El treball autònom ha estat objecte en aquests últims anys d'una gran transformació normativa.
Sense haver trobat parangó en el panorama jurídic europeu, el 28 de juny de 2007 el Parlament espanyol va aprovar per unanimitat la Llei 20/2007, d'11 de juliol, de l'Estatut del treball autònom, que va entrar en vigor el 12 d'octubre del mateix any.
D'aquesta manera la Llei 20/2007, d'11 de juliol, ha suposat un abans i un després en l'àmbit de la regulació de drets individuals i col·lectius del treballador autònom, en la innovadora figura del treballador autònom econòmicament dependent, en el foment de l'ocupació autònoma i de manera concreta en la protecció social, legal i pública per al treballador autònom.
Precisament, en relació amb aquest últim aspecte es pot destacar, tal com estableix el preàmbul de l'Estatut del treball autònom, que l'article 41 de la Constitució espanyola encarrega als poders públics el manteniment d'un règim públic de Seguretat Social per a tots els ciutadans, on es garanteixi l'assistència i les prestacions socials suficients davant de situacions de necessitat, per la qual cosa les referències constitucionals a la protecció social no cal que se circumscriguin al treball per compte d'altri.
La mateixa Constitució espanyola ho determina així quan s'utilitza el terme «ciutadans» a l'article 41, sense establir que els seus destinataris hagin de ser exclusivament els treballadors per compte d'altri.
Així doncs, l'Estatut del treball autònom ha fixat les regles equitatives de joc, és a dir, el marc jurídic propici per aconseguir l'equiparació efectiva del treball autònom respecte del treball per compte d'altri, també en matèria de protecció social.
En aquest marc, és necessari constatar que la protecció social per al treball independent en l'àmbit internacional s'ha regulat, en la gran majoria d'estats desenvolupats del món occidental, atenent les tradicionals formes d'activitat autònoma dels sectors agrícola, comercial, industrial, de serveis, d'artesania i de les professions liberals.
En aquest sentit, el 1944 l'Organització Internacional del Treball, en la seva Recomanació 67 sobre la seguretat en els mitjans de vida, va proclamar l'assegurament dels treballadors independents contra els riscos d'invalidesa, vellesa i mort en les mateixes condicions que els treballadors assalariats.
El 1951 l'Associació Internacional de Seguretat Social va incloure la protecció social del treballador autònom entre els temes bàsics d'estudi, i va instar els governs a la protecció d'aquest col·lectiu.
La Unió Europea ha recollit el criteri de protecció social als treballadors que exerceixin activitat autònoma en la seva Directiva 86/613/CEE, del Consell, d'11 de desembre, i en la Recomanació del Consell, de 18 de febrer de 2003, relativa a la millora de protecció de la salut i la seguretat dels treballadors autònoms.
A Espanya, les prestacions socials a favor dels treballadors autònoms o per compte propi tarden a aparèixer fins a la segona meitat del segle XX per mitjà del concepte innovador de Seguretat Social, l'àmbit subjectiu de la qual s'estén a tots els ciutadans, de manera que la Llei de bases de Seguretat Social de 28 de desembre de 1963 i el Text articulat de la Llei de Seguretat Social de 1966 estableixen, per mitjà d'un règim específic i especial, el reconeixement legal al treballador autònom o per compte propi d'aquesta protecció social.
En el context del marc jurídic vigent, l'Estatut del treball autònom de 2007 s'erigeix en la norma bàsica que regula la protecció social del treballador autònom o per compte propi que, fins a la seva promulgació, contenia de manera parcial la Llei general de Seguretat Social de 1994 que deroga la Llei de 1975 i de manera expressa el Decret 2530/1970, de 20 d'agost, pel qual es regula el règim especial de la Seguretat Social de treballadors per compte propi o autònoms.
Tanmateix, el procés de millorament de la protecció del treballador autònom al nostre país no ha conclòs amb la promulgació de l'Estatut del treball autònom; per contra, el desplegament legal i reglamentari d'aquesta norma emblemàtica constitueix la conditio sine qua non per aconseguir l'equitat amb el nivell de protecció dispensat al treballador per compte d'altri existent en l'àmbit laboral, i en concret en un aspecte tan crucial com és el de la protecció per desocupació.
En aquest sentit, el Govern va encarregar a un grup d'experts l'elaboració d'un informe que inclogués la proposta d'un sistema específic de protecció per cessament d'activitat per als treballadors autònoms que s'ajustés al mandat recollit en la disposició addicional quarta de la Llei 20/2007, d'11 de juliol, de l'Estatut del treball autònom.
L'informe elaborat pel grup d'experts va ser presentat el desembre de 2008 pel ministre de Treball i Immigració i, amb això, es va configurar definitivament el punt de partida per elaborar un avantprojecte de Llei sobre un sistema específic de protecció per cessament d'activitat del treballador autònom.
D'altra banda, és inevitable referir-se a l'adveniment d'una circumstància sobrevinguda i externa al decurs lògic en el desplegament estatutari del treball autònom, és a dir, l'important impacte de la crisi financera i econòmica que ha afectat no només les relacions laborals, sinó que, de manera específica, ha tingut una repercussió significativa en el treball autònom i, en especial, en activitats com la construcció o el comerç.
A aquest efecte, amb data de 17 de març de 2009 es va aprovar en sessió plenària en el Congrés dels Diputats la Moció 173/55 denominada «Pla de rescat dels autònoms», que instava el Govern a elaborar una proposta de sistema de prestació per cessament d'activitat del treballador autònom per remetre-la a les Corts Generals i, amb data de 5 de maig de 2009, es va rubricar l'acord de la mesa del treball autònom, on també figurava la mesura del desplegament del sistema de prestació per cessament d'activitat del treballador autònom.
Prenent com a referència l'informe del grup d'experts i les observacions fetes per les associacions d'autònoms i els interlocutors socials al mateix informe, el Ministeri de Treball i Immigració va elaborar una proposta que ha estat analitzada per la Comissió Delegada per a Afers Econòmics el 23 de juliol, pel Consell de Ministres de 13 d'agost, informada en la Conferència Sectorial d'Ocupació i Afers Laborals de 26 d'agost de 2009 en el marc del Sistema Nacional d'Ocupació i passada a consulta als interlocutors socials i associacions d'autònoms.
Finalment s'ha pres en consideració el dictamen emès pel Consell Econòmic Social.
La Llei consta de 19 articles, enquadrats en quatre capítols, més quinze disposicions addicionals, una de transitòria, una de derogatòria i set de finals.
El capítol I regula les normes generals del sistema específic de protecció per cessament d'activitat del treballador autònom, i delimita l'objecte de protecció i l'àmbit subjectiu, que arriba a tots els treballadors autònoms inclosos en el règim especial dels treballadors per compte propi o autònoms de la Seguretat Social coberts per les contingències derivades d'accidents de treball i malalties professionals, incloent-hi els treballadors per compte propi agraris inclosos en l'àmbit del Sistema especial de treballadors agraris i els treballadors per compte propi del règim especial de la Seguretat Social dels treballadors del mar.
Així mateix, es reconeix en aquest capítol l'acció protectora del sistema de protecció, que està conformada per una prestació econòmica i la cotització de Seguretat Social per part del treballador autònom de les contingències comunes al règim corresponent, inclosa la contingència comuna per incapacitat temporal, llevat del supòsit del corresponent règim de Seguretat Social en què, de manera específica, no es cotitzi per aquesta contingència comuna.
L'acció protectora també inclou la formació i l'orientació professional dels beneficiaris amb vista a la seva recol·locació.
A més, la Llei estableix els requisits específics per al naixement del dret i la consideració de situació legal de cessament d'activitat que són determinants per configurar i garantir la protecció del treballador autònom, protecció que deriva d'una situació en tot cas involuntària, que ha de ser degudament acreditada; el mateix esdevé, amb les peculiaritats pròpies d'aquesta figura, en el cas del treballador autònom econòmicament dependent.
El capítol II es refereix al règim i dinàmica de la protecció per cessament d'activitat del treballador autònom que suposa determinar les regles de sol·licitud i naixement del dret a la protecció, que inclou la durada de la prestació econòmica, i fixa una escala equilibrada que respon al principi de cotització prestació sense que això suposi una càrrega substancial en la quota social del treballador autònom, i que estableix la quantia d'aquesta prestació econòmica.
