projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Poden votar en la mesa on figuren adscrits com a interventors, encara que no estiguin inclosos en el cens d'aquesta mesa, sempre que la mesa formi part de la circumscripció electoral on li correspon votar en tots els processos electorals convocats.
Només poden votar en la mesa on figuren censats.
Només poden ser presents en la mesa de la qual formen part.
Poden accedir lliurement a tots els locals electorals.
Pot assistir la mesa i participar en les seves deliberacions amb veu, però sense vot.
Poden examinar el desenvolupament de la votació i de l'escrutini en qualsevol mesa.
Poden formular protestes i reclamacions, que han de ser consignades en l'acta, i demanar certificats.
Poden formular protestes i reclamacions i demanar certificats, la qual cosa s'ha de consignar en l'acta.
Si es presenten a la mesa una vegada estesa l'acta de constitució de la mesa, poden votar, però no formar-ne part.
Si no hi ha interventors de la seva candidatura, poden actuar com a tals davant la mesa i participar-hi amb veu, però sense vot.
Fins a tres dies abans de la celebració de les eleccions, els representants de les candidatures poden nomenar fins a dos interventors per cada mesa electoral, mitjançant l'expedició de credencials que han de lliurar a la junta electoral de zona corresponent.
L'interventor exerceix la seva funció només en la mesa en la qual està acreditat i té competències per:
Els interventors voten en la mesa en la qual estan acreditats, encara que no estiguin inclosos en el cens electoral de la mesa sempre però que la mesa formi part de la circumscripció electoral en què li correspongui votar en tots els processos electorals convocats.
En cas contrari, poden votar per correu.
Els interventors poden dur emblemes o adhesius amb el nom i les sigles de la candidatura que representen, només amb la finalitat d'identificar-se com a interventors, sense que això constitueixi propaganda electoral.
El representant de cada candidatura pot atorgar el poder a favor de qualsevol ciutadà, major d'edat i que es trobi en ple ús dels seus drets civils i polítics, per tal que representi a la candidatura en els actes i operacions electorals.
L'apoderament es formalitza davant de notari o davant del secretari de la junta electoral provincial o de la zona, els quals expedeixen la corresponent credencial, d'acord amb el model oficialment establert.
Els apoderats s'han d'identificar mostrant la credencial i el document nacional d'identitat als membres de la mesa.
Els apoderats només poden votar en la mesa on estiguin censats.
Els apoderats poden dur emblemes o adhesius amb el nom i les sigles de la candidatura que representen, només amb la finalitat d'identificar-se com a apoderats, sense que això constitueixi propaganda electoral
Els representants generals són les persones designades pels partits polítics, federacions i coalicions que concorren a les eleccions per tal que els representin davant l'Administració electoral.
Entre el 3 d'abril i el 10 d'abril de 2019, les formacions polítiques fan la designació per escrit davant la Junta Electoral Central i la Junta Electoral Provincial de Lleida.
La designació ha d'anar acompanyada de l'acceptació de la persona assignada.
Entre el 3 d'abril i el 12 d'abril de 2019, els representants generals nomenen el representants de les candidatures en la circumscripció electoral davant la Junta Electoral Provincial de Lleida.
Hi ha d'haver un representant de candidatura per cadascuna de les circumscripcions electorals on la formació política presenti candidatures.
Els representants de les candidatures s'han de personar davant la junta electoral de zona per acceptar el càrrec abans de la presentació de la candidatura.
Les citacions, les notificacions i els escrits adreçats per l'Administració electoral als candidats es trameten al domicili del representant.
En el cas de les agrupacions d'electors, el seus promotors designen els representants de les candidatures en el mateix moment que presentin la candidatura davant la junta electoral de zona.
Les formacions polítiques que presentin candidatura en més d'un terçó han de tenir, a més, un administrador general.
