El 5 d'abril de 2015 va entrar en vigor el Decret 30/2015, de 3 de març, pel qual s'aprova el catàleg d'activitats i centres obligats a adoptar mesures d'autoprotecció i es fixa el contingut d'aquestes mesures, en el cas de les activitats i els centres d'interès per a la protecció civil de Catalunya.
El web d'Interior inclou tota la documentació necessària per elaborar plans d'autoprotecció.
-Cal redactar el pla d'autoprotecció obligatòriament en català?
El pla d'autoprotecció pot estar redactat en qualsevol de les llengües oficials de Catalunya.
-Quin índex ha de seguir una activitat declarada d'interès per a la protecció civil de Catalunya en virtut de l'article 3.4?
Quins avisos de l'article 12 del Decret 30/2015, de 3 de març, li correspon fer?
Segons aquest article, les activitats que afecten més d'un municipi tenen la consideració d'activitats d'interès per a la protecció civil de Catalunya.
Això es tradueix en el fet que aquestes activitats han de complir l'índex de la part 2 de l'annex II (tal com es preveu per a les activitats d'interès per a la protecció civil local) però han de fer l'avís al CECAT i, si escau, al 112 (tal com es preveu per a les activitats d'interès per a la protecció civil de Catalunya).
-El pla d'autoprotecció d'un centre de treball està format per diverses activitats però només una està afectada pel Decret 30/2015, de 3 de març; cal aportar plànols de detall de cadascuna de les activitats del centre de treball?
No cal que aportin els plànols de detall de les activitats que no estan afectades pel Decret 30/2015, de 3 de març, llevat que aquests plànols siguin imprescindibles per valorar l'efecte dòmino.
-Quins escenaris accidentals i quines distàncies d'afectació ha de preveure el pla d'autoprotecció d'una instal·lació Seveso de nivell alt?
El pla d'autoprotecció ha d'incloure, com a mínim, els accidents que preveu l'avaluació de l'informe de seguretat.
Aquesta avaluació dona validesa a les hipòtesis accidentals proposades per l'activitat a l'informe de seguretat.
-Quines substàncies s'han d'incloure al pla d'autoprotecció d'una instal·lació afectada per la normativa d'accidents greus (Seveso)?
El criteri general és que el pla d'autoprotecció ha d'incloure, com a mínim, les quantitats de substàncies presents a l'última notificació AG‐01 presentada.
-Quina tipologia d'elements vulnerables s'han d'incloure al pla d'autoprotecció?
Quina distància s'estableix com a límit per incloure els elements vulnerables?
-D'acord amb les definicions de l'annex VI del Decret 30/2015, de 3 de març, s'han d'incloure els elements següents:
Elements vulnerables: polígons industrials, zones residencials, equipaments esportius, llocs de concurrència pública relacionats amb el transport, llocs de concurrència pública significatius pel nombre de persones associat, vies de comunicació principals i altres elements vulnerables significatius per altres motius.
Elements molt vulnerables: centres educatius i centres sociosanitaris.
-La informació mínima que ha de figurar al pla d'autoprotecció és el nom de l'element i la seva ubicació al plànol.
-Pel que fa a la franja de consideració:
En el cas de les instal·lacions Seveso de nivell alt, el pla d'autoprotecció ha d'incloure els elements vulnerables i molt vulnerables que es trobin dins de la zona d'intervenció, i els elements molt vulnerables que es trobin dins de la zona d'alerta.
En el cas de les instal·lacions Seveso de nivell baix, el pla d'autoprotecció ha d'incloure els elements vulnerables i molt vulnerables que es troben dins de la franja de 500 m al voltant de la instal·lació.
En el cas de les activitats el risc de les quals estigui associat principalment a la concentració de persones dins de la mateixa activitat, el pla d'autoprotecció ha d'incloure els elements vulnerables contigus o confrontants amb l'activitat i que es poden veure afectats per l'emergència o que podrien dificultar-ne l'evacuació.
La infografia que trobareu a la dreta d'aquesta secció, a Informació relacionada, resumeix el text anterior:
- Quins són els mitjans sanitaris mínims per a les activitats en "espais delimitats" i "espais no delimitats" del Decret 30/2015, de 3 de març?
-Quin és el mètode d'avaluació de riscos qualitatiu i quantitatiu per redactar plans d'autoprotecció per a instal·lacions incloses a l'annex I.A del Decret 30/2015, de 3 de març?
En general, es recomana utilitzar mètodes de prestigi reconegut per a l'avaluació de riscos.
Però específicament, pel que fa als establiments afectats per la normativa d'accidents greus que hagin de presentar avaluació de l'informe de seguretat, es recomana utilitzar els mètodes indicats per l'òrgan competent en matèria de seguretat industrial i en aquests casos és imprescindible que els accidents que constin al pla d'autoprotecció siguin, com a mínim, els de l'avaluació de l'informe de seguretat.
-Com s'ha de comptabilitzar la càrrega de foc que s'esmenta a determinades activitats de l'annex I del Decret 30/2015, de 3 de març?
El catàleg d'activitats i centres d'interès per a la protecció civil de Catalunya inclou aquelles activitats amb una càrrega de foc ponderada i corregida igual o superior a 3.200 Mcal/m 2 o 13.600 MJ/m 2.
Aquesta càrrega s'ha de calcular tal com estableix l'annex I del Reial decret 2267/2004, de 3 de desembre, pel qual s'aprova el Reglament de seguretat contra incendis en els establiments industrials.
El càlcul correspon a la totalitat del centre o activitat, de manera que un sol sector no determina la inclusió de l'establiment dins del Decret (vegeu informació relacionada).
Dubtes en relació amb determinats apartats de l'annex II:
L'anàlisi històrica és una tècnica basada en la cerca d'informació d'accidents ocorreguts en el passat, tant en la pròpia instal·lació com en altres centres similars a l'activitat objecte d'estudi.
És una tècnica d'anàlisis qualitativa però, si existeixen dades suficients, permet obtenir resultats numèrics a partir de tractaments estadístics.
- 1.6.3 Inventari i avaluació del risc laboral
Inventari i avaluació del risc laboral s'han de contemplar únicament els riscos laborals susceptibles de generar un situació d'emergència amb potencial afectació a la població.
No és necessari incloure tots els riscos laborals sinó tant sols aquells que requereixin l'ús de l'estructura contemplada al pla d'autoprotecció per poder donar una resposta adient.
- 1.6.6 Avaluació de les condicions de confinament: sobre la base de quin criteri?
Per determinar si és possible realitzar el confinament, cal confirmar que és possible realitzar el següent:
Quina diferència hi ha amb l'apartat 1.5 Ocupació?
Ocupació té l'objectiu d'identificar el personal que forma part de la plantilla, la distribució de personal durant les diferents hores del dia i l'organigrama general de l'establiment.
Aquest organigrama pot ser diferent de l'organigrama en situació d'emergència.
En canvi, el punt 1.6.7. ha de contemplar el nombre i la ubicació de persones dins de cada zona o àrea de l'activitat per mostrar una visió general de la vulnerabilitat de cada àrea.
Es refereix a zones dins de la instal·lació o fora?
Quin criteri s'utilitza per catalogar una zona com a vulnerable?
Aquest punt es refereix a posar en un plànol aquelles zones de la instal·lació que, per les seves característiques, es puguin considerar amb una vulnerabilitat marcadament més alta que la resta de zones de la instal·lació, i, per tant, que s'hagin previst accions concretes per minimitzar les conseqüències en aquestes zones.
- 1.7.4 Identificació del control (clau de pas) dels subministraments bàsics (aigua, gas, electricitat).
En el cas de plantes industrials, com subestacions elèctriques, té sentit indicar on es talla el subministrament elèctric?
Aquest punt es refereix a posar als plànols aquelles claus de pas o de control dels subministraments bàsics que les persones de manteniment o les persones designades al pla o els equips d'ajuda externa hagin de o puguin tancar per tal de minimitzar les conseqüències d'una emergència i els possibles efectes dòmino.
Normalment, els plans preveuen que una de les persones esmentades tingui com a missió, en un moment determinat, tancar aquest control de subministrament.