De la mateixa manera s'introdueixen els elements de seguretat jurídica suficients en la dinàmica de la protecció que afecta les situacions de suspensió, extinció, incompatibilitats i incapacitat temporal i paternitat.
El capítol III aborda el règim financer de la prestació econòmica i la gestió del sistema de protecció específic per cessament d'activitat del treballador autònom.
En aquest sentit, s'ha optat per les mútues d'accidents de treball i malalties professionals com a òrgan gestor de l'esmentat sistema, ja que s'entén que aquesta opció és coherent amb el sistema mixt de cobertura i cotització establerta.
És a dir, ja que la protecció deriva de la cobertura ineludible de les contingències professionals, i atès que les mútues són entitats col·laboradores del sistema públic de Seguretat Social, s'ha considerat aquestes entitats les més adequades des del punt de vista de l'encaix jurídic per gestionar el sistema i en particular la prestació econòmica per al treballador autònom en situació de cessament d'activitat.
D'altra banda, s'atribueix als serveis públics d'ocupació autonòmics o, si s'escau, a l'Institut Social de la Marina, la gestió de les mesures de formació, orientació professional i promoció de l'activitat emprenedora dels treballadors autònoms, les quals també formen part de l'acció protectora que la Llei preveu.
És necessari destacar que la gestió de la protecció per cessament d'activitat del treballador autònom s'ha de portar a terme de manera separada de la gestió de les contingències per accident de treball i malaltia professional i que, a causa del principi de sostenibilitat del sistema que preconitza la disposició addicional quarta de l'Estatut del treball autònom, l'equilibri financer d'aquest sistema contributiu és fonamental per al resultat d'aquesta gestió, per la qual cosa la mateixa norma estableix que el tipus de cotització aplicable per mantenir la dita sostenibilitat financera l'ha de fixar anualment la corresponent Llei de pressupostos generals de l'Estat, d'acord amb els estudis actuarials que siguin procedents.
Com a conseqüència de tot el dret substantiu de la protecció per cessament d'activitat del treballador autònom creat ex novo en els capítols anteriors, el capítol IV recull la regulació de les obligacions dels treballadors autònoms, l'impacte sobre les infraccions i la determinació de la jurisdicció competent per conèixer de les decisions de l'òrgan gestor; en aquest sentit, per motius de coherència amb l'esperit de l'Estatut del treball autònom en matèria de protecció judicial s'atribueix a la jurisdicció social el coneixement de les controvèrsies que sorgeixin en relació amb aquesta nova prestació específica de Seguretat Social, que cobreix el cessament d'activitat involuntari del treballador autònom.
A més, es regula la possibilitat de plantejar, potestativament, reclamació –prèvia a la via judicial– davant l'òrgan gestor.
La disposició addicional primera estableix una millora en la prestació per als treballadors autònoms que hagin complert 60 anys, fins a l'edat en què puguin tenir dret a la pensió de jubilació, en aplicació de la previsió específica que, sobre això, es va introduir en la disposició addicional quarta de l'Estatut del treball autònom.
La disposició addicional segona regula la reducció en la cotització per incapacitat temporal derivada de contingències comunes del treballador autònom que s'hagi acollit al sistema de protecció per cessament d'activitat.
La disposició addicional tercera es refereix a l'atribució al Consell del Treball Autònom de la potestat de sol·licitar informació de l'òrgan gestor del sistema de protecció per cessament d'activitat i de proposar mesures per al bon funcionament del sistema.
La disposició addicional quarta estableix la sol·licitud i gestió de la prestació per cessament d'activitat de treballadors autònoms que no tenen coberta la protecció dispensada per contingències professionals amb una mútua d'accidents de treball i malalties professionals, sinó amb una altra entitat gestora de la Seguretat Social.
La disposició addicional cinquena fa referència al procediment de reintegrament de prestacions indegudament percebudes.
La disposició addicional sisena regula les especificitats dels socis treballadors de cooperatives de treball associat que hagin optat pel seu enquadrament en el règim especial de treballadors per compte propi o autònoms o en el règim especial de treballadors del mar i que hagin concertat la cobertura de les contingències professionals per a la seva inclusió en l'àmbit del sistema de protecció per cessament d'activitat.
La disposició addicional setena determina els requisits específics d'accés al sistema de protecció per cessament d'activitat per als treballadors autònoms que exerceixen activitat professional conjuntament amb altres en règim societari o sota qualsevol forma jurídica admesa en dret.
Tenint en compte les especificitats que, tant en l'àmbit de la cobertura social com de la cotització, es donen en els treballadors per compte propi, inclosos en el Sistema especial de treballadors per compte propi agraris, la disposició addicional vuitena de la Llei demora l'aplicació de les previsions legals a la promulgació de les oportunes disposicions reglamentàries que adeqüin aquests aspectes específics a la nova regulació legal.
La disposició addicional novena eximeix d'incloure la cobertura per cessament d'activitat als treballadors autònoms que exerceixin alguna activitat de risc, sempre que ja cotitzin per atur en un altre règim de la Seguretat Social.
La disposició addicional desena preveu el seguiment de l'evolució del sistema de protecció per cessament d'activitat, amb vista a allargar-ne la durada.
La disposició addicional onzena estableix les condicions en què es redueix la cotització dels treballadors autònoms dedicats a la venda ambulant.
La disposició addicional dotzena preveu l'ampliació de l'autorització de treball i residència per als treballadors autònoms estrangers que percebin la prestació per cessament d'activitat.
La disposició addicional tretzena crea una prestació no contributiva nova per als treballadors autònoms.
La disposició addicional catorzena estableix la possibilitat de pagament únic de la prestació per cessament d'activitat.
La disposició addicional quinzena modifica la Llei 37/1992, de 28 de desembre, de l'impost sobre el valor afegit.
La disposició transitòria obre un termini especial per optar a la cobertura de les contingències professionals dels treballadors per compte propi o autònoms.
La disposició final primera recull el títol competencial que habilita l'Estat per dictar aquesta Llei.
En concret, es dicta a l'empara del que disposa l'article 149.1.17a, legislació bàsica i règim econòmic de la Seguretat Social.
La disposició final segona modifica el Text refós d'infraccions i sancions en l'ordre social aprovat pel Reial decret legislatiu 5/2000, de 4 d'agost, per adaptar-lo a la present Llei.
Les disposicions finals quarta i cinquena modifiquen la Llei general de la Seguretat Social en matèria de notificacions per mitjans informàtics o telemàtics.
La disposició final sisena modifica la Llei de prevenció de riscos laborals en matèria de funcions de les mútues d'accidents de treball i malalties professionals de la Seguretat Social.
La disposició final setena estableix una vacatio legis de tres mesos, termini que es considera adequat per a l'entrada en vigor.
La present Llei té per objecte regular el sistema específic de protecció per als treballadors autònoms que, podent i volent exercir una activitat econòmica o professional a títol lucratiu i estant inclosos en els nivells de protecció que recull, hagin cessat en aquesta activitat, d'acord amb el que estableix el seu article 5.
El cessament d'activitat, inclòs el que afecta el treballador autònom econòmicament dependent, ha de ser total en l'activitat econòmica o professional que de manera habitual, personal i directa es dugui a terme i sempre que hagi donat lloc a l'enquadrament obligatori en el règim especial de la Seguretat Social dels treballadors per compte propi o autònoms, o en el règim especial de la Seguretat Social dels treballadors del mar en les condicions descrites a l'article següent.
El cessament temporal comporta la interrupció per part del treballador autònom, en els casos que preveu l'article 5, de totes les activitats a què es refereix el número anterior.
La protecció per cessament d'activitat inclou els treballadors autònoms inclosos en el règim especial dels treballadors per compte propi o autònoms que tinguin coberta la protecció dispensada a les contingències derivades d'accidents de treball i malalties professionals, incloent-hi els treballadors per compte propi, inclosos en el Sistema especial de treballadors per compte propi agraris, així com els treballadors per compte propi inclosos en el règim especial dels treballadors del mar.
