projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Taula rodona amb Manuel Carrasco Durán (Universitat de Sevilla) i Unai Martín Roncero (Universitat del País Basc).
Quin impacte han tingut sobre l'autogovern la reforma de l'art.135 de la Constitució i la Llei orgànica 2/2012 del 27 d'abril d'estabilitat pressupostària i sostenibilitat financera?
De quin marge disposen les comunitats autònomes per fer una política pressupostària pròpia?
La crisi i les directrius d'austeritat, han afectat diferencialment les polítiques de les comunitats autònomes?
Aquesta taula rodona analitza i debat els efectes que la crisi econòmica ha tingut sobre les comunitats autònomes des de dues perspectives: la competencial i la substantiva.
En aquest sentit, la intervenció de Manuel Carrasco analitza l'impacte competencial de l'estabilitat pressupostària, mentre que la intervenció d'Unai Martín analitza fins a quin punt els constrenyiments pressupostaris i les consignes d'austeritat han derivat en respostes diferenciades, en concret en les polítiques de sanitat i els seus efectes.
L'objecte de l'estudi d'aquest seminari és l'anàlisi de si en aquesta matèria la Generalitat disposa d'autonomia de prou qualitat per fer possible una política diferenciada.
Les ponències: "Marc competencial en relació amb la matèria de comerç: aspectes controvertits", a càrrec del Sr.
Gerard Martín i Alonso, cap de l'Àrea d'Assessorament sobre l'Organització Territorial del Poder, de l'Institut d'Estudis de l'Autogovern; "Estudi del marge de la Generalitat per establir polítiques pròpies en matèria de comerç interior", a càrrec de la Sra.
Helena Mora i Balcells, responsable d'Estudis i Iniciatives Autonòmiques, de l'Institut d'Estudis de l'Autogovern, i "Comerç interior: estat de la qüestió", a càrrec de la Sra.
Montserrat Gallardo Planes, subdirectora general de Comerç de la Direcció General de Comerç del Departament d'Empresa i Coneixement de la Generalitat de Catalunya.
Acabades les intervencions, hi va haver un torn de preguntes i un debat.
La ponència de Xavier Arzoz aborda l'abast i la naturalesa dels poders d'execució dels tribunals constitucionals des d'una perspectiva comparada, amb l'objectiu d'extreure conclusions que serveixin per contextualitzar la regulació dels poders d'execució del TC espanyol introduïda per la Llei orgànica 15/2015, de 16 d'octubre.
Examinà la regulació i l'experiència dutes a terme en aquesta matèria en dos estats federals europeus: Alemanya i Àustria.
La tria de casos respon no només al fet que tots dos tribunals acumulen la més llarga experiència de jurisdicció constitucional concentrada existent en el món, sinó que també han influït en la recepció i configuració de la jurisdicció constitucional a l'Estat espanyol.
La ponència d'Enric Fossas se centra en l'anàlisi de la reforma de la LOTC amb l'objectiu d'examinar-ne la constitucionalitat i oportunitat, especialment pel que fa algunes formes d'execució que preveu la llei arran dels pronunciaments que hi ha hagut sobre la disposició des del Consell de Garanties Estatutàries fins a la Comissió de Venècia, passant pel propi TC espanyol.
Conferència a càrrec dels professors Iris Reus i Dominic Heinz, de la Universitat de Bamberg.
A la seu de l'IEA va tenir lloc aquesta conferència que mirava de contestar preguntes com ara: Quina és la tendència actual del model federal alemany?
Hi ha un procés de centralització en marxa?
Quin ha estat l'impacte de la reforma constitucional del 2006 sobre les relacions entre Länder?
Lesley Ann Daniels presenta aquest treball finançat per l'IEA en el marc de les beques 2017.
Les campanyes per la independència a Catalunya i Escòcia porten anys actives.
Per tant, és pertinent entendre com les percepcions de la gent han canviat els darrers anys.
La nostra recerca examina detalladament el suport actual a la independència, si evoluciona o no i com ho fa.
