projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El Butlletí d'informació farmacoterapèutica (e-BIF) és una publicació adreçada als professionals de la Regió per informar i promoure la utilització racional dels medicaments.
El primer número del butlletí es va publicar en suport paper l'1 de febrer de 1993.
En aquell moment rebia el nom de "Butlletí d'Informació i actualització terapèutica".
A partir del número 11, editat el febrer de 1995, es va convertir en l'actual de "Butlletí d'Informació Farmacoterapèutica de la Regió Sanitària Girona (BIFT)", va canviar el format i es va tramitar l'ISSN.
Tres anys més tard, a partir de març de 1998, es van començar a editar les "fitxes farmacològiques" com a complement del BIFT, publicades a la pàgina web del CatSalut en format PDF.
A finals de l'any 2009 el Butlletí va iniciar una nova etapa.
Va passar a publicar-se únicament en suport electrònic, e-BIF, en forma de pàgina web i va començar a oferir altres serveis addicionals, com ara informació sobre alertes sanitàries, cursos i congressos i altres novetats en relació a la prescripció i ús dels medicaments.
Aquesta pàgina web s'actualitza amb una periodicitat mínima bimensual.
Claudicació intermitent: tractament
La malaltia arterial perifèrica (MAP), també coneguda com a malaltia vascular perifèrica, és una patologia en la qual hi ha obstrucció de les artèries, especialment les de les extremitats inferiors, causada principalment per arteriosclerosi.
Freqüentment, la MAP està infradiagnosticada a causa de l'absència de símptomes, l'inici gradual de la simptomatologia en molts pacients i la tendència a atribuir aquest problema al procés natural d'envelliment.
El símptoma més comú de la MAP és la claudicació intermitent (CI), caracteritzada per una història de dolor a les cames que apareix en caminar i que s'alleuja amb el repòs.
Amb reduccions més greus i significatives del flux sanguini, la simptomatologia pot empitjorar progressivament fins a produir-se finalment dolor amb el repòs, ulceracions i gangrena.
La qualitat de vida dels pacients amb claudicació es pot reduir significativament per raó de la restricció de la mobilitat.
L'evolució constant del coneixement relatiu als tractaments farmacològics, amb l'aparició continuada de nous medicaments i de nova evidència, fa imprescindible que els professionals disposin d'informació actualitzada en el maneig dels fàrmacs, per millorar els resultats en salut i garantir la seguretat dels pacients.
Les guies clíniques produïdes per les societats científiques es solen fer des d'una perspectiva d'alta complexitat, i sovint influenciades per la industria farmacèutica, pel que, traslladar-les a la pràctica assistencial pot generar controvèrsies.
Les avaluacions independents permeten complementar aquestes guies amb una visió del valor afegit de les novetats des d'una perspectiva integrada, i de la contribució que representen per al sistema nacional de salut.
La 1a Jornada Farmacoterapèutica de la Regió Sanitària Girona, que es durà a terme a l'Auditori Josep Irla de l'edifici de la Generalitat Girona el 29 de novembre de 2018, pretén donar resposta a aquesta necessitat i té dos objectius principals.
Per una banda, fomentar la responsabilitat en la transferència de la innovació científica a la pràctica clínica i el compromís amb el bé comú, per part de tots els professionals de la salut implicats en la utilització i la gestió del medicament.
Per altra banda, fomentar la interrelació de professionals dels diferents àmbits assistencials i categories professionals.
En aquesta I Jornada, es presentarà el Programa d'harmonització farmacoterapèutica del CatSalut i s'abordarà el tractament farmacològic amb antidiabètics, anticoagulants orals i hipolipemiants (iPCSK9).
També serà un espai per fer conèixer els treballs, sobre les àrees que tractarà la jornada, realitzats pels professionals dels diferents àmbits.
Això es farà mitjançant l'exposició de pòsters i de comunicacions orals.