Respecte a la protecció per cessament d'activitat dels treballadors per compte propi, inclosos en el Sistema especial de treballadors per compte propi agraris, cal atenir-se al que estableix la disposició addicional vuitena.
Aquesta prestació té naturalesa pública i està inclosa, en els termes que preveu l'article 41 de la Constitució, dins de l'acció protectora del sistema de la Seguretat Social.
b ) L'abonament de la cotització de Seguretat Social del treballador autònom, per contingències comunes, al règim corresponent.
A aquests efectes, l'òrgan gestor s'ha de fer càrrec de la quota que correspongui durant la percepció de les prestacions econòmiques per cessament d'activitat, a partir del mes immediatament següent al del fet causant del cessament d'activitat.
La base de cotització durant aquest període correspon a la base reguladora de la prestació per cessament d'activitat en els termes establerts a l'apartat primer de l'article 9 de la present Llei, sense que, en cap cas, la base de cotització pugui ser inferior a l'import de la base mínima o base única de cotització prevista en el corresponent règim.
En els supòsits que preveu la lletra d de l'article 5.1 de la present Llei, no existeix l'obligació de cotitzar a la Seguretat Social, i cal atenir-se al que preveu l'apartat 5 de l'article 21 de la Llei orgànica 1/2004, de 28 de desembre, de mesures de protecció integral contra la violència de gènere.
El sistema de protecció per cessament d'activitat inclou, a més, mesures de formació, orientació professional i promoció de l'activitat emprenedora dels treballadors autònoms beneficiaris d'aquest sistema.
a ) Estar afiliats i en situació d'alta i tenir cobertes les contingències professionals, en el règim especial dels treballadors per compte propi o autònoms, o en el règim especial dels treballadors del mar si s'escau.
b ) Tenir cobert el període mínim de cotització per cessament d'activitat a què es refereix l'article 8.
c ) Estar en situació legal de cessament d'activitat, subscriure el compromís d'activitat a què es refereix l'article 231 del Reial decret legislatiu 1/1994, de 20 de juny, pel qual s'aprova el Text refós de la Llei general de la Seguretat Social, i acreditar disponibilitat activa per a la reincorporació al mercat de treball a través de les activitats formatives, d'orientació professional i de promoció de l'activitat emprenedora a les quals els pugui convocar el servei públic d'ocupació de la corresponent comunitat autònoma, o si s'escau l'Institut Social de la Marina.
d ) No haver complert l'edat ordinària per tenir dret a la pensió contributiva de jubilació, llevat que el treballador autònom no tingui acreditat el període de cotització requerit per a això.
No obstant això, si en la data del cessament d'activitat no es compleix aquest requisit però es té cobert el període mínim de cotització per tenir dret a la protecció, l'òrgan gestor ha d'invitar el treballador autònom perquè, en el termini improrrogable de trenta dies naturals, ingressi les quotes degudes, en els termes que per reglament s'estableixin.
Quan el treballador autònom tingui un o més treballadors a càrrec seu i es doni alguna de les causes de l'article 5.1, és requisit previ al cessament d'activitat el compliment de les garanties, obligacions i procediments que regula la legislació laboral.
Estan en situació legal de cessament d'activitat tots els treballadors autònoms que cessin en l'exercici de la seva activitat per alguna de les causes següents:
En cas d'establiment obert al públic, se n'exigeix el tancament durant la percepció de la prestació.
En tot cas, s'entén que hi ha aquests motius quan es doni alguna de les situacions següents:
1r) Unes pèrdues derivades de l'exercici de la seva activitat, en un any complet, superiors al 30 % dels ingressos, o superiors al 20 % en dos anys consecutius i complets.
En cap cas el primer any d'inici de l'activitat computa a aquests efectes.
2n) Unes execucions judicials tendents al cobrament de deutes reconeguts pels òrgans judicials que comportin, almenys, el 40 % dels ingressos de l'activitat del treballador autònom corresponents a l'exercici econòmic immediatament anterior.
3r) La declaració judicial de concurs que impedeixi continuar amb l'activitat, en els termes de la Llei 22/2003, de 9 de juliol, concursal.
c ) Per pèrdua de la llicència administrativa, sempre que aquesta llicència constitueixi un requisit per a l'exercici de l'activitat econòmica o professional i no estigui motivada per incompliments contractuals o per la comissió d'infraccions, faltes administratives o delictes imputables a l'autònom sol·licitant.
e ) Per divorci o acord de separació matrimonial, mitjançant la corresponent resolució judicial, en els casos en què l'autònom divorciat o separat exerceixi funcions d'ajuda familiar en el negoci del seu excònjuge o de la persona de la qual s'ha separat, en funció de les quals estava inclòs en el corresponent règim de Seguretat Social, i que deixen d'exercir-se a causa de la ruptura o separació matrimonials.
Estan en situació legal de cessament d'activitat els treballadors autònoms econòmicament dependents que, sense perjudici del que preveu el primer apartat d'aquest article, cessin la seva activitat per extinció del contracte subscrit amb el client del qual depenguin econòmicament, en els casos següents:
c ) Per rescissió de la relació contractual adoptada per causa justificada pel client, d'acord amb el que estableix la Llei 20/2007, d'11 de juliol, de l'Estatut del treball autònom.
d ) Per rescissió de la relació contractual adoptada per causa injustificada pel client, d'acord amb el que estableix la Llei 20/2007, d'11 de juliol, de l'Estatut del treball autònom.
En cap cas es considera en situació legal de cessament d'activitat:
a ) Els qui cessin o interrompin voluntàriament la seva activitat, excepte en el cas que preveu l'apartat dos, lletra b del present article.
b ) Els treballadors autònoms econòmicament dependents que, després de cessar en la seva relació amb el client i percebre la prestació per cessament d'activitat, tornin a establir contracte amb el mateix client en un termini d'un any, a comptar del moment en què es va extingir la prestació.
Si el treballador estableix contracte amb l'esmentat client en el termini assenyalat, ha de reintegrar la prestació percebuda.
Les situacions legals de cessament d'activitat dels treballadors autònoms s'acrediten:
a ) Els motius econòmics, tècnics, productius o organitzatius, mitjançant una declaració jurada del sol·licitant, a la qual s'ha d'adjuntar, en funció del motiu al·legat, els documents de caràcter comptable, professional, fiscal, administratiu o judicial, en els quals s'ha de fer constar la data de producció dels motius esmentats.
b ) La força major, mitjançant declaració expedida pels òrgans gestors en els quals s'ubiqui territorialment el negoci o la indústria afectats per l'esdeveniment causant de força major, a la qual s'ha d'adjuntar declaració jurada del sol·licitant del cessament temporal o definitiu de l'activitat esmentada.
A l'esmentada declaració s'hi ha de fer constar la data de la producció de la força major.
c ) La pèrdua de la llicència administrativa que va habilitar l'exercici de l'activitat mitjançant resolució corresponent.
d ) La violència de gènere, per la declaració escrita de la sol·licitant d'haver cessat o interromput la seva activitat econòmica o professional, a la qual s'ha d'adjuntar l'ordre de protecció o, si no n'hi ha, l'informe del Ministeri Fiscal que indiqui l'existència d'indicis sobre la condició de víctima de violència de gènere.
Si es tracta d'una treballadora autònoma econòmicament dependent, aquella declaració pot ser substituïda per la comunicació escrita del client del qual depengui econòmicament en la qual s'ha de fer constar el cessament o la interrupció de l'activitat.
e ) El divorci o acord de separació matrimonial, mitjançant la corresponent resolució judicial, així com la documentació corresponent en la qual es constati la pèrdua d'exercici de les funcions d'ajuda familiar directa en el negoci, que es realitzaven amb anterioritat a la ruptura o separació matrimonials.
Sense perjudici del que preveu l'apartat 1 del present article, les situacions legals de cessament d'activitat dels treballadors autònoms econòmicament dependents s'acrediten:
a ) La terminació de la durada convinguda en contracte o conclusió de l'obra o servei, mitjançant la seva comunicació davant el registre corresponent del Servei Públic d'Ocupació amb la documentació que ho justifiqui.
b ) L'incompliment contractual greu del client, mitjançant comunicació per escrit del client en la qual consti la data a partir de la qual va tenir lloc el cessament de l'activitat, mitjançant l'acta resultant de la conciliació prèvia, o mitjançant resolució judicial.
