projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
A França han emmalaltit més de 80 persones -13 han hagut de ser ingressades a nivell hospitalari- a causa de Salmonella typhimurium.
Els pacients havien menjat l'embotit coppa (o Capocollo ) procedent d'Itàlia i elaborat amb matèria primera de França i Alemanya.
Es tracta d'un embotit cru curat de porc, el qual s'havia venut tallat en rodanxes i també en porcions més grans.
Les persones afectades han emmalaltit entre principis de juny fins els primers dies de juliol.
Ministeri de l'Agricultura i l'Alimentació de França, 12 de juliol de 2019
Dientamoeba fragilis ha estat el protozous intestinal més comú a l'àrea metropolitana de Hèlsinki entre 2007 a 2017.
Fins enllestir la detecció de l'ADN del paràsit, els resultats obtinguts donaven nombrosos falsos negatius.
L'any 2017 es va implementar un mètode de PCR múltiple per a paràsits protozoaris ( Dientamoeba fragilis, Giardia lamblia, Cryptosporidium parvum i Entamoeba histolytica ) en la pràctica clínica.
L'estudi va revelar que Dientamoeba era molt més comú a l'àrea metropolitana de Hèlsinki del que es pensava anteriorment.
De fet, la taxa supera la de Giardia.
L'Institut Holandès de Salut Pública i Medi Ambient dels Països Baixos ha publicat l'informe anual sobre malalties d'origen alimentari als Països Baixos de l'any 2018.
S'hi estudien 14 patògens, els quals no només es poden transmetre als humans a través dels aliments (al voltant del 40% del total).
També és possible a través del medi (per exemple les aigües superficials), a través d'animals i de persona a persona.
En aquest estudi es determina per a les malalties estudiades el paràmetre DALY (any de vida ajustada per discapacitat).
Es tracta d'una mesura internacional del nombre d'anys saludables de vida que es perd per malaltia o de mort prematura.
Es va observar un augment global del nombre de casos relacionats amb el menjar, especialment per al norovirus, Cryptosporidium spp. i rotavirus.
No obstant això, la càrrega general de la malaltia el 2018 va ser similar a la de 2017 (11.000 DALY).
Institut Nacional de Salut Pública i Medi Ambient del Països Baixos 4 de juliol de 2019
L'Autoritat Europea de Seguretat Alimentària (EFSA) ha publicat una avaluació del risc de listeriosi relacionada amb el consum de productes carnis cuinats a punt per a consumir no envasats elaborats a minoristes a Grècia.
Van participar diferents llars i es va concloure el següent:
Pel que fa als productes carnis cuits: es van analitzar les característiques fisicoquímiques i microbianes de 87 d'aquests productes mostrejats a nivell dels punts de venda.
Aquestes dades s'exposen en l'estudi.
Es va desenvolupar un model d'Avaluació quantitativa de riscos microbiològics ( Quantitative microbiological risk assessment (QMRA)) que va predir el risc de listeriosi relacionat amb el consum d'aquests productes carnis cuits.
El model es va utilitzar per classificar els 87 productes en funció de la probabilitat de contribuir al desenvolupament de listeriosi.
En general, el rànquing estava altament correlacionat amb la concentració de nitrits: els productes amb menor concentració de nitrits van mostrar un risc més elevat.
El model va predir un nombre mitjà de 7 listeriosis anuals.
Els percentils 95 previstos dels casos de listeriosis van ser de 33 per a la població en general, dels quals 13 casos per a consumidors de <65 anys i 20 casos per a consumidors ≥65 anys.
Es va predir el major nombre de casos (percentil 99) per a mortadel·la (9 casos), gall dindi fumat (7 casos) i gall dindi bullit (5 casos.
Es van elaborar recomanacions per als consumidors:
El Servei d'Inspecció i Seguretat Alimentària del Departament d'Agricultura dels Estats Units (FSIS), considera que no cal incloure en l'etiquetatge del productes carnis processats cap indicació en relació a que un consum excessiu pot provocar càncer de colon.