En el cas que no tingui sentit o aquest control no existeixi, no caldrà indicar-ho.
En aquelles instal·lacions en les quals no hi ha personal per completar tots els equips d'emergència, es pot implementar un altre organigrama d'emergència?
En general, les instal·lacions han d'intentar completar tots els equips d'emergència.
D'altra banda, els centres o instal·lacions han d'adoptar els seus equips d'emergència a l'organització i les accions que es puguin dur a terme.
Per tant, si no hi ha prou personal, no es podran completar amb persones diferents tots els equips d'emergència que descriu el punt 3.3.
En aquests casos, cal adaptar els equips d'emergència i el seu organigrama als mitjans personals de què es disposa i prioritzar les diferents accions que aquests equips reduïts han de tenir assignades.
-A efectes de lliurament, què es considera inici de l'activitat?
Es considera l'inici de l'activitat quan es comença a exercir l'activitat, i no va en funció de la llicència d'activitat, sinó de l'exercici.
Aquest exercici es pot controlar en funció de l'alta de l'impost sobre activitats econòmiques (IAE) o de l'alta dels treballadors a la Seguretat Social.
El titular d'una activitat pot desistir del procediment d'homologació del pla d'autoprotecció un cop s'ha esgotat el termini establert sense una resolució expressa, és a dir, si el pla d'autoprotecció està homologat per silenci administratiu?
El Decret 30/2015, de 3 de març, estableix que la persona interessada pot entendre estimada per silenci administratiu la seva sol·licitud per manca de notificació de la resolució expressa per part de l'Administració en el termini establert en cada cas, és a dir, 1 mes per a una activitat temporal i 6 mesos per a una activitat no temporal.
Tot això sens perjudici de l'obligació que té l'Administració de notificar una resolució expressa.
D'altra banda, el desistiment és una de les formes de finalització d'un acte administratiu en què la persona interessada –el titular d'una activitat, en aquest cas– retira o deixa sense efecte la seva sol·licitud que està en tràmit, però sense perdre el dret d'iniciar novament el mateix tràmit.
És a dir, que el desistiment té efectes únicament procedimentals i no afecta els drets o interessos de la persona interessada (a diferència de la renúncia).
Dit això, atès que el desistiment s'ha de fer sobre una sol·licitud en tràmit i, per tant, abans de la finalització del procediment, si aquest procediment ja ha finalitzat (encara que sigui amb el silenci administratiu) no es pot admetre el desistiment.
-Quina solució hi ha si la persona titular de l'activitat no pot introduir el pla d'autoprotecció al Registre electrònic de plans d'autoprotecció (HERMES) pel pes excessiu del document?
Actualment HERMES té un límit de 100 Mb; si el pla d'autoprotecció ocupa més, no es pot penjar a HERMES directament.
En primer lloc, cal intentar reduir la mida del document (eliminar imatges, gràfics o plànols que no siguin imprescindibles d'acord amb l'objectiu del document).
Si un cop fet això el document segueix ocupant més de 100 Mb, cal seguir els passos següents:
-Quines vies hi ha per presentar documentació relacionada amb un pla d'autoprotecció davant l'Administració?
Les vies vàlides, legals, com a norma general, per mitjans electrònics:
-Fer una petició genèrica a través de la pàgina web de cercadors de tràmits (vegeu Informació relacionada, a dalt a la dreta d'aquesta secció.
Actualment aquesta via admet fitxers amb una mida màxima de 10 Mb, amb un màxim de 10 documents (pes total de 100 Mb).
-En suport paper, presentant-ho en un registre d'entrada de l'Administració (autonòmica o local).
Aquesta opció està limitada a aquells casos en què el fitxer, degut a la seva mida, no es pugui presentar via petició genèrica a la web.
En cas que sigui una altra administració:
-Fer una tramesa genèrica a través d'EACAT.
El correu electrònic no és una via vàlida per presentar documentació que tingui a veure amb un expedient d'un pla d'autoprotecció davant l'Administració, encara que hi hagi problemes per entrar al Registre electrònic de plans d'autoprotecció (HERMES).
-Un ajuntament és titular d'una activitat que és d'interès per a la protecció civil local i que no disposa de pla d'autoprotecció.
La Direcció General de Protecció Civil pot exigir a l'ajuntament que elabori el pla d'autoprotecció?
La Direcció General de Protecció Civil pot proposar a l'òrgan competent que aquest ajuntament sigui sancionat perquè no disposa de pla d'autoprotecció?
L'ajuntament és el competent per requerir al titular de l'activitat d'interès local que elabori el PAU, i també és qui té la potestat sancionadora si no es dona compliment al que s'ha requerit.
La Direcció General de Protecció Civil merament ha de traslladar a l'ajuntament qualsevol informació de la qual tingui coneixement i que sigui rellevant per a l'execució de les seves competències.
-Com cal procedir si es fan canvis en una activitat o en l'organització de la resposta a les possibles emergències?
Els canvis han de ser incorporats al pla d'autoprotecció i comunicats a través del Registre electrònic de plans d'autoprotecció (HERMES).
L'article 6 del Decret 30/2015, de 3 de març, especifica quin és el procediment per fer-ho en funció de si els canvis corresponen a una revisió o a una actualització.
En relació amb això, cal destacar que els canvis de persones que formen part d'equips d'actuació tenen la consideració d'actualització.
Aquesta actuació no requereix una nova homologació del PAU.
-A l'hora d'actualitzar el pla d'autoprotecció, la persona titular pot lliurar només els fulls corresponents a l'actualització directament, sense que els signi un tècnic acreditat, i així evitar la despesa econòmica corresponent?
No pot fer-ho perquè l'article 5.a) del Decret 30/2015, de 3 de març, indica que les actualitzacions han d'estar signades per un tècnic competent (i han d'estar subscrites igualment per la persona titular de l'activitat).
Comunicació activació d'un pla d'autoprotecció:
En cas que s'activi el pla d'autoprotecció en qualsevol fase, la persona titular de l'activitat o el centre de control, alarma i comunicacions especificat al pla, ha de realitzar les comunicacions següents:
Aquestes comunicacions es realitzaran sens perjudici de les comunicacions posteriors a emergències que la normativa sectorial estableixi per a cada activitat.
Informe posterior a l'emergència
L'informe posterior a l'emergència s'ha d'elaborar i trametre un cop conegudes les conseqüències, les possibles causes de les emergències i l'estimació de la població afectada però en un termini màxim de set dies hàbils.
La responsabilitat de la tramesa recau sobre les persones titulars de centres o activitats han de trametre'l a la direcció general competent en matèria de protecció civil o a l'ajuntament corresponent.
Aquesta comunicació és sens perjudici que es portin a terme els procediments establerts per la normativa sectorial que siguin aplicables.
L'informe que remeti el titular de l'activitat després de l'emergència i activació del pla d'autoprotecció ha de contenir com a mínim la informació següent:
El contingut mínim d'aquest informe està especificat a l'article 12.5 del Decret 30/2015, de 3 de març.
-Com s'ha d'enviar l'informe posterior a l'emergència?
L'article 12.5 del Decret 30/2015, de 3 de març, estableix que aquest informe s'ha de trametre a la Direcció General de Protecció Civil o a l'ajuntament corresponent.
En el primer cas, s'ha de trametre al Registre electrònic de plans d'autoprotecció (HERMES).
En el segon cas, es pot trametre a través d'aquest Registre o a través del procediment que hagi establert cada ajuntament.
-És necessari que una activitat extraordinària (temporal) que es repeteix periòdicament tramiti cada vegada un nou pla d'autoprotecció?
Una activitat com aquesta pot tenir la consideració d'activitat extraordinària discontínua (periòdica).
En aquest cas, la persona titular ha de tramitar el PAU com a PAU d'activitat temporal i pot indicar al pla d'autoprotecció una vigència de quatre anys si queda clar en quines dates es realitzarà l'activitat cada any o edició.
En cas que hi hagi canvis, el titular haurà de tramitar la corresponent revisió o actualització, segons escaigui.
