projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El 2n cicle de la gestió del risc d'inundacions (2022-2027) i d'acord a les previsions establertes en el Reial Decret 903/2010, de 9 de juliol, d'avaluació i gestió de riscos d'inundació (RDI), que transposa la Directiva 2007/60/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 23 d'octubre de 2007, relativa a l'avaluació i la gestió dels riscos d'inundació (DI), una vegada finalitzades les tres fases del primer cicle d'implantació de la DI amb l'aprovació del Pla de gestió del risc d'inundació del districte de conca fluvial de Catalunya (PGRI), correspon revisar i actualitzar la informació elaborada en el marc del mateix per a donar compliment a l'establert a l'article 21 del RDI.
En aquest context, una vegada finalitzada la primera fase del segon cicle d'implantació de la DI per resolució de 3 de maig de 2019, per la qual s'aprova l'avaluació preliminar del risc d'inundació del Districte de conca fluvial de Catalunya (APRI 2018), l'ACA inicia el procés de consulta pública dels treballs corresponents a la revisió i actualització dels mapes de perillositat i risc d'inundació del districte de conca fluvial de Catalunya (MAPRI 2019).
L'Avaluació preliminar del risc d'inundació corresponent al 2n cicle d'implantació de la DI fou dictaminada favorablement pel Consell d'Administració de l'Agència en sessió d'11 d'abril de 2019, i posteriorment aprovada mitjançant resolució del Director de l'Agència de 3 de maig de 2019.
En aquest document s'ha revisat i actualitzat la informació continguda a l'APRI 2012 i, en conseqüència, s'han incorporat noves tipologies d'inundació (pluvial i fluvial-pluvial) i nous trams de risc, tenint en compte les inundacions rellevants succeïdes en el període 2011-2017, els canvis significatius en l'ocupació del sòl i la informació facilitada per les Administracions competents.
De conformitat amb l'apartat segon de l'article 10 del Reial decret 903/2010, de 9 de juliol, d'avaluació i gestió de riscos d'inundació, s'ha sotmès a consulta pública la revisió i actualització dels mapes de perillositat i risc d'inundació així com la zonificació de l'espai fluvial del Districte de conca fluvial de Catalunya, en compliment de l'article 8 del Reial Decret esmentat.
Els mapes de perillositat d'inundació i la zonificació de l'espai fluvial del Districte de conca fluvial de Catalunya, corresponents al segon cicle de la Directiva d'Inundacions, foren dictaminats favorablement pel Consell d'Administració de l'Agència en sessió de 16 de juliol de 2020.
Aquesta cartografia es troba disponible per a consulta i descàrrega al visor cartogràfic de l'ACA.
Atenent a l'establert a l'article 21 del RDI, el Pla de gestió del risc d'inundació estaran revisats i actualitzats abans del 22 de desembre de 2021.
El mes d'abril de 2016 es va aprovar el Reglament (UE) 2016/679 del Parlament i del Consell, de 27 d'abril de 2016, relatiu a la protecció de les persones físiques pel que fa al tractament de dades personals i a la lliure circulació d'aquestes dades i pel qual es deroga la Directiva 95/46/CE (Reglament general de protecció de dades) (DOUE 4.5.2016).
Aquesta nova regulació, que per primera vegada es fa a través d'un reglament europeu, comportarà canvis significatius en la protecció de dades de caràcter personal, tant des del punt de vista dels drets de les persones com de les obligacions de les persones i entitats que tracten dades de caràcter personal.
En aquest apartat, s'ofereix informació sobre els aspectes més rellevants del contingut i del procés d'entrada en vigor de la nova regulació.
Aquesta informació s'anirà actualitzant o ampliant al llarg del període transitori d'adaptació al Reglament (RGPD).
En alguns casos, les recomanacions o interpretacions que s'ofereixen es poden posar en pràctica de forma gairebé immediata, perquè tenen a veure amb actuacions que ja s'haurien hagut d'iniciar durant el període de dos anys entre l'entrada en vigor i l'aplicació de l'RGPD.
Un exemple, com es veurà més endavant, és l'adaptació de la manera d'obtenir el consentiment.