En el cas que no es produeixi la comunicació per escrit, el treballador autònom pot sol·licitar al client que compleixi el requisit esmentat, i si transcorreguts deu dies des de la sol·licitud el client no respon, el treballador autònom econòmicament dependent pot acudir a l'òrgan gestor i informar d'aquesta situació, amb l'aportació d'una còpia de la sol·licitud realitzada al client i sol·licitar que li sigui reconegut el dret a la protecció per cessament d'activitat.
d ) La causa injustificada, mitjançant comunicació expedida pel client en un termini de deu dies des de la seva concurrència, en la qual s'ha de fer constar la indemnització abonada i la data a partir de la qual va tenir lloc el cessament de l'activitat, mitjançant l'acta resultant de la conciliació prèvia o mitjançant resolució judicial, amb independència que aquesta sigui objecte de recurs pel client.
En el cas que no es produeixi la comunicació per escrit, el treballador autònom pot sol·licitar al client que compleixi el requisit esmentat i, si transcorreguts deu dies des de la sol·licitud el client no respon, el treballador autònom econòmicament dependent pot acudir a l'òrgan gestor i informar d'aquesta situació, amb l'aportació d'una còpia de la sol·licitud realitzada al client i sol·licitar que li sigui reconegut el dret a la protecció per cessament d'activitat.
e ) La mort, la incapacitat o la jubilació del client, mitjançant certificació de defunció del Registre Civil, o bé resolució de l'entitat gestora corresponent acreditativa del reconeixement de la pensió de jubilació o incapacitat permanent.
En el termini d'un any, s'ha de desplegar per reglament la documentació que han de presentar els treballadors autònoms per tal d'acreditar la situació legal de cessament d'activitat a què es refereixen els apartats 1 i 2 del present article.
Els treballadors autònoms que compleixin els requisits establerts a l'article 4 han de sol·licitar a la mateixa mútua d'accidents de treball i malalties professionals de la Seguretat Social amb la qual tinguin coberta la protecció dispensada a les contingències derivades d'accidents de treball i malalties professionals el reconeixement del dret a la protecció per cessament d'activitat.
Respecte dels treballadors per compte propi que no tinguin coberta la protecció dispensada a les contingències derivades d'accidents de treball i malalties professionals amb una mútua, cal atenir-se al que estableix la disposició addicional quarta.
Aquest reconeixement dóna dret al gaudi de la corresponent prestació econòmica, a partir del primer dia del segon mes següent a aquell en què es va produir el fet causant del cessament d'activitat.
Quan el treballador autònom econòmicament dependent hagi acabat la seva relació amb el client principal, per tal de tenir dret al gaudi de la prestació no pot tenir activitat amb altres clients a partir del dia en què iniciï el cobrament de la prestació.
No obstant això, en les situacions legals de cessament d'activitat causades per motius econòmics, tècnics, productius o organitzatius, de força major, per violència de gènere, per voluntat del client fundada en una causa justificada i per mort, incapacitat i jubilació del client, el termini comença a computar a partir de la data que s'hagi fet constar en els corresponents documents que acreditin la concurrència d'aquestes situacions.
L'òrgan gestor s'ha de fer càrrec de la quota de la Seguretat Social a partir del mes immediatament següent al del fet causant del cessament d'activitat, sempre que s'hagi sol·licitat en el termini previst a l'apartat 2.
Si passa altrament, l'òrgan gestor s'ha de fer càrrec a partir del mes següent al de la sol·licitud.
La durada de la prestació per cessament d'activitat està en funció dels períodes de cotització efectuats dins dels quaranta-vuit mesos anteriors a la situació legal de cessament d'activitat dels quals, almenys, dotze han de ser continuats i immediatament anteriors a l'esmentada situació de cessament d'acord amb l'escala següent:
El treballador autònom al qual se li hagi reconegut el dret a la prestació econòmica per cessament d'activitat i n'hagi gaudit pot tornar a sol·licitar un nou reconeixement sempre que es donin els requisits legals i hagin transcorregut dotze mesos des de l'extinció del dret anterior.
Als efectes de determinació del període de cotització a què es refereix l'apartat u del present article:
La quantia màxima de la prestació per cessament d'activitat és del 175 per cent de l'Indicador Públic de Rendes d'Efectes Múltiples, excepte quan el treballador autònom tingui un o més fills a càrrec seu; en aquest cas, la quantia és, respectivament, del 200 per cent o del 225 per cent de l'Indicador esmentat.
La quantia mínima de la prestació per cessament d'activitat és del 107 per cent o del 80 per cent de l'Indicador Públic de Rendes d'Efectes Múltiples, segons que el treballador autònom tingui fills a càrrec seu, o no en tingui.
Als efectes de calcular les quanties màxima i mínima de la prestació per cessament d'activitat, s'entén que es tenen fills a càrrec quan aquests siguin menors de vint-i-sis anys o més grans amb una discapacitat en grau igual o superior al trenta-tres per cent, no tinguin rendes de qualsevol naturalesa iguals o superiors al salari mínim interprofessional, exclosa la part proporcional de les pagues extraordinàries, i convisquin amb el beneficiari.
Als efectes de la quantia màxima i mínima de la prestació per cessament d'activitat, s'ha de tenir en compte l'Indicador Públic de Rendes d'Efectes Múltiples mensual, incrementat en una sisena part, vigent en el moment del naixement del dret.
a ) Durant el període que correspongui per imposició de sanció per infracció lleu o greu, en els termes que estableix el Reial decret legislatiu 5/2000, de 4 d'agost, pel qual s'aprova el Text refós de la Llei sobre infraccions i sancions en l'ordre social.
c ) Durant el període de realització d'una feina per compte propi o per compte d'altri, excepte en els casos establerts a l'article 11.1.c de la present Llei.
La suspensió del dret comporta la interrupció de l'abonament de la prestació econòmica i de la cotització per mensualitats completes, sense que afecti el període de la seva percepció, excepte en el cas previst a la lletra a de l'apartat anterior, en el qual el període de percepció es redueix per temps igual al de la suspensió produïda.
En cas de presentar-se la sol·licitud transcorregut el termini esmentat, cal atenir-se al que preveu l'article 7.3 de la present Llei.
b ) Per imposició de les sancions en els termes que estableix la Llei sobre infraccions i sancions en l'ordre social.
c ) Per realització d'una feina per compte d'altri o propi durant un temps igual o superior a 12 mesos; en aquest últim cas sempre que generi dret a la protecció per cessament d'activitat com a treballador autònom.
e ) Per reconeixement de pensió de jubilació o d'incapacitat permanent, sense perjudici del que estableix l'apartat dos de l'article 12.
Quan el treballador autònom opti per la prestació anterior, les cotitzacions que va generar la prestació per la qual no hagi optat no es poden computar per al reconeixement d'un dret posterior.
Així mateix és incompatible amb l'obtenció de pensions o prestacions de caràcter econòmic del sistema de la Seguretat Social, llevat que aquestes hagin estat compatibles amb la feina que va donar lloc a la prestació per cessament d'activitat, així com amb les mesures de foment del cessament d'activitat que regula la normativa sectorial per a diferents col·lectius, o les que es puguin regular en el futur amb caràcter estatal.
Si durant la percepció de la prestació econòmica per cessament d'activitat el treballador autònom passa a la situació d'incapacitat temporal que constitueixi recaiguda d'un procés anterior iniciat amb anterioritat a la situació legal de cessament en l'activitat, ha de percebre la prestació per aquesta contingència en una quantia igual a la prestació per cessament en l'activitat.
En aquest cas, i en el supòsit que el treballador autònom continuï en situació d'incapacitat temporal una vegada finalitzat el període de durada establert inicialment per a la prestació per cessament en l'activitat, ha de seguir percebent la prestació per incapacitat temporal en una quantia igual al 80 per cent de l'Indicador Públic de Rendes d'Efectes Múltiples mensual.