-Quan es presenta un pla d'autoprotecció al Registre electrònic de plans d'autoprotecció (HERMES), per què és necessari annexar el document d'elements vulnerables si ja s'inclouen a l'apartat 1.6.8 del pla d'autoprotecció?
És un requeriment que no s'estableix al Decret 30/2015, de 3 de març, sinó al Registre electrònic de plans d'autoprotecció (HERMES).
La finalitat és facilitar de manera més ràpida l'accés a aquesta informació, en cas d'emergència.
- Quan el Decret 30/2015, de 3 de març, esmenta el terme modificació substancial, a què es refereix?
D'acord amb el que especifica en l'article 6.1, "El pla d'autoprotecció s'ha de revisar sempre que hi hagi una modificació substancial", i l'annex VI estableix:
Per tant, s'interpreta que la modificació substancial comporta canvis en el risc, en l'estructura, o en l'operativitat del pla d'autoprotecció.
-Es pot homologar el pla d'autoprotecció d'una activitat temporal ubicada en zona d'indefensió per risc químic?
La zona d'indefensió envers l'autoprotecció és una franja en què, per la proximitat al focus de l'emergència, temps de resposta o possibles efectes, no es pot assegurar la capacitat d'autoprotecció de les persones.
L'annex VI del Decret 30/2015, de 3 de març, estableix que un pla d'autoprotecció ha de complir tots els requisits que marca el Decret perquè sigui homologable.
I d'altra banda, l'article 8.d) del Decret 30/2015, de 3 de març, estableix que s'ha de garantir l'autoprotecció de les persones presents a l'activitat.
Així doncs, atès que no es pot garantir l'autoprotecció de les persones perquè l'activitat TEMPORAL està situada en zona d'indefensió per risc químic, el pla d'autoprotecció no és homologable.
-És imprescindible que una activitat disposi de llicència d'activitats (o títol habilitant corresponent) amb el tràmit finalitzat i en regla per poder fer un informe favorable per a la seva homologació?
D'una banda, l'article 4.1.i) del Decret 30/2015, de 3 de març, estableix que el titular d'una activitat té l'obligació de complir qualsevol altra obligació establerta en aquest Decret i en les altres disposicions que siguin aplicables.
La llicència o títol habilitant corresponent dona fe que compleix la normativa relativa a la prevenció i extinció d'incendis que, al mateix temps, és la que garanteix que es puguin aplicar les mesures d'autoprotecció a les persones presents a l'activitat.
Així doncs, en el cas d'una activitat NO TEMPORAL, és imprescindible que disposi de llicència o títol habilitant corresponent per obtenir un informe d'avaluació tècnica favorable per a la seva homologació.
Ara bé, tenint en compte que el termini màxim per a la resolució de l'homologació d'una activitat TEMPORAL és només d'un mes, s'admet que la llicència estigui en tràmit.
En aquest cas, però, el pla d'autoprotecció haurà d'adoptar les prescripcions que constin a la llicència o títol habilitant corresponent.
-El personal tècnic redactor d'un pla d'autoprotecció recull una sèrie d'incompliments normatius, que posteriorment pot incloure a l'apartat de mesures correctores del risc i d'autoprotecció.
Pot comptar amb un informe d'avaluació tècnica favorable?
Si bé l'article 28 del Decret 30/2015, de 3 de març, indica que el pla d'autoprotecció no és un document per a l'avaluació d'altres normatives diferents, l'article 4 estableix que la persona titular està obligada a "[...] complir qualsevol altra obligació establerta en aquest Decret [30/2015, de 3 de març] i en les altres disposicions que siguin aplicables.".
Per tant, en aquest cas l'informe d'avaluació tècnica serà desfavorable.
-En el formulari de lliurament del pla d'autoprotecció d'un establiment afectat per la normativa d'accidents greus (Seveso), cal posar obligatòriament tots els municipis que es troben a una distància de 500 m?
Sí, en el formulari d'un establiment Seveso de nivell alt, s'han de posar els municipis que estiguin dins de les zones d'afectació (ZI i ZA) que consten a l'avaluació de l'òrgan competent en matèria de seguretat industrial per garantir el dret (que estableix el Decret 30/2015, de 3 de març) dels municipis afectats a fer al·legacions.
En un establiment Seveso de nivell baix no hi ha cap òrgan competent en matèria de seguretat industrial que validi la distància d'afectació de 500 m.
Aquesta distància és una aproximació que prové de la distància genèrica que estableix el Pla PLASEQCAT i la Resolució IRP 971/2010, de 31 de març, i que no respon a un estudi detallat de la instal·lació que tingui en compte els productes que té o les mesures de seguretat.
En aquest cas, als efectes de l'anàlisi de risc, l'informe d'avaluació tècnica ha d'indicar que en la pròxima revisió cal que s'especifiquin els elements vulnerables i elements molt vulnerables que hi ha en aquests 500 m.
-Es pot revocar l'homologació d'un pla d'autoprotecció si es detecten deficiències posteriors a la seva homologació?
Sí, es pot revocar l'homologació del pla d'autoprotecció sobre la base de la facultat inspectora del departament competent en matèria de protecció civil i de l'ajuntament.
- Quins són els criteris que s'apliquen a l'hora d'informar els PAU de les infraestructures de transport ferroviari de passatgers amb defectes estructurals?
Quins són els criteris que s'apliquen a l'hora d'informar els PAU dels càmpings ubicats en zona inundable?
amb defectes estructurals que dificulten l'autoprotecció davant determinades emergències.
-Donada una activitat amb diversos edificis, cal que cada edifici dugui a terme un simulacre anual?
L'article 13 del Decret 30/2015, de 3 de març, estableix que les activitats afectades pel Decret han de dur a terme simulacres amb una periodicitat mínima d'un any.
Aquesta obligació és de tota l'activitat, no només d'una part de l'activitat (com podria ser un dels edificis).
Per tant, l'activitat ha de programar un simulacre anual, com a mínim, per al conjunt de l'activitat.
-Quina consideració té una activitat que fa 4 concerts l'any en un pavelló?
L'activitat es pot considerar una activitat de caràcter temporal discontinu i, d'acord amb l'article 13.1 del Decret 30/2015, de 3 de març, les activitats temporals no estan obligades a dur a terme simulacres.
-Si una instal·lació Seveso de nivell alt presenta el pla d'autoprotecció basat en un informe de seguretat que encara no ha estat avaluat per la direcció general competent en matèria de seguretat industrial, el pla d'autoprotecció es pot homologar?
El pla d'autoprotecció es pot homologar sempre i quan:
Tot i això, la Direcció General de Protecció Civil no té competència per avaluar els informes de seguretat.
Per tant, es farà constar a l'informe d'avaluació del pla d'autoprotecció que en el moment en què es disposi de l'avaluació de l'informe de seguretat (IS) actualitzada emesa per l'òrgan competent en matèria de seguretat industrial, caldrà comprovar que l'anàlisi presentada al pla d'autoprotecció s'ajusta al que preveu la nova avaluació.
I en cas que no s'ajusti, la persona titular haurà de presentar una revisió del pla d'autoprotecció.
-En quin moment un PAU d'interès autonòmic es considera homologat?
La data que cal tenir en compte és la data en què el pla d'autoprotecció queda homologat: o per resolució de la Comissió de Protecció Civil de Catalunya o per silenci administratiu, el que sigui primer.
-Quan comença a comptar el termini per presentar al·legacions a un informe d'avaluació tècnica: l'endemà del dia que es penja a HERMES aquest informe?
El comptatge és diferent en funció de la titularitat de la instal·lació:
-El titular d'una activitat pot presentar més d'una al·legació si ho fa dins del termini que estableix el Decret 30/2015, de 3 de març?
Sí, un titular pot presentar més d'una al·legació durant el termini a aquest efecte, les quals s'han de tenir en compte a l'hora de redactar la resolució corresponent.
-A partir de quin moment s'inicia el còmput del termini per aportar al·legacions?
HERMES dona compliment a la normativa sobre notificacions electròniques, i comença a comptar el termini a partir de l'endemà del dia en què el titular d'una activitat (o persona notificada) accedeix al contingut de la notificació electrònica.
-Quan s'ha de presentar el pla d'autoprotecció per a una activitat de festa de Cap d'Any?
