projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Jornada dedicada a l'intercanvi de publicacions i debats sobre un tema monogràfic, aquest anys dedicat a les masies, urbanisme i poblament al Maresme
La Trobada d'entitats de recerca local i comarcal del Maresme, que es celebra anualment des del seu inici l'any 2007 per tal de donar a conèixer les activitats que es duen a terme en el territori, i un intercanvi de publicacions, s'ha afermat entre els centres d'estudis, grups de recerca històrica i estudiosos de la comarca del Maresme com un dels actes més globals de l'agenda cultural comarcal.
Aquesta circumstància es deu principalment a la quantitat més que remarcable i qualitat de les ponències i comunicacions presentades en les consecutives jornades, als nombrosos assistents que hi participen, i a la seva ubicació en el territori, garantida pel fet que cada any s'escull una seu diferent entre les poblacions del Maresme.
La VI Trobada es celebrarà a Alella, el dissabte 20 d'octubre, de les 9:00 a les 14:30, en l'edifici del Centre Cultural Can Lleonart (Plaça Germans Lleonart), i el centre amfitrió és Cerquem les Arrels Grup de Recerca Històrica d'Alella.
Ha estat organitzada per Cerquem les Arrels Grup de Recerca Històrica d'Alella, l'Arxiu Comarcal de Mataró, la Coordinadora de Centres d'Estudis de Parla Catalana i l'Institut Ramon Muntaner.
Amb la col·laboració del Centre d'Estudis Argentonins Jaume Clavell, del Centre d'Estudis Vilassarencs, del Centre d'Estudis Sant Cebrià i del Grup d'Història del Casal de Mataró, i el suport de l'Ajuntament d'Alella i del Consell Comarcal del Maresme
Enguany, la temàtica d'estudi escollida és masies, urbanisme i poblament al Maresme.
L'acte constarà d'una ponència inaugural titulada Llogaret, terme, parròquia: la consolidació d'un municipi baixmaresmenc al segle X a cura d'un representant del centre amfitrió; la presentació de les comunicacions presentades per estudiosos procedents de Sant Cebrià de Vallalta, Arenys de Mar i Arenys de Munt, Argentona, Vilassar de Dalt, Vilassar de Mar, Premià i Alella i emmarcades dins un arc cronològic que ens porta des de l'antiguetat tardo romana fins a l'actualitat; la presentació de noves entitats, un debat sobre la temàtica tractada; i una visita guiada pel centre d'Alella.
S'ha publicat al web de l'Arxiu Comarcal del Maresme (ACM) la versió actualitzada del seu Quadre d'organització de fons.
Atès que la versió que hi havia publicada no estava actualitzada, els arxivers de l'ACM i de l'Arxiu Municipal de Mataró (AMM) han unificat criteris tècnics i han elaborat un quadre unitari dels fons, la darrera versió del qual ja es pot consultar en aquest web.
El quadre d'organització de fons és el primer instrument informatiu i descriptiu d'un arxiu, la funció essencial del qual és enumerar i identificar cada fons i cada col·lecció documental que s'hi custodia.
Els criteris emprats han estat els publicats al butlletí Arxius números 2 i 3, de maig i setembre de 1994 respectivament.
Seguint-ne les recomanacions, s'han simplificat les entrades, ja que moltes no podien ser considerades pròpiament fons, i conseqüentment s'han regularitzat els ítems de les col·leccions.
També s'ha aprofitat per revisar les dates extremes de fons i col·leccions per facilitar-ne l'accés.
La revisió del quadre d'organització de fons era essencial de cara a la següent fase, que abordarà de forma imminent l'ACM i que consistirà en la posada en línia de la descripció dels fons que conserva amb els camps obligatoris que preveu la Norma de Descripció Arxivística de Catalunya (NODAC).
L'Arxiu Comarcal del Maresme (ACM) serà present a la Sessió d'Estudis Mataronins que organitza el Museu Arxiu de Santa Maria de Mataró, Centre d'Estudis Locals de Mataró amb col•laboració de la Direcció de Cultura de l'Ajuntament de Mataró i que enguany celebrarà la seva 32a edició a l'estatge del mateix Museu Arxiu el dissabte 28 de novembre.