Durant aquesta situació, l'òrgan gestor de la prestació s'ha de fer càrrec de les cotitzacions a la Seguretat Social, en els termes que preveu l'article 4, apartat primer, lletra b, fins a l'esgotament del període de durada de la prestació a què el treballador autònom tingui dret.
La protecció per cessament d'activitat es finança exclusivament amb càrrec a la cotització per la dita contingència dels treballadors autònoms que tinguin protegida la cobertura per accidents de treball i malalties professionals.
La data d'efectes d'aquesta cobertura comença, tant per a la prestació per cessament d'activitat com per a les contingències professionals, a partir del primer dia del mateix mes en què sigui formalitzada.
La base de cotització per cessament d'activitat es correspon amb la base de cotització del règim especial dels treballadors per compte propi o autònoms que hagi elegit, com a pròpia, el treballador autònom d'acord amb el que estableixen les normes aplicables, o bé la que li
correspongui com a treballador per compte propi en el règim especial dels treballadors del mar.
El tipus de cotització corresponent a la protecció per cessament d'activitat és del 2,2 per cent, aplicable a la base determinada a l'apartat anterior.
El tipus de cotització aplicable per mantenir la sostenibilitat financera de la protecció per cessament d'activitat s'ha de fixar, anualment, en la corresponent Llei de pressupostos generals de l'Estat, d'acord amb els estudis actuarials que siguin procedents.
Les mesures de formació, orientació professional i promoció de l'activitat emprenedora dels treballadors autònoms beneficiaris de la protecció per cessament d'activitat, a què es refereix l'article 3.2 d'aquesta Llei, es financen amb un 1 per cent dels ingressos obtinguts de conformitat amb el seu article 14.3.
Aquestes mesures les ha de gestionar el servei públic d'ocupació de la comunitat autònoma competent i l'Institut Social de la Marina, en proporció al nombre de beneficiaris que gestionin.
Llevat del que estableixen l'article anterior i la disposició addicional quarta, correspon a les mútues d'accidents de treball i malalties professionals de la Seguretat Social la gestió de les funcions i serveis derivats de la prestació econòmica per cessament d'activitat dels treballadors autònoms i procedir al reconeixement, la suspensió, l'extinció i la represa de les prestacions, així com al seu pagament, sense perjudici de les atribucions reconegudes als òrgans competents de l'Administració en matèria de sancions per infraccions en l'ordre social.
Amb aquesta finalitat, la gestió de la prestació per cessament d'activitat correspon a la mútua amb la qual el treballador autònom tingui concertada la cobertura de les contingències professionals.
Els excedents anuals obtinguts per les mútues en la seva gestió de la prestació per cessament d'activitat s'han de destinar a la constitució de les reserves que per reglament es determinin.
Així mateix, s'ha d'establir per reglament el destí que s'hagi de donar a l'excés dels excedents que resulti, una vegada cobertes les reserves indicades.
a ) Sol·licitar a la mateixa mútua d'accidents de treball i malalties professionals de la Seguretat Social amb la qual tinguin concertades les contingències professionals la cobertura de la protecció per cessament d'activitat.
c ) Proporcionar la documentació i informació que siguin necessaris als efectes del reconeixement, la suspensió, l'extinció o la represa de la prestació.
e ) No treballar pel seu compte o d'altri durant la percepció de la prestació.
g ) Comparèixer a requeriment de l'òrgan gestor i estar a disposició del servei públic d'ocupació de la corresponent comunitat autònoma, o de l'Institut Social de la Marina, a fi de realitzar les activitats formatives, d'orientació professional i de promoció de l'activitat emprenedora a què els convoquin.
h ) Participar en accions específiques de motivació, informació, orientació, formació, reconversió o inserció professional per incrementar-ne l'ocupabilitat, que determinin l'òrgan gestor, el servei públic d'ocupació de la corresponent comunitat autònoma, o l'Institut Social de la Marina, si s'escau.
Els treballadors autònoms inclosos a l'article 26.4 de la Llei 20/2007, d'11 de juliol, de l'Estatut del treball autònom, queden exempts de l'obligació, inclosa a l'apartat 1. g del present article, en matèria de promoció de l'activitat emprenedora.
En matèria d'infraccions i sancions cal atenir-se al que disposen la present Llei i el Text refós de la Llei sobre infraccions i sancions en l'ordre social, aprovat pel Reial decret legislatiu 5/2000, de 4 d'agost.
Els òrgans jurisdiccionals de l'ordre social són els competents per conèixer de les decisions de l'òrgan gestor, relatives al reconeixement, la suspensió o l'extinció de les prestacions per cessament d'activitat, així com al pagament d'aquestes.
Amb independència del que disposa la disposició addicional quarta d'aquesta Llei, l'interessat pot efectuar reclamació prèvia davant l'òrgan gestor abans d'acudir a l'òrgan jurisdiccional de l'ordre social competent.
La resolució de l'òrgan gestor ha d'indicar expressament la possibilitat de presentar reclamació, així com el termini per a la interposició.
D'acord amb el que disposa la disposició addicional quarta, paràgraf segon, de la Llei 20/2007, d'11 de juliol, de l'Estatut del treball autònom, en els casos de treballadors autònoms entre els 60 anys i l'edat en què es pugui tenir dret a la pensió de jubilació, s'incrementa la durada de la prestació, que és la que s'indica en la taula següent:
Els treballadors autònoms acollits al sistema de protecció per cessament en l'activitat tenen una reducció de 0,5 punts percentuals en la cotització per la cobertura d'incapacitat temporal, derivada de contingències comunes.
El Consell del Treball Autònom pot sol·licitar de l'òrgan gestor la informació que consideri pertinent en relació amb el sistema de protecció per cessament d'activitat i proposar al Ministeri de Treball i Immigració les mesures que consideri oportunes per al seu millor funcionament.
En el cas de treballadors autònoms que tinguin coberta la protecció dispensada a les contingències derivades d'accidents de treball i malalties professionals amb una entitat gestora de la Seguretat Social, la tramitació de la sol·licitud i la gestió de la prestació per cessament d'activitat correspon:
Sense perjudici del que disposa l'article 47.3 de la Llei sobre infraccions i sancions en l'ordre social, text refós aprovat pel Reial decret legislatiu 5/2000, de 4 d'agost, en el supòsit que s'incompleixi el que disposen l'article 17.1 lletra e, article 5.3. b, disposició addicional sisena, apartat tres, i la disposició addicional setena, paràgraf segon de l'apartat 1, lletra a d'aquesta Llei, és aplicable per al reintegrament de prestacions indegudament percebudes el que estableixen l'article 45 de la Llei general de la Seguretat Social, i l'article 80 del Reglament general de recaptació de la Seguretat Social, aprovat pel Reial decret 1415/2004, d'11 de juny, i correspon a l'òrgan gestor la declaració com a indeguda de la prestació.
Els socis treballadors de les cooperatives de treball associat que hagin optat pel seu enquadrament en el règim especial dels treballadors per compte propi o autònoms o en el règim especial dels treballadors del mar i tinguin concertada la cobertura per accidents de treball i malalties professionals tenen dret a les prestacions per cessament d'activitat sempre que es compleixin les condicions establertes a continuació:
Es consideren en situació legal de cessament d'activitat els socis treballadors de cooperatives de treball associat que estiguin en algun dels casos següents:
a ) Els qui hagin cessat, amb caràcter definitiu o temporal, en la prestació de treball i, per tant, en l'activitat exercida en la cooperativa, amb la pèrdua dels drets econòmics derivats directament d'aquesta prestació per alguna de les causes següents:
b ) Els aspirants a socis en període de prova que hagin cessat en la prestació de treball durant el mateix període per decisió unilateral del Consell Rector o òrgan d'administració corresponent de la cooperativa.
a ) En el supòsit d'expulsió del soci és necessària la notificació de l'acord d'expulsió per part del Consell Rector de la cooperativa o òrgan d'administració corresponent, amb indicació de la seva data d'efectes, i en tot cas l'acta de conciliació judicial o la resolució definitiva de la jurisdicció competent que declari expressament la improcedència de l'expulsió.
b ) En el cas de cessament definitiu o temporal de l'activitat per motius econòmics, tècnics, organitzatius o de producció, en els termes expressats a l'article 5.1. a de la present Llei.
