Consulta general sobre l'aplicació del límit de la investigació o sanció d'infraccions a les sol·licituds d'accés dels i de les electes a la informació municipal
El 7 d'agost de 2020 la GAIP rep la consulta següent de l'Ajuntament d'Altafulla: Si un regidor de l'oposició demana informació que pot formar part d'un expedient sancionador, se li pot denegar l'accés en aplicació de l'article 21.1. b de la Llei 19/2014, del 29 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern, segons el qual: "1.
El dret d'accés a la informació pública pot ésser denegat o restringit si el coneixement o la divulgació de la informació comporta un perjudici per a: (...) b) La investigació o la sanció de les infraccions penals, administratives o disciplinàries"?.
En resposta a aquesta consulta general, i en exercici de les funcions que li han estat atribuïdes per l'article 39 i la disposició addicional 6a de l'LTAIPBG i per l'article 7.2. i del seu Reglament, aprovat pel Decret 111/2017, de 18 de juliol, la GAIP emet el següent
El 7 d'agost de 2020 la GAIP rep la consulta següent de l'Ajuntament d'Altafulla:
"Un regidor d'un grup municipal de l'oposició, en representació d'aquest, ha sol·licitat a l'equip de govern que li faciliti uns informes de la Policia Local relatius a unes infraccions comeses per un local de restauració del municipi per incompliment de les mesures de seguretat adoptades per fer front a la COVID-19.
Aquests informes han estat derivats al Departament d'Interior com a òrgan competent en matèria d'espectacles públics i activitats recreatives, amb l'objectiu que, si s'escau, obrint el corresponent expedient sancionador.
Atès que la informació que sol·licita l'oposició és possible que formi part d'un expedient sancionador pendent de resoldre, la nostra consulta és saber si els podem denegar l'accés a aquesta informació, acollint-nos a l'article 21, paràgraf 1, lletra b) de la Llei 19/2014, del 29 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern (LTAIPBG), segons el qual:
b) La investigació o la sanció de les infraccions penals, administratives o disciplinàries".
La disposició addicional primera de l'LTAIPBG (que en aquesta qüestió reprodueix substancialment la disposició addicional primera de la Llei estatal bàsica 19/2013, de 9 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern) estableix el següent: "1.
La normativa reguladora del procediment administratiu corresponent és l'aplicable a l'accés per part dels qui tinguin la condició d'interessats en un procediment administratiu en curs als documents que s'hi integrin.
Es regeixen per la seva normativa específica, i per aquesta Llei amb caràcter supletori, les matèries que tinguin previst un règim jurídic específic d'accés a la informació".
Concorre en aquesta consulta la circumstància general prevista per l'apartat 2 de la disposició que s'acaba de transcriure: l'accés dels regidors i de les regidores a la informació de la respectiva corporació és una matèria que té un règim especial d'accés, regulat per llur normativa específica.
Concretament, l'accés dels membres de les corporacions locals de Catalunya a la informació en poder de l'entitat respectiva és regulat per l'article 164 del Text refós de la Llei municipal i de règim local de Catalunya (TRLMRLC), aprovat pel Decret legislatiu 2/2003, de 28 d'abril, segons el qual: "1 Tots els membres de les corporacions locals tenen dret a obtenir de l'alcalde o alcaldessa o del president o presidenta, o de la comissió de govern, tots els antecedents, les dades o les informacions que són en poder dels serveis de la corporació i són necessaris per al desenvolupament de llur funció.
2 Els serveis de la corporació han de facilitar directament informació als membres de les corporacions quan:
a) Exerceixin funcions delegades i la informació es refereixi a assumptes propis de llur responsabilitat.
b) Es tracti d'assumptes inclosos en l'ordre del dia de les sessions dels òrgans col·legiats dels quals són membres. c) Es tracti de l'accés a informació o documentació de la corporació local que sigui de lliure accés als ciutadans.