També hem analitzat les conseqüències de les campanyes independentistes.
Dues dinàmiques mereixen una atenció particular.
En primer lloc, existeix una assumpció generalitzada que la societat ha esdevingut més polaritzada, però això fins ara només és una assumpció.
Així, hem investigat fins a quin punt es manté aquesta característica.
En segon lloc, actualment se sap poca cosa sobre la trajectòria del suport a la independència.
La nostra recerca examina el grau de fatiga a les campanyes d'independència.
26 de setembre a les 12 hores a l'IEA
La política comparada estudia la secessió com un fenomen domèstic (o intra-nacional) però la vessant exterior (o internacional) també té un paper important en la formació de preferències individuals.
"El món ens mira", deien els catalans partidaris de la independència.
"Una Escòcia independent seguirà formant part de la UE", afirmaven els escocesos que van votar "Yes" el 2014.
Els casos català i escocès indiquen que els partidaris de la secessió esperen suport internacional per la seva causa mentre que els partidaris de l' statu quo confien en l'hostilitat de la societat internacional cap a la fragmentació estatal.
La presentació donarà respostes a dues preguntes: (1) Es preocupen els nacionalistes per la política internacional?; i (2) Quina influència tenen les relacions internacionals en el suport per la independència?
Per contestar a les dues preguntes es presentaran resultats d'una enquesta online feta a Catalunya i Escòcia (N=2408) per una empresa de referència.
El disseny experimental de l'enquesta permet establir si el suport de la Unió Europea (i els grans poders internacionals) poden canviar les preferències per la secessió o la contra-secessió.
En lloc de saber si el món ens mira, aclarirem si nosaltres miren el món.
Confirmació d'assistència: [EMAIL]
16 de gener, a les 11 h, al Palau Centelles: Bda. de St.
Mariachiara Alberton - 20 de febrer a les 11.30 h a l'IEA
Alberton té atorgada una beca de l'IEA (convocatòria 2018) per fer una estada de recerca a la Facultat de Dret de la Universitat Rovira i Virgili, Grup de recerca "Territory, Citizenship and Sustainability".
Presentació del projecte de recerca Beques IEA 2018
Universitat Pompeu Fabra - Campus de la Ciutadella
Inscripció prèvia trucant al 933429800 o escrivint a [EMAIL]
Presentació: Ferran Requejo, director de l'Institut d'Estudis de l'Autogovern
Adela Asúa, catedràtica de Dret Penal de la Universitat del País Basc
Luis López Guerra, catedràtic de Dret Constitucional de la Universitat Carlos III de Madrid
Moderador: Carles Viver, catedràtic de Dret Constitucional
Una mirada politològica [12–13.45]
Angustias Hombrado, professora de Ciència Política de la Universitat Nacional d'Educació a Distància
Daniel Innerarity, catedràtic de Filosofia Política de la Universitat del País Basc
Ignacio Sánchez-Cuenca, professor de Ciència Política de la Universitat Carlos III de Madrid
Ferran Requejo moderador, catedràtic de Ciència Política de la Universitat Pompeu Fabra
Democràcia, sobirania i autogovern
El premi del concurs fotogràfic està reservat a joves que tenen entre 18 i 30 anys.
Assistents a l'exposició dels treballs guanyadors del premi Clic'20 de fotoreportatge i de reportatge audiovisual de caire social.
Aquest concurs és organitzat per l'Agència Catalana de Joventut de la Generalitat i l'associació Diomira, en col·laboració amb la Casa de la Generalitat.
Es presenta en el marc del Festival Off de fotoreportatge organitzat per la Cambra de Comerç de Perpinyà.
La Casa de la Generalitat de Catalunya proposa un nou curs de català intensiu per a adults, de nivell Iniciació.
Cada dimarts de 10h a 13h, del 6 d'octubre al 9 de febrer
Es tracta d'un mòdul de 48 hores, cada dimarts de 10h a 13h, del 6 d'octubre al 9 de febrer.