En d'altres casos, aquestes recomanacions o propostes només s'han de tenir en compte en el moment en què el RGPD sigui aplicable i s'han inclòs a la guia, fonamentalment, amb el propòsit que les organitzacions vagin assumint la idea que hauran d'adoptar determinades mesures o seguir determinats criteris.
També s'ha volgut oferir una primera aproximació a la manera de fer-ho, perquè les organitzacions en puguin anar anticipant la posada en pràctica a partir del moment que ja sigui legalment obligatori.
L'Autoritat Catalana de Protecció de Dades, en col·laboració amb l'Agència Espanyola de Protecció de Dades i l'Agència Basca de Protecció de Dades, està elaborant diversos documents i eines que complementen aquests materials i que en desenvolupen més àmpliament algunes seccions.
Aquest catàleg de recursos adreçats a la posada en marxa de la nova normativa s'ampliarà al llarg de 2017 i 2018.
Així mateix, també s'hi pot trobar el text del Reglament en les versions en llengua anglesa i castellana i una traducció no oficial al català.
L'Agència Catalana de l'Aigua publica mensualment butlletins amb l'objectiu d'ampliar les vies de difusió, de consulta i d'intercanvi del coneixement amb tots els sectors de la societat.
Us animem a subscriure-us-hi per així rebre'l periòdicament.
A continuació podeu consultar les edicions dels butlletins que ja ha publicat l'ACA fins a dia d'avui.
Vols conèixer totes les novetats de l'ACA?
Les riberes que presenten pertorbacions són l'àmbit preferit per les espècies exòtiques invasores.
En molts casos poden esdevenir poblacions que difícilment permeten l'establiment d'espècies autòctones de ribera.
Tal és el cas de la canya americana (Arundo donax), la budleia (Buddleja davidii) o la falsa acàcia (Robinia pseudoacàcia), entre d'altres espècies
Grans masses de canya al Baix Llobregat
L'erradicació o control de les espècies exòtiques de comportament invasiu és un dels aspectes més complexos de la gestió de les riberes i és que són moltes les espècies invasores vegetals que hi ha als espais fluvials de Catalunya ( EXOCAT ) i forces les problemàtiques associades a la seva presència i al seu comportament ecològic i hidràulic.
En aquest sentit, és important prendre mesures en les fases inicials de la colonització ja que en fases avançades l'eradicació pot ser molt difícil i inviable tècnicament i econòmica.
Els procediments per control o eliminació són múltiples i es basen en tècniques manuals, mecàniques o químiques, sempre basant-se en l'espectre variat d'estratègies de dispersió, de formes vitals, de preferències ecològiques, etc., que es poden consultar a la Guia tècnica per actuacions en riberes.
L'Agència té planificades mesures específiques per les espècies vegetals invasores dins del Programa de mesures 2016-2021, així com el Programa de manteniment i conservació de lleres, on s'inclouen actuacions per a la gestió de la vegetació de ribera i la neteja dels elements vegetals que es poden acumular a l'espai fluvial i que poden disminuir la capacitat hidràulica per motius naturals, essent prioritàries aquelles actuacions adreçades a la retirada de vegetació al·lòctona de mal comportament hidràulic o que pugui representar obstacles en infraestructures de poca capacitat hidràulica.
El musclo zebrat ( Dreissena polymorpha ) està considerat com una de les 100 espècies invasores més perjudicials del planeta pel seu impacte ambiental i econòmic.
L'eradicació total del musclo zebrat en aquells indrets ja colonitzats és pràcticament impossible, per tant, és molt important prevenir la seva expansió cap a àrees encara no colonitzades.
Els experts coincideixen que el factor més probable d'expansió del musclo zebrat és el transport de larves mitjançant el moviment d'aigua d'un lloc a l'altre, a través del trasllat d'embarcacions, remolcs, vehicles i tot tipus d'equipament que hagi estat en contacte amb l'aigua infestada.
Actualment a les conques internes de Catalunya el musclo zebrat està establert a l'embassament de la Baells (riu Llobregat), on va ser detectat l'any 2011.