3 En els altres casos, la sol·licitud d'informació s'entén com a acceptada per silenci administratiu si no es dicta resolució denegatòria en el termini de quatre dies a comptar de la data de presentació de la sol·licitud.
En qualsevol cas, la resolució denegatòria s'ha de motivar, i només es pot fonamentar en els supòsits següents: a) Quan el coneixement o la difusió de la informació pugui vulnerar el dret constitucional a l'honor, la intimitat personal o familiar o a la pròpia imatge. b) Quan es tracti de matèries afectades per la legislació general sobre secrets oficials o per secret sumarial.
4 El que disposen els apartats anteriors s'entén sens perjudici de l'obligació de facilitar a tots els membres de la corporació la documentació íntegra de tots els assumptes inclosos en l'ordre del dia de les sessions dels òrgans col·legiats, des del mateix moment de la convocatòria.
Quan es tracti d'un assumpte inclòs per declaració d'urgència, s'haurà de distribuir, com a mínim, la documentació indispensable per poder tenir coneixement dels aspectes essencials de la qüestió sotmesa a debat.
5 Els membres de la corporació tenen dret a obtenir còpia de la documentació a la qual tenen accés.
Aquesta còpia es pot obtenir en format paper o bé en el suport tècnic que permeti d'accedir a la informació requerida.
6 Els membres de la corporació han de respectar la confidencialitat de la informació a què tenen accés per raó del càrrec si el fet de publicar-ho pot perjudicar els interessos de l'ens local o de tercers".
L'article 164 TRLMRLC constitueix un veritable règim d'accés especial a un tipus d'informació pública (la que es troba en poder de l'Ajuntament concernit) quan qui el sol·licita és un tipus especial de subjecte (un o una membre de la mateixa corporació local), caracteritzat pel fet d'actuar dotat d'un estatus jurídic singular (membre de la corporació), en exercici dels drets de representació política que dimanen de l'article 23 de la Constitució espanyola.
Per tant, quan una sol·licitud d'accés a la informació pública s'empara en aquest precepte, el règim jurídic aplicable és preferentment el que estableix ell mateix, i supletòriament el previst per l'LTAIPBG.
Així ho ha entès la primera jurisprudència sobre aquesta qüestió, que és l'STSJC 1074/2019, de 18 de desembre (recurs 334/2916): "Aquesta Reclamació ha estat presentada per una persona que té la condició de diputat de la Diputació de Girona, en relació amb una sol·licitud d'accés a la informació d'aquesta entitat, formulada al President al·legant expressament la seva condició de portaveu del Grup de la CUP, en el que constitueix una manifestació de l'exercici del dret dels i de les electes locals a la informació de la respectiva entitat.
Aquest fet obliga a determinar fins a quin punt és aplicable a aquest cas la legislació de transparència i la regulació del dret d'accés a la informació pública feta per l'LTAIPBG, i més encara si hom té en compte que el President de la Diputació nega que la GAIP tingui competència per atendre aquesta Reclamació.
L'apartat segon de la disposició addicional primera LTAIPBG estableix que "l'accés a la informació pública en les matèries que tenen establert un règim especial d'accés és regulat per llur normativa específica i, amb caràcter supletori, per aquesta llei".
Les sol·licituds d'informació dels membres de les corporacions locals sobre matèries de l'administració respectiva constitueixen un cas d'aplicació d'aquesta disposició, ja que tenen un règim especial d'accés.
Concretament, l'article 164 del Decret Legislatiu 2/2003, de 28 d'abril, que aprova el Text Refós de la Llei municipal i de règim local de Catalunya (LMRLC), regula el dret a la informació dels membres de les corporacions locals.
El d'aquest precepte és el règim especial que cal aplicar preferentment en aquest cas.
Les determinacions de la legislació de transparència, en virtut del previst per la disposició addicional primera apartat segon LTAIPBG, són supletòries, és a dir, s'apliquen en allò no regulat per l'LMRLC".