La inscripció és fixada a 105€.
Aquest curs, impartit en col·laboració amb l'associació Òmnium Catalunya Nord, està pensat per persones especialment motivades que, per raons professionals o personals, necessitin tenir en un termini relativament breu un nivell de català suficient per fer front a converses bàsiques.
Està constituït per 45 hores de llengua, a les quals s'afegeixen tres hores de formació cultural ofertes per la Casa de la Generalitat.
També obre la possibilitat per als alumnes de participar de manera prioritària als actes públics organitzats per la Casa de la Generalitat.
El nombre de places és limitat.
Evidentment, serà imperatiu respectar les normes de seguretat sanitària: distanciació física, gel hidroalcohòlic i mascareta.
Més informació: Casa de la Generalitat, 1, carrer de la Fusteria, 66000 Perpinyà.
Fins al 15 de juliol és pot visitar l'exposició inèdita dedicada a la seva vida i a la seva obra
La Casa de la Generalitat, de nou oberta al públic després del confinament, celebrarà tot al llarg de l'any 2020 el centenari del naixement de l'escriptor de Sallagosa Jordi Pere Cerdà, un dels grans referents de la literatura d'expressió catalana del segle XX.
Fins al 15 de juliol és possible visitar (en el respecte de les mesures de distanciació física reglamentàries) l'exposició inèdita dedicada a la seva vida i a la seva obra, concebuda per la Casa de la Generalitat.
Una exposició que té com a lema uns versos del poeta: "Tinc al cor un poble, fet de llosa dura".
Aquesta exposició es podrà tornar a veure al mes d'octubre, quan acompanyarà un homenatge públic al poeta, la data precisa del qual serà comunicada més endavant.
Es tracta també d'una exposició que té vocació a ser itinerant: qualsevol municipi o associació de Catalunya Nord que voldria poder disposar-ne, de forma gratuïta, pot contactar amb els nostres serveis.
Jordi Pere Cerdà, un dels grans referents de la literatura d'expressió catalana del segle XX.
El termini per presentar sol·licituds acaba el 23 de juliol de 2020
El Diari Oficial de la Generalitat ha publicat la convocatòria corresponent a l'any 2020 per a la concessió de les subvencions pluriennals Eurodistricte per al desenvolupament de projectes de cooperació a l'Espai Català Transfronterer 2020-2021, que atorga el departament de Presidència a través de la Casa de la Generalitat a Perpinyà.
El termini per presentar els projectes comença el 24 de juny i acaba el 23 de juliol de 2020.
Les sol·licituds s'han de presentar electrònicament a través de Tràmits Gencat.
Es preveu implementar quatre eixos de mobilitat per eliminar "l'efecte frontera" entre el final de 2020 i el principi de 2021.
El projecte europeu ConnECT, en el què hi col·labora la Casa de la Generalitat, defineix nous corredors de mobilitat en línies de bus interurbanes per unir el Principat i la Catalunya del Nord.
L'objcetiu és implementar noves rutes d'autobús perafavorir la mobilitat i la interconnexió, la coordinació i la millora d'horaris i freqüències entre municipis, regions i veïnatge a l'espai català transfronterer.
Alhora, afavorirà el contacte territorial amb l'Hospital de la Cerdanya, a Puigcerdà, i amb tota la xarxa de salut.
El projecte ConnECT, finançat amb fons del programa europeu POCTEFA, contempla quatre eixos o corredors de mobilitat seleccionats per definir les línies d'autobús, amb els seus recorreguts, punts de parada i horaris, per coordinar-los amb altres modes de transport públic i sostenible.
La intermodalitat amb Perpinyà es produirà via Figueres - La Jonquera - Els Límits - El Pertús - El Voló.
Amb Arles i Perpinyà, a través de Figueres - Maçanet de Cabrenys - Costoja - Sant Llorenç de Cerdans.
Arles, Perpinyà i Ripoll quedarà garantida amb l'eix Camprodon - Molló –Prats de Molló.