A la conca catalana de l'Ebre, l'any 2001 es van detectar poblacions importants de musclo zebrat als embassaments de Riba-roja i Flix, i amb els anys s'han anat dispersant al llarg del riu Ebre fins la seva capçalera.
Anualment des de l'ACA es realitzen campanyes de mostreig als embassaments de les conques internes de Catalunya per controlar-ne l'expansió, mentre que el control a l'Ebre el realitza la CHE.
Com a mesures preventives per evitar-ne l'expansió, s'ha modificat la normativa de navegació, confinant les embarcacions allà on hi ha musclo zebrat i obligant a la neteja de totes les embarcacions.
Les piscifactories destinades a la repoblació dels rius es controlen i s'analitzen periòdicament, i s'obliga a la desinfecció de material i instruments que entrin en contacte amb l'aigua.
Estat de la presència de musclo zebrat a les conques internes de Catalunya.
El Pla sectorial de cabals de manteniment (PSCM) va definir, a partir del 2006, els cabals ambientals que haurien de respectar-se en els rius per garantir un bon estat dels ecosistemes.
El cabals de manteniment del PSCM eren immediatament exigibles a les noves concessions i també aplicables a les modificacions de concessions, però no a les ja existents, les quals són la immensa majoria, i es va plantejar implantar-los de manera progressiva, adaptant-los a les especials circumstàncies, singularitats, i valor estratègic dels usos existents.
En el segon cicle del Pla de gestió del districte de conca fluvial de Catalunya (PGDCFC) per al període 2016-21 proposa una implantació progressiva i obligatòria dels cabals ambientals establint les dates temporals i els valors concrets, sense abandonar les directrius del Pla sectorial de cabals de manteniment.
Des de l'1 de juny de 2018 és obligatori respectar els cabals ambientals que estableix el pla de gestió en les masses d'aigua amb proteccions ambientals.
Les principals captacions situades en aquestes masses d'aigua, i els cabals ambientals que han de respectar es poden consultar en el llistat de cabals de manteniment a respectar a partir de 2018.
En la resta de cursos fluvials, la obligació de respectar els cabals ambientals establerts al pla de gestió entra en vigor l'1 de juny de 2020.
En el llistat de cabals de manteniment a respectar a partir de 2020 s'aniran llistant les principals captacions i cabals ambientals a respectar.
A la conca de la part catalana de l'Ebre la planificació hidrològica, l'atorgament de concessions d'aigua i la gestió dels embassaments, entre altres, són competència de la Confederació hidrogràfica de l'Ebre (CHE), que les executa mitjançant el seu Pla Hidrològic de Conca.
Amb l'objectiu de coordinar la implantació dels cabals ecològics a tot Catalunya sota un mateix criteri, l'Agència Catalana de l'Aigua desenvolupa els seus propis estudis i tramet els resultats i la proposta de règim de cabals ecològics a la Confederació Hidrogràfica de l'Ebre.
La Comissió per a la Sostenibilitat de les Terres de l'Ebre (CSTE) és un òrgan consultiu, assessor, de concertació i participació de les administracions, els organismes, les corporacions, les entitats i els sectors de la societat civil amb l'objectiu d'assegurar la sostenibilitat futura de les Terres de l'Ebre.
En el marc d'un conveni entre l'ACA i l' Institut de Recerca i Tecnologia Agroalimentàries es van realitzar els estudis tècnics preliminars per a la definició d'un règim de cabals ambientals al tram final de l'Ebre, amb mètodes hidrològics i de simulació de l'hàbitat fluvial existents fins al moment.
El resultat va ser una proposta de cabals ambientals, i aprovada el 8 de març de 2007 per la CSTE, en què figuren 3 escenaris en funció dels règims hídrics anuals:
L'ACA treballa des del 2007 per ajustar i millorar el càlcul d'uns cabals ecològics al millor coneixement i dades existents, realitzant estudis d'anàlisi de les crescudes i la proliferació de macròfits, així com de balanç de sediments.