La jornada compta amb el suport de l'Acadèmia de Ciències Mèdiques i de la Salut de Girona, que atorga el premi a la millor comunicació.
Jornada acreditada amb 0,3 crèdits pel Consell Català de Formació Continuada de les Professions Sanitàries.
Per obtenir el certificat s'ha de justificar l'assistència al 100% de la jornada.
Inclou set comarques de la província de Girona: Alt Empordà, Baix Empordà, Garrotxa, Gironès, Pla de l'Estany, Ripollès i Selva.
També agrupa alguns municipis del Maresme: Calella, Canet de Mar, Malgrat de Mar, Palafolls, Pineda de Mar, Sant Cebrià de Vallalta, Sant Iscle de Vallalta, Sant Pol de Mar, Santa Susanna i Tordera.
El Gerent assumeix la direcció i la gestió de la Regió Sanitària, com també la representació plena del Consell de Direcció pel que fa a l'execució dels acords que aquest adopta.
El Gerent té el suport de les següents unitats funcionals:
L'òrgan superior de govern de la Regió Sanitària és el Consell de Direcció i està format per:
Entre els representants del Departament de Salut, el conseller o consellera nomena la persona que assumeix la Presidència del Consell, que té la representació institucional del Servei Català de la Salut en l'àmbit de la Regió.
Assisteixen a les reunions del Consell, amb veu però sense vot, el o la gerent de la Regió Sanitària i un tècnic de la Regió escollit pel president, que actua com a secretari.
El Consell de Salut és l'òrgan de participació comunitària en les demarcacions territorials del Servei Català de la Salut, i es compon dels membres següents:
Telèfon d'informació: 061/Salut Respon
- De dilluns a divendres, de 9 a 17 hores i dissabte, de 9 a 14 hores.
- Juliol i agost: de dilluns a divendres, de 9 a 15 hores i dissabte, de 9 a 14 hores.
El 5 de gener i el 23 d'abril: de dilluns a divendres de 9 a 14 hores.
Si coincideixen en dissabte o festiu estarà tancat.
Agrupa sis comarques de la província de Tarragona: Alt Camp, Baix Camp, Baix Penedès, Conca de Barberà, Priorat i Tarragonès.
El Gerent assumeix la direcció i la gestió de la Regió, i també la representació plena del Consell de Direcció pel que fa a l'execució dels acords que aquest adopta.
A més, té el suport de les següent unitats funcionals:
El Consell de Direcció és l'òrgan superior de govern de la Regió Sanitària i està format per:
A més, assisteixen a les reunions del Consell, amb veu però sense vot, el gerent de la Regió Sanitària i un tècnic de la Regió escollit pel president, que actua com a secretari.
Tots els membres són nomenats pel conseller de Salut, a proposta de cada una de les representacions que el componen.
Entre els representants del DS, el conseller nomena la persona que assumeix la presidència del Consell, que té la representació institucional del Servei Català de la Salut en l'àmbit territorial de la Regió.
El Consell de Salut és l'òrgan de participació comunitària en les demarcacions territorials del CatSalut, i es compon dels membres següents:
Telèfon d'informació: 061/Salut Respon
Horaris d'atenció i registre: de dilluns a divendres de 9 a 14 hores.
Els treballs que els autors volen publicar a l'e-BIF s'han d'enviar per correu electrònic.
Els articles han de ser en català.
Els articles han de tenir els següents apartats:
Depenent del tipus d'article, es defineix un dimensionat estàndard:
Es recomana utilitzar el Procediment Normalitzat de Treball (PNT) per presentar els articles o fitxes que desitgeu que publicar a l'e-BIF.
En el moment de fer la recepció es comptarà el número de paraules i/o pàgines de l'article així com el nombre de gràfics i/o taules, per veure si s'adapta a les condicions.
Si és així, el mateix dia s'enviarà per correu electrònic als membres del consell de redacció.
