projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El 14 de novembre s'hauran de canviar de freqüència alguns canals de la TDT
Aquest canvi de freqüència s'anomena 'Segon Dividend Digital' i a partir del 14 de novembre caldrà fer-ho per poder continuar veient la televisió.
La resintonització de la TDT s'haurà de fer a partir del 14 de novembre, però caldrà consultar si la comarca on es viu està afectada i quan li toca fer el canvi.
No afectarà a totes les comarques ni a tots els habitatges de Catalunya.
Què caldrà fer a les comarques on hi ha canvis de freqüències?
Dependrà del tipus d'habitatge:
Hi ha ajuts per a les comunitats de propietaris per a subvencionar els costos d'adaptació de les antenes en els edificis afectats pel Segon Dividend Digital.
Només cal resintonitzar els canals amb el comandament a distància i, en el cas d'un edifici de més de 3 o 4 habitatges, a més, cal adaptar l'antena.
Hi ha ajuts per a les comunitats de propietaris per a subvencionar els costos d'adaptació de les antenes
Consulta les preguntes més freqüents, si la teva comarca està afectada pel canvi...
Consulta on i quan caldrà fer el canvi
Entà combater-ne era vulnerabilitat, era Generalitat e era Associació Trenca promòn un programa de reproduccion en captivitat que, en 10 ans, a hèt a nèisher 900 porets.
Es nautes temperatures deth passat estiu en Ponent, damb valors d'enquia 43 oC, an afectat era productivitat d'enguan.
Ei eth solet endret dera Peninsula iberica a on encara se reprodusís en estat sauvatge
Eth biogàs ei un gas renauible que poderà substituïr eth gas naturau
Era conversion se hè en ua unitat que i a ena estacion de depuracion Riu-sec de Sabadell.
Se tracte d'un projècte impulsat pera Comunitat RIS3CAT Energia, damb era collaboracion d'autes entitats.
Harà a foncionar cauhatges, serà combustible entàs veïculs e produsirà electricitat
L'ACA declara l'emergència per actuar a la conca del riu Besòs i restituir la qualitat del medi
Arran dels efectes causats per un incendi en una empresa de Montornès del Vallès, l'Agència Catalana de l'Aigua ha activat mesures d'emergència per a retirar els peixos morts en col·laboració amb Consorci Besòs-Tordera, ADF's i empreses especialitzades
Tècnics de l'Agència estan duent a terme noves inspeccions per a caracteritzar la qualitat de l'aigua i fer un seguiment continuat de l'evolució del riu per veure el seu ritme de recuperació.
L'abastament d'aigua està garantit ja que la majoria de municipis estan connectats a aigües Ter Llobregat i no hi ha captacions superficials en aquest tram de riu.
Els rius són entorns dinàmics i s'espera que la recuperació del tram afectat es faci de manera natural, sense poder precisar un termini exacte.
Des de l'ACA, i d'acord amb el Consorci Besòs Tordera, es farà un seguiment continu de la recuperació del riu.
En funció de l'evolució, s'analitzarà amb el Consorci quines mesures es poden dur a terme per a millorar l'estat del riu.
El parc fluvial es mantindrà de moment tancat com a mesura de prevenció fins que es normalitzi la situació del riu.
El parc fluvial es mantindrà de moment tancat com a mesura de prevenció
Aprovat inicialment el Pla director dels càmpings de Catalunya, la primera regulació per a aquestes instal·lacions en espais oberts
A les àrees de muntanya es vol fomentar aquesta activitat econòmica.
Càmpings existents a Catalunya.
S'ha aprovat inicialment el Pla director urbanístic de les activitats de càmping a Catalunya.
L'objectiu del Pla és ordenar la implantació de nous establiments perquè es dugui a terme de manera sostenible des dels punts de vista ambiental, social i econòmic.
La legislació actual preveu que els càmpings s'instal·lin en sòls no urbanitzables, però no fixa cap criteri concret sobre com s'han d'implantar o a on.
En els darrers anys els càmpings han passat de ser establiments amb serveis bàsics per allotjar tendes o caravanes durant períodes curts a oferir unitats d'allotjaments fixes o semimòbils, piscines i aparcaments, fet que causa un impacte paisatgístic i la fragmentació del sòl.