No s'exigeix el tancament d'establiment obert al públic en els casos en els quals no cessin la totalitat dels socis treballadors de la cooperativa de treball associat.
Aquestes causes s'han d'acreditar mitjançant l'aportació, per part de la societat cooperativa, dels documents a què es refereix l'article 6.1. a de la present Llei.
Així mateix, s'ha d'acreditar la certificació literal de l'acord de l'assemblea general del cessament definitiu o temporal de la prestació de treball i d'activitat dels socis treballadors.
c ) En el cas de cessament definitiu o temporal de l'activitat per força major és necessari que l'existència d'aquestes causes sigui degudament constatada per l'òrgan gestor de la prestació, conforme al que disposa l'article 6.1. b.
d ) En el cas de finalització del període al qual es va limitar el vincle societari de durada determinada, és necessària la certificació del Consell Rector o òrgan d'administració corresponent de la baixa en la cooperativa per la dita causa i la seva data d'efectes.
e ) En el cas de violència de gènere, per la declaració escrita de la sol·licitant d'haver cessat o interromput la seva prestació de treball a la societat cooperativa, a la qual s'hi ha d'adjuntar l'ordre de protecció o, si no n'hi ha, l'informe del Ministeri Fiscal que indiqui l'existència d'indicis sobre la condició de víctima de violència de gènere.
f ) En el cas de cessament durant el període de prova és necessària comunicació de l'acord de no-admissió per part del Consell Rector o òrgan d'administració corresponent de la cooperativa a l'aspirant.
No estan en situació legal de cessament d'activitat els socis treballadors de les cooperatives de treball associat que, després de cessar definitivament en la prestació de treball, i per tant, en l'activitat exercida en la cooperativa, i d'haver percebut la prestació per cessament d'activitat, tornin a ingressar en la mateixa societat cooperativa en un termini d'un any, a comptar del moment en què es va extingir la prestació.
Si el soci treballador reingressa a la mateixa societat cooperativa en el termini assenyalat, ha de reintegrar la prestació percebuda.
Els socis treballadors que estiguin en situació legal de cessament d'activitat han de sol·licitar el reconeixement del dret a les prestacions a l'òrgan gestor de l'article 16 de la present Llei, llevat del que estableix la disposició addicional quarta de la mateixa norma i fins a l'últim dia del mes següent a la declaració de la situació legal de cessament d'activitat, en els termes que expressa l'apartat 2 d'aquesta disposició addicional.
En cas de presentar la sol·licitud fora del termini indicat cal atenir-se al que disposen les normes de caràcter general de la present Llei.
Quan la cooperativa de treball associat tingui un o més treballadors per compte d'altri, en el supòsit de cessament total de l'activitat de la cooperativa és requisit previ al cessament d'activitat dels socis treballadors el compliment de les garanties i procediments que regula la legislació laboral.
La protecció per cessament d'activitat també inclou els treballadors autònoms que exerceixin la seva activitat professional conjuntament amb d'altres en règim societari o sota qualsevol altra forma jurídica admesa en dret, sempre que compleixin els requisits que regula la present Llei amb les peculiaritats següents:
Es consideren en situació legal de cessament d'activitat els treballadors autònoms professionals que hagin cessat amb caràcter definitiu o temporal en la professió exercida conjuntament amb d'altres, per alguna de les causes següents:
a ) Per la concurrència de motius econòmics, tècnics, productius o organitzatius a què es refereix l'article 5.1. a de la present Llei, i determinants de la inviabilitat de prosseguir amb la professió, amb independència que comporti o no el cessament total de l'activitat de la societat o forma jurídica en la qual estigui exercint la seva professió.
No obstant això, en aquest cas no es pot declarar la situació legal de cessament d'activitat quan el treballador autònom, després de cessar en la seva activitat i percebre la prestació per cessament d'activitat, torni a exercir l'activitat professional en la mateixa entitat en un termini d'un any, a comptar del moment en què es va extingir la prestació.
c ) Per pèrdua de la llicència administrativa, sempre que la mateixa llicència constitueixi un requisit per a l'exercici de la professió i no estigui motivada per incompliments contractuals o per la comissió d'infraccions, faltes administratives o delictes imputables a l'autònom sol·licitant.
e ) Per divorci o acord de separació matrimonial, mitjançant la corresponent resolució judicial, en els supòsits en què l'autònom divorciat o separat exerceixi funcions d'ajuda familiar en el negoci del seu excònjuge o de la persona de la qual s'ha separat, en funció de les quals estava inclòs en el corresponent règim de la Seguretat Social, i que es deixen d'exercir a causa de la ruptura o separació matrimonials.
Quan el treballador autònom professional tingui un o més treballadors al seu càrrec i es doni alguna de les causes de l'apartat anterior, és requisit previ al cessament de la seva activitat professional el compliment de les garanties i procediments que regula la legislació laboral, amb independència que hagin cessat o no la resta de professionals.
Les condicions i supòsits específics pels quals es regeixi el sistema de protecció per cessament d'activitat dels treballadors per compte propi, inclosos en el Sistema especial per a treballadors per compte propi agraris, s'han de desplegar mitjançant la corresponent norma reglamentària en el termini d'un any.
D'acord amb el que estableix l'apartat 2 de la disposició addicional tercera de la Llei 20/2007, d'11 de juliol, de l'Estatut del treball autònom, els treballadors autònoms que exerceixin les activitats professionals que siguin determinades pel Govern com de més risc de sinistralitat i tinguin coberta la prestació per atur en un altre règim del sistema de la Seguretat Social en el qual també estiguin d'alta, i cotitzin almenys per la base mínima del grup de cotització corresponent, computada per mes, mentre es mantingui la seva situació de pluriactivitat no tenen l'obligació d'incorporar la cobertura de la protecció per cessament d'activitat en el règim especial dels treballadors per compte propi o autònoms, o en el règim especial dels treballadors del mar, si s'escau, llevat que optin de manera voluntària per cobrir la protecció esmentada.
S'afegeix una nova lletra c a l'article 62.1 del Reial decret 2393/2004, de 30 de desembre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei orgànica 4/2000, d'11 de gener, sobre drets i llibertats dels estrangers a Espanya i la seva integració social.
La nova lletra c té la redacció següent:
« c ) Quan l'òrgan gestor competent, conforme a la normativa sobre la matèria, hagi reconegut a l'estranger treballador autònom la protecció per cessament d'activitat, i durant el període de percepció de la prestació.»
Els treballadors autònoms que hagin cessat la seva activitat professional o empresarial a partir d'1 de gener de 2009 i que no rebin cap altra ajuda o prestació pública amb l'objectiu de donar un suport econòmic mentre segueixen un itinerari d'orientació i formació per millorar-ne l'ocupabilitat, tenen dret a una prestació econòmica de caràcter no contributiu.
Aquesta prestació consisteix en un cobrament mensual de 425 euros durant un màxim de sis mesos.
La percepció d'aquest import està vinculada al compromís de la recerca activa d'ocupació per part del beneficiari i a la realització d'un mínim de 180 hores de formació.
Els beneficiaris de la prestació han de complir els requisits següents:
a ) Haver cotitzat en el règim especial de treballadors autònoms tres dels últims cinc anys.
b ) Que la mitjana d'ingressos familiars per persona no superi el 75% del salari mínim interprofessional.
c ) Altres que s'estableixin per reglament.
Aquesta prestació és compatible amb altres prestacions de les comunitats autònomes.
El Govern ha de regular, en el termini de tres mesos, les condicions per a l'accés a aquesta nova prestació.
En els termes que per reglament s'estableixin, s'han de fixar els supòsits i requisits perquè els beneficiaris del dret a la prestació per cessament en l'activitat puguin percebre, una part o en la seva totalitat, el valor actual de l'import de la prestació que els pugui correspondre en funció de les cotitzacions efectuades.