El director de l'ACM, Alexis Serrano, presentarà la comunicació titulada Breu regest d'un relligat de documents adquirit per la Generalitat de Catalunya i conservat a l'Arxiu Comarcal del Maresme.
Amb aquesta comunicació l'ACM presentarà un relligat inèdit que compila 41 documents i que entre tots sumen 176 folis.
Per les datacions dels diversos escrits que formen el volum se sap que fou compilat a la darreria del segle XVIII amb una voluntat clarament erudita i amb un gust nítidament historicista.
El document fou adquirit pel Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya l'any 2002 i atès que encara roman inèdit, l'objectiu d'aquesta comunicació és donar-lo a conèixer tot fent una petita descripció del contingut de cada document que conforma el relligat per tal de fer-lo accessible.
El dilluns 18 de gener, en la línia d'actuacions de conservació del patrimoni documental, l'Arxiu Comarcal del Maresme va lliurar 70 pergamins i dos positius fotogràfics de gran format al Centre de Restauració de Béns Mobles de Catalunya (CRBMC), ens públic depenent de la Generalitat de Catalunya, per tal que els sotmetés a un tractament d'anòxia.
La documentació pertany al fons Josep de C. Tuñí i Falguera, procurador de Mataró, donat a l'Ajuntament de Mataró per Josep Tuñí i Vancells, hereu directe de l'esmentat procurador.
El fons el formen 15.000 documents compresos en 364 unitats d'instal·lació.
Conté també els 70 pergamins que seran sotmesos al tractament del CRBMC.
El tractament d'anòxia consisteix a ubicar els elements a tractar en una cambra estanca i a pressió.
La documentació se sotmet a un procés de 21 dies durant els quals s'extreu tot l'oxigen de la cambra i s'hi insufla nitrogen, amb l'objectiu de matar tots els organismes vius que pugui contenir.
Així, la documentació queda neta de petits insectes, fongs i bacteris que la puguin malmetre.
Acabat el procés l'Arxiu Comarcal del Maresme recuperarà la documentació i procedirà al seu tractament arxivístic per tal de donar a conèixer aquests importants documents.
Del 10 al 18 de maig a Girona és Temps de Flors.
Com cada any, l'Arxiu col·labora en aquesta mostra oferint el pati de l'edifici perquè s'hi instal·li algun muntatge floral.
Muntatge de l'Associació Família i Salut Mental de Girona i Comarques
Els membres de l'Associació Família i Salut Mental de Girona i Comarques seran els encarregats d'engalanar el claustre de l'antic convent de Sant Josep de Girona, seu del nostre Arxiu.
L'obra que s'hi instal·larà consistirà en tres capgrossos que representen tres persones que pateixen un trastorn mental.
Aquests personatges reflecteixen molt més que el trastorn: la seva identitat es defineix per molts altres aspectes.
De dins els capgrossos, per la part superior del cap, en sortiran flors i plantes que simbolitzaran la ment dels personatges.
El conjunt de les tres escultures també estarà encerclat per un caminet de flors.
Així doncs, el muntatge d'enguany ens convida a fer un acte reflexiu sobre aquestes tres realitats.
Al mateix claustre de l'Arxiu es podrà visitar l'exposició de fotografies de l'Associació Gironina d'Entitats Fotogràfiques sobre l'anterior edició de 'Girona, Temps de Flors'.
S'hi presentarà una selecció de les imatges finalistes i les cinc premiades del concurs de fotografia de l'any 2013.
Aquest concurs s'organitza cada any durant aquesta setmana floral.
El dissabte 17 de maig, l'Associació d'Història Rural de les Comarques Gironines i l'Arxiu Històric de Girona van organitzar una visita a les tines de la vall del Flequer (Bages) i al monestir de Sant Benet.
Tines enmig de les antigues vinyes
Sota un cel resplendent i guiat pel professor Llorenç Ferrer Alòs, catedràtic d'Història Contemporània de la Universitat de Barcelona, un grup de 27 persones va fer una volta per la vall del Flequer per visitar les tines de pedra seca.
Aquestes tines són dipòsits cilíndrics fets de morter de calç i pedra, on s'hi duia a terme la fermentació del vi.
Les tines foren construïdes pels rabassaires per tal d'elaborar el vi prop de la vinya, en lloc de fer-ho a les cases particulars, amb la intenció d'economitzar els costos del transport.