Tot plegat, comporta que la instal·lació d'un càmping pugui provocar a vegades una transformació del seu entorn més similar a la d'un sòl urbà que a un sòl no urbanitzable.
Nous criteris per regular les implantacions
El Pla director concreta directrius generals que afectaran l'establiment de càmpings arreu de Catalunya; criteris que els ajuntaments hauran de considerar obligatòriament a l'hora d'autoritzar nous establiments als seus municipis, i també aspectes específics de disseny i ordenació per als nous càmpings.
Els criteris són l'àrea geogràfica d'implantació; el grau de protecció del sòl; la superfície de l'establiment; els espais lliures que hauran de tenir els càmpings; les unitats d'acampada per hectàrea, i la distància respecte el nucli urbà més proper.
També distingeix tres àrees geogràfiques: les àrees de muntanya, on es vol fomentar aquesta activitat econòmica; les planes interiors, on els càmpings poden contribuir a diversificar el turisme, i el litoral i el prelitoral, on la capacitat per a noves instal·lacions ja és molt reduïda.
A més, dintre d'aquestes àrees, es prestarà especial atenció als pobles de menys de 500 habitants, per fomentar-hi la creació d'oportunitats laborals.
A Catalunya hi ha 350 càmpings, amb 280.000 places d'allotjament
Es registren entre 250 i 300 allaus per temporada
Les allaus es produeixen quan una massa de neu es precipita i cau avall pel vessant d'una muntanya.
Poden ser de dimensions variables, produir-se per causes naturals o accidentals i, a més de l'existència de neu, hi ha diversos factors que influeixen en el risc que es produeixin.
Catalunya té 1.300 km 2 de terreny amb risc d'allaus i, tot i que cada any és molt diferent, es registren entre 250 i 300 allaus per temporada, amb una mitjana d'una o dues persones mortes.
Cal dir que en més d'un 70% dels casos la pròpia persona involucrada és qui ha provocat l'allau.
L'Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya posa a disposició de la ciutadania el desplegable informatiu 'Compte amb les allaus!'.
El díptic es troba al web de l'Institut en els cinc idiomes oficials dels Pirineus: català, castellà, francès, eusquera i aranès, i té la voluntat de conscienciar d'aquest risc, inherent a la muntanya durant l'hivern, i millorar la seguretat davant d'aquest fenomen natural.
El desplegable explica, de manera gràfica i resumida, els cinc problemes típics que poden produir perill d'allaus:
També s'explica el mecanisme necessari per desencadenar un allau, bé sigui per causes naturals o per una sobrecàrrega addicional sobre el mantell nival, com el pas d'un grup persones.
En més d'un 70% dels casos la pròpia persona involucrada és qui ha provocat l'allau
Preveu l'adopció de mesures molt abans de l'entrada en escenaris que impliquin restriccions d'aigua
El Govern de la Generalitat de Catalunya ha aprovat el Pla de sequera, una eina que farà possible millorar la gestió dels episodis d'escassetat d'aigua a les conques internes de Catalunya.
El Pla de sequera substituirà l'aprovació i l'aplicació dels decrets de sequera, una eina que fins ara s'activava en situacions de falta d'aigua i que comportava mesures de gestió restrictives i d'aplicació global.
Amb el nou pla, es divideix el territori en 18 unitats d'explotació.
D'aquesta manera, les mesures s'adapten a cada realitat i no de manera general i homogènia.
Una de les principals novetats del Pla de sequera és l'activació de mesures preventives molt abans d'arribar a una situació de sequera.
A mesura que disminueixen les reserves dels recursos convencionals (embassaments i aqüífers), agafen més rellevància el recursos no convencionals, com la dessalinització, l'ús de pous de sequera i l'aigua regenerada.
El Pla de sequera determina cinc escenaris en funció de l'estat de les reserves d'aigua:
En els escenaris de normalitat i prealerta es duen a terme mesures de previsió i gestió, a més de potenciar l'activació dels recursos no convencionals.