Es modifica el número 3r de l'apartat dos.2 de l'article 91 de la Llei 37/1992, de 28 de desembre, de l'impost sobre el valor afegit, que queda redactat de la manera següent:
Els serveis de teleassistència, ajuda a domicili, centre de dia i de nit i atenció residencial, a què es refereixen les lletres b, c, d i e de l'apartat 1 de l'article 15 de la Llei 39/2006, de 14 de desembre, de promoció de l'autonomia personal i atenció a les persones en situació de dependència, sempre que es prestin en places concertades en centres o residències o mitjançant preus derivats d'un concurs administratiu adjudicat a les empreses prestadores, o com a conseqüència d'una prestació econòmica vinculada a aquests serveis que cobreixi més del 75 per cent del seu preu, en aplicació, en els dos casos, del que disposa la Llei esmentada.
El que disposa aquest número 3r no s'aplica als serveis que n'estiguin exempts per aplicació del número 8è de l'apartat u de l'article 20 d'aquesta Llei.»
Als efectes de la cobertura de la prestació per cessament d'activitat, els treballadors que en la data d'entrada en vigor d'aquesta Llei figurin d'alta en el règim especial dels treballadors per compte propi o autònoms i no tinguin coberta la protecció per contingències professionals, poden optar per aquesta última protecció dins dels tres mesos següents a la data indicada, amb efectes des del dia primer del mes següent al de l'opció esmentada.
Queden derogades totes les disposicions que s'oposin al que disposa la present Llei.
La present Llei es dicta a l'empara de l'article 149.1.17a de la Constitució, que atribueix a l'Estat competència exclusiva en matèria de legislació bàsica i règim econòmic de la Seguretat Social.
Els articles de la Llei sobre infraccions i sancions en l'ordre social que es detallen a continuació queden modificats en els termes següents:
U. Es modifica l'apartat 5 de l'article 22, que queda redactat de la manera següent:
Formalitzar la protecció per accidents de treball i malalties professionals, i si s'escau, de la incapacitat temporal del personal al seu servei, així com els treballadors autònoms la protecció per cessament d'activitat en entitat diferent de la que legalment correspongui.»
Es modifica l'apartat 3 de l'article 24, que queda redactat de la manera següent:
En el cas dels sol·licitants o beneficiaris de prestacions per atur de nivell contributiu o assistencial, o de treballadors per compte propi sol·licitants o beneficiaris de la prestació per cessament d'activitat:
a ) No comparèixer, amb el requeriment previ davant el Servei Públic d'Ocupació, les agències de col·locació sense fins lucratius o les entitats associades dels serveis integrats per a l'ocupació, o davant l'òrgan gestor de la prestació per cessament d'activitat del treballador autònom, o no renovar la demanda d'ocupació en la forma i les dates que es determinin en el document de renovació de la demanda, llevat de causa justificada.
b ) No retornar en termini, llevat de causa justificada, al servei públic d'ocupació o, si s'escau, a les agències de col·locació sense fins lucratius el corresponent justificant d'haver comparegut en el lloc i data indicats per cobrir les ofertes d'ocupació facilitades per aquells.
c ) No complir les exigències del compromís d'activitat, llevat de causa justificada, sempre que la conducta no estigui tipificada com una altra infracció lleu o greu en els articles 24 o 25 d'aquesta Llei.
Als efectes del que preveu aquesta Llei, s'entén per compromís d'activitat el que compleixi els requisits establerts a l'apartat 2 de l'article 231 del text refós de la Llei general de la Seguretat Social, aprovat pel Reial decret legislatiu 1/1994, de 20 de juny.»
En el cas de sol·licitants o beneficiaris de prestacions per atur de nivell contributiu o assistencial, o de treballadors per compte propi sol·licitants o beneficiaris de la prestació per cessament d'activitat:
a ) Rebutjar una oferta d'ocupació adequada, ja sigui oferta pel servei públic d'ocupació o per les agències de col·locació sense fins lucratius, llevat de causa justificada.
b ) Negar-se a participar en les feines de col·laboració social, programes d'ocupació, inclosos els d'inserció professional, o en accions de promoció, formació, motivació, informació, orientació, inserció o reconversió professional, llevat de causa justificada, oferts pel servei públic d'ocupació o per les entitats associades dels serveis integrats per a l'ocupació, o per l'òrgan gestor de la prestació per cessament d'activitat del treballador autònom.
Als efectes del que preveu aquesta Llei, s'entén per col·locació adequada i per feines de col·laboració social les que compleixin els requisits establerts, respectivament, a l'apartat 3 de l'article 231 i a l'apartat 3 de l'article 213 del text refós de la Llei general de la Seguretat Social, aprovat pel Reial decret legislatiu 1/1994, de 20 de juny.»
Es modifica l'apartat 2 de l'article 26, que queda redactat de la manera següent:
Compatibilitzar la percepció de prestacions o subsidi per atur, així com la prestació per cessament d'activitat dels treballadors autònoms amb el treball per compte propi o d'altri, excepte en el cas del treball a temps parcial en els termes que preveu la normativa corresponent.
En el cas de subsidi per atur dels treballadors eventuals agraris, s'entén que el treballador ha compatibilitzat la percepció de la prestació amb el treball per compte d'altri o propi quan els dies treballats no hagin estat declarats en la forma prevista en la seva normativa específica d'aplicació.»
Es modifica l'apartat 2 de l'article 28, que queda redactat de la manera següent:
Acceptar l'associació d'empreses no incloses en l'àmbit territorial o funcional de l'entitat sense estar autoritzades; no acceptar tota proposició d'associació que formulin les empreses incloses en el seu àmbit d'actuació; concertar convenis d'associació d'una durada superior a un any; i no protegir la totalitat dels treballadors d'una empresa associada corresponents a centres de treball situats a la mateixa província, i no atendre les sol·licituds de cobertura de la protecció per cessament d'activitat dels treballadors autònoms amb els quals tinguin formalitzada la cobertura per contingències professionals.»
S'introdueixen els apartats 9, 10 i 11 a l'article 28, amb la redacció següent:
No complir la normativa relativa al reconeixement, la suspensió, l'extinció i la represa derivada de la gestió de la prestació per cessament d'activitat dels treballadors autònoms.»
Incomplir la normativa de la prestació per cessament d'activitat dels treballadors autònoms respecte a la gestió del desenvolupament de convocatòries i accions específiques de formació, orientació professional, informació, motivació, reconversió o inserció professional del treballador autònom que es determinin.»
La declaració o denegació de la força major com a situació legal del cessament d'activitat dels treballadors autònoms sense tenir en consideració la documentació aportada pel sol·licitant.»
S'introdueix un apartat 8 a l'article 29, amb la redacció següent:
«El falsejament de la declaració de força major perquè els treballadors autònoms obtinguin fraudulentament la prestació per cessament d'activitat o en gaudeixin, així com la connivència amb els treballadors autònoms per a l'obtenció de prestacions indegudes, o per eludir el compliment de les obligacions que correspongui a qualsevol d'ells en matèria de la prestació per cessament d'activitat.»
S'introdueix un apartat 9 a l'article 29, amb la redacció següent:
«Falta de prou diligència en la supervisió de la gestió de la prestació, de forma reiterada i prolongada en el temps.»
Es modifiquen els apartats 1 i 2 de l'article 47, que queden redactats de la manera següent:
En el cas dels sol·licitants i beneficiaris de pensions o prestacions de Seguretat Social, incloses les d'atur i la prestació per cessament d'activitat dels treballadors autònoms, les infraccions se sancionen:
a ) Les lleus amb pèrdua de pensió durant un mes.
En el cas de les prestacions per atur de nivell contributiu o assistencial, les infraccions lleus tipificades en els apartats 2 i 3 de l'article 24 se sancionen d'acord amb l'escala següent:
En el cas de la prestació per cessament d'activitat dels treballadors autònoms, la infracció lleu de l'article 24.3 se sanciona d'acord amb l'escala següent:
Pèrdua de 15 dies de prestació.
Aquestes escales s'han d'aplicar a partir de la primera infracció i quan entre la comissió d'una infracció lleu i l'anterior no hagin transcorregut més dels 365 dies que estableix l'article 41.1 d'aquesta Llei, amb independència del tipus d'infracció.
b ) Les greus tipificades a l'article 25 amb pèrdua de la prestació o pensió durant un període de tres mesos, llevat de les dels seus números 2 i 3, respectivament, en les prestacions per incapacitat temporal i en les prestacions i subsidis per atur, així com en la prestació per cessament d'activitat dels treballadors autònoms, en les quals la sanció és d'extinció de la prestació.