Aquest tipus d'activitat s'ha de considerar una activitat de caràcter temporal i cal presentar el pla d'autoprotecció, com a màxim, un mes abans de l'inici de l'activitat.
-Quan venç el termini per presentar la revisió d'un pla d'autoprotecció?
El pla d'autoprotecció s'ha de revisar sempre que hi hagi una modificació substancial i, com a màxim, cada quatre anys, a comptar des de la seva homologació (llevat que la normativa sectorial estableixi un altre termini).
-Durant el període d'al·legacions, es poden presentar observacions a un pla d'autoprotecció fins i tot quan s'ha emès un informe d'avaluació tècnica favorable?
El Decret 30/2015, de 3 de març, preveu la possibilitat de fer al·legacions per part de la persona titular o representant de l'activitat en el cas que hi hagi un informe desfavorable, sense que explícitament es digui res en el supòsit d'informe favorable.
Amb tot, la persona titular pot presentar al·legacions també en cas d'informe d'avaluació tècnica favorable (perquè així ho estableix la normativa de procediment administratiu comú); en aquest cas, el tècnic ha d'emetre un nou informe d'avaluació tècnica per donar resposta a aquestes al·legacions.
-A efectes de terminis, els dissabtes es consideren dies hàbils o festius?
D'acord amb l'article 30 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, tots els dies tenen la consideració d'hàbils excepte els dissabtes, diumenges i festius.
-Si una activitat que té en procés d'homologació el seu pla d'autoprotecció té una emergència, pot aplicar el pla d'autoprotecció que ha presentat a l'administració i que està en procés d'homologació?
Sí, atès que és l'únic instrument del que disposa per gestionar les emergències.
Això sens perjudici d'avaluar posteriorment si l'activitat ha donat compliment al que preveuen els articles 20.1 a) i 22.1 a) del Decret 30/2015, de 3 de març.
-Una activitat que ja té un pla d'autoprotecció homologat i que ha presentat una revisió d'aquest que està en procés d'homologació, si té una emergència, quin dels dos plans d'autoprotecció ha d'aplicar?
Si la revisió ve motivada per un canvi substancial a l'activitat, s'ha d'aplicar la revisió que està en procés d'homologació.
En canvi, si la revisió ve motivada pel termini que estableix l'article 6 del Decret 30/2015, de 3 de març, es recomana aplicar el pla d'autoprotecció ja homologat, ja que aquest és el que ha estat informat per l'administració competent i, per tant, té més garanties de no contenir incorreccions.
-Les instal·lacions de cartutxeria i pirotècnia estan afectades pel Decret 30/2015, de 3 de març?
Aquestes instal·lacions no estan afectades pel Decret 30/2015, de 3 de març; es regeixen per la normativa sectorial pròpia.
-En un complex amb diverses instal·lacions, algunes estan afectades pel Decret 30/2015, de 3 de març, i n'hi ha tant d'interès per a la protecció civil local com de Catalunya.
Es pot fer un únic pla d'autoprotecció per a totes?
En primer lloc, dins d'aquest complex, només les instal·lacions afectades pel Decret 30/2015, de 3 de març, estan obligades a elaborar un pla d'autoprotecció.
Amb tot, l'article 5 del Decret faculta poder admetre un únic pla d'autoprotecció per a totes les instal·lacions si es preveuen els riscos particulars de cada una i l'efecte dòmino.
-Un aparcament soterrani, compartit per diversos edificis de titularitats diferents, està obligat a disposar de pla d'autoprotecció si algun dels edificis, com a mínim, sí que hi està obligat?
L'aparcament per si mateix no està obligat a disposar del pla d'autoprotecció.
L'edifici o edificis afectats han d'elaborar el pla d'autoprotecció i hi han d'incloure l'avís a les activitats amb les quals comparteixen espai, fins i tot les que no estan afectades.
-Un centre especial de treball (CET) on s'emmagatzemen residus perillosos està afectat pel Decret 30/2015, de 3 de març?
Els centres especials de treball com a tals no estan afectats pel Decret 30/2015, de 3 de març.
Ara bé, si aquest centre està afectat pel Reial decret 840/2015, de 21 de setembre, o duu a terme activitats de gestió de residus perillosos d'acord amb la Llei 22/2011, de 28 de juliol, aleshores sí que estaria afectat pel Decret 30/2015, de 3 de març.
-Un edifici té, a la part inferior, un equipament residencial per a gent gran, a la part superior té habitatges per a gent gran, i també té un menjador social.
Quin és el nombre total de places que cal tenir en compte per valorar l'afectació de l'annex I del Decret 30/2015, de 3 de març?
Els epígrafs aplicables serien els relatius a establiments d'ús residencial públic.
La particularitat de tenir habitatges per a gent gran ubicats al mateix edifici fa que el titular de l'activitat hagi de valorar si als habitatges hi ha usuaris (i quina quantitat) que en cas d'emergència no podrien fer una evacuació pels seus propis mitjans.
Si, a més, les places del menjador social són assimilables a una activitat de centre de dia, també s'hi haurien de sumar.
Com a aclariment previ, segons l'article 75 de la Llei 12/2009, de 10 de juliol, el terme "escola bressol" és sinònim de "llar d'infants".
Segons l'epígraf B.d) 2 del Decret 30/2015, de 3 de març, han d'elaborar un pla d'autoprotecció d'interès per a la protecció civil local les llars d'infants amb més de 100 alumnes.
Pel que fa al rang d'edats que inclouen aquests centres, segons l'article 75 de la Llei 12/2009, de 10 de juliol, les escoles bressol o llars d'infants són centres que imparteixen el primer cicle de l'educació infantil, que comprèn l'ensenyament dels 0 als 3 anys (segons el Decret 101/2010, de 3 d'agost).
-Una activitat de concert que té lloc en una carpa durant uns dies determinats ha de considerar el total d'entrades que preveu vendre o el total de personal que es preveu que estigui present durant l'activitat?
Als efectes del pla d'autoprotecció s'ha de considerar el nombre total d'assistents i participants, ja que la finalitat del pla és garantir l'autoprotecció de totes les persones presents a la instal·lació o activitat davant d'aquelles emergències que les poden afectar.
-Una activitat de concert a l'aire lliure que té lloc durant uns dies determinats en un espai delimitat amb tanques s'ha de classificar com una "instal·lació tancada desmuntable o de temporada" o com a "altres activitats en espais delimitats"?
D'acord amb la definició inclosa a l'annex VI del Decret 30/2015, de 3 de març, s'ha de classificar dins de l'epígraf "Altres activitats en espais delimitats".
Una "instal·lació tancada desmuntable" s'ha d'entendre com una instal·lació tipus carpa, que disposa de parets, de sostre i de passos o portes.
-Una comunitat de veïns amb 1.500 persones està afectada pel Decret 30/2015, de 3 de març?
Una comunitat de veïns d'ús residencial privat no està afectada pel Decret 30/2015, de 3 de març, perquè el Decret és aplicable a activitats i centres.
Als efectes del Decret, una activitat és el conjunt d'operacions o tasques que duu a terme una empresa o indústria que poden donar lloc a accidents o esdeveniments que generin situacions d'emergència o que en puguin patir les conseqüències.
-Una cursa de muntanya està afectada pel Decret 30/2015, de 3 de març?
Quan s'ha de considerar una activitat en espai no delimitat d'especial risc?
D'acord amb el Decret 30/2015, de 3 de març, una cursa de muntanya està afectada pels epígrafs genèrics B.f).2 i A.j).2.
És a dir, que una cursa està afectada quan tingui un nombre d'assistents i participants superior a 10.000 persones; en funció d'aquest nombre, pot ser d'interès per a la protecció civil local o de Catalunya.
Pel que fa a la classificació d'especial risc, aplicant a la cursa de muntanya la definició de l'annex VI del Decret 30/2015, de 3 de març, difícilment s'aconseguirà la relació que estableix entre el nombre de persones i els passos per accedir o sortir d'aquest espai no delimitat.
Per tant, amb caràcter general, aquesta classificació no serà aplicable a aquest tipus d'activitat.