Pel que fa als escenaris d'alerta, excepcionalitat i emergència, ja es contemplen mesures per disminuir l'ús de l'aigua i, finalment, restriccions en tots els usos (només en la fase d'emergència).
En els darrers 40 anys s'han viscut 7 episodis de sequera rellevants a Catalunya.
Els més recents, els de 2002, 2005, 2007-2008 i 2016-2017.
Des de principis de l'estiu, s'ha produït un descens lent però constant dels embassaments, situant les reserves de les conques internes al voltant del 56% a finals de setembre.
Les darreres llevantades han provocat una lleugera recuperació de les reserves (72%).
Tot i trobar-nos en situació de normalitat, caldrà seguir-ne de prop l'evolució davant de la previsió de poques pluges per als propers mesos.
El pla divideix el territori de les conques internes en 18 unitats d'explotació
És una de les activitats que es faran per commemorar el Dia Mundial de Zones Humides
Platja del trabucador, al Delta de l'Ebre
Les dues zones humides més importants de Catalunya: el Delta de l'Ebre i els Aiguamolls de l'Empordà, organitzen activitats aquest cap de setmana per commemorar el Dia Mundial de les Zones Humides.
El Delta de l'Ebre organitza una neteja de platges, mentre que els aiguamolls fan una visita guiada.
El Dia Mundial de Zones Humides se celebra el 2 de febrer en commemoració de la data d'adopció del Conveni internacional sobre les zones humides.
Es tracta d'un tractat intergovernamental signat el 1971 a la ciutat iraniana de Ramsar per a la conservació i l'ús racional dels aiguamolls i els seus recursos.
Les zones humides són uns dels ecosistemes més rics i diversos del planeta.
Cal preservar-les no només pel seu valor natural i paisatgístic, sinó pel seu paper en la protecció del litoral davant de temporals marítims com els que aquests dies ha causat importants danys en infraestructures i equipaments.
Els sistemes naturals formats per dunes a la platja i llacunes costaneres fan que el litoral sigui més resistent davant de les pertorbacions meteorològiques i protegeix el territori que hi ha al darrera, en segona línia.
Parc Natural dels Aiguamolls de l'Empordà
S'inaugura dissabte l'exposició 'Inspiracions als Aiguamolls' al centre d'informació del Cortalet.
Tindrà lloc a les 11 hores, amb una durada aproximada d'unes 2 hores i es requereix inscripció prèvia al centre d'informació.
Neteja de platges al Delta de l'Ebre
S'organitzen dues activitats de neteja de platges.
Dissabte, de la platja Eucaliptus, a Amposta i a la platja del Molinet, a la Badia dels Alfacs, a Sant Carles de la Ràpita, a les 10 hores.
Es preveu que les activitats acabin cap a les 13 hores.
El punt de trobada és el Trabucador a les 10.30h.
Les zones humides preserven el litoral de la força dels temporals
Estava previst per al 27 d'abril
Arran de la declaració d'estat d'alarma per la crisis sanitària ocasionada per la COVID-19, el Govern ha decidit ajornar el sorteig de la Grossa de Sant Jordi, que s'havia de celebrar el 27 d'abril.
Quan es decideixi la nova data, es comunicarà a través del Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
El 16 de març passat es va suspendre la venda de bitllets de La Grossa a causa de l'emergència sanitària.
No obstant això, els bitllets venuts segueixen sent vàlids per al sorteig quan se celebri, per tant, s'han de conservar.
Reconeguda com a bona pràctica de responsabilitat social i sostenibilitat
Exemple de comparativa en el trajecte entre Sant Cugat i Barcelona amb l'Ecocalculadora.
Vols saber quin és l'impacte en el medi ambient dels teus desplaçaments amb vehicle privat?
Ara, amb l'ecocalculadora de Ferrocarrils de la Generalitat (FGC) ho pots consultar.
Aquesta eina calcula automàticament les emissions de CO2 que s'eviten, la millora de la qualitat de l'aire, l'optimització del consum d'energia, l'estalvi econòmic que es genera, la reducció de la congestió viària i la disminució de la sinistralitat, segons cada itinerari.