Entre el 3 d'abril i el 8 d'abril de 2019, els representants generals dels partits polítics, federacions i coalicions designen per escrit, davant la Junta Electoral Central, a un administrador general.
Entre el 17 d'abril i el 22 d'abril de 2019, els representants designen per escrit davant la Junta Electoral Provincial de Lleida els administradors de candidatures.
En el cas de les agrupacions d'electors, els promotors designen els administradors de candidatures en els dos dies següents a l'acte de presentació de la candidatura.
L'administrador general és responsable de tots els ingressos i despeses electorals realitzats per les formacions polítiques i per les seves candidatures, així com de la corresponent comptabilitat.
Els administradors de les candidatures són responsables dels ingressos i despeses i de la comptabilitat de la seva candidatura, i actuen sota la responsabilitat de l'administrador general.
No poden ser designats administradors electorals els condemnats per sentència, encara que no sigui ferma, per delictes de rebel·lió, de terrorisme, contra l'Administració pública o contra les institucions de l'Estat espanyol quan la sentència hagi establert la pena d'inhabilitació per a l'exercici del dret de sufragi passiu o la d'inhabilitació absoluta o especial o de suspensió per a ocupació o càrrec públic en els termes que preveu la legislació penal.
Els representants de les candidatures i els representants generals dels partits, federacions o coalicions poden acumular la condició d'administrador electoral; per contra, els candidats no poden ser administradors electorals.
Cossent damb aguesta facultat e damb era volontat d'esclarir e concretar es especificitats d'aguesta convocacion electorau, era JEC apròve era Instruccion 9/2019, de 25 de seteme, d'aplicacion as eleccions en Congrès des Deputats e en Senat de 10 de noveme de 2019, dera disposicion addicionau setau dera Lei organica 5/1985, de 19 de junh, deth regim electorau generau, ena sua redaccion dada pera Lei organica 2/2016.
Destaquen es següentes modificacions en relacion damb eth procediment electorau convencionau:
Enes eleccions tath Senat, se vòte era persona e se causissen 3, 2 o 1 candidats o candidates d'entre toti es candidats e candidates des diferentes formacions politiques que figuren en ua soleta papereta.
Era Lei 10/2014 la definís coma era convocacion hèta pes autoritats competentes as persones legitimades en cada cas entà que manifèsten era opinion sus ua determinada actuacion, decision o politica publica, per mejan de votacion.
Totun, es poders publics que les an convocades s'an de prononciar sus era sua incidéncia ena actuacion publica que se sosmet a consulta, en tèrme de dus mesi a compdar dera sua celebracion.
Totun, ne demoren exceptades es matèries que poguen afectar, limitar o restringir es drets e es libertats fonamentaus dera seccion prumèra deth capítol II deth títol I dera Constitucion, e es drets e déuers des capítols I, II e III deth títol I der Estatut.
Eth sistèma de garanties des consultes ei integrat pera Comission de Contraròtle, es comissions de seguiment e es mese de consulta, que velhen entà garantir era fiabilitat, era transparéncia, era neutralitat e era objectivitat des procès de consultacion, e tanben eth compliment deth regim juridic que i é aplicable.
An, en tot cas, era condicion d'organizacion interessada es formacions politiques damb representacion en Parlament de Catalonha, o ena entitat locau que correspongue se s'agís d'ua consulta d'ambit locau.
Es consultes populares non referendàries se pòden promòir per iniciativa institucionau o per iniciativa ciutadana.
Es persones interessades an de constituïr ua comission promotora dera iniciativa que pòt èster formada, ben per ua o mès entitats damb personalitat juridica pròpria sense volontat de lucre, o ben per un minim de tres persones fisiques que complisquen es requisits establits entà poder participar ena consulta.