En el cas de les prestacions per atur de nivell contributiu o assistencial les infraccions greus tipificades a l'apartat 4 de l'article 25 se sancionen d'acord amb l'escala següent:
En el cas de la prestació per cessament d'activitat dels treballadors autònoms, la infracció greu tipificada a l'article 25.4. b se sanciona d'acord amb l'escala següent:
Aquestes escales s'han d'aplicar a partir de la primera infracció i quan entre la comissió d'una infracció greu i l'anterior no hagin transcorregut més dels 365 dies que estableix l'article 41.1 d'aquesta Llei, amb independència del tipus d'infracció.
c ) Les molt greus, amb pèrdua de la pensió durant un període de sis mesos o amb extinció de la prestació o subsidi per atur, o de la prestació per cessament d'activitat del treballador autònom.
També se'ls pot excloure del dret a percebre qualsevol prestació econòmica i, si s'escau, ajuda de foment d'ocupació durant un any, així com del dret a participar durant aquest període en accions formatives en matèria de formació professional ocupacional i contínua.
d ) No obstant les sancions anteriors, en el supòsit que la transgressió de les obligacions afecti el compliment i la conservació dels requisits que donen dret a la prestació, l'entitat gestora pot suspendre-la cautelarment fins que la resolució administrativa sigui definitiva.
En el cas de treballadors per compte propi o d'altri, i demandants d'ocupació no sol·licitants ni beneficiaris de prestacions per desocupació, o de la prestació per cessament d'activitat del treballador autònom, les infraccions se sancionen:
a ) En el cas de desocupats inscrits com a demandants d'ocupació en el Servei Públic d'Ocupació, no sol·licitants ni beneficiaris de prestacions per atur, les infraccions lleus, greus i molt greus tipificades a l'article 17 se sancionen amb el canvi de la situació administrativa de la seva demanda d'ocupació de la d'alta a la de baixa, situació en la qual s'han de quedar durant un, tres i sis mesos respectivament.
En aquesta situació, aquests demandants no poden participar en processos d'intermediació laboral ni ser beneficiaris de les accions de millora de l'ocupabilitat que preveuen les polítiques actives d'ocupació.
No obstant el que estableix el paràgraf anterior, aquests demandants, quan treballin i es quedin en situació d'atur, es poden o bé inscriure novament en el Servei Públic d'Ocupació i, en aquest cas, sol·licitar les prestacions i subsidis per atur, o bé sol·licitar la prestació per cessament d'activitat, si compleixen els requisits exigits per a això.
b ) En el cas de treballadors per compte propi o d'altri que cometin les infraccions tipificades a l'article 17.3, se'ls ha d'excloure del dret a percebre ajudes de foment de l'ocupació i a participar en accions formatives en matèria de formació professional ocupacional i contínua durant sis mesos.»
S'afegeix un nou apartat 4 bis a l'article 48, amb la redacció següent:
La imposició de les sancions per infraccions als treballadors autònoms o per compte propi, en els casos en què afectin la prestació per cessament en l'activitat, correspon, a proposta de la Inspecció de Treball i Seguretat Social, segons l'òrgan gestor:
a ) Si la gestió correspon a un organisme públic, la imposició de la sanció correspon al Servei Públic d'Ocupació Estatal o a l'Institut Social de la Marina, segons els casos.
b ) Si la gestió correspon a una mútua d'accidents de treball i malalties professionals de la Seguretat Social, a l'autoritat competent corresponent a la província en què s'hagi procedit al reconeixement de la protecció.»
Es faculta el Govern per dictar totes les disposicions que siguin necessàries per a l'aplicació i el desplegament de la present Llei, en l'àmbit de les seves competències.
L'habilitació al Govern conferida a l'apartat anterior inclou la possibilitat de modificar, per mitjà de norma amb rang de reglament, la lletra c de l'article 62.1 que la disposició addicional dotzena de la present Llei ha afegit al Reglament aprovat pel Reial decret 2393/2004, de 30 de desembre.
S'afegeix una nova lletra e al número 2 de l'article 5 del Text refós de la Llei general de la Seguretat Social, aprovat pel Reial decret legislatiu 1/1994, de 20 de juny, que queda redactada en els termes següents:
« e ) Establir els supòsits i les condicions en què els subjectes responsables en l'àmbit de la Seguretat Social, d'acord amb el que preveu l'article 27.6 de la Llei 11/2007, de 22 de juny, d'accés electrònic dels ciutadans als serveis públics, queden obligats a rebre les notificacions per mitjans informàtics o telemàtics.»
S'afegeix una nova disposició addicional, la cinquantena, al Text refós de la Llei general de la Seguretat Social, aprovat pel Reial decret legislatiu 1/1994, de 20 de juny, amb la redacció següent:
«Disposició addicional cinquantena.
Notificacions d'actes administratius per mitjans electrònics, informàtics o telemàtics
Les notificacions per mitjans electrònics, informàtics o telemàtics d'actes administratius en l'àmbit de la Seguretat Social s'han d'efectuar a la seu electrònica de la Seguretat Social, respecte als subjectes obligats que determini el ministre de Treball i Immigració així com respecte als qui, sense estar-hi obligats, hagin optat per aquesta classe de notificació.
Els subjectes no obligats a ser notificats en forma telemàtica a la seu electrònica de la Seguretat Social que no hagin optat per aquesta forma de notificació han de ser notificats en el domicili que expressament hagin indicat per a cada procediment i, si no, en el que figuri en els registres de l'administració de la Seguretat Social.
Les notificacions dels actes administratius que derivin de les dades transmeses electrònicament a través del Sistema RED, realitzades als autoritzats per a la transmissió esmentada, s'han d'efectuar obligatòriament per mitjans electrònics, informàtics o telemàtics a la seu electrònica de la Seguretat Social, de manera que són vàlides i vinculants a tots els efectes legals per a les empreses i subjectes obligats a què es refereixin aquestes dades, llevat que aquests últims hagin manifestat la seva preferència perquè la notificació en seu electrònica se'ls efectuï directament a ells o a un tercer.
Als efectes previstos a l'article 59.4 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú, les notificacions realitzades a la seu electrònica de la Seguretat Social s'entenen rebutjades quan, tot i haver-hi constància de la posada a disposició de l'interessat de l'acte objecte de notificació, transcorrin deu dies naturals sense que s'accedeixi al seu contingut.
En els supòsits que preveu l'article 59.5 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, i a l'empara del que disposa l'article 12 de la Llei 11/2007, de 22 de juny, d'accés electrònic dels ciutadans als serveis públics, les notificacions que no s'hagin pogut realitzar a la seu electrònica de la Seguretat Social o al domicili de l'interessat, d'acord amb el que indiquen els apartats anteriors, s'han de practicar exclusivament en el tauler edictal de la Seguretat Social situat en la dita seu electrònica.
Transcorreguts 20 dies naturals des que la notificació s'hagi publicat en el tauler edictal de la Seguretat Social, s'entén que la notificació ha estat practicada, es dóna per complert el tràmit esmentat i es continua el procediment.
El tauler edictal de la Seguretat Social l'ha de gestionar la Secretaria d'Estat de la Seguretat Social.
La pràctica de la notificació en el mateix tauler s'efectua en els termes que es determinin per mitjà d'una ordre del Ministeri de Treball i Immigració.»
Actuació preventiva de les mútues d'accident de treball i malalties professionals de la Seguretat Social
Les mútues d'accidents de treball i malalties professionals de la Seguretat Social no poden dur a terme directament les funcions corresponents als serveis de prevenció aliens.
Això sense perjudici que puguin participar amb càrrec al seu patrimoni històric en les societats mercantils de prevenció constituïdes a aquest únic fi, en els termes i les condicions que s'estableixin en les disposicions d'aplicació i desplegament.»
La present Llei entra en vigor al cap de tres mesos de la publicació en el Butlletí Oficial de l'Estat.