L'Ecocalculadora està disponible al cercador d'horaris del web d'FGC i mostra quin és l'impacte ambiental dels desplaçaments i la comparativa entre fer-ho amb el servei d'FGC o amb vehicle privat.
Mostra les dades d'emissions de diòxid de carboni (CO2), d'òxid de nitrogen (NOx) i de partícules en suspensió (PM), el consum elèctric en kWh i el cost econòmic del viatge.
També ofereix dades sobre la mitjana de persones que es transporta en tren i el risc de patir accidents, que és inferior en ferrocarril que en cotxe.
Informació sobre el medi ambient, també a Rodalies de Catalunya
Rodalies de Catalunya ofereix un servei similar al seu cercador d'horaris, que ofereix dades sobre els beneficis per al medi ambient i la salut si s'utilitza el transport públic.
Informa de l'estalvi de benzina i l'equivalent en despesa d'energia d'una bombeta encesa, així com quins contaminants no s'emeten a l'aire (diòxid de carboni, diòxid de nitrogen i partícules en suspensió) i el nombre d'arbres que calen per absorbir en un dia la contaminació que s'emetria fent el trajecte en cotxe.
En l'edició d'enguany que se celebra del 22 al 26 d'octubre, s'ha reconegut l'Ecocalculadora pel seu compromís amb el medi ambient i la sostenibilitat, i pel seu caràcter innovador en la lluita contra el canvi climàtic.
La Setmana, a més, ofereix conferències, jornades de voluntariat corporatiu i esdeveniments per tot el territori per promoure la gestió ètica i el desenvolupament sostenible.
Informa també de l'estalvi econòmic que es genera, la reducció de la congestió viària i la disminució de la sinistralitat
Per accedir a l'Ecocalculadora cal fer una consulta
Per accedir a les dades dels beneficis pel medi ambient, cal fer una consulta
Ha rebut el certificat que l'acredita i, a més, passa a ser la més gran de Catalunya
El Parc Nacional d'Aigüestortes i Estany de Sant Maurici han rebut, els certificats que acrediten el Parc i la seva zona perifèrica de protecció com a zona d'especial protecció de la qualitat acústica (ZEPQA).
Aquesta àrea és la zona de qualitat acústica més gran de Catalunya en què s'inclouen un total de deu municipis: Alt Àneu, La Guingueta d'Àneu, Esterri d'Àneu, Espot, Sort, La Torre de Cabdella, La Vall de Boí, Vilaller, Vielha e Mijaran i Naut.
Què implica aquesta acreditació
El Parc Nacional d'Aigüestortes i Estany de Sant Maurici
És l'únic parc nacional de Catalunya, i representa la zona lacustre més important dels Pirineus
Tot el territori, a un màxim de 30 quilòmetres, n'ofereix un
La xarxa pública de recàrrega ràpida per a vehicles elèctric incorporarà l'any que ve 23 estacions de recàrrega en 19 municipis.
Amb aquesta nova incorporació, el territori comptarà amb un total de 130 estacions repartides en 75 municipis.
Cada 30 km hi haurà un punt de recàrrega ràpida.
Municipis on s'instal·len les 23 noves estacions
Es podrà accedir a totes les estacions amb qualsevol de les targetes d'usuari emeses per les corporacions locals que gestionen les estacions gràcies a l'aliança de municipis per a la interoperabilitat.
A més, s'ha fet un mapa visor d'estacions de recàrrega perquè els usuaris puguin consultar la ubicació i l'estat dels punts de recàrrega en temps real.
Suport a la mobilitat elèctrica
Incentivar la mobilitat elèctrica interurbana arreu del país és una aposta per lluitar contra el canvi climàtic i contribuir a la descarbonització del model energètic.
És un dels objectius del Pla d'Acció per al desplegament d'infraestructures de recàrrega per als vehicles elèctrics a Catalunya (PIRVEC 2016-2019)
En l'actualitat, per les carreteres catalanes circulen més de 17.000 vehicles elèctrics; a més, un 1,9% dels nous turismes matriculats i un 6,9% de les noves motocicletes matriculades són elèctrics, mentre que un 9% dels turismes matriculats són híbrids.