Finalment, hi haurà el corredor per afavorir la connexió entre la Cerdanya transfronterera i l'Hospital de Cerdanya, amb quatre rutes: Girona -Puigcerdà - Llívia - Bourg-Madame; Barcelona - Puigcerdà - Llívia - Bourg- Madame; Porté Puymorens-Puigcerdà-Mont-Louis; i Formiguères-Puigcerdà –Err.
Tota la xarxa de transport públic de la Regió d'Occitània ja es pot consultar al cercador de rutes "Mou-te amb transport públic per Catalunya", des de la pàgina web i a través de qualsevol dispositiu mòbil.
"Mou-te" permet consultar informació actualitzada de les línies -recorreguts, parades, horaris, incidències i afectacions-.
Els socis que impulsen el projecte "ConnECT" són la Generalitat de Catalunya, la Regió d'Occitània i el Consell Departamental dels Pirineus Orientals.
El Jurat d'Expropiació de Catalunya és un òrgan col·legiat permanent de la Generalitat de Catalunya, de caràcter administratiu, sense personalitat jurídica i amb independència jeràrquica.
La seva funció és fixar preu just en els expedients expropiatoris de les administracions públiques de Catalunya.
El Jurat d'Expropiació s'estructura en seccions territorials que exerceixen llurs funcions en relació amb les expropiacions que es porten a terme en el territori dels municipis inclosos en cada demarcació
El procediment davant el Jurat d'Expropiació s'inicia mitjançant la remissió de l'expedient de preu just per l'administració expropiant a la secció territorial corresponent, article 9 de la Llei 9/2005, de 7 de juliol, del Jurat d'Expropiació de Catalunya i també pot iniciar-se pel procediment d'expropiació per ministeri de la Llei article 15 de la Llei 9/2005, de 7 de juliol.
Els titulars de béns o drets objecte d'expropiació poden adreçar-se al Jurat mitjançant els procediments i complint els requisits establerts als articles anteriorment indicats.
Als titulars de béns o drets afectats.
La nova data de finalització de presentació de sol·licituds és el 16 de juny de 2020.
La documentació la trobareu a cadascun dels passos de la tramitació.
Requisits dels treballs presentats
Requisits de les persones destinatàries
Per a l'avaluació i la selecció del Premi es tindran en compte els criteris següents:
La puntuació mínima per la concessió del premi és de 60 punts.
En cas d'optar per fer la presentació de la sol·licitud per internet, és necessari que envieu el formulari "Petició genèrica amb signatura electrònica".
Cal indicar en el camp assumpte: Presentació de la candidatura al premi Ramon Juncosa de divulgació i periodisme transfronterers.
Com a documentació annexa, cal adjuntar obligatòriament la Candidatura al Premi Ramon Juncosa i la documentació que escaigui, preferentment en format PDF, ZIP o RAR.
El formulari es dirigirà al Departament de la Presidència.
Consulteu la llista de certificats digitals admesos.
Consulteu les condicions tècniques per tramitar en línia a Tràmits gencat.
Aquest tràmit es pot fer per internet amb certificat digital o IdCatMòbil.
Les sol·licituds es poden presentar a qualsevol dels llocs que preveu l'article 38.4 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú, d'acord amb el que estableix la disposició derogatòria única de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.
El termini màxim per a resoldre és de sis mesos a comptar des de la data de publicació de la convocatòria.
Es farà exposició pública de la resolució en el Tauler electrònic de l'Administració de la Generalitat de Catalunya i de, manera complementària, també es publicarà al tauler d'anuncis de la Casa de Perpinyà (Carrer de la Fusteria, 1, F66000 Perpinyà).
El lliurament del Premi es farà en acte públic.
El dia, el lloc i l'hora d'aquest acte es publicarà a la pàgina web del Departament de la Presidència i es notificarà a les persones interessades.
Sens perjudici de l'obligació de resoldre, transcorregut el termini de sis mesos sense que s'hagi dictat i notificat la resolució expressa, les persones interessades poden entendre desestimades les seves sol·licituds per silenci administratiu.
