La Generalitat de Catalunya té com a grans objectius d'actuació l'assoliment de l'equilibri territorial i la millora de la competitivitat de l'economia catalana.
Per a assolir aquests dos grans objectius, Catalunya ha de comptar amb un sistema d'infraestructures que s'ajusti a un model de desenvolupament sostenible i que resulti coherent, eficient i competitiu.
El nou sistema ha de permetre superar el dèficit de determinades infraestructures viàries patit al llarg del temps i ha de donar respostes a les necessitats de desenvolupament econòmic del país i generar igualtat d'oportunitats, amb el màxim respecte pel territori i pels principis inspiradors de la Llei de la mobilitat.
Tenint en compte els dits objectius, aquesta llei té la finalitat d'articular la intervenció dels agents privats en el finançament de la construcció i explotació de les infraestructures viàries, en el context de la modalitat del contracte de concessió d'obra pública regulat mitjançant la Llei de l'Estat 13/2003, del 23 de maig, reguladora del contracte de concessió d'obres públiques.
Aquesta figura contractual, regulada amb caràcter bàsic en la legislació de contractes estatal, es defineix com el contracte en virtut del qual l'administració concedent atorga a un concessionari la construcció i l'explotació, o només l'explotació, d'obres, i li reconeix el dret a percebre una retribució consistent en l'explotació de l'obra o en aquest dret acompanyat del de rebre un preu, de manera que s'estableix l'equilibri economicofinancer necessari entre ambdues parts.
Tot i la regulació exhaustiva de la llei estatal esmentada, la realitat dels eixos viaris de Catalunya i de les tipologies projectuals existents fa que calgui adaptar les previsions de la dita llei a la dinàmica existent a Catalunya, que és regulada per la Llei 7/1993, de carreteres.
La modificació de la Llei 7/1993, té, doncs, l'objecte de desenvolupar les normes bàsiques reguladores de la concessió d'obra pública per aconseguir una tramitació àgil dels projectes i, alhora, adequada a les tipologies projectuals regulades per la llei de carreteres vigent.
L'eficiència del model que desenvolupa aquesta llei no va en detriment de la participació institucional i social, sinó que la potencia.
Així, cal destacar l'establiment de dues fases participatives, relatives a l'obra en concret i al model de gestió escollit.
Per altra banda, amb aquesta llei es dóna la màxima seguretat jurídica a l'actuació de la Generalitat respecte de les actuacions dutes a terme ja abans de l'entrada en vigor tant de la llei estatal com de la llei catalana, amb l'establiment d'un règim transitori, absolutament necessari per a actuar amb seguretat pel que fa a grans infraestructures la definició, la planificació i l'execució de les quals tenen una durada llarga en el temps.
Així mateix, el manteniment de la coherència interna d'aquesta llei aconsella la modificació de la lletra c de l'article 19 de la Llei de carreteres.
Finalment, aquesta llei faculta l'Administració de la Generalitat per a formalitzar convenis amb els ens locals per a l'execució d'obres incorporades en els projectes de carreteres que incideixen en la zona d'influència d'aquestes, per tal d'evitar les disfuncions que l'actuació d'administracions diferents en un mateix àmbit territorial pot generar.
Modificació de l'article 18 de la Llei 7/1993
S'afegeix un apartat, el 5, a l'article 18 de la Llei 7/1993, del 30 de setembre, de carreteres, amb el text següent:
L'execució dels projectes de carreteres pot ésser duta a terme per l'administració titular de la via o per tercers.
L'Administració de la Generalitat i els ens locals, quan es tracta de projectes que incorporen actuacions en l'àmbit de la mateixa carretera i en la zona d'influència d'aquesta, poden subscriure convenis per determinar quina administració assumeix l'execució del conjunt de les obres incorporades en el projecte, els termes i l'abast de la col·laboració, i les facultats de direcció i control de les obres d'ambdues administracions."