Es comprovarà que l'article reuneixi els requisits, i en cas que no sigui així s'haurà de retornar a l'autor perquè el revisi, juntament amb les normes de publicació.
Cada article serà revisat pel consell de redacció en 3 sessions com a màxim:
Els articles de l'e-BIF se citen de la mateixa manera que els articles que són publicats en paper.
Álvarez B, Malla D, Roca R, Ventura F. Avaluació i tractament del dolor oncològic (II).
Tant els articles originals o treballs d'investigació, com els casos clínics han d'estar relacionats amb els temes de debat de la Jornada: diabetis, anticoagulació oral i dislipèmies.
Els resums dels treballs i casos clínics es faran en els idiomes oficials de Catalunya.
Es pot presentar qualsevol treball de recerca o cas clínic que s'hagi comunicat en congressos, jornades o publicat durant aquests últims anys, en aquest cas cal referenciar-ho.
Article original o treball de recerca en un arxiu word, marges 2'5, lletra arial 10 i en dues pàgines.
En la primera hi constarà el títol del treball, el nom o noms dels autors.
En la segona el resum estructurat en títol del treball, introducció, objectius, material i mètode, resultats i conclusions (límit d'aproximadament 600 paraules).
Cas clínic, en arxiu word, marges 2'5, lletra arial 10.
En la primera hi constarà el títol del cas, nom o noms dels autors.
En la segona un resum estructurat del cas clínic que contingui títol, antecedents patològics, malaltia actual, proves complementàries, diagnòstic i diagnòstics diferencials, tractament i conclusions. (límit aproximat de 300 paraules).
S'enviaran per correu electrònic a [EMAIL], indicant a l'assumpte: "Comunicació.
Data límit de presentació de treballs: 15 de novembre.
Data de comunicació dels treballs acceptats i els escollits per presentació oral: 21 de novembre.
Amb el lema "Contra el càncer de còlon, asseu-te", els dies 28 i 29 de març es realitzen diferents accions d'informació i sensibilització a la població a les demarcacions de Lleida i el Pirineu.
L'objectiu de la campanya és animar a fer-se la prova de detecció precoç del càncer de còlon i recte que realitza el Departament de Salut a homes i dones d'entre 50 i 69 anys.
Des del seu inici, el programa de detecció precoç ha ajudat a diagnosticar 267 càncers de còlon i recte a la Regió Sanitària Lleida i 34 a la de l'Alt Pirineu i Aran.
La gerent assumeix la direcció i la gestió de la Regió, i també la representació plena del Consell de Direcció pel que fa a l'execució dels acords que aquest adopta.
La gerent té el suport de les següents unitats funcionals:
El Consell de Direcció és l'òrgan superior de govern de la Regió Sanitària i està format per:
Entre els representants del Departament de Salut, el conseller o consellera nomena la persona que assumeix la Presidència del Consell, que té la representació institucional del Servei Català de la Salut en l'àmbit de la Regió.
Assisteixen a les reunions del Consell, amb veu però sense vot, el o la gerent de la Regió Sanitària i un tècnic de la Regió escollit pel president, que actua com a secretari.
El Consell de Salut de la Regió és l'òrgan de participació comunitària de la Regió Sanitària i està format per:
Horaris d'atenció i registre: de dilluns a divendres de 9 a 14 h.
El Pla d'enquestes de satisfacció del CatSalut PLAENSA 2003/4-2020 és una eina d'avaluació que mesura periòdicament la qualitat de servei i satisfacció de les persones que han utilitzat els serveis sanitaris públics.
Proposem de manera sistemàtica plans de millora als proveïdors sanitaris i sociosanitaris de manera individual o consorciada amb l'objectiu d'afavorir l'accessibilitat i la utilització dels serveis.
El Baròmetre sanitari de Catalunya permet mesurar, dues vegades a l'any, l'estat de l'opinió dels ciutadans de Catalunya, hagin utilitzat o no els serveis sanitaris públics i privats, en relació amb les polítiques de salut.