Es tracta d'una resposta del FSIS a una petició que va rebre del Centre per a la Ciència en el Interès Públic (( Center for Science in the Public Interest CSPI) que sol·licitava la creació de normes que requereixin incloure a l'etiquetatge de productes carnis processats l'avís que aconsella als consumidors que el consum freqüent d'aquests productes pot incrementar al consumidor el risc de càncer de còlon i recte.
Aquesta sol·licitud es feia en base a les dades subministrades per diferents estudis que relacionen el consum de productes carnis processats amb el càncer colorectal.
La petició defineix els productes processats de carn i aus de corral com aquells "produïts per fumar, curar, salar i/ o afegir substàncies químiques com nitrats i nitrits per preservar la carn i millorar el seu sabor".
En la resolució on exposen la seva conclusió, s'assenyala que aquest avís podria induir a engany: els consumidors haurien de situar el risc en el context adequat per poder-lo valorar.
Indiquen que per evitar interpretacions errònies caldria també incloure informació com l'efecte dels diferents mètodes de cocció, el nivell d'exposició per a cada producte, els factors de risc individuals com la predisposició genètica, l'estil de vida i la dieta.
L'Eurosurveillance, revista europea sobre vigilància, epidemiologia, prevenció i control de malalties infeccioses, ha publicat un article que descriu els resultats de la investigació d'un brot transfronterer, a Suècia i a Dinamarca, de Yersinia enterocolitica associat amb espinacs frescos importats.
Es subratlla la importància de la comunicació primerenca, l'accés ràpid a tota la seqüenciació del genoma (WGS) i el valor de la col·laboració entre agències de salut pública i alimentació a través de les fronteres.
També es fa èmfasi en la necessitat d'augmentar la consciència sobre aliments diferents de la carn de porc que poden vehicular aquest bacteri.
El patogen Y. enterocolitica es troba a la gola i l'intestí dels porcs i la transmissió sol associar-se amb menjar carn de porc crua o poc cuita.
Aquest brot, però, suggereix que altres fonts de Y. enterocolitica tenen un paper important: aliments com els espinacs poden presentar aquest bacteri a través d'aigua de reg contaminada, fertilitzants o altres fonts ambientals.
Per exemple, entre 2011 i 2018 a Noruega s'han descrit tres brots relacionats amb productes importats tipus amanides preparades.
Y. enterocolitica és una causa habitual de malalties diarreiques bacterianes a Suècia i Dinamarca, amb 2,3 i 4,9 casos respectivament per cada 100.000 habitants el 2016.
Salut pública d'Anglaterra (PHE), la Food Standard Agency (FSA), Salut Pública de Gal·les (PHW), la Food Standards Scotland (FSS) i altres entitats, participen en la investigació sobre la presència de Listeria en entrepans preparats.
S'han retirat entrepans i amanides vinculades a The Good Food Chain, empresa que va cessar voluntàriament la producció mentre continuava la investigació.
Els casos d'infecció de Listeria van afectar a sis pacients hospitalitzats en diferents centres a Anglaterra.
Tres d'aquests pacients van morir.
Fins ara, no hi ha hagut cap cas associat identificat fora de les organitzacions sanitàries.
La soca de Listeria es va identificar a la carn produïda per North Country Cooked Makes, subministradora de The Good Food Chain.
Estava present en entrepans envasats amb matèria primera procedent d'Irlanda.
Les empreses afectades caldrà que s'acreditin de nou per poder subministrar a establiments de salut.
La millor manera de prevenir la listeriosi és practicar una bona higiene dels aliments.
S'aconsella que els aliments refrigerats es col·loquin a temperatura de refrigeració amb immediatesa.
S'han observat de mitjana 166 casos anuals de listeriosis a Anglaterra i Gal·les, amb una mitjana de 46 morts els sis anys anteriors per any (2010 - 2016).
El novembre de 2017 un brot de gastroenteritis a una escola de Loire-Atlantique, a l'oest de França, va afectar a més de 160 persones.
S'ha detectat el paràsit Cryptosporidium parvum mitjançant un mètode molecular (Polymerase Chain Reaction), malgrat que el norovirus era la causa de la qual es sospitava en un principi.