Es podrà accedir a les estacions amb qualsevol de les targetes d'usuari emeses per les corporacions locals
El president de la Generalitat ha decretat dos dies de dol oficial a tot Catalunya, divendres i dissabte, per les víctimes mortals del temporal Glòria
El president de la Generalitat ha decretat dos dies de dol oficial a tot Catalunya, divendres i dissabte, per les víctimes mortals del temporal Glòria.
Protecció Civil de la Generalitat ha aixecat totes les restriccions referides al pas del temporal Glòria per Catalunya.
Tot i que es demana mantenir la prudència, especialment la mobilitat, en totes les zones afectades per les inundacions i, que eviti anar a les zones de muntanya, especialment parcs naturals i a zona del Montseny, per perill d'esllavissades, arbres caiguts i pel risc que puguin caure més arbres a causa de les ventades.
També, pel perill d'allaus al Pirineu i Prepirineu, es recomana evitar les activitats fora pistes i cenyir-se a les zones delimitades per les estacions d'esquí.
Hi ha diverses carreteres tallades al territori.
Consulteu la informació del trànsit.
A conseqüència dels cabals elevats, en general, Protecció Civil recomana que:
Especial atenció a la zona del Montseny i especialment les zones afectades per les inundacions
Decret 23/2020, de 24 de gener, pel qual es declara dol a tot el territori de Catalunya amb motiu del temporal Glòria
Situació actual del servei de les línies de Rodalies de Catalunya
El vent de gregal va bufar molt fort arreu del país, amb onades de fins a 7 m d'altura i danys generalitzats al litoral
Entre el diumenge 19 i el dijous 23 de gener de 2020 s'ha produït un temporal de llevant totalment extraordinari a Catalunya, amb acumulacions de precipitació de fins a 500 mm, 150 cm de neu nova als cims del Ripollès, una ventada general i persistent i sobretot un temporal marítim que en alguns casos no té precedents.
Precedents d'episodis similars de precipitació
El temporal ha deixat quantitats de precipitació molt destacades.
Trobem episodis relativament recents en què s'han recollit quantitats comparables o superiors, però no de manera tan general.
Per trobar una distribució semblant de precipitació cal retrocedir fins el desembre de 1932.
Dies excepcionalment plujosos al gener
Els mesos hivernals estan entre els més secs de l'any a bona part del país.
De totes maneres, són possibles episodis de precipitació abundant, però rarament intensa.
També s'ha registrat activitat elèctrica totalment inusual al mes de gener.
Entre els anys 2004-2016, la mitjana de gener és de 66 descàrregues sobre Catalunya.
A banda de la gran nevada que ha caigut a cotes altes del Pirineu i Prepirineu, amb gruixos de fins a 1,5 m de neu nova al Ripollès, s'han produït nevades en altres sectors del país, amb una cota de neu molt variable.
Vent de gregal fort i generalitzat
El vent de llevant i gregal ha bufat amb molta força arreu del país, sobretot entre diumenge a la tarda i dimarts, amb ratxes de gregal superiors als 70 km/h a gran part del país.
El factor més destacat de la ventada ha estat la seva persistència.
Onades de fins a més de 7 metres arran de costa
El temporal marítim ha estat un dels aspectes més destacats de l'episodi, ja que s'ha observat mar brava amb onades extraordinàries de 5 a 7 metres durant dos dies sencers (dilluns i dimarts), fet que ha provocat una afectació generalitzada a tot el litoral, en molts casos amb danys sense precedents en les últimes dècades.
La situació que ha provocat aquest vent tan destacat de llevant ha estat la combinació d'un anticicló inusualment potent a les illes Britàniques i una depressió al sud de la península Ibèrica.
Entre els dos centres d'acció, un gran gradient de pressió que és el que ha provocat el temporal de llevant.
D'altra banda, el flux del sud-est ha provocat l'arribada de pols sahariana, amb pluja de fang.
La precipitació acumulada ha superat els 400 mm al Montseny i a punts de la Garrotxa
Elimina barreres administratives per a la implantació d'energia eòlica i fotovoltaica, i n'agilitza la tramitació
El Consell Executiu ha aprovat un decret llei de mesures urgents per a l'emergència climàtica i l'impuls a les energies renovables.