El CatSalut compta amb diferents instruments d'avaluació dels objectius contractuals i de resultats en salut i qualitat dels diferents centres de la xarxa sanitària d'utilització pública.
També disposa del Pla d'enquestes de satisfacció per mesurar el grau de satisfacció de les persones usuàries dels diferents serveis sanitaris.
Anualment el CatSalut valora l'assoliment dels objectius vinculats al contractes formalitzats amb les entitats proveïdores.
La formulació d'aquests objectius contractuals se centra en les prioritats que estableix el Pla de salut i els plans directors, així com en els objectius estratègics de la compra de serveis del CatSalut.
En coherència amb el model de contractació vigent, es defineixen objectius transversals que impliquen a més d'una línia assistencial i més d'una entitat proveïdora en un mateix territori, de manera que s'incentivi la col·laboració entre agents proveïdors.
Quant a la dimensió assistencial, s'ha mantingut la prioritat de potenciar l'atenció a la cronicitat, la resolució dels serveis i l'eficiència.
Les regions sanitàries estableixen el nivell d'assoliment de cadascun dels objectius, tenint en compte, els valors de referència que es defineixen per al conjunt de Catalunya.
En cada línia assistencials els diversos objectius a avaluar s'han agrupat en els següents categories:
L'avaluació dels resultat assolits pels diferents agents que integren el sistema sanitari públic permet la introducció d'una informació transparent i normalitzada que facilita li el procés de presa de decisions als agents del sector.
La Central de Resultats del sistema sanitari integral d'utilització pública de Catalunya es va crear el 2003 amb l'objectiu de de mesurar, avaluar i difondre els resultats en salut i qualitat assolits, en l'àmbit de l'assistència sanitària, pels diferents centres (hospitals, equips d'atenció primària, centres sociosanitaris, centres de salut mental i addicions, i centres de recerca i instituts d'investigació sanitària) del sistema sanitari públic.
La Central de Balanços es va crear l'any 1991 com un instrument de consens entre els hospitals i centres de la xarxa hospitalària d'utilització pública de Catalunya i el CatSalut, amb la voluntat d'assolir un nivell d'informació econòmica i financera que fos útil per millorar la gestió i l'eficiència dels centres, i també de disposar d'una informació agregada per a la planificació i la compra de serveis sanitaris.
El CatSalut, com a garant de la prestació dels serveis sanitaris de cobertura pública, ofereix aquests serveis a la ciutadania, amb caràcter general, a través dels centres, serveis i establiments sanitaris integrats en el Sistema sanitari integral d'utilització pública de Catalunya (SISCAT).
Les normes de contractació de gestió de serveis assistencials preveuen el procediment per a la contractació d'aquests serveis.
La compra de serveis és l'instrument del CatSalut per tal de dirigir les polítiques i estratègies a través de la contractació amb les entitats proveïdores.
Els sistemes de contractació i pagament que es defineixen en cada moment, orienten el model organitzatiu dels proveïdors, i el model de relació amb el seu entorn al territori amb l'objectiu de maximitzar els recursos disponibles per donar resposta a les necessitats de salut de la ciutadania, El Pla de salut, principal instrument de planificació sanitària orienta la política de serveis d'acord amb els objectius de salut i, per tant, la compra/contractació d'aquests serveis.
Paral·lelament a l'evolució del model sanitari el sistema de contractació i pagament amb les entitats proveïdores també ha anat evolucionant per tal de donar resposta als nous reptes assistencial en un entorn de creixement de la despesa.
Així, d'un sistema inicial de pagament per pressupost, l'evolució va ser cap a un sistema de pagament per acte assistencial i, posteriorment, a un model centrat en l'activitat, fins a arribar a l'actual sistema de compra en base poblacional.
L'1 de gener de 2015 va entrar en vigor el Decret 118/2014, de 5 d'agost, que és la norma específica que actualment regula l'establiment de convenis i contractes de gestió de serveis assistencials i el seu sistema de pagament sobre la contractació i la prestació de serveis sanitaris amb càrrec al Servei Català de la Salut.