L'import corresponent al Premi es farà efectiu en un únic lliurament a partit de la data de notificació de la resolució prevista, un cop el premiat presenti l'imprès de sol·licitud de transferència bancària degudament emplenat i verificat per l'entitat bancària.
Les administracions expropiants trametran l'expedient de preu just a la secció territorial corresponent en el termini d'un mes, a comptar, des que l'Administració té constància de la no-acceptació del preu de la persona titular del bé o dret objecte d'expropiació.
Si les administracions no trameten l'expedient en el termini indicat anteriorment, la persona titular del bé o dret expropiat pot adreçar-se directament al Jurat, presentant el seu full d'apreuament davant la secció competent del Jurat.
Mitjançant la tramesa de l'expedient de preu just per l'Administració expropiant o de la sol·licitud del titular del bé o dret objecte d'expropiació que s'acompanyarà del seu full d'apreuament.
Els ens locals han de trametre la sol·licitud a través de l'Extranet de les administracions catalanes, EACAT.
També es pot presentar per alguna de les diferents vies que preveu l'article 38.4 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú, d'acord amb el que estableix la disposició derogatòria única de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.
El Jurat informarà en la seva resposta l'obertura i/o l'inici del tràmit de preu just, juntament amb la indicació de la data de recepció de la seva sol·licitud, el número d'expedient, el termini màxim de què disposa el Jurat per a resoldre, la data possible per al tràmit d'avinença i el sentit i efectes del silenci administratiu.
Aquest document és el relat del Pla de Govern 2004-2007, una nova figura dins els processos de gestió política de la Generalitat que vol contribuir a posar en marxa una nova manera de treballar en el si del nostre Govern.
Fins ara, no existia cap instrument concret que identifiqués l'acció futura del Govern a l'inici d'una legislatura.
Els ciutadans i les altres institucions del territori, si volien conèixer quina seria l'acció política del seu govern per al conjunt del mandat, disposaven sobretot de fonts indirectes: el programa electoral d'un partit, les intervencions anuals en un debat de política general, la concreció pressupostària anual, etc.
Per elaborar el Pla, el text de referència inicial ha estat l'acord de govern signat al Saló del Tinell el 14 de desembre de 2003.
L'acord subratlla uns punts de consens que permeten constituir un govern, però no detalla la totalitat de l'acció política d'aquest.
El Pla de Govern és doncs hereu de l'Acord i per això la seva arquitectura principal d'eixos i àmbits li resta fidel, però els enriquiments successius que ha tingut li fan tenir personalitat pròpia i esdevenir programa ordenat en quatre grans eixos inicials que es desglossen en vint-i-dos àmbits, dels quals pengen els seixanta-quatre objectius polítics, que representen el nivell més baix d'abstracció.
El Pla de Govern 2007-2010 conté 67 objectius concrets, que són les prioritats que guiaran el Govern en aquesta legislatura.
La majoria d'aquests objectius abasten l'acció de més d'una conselleria i es concreten en més de 300 actuacions concretes, que queden detalladament recollides en el Pla.
El contingut del Pla de Govern té les seves fonts en l'Acord de l'Entesa, signat el mes de novembre passat, i en les iniciatives dels diferents consellers durant els primers cent dies del Govern.
El Pla, de fet, conté un nombre destacable d'actuacions no esmentades en l'Acord d'Entesa, resultat de la presa de contacte amb el conjunt de competències que des de fa cent dies s'estan exercint.
La presentació del Pla de Govern és en definitiva un exercici de transparència, ja que està elaborat seguint una metodologia que permet un millor grau de seguiment i per tant d'exigència de la ciutadania.
Elaborat sota la coordinació del Departament de la Presidència, el document relat del Pla de Govern està estructurat a partir de la formulació explícita d'objectius estratègics, dins del marc d'eixos i àmbits més generals.