El text elimina barreres administratives per a la implantació d'energies eòlica i fotovoltaica, i soluciona diversos aspectes de la Llei del canvi climàtic que havien estat declarats inconstitucionals.
El decret llei haurà de ser validat pel Parlament en els propers 30 dies.
Per complir amb els objectius establerts en la Llei del canvi climàtic, Catalunya necessita 4.000 MW eòlics i 6.000 MW solars fotovoltaics instal·lats l'any 2030.
Actualment en té 1.270 MW eòlics i 276 MW solars.
Implantació de parcs eòlics i d'energia fotovoltaica: el decret-llei deroga el Decret 147/2009, que limitava la implantació de parcs eòlics i fotovoltaics a Catalunya, i estableix un nou procediment de tramitació més àgil.
Energies renovables en l'àmbit urbà: la norma modifica la Llei d'urbanisme per simplificar la instal·lació d'energies renovables en l'àmbit urbà, amb la voluntat d'afavorir la implantació de sistemes d'autoproducció en els edificis i en l'espai públic de les ciutats.
Electrificació dels ports: es recuperen articles anul·lats pel Tribunal Constitucional, redactats d'acord amb la sentència.
En concret, es fixa la neutralitat d'emissions de CO2 per a l'horitzó 2050, l'electrificació dels ports de la Generalitat, la limitació al fracking o la penetració de la mobilitat elèctrica en el sector del transport.
Prohibició del coc i carbó en noves instal·lacions: prohibició d'utilitzar carbó i coc de petroli en estufes i calderes en noves instal·lacions, a més d'un període transitori de quatre anys per substituir-los per altres combustibles amb menys impacte.
Es modifica la Llei d'urbanisme per facilitar la instal·lació d'energies renovables a l'àmbit urbà
Hi participen 31 edificis per reduir en un 10% dels consums d'energia i aigua
Aquest mes de febrer arrenca la 5a edició de la Marató l'Estalvi Energètic, amb la participació de la Generalitat de Catalunya que s'hi suma a la iniciativa per segon any consecutiu.
Amb accions d'estalvi energètic en 31 dels seus edificis: les persones que hi treballen intentaran reduir en un 10% els consums d'energia i aigua i faran difusió de l'ús eficient entre la resta de companys i la ciutadania.
A més, es duran a terme accions de control, es recolliran dades i se'n monitoritzarà el consum.
L'estalvi econòmic aconseguit es destinarà a accions contra la pobresa energètica.
Per poder saber si s'ha aconseguit l'objectiu marcat del 10%, s'han recopilat les dades de consum i de factura energètica d'aquests edificis dels mesos de febrer dels últims tres anys.
Amb accions d'aquest tipus, es vol canviar els hàbits energètics entre el personal de l'administració i que les mesures d'estalvi se segueixin aplicant la resta de l'any.
Els resultats per als edificis de la Generalitat de l'edició 2019 va ser un estalvi total de 39.152€.
L'estalvi econòmic aconseguit es destinarà a accions contra la pobresa energètica
Coneix els Departaments que hi participen.
La demarcació amb més banderes blaves és Tarragona, seguida de Girona
Una de les platges guardonades a Tossa de Mar
Catalunya compta aquest 2019 amb 120 banderes blaves que reconeixen internacionalment la qualitat de platges i ports esportius.
En concret, el jurat internacional Bandera Blava 2019 ha distingit 97 platges, 28 de les quals a la demarcació de Girona, 26 a Barcelona i 32 a Tarragona i 11 a les Terres de l'Ebre.
Aquesta xifra suposa 4 platges menys que l'any anterior.
Finalment, s'ha distingit la ruta de la marxa de les platges, a Lloret de Mar, com a nou sender blau, i se situa com el quart a tot Catalunya.
Els altres són el camí de ronda de la platja de Sant Pol a Sant Feliu de Guíxols, el camí de ronda de Calonge i el camí de ronda de S'Agaró, a Castell-Platja d'Aro.
També han premiat 23 ports esportius