Amb el pagament en base poblacional, es vol arribar a un model d'assignació territorial que garanteixi el tractament integral les necessitats assistencials de la població, prioritzant un model que afavoreixi la coordinació i la col·laboració entre els diferents proveïdors d'un determinat territori com a mitjà per obtenir un millor grau d'accessibilitat i d'eficiència en el conjunt del sistema.
La contractació dels serveis assistencials del CatSalut i de la resta d'entitats proveïdores s'inclou en un registre de convenis i contractes de prestació de serveis sanitaris en l'àmbit de l'assistència sanitària pública.
Per al coneixement de tota la ciutadania, i amb la finalitat d'oferir transparència sobre el sistema públic de salut, el CatSalut publica la informació d'aquest registre.
En aquest registre s'inscriuen els convenis i contractes de prestació de serveis sanitaris que el CatSalut estableix amb els proveïdors, així com els contractes que realitzen les entitats proveïdores.
El sistema sanitari català es va crear formalment l'any 1990 amb l'aprovació de la Llei d'ordenació sanitària de Catalunya (LOSC), amb la voluntat d'integrar en una sola xarxa d'utilització pública tots els recursos sanitaris amb diversitat de proveïdors i fórmules de gestió.
La LOSC va recollir la xarxa hospitalària d'utilització pública (1986), la primera xarxa de cobertura pública que aglutinava centres de diversa titularitat i formalitzava la col·laboració continuada i estable dels hospitals que prestaven serveis sanitaris de cobertura pública.
Posteriorment, es van anar constituint altres xarxes, com la sociosanitària i la de salut mental.
L'any 2000 es produeix un canvi qualitatiu pel que fa a la integració de la xarxa.
Per tal de definir un marc estable d'entitats proveïdores de serveis assistencials, es va crear el sistema sanitari integral d'utilització pública de Catalunya (SISCAT), que integra les xarxes assistencials en un sol sistema.
El SISCAT ha ajudat a optimitzar les infraestructures existents, consolidar aliances estratègiques entre proveïdors i afavorir el contínuum i la integració assistencials.
Amb la voluntat d'avançar en la concepció integral i integrada del sistema, es va reformar el SISCAT incloent-hi totes les xarxes pel tipus de serveis que presten (internament, comunitari, transport sanitari i altres serveis sanitaris).
Una part de les entitats del sistema estan participades pel Departament de Salut o el CatSalut per empreses públiques (entitats de dret públic sotmeses a l'ordenament jurídic privat i societats mercantils), consorcis i fundacions.
Actualment, el SISCAT està integrat per 68 centres hospitalaris, 434 equips d'atenció primària, 102 centres d'internament sociosanitaris, 40 centres de salut mental amb internament, 428 ambulàncies de suport vital bàsic i avançat (SVB i SVA) i 4 helicòpters medicalitzats del Sistema d'Emergències Mèdiques, així com més de 900 ambulàncies de transport sanitari no urgent (rehabilitació, diàlisi, etc.).
Tots els centres del sistema sanitari integral d'utilització pública de Catalunya (SISCAT)
En aquest apartat podreu consultar la relació de les entitats proveïdores privades contractades pel CatSalut que formen part del Sistema sanitari integral d'utilització pública de Catalunya (SISCAT) per tal de prestar serveis sanitaris.
La informació de les entitats està agrupada per àmbits assistencials, i des d'aquest espai podreu accedir al web de cada entitat i al contracte formalitzat amb el CatSalut.
Font: Divisió de Provisió de Serveis Assistencials.
El sector públic sanitari està format per totes les entitats que presten serveis de diversa tipologia en l'àmbit de la salut en les quals la Generalitat de Catalunya hi participa de forma majoritària, directa o indirectament, a través del Departament de Salut o del CatSalut.