-Quin és l'abast de la definició de "nucli de població" de l'epígraf i) de l'annex I.A?
L'Institut Nacional d'Estadística defineix "nucli de població" com un conjunt d'almenys 10 edificacions que estiguin formant carrers, places i altres vies urbanes.
Per excepció, podran ser menys de 10 edificacions si la població supera els 50 habitants.
-Com es calcula l'altura d'evacuació per valorar si una activitat està afectada pel Decret 30/2015, de 3 de març?
Segons el Codi tècnic de l'edificació, l'altura d'evacuació és la diferència de cota topogràfica entre el nivell d'un origen d'evacuació i el de l'espai exterior segur.
Per tant, cal prendre l'altura d'evacuació a partir de l'atura més alta on es desenvolupa una activitat, encara que entremig hi hagi espais desvinculats de l'activitat o fins i tot sense activitat.
-Les estacions d'esquí estan afectades pel Decret 30/2015, de 3 de març?
Les estacions d'esquí estaven afectades per un epígraf específic en el Decret 82/2010, de 29 de juny.
Des que va entrar en vigor el Decret 30/2015, de 3 de març, és aplicable l'epígraf genèric d'activitats en espais delimitats, i en funció del nombre de persones assistents, seran activitats d'interès per a la protecció civil local o de Catalunya.
D'altra banda, moltes estacions d'esquí compten amb dipòsits o basses d'innivació.
En primer lloc, cal que verifiquin la seva afectació per part de la Resolució de 31 de gener de 1995, de la Secretaria d'Estat d'Interior, per la qual es dona publicitat a l'Acord del Consell de Ministres pel qual s'aprova la Directriu bàsica de planificació de protecció civil davant del risc d'inundacions.
En cas que estiguin classificats com de categoria A o B, també cal que elaborin un pla d'autoprotecció per aquest motiu.
Cal destacar que és recomanable que els dos plans d'autoprotecció estiguin integrats en un de sol, tal com estableix l'article 5.c) del Decret 30/2015, de 3 de març.
-Una terminal ubicada dins d'un port d'interès general ha d'elaborar un pla d'autoprotecció?
Els ports d'interès general han de disposar de pla d'autoprotecció.
Aquest pla d'autoprotecció ha d'incloure la totalitat de terminals que formen part d'aquest port en aplicació de l'article 5.c) del Decret 30/2015, de 3 de març.
A més, si aquesta terminal està afectada per si mateixa per algun epígraf de l'annex I del Decret 30/2015, de 3 de març, el seu titular està obligat a elaborar el pla d'autoprotecció corresponent, a presentar-lo a través d'HERMES i a coordinar-se amb el del port (en cas que siguin titulars diferents).
-Cal que les activitats que estaven afectades pel Decret 82/2010, de 29 de juny, però que ja no ho estan pel Decret 30/2015, de 3 de març, continuïn presentant el pla d'autoprotecció?
A més, HERMES només permet presentar el pla d'autoprotecció d'activitats afectades actualment pel Decret 30/2015, de 3 de març.
Malgrat això, es recomana aconsellar a les activitats que es troben en aquesta situació que actualitzin el PAU i facin els simulacres corresponents.
-Cal que els càmpings que no estan inclosos a la Resolució INT/764/2016, de 23 de març, elaborin un pla d'autoprotecció seguint l'annex II del Decret 30/2015, de 3 de març?
Abans que aparegués la Resolució INT/764/2016, de 23 de març, els càmpings s'havien de classificar en funció d'epígrafs genèrics que hi ha al Decret 30/2015, de 3 de març.
Ara bé, a la Resolució queden especificades quines activitats de càmping han de disposar de pla d'autoprotecció; les que no formen part d'aquesta llista no l'han d'elaborar.
-Si una activitat temporal amb un aforament que implica ser una activitat d'interès per a la protecció civil de Catalunya decideix, per qüestions de seguretat, limitar-lo a un aforament inferior que equival al llindar corresponent a una activitat d'interès local, pot elaborar un pla d'autoprotecció d'interès local en lloc d'un d'autonòmic?
Sí, sempre que ho deixi indicat al pla d'autoprotecció i s'estableixi control d'accessos.
Ara bé, cal tenir en compte que si la persona titular limita l'aforament per a un acte concret, pot elaborar un pla d'autoprotecció d'interès per a la protecció civil local, però aquest només li servirà per a aquell acte concret.
-Quina altura d'evacuació cal tenir en compte en aquelles activitats en edificis en què hi ha plantes entremig amb altres usos desvinculats de l'activitat?
Cal considerar l'activitat com un tot, és a dir, que cal prendre l'altura d'evacuació a partir de l'altura més alta on es desenvolupa l'activitat encara que entremig hi hagi plantes desvinculades de l'activitat.
-Quina és l'ocupació que cal preveure en un recinte que consta de diferents edificis d'ús esportiu (pavelló, vestidors, sales d'instal·lacions, oficines, pistes, grades, bar, etc.) que, en ocasions esporàdiques, s'utilitza per a concerts i esdeveniments?
L'ocupació que cal considerar és la màxima per activitat, és a dir, el nombre de persones que es poden trobar en un moment determinat de manera simultània.
En cap cas s'ha de considerar la capacitat màxima total de l'establiment.
-Un aparcament amb capacitat de 470 places distribuïdes en quatre plantes està obligat a disposar de pla d'autoprotecció?
I en cas que no hi estigui obligat, la persona titular pot registrar-lo al registre electrònic de plans d'autoprotecció (HERMES)?
Les activitats d'aparcament no estan incloses a l'annex I del Decret 30/2015, de 3 de març, i per tant, no cal que disposin de pla d'autoprotecció.
La persona titular no pot registrar-lo a HERMES perquè actualment HERMES és la plataforma de suport al procediment administratiu d'homologació només de les activitats afectades pel Decret 30/2015, de 3 de març.
-La persona titular d'una activitat extraordinària (temporal) ubicada dins d'un establiment amb un aforament màxim de 800 persones, està obligada a elaborar un pla d'autoprotecció?
L'ajuntament del municipi on s'ubica demana a la persona titular que l'elabori i que el lliuri a HERMES; és correcte?
Pel tipus i les característiques de l'activitat, la persona titular no té obligació d'elaborar un pla d'autoprotecció.
El registre electrònic de plans d'autoprotecció (HERMES) no permet penjar el pla d'autoprotecció d'activitats que no estiguin incloses a l'annex I. Alternativament, la persona titular pot elaborar un protocol d'actuació en emergències, tal com preveu la disposició addicional quarta del Decret 30/2015, de 3 de març.
-Els centres destinats a la producció d'energia eòlica (parcs eòlics) estan afectats pel Decret 30/2015, de 3 de març?
Els parcs eòlics estan explícitament exempts de l'afectació per part del Decret 30/2015, de 3 de març (epígraf I.A.d).3).
Malgrat això, en funció de la seva potència nominal, poden quedar afectats pel Reial decret 393/2007, de 23 de març; en aquest cas, l'òrgan competent per a la seva informació és la Direcció General de Protecció Civil i Emergències del Ministeri de l'Interior.
-Una activitat formada per un parc eòlic i una subestació de distribució d'energia elèctrica en alta tensió està afectada pel Decret 30/2015, de 3 de març?
Segons el Decret 30/2015, de 3 de març, els parcs eòlics no estan afectats però sí que ho estan les subestacions de distribució d'energia elèctrica en alta tensió.
Per tant, aquesta activitat ha d'elaborar un pla d'autoprotecció.
-Una empresa minera amb 9 treballadors que no executa treballs subterranis (extracció d'àrids) està afectada pel Decret 30/2015, de 3 de març?
Aquesta activitat no està afectada pel Decret 30/2015, de 3 de març, perquè ni duu a terme cap activitat subterrània ni disposa de més de vint treballadors fent feines de producció, oficines i altres en la mateixa instal·lació o centre de treball (annex I.A.a).9).
-Totes les activitats situades a menys de 500 m de massa forestal (afectades per la Llei 5/2003, de 22 d'abril) han d'elaborar el PAU en relació amb l'annex VII del Decret 30/2015, de 3 de març?