Ateses les anteriors consideracions, cal concloure que el règim jurídic aplicable a l'accés dels i de les electes locals a la informació que es troba en poder del respectiu ajuntament és el que estableix la legislació de règim local (a Catalunya, principalment l'article 164 TRLMRLC, desenvolupat, si s'escau, per la normativa interna de cada corporació), i supletòriament el previst per l'LTAIPBG.
Una de les qüestions que regula l'article 164 TRLMRLC és la dels límits legals aplicables a les sol·licituds d'informació municipal dels regidors i de les regidores adreçades al propi ajuntament.
Concretament, l'apartat 3 d'aquest precepte estableix literalment el següent: "la resolució denegatòria s'ha de motivar, i només es pot fonamentar en els supòsits següents: a) Quan el coneixement o la difusió de la informació pugui vulnerar el dret constitucional a l'honor, la intimitat personal o familiar o a la pròpia imatge. b) Quan es tracti de matèries afectades per la legislació general sobre secrets oficials o per secret sumarial".
Aquests són, per tant, els únics límits legals admissibles al seu accés a la informació de la respectiva corporació.
La promulgació posterior de l'LTAIPBG, que regula els límits legals aplicables a l'accés de la ciutadania en general a la informació que es troba en poder de qualsevol administració pública, en cap cas pot comportar una minva del contingut del dret d'accés dels i de les electes locals; per això la seva disposició addicional 1a.2 preveu allò comentat al fonament jurídic anterior, en el sentit d'aplicar preferentment la regulació establerta per la legislació de règim local, i només supletòriament l'LTAIPBG; en aquesta matèria dels límits no és procedent l'aplicació supletòria de l'LTAIPBG, perquè la regulació especial del TRLMRLC cobreix els límits del dret d'accés dels i de les electes, de manera que exclou la necessitat de recórrer a cap règim supletori.
Cal tenir en compte que els membres de les corporacions locals, quan demanen informació de la respectiva entitat, exerceixen un dret d'accés a la informació pública reforçat pel fet que ho fan també en exercici del dret de representació política de l'article 23 de la Constitució.
Els membres de l'oposició municipal són també membres de l'Ajuntament, exactament igual que els del govern, i exerceixen una funció essencial en tota societat democràtica, com és la de controlar el govern i l'administració respectius, i amb aquesta finalitat és essencial que puguin tenir accés a tota la informació que es troba en poder de la respectiva corporació, llevat dels supòsits excepcionals de l'article 164.3 TRLMRLC, que també són aplicables als membres del govern municipal.
El fet que l'article 164.6 TRLMRLC estableixi un deure de confidencialitat respecte de la informació a la qual poden tenir accés els regidors i les regidores a l'empara de l'article 164 TRLMRLC és coherent amb el fet que els límits que se'ls aplica siguin sensiblement més reduïts que els previstos amb caràcter general per l'LTAIPBG.
Nombroses resolucions i altres dictàmens de la GAIP reiteren sistemàticament l'aplicació d'aquests criteris (entre altres, el dictamen 2/2019).
En atenció a les anteriors consideracions, cal concloure que el límit legal al dret d'accés a la informació pública establert per l'article 21.1. b LTAIPBG no s'aplica a les sol·licituds d'informació municipal formulades per regidors o regidores del mateix ajuntament.
El règim jurídic aplicable a l'accés dels i de les electes locals a la informació que es troba en poder del respectiu ajuntament és el que estableix la legislació de règim local (a Catalunya, principalment l'article 164 TRLMRLC, desenvolupat, si s'escau, per la normativa interna de cada corporació), i supletòriament el previst per l'LTAIPBG.
El límit legal al dret d'accés a la informació pública establert per l'article 21.1. b LTAIPBG no s'aplica a les sol·licituds d'informació municipal formulades per regidors o regidores del mateix ajuntament.
Aquest és el nostre Dictamen, emès en relació amb una consulta de caràcter general, que no condiciona ni prejutja la nostra resolució de futures reclamacions sobre peticions concretes d'accés a la informació pública, en la mesura en què les circumstàncies i els interessos presents en cada cas poden determinar solucions diferents.