Des de llavors, s'ha aprovat tant el Reglament de Planificació Hidrològica, com la Instrucció Tècnica de Planificació Hidrològica (IPH) desenvolupant, aquesta última, diversos continguts normatius en relació amb el procés d'establiment de règims de cabals ecològics.
A la reunió plenària de la CSTE (20/03/2015) es va acordar la creació d'una comissió tècnica per actualitzar la proposta de cabals ecològics aprovada el 2007, tenint en compte l'actualització i càlcul de sèries de dades de cabals restituïts més recents, l'aparició de noves normes i guies de càlcul de cabals ecològics, i la millora en el coneixement sobre aquest assumpte des de 2007.
Aquesta comissió tècnica va redactar el document que defineix una nova proposta de cabals ecològics per al tram final del riu Ebre emprant els mateixos criteris que la CSTE va usar en la proposta de 2007, amb la informació més actualitzada i disponible en aquests moments.
Aquesta proposta de Règims de cabals ecològics a l'Ebre es va aprovar en la reunió plenària de la CSTE (25/06/2015).
El riu Ter, amb una extensió de 208 quilòmetres i que transcorre per les comarques del Ripollès, Osona, la Selva, el Gironès i el Baix Empordà, garanteix les demandes d'abastament i reg de les comarques gironines i també les de l'àrea metropolitana de Barcelona (juntament amb el riu Llobregat).
La gestió de l'aigua que es fa a Catalunya, a més de satisfer les diferents necessitats i fer possible el desenvolupament de les activitats econòmiques, ha de garantir el bon estat ecològic dels nostres rius, en aquest cas del Ter.
L'actual concessió dels servei d'abastament de la xarxa del Ter Llobregat, en vigor des de l'1 de gener de 2013, determina per primera vegada que les extraccions del riu Ter cap a l'àrea metropolitana no superin els 166 hm3/any i que, en situacions de sequera, la derivació no superi els 60 hm3/any.
També es manté l'obligatorietat que el cabal del riu Ter al seu pas per Girona superi en tot moment els 3 m3/s.
Aquest apartat del web de l'Agència Catalana de l'Aigua pretén aportar, amb la màxima transparència, quines són les extraccions del riu Ter per garantir l'abastament d'aigua a l'àrea metropolitana i el compliment dels cabals ecològics del riu, tal i com fixa la llei i, tal i com es va acordar, a la sessió 7 de la Comissió de desembassament del Sistema Ter-Llobregat del 28 d'abril de 2015.
Aquí podeu consultar les dades automàtiques (no validades) cada 5 minuts del cabal del riu Ter en tres punts diferents (Sèquia Monar, Pont de la Barca i Pasteral I), a més del gràfic amb les dades diàries validades.
Gràfic amb les dades automàtiques no validades.
Gràfic amb les dades diàries validades.
La circulació d'aigua al riu Gaià havia estat totalment interrompuda des de la construcció l'any 1975 de la presa del Catllar, de manera que aigua avall de l'embassament el riu no portava aigua.
L'embassament es destina als usos industrials de Repsol Petróleo SA i també per a regadiu.
Arran de les característiques del terreny, aquest embassament sempre ha tingut pèrdues quan l'aigua assoleix una determinada cota per infiltracions d'aigua que van a parar als aqüífers.
Amb la filosofia d'optimitzar la gestió de l'aigua de l'embassament per tal de permetre l'alliberament de cabals ambientals, el 30 de juliol de 2010 es va assolir un acord amb Repsol i l'Agència Catalana de l'Aigua.
Aquest es basa en gestionar l'embassament a cotes baixes, alliberar cabals ambientals i respectar els usos existents.
Repsol pot captar aigua regenerada si és necessari per a complementar les seves necessitats d'aigua.
L'alliberament de cabals ambientals mínims es va iniciar l'agost de 2011, i no es produeix de manera continua, sinó que es decideix seguint unes consignes a partir del cabal d'entrada i del nivell de l'embassament, sempre mantenint un resguard d'aigua per a assegurar els usos.
Si les reserves de l'embassament ho permeten, es duu a terme un alliberament d'un cabal generador després d'un episodi de pluges un cop a l'any per tal de millorar i donar forma a la llera.