Han de redactar un PAU –i tramitar-lo al Registre electrònic de plans d'autoprotecció (HERMES)– les activitats i instal·lacions que estan incloses a l'annex I del Decret 30/2015, de 3 de març.
És aquest annex que detalla quines activitats formen part del Catàleg d'activitats i centres amb obligació d'autoprotecció en protecció civil.
En aquest cas, aquestes activitats són inequívocament les urbanitzacions i nuclis de població situats en terrenys forestals o en la franja de 500 m que els envolta, que no hagin estat objecte de recepció per l'ajuntament, o que no estiguin inclosos en un pla de protecció civil municipal.
-El Decret 30/2015, de 3 de març, és aplicable a les manifestacions?
El dret de reunió en llocs de trànsit públic i les manifestacions no es poden considerar activitats afectades pel Decret 30/2015, de 3 de març.
Només en aquells casos en què es tracti de reunions en llocs tancats cal exigir –si l'espai està afectat pel Decret 30/2015, de 3 de març– que aquest disposi d'un pla d'autoprotecció genèric per garantir la seguretat de les persones assistents.
-Si un propietari lloga espais a tercers, qui té l'obligació de fer el PAU, el propietari o l'activitat que ocupa l'espai?
D'acord amb l'article 4.1.b), la persona titular de l'activitat té l'obligació d'elaborar el pla d'autoprotecció.
Així mateix, l'article 5.d) del Decret 30/2015, de 3 de març, estableix que la persona titular que ocupa l'espai té l'obligació d'elaborar el pla d'autoprotecció tret que s'estableixi una cosa diferent en el contracte.
-Cal que els parcs zoològics disposin d'un pla d'autoprotecció?
A diferència del Decret 82/2010, de 29 de juny, el Decret 30/2015, de 3 de març, no estableix una categoria específica per a instal·lacions que treballen amb animals perillosos.
Per tant, d'acord amb el Decret 30/2015, de 3 de març, aquestes activitats s'han de classificar sota els epígrafs genèrics relatius a espais delimitats i en funció de la seva ocupació (epígraf I.A.j) i I.B.f)).
Malgrat tot, això no vol dir que, en compliment de la seva normativa sectorial, no hagin de disposar de pla d'autoprotecció o de pla d'emergència (Ordre de 23 de desembre de 1991, d'establiment de mesures necessàries per al manteniment d'animals salvatges en captivitat).
-Cal que les curses de muntanya disposin de pla d'autoprotecció?
A diferència del Decret 82/2010, de 29 de juny, el Decret 30/2015, de 3 de març, no inclou les curses de muntanya dins el seu àmbit d'afectació.
Per tant, aquestes activitats no cal que disposin de pla d'autoprotecció sempre que transcorrin per espais sense risc especial i no s'acumulin més de 10.000 persones en un indret i moment determinats (és el llindar d'afectació per a activitats en espais no delimitats).
-L'activitat de cicloraïl està afectada pel Decret 30/2015, de 3 de març?
L'activitat de cicloraïl, per les seves característiques actuals, no està afectada pel Decret 30/2015, de 3 de març, perquè malgrat que es tracta d'un transport per vies de ferrocarril, les xifres de viatgers són molt inferiors a les que preveu el Decret.
Tot i que no estan afectades pel Decret, aquestes activitats poden elaborar un protocol d'actuació en emergències en què especifiquin les mesures per gestionar qualsevol incidència que les afecti durant els dies en què es faci l'activitat.
-El pla d'autoprotecció d'un port esportiu ha d'incloure la totalitat d'activitats que estiguin dins de la mateixa concessió del port esportiu?
El pla d'autoprotecció ha d'incloure totes les activitats incloses dins la mateixa concessió del port esportiu tal com es descriu a l'article 5.c) i 5.d) del Decret 30/2015, de 3 de març, i encara que les persones titulars d'aquestes activitats siguin diferents.
El pla d'autoprotecció ha d'incloure una breu descripció de les diferents activitats que comparteixen les instal·lacions del port esportiu, i cal valorar si es pot generar efecte dòmino.
També s'ha d'establir la coordinació, en cas d'emergència, amb la resta d'activitats incloses en l'àmbit de la concessió.
-Les activitats d'acampada (amb caràcter temporal) estan afectades per la Resolució INT/764/2016, de 23 de març?
Les activitats d'acampada no són assimilables a les activitats de càmping perquè es regulen per normatives sectorials diferents.
La Resolució INT/764/2016, de 23 de març, només és aplicable a determinades instal·lacions de càmping.
Alternativament, si la zona d'acampada està delimitada per un perímetre, en funció del nombre de persones, es pot aplicar l'epígraf I.B.f) o I.A.j).
-Si un edifici amb una altura d'evacuació de 28 metres no duu a terme cap activitat a la darrera planta, està afectada pel Decret 30/2015, de 3 de març?
Els edificis que tenen una altura d'evacuació de 28 metres, els quals tenen situats a la darrera planta únicament elements tècnics de les instal·lacions i les parts integrants dels serveis de l'edifici de caràcter comú, no han d'elaborar pla d'autoprotecció.
No obstant, aquest criteri d'excepció no és aplicable a establiments d'ús docent, que per la seva vulnerabilitat sempre han d'elaborar un pla d'autoprotecció si tenen una altura d'evacuació igual o superior a 28 metres o bé si estan afectats per algun altre epígraf del Decret 30/2015, de 3 de març.
- El Decret 30/2015, de 3 de març, no esmenta de forma específica els CEIP ni els IES.
Quin tractament cal donar a aquesta tipologia d'activitats?
Aquestes activitats queden classificades a l'annex I.A.g).2 o I.B.d).2, depenent de la seva capacitat.
Concretament, si es tracta d'establiments docents amb una ocupació igual o superior a 2.000 persones, tenen la consideració d'activitats d'interès per a la protecció civil de Catalunya, i si tenen una ocupació inferior a 2.000 persones i superior a 1.000, tenen la consideració d'activitats d'interès per a la protecció civil local.
El centres educatius CEIP o IES amb menys de 1.000 persones no estan inclosos al catàleg d'activitats establert pel Decret 30/2015, de 3 de març.
-De quins mitjans han de disposar les instal·lacions d'explosius: els que preveu l'annex III o els que preveu la normativa sectorial?
Aquest tipus d'activitats estan afectades per una normativa específica (Reglament d'explosius).
Segons el principi d'especialitat normativa, i tal com recull el mateix annex III del Decret 30/2015, de 3 de març, la normativa sectorial preval i el Decret és aplicable subsidiàriament a la normativa sectorial.
-De quins mitjans han de disposar les instal·lacions de cartutxeria i pirotècnia?
Aquestes instal·lacions no estan afectades pel Decret 30/2015, de 3 de març i, per tant, no es poden exigir els mitjans establerts a l'annex III d'aquest Decret.
-En el cas d'una activitat temporal que tingui un pla operatiu sanitari validat pel Sistema d'Emergències Mèdiques (SEM), cal que el titular faci una sol·licitud de mitjans d'autoprotecció alternatius?
Si al pla d'autoprotecció es fa constar que disposa d'un pla operatiu sanitari validat pel SEM, la Direcció General de Protecció Civil farà la consulta al SEM sense que el titular hagi de fer la sol·licitud de mitjans d'autoprotecció sanitaris alternatius.
-Al pla d'autoprotecció d'una activitat, hi poden constar recursos de titularitat pública?
L'annex III del Decret 30/2015, de 3 de març, estableix que les activitats o centres inclosos a l'annex I del Decret esmentat s'han de dotar dels mitjans materials i els equips humans propis o aliens d'autoprotecció suficients per plantejar una resposta adequada a les situacions d'emergència.
Amb caràcter general, al pla d'autoprotecció d'una activitat –privada– no hi poden constar recursos de titularitat pública.
Els recursos que han de constar en un pla d'autoprotecció han de ser els de titularitat d'aquella activitat o els aliens –públics o no– amb els quals l'activitat tingui algun tipus de document o conveni on s'asseguri que aquests recursos aliens donen cobertura de manera exclusiva a l'activitat mentre aquesta duri.