El Pla de Govern 2011-2014 concreta mesures per pal·liar els efectes d'una triple crisi: l'econòmica i les seves conseqüències socials; la de les relacions Catalunya-Espanya, i la de la confiança en les institucions.
La recuperació econòmica del país és la prioritat d'aquest Govern juntament amb la defensa de l'Estat del Benestar i així queda reflectit en els 474 objectius que recull el Pla.
A més, els compromisos del Govern són oberts i flexibles, de manera que poden variar si la conjuntura canvia.
Per aconseguir-ho, el Pla de Govern 2011-2014 s'estructura en vuit eixos, 64 àmbits d'actuació i 474 objectius, que han de permetre reduir les xifres de l'atur i alhora ajudar les empreses i els emprenedors en la creació d'ocupació.
També és voluntat de l'Executiu consolidar l'Estat del Benestar i, per això, es dibuixen accions que garanteixin el benestar dels ciutadans, l'educació sanitària, l'educació o la igualtat d'oportunitats.
En aquest sentit, els grans reptes seran la lluita contra el fracàs escolar, la preservació del model sanitari català o la construcció d'un model català d'atenció a les persones amb dependència.
El Pla de Govern 2011-2014 recull les línies d'actuació de l'Executiu per fer front a 10 grans reptes de país:
El pla de Govern 2013-2016 fixa les línies mestres de les polítiques que la Generalitat seguirà durant aquest període, on l'agenda nacional i l'agenda social van agafades del mà.
El Pla es fonamenta en el programa de Govern que va presentar el president de la Generalitat durant el debat d'investidura el desembre de 2012, i també en l'Acord per la X Legislatura, signat per CiU i ERC.
Aquesta legislatura s'emmarca, com l'anterior, enmig de tres crisis simultànies:
L'estructura del PdG s'ha dissenyat a partir del Pla de Govern anterior i es basa en 7 eixos, 77 objectius i 355 mesures —presentades com a annex del Pla de Govern— que es divideixen en: 212 mesures d'actuacions executives, 65 mesures en matèria legislativa i 78 accions normatives.
El pla de Govern 2013-2016 s'estructura en els següents eixos d'actuació:
El Consell Executiu ha aprovat el Pla de Govern per a l'XI legislatura, el document que marca el full de ruta de l'Executiu per assolir un país més just fonamentat en un nou estat del benestar, amb més i millor ocupació i unes bones pràctiques que garanteixin la regeneració democràtica.
A banda de ser un element de planificació, també permet retre compte de l'actuació del Govern, avaluar el compliment dels compromisos adoptats i garantir la transparència en les relacions amb la ciutadania.
El document s'estructura en 3 eixos desenvolupats en 79 objectius i 750 mesures executives, legislatives i normatives:
El Gabinet Jurídic, integrat per tots els advocats i advocades de la Generalitat, és l'òrgan encarregat de l'assessorament en dret i la representació i la defensa jurídica del Govern de la Generalitat de Catalunya i de la seva Administració davant els tribunals, sens perjudici de les atribucions de la Comissió Jurídica Assessora.
Li correspon també coordinar jurídicament les unitats departamentals i territorials i els serveis jurídics dels organismes autònoms, entitats de dret públic i empreses públiques.
El personal del Cos d'advocacia de la Generalitat depèn, pel que fa al règim de prestació dels seus serveis, de la secretaria general de cada departament, de la delegació territorial o de la presidència, direcció o càrrec similar dels organismes al servei que han estat adscrits.
El Gabinet Jurídic està integrat per tots els membres del Cos d'Advocacia de la Generalitat, que estan sotmesos en la seva actuació a la direcció i la coordinació jurídiques del director o directora d'aquest Gabinet Jurídic.
El directora o la directa pot assignar als membres del Cos d'Advocacia de la Generalitat les tasques o els assumptes que tenen encomanats els serveis centrals del Gabinet Jurídic.
Les convocatòries dels processos selectius del Cos d'advocacia de la Generalitat de Catalunya es publiquen al web del Departament de Polítiques Digitals i Administració Pública.