Llorenç Ferrer va ser també el guia de la visita al monestir de Sant Benet de Bages, una antiga abadia benedictina del terme municipal de Sant Fruitós de Bages fundada a mitjan segle X, adquirida el 1907 per la família del pintor Ramon Casas i que l'any 2000 fou comprada per la Fundació Caixa Manresa.
Un cop restaurat el monestir, l'any 2007 s'hi va inaugurar el complex conegut com a 'Món Sant Benet', dedicat a difondre la història monàstica, la residència dels Casas i també la gastronomia.
El complex turístic i cultural inclou, a més del monestir, l'edifici La Fàbrica, l'Hotel Món i el Centre Alícia.
Del recorregut que féu el grup per les instal·lacions de l'abadia, cal destacar la presentació de dos audiovisuals projectats a les parets de l'església i la bellesa serena d'una magnífica galeria oberta en època de la família Casas i amb vistes als antics horts del monestir.
La sortida finalitzà amb un àpat al restaurant Món Sant Benet, servit diligentment per personal de la fonda.
Aquesta tardor hem finalitzat la descripció i la revisió completa de la sèrie Informes, atestats i comunicats... del fons del Govern Civil de Girona.
La tasca ha consistit en agrupar els documents per any i ordenar-los per municipis seguint la nomenclatura oficial més actualitzada i en reinstal·lar-los en unes condicions més òptimes, fent més fàcil la consulta del fons per als usuaris, alhora que se n'assegura una bona conservació.
Faltava per revisar la documentació compresa entre 1939 i 1975, justament el període de dictadura franquista.
Gran part de la documentació consisteix en informes diaris que la Guàrdia Civil, la Comissaria Provincial de la Policia i altres forces de seguretat del règim feien arribar al governador civil de la província amb l'objectiu de comunicar-li els esdeveniments i successos ocorreguts als diferents pobles i municipis de Girona.
Entre la documentació dels primers anys del franquisme es troben telegrames i informes codificats juntament amb el missatge desxifrat, informes dels antecedents polítics i socials de persones, informació de possibles "atacs" contra el règim que es preparen des de l'exili, recerca i localització de condemnats, demandes de retirar títols publicats de les llibreries i altres.
A mesura que passen els anys, la temàtica dels informes varia i els esdeveniments que s'informen són, generalment, accidents de trànsit, robatoris, accidents laborals, suïcidis i alteracions de l'ordre públic.
Aquesta sèrie documental, ara ja descrita completament de 1938 fins al 1980, no és només una rica font d'informació i de gran utilitat per a l'estudi i anàlisi del control polític exercit sobre la societat civil durant el franquisme i els primers anys de postfranquisme, sinó que també és un testimoni en primera persona del paper de les forces de seguretat de l'Estat espanyol al llarg d'aquest període.
Aquesta tasca de descripció, a més, ha permès reinstal·lar en altres sèries d'aquest mateix fons alguns expedients que es trobaven despariats, com ara algunes autoritzacions de bars i similars, expedients de cacera i pesca i algunes sol·licituds de força pública.
Aquesta documentació ja es pot consultar a través de l'aplicació Arxius en Línia.
Imatges de l'exposició al claustre de l'AHG
L'any passat va escaure's el 40è aniversari d'unes eleccions municipals que van tenir una transcendència històrica destacada.
Efectivament, el 3 d'abril de 1979 els ciutadans van ser cridats a les urnes per a escollir els seus representants municipals.
Arreu campava la il·lusió per renovar els consistoris municipals per mitjà de l'exercici del vot en llibertat, democràtic i universal; no pas com fins aleshores, que els càrrecs locals havien estat ocupats per alcaldes i regidors adscrits al partit únic i defensors del règim franquista.
L'Arxiu Històric de Girona (AHG) conserva el fons documental de la Junta Electoral Provincial de Girona, que juntament amb el fons del Govern Civil de Girona, són els fons més útils i imprescindibles per a conèixer molts detalls de la transformació politicosocial que va comportar l'anomenada transició democràtica.
L'obligatorietat de demanar la corresponent autorització per a la celebració dels actes públics de propaganda política —els mítings—, amb l'adjunció del material imprès per tal d'aconseguir-la, va ser utilitzada com una eina de control polític.
