.
Informe relatiu a l'ús de les estacions de recàrrega per a vehicles elèctrics a Catalunya.
L'eina d'optimització de la potència és un full de càlcul que resol quina és la millor opció de potència a contractar (mínim terme de potència a pagar) per a les tarifes de tres períodes.
L'eina calcula el terme de potència sobre la base de les dades de les factures dels darrers dotze mesos fent la prova de totes les possibles potències contractades.
L'estudi presenta l'energia fotovoltaica com una de les principals tecnologies de generació renovable en l'actualitat i una de les energies prioritàries en la seva instal·lació dins dels mix energètic global.
Les perspectives de l'energia solar fotovoltaica són de creixement continu a escala mundial, es preveu que arribi a representar més del 15% del total de la generació d'electricitat al món.
A banda de l'estat actual de la qüestió, el document descriu la tecnologia i els seus tipus d'aplicacions, i detalla el full de ruta i els desenvolupaments necessaris per aconseguir la seva implementació.
L'estudi analitza l'estat actual de la tecnologia, la seva maduresa i les barreres a les quals s'enfronta.
L'energia solar tèrmica és la que té més potencial entre les tecnologies renovables per a calefacció i refrigeració, representant gairebé el 50% de l'energia primària consumida a Europa.
El seu desenvolupament tecnològic ha permès que no solament s'hagi pogut utilitzar per a aplicacions tradicionals, com la producció d'aigua calenta sanitària (ACS); sinó que també s'hagi convertit en una alternativa atractiva per a aplicacions noves i més avançades, com la generació de calor per a processos industrials.
El paradigma del sector elèctric està canviant completament amb l'aparició de noves tecnologies i grans avenços.
L'estudi explica el concepte "Smart Grid" i com ha crescut amb l'objectiu de proveir millor coneixement i control de la xarxa elèctrica i de la distribució de la potència.
L'estudi analitza les necessitats d'emmagatzematge d'energia que es produiran com a conseqüència de la transició energètica.
Al 2050 la demanda elèctrica es triplicarà i això fa necessària una transició des d'un sistema de generació centralitzada a un distribuït, que requerirà un ventall flexible de solucions d'emmagatzematge d'energia.
El repte recau en trobar l'equilibri entre el subministrament i la demanda, per assegurar una xarxa estable.
Des de l'Institut Català d'Energia es vol dotar els diferents fabricants o distribuïdors d'estacions de recàrrega, els creadors d'aplicacions relacionades amb la recàrrega de vehicles elèctrics i els gestors de les estacions de recàrrega d'un marc de treball que faciliti que els professionals i usuaris integrin tots els elements necessaris per gaudir d'una bona experiència en la recàrrega d'un vehicle elèctric.
Per aquest motiu, es recomana al sector professional que inclogui en els seus equips protocols de comunicació que siguin fiables i d'un ús global per facilitar la integració i visibilitat de les estacions de recàrrega i dels gestors de recàrrega de cara als usuaris de vehicles elèctrics.
En aquest sentit, s'impulsa el protocol OCPP entre l'estació de recàrrega i el gestor de recàrrega, i el protocol OCPI entre els diferents gestors de recàrrega.
L'estudi analitza les característiques pròpies de les comunitats energètiques intel·ligents, el seu interès com a concepte clau per fer realitat la transició energètica, així com els nous models de negoci que en sorgiran al seu voltant.
Igualment, l'estudi mostra la interacció amb aspectes com les energies renovables distribuïdes, la digitalització, l'agregació, la gestió de la demanda, etc.
L'Institut Català d'Energia presenta aquest document en el qual es comparen les certificacions de sostenibilitat voluntàries d'edificis més conegudes: LEED, BREEAM, VERDE, DGNB, PASSIVHAUS i MINERGIE-ECO.
L'Institut Català d'Energia ofereix aquest manual per ajudar a emplenar l'ECESI, l'estadística que permet quantificar el consum energètic per sectors d'activitat econòmica i per formes d'energia de la indústria manufacturera de Catalunya.
L'Institut Català d'Energia presenta l'Observatori de l'estat energètic dels edificis de Catalunya, una anàlisis de les dades del registre de certificació energètica d'edifics amb la finalitat de donar informació tècnica al sector i potencia la difució de l'estat actual del parc d'edificis a Catalunya.
Lorenzo Alvarez i Eduard Hernández - Departament d'Enginyeria Agroalimentària i Biotecnologia de la Universitat Politència de Catalunya i Escola Superior d'Agricultura de Barcelona.
Ester Bartolí i Josep Ma Morera - Consorci Escola Tècnica d'Igualada.
Ramon San Martin - Universitat Politècnica de Catalunya.
David Rillo Sobrino, Andreas Sumper i Roberto Villafáfila Robles - Centre d'Innovació Tecnològica en Convertidors Estàtics i Accionaments Universitat Politècnica de Catalunya.