La sol·licitud d'iniciativa ciutadana ha d'anar acompanyada dels documents següents:
Un 10% des persones aperades a participar, damb un minim de 150
Un 5% des persones aperades a participar, damb un minim de 2.000
Un 2% des persones aperades a participar, damb un minim de 5.000
S'aplique es percentatges anteriors cossent damb era poblacion concreta der airau afectat
Eth Reiau decrèt 955/2017, de 3 de noveme, establís es nòrmes següentes entà determinar era subvencion corresponent as despenses electoraus ocasionades as formacions politiques ras des eleccions ath Parlament de Catalonha de 2017:
Cap partit politic, federacion, coalicion o agropacion d'electors non pòt superar en aguestes eleccions, entà despenses electoraus, eth limit que resulte de multiplicar per 0,40 èuros eth nombre d'abitants dera poblacion de dret des circonscripcions electoraus a on presenten candidatures.
1 Subvencion finaument pagada as formacions politiques, posteriora ath contraròtle dera Sindicatura de Compdes.
de publicacion der Acòrd deth Plen dera Sindicatura de Compdes de Catalonha relatiu as instruccions entà controtlar era condabilitat electorau des eleccions ath Parlament de Catalonha deth 21 de deseme deth 2017
Eth Decrèt 75/2019, de 26 de març, establís es nòrmes següentes entà determinar era subvencion corresponent as despenses electoraus:
Cap partit, federacion, coalicion o agropacion d'electors non pòt superar en aguestes eleccions, entà despenses electoraus, eth limit que resulte de multiplicar per 0,22 € eth nombre d'abitants dera poblacion de dret des circonscripcions electoraus a on presenten candidatures.
Era quantitat resultant dera operacion anteriora pòt incrementar-se a arrason de 1.702,59 € per cada circonscripcion a on aqueri presenten candidatures.
Era quantitat subvencionada que i hè referéncia era escartada c non s'includís laguens aguest limit.
1 Subvencion finaument pagada as formacions politiques, posteriora ath contraròtle dera Sindicatura de Compdes.
Eth Decrèt 177/2015, de 4 d'agost, establís es nòrmes següentes entà determinar era subvencion corresponent as despenses electoraus.
Cap partit politic, federacion, coalicion o agropacion d'electors non pòt superar en aguestes eleccions, entà despenses electoraus, eth limit que resulte de multiplicar per 0,40 èuros eth nombre d'abitants dera poblacion de dret des circonscripcions electoraus a on presenten candidatures.
1 Subvencion finaument pagada as formacions politiques, posteriora ath contraròtle dera Sindicatura de Compdes.
de publicacion der Acòrd deth Plen dera Sindicatura de Compdes de Catalonha relatiu as instruccions entà controtlar era compdabilitat electorau des eleccions ath Parlament de Catalonha deth 27 de seteme deth 2015
El Decret 177/2015, de 4 d'agost, estableix les regles següents per determinar la subvenció corresponent a les despeses electorals ocasionades a les formacions polítiques arran de les eleccions al Parlament de Catalunya de 2015:
Cap formació política pot superar en aquestes eleccions, per despeses electorals, el límit que resulti de multiplicar per 0,40 € el nombre d'habitants de població de dret de les circumscripcions electorals on s'han presentat candidatures.
La quantitat subvencionada a què es refereix l'apartat c) no s'inclou en aquest límit.
Subvencions en euros que han rebut les formacions polítiques amb motiu de les eleccions al Parlament de Catalunya 2015.
Font: Departament de la Vicepresidència i d'Economia i Hisenda.
1 Subvenció finalment abonada a les formacions polítiques, posterior al control de la Sindicatura de Comptes.
2.1 Sobre la subvenció obtinguda en les eleccions al Parlament del 2012.
2.2 Sobre la subvenció màxima atorgada, prèvia al control de la Sindicatura de Comptes sobre despesa efectivament efectuada.