Addició d'un capítol a la Llei 7/1993
S'afegeix un capítol, el III, al títol segon de la Llei 7/1993, del 30 de setembre, de carreteres, amb el text següent:
La Generalitat pot construir, explotar i gestionar les carreteres de les quals és titular mitjançant el contracte de concessió d'obra pública.
Les concessions, pel que fa a l'objecte, el procediment d'adjudicació, el contingut, els efectes i l'extinció, s'han de regir pel que preveu la legislació de contractes de les administracions públiques.
La tramitació de la fase preparatòria dels contractes es fa d'acord amb el procediment establert en la dita legislació, amb les especificitats establertes per aquesta llei.
Prèviament a la decisió de construir i explotar una carretera en règim de concessió d'obra pública, l'Administració ha d'elaborar i aprovar un estudi de viabilitat del contracte, que ha de permetre determinar si és procedent de construir i explotar una determinada obra per mitjà de l'esmentat contracte, atenent els factors econòmics, socials i ambientals.
L'estudi de viabilitat ha d'incloure la documentació següent:
Finalitat i justificació de l'obra, amb la definició de les característiques essencials, les necessitats de mobilitat a satisfer, els factors socials, tècnics, econòmics, ambientals i administratius considerats per a atendre l'objectiu fixat i la justificació de la solució que es proposa enfront de solucions basades en altres infraestructures de mobilitat.
"- Determinació dels riscos operatius i tecnològics en la construcció i l'explotació de l'obra.
"c) Un estudi d'impacte ambiental, si és preceptiu d'acord amb la legislació sectorial aplicable.
"d) Un estudi d'avaluació de l'impacte sobre la mobilitat que comporta la implantació o modificació de la infraestructura respecte d'altres serveis viaris i sistemes de transport de l'entorn, atenent l'increment potencial de desplaçaments que aquesta implantació o modificació de la infraestructura genera.
L'estudi ha de preveure, també, les mesures necessàries per a gestionar de manera sostenible la nova mobilitat que es generarà.
L'estudi de viabilitat es pot substituir per un estudi de viabilitat economicofinancera, amb el contingut establert en la lletra b de l'apartat anterior, si per la naturalesa i la finalitat de l'obra o per la quantia de la inversió requerida es considera suficient.
L'estudi de viabilitat, o l'estudi de viabilitat economicofinancera, si s'escau, s'ha de sotmetre a informació pública per un període de trenta dies hàbils, període que pot ésser prorrogat de quinze dies hàbils, com a màxim, per raó de la complexitat de l'estudi.
L'estudi de viabilitat s'ha de sotmetre a informe de les entitats locals afectades i, si escau, a informe de l'Administració de l'Estat, simultàniament a la informació pública, i per un període improrrogable de trenta dies hàbils.
El tràmit d'informació pública determinat per l'apartat 1 d'aquest article es regeix pel que disposa la legislació sobre procediment administratiu.
"L'estudi de viabilitat s'ha de sotmetre a l'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb allò que estableix la normativa sectorial aplicable.
L'estudi de viabilitat, o l'estudi de viabilitat economicofinancera, si s'escau, és aprovat pel conseller o consellera de Política Territorial i Obres Públiques.
L'aprovació de l'estudi de viabilitat comporta la declaració d'utilitat pública i la necessitat d'ocupació dels béns i d'adquisició dels drets corresponents, als efectes de l'expropiació forçosa, l'ocupació temporal i la imposició o modificació de servituds.
Aprovat l'estudi de viabilitat, s'ha d'elaborar l'avantprojecte de construcció i explotació, que ha de contenir, com a mínim, la documentació següent:
"a) Una memòria, en què s'han d'exposar les necessitats a satisfer, els factors socials, tècnics, econòmics, mediambientals i administratius considerats a l'hora d'atendre l'objectiu fixat, i també la justificació de la solució que es proposa.
La memòria s'ha d'acompanyar de les dades i càlculs bàsics corresponents.