L'alliberament de cabals ha representat efectes positius per la recuperació d'un tram de riu que ha estat molts anys sec. Tot i que encara està lluny d'assolir un bon estat ecològic, riu aquest curs fluvial ha recuperat algunes comunitats biològiques.
En la vessant social i paisatgística, la mesura ha estat molt ben acollida per entitats ambientals i els ajuntaments de la zona.
ACA i REPSOL manifesten la seva satisfacció pels resultats obtinguts i la voluntat de seguir treballant en la mateixa línia.
La comissió de seguiment del conveni es reuneix periòdicament i també es duen a terme reunions informatives amb els regants, entitats ambientalistes de la zona i representants dels ajuntaments.
Així doncs, quan la situació hidrològica ho permet, s'alliberen cabals generadors des de la presa, amb l'objectiu de recuperar el règim d'avingudes en el tram de riu aigua avall de la presa.
Gràcies a aquests alliberaments extraordinaris, el riu Gaià ha tornat a arribar al mar durant uns dies en els anys 2015 i 2017.
En aquesta pàgina podreu accedir a dades obertes en temps real que genera la pròpia Agència per a la vostra gestió.
Es fa ús de la plataforma Sentilo, que és una solució de codi obert dissenyada per emmagatzemar grans volums de mesures fetes al llarg del temps en qualsevol tipus de sensor desplegat pel territori, i per permetre consultar aquestes mesures en temps real de manera gairebé instantània mitjançant peticions REST realitzades per tercers.
Al ser dades en temps real, aquestes no estan revisades ni validades, per la qual cosa poden estar subjectes a error.
El Govern de la Generalitat de Catalunya va aprovar el Pla de gestió mitjançant el Decret 188/2010, de 23 de novembre, i el Programa de mesures per Acord GOV/238/2010, de 23 de novembre.
La sentència del Tribunal Suprem de 4 d'abril de 2014 va declarar nul el Decret 188/2010 per manca de dictamen de la Comissió Jurídica Assessora, i per extensió el Programa de mesures, la qual cosa va obligar a retrotraure la tramitació per esmenar el defecte, previ Acord del Govern de 22 de juliol de 2014 de conservació dels tràmits del procediment d'aprovació del Decret i del Programa de mesures.
Complimentat aquest tràmit es va elevar al Govern per a la seva nova aprovació, la qual es va efectuar mitjançant el Decret 171/2014, de 23 de desembre i per l'Acord GOV/186/2014, de 23 de desembre.
La documentació del primer cicle de planificació està formada per les memòries tècniques del Pla de gestió i el Programa de mesures amb els seus annexos, que inclou també els Informes de Sostenibilitat Ambiental que es van redactar per tal de dur a terme l'Avaluació Ambiental Estratègica.
El resum d'aquesta documentació es pot consultar al document de síntesi i també es pot consultar tota la informació generada al voltant dels processos de participació pública.
El Pla de gestió del primer cicle està format per una memòria tècnica i 18 annexes, a banda del document normatiu.
El Programa de mesures del primer cicle està format per una memòria tècnica i 5 annexos, a banda del document normatiu.
Va acompanyat dels Informes de Sostenibilitat Ambiental que es van redactar per tal de dur a terme l'Avaluació Ambiental Estratègica.
El document següent conté un resum del grau d'execució i compliment del primer cicle de planificació (Pla de gestió del districte de conca fluvial de Catalunya 2009-2015), amb informació relativa al grau d'execució de les mesures i inversions previstes, la millora de l'abastament i la millora del medi en el període 2009-2015.
Amb aquestes propostes, l'Agència Catalana de l'Aigua posa en coneixement de la Confederació Hidrogràfica de l'Ebre (CHE) el conjunt d'observacions i aportacions que s'efectuen al Pla hidrològic de la conca hidrogràfica de l'Ebre segons el document lliurat a la Comissió de Planificació en data 23.07.2009.
L'objectiu és que es tinguin en compte els continguts del document previ al tràmit d'informació pública del Pla, per tal d'aconseguir el bon estat ecològic a tot Catalunya.