Amb els anys, aquests documents han esdevingut un pou gens menyspreable per a il·lustrar uns anys, uns fets, un país i, en definitiva, allò que va significar el moment històric viscut per uns protagonistes que, durant aquells temps d'incertesa, van maldar per a rentar la cara dels nostres ajuntaments i obrir-los a la participació de tots els seus veïns i veïnes.
La senzilla exposició que us presentem, organitzada a partir de cadascuna de les comarques gironines, vol destacar els punts més essencials del que van significar les eleccions municipals de 1979 a cada comarca; i, amb el suport gràfic dels cartells electorals d'algunes de les candidatures presentades, fomentar el retrobament amb un passat que és recent per a alguns però que ja és llunyà per a altres.
L'exposició romandrà oberta al claustre del convent de Sant Josep, seu de l'Arxiu Històric de Girona, fins al 17 d'abril d'enguany i, a partir d'aleshores, s'oferirà als arxius comarcals de la demarcació i als altres organismes (escoles, centre cívics, etc.) que la sol·licitin a l'adreça [EMAIL]
Per primer cop al Maresme, una jornada tracta el patrimoni la industrialització tèxtil del Maresme, i dona a conèixer la situació actual pel que fa a la seva salvaguarda i a la recerca
Teler de teixits de peu i trama.
1900 (Museu de Vilassar de Dalt)
Per primer cop al Maresme, es celebra una jornada sobre la industrialització tèxtil amb la voluntat de mostrar aquest patrimoni industrial de la comarca, així com de donar a conèixer la situació actual pel que fa a la seva salvaguarda i a la recerca en aquest àmbit.
La seu amfitriona escollida és Vilassar de Dalt, el dissabte 25 de setembre, coincidint amb les Jornades Europees del Patrimoni a Catalunya 2010.
En aquesta primera jornada, mitjançant la conferència inaugural a cura de: la Montserrat Llonch, professora agregada del Departament d'Economia i Història Econòmica, Facultat d'Economia i Empresa UAB.; sis ponències a cura de: Benet Oliva, historiador; Neus Ribas San Emeterio, directora del Museu d'Arenys de Mar; Josep Fernández Trabal, Cap d'àrea dels Fons Històrics de l'Arxiu Nacional de Catalunya; Pere Vilaseca i Canaleta, president de la Fundació Jaume Vilaseca; Joan Gómez Vinardell, col·laborador del Museu de l'Estampació de Premià de Mar, president de la Fundació CRIT i representant de l'AECC; Miquel Soler Luque, director del CRTTT- Escola de Teixits i d'Óscar Figuerola Bernal, documentació i difusió CRTTT- Escola de Teixits, i les comunicacions presentades pels assistents es tracten els següents objectius: la potenciació de la recerca en l'àmbit tèxtil mitjançant la difusió de projectes museogràfics i arxivístics de les institucions de la comarca; la creació d'una xarxa entre els diferents actius del Maresme per tal de mantenir accions de salvaguarda patrimonial continuades; i potenciar col·laboracions amb els centres tecnològics tèxtils i centres universitaris de la comarca que fan recerca aplicada i desenvolupament.
La participació de l'Arxiu Comarcal ha estat per per donar a conèixer la iniciativa per al foment dels arxius empresarials històrics, projecte impulsat per la Subdirecció General d'Arxius i Gestió Documental.
Progressivament, des de l'Arxiu Històric de Girona anem incorporant la consulta remota de la documentació més important dels ajuntaments de la comarca del Gironès
Llibre d'actes de Sant Joan de Mollet
Aquest mes de març ha fet tres anys que l'Arxiu Històric de Girona disposa de la documentació històrica de l'Ajuntament de Sant Martí Vell; això és, aquella que no es considera d'ús freqüent ni necessària per a la gestió activa i diària en l'administració de la corporació.
Després de dos mesos d'intensa intervenció arxivística en tot el fons documental d'aquest Ajuntament realitzada a les dependències municipals, el 14 de març de 2017 van ingressar a l'Arxiu 174 unitats d'instal·lació d'entre els anys 1926 i 2006.