"b) Els annexos de la memòria, que han d'incloure totes les dades que identifiquen el traçat, l'estudi geotècnic, els criteris de valoració de l'obra, dels terrenys i drets afectats i del desplaçament dels serveis afectats.
També han d'incloure els documents necessaris per a promoure les autoritzacions administratives prèvies a l'execució de les obres i la relació concreta i individualitzada de tots els béns i drets afectats, amb la descripció material d'aquests en un plànol parcel·lari.
"c) Un estudi relatiu al règim d'utilització i explotació de l'obra, en què s'ha d'indicar la forma de finançament i el règim tarifari que regirà la concessió, i que ha d'incloure, si s'escau, la incidència o contribució en aquests dels rendiments que puguin correspondre a les zones d'explotació comercial complementàries de l'avantprojecte.
"d) Els plànols de traçat, en què s'han d'incloure els generals de traçat i els de definició general de les obres de pas, seccions tipus, tipologies d'estructures, avantprojecte de túnels i obres accessòries i complementàries.
L'escala de definició ha d'ésser, com a mínim, 1:1000 en el traçat, i d'escala superior en les estructures i els túnels.
"e) El pressupost, que ha de comprendre les despeses d'execució de l'obra, inclòs el cost de les expropiacions que s'hagin de dur a terme, partint dels amidaments aproximats i valoracions corresponents.
Si s'ha substituït l'estudi de viabilitat per l'estudi de viabilitat economicofinancera, a més dels documents esmentats en l'apartat anterior, s'ha d'elaborar, si ho exigeix la normativa sectorial aplicable, un estudi d'impacte ambiental, que s'ha de tramitar de conformitat amb la legislació sectorial, i l'estudi d'avaluació de l'impacte sobre la mobilitat previst per l'article 18 ter.
L'avantprojecte de construcció i explotació s'ha de sotmetre a informació pública per un període de trenta dies hàbils, període que pot ésser prorrogat de quinze dies hàbils, com a màxim, per raó de la complexitat de l'avantprojecte, a fi que els interessats puguin presentar al·legacions sobre els aspectes propis de l'avantprojecte de construcció i explotació.
L'avantprojecte de construcció i explotació s'ha de sotmetre a informe de les entitats locals afectades i, si escau, de l'Administració de l'Estat, simultàniament a la informació pública i pel mateix període determinat en l'apartat anterior.
"Correspon al conseller o consellera de Política Territorial i Obres Públiques d'aprovar l'avantprojecte de construcció i explotació."
Modificació de l'article 19 de la Llei 7/1993
Es modifica la lletra c de l'article 19 de la Llei 7/1993, del 30 de setembre, de carreteres, que resta redactada de la manera següent:
"c) Amb capital públic, privat o mixt, finançat mitjançant el pagament de peatge o altres fórmules d'explotació de la via, com el contracte de concessió d'obra pública."
D'acord amb el que preveu la disposició final tercera de la Llei de l'Estat 13/2003, del 23 de maig, reguladora del contracte de concessió d'obres públiques, i a fi d'aplicar d'una manera efectiva els requisits establerts per la dita llei a totes les concessions pendents de licitar en el moment de la seva entrada en vigor, i sens perjudici dels principis d'economia i conservació dels actes, les obres regulades per la Llei 7/1993, de carreteres, l'estudi informatiu o el projecte de traçat i l'estudi d'impacte ambiental de les quals han estat sotmeses a informació pública amb anterioritat a l'aprovació d'aquesta llei de modificació, es poden licitar complint prèviament el tràmit de formular la declaració d'impacte ambiental, si no s'ha efectuat, i el de redactar el corresponent estudi de viabilitat economicofinancera i, si s'escau, l'avantprojecte de construcció i explotació i sotmetre'ls a informació pública d'acord amb l'establert per aquesta llei.
En tot allò no previst per aquesta llei és aplicable la Llei de l'Estat 13/2003, del 23 de maig, reguladora del contracte de concessió d'obres públiques.
Palau de la Generalitat, 2 de juny de 2005