Les diverses formes de gestió permeten al CatSalut avançar en la incorporació de mecanismes de gestió empresarial adequats al caràcter de prestació de l'Administració sanitària, així com la posada en funcionament de noves estructures organitzatives destinades a garantir la qualitat dels serveis.
D'aquesta manera, introdueixen una major eficàcia i eficiència en el sistema sanitari.
Aquestes entitats del sector públic adscrites pel CatSalut constitueix un dels àmbits de l'estructura corporativa.
Les empreses públiques són entitats de dret públic regides pel dret privat, llevat d'aquelles matèries que estan reservades al dret públic d'acord amb les seves lleis de creació i els seus estatuts.
Les societats mercantils es regeixen per la Llei de l'estatut de l'empresa pública catalana, els seus estatus i les normes de dret privat.
També s'inclouen les societats instrumentals i vinculades a d'altres entitats, inclòs l'Institut Català de la Salut.
Els consorcis són ens públics constituïts en el marc dels convenis de col·laboració formalitzats per la Generalitat i les seves entitats amb altres administracions o entitats públiques o privades sense ànim de lucre per al compliment de finalitats d'interès públic o d'utilitat social.
Les fundacions són entitats sense ànim de lucre constituïdes mitjançant l'afectació d'uns béns o d'uns drets de contingut econòmic i la destinació dels seus rendiments o dels recursos obtinguts per altres mitjans al compliment de finalitats d'interès general que es recullen als seus estatuts.
Poden constituir-les les persones físiques i les persones jurídiques públiques o privades.
És l'òrgan superior de govern i direcció del CatSalut.
Funcions: Les principals funcions d'aquest òrgan són fixar els criteris d'actuació del Servei Català de la Salut, d'acord amb les directrius Departament de Salut i del Consell Executiu, en el marc de la política sanitària de la Generalitat, i establir els criteris generals de coordinació de tot el dispositiu sanitari públic i de cobertura pública, especialment pel que fa a les activitats que portin a terme les regions sanitàries.
Composició: Està format per representants del Departament de Salut, el CatSalut i les regions sanitàries, el Departament de la Vicepresidència i d'Economia i Hisenda, els consells comarcals, el Consell General d'Aran, els ajuntaments de Catalunya, les organitzacions sindicals i empresarials més representatives, les corporacions professionals sanitàries i les associacions de consumidors, usuaris i malalts de Catalunya.
Són els òrgans superiors de govern de cada regió sanitària.
Funcions: Entre les funcions dels consells de direcció de les regions sanitàries hi ha formular programes d'actuació de l'avantprojecte del Pla de salut i del projecte del Pla d'inversions en els seus àmbits; aprovar la proposta de l'avantprojecte de pressupostos d'ingressos i despeses anuals de cada regió sanitària, de l'estat de comptes i els documents relatius a la gestió econòmica i comptable; proposar l'establiment i l'actualització d'acords, convenis i concerts per a la prestació dels serveis, i establir fórmules de gestió integrada o compartida amb entitats públiques o privades.
Composició: Els consells de direcció de les regions sanitàries estan formats per representants del Departament de Salut, dels consells comarcals i dels ajuntaments.
Són els òrgans de govern de cada sector sanitari.
Funcions: Entre les funcions dels consells de direcció del sector sanitari hi ha elaborar el Pla de salut en els seus àmbits territorials; analitzar i fer seguiment dels objectius; adaptar els programes d'actuació sociosanitària; analitzar la proposta de pressupost del seu àmbit i donar-hi la conformitat; aprovar la memòria anual del sector; avaluar la qualitat de l'assistència prestada pels centres, els serveis i els establiments adscrits al sector, i establir les mesures oportunes per tal de millorar-ne el funcionament.
Composició: Els consells de direcció dels sectors sanitaris estan formats per representants del Departament de Salut (del sector sanitari), dels consells comarcals i dels ajuntaments.