-Quin és el dimensionament mínim d'un equip de primera intervenció (EPI)?
L'EPI ha d'estar format per un mínim de 2 persones i ha d'estar present durant tot l'horari de l'activitat perquè és quan hi ha el risc.
-Cal que les activitats afectades per la normativa d'accidents greus en nivell baix disposin d'equips de tercera intervenció (ETI)?
No cal que aquestes activitats disposin d'ETI; ni el Decret 30/2015, de 3 de març, ni el Decret 374/1996, de 2 de desembre, estableixen cap obligació al respecte.
-Cal que les activitats afectades per la normativa d'accidents greus en nivell alt amb una zona d'intervenció inferior a 500 metres disposin de bombers d'empresa?
El punt 3 de l'annex III del Decret 30/2015, de 3 de març, estableix que s'han de dotar d'ETI les activitats que la normativa sectorial o específica estableixi: el Decret 374/1996, de 2 de desembre, estableix que totes les instal·lacions Seveso de nivell alt han de disposar de bombers d'empresa, tot i que no estableix ni la dotació ni si n'han de disposar durant el funcionament de l'empresa o també en situació de parada.
-Cal que les activitats afectades per la normativa d'accidents greus en nivell alt amb una zona d'intervenció superior a 500 metres disposin d'equips de tercera intervenció (ETI)?
El punt 3 de l'annex III del Decret 30/2015, de 3 de març, estableix que s'han de dotar d'ETI les activitats que la normativa sectorial o específica estableixi, i també aquells establiments afectats per la normativa d'accidents greus la zona d'intervenció dels quals sigui superior a 500 metres i que han de disposar d'ETI sempre que es mantinguin en funcionament o generin activitat de risc.
A més, el Decret 374/1996, de 2 de desembre, estableix que totes les instal·lacions Seveso de nivell alt han de disposar de bombers d'empresa.
-Una activitat pot obligar treballadors subcontractats a formar part dels equips d'emergència?
L'article 4.2 del Decret 30/2015, de 3 de març, estableix que les persones al servei d'una activitat tenen l'obligació de participar en el pla d'autoprotecció i assumir les funcions que els siguin assignades, sense que això estigui supeditat a la relació contractual per la qual prestin aquests serveis.
-Cal incloure els noms i cognoms dels participants en els equips d'emergència del pla d'autoprotecció?
Només cal que constin el nom i cognoms de les persones que tenen les funcions principals (director, cap d'emergència i responsable de riscos).
En el cas dels caps d'equip, és suficient que consti el nom del càrrec.
Pel que fa a la resta de membres de cada equip, només cal que consti el nom del col·lectiu i el nombre.
-Quins són els mitjans d'autoprotecció sanitaris mínims per a les activitats en espais delimitats i en espais no delimitats que estableix el Decret 30/2015, de 3 de març?
-Quins aspectes ha de concretar una sol·licitud de mitjans sanitaris alternatius?
La sol·licitud de mitjans sanitaris alternatius, a banda que ha de complir els requisits ordinaris de qualsevol sol·licitud que s'adreci a l'Administració, cal que inclogui la informació següent:
-Cal que s'esmenti que la sol·licitud es fa en virtut del que estableix l'annex III del Decret 30/2015, de 3 de març, que malgrat que estableix uns mitjans sanitaris mínims, es poden sol·licitar a la Direcció General de Protecció Civil mitjans sanitaris alternatius, que han de ser degudament valorats.
-Cal identificar de manera inequívoca el nom de l'activitat i l'epígraf d'afectació del Decret 30/2015, de 3 de març.
-Cal descriure les característiques bàsiques de l'activitat relacionades amb el dimensionament dels mitjans sanitaris: ocupació màxima prevista de manera simultània, vials d'accés i d'evacuació, dies en què es durà a terme l'activitat i la previsió de franges horàries en les quals pot variar l'ocupació màxima i, per tant, el dimensionament dels mitjans sanitaris.
-Cal especificar els mitjans sanitaris alternatius que la persona titular ha previst com a alternatius.
-Cal especificar si el Sistema d'Emergències Mèdiques (SEM) ha participat en el plantejament del dispositiu sanitari alternatiu.
-Pel que fa a les mesures d'autoprotecció, què cal demanar a les activitats temporals que es troben en zona de risc químic?
Cal demanar que es garanteixi que els assistents poden accedir a edificis aptes per al confinament en un temps inferior al corresponent als danys irreversibles, és a dir, que garanteixin les condicions d'autoprotecció.
-Cal que una activitat disposi dels mitjans d'autoprotecció sanitaris mínims en tot moment, simultàniament, o es poden repartir aquests mitjans mínims entre els diferents torns de l'activitat?
Les activitats afectades per l'annex I del Decret 30/2015, de 3 de març, cal que disposin dels mitjans d'autoprotecció sanitaris mínims que estableix l'annex III del Decret en tot moment, mentre l'activitat estigui en funcionament.
-En quin moment han d'estar presents els mitjans humans considerats al pla d'autoprotecció?
Totes les figures previstes al pla d'autoprotecció han d'estar presents, com a mínim, mentre l'activitat està en funcionament o mentre duri l'esdeveniment (en el cas d'una activitat temporal).
-Quina solució es pot donar a una activitat que ha d'aplicar confinament per fer front al risc químic però no té prou espai per fer-ho?
Si no es pot garantir el confinament, amb caràcter general, el pla d'autoprotecció no s'ha d'homologar.
Una possible solució és valorar el confinament en una instal·lació veïna amb els condicionants següents:
1-El temps d'arribada a la instal·lació veïna ha de garantir que el temps d'exposició no implica danys.
2-La instal·lació veïna ha d'estar ubicada en zona segura o bé ha de reunir els requisits que garanteixin un confinament amb seguretat.
3-La instal·lació d'origen disposa de l'autorització de la instal·lació veïna.
4-Existeix coordinació entre les dues instal·lacions.
-Els càmpings inclosos a l'annex I del Decret 30/2015, de 3 de març (per mitjà de la Resolució INT/764/2016, de 23 de març), de quins mitjans sanitaris s'han de dotar?
S'han de dotar dels mitjans (sanitaris) que preveu la normativa sectorial.
-De quins mitjans sanitaris ha de disposar una activitat de castell de focs amb 270,24 kg de matèria reglamentada i un nombre d'espectadors màxim previst de 25.000 persones?
Aquesta activitat està afectada per dos epígrafs de l'annex III del Decret 30/2015, de 3 de març (III.A.j).01.3 i III.A.k)); un d'ells fa referència al risc per afluència de públic i l'altre al risc per la quantitat de substància perillosa present a l'acte.
Atès que es tracta de dues tipologies de risc independents, cal que l'activitat doni compliment a la dotació dels mitjans d'autoprotecció dels dos epígrafs de manera independent, separada.
En concret, pel que fa a l'epígraf A.j).01.3, cal que l'activitat disposi de dues ambulàncies assistencials de classe B. Pel que fa a l'epígraf A.k), cal que l'activitat disposi d'una ambulància assistencial de classe B i una de classe C.
Així doncs, per donar compliment als dos epígrafs, cal que l'activitat disposi del nombre màxim de cada tipus de mitjà sanitari, és a dir, dues ambulàncies assistencials de classe B i una de classe C.
-Un tècnic que és gestor d'un ajuntament pot fer l'informe d'avaluació tècnica (IAT) del pla d'autoprotecció d'una activitat d'interès per a la protecció civil local que és titularitat d'un altre ajuntament?
Sí que pot si està donat d'alta com a gestor d'aquell altre ajuntament.
-Quines són les funcions del director del pla d'autoprotecció i les de la persona responsable de la gestió de les actuacions encaminades a la prevenció i al control dels riscos?
2-Funcions de la persona responsable de la gestió de les actuacions encaminades a la prevenció i al control dels riscos:
-Un ajuntament pot nomenar representant una persona privada o que no sigui treballador de l'ajuntament?
No hi ha cap impediment legal; l'ajuntament pot nomenar representant la persona que considera adient.
Simplement, aquesta persona ha de tenir la documentació que l'acrediti com a representant per poder actuar com a titular als efectes del que recull el Decret 30/2015, de 3 de març.