Podeu consultar la descripció d'aquests documents des de l'enllaç següent: https://ja.cat/actes2
L'ingrés de la documentació històrica de l'Ajuntament de Sant Joan de Mollet és més recent: va produir-se el dia 7 de gener de 2019 (vegeu-ne notícia a: https://ja.cat/actes1 ).
En aquest cas, el volum incorporat als dipòsits de l'Arxiu Històric de Girona va ser de 231 unitats d'instal·lació que conserven les traces documentals d'aquesta vila del Gironès entre els anys 1877 i 2005.
Des de l'enllaç següent hom pot consultar la descripció del seu contingut: https://ja.cat/actes3
Com sol passar en les corporacions municipals de característiques similars, la sèrie documental de les actes del plenari és una font d'informació de primer ordre per a conèixer la història i el desenvolupament —social i econòmic, sobretot— de les comunitats.
A partir d'ara, tothom qui ho necessiti, o que en tingui la curiositat, pot consultar la sèrie des de casa seva.
Així doncs, posem a l'abast de les persones interessades més de 4.000 pàgines digitalitzades dels llibres d'actes dels ajuntaments de Sant Martí Vell (1.007 captures) i Sant Joan de Mollet (3.091 captures).
Us convidem a fer-hi una ullada a partir dels botons que hem incorporat a la dreta d'aquesta informació.
(1) Església de Sant Martí Vell.
Pel juny de l'any 1914, iniciava la seva actuació a Olot La Caritat, una institució benèfica que oferia tres àpats al dia als pobres empadronats a la ciutat.
La creació d'aquesta associació va ser impulsada per l'Ajuntament a través de la Junta Local de Protecció a la Infància i Repressió de la Mendicitat, amb la missió de "dur a terme l'organització dels socors als pobres de la ciutat i l'extinció absoluta de la mendicitat al carrer".
Inicialment, La Caritat disposava d'un menjador –situat als baixos de l'Hospital i gestionat per monges de la congregació de les Filles de la Caritat de Sant Vicenç de Paül, o paüles– i, a més, cobria diverses necessitats (lloguers, didatges, enterraments...) i repartia pa en els domicilis dels més desfavorits.
Per mantenir la seva activitat, La Caritat comptava amb aportacions mensuals de les famílies més benestants, rebia donacions puntuals i recollia ingressos d'actes socials i culturals (funcions teatrals, corrides de braus...).
L'èxit de la iniciativa i l'increment del nombre de persones ateses van comportar que el menjador es traslladés a unes dependències de l'Hospici, cedides per la corporació municipal, on l'associació també va obrir un alberg infantil (1917) i una residència d'avis (1922).
En els darrers temps, les germanes paüles han deixat de prestar servei a La Caritat (2007) i l'associació que gestionava l'entitat s'ha convertit en fundació (2008) per centrar-se en l'assistència social a les persones amb dependència, mitjançant la prestació de serveis de residència assistida, centre de dia, assistència a domicili, habitatges tutelats i altres accions.
Aquest divendres, 23 de maig, a les set de la tarda, a la sala d'actes de l'Arxiu Comarcal de la Garrotxa, tindrà lloc la presentació del número 400 de la revista L 'Avenç.
En la sessió hi intervindran Josep M. Muñoz, director de la publicació, i Lluís Muntada i Simona Škrabec, col·laboradors de la revista, que mantindran una conversa sobre literatura i memòria.
Des de la seva aparició, l'any 1977, a iniciativa d'un grup d'estudiants universitaris i en plena transició cap a la democràcia i l'autonomia, L'Avenç ha estat una revista de divulgació i de reconstrucció crítica del passat, amb un èmfasi especial en la Catalunya contemporània.
En la seva última etapa, sota la direcció de Josep M. Muñoz, L'Avenç s'ha vinculat més a l'actualitat i s'ha obert al conjunt de les humanitats, en particular a la literatura, de tal manera que s'ha convertit en "la revista més semblant que tenim a The New Yorker ", en paraules de l'editor Bernat Puigtobella.
L'Arxiu Comarcal de la Garrotxa disposa d'una col·lecció completa de la publicació.
L'acte forma part de la sèrie d'activitats que L'Avenç ha programat per compartir amb els lectors aquesta efemèride i que fins ara s'han centrat en l'edició d'un número especial i la celebració d'un acte públic al Born Centre Cultural, el passat 2 d'abril, amb la participació de l'escriptor Gabriel Josipovici i de l'historiador Borja de Riquer.