Entre el menjar que es va servir sis dies abans a totes les persones que menjaven a la mateixa escola, hi havia un formatge blanc ecològic no pasteuritzat.
Una enquesta a la granja productora va mostrar la presència de vedells infectats amb el mateix genotip zoonòtic virulent proper a la sala de producció.
Un estudi realitzat per l'Institut alemany Max Rober revela que les amanides envasades són productes amb un alt risc de contaminar-se amb bacteris i virus nocius, especialment durant els mesos més càlids.
Aquest estudi s'ha fet a partir de 600 mostres de bosses d'amanida adquirides en un període de tres anys en supermercats.
Un 6% de les mostres presentava Salmonel·la, Listeria o Escherichia coli.
A més, el 42% de les amanides analitzades va superar el valor de referència per al recompte total de bacteris.
L'alta vulnerabilitat de les amanides als microorganismes s'atribueix a que quan es tallen alliberen substàncies que serveixen per a nodrir-los, afavorit per succeir en un context d'humitat alta.
Els autors recomanen emmagatzemar les amanides envasades a una temperatura màxima de 4 °C i consumir-les el més aviat possible.
El Comitè Científic Noruec per a l'Alimentació i el Medi Ambient (VKM) ha realitzat una actualització de l'avaluació del risc en relació a Listeria monocytogenes pel consum de peix cru.
L'Autoritat noruega de seguretat alimentària va demanar l'avaluació per actualitzar els seus consells sobre com menjar sushi per a dones embarassades i altres grups vulnerables.
Segons VKM, hi ha factors que determinen si els grups susceptibles queden exposats a sushi que pot provocar el desenvolupament de la malaltia:
Comitè Científic Noruec per a l'Alimentació i el Medi Ambient (VKM), 21 de juny de 2019
En aquest estudi s'identifiquen diferents soques de Listeria monocytogenes, d'acord amb la seva virulència i capacitat d'adaptació al medi intestinal.
Les soques hipervirulentes s'associen a productes lactis i tenen una gran capacitat d'adaptar-se a l'entorn intestinal dels mamífers, de manera que presenten una gran capacitat colonitzadora, de persistència a la llum intestinal i en les femtes, i de passar d'un hoste a un altre.
Les soques hipovirulentes són les que es troben en els aliments processats.
Una de les fonts de contaminació de la llet seria a partir de les femtes dels remugants.
La Food Standards Scotland (FSS) insisteix en que es cuini bé el pollastre i se segueixi una bona higiene quan es manipula carn d'aviram crua, amb la finalitat d'evitar una intoxicació alimentària a la llar i als pícnics.
L'Agència va fer la declaració abans de la temporada de barbacoa d'estiu i per celebrar el primer dia mundial de la seguretat alimentària el 7 de juny.
El pollastre cru es pot contaminar amb Campylobacter, que és responsable de 54.000 casos de malaltia cada any a Escòcia.
Dels 6.000 casos notificats cada any al voltant del 14% necessiten tractament hospitalari.
Les xifres de la FSS mostren que el 14 per cent de les persones al país menjaven pollastre de "color rosa o amb sucs vermells", es a dir, poc cuit, la qual cosa suposa un gran risc en front de Campylobacter.
Per això la FSS recomana que es comprovi que estigui cuit a 75oC utilitzant un termòmetre alimentari, ja que és la temperatura necessària per matar els bacteris que pot contenir.
Així mateix es recomana que no rentin el pollastre cru.
L'Agència de Salut Pública de Catalunya del Departament de Salut de la Generalitat de Catalunya (ASPCAT) ha rebut notificació de l'Agència Espanyola de Seguretat Alimentària i Nutrició (AESAN) -- a través de la Xarxa d'Alerta Alimentària estatal (SCIRI) -- de l'alerta per presència de Listèria Monocytogenes en productes de la marca "Sabores de Paterna".
Després de les primeres actuacions de les autoritats andaluses i aplicant el principi de precaució, s'han intervingut cautelarment i ordenat la retirada de la comercialització de tots els productes elaborats per "SABORES DE PATERNA S.C.A.".
