El Memorial Democràtic, juntament amb altres entitats, va organitzar jornades divulgatives i gratuïtes dedicades a la Guerra Civil.
L'objectiu d'aquestes trobades entre experts i ciutadans va ser donar a conèixer com va ser el conflicte a la demarcació de Lleida i les comarques gironines i quines en van ser les conseqüències
La jornada es va realitzar juntament amb l'Institut d'Estudis Ilerdencs.
La presentació va ser a càrrec de la directora de l'Institut d'Estudis Ilerdencs, Montserrat Macià, i d'Oriol Dueñas, professor d'Història Contemporània de la Universitat de Barcelona i historiador del Memorial Democràtic.
El simposi va comptar amb la participació dels professors d'Història Contemporània de la Universitat de Lleida (UdL) Joan Sagués i Antonieta Jarne, el doctor en Història i president del Centre d'Estudis de les Garrigues Josep Rubió, els investigadors de la UdL Albert Velasco i Carmen Berlabé, els professors emèrits de la UdL Jaume Barrull i Manuel
17.00-17.15 h Benvinguda (Montserrat Macià i Oriol Dueñas)
17.45-18.15 h "Els bombardeigs a les comarques de Lleida: el cas de les Garrigues" (Josep Rubió)
18.45-19.15 h "La dona lleidatana durant la Guerra Civil" (Antonieta Jarne)
19.15-19.45 h "La fi de la Guerra: la retirada i l'exili" (Jaume Barrull)
19.45-20.15 h "El territori després de la Guerra" (Manuel Lladonosa)
20.15-20.45 h "Els estralls en el patrimoni al llarg de la guerra" (Albert Velasco i Carmen Berlabé Jové)
La trobada va ser organitzada pel Memorial Democràtic i l'Institut Català de Recerca en Patrimoni Cultural.
L'acte va començar amb les paraules de Joaquim Nadal, director de l'Institut Català de Recerca en Patrimoni Cultural, i d'Oriol Dueñas, professor d'Història Contemporània de la Universitat de Barcelona i historiador del Memorial Democràtic.
A més, hi van participar els professors d'Història Contemporània de la Universitat de Girona (UdG) Josep Clarà, Joaquim Nadal i Jordi Gaitx; la doctora en Història de l'Art i investigadora de l'Institut Català de Recerca en Patrimoni Cultural Gemma Domènech; el professor d'Història Contemporània de la Universitat Autònoma de Barcelona Enric Pujol, i l'historiador David Garcia.
17.15-17.45 h "Conspiració militar contra la Segona República.
Com es va gestar i desenvolupar a Girona i Figueres".
17.45-18.15 h "Girona, a la rereguarda d'una guerra.
18.15-18.45 h "Els bombardeigs arreu del territori" (David García)
18.45-19.15 h "La fi de la guerra: la retirada i l'exili" (Jordi Gaitx)
19.15-19.45 h "La destrucció i el salvament del patrimoni" (Gemma Domènech)
19.45-20.15 h "El territori després de la Guerra" (Enric Pujol)
Per retre homenatge al centenari de la Revolució d'Octubre, la Càtedra Walter Benjamin, memòria i exili (Universitat de Girona) i el Museu Memorial de l'Exili (MUME) van organitzar el Col·loqui internacional Walter Benjamin 2017, un esdeveniment que va tractar com a tema central la transformació del filòsof des de l'impacte de la revolució soviètica fins a la complexitat del món globalitzat.
També s'hi van abordar episodis ideològics importants del segle passat que van ajudar a configurar les idees d'altres intel·lectuals de l'època.
El Memorial Democràtic, entre altres institucions, va participar com a coorganitzador en el Col·loqui internacional Walter Benjamin 2017.
Dijous 28 de setembre, Facultat de Lletres, Universitat de Girona.Sala de Graus
18.00 h Inauguració institucional
18.30 h Conferència inaugural "El sentit històric, guia per habitar el present".
Divendres 29 de setembre, Facultat de Lletres, Universitat de Girona.
Àmbit històric: escena internacional
09.30 h Intel·lectuals i revolució: per a una historització crítica".
Ponent: Enzo Traverso (catedràtic d'Història Contemporània a la Cornell University d'Ithaca, Nova York).
11.00 h "De la revolució conservadora a la postmodernitat, Heidegger et Arendt".
Ponent: Emmanuel Faye (catedràtic de Filosofia Moderna i Contemporània a la Université de Rouen)
12.00 h "Mig segle de gir total: el 'compromís' de Sartre a Zemmour, a través de l'antitotalitarisme i els nous filòsofs".
13.00 h Presentació del llibre Mari Paz Balibrea (ed.)
13.45 h Fi de la sessió del matí
Àmbit històric: escena catalana i espanyola
Els ideòlegs de la revolució nacional (1931-1936)".
Ponent: Ferran Gallego (professor d'Història Contemporània de la Universitat Autònoma de Barcelona)
17.00 h "Compromisos intel·lectuals a la Guerra Freda".
18.15 h "Espai i ciutat en el pensament polític de Manuel Vázquez Montalbán".
19.30 h Lliurament del premi III Edició del Premi Internacional Memorial Walter Benjamin "Reconeixement a un treball assagístic inèdit"
Dissabte 30 de setembre, Centre cívic Ca l'Herrero.
Ruptures, desafiaments i l'escena de la globalització
10.00 h "La irrupció radical de la veu de les dones a l'espai públic".
Ponent: Elena Hernández Sandoica (catedràtica d'Història Contemporània, Universitat Complutense de Madrid)
11.30 h "La intel·lectualitat europea i els moviments contra les guerres i a favor de la pau: una mirada als corrents i autors dels darrers 100 anys".
12.30 h Conferència de cloenda: "Ovelles amb pell de llop: intel·lectualitat orgànica i compromís en l'era del capitalisme catastròfic".
Ponent: César Rendueles (professor al Departament de Teoria Sociològica de la Universitat
Diàleg obert: cinema, memòria i compromís
17.00 h Visita al Memorial Passatges i al cementeri de Portbou amb guiatge a càrrec de Pilar Parcerisas (Associació Passatges de Cultura Contemporània)
18.00 h Realització en directe i oberta al públic del programa radiofònic El séptimo vicio, de Ràdio 3, amb Javier Tolentino, i la col·laboració del col·lectiu La Guerrilla Comunicacional.
8.00 h Ruta a peu Banyuls-Portbou en homenatge a Walter Benjamin, amb la intervenció artística Emboscada, a càrrec del Col·lectiu Nicomedes Mendes.
Un projecte enquadrat dins el cicle "El Viatge de les Arts" del Centre de Creació Contemporània Nau Côclea de Camallera.
Paral·lelament a l'exposició "Une Catalogne indépendante?
Geopolítica i Guerra Civil (1936-1939)", el 22 de novembre es va celebrar la jornada "Mirades i influències internacionals a la Catalunya republicana (1931-1939)".
Rememorant les convulses circumstàncies que vivia Europa en les primeres dècades del segle XX, on l'ordenament geopolític estava en constant canvi i es creava una complexa i conflictiva constel·lació de minories nacionals, observem que Catalunya es va veure, des d'una perspectiva internacional, com una candidata a la independència d'Espanya, especialment durant el període de la Guerra Civil.
Repassant aquestes probabilitats històriques es va desenvolupar aquesta jornada, que va tenir lloc a la seu del Memorial Democràtic.