La celebració del número 400 ha de servir també, en paraules dels editors de la revista, per donar un nou impuls a L'Avenç, afirmar la seva centralitat entre les publicacions culturals que s'editen a Catalunya i obtenir un reconeixement i una visibilitat encara més grans.
Hora Fins al 30 de maig, de dilluns a divendres, de 9 a 14 h i de 15.30 a 18 h.
Del 21 de març al 27 de juny es podrà veure l'exposició Bèsties polítiques.
Caricatures de Jaume Bach a la sala d'actes de l'Arxiu Comarcal de la Garrotxa.
La mostra aplega una selecció de les caricatures que el dibuixant, cartellista i dissenyador gràfic Jaume Bach Sastre (Olot, 1945) va publicar el maig de 1977, un mes abans de la celebració de les primeres eleccions democràtiques a Espanya després del franquisme, en el llibre 100 bestias políticas.
L'obra conté els perfils biogràfics, a cura del periodista Rafael Wirth, i els dibuixos corresponents a cent polítics de la transició.
La major part de les caricatures de Jaume Bach –avui conservades a l'Arxiu Comarcal de la Garrotxa– havien aparegut prèviament a la revista humorística Por Favor.
L'exposició es completa amb vuit caricatures més de polítics actuals, algunes de les quals són inèdites, fetes per l'autor amb tècniques digitals en els dos darrers anys.
Jaume Bach ha treballat com a tècnic de publicitat en diverses empreses.
Va col·laborar, com a dibuixant, en les revistes Don Balón, Por Favor i El Jueves, entre d'altres.
Va participar activament en el naixement del Punt Diari, i va ser membre del consell de redacció d'"El Burladero", una secció humorística de La Vanguardia (1991-2001), i responsable d'"El Web Negre", suplement satíric d' El Periódico (2001-2004).
A Olot, va fer caricatures en els setmanaris Olot Misión i L'Olotí i va ser el responsable del disseny gràfic de la revista Gra de Fajol.
Com a cartellista, Jaume Bach és autor de bona part dels cartells del grup teatral Els Joglars i de les obres dirigides per l'olotí Pere Planella.
L'any 1983, va guanyar el concurs convocat per l'Ajuntament de Pamplona per promocionar les festes de San Fermín.
A Olot, va dissenyar nombrosos cartells, tant institucionals com per a associacions, com el de les Festes del Tura de 1978 i el de la Fira de Sant Lluc de 1981.
L'any 1992, el Museu Comarcal de la Garrotxa va acollir una àmplia selecció dels cartells que va realitzar a Olot en el període comprès entre els anys 1979 i 1985 i que conserva l'Arxiu Comarcal de la Garrotxa.
Fins al 30 de maig, de dilluns a divendres, de 9 a 14 h i de 15.30 a 18 h.
Aquest dissabte 29 de març, l'Arxiu Comarcal de la Garrotxa i l'Institut de Cultura de la Ciutat d'Olot organitzen una visita pel centre de la ciutat d'Olot a càrrec de l'historiador Xavier Puigvert i Gurt (Olot, 1966).
L'acte és el primer del cicle Itineraris Personals, en el qual, cada trimestre, una persona coneguda farà una visita guiada per la ciutat i explicarà el seu Olot, amb un recorregut motivat per la seva afinitat professional o sentimental.
El recorregut d'aquest dissabte consistirà en un passeig pel nucli antic que s'aturarà en set espais prèviament seleccionats per la seva rellevància en la història urbana local: el Firal, la plaça d'Esteve Ferrer, la plaça Móra, la plaça Major, el carrer de la Proa, el carrer de Santa Magdalena i, finalment, la plaça del Palau.
El guia hi comentarà els edificis més destacats, segons el seu criteri, i hi evocarà els episodis històrics que hi han tingut lloc o els personatges que hi han viscut.
L'itinerari s'iniciarà a les 11 del matí a la plaça del Puig del Roser, davant la seu de l'Arxiu, i tindrà una durada aproximada de dues hores.
Podeu veure el recorregut proposat en el següent mapa de l'itinerari.
Arxiu Comarcal de la Garrotxa i Institut de Cultura de la Ciutat d'Olot