Tot i que la distribució principal s'ha realitzat a Andalusia, hi han productes distribuïts en totes les comunitats autònomes excepte en el Principat d'Astúries i les ciutats autònomes de Ceuta i Melilla.
A Catalunya ja s'ha iniciat la gestió de l'alerta per part de les autoritats sanitàries de control alimentari i la comprovació de la retirada dels productes en els establiments implicats.
Els productes referits identificats per la marca "Sabores de Paterna " són:
Les dones embarassades han de consultar les recomanacions de l'Agència de Salut Pública de Catalunya sobre alimentació segura durant l'embaràs.
En el cas d'haver consumit aquest tipus de producte i presentar alguna simptomatologia compatible amb listeriosi, es recomana acudir a un centre de salut.
En cas de rebre nova informació, L'ASPCAT actualitzarà aquest comunicat, si es rep nova informació sobre aquesta alerta.
L'Agència de Salut Pública de Catalunya del Departament de Salut de la Generalitat de Catalunya (ASPCAT) ha rebut informació de l'Agència Espanyola de Seguretat Alimentària i Nutrició (AESAN) de l'ampliació de l'alerta associada a un brot de listeriosi ( Listeria monocytogenes ) a tots els productes de la marca "La Mechá", ja que s'han identificat altres productes que no havien estat notificats anteriorment, com el xoriço picant, el xoriço dolç o la botifarra negra
Per tant, s'amplia la llista de productes implicats en l'alerta a qualsevol producte elaborat per l'empresa MAGRUDIS SL de la marca "La Mechá", així com a qualsevol comercialitzat amb les marques d'identificació amb número de Registre General Sanitari d'Empreses Alimentàries i Aliments (RGSEAA) 10.025920/SE o 40.057087/SE.
Segons la informació facilitada per la Junta d'Andalusia tots els establiments inclosos en la llista de distribució facilitada per l'empresa es troben a Andalusia.
Trobareu més informació a la pàgina web de l'AESAN:
Els 9 principals distribuïdors d'aliments del Regne Unit han publicat els resultats de Campylobacter en pollastres venuts a la botiga durant el període de gener a març del 2019.
Concretament el 3,5% dels pollastres adquirits el mes de març d'enguany en nou dels principals minoristes del Regne Unit, van presentar un alt nivell de contaminació per Campylobacter.
Segons els resultats, el pollastre fresc de Tesco (6%) tenia la major quantitat de bacteris, seguit per Asda (5,5%) i Morrisons (5,4%).
El bacteri és la causa més freqüent d'intoxicació alimentària al Regne Unit.
La gran majoria dels casos es produeixen com a esdeveniments aïllats, no com a part de brots.
La Food Standard Agency (FSA) ha estat prenent mostres de pollastres dirigides a detectar Campylobacter des de 2014 i publica els resultats com a part de la campanya per aglutinar la cadena alimentària i fer front al problema.
A partir de l'any 2017, els principals minoristes duen a terme el seu mostreig i publiquen els seus resultats.
El mostreig i les anàlisis el realitzen seguint els protocols establerts per la FSA i acordats amb les empreses alimentàries.
Totes les empreses fan un gran esforç en aconseguir que en les granges proveïdores es redueixi el nombre d'animals amb Campylobacter.
Les pinatoxines (PnTXs) són toxines produïdes per microalgues marines anomenades Vulcanodinium rugosum que es poden acumular en el marisc.
Aquestes biotoxines marines es van identificar per primera vegada a França el 2011 en els musclos de la llacuna Ingril del departament de l'Hérault.
Des de llavors, les anàlisis realitzades en musclos d'aquesta llacuna han mostrat concentracions elevades de PnTX durant diversos mesos cada any.
També s'han detectat pinatoxines, en menor mesura, en altres regions de França, especialment en els musclos d'altres llacunes mediterrànies (Vic, le Prévost, Thau, Leucate) i a les costes atlàntiques.