-La persona titular d'una activitat pot canviar la raó social o el CIF de l'empresa a HERMES?
No ho pot fer en la versió actual d'HERMES; cal que ho sol·liciti a la Direcció General de Protecció Civil.
-Quins tràmits cal fer per poder fer el canvi de titular o de representant de la persona titular d'una activitat a HERMES?
La persona titular o la seva representant poden fer, dins de l'entorn d'HERMES, les actualitzacions d'aquestes dades des de la pestanya "Persones autoritzades".
En el cas que l'activitat no pugui actualitzar les dades, la nova persona titular o representant ha d'adreçar una sol·licitud electrònica per mitjà d'una petició genèrica (vegeu Informació relacionada, a la dreta d'aquesta secció), que ha d'incloure:
-Nom de l'activitat a la qual afecta l'actualització de dades.
-Motiu de l'actualització de les dades de la persona titular o representant.
-Nom, cognoms i NIF de la nova persona titular o representant.
-En quin moment s'ha de fer la formació al personal sobre el pla d'autoprotecció, abans o després de l'homologació?
La formació s'ha de fer una vegada el PAU està homologat.
L'homologació del PAU és la garantia que el seu contingut és correcte; si es fes la formació abans d'aquesta, al PAU podria haver-hi consignes incompletes o errònies.
Això sens perjudici que els treballadors tinguin la formació exigible en aplicació de la normativa de riscos laborals.
-El pla d'autoprotecció d'una d'activitat temporal s'ha d'activar preventivament quan comença l'activitat?
El Decret 30/2015, de 3 de març, no impedeix l'activació preventiva del pla d'autoprotecció i, per tant, es pot fer.
Ara bé, cal tenir en compte que quan s'activa el pla d'autoprotecció d'activitats d'interès per a la protecció civil de Catalunya, cal comunicar-ho al CECAT tal com estableix l'epígraf b) de l'article 12 del Decret 30/2015, de 3 de març; en el cas d'activitats d'interès per a la protecció civil local, cal comunicar-ho al centre receptor d'alarmes (CRA) tal com estableix l'epígraf c) de l'article 12 del Decret esmentat.
A més, en els casos en què es requereixi una ajuda externa dels serveis d'emergència, cal la comunicació immediata al Centre d'Atenció i Gestió de Trucades d'Urgència 112 Catalunya per part de les activitats afectades pel Decret 30/2015, de 3 de març.
-L'epígraf A.J.01.1 estableix com a activitats afectades "els edificis amb capacitat o aforament igual o superior a 2.000 persones o amb una altura d'evacuació igual o superior a 28 m".
En contraposició, quan l'annex III estableix els mitjans d'autoprotecció sanitaris mínims de què s'han de dotar les activitats afectades per aquest epígraf, el redactat fa referència només "als edificis amb una capacitat o aforament igual o superior a 2.000 persones".
L'omissió de l'altura d'evacuació de 28 m és un error o segueix un motiu justificat?
No és un error tipogràfic: mentre que l'annex I estableix que han de disposar d'un pla d'autoprotecció els edificis de més de 28 m d'altura d'evacuació per les dificultats d'evacuació, l'annex III no els inclou perquè els mitjans sanitaris mínims van lligats a l'ocupació d'aquests edificis, no a la seva altura d'evacuació.
-Què pot fer la persona titular de l'activitat (o representant) si no pot accedir al contingut d'una notificació relacionada amb el procediment administratiu d'homologació del pla d'autoprotecció?
Per motius externs al registre electrònic de plans d'autoprotecció (HERMES), algunes vegades és possible que no es pugui accedir al contingut d'una notificació des de l'enllaç que es facilita.
Com a alternativa per poder-lo veure, la persona titular de l'activitat (o representant) pot accedir a HERMES; dins de la instal·lació i a la pestanya de "Documentació", pot consultar les notificacions que s'hagin fet en relació amb el tràmit de l'expedient corresponent.
Instal·lacions tancades desmuntables o de temporada amb capacitat o aforament igual o superior a 2.000 persones?
El Decret 30/2015, de 3 de març, considera aquests dos conceptes sinònims.
-Hi ha una llista de tècnics competents per elaborar plans d'autoprotecció?
Existeix una llista consultable a l'apartat d'acreditació (vegeu Informació relacionada, a la dreta d'aquesta secció)
Aquesta llista només inclou les dades dels tècnics acreditats que han donat el seu consentiment per difondre al web dades de caràcter personal.
Per tant, hi pot haver més tècnics acreditats que no estan inclosos en aquesta llista.
-En quins casos cal disposar de comitè d'autoprotecció i qui en forma part?
L'article 8.3. del Decret 30/2015, de 3 de març, permet crear un comitè d'autoprotecció però no és obligatori en cap cas.
La constitució d'un comitè d'autoprotecció pot estar integrat per membres de la direcció, treballadors de l'activitat i per responsables del pla.
En el cas d'activitats que ja tenen reglamentació sectorial específica, com s'articula amb el Decret 30/2015, de 3 de març?
El Decret 30/2015, de 3 de març, no substitueix la normativa sectorial.
S'ha de tenir en compte l'article 3.5 del Decret: "Aquest Decret és la normativa de referència en protecció civil pels objectius d'elaboració i tramitació dels plans d'autoprotecció per a aquelles activitats, instal·lacions, establiments o dependències inclosos dins l'àmbit d'aplicació d'aquest Decret i que ja estiguin sotmesos a reglamentació específica pròpia amb instruments d'autoprotecció d'acord amb el que estableix l'annex VII.
Pel que fa al contingut mínim dels plans d'autoprotecció, s'ha d'aplicar, en tot cas, l'annex II, si bé evitant les duplicitats que es derivin de la normativa específica esmentada".
I també l'annex VII: "Els plans d'autoprotecció establerts en aquest Decret o en altres instruments de prevenció i autoprotecció de naturalesa anàloga propis de la matèria de protecció civil, imposats per la normativa vigent, que hagin de realitzar les persones titulars en virtut de la normativa sectorial aplicable, es poden fusionar en un document únic a aquests efectes, quan la unió esmentada permeti evitar duplicitats innecessàries de la informació i la repetició dels treballs a realitzar per la persona titular o l'autoritat competent, sempre que es compleixin tots els requisits essencials d'aquest Decret.
En aquest sentit, la persona titular de l'establiment que ja tingui elaborat un instrument de prevenció i autoprotecció partint d'una altra normativa ha d'afegir aquella part de l'annex II que no estigui prevista en l'instrument esmentat.".
Quina norma s'ha d'aplicar a Catalunya: el Reial decret 393/2007, de 23 de març (Norma Bàsica d'Autoprotecció) o el Decret 30/2015, de 3 de març?
El Decret 30/2015, de 3 de març.
En el cas de les instal·lacions afectades per la normativa d'accidents greus, el titular de l'activitat té l'obligació de lliurar el pla d'autoprotecció a la l'administració competent en matèria de seguretat industrial i, a més, a la direcció general competent en matèria de protecció civil?
El titular pot fer un lliurament únic del pla d'autoprotecció a l'Administració, a través del Registre electrònic de plans d'autoprotecció (HERMES).
Tant la direcció general competent en matèria de protecció civil com l'administració competent en matèria de seguretat industrial tenen accés al pla d'autoprotecció, a través d'HERMES.
Quan entra en vigor el Decret 30/2015, de 3 de març?
L'entrada en vigor del Decret 30/2015, de 3 de març, va ser el dia 5 d'abril del 2015.
Tanmateix, les persones titulars dels centres i activitats afectats per l'annex III del Decret, relatiu als mitjans d'autoprotecció mínims, disposaven fins al 5 d'abril de 2016 per donar compliment a les previsions d'aquest annex.
Problemes tècnics amb la plataforma HERMES: [EMAIL]
En funció del territori on es desenvolupi l'activitat, Serveis Territorials de Protecció Civil:
Atenció telefònica, per correu electrònic o presencial als Serveis Territorials i als Serveis Centrals:
Serveis Centrals de Protecció Civil, bústia electrònica 935512000