Acord de govern 128/2008, de 3 de juny, d'aprovació del Programa de seguiment i control 2006-201
Decret 171/2014, de 23 de desembre de nova aprovació del Pla de gestió.
Reial Decret 1008/2015, de 6 de novembre, per el qual s'aprova el Pla de gestió del districte de conca fluvial de Catalunya.
La planificació hidrològica del districte de conca fluvial de Catalunya, corresponent al segon cicle (2016-2021), està integrada pel Pla de gestió del districte de conca fluvial de Catalunya (2016 – 2021) i el seu Programa de mesures.
El Programa de mesures s'acompanya d'un Pla econòmic - financer, de l'estudi ambiental estratègic i la declaració ambiental estratègica.
A continuació es poden consultar els documents aprovats del Pla de gestió del districte de conca fluvial de Catalunya.
Memòria d'avaluació de l'impacte de les mesures proposades
Annex de la Memòria d'avaluació de l'impacte de les mesures proposades
Memòria econòmica de la revisió del Pla de gestió i del Programa de mesures
Memòria justificativa de la revisió del Pla de gestió i del Programa de mesures
Memòria de les observacions i al·legacions al projecte de decret pel qual s'aprova el Pla de gestió del DCFC
Annex - Taula resum de les al·legacions rebudes
A continuació es poden consultar els documents aprovats del Programa de mesures.
Continuant amb el procediment de planificació hidrològica del districte de conca fluvial de Catalunya corresponent al tercer cicle (2022-2027), l'Agència Catalana de l'aigua ha elaborat, en compliment dels articles 5 i 14.b) del Reglament de Planificació Hidrològica aprovat pel Decret 380/2006, de 10 d'octubre, de l'article 41.3 i de la disposició addicional dotzena del text refós de la Llei d'aigües, així com dels articles 5 i 14.b) de la Directiva 2000/60/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 23 d'octubre de 2000, per la qual s'estableix un marc comunitari d'actuació a l'àmbit de la política d'aigües, l'estudi previ de caracterització de la demarcació, de pressions i impactes i d'anàlisi econòmica (IMPRESS) i l'esquema provisional de temes importants (EPTI).
Ha finalitzat el periode d'informació pública de l'EPTI i l'IMPRESS i l'Agència Catalana de l'Aigua està valorant les aportacions rebudes per redactar i publicar els informes finals.
A Catalunya, les aigües subterrànies tenen un rol estratègic en l'abastament.
En les poblacions petites són sovint la única font de proveïment disponible.
En les poblacions grans i mitjanes, que generalment disposen també de recursos superficials, les aigües subterrànies aporten també una contribució essencial, ajudant a aportar un recurs regular que compensa en part la irregularitat dels nostres rius.
La capacitat dels aqüífers és difícil de saber perquè. a diferència dels embassaments, no són espais delimitats.
L'eina que s'utilitza per mesurar-los és el piezòmetre, aparell que mesura a quina cota està l'aigua respecte el nivell del mar.
Un dels objectius principals de la planificació hidrològica és garantir l'explotació sostenible dels aqüífers.
Per això, l'Agència Catalana de l'Aigua impulsa l'explotació coordinada dels recursos subterranis i els superficials per part dels operadors de l'abastament.
La capacitat total del embassaments a les conques internes de Catalunya puja al voltant dels 700 hectòmetres cúbics.
El volum d'aigua embassada està expressat en hectòmetres cúbics (hm3).
Un hectòmetre cúbic és l'equivalent a mil milions de litres d'aigua (1.000.000.000 litres).
En situació de normalitat hídrica, uns 7.500.000 de persones consumeixen 1 hm3 al dia.
Recursos actuals als embassaments a les conques internes
L'Agència Catalana de l'Aigua actualitza diàriament la gota amb informació de l'estat dels recursos hídrics de les conques internes de Catalunya.
A més, si consulteu l'informe de l'estat dels embassaments hi trobareu tant les dades de les conques internes com les de la Confederació Hidrogràfica de l'Ebre, que també s'actualitzen cada dia (hora actualització: 12:00h).