Fora de França, a Canadà, Austràlia, Nova Zelanda i altres països del nord i sud d'Europa també es disposa de dades sobre contaminació de mariscs per PnTX.
D'acord amb la ingesta que caldria fer de musclos contaminats perquè produís el seu efecte nociu en persones, hi ha un possible risc per a la salut associat al consum de marisc contaminat per pinatoxines.
Els mes d'abril s'han notificat 110 alertes a través del RASFF.
Les alertes originades per al·lèrgens i contaminació per microorganismes són les incidències més abundants (21 en cada cas), seguides per les incidències per presència de microorganismes patògens (15).
Ingredients o traces d'elements no declarats en l'etiqueta: llet, ou, soja, gluten...
Afecta a aliments molt diversos: fruits secs, llavors, plats preparats, herbes i espècies, olis, productes del peix, pastisseria...
Intoxicació greu per formatge elaborat amb llet crua, formatge de pebre negre, formatge de cabra de llet crua, costelles de boví, canals de vaca, julivert congelat.
En diversos tipus de formatges de pasta tova: neufochatel, brie, coulommins, formatge d'ovella.... assortiment de xarcuteria, mandonguilles cuinades.
Pollastre, i productes de pollastre, salsitxes de carn, xoriç, carn picada, salami fumat, musclos, ous, ous en pols, xufes.
Fragments de metall, vidre, plàstic.
Substàncies i productes no autoritzats: Withania spp, Aegilops spp, sildenafil, cannabinol, tetrahidrocannabinol (TCH)
Etiquetatge insuficient o no exposar tots els ingredients
Fragments de plàstic, metall, vidre i fusta.
Purés infantil, avellanes, vegetals trossejat
*Se li pretenen atribuir efectes sobre la disfunció erèctil etc. Només s'ha demostrat que millora la qualitat de l'esperma
Benzopirè i hidrocarburs aromàtics policíclics
En 6 ocasions els aliments que han provocat una alerta eren originaris d'Espanya:
El mes d'abril hi ha hagut un total de 127 rebutjos, la majoria per presencia de microorganismes patògens (salmonel·la, 33 incidències), micotoxines (30), residus de pesticides (19) i controls deficients (12).
La salmonel·la s'ha detectat principalment en el grup de llavors i fruit secs i de carn d'aviram.
Els controls insuficients principalment es deuen a un control incorrecte d ela temperatura, varis casos per traçabilitat deficient i per operador no autoritzat.
En dues ocasions el rebuig ha estat per ser aliments modificats genèticament: un cas arròs i en un altre una proteïna orgànica d'arròs amb la proteïna pesticidal crystal protein Cry1Ab.
Aquesta proteïna és elaborada pel Bacillus thuringiensis.
Sota aquest epígraf es recullen 71 incidències.
A banda de les incidències per microorganismes, productes no autoritzats etc., trobem:
L'Agència de Salut Pública sueca (Folkhälsomyndigheten) va informar que hi havia hagut un augment del nombre de casos de Yersinia al país des de principis de març.
Es va confirmar que els casos pertanyien a un mateix brot gràcies a l'ús de seqüenciació genòmica completa (WGS), concretament es tracte de Yersinia enterocolitica de tipus O3.
S'han confirmat un total de 26 casos i s'estan investigant altres 30 infeccions.
Una de les possibles fonts que s'està investigant són pastanagues.
La infecció amb Yersinia és relativament poc freqüent a Suècia, i la causa més freqüent és el consum de carn poc cuita, tot i que també és possible el contagi directe d'animal a persones.
Agència de Salut Pública sueca (Folkhälsomyndigheten), 3 de maig de 2019
S'ha descrit el primer brot de criptosporidiosi relacionat amb suc de poma fora dels EEUU.
Els brots més recents de criptosporidiosis transmesos per aliments han estat provocats per verdures o herbes de les amanides.
A la tardor de 2018, un brot de criptosporidiosi va afectar a sis empleats de la mateixa empresa a l'oest de Noruega.
Tots els infectats havien begut del mateix recipient de suc de poma acabat de fer feia poc per un dels malalts.
El treballador va fer suc de poma durant el cap de setmana anterior, amb les pomes recollides a la granja.
És difícil eliminar els ooquistes de Cryptosporidium de les superfícies de les pomes.
Una altra via podria haver estat l'equip contaminat abans de l'ús i i que s'arrosseguessin oòcits als envasos inicials de suc de poma.
Cambridge Core, 11 de març de 2019
En un hospital de la ciutat de Zlin, a la República Txeca, un total de 68 persones han estat afectades per un brot de salmonel·losi.
Aquesta xifra inclou a membres del personal sanitari i pacients.
El nexe és un plat de pollastre i arròs servit per dinar el 14 de març.
Una enquesta epidemiològica va trobar que tots els pacients van consumir aquest dinar.
L'endemà es va detectar Salmonella enteritidis en mostres fecals.
El Departament de Tecnologia dels Aliments, Centre de Recerca CIVA, de la Universitat de La Rioja va realitzar un estudi per investigar la prevalença de Campylobacter spp. en una selecció de ramats d'aus de corral i les canals corresponents de broiler, així com el possible impacte de la contaminació durant el sacrifici i la transformació.
Es van seleccionar tres explotacions de pollastres al nord d'Espanya, dos amb presència de Campylobacter i una tercera exempta.
Es van prendre mostres del mateix ramat de diferents edats en cada granja per a la determinació de Campylobacter spp.
Es van examinar els mateixos ramats d'engreix en diferents etapes d'un escorxador i en una altra planta de processament.
Es van recollir mostres de l'entorn i dels equips de l'escorxador i de la planta de processament.
En la majoria de les canals refrigerades es va detectar Campylobacter, incloses les canals procedents dels animals de la granja que estava exempta.
En l'article s'indica la presència en percentatges en diferents fases i segons l'edat i la granja de procedència dels animals.
Iratxe Perez-Arnedo i Elena Gonzalez-Fandos del Departament de Tecnologia dels Aliments, Centre de Recerca CIVA, de la Universitat de La Rioja
El Centre Europeu de Prevenció i Control de Malalties ha publicat l'informe epidemiològic de l'any 2017 sobre la campilobacteriosi.
La campilobacteriosis és la malaltia gastrointestinal notificada amb més freqüència a la Unió Europea.
El 2017, 29 països europeus van notificar 250.161 casos confirmats de campilobacteriosis, amb una taxa de 64,9 casos per cada 100.00 habitants.
Des de l'any 2005, Campylobacter ha estat el patogen bacterià gastrointestinal dels humans que s'ha notificat amb més freqüència a Europa.
Tot i que hi va haver una tendència significativament creixent entre el 2008 i el 2017, la tendència a Europa s'ha estabilitzat durant els últims cinc anys (2013–2017).
L'any 2017, 29 països van informar 250.826 casos de campilobacteriosi, dels quals 250.161 van ser confirmats.
El 2016, el mateix nombre de països va informar 250.267 casos i 248.752 confirmats.
La majoria dels casos els va notificar per la República Txeca, Alemanya, Espanya i el Regne Unit.
Nou estats membres, inclosa la República Txeca i Espanya, van informar de tendències creixents de manera significativa des del 2013 fins al 2017.
Això es deu, en part, a una millora en les proves diagnòstiques des de 2013 a la República Txeca, i a un augment de la cobertura del sistema de vigilància a Bèlgica, a Polònia i a Espanya.
I a Suècia es van duplicar els casos en humans degut a un brot de Campylobacter a causa de la carn d'au de pollastre contaminat amb 5.000 casos més del que s'esperava des de l'agost de 2016 fins al juny de 2017.
En la majoria dels països, la carn d'au és la font més important de campilobacteriosis humana.
Les aus de corral, inclosa la transmissió ambiental i el contacte directe amb animals, i el consum i la preparació de carn d'aviram, genera el 80 per cent dels casos.
La resistència antimicrobiana dels bacteris Campylobacter en humans als antibiòtics usats per al tractament de les infeccions humanes és molt elevada, especialment pel que fa a la ciprofloxacina i la tetraciclina.