2.3 Diferència entre les bestretes abonades i la subvenció finalment atorgada.
3 Distribució per fet subvencionat (1 = 3 = 3.1 + 3.2).
3.2 Per despeses originades per la tramesa de sobres i paperetes, o de propaganda i publicitat electoral.
pel qual es regulen les subvencions i el control de la comptabilitat electoral en les eleccions al Parlament de Catalunya de 2015
de publicació de l'Acord del Ple de la Sindicatura de Comptes de Catalunya relatiu a les instruccions per fiscalitzar la comptabilitat electoral de les eleccions al Parlament de Catalunya del 27 de setembre del 2015
El Decret 47/2015, de 31 de març, estableix les regles següents per determinar la subvenció corresponent a les despeses electorals ocasionades arran de les eleccions al Consell General d'Aran:
Cap formació política no pot superar en aquestes eleccions, per a despeses electorals, el límit que resulti de multiplicar per 0,22 € el nombre d'habitants de la població de dret de les circumscripcions electorals on presentin candidatures.
La quantitat resultant de l'operació anterior pot incrementar-se a raó de 1.702,59 € per cada circumscripció on aquelles presentin candidatures.
La quantitat subvencionada a què fa referència l'apartat c no s'inclou dins aquest límit.
Subvencions en euros que han rebut les formacions polítiques amb motiu de les eleccions al Consel General d'Aran 2015.
Font: Departament de la Vicepresidència i d'Economia i Hisenda
1 Subvenció finalment abonada a les formacions polítiques, posterior al control de la Sindicatura de Comptes.
2.1 Sobre la subvenció màxima atorgada, prèvia al control de la Sindicatura de Comptes sobre despesa efectivament efectuada.
2.2 Diferència entre les bestretes abonades i la subvenció finalment atorgada.
3 Distribució per fet subvencionat (1 = 3 = 3.1 + 3.2).
3.2 Per despeses originades per la tramesa de sobres i paperetes, o de propaganda i publicitat electoral.
pel qual es regulen les subvencions i el control de la comptabilitat electoral en les eleccions al Consell General d'Aran de 2015
S'a d'acreditar era identitat per mejan de:
Sonque en cas de malautia o incapacitat, acreditades mejançant un certificat medicau oficiau, ua persona que non sigue era interessada pòt corsar era sollicitud de vòt per corrèu, e entad aquerò a d'èster autorizada per un document notariau o consular estenut individuaument (en aguesti casi, tant eth certificat medicau coma era escritura notariau o consulara son gratuïts).
Ad aguest tèrme i cau ahíger eth temps que trigue era envolòpa en arribar en domicili indicat ena sollicitud.
Era envolòpa conten era documentacion que seguís:
Des de la convocatòria de les eleccions i fins el 31 d'octubre els electors o electores poden acudir a qualsevol oficina de Correus de l'Estat espanyol i sol·licitar l'imprès per votar per correu.
Fins el 31 d'octubre els electors o electores poden acudir a qualsevol oficina de Correus de l'Estat espanyol i sol·licitar l'imprès per votar per correu.
L'elector o electora ha d'emplenar l'imprès i entregar-lo personalment a qualsevol oficina de Correus.
S'ha d'acreditar la identitat mitjançant:
Han de ser documents originals, no s'accepten fotocòpies.
Només en cas de malaltia o incapacitat, acreditades mitjançant un certificat mèdic oficial, una persona que no sigui la interessada pot cursar la sol·licitud de vot per correu, per a la qual cosa ha d'estar autoritzada per un document notarial o consular estès individualment (en aquests casos, tant el certificat mèdic com l'escriptura notarial o consular són gratuïts).
L'Oficina del Cens Electoral envia per correu certificat un sobre amb la documentació per poder votar al domicili que s'ha indicat a la sol·licitud, no més tard del 3 de novembre.
A aquest termini cal afegir el temps que tardi el correu a arribar al domicili indicat en la sol·licitud.
El sobre conté la següent documentació:
L'elector o electora ha de rebre personalment aquesta documentació, amb l'acreditació prèvia de la identitat.
En cas que l'elector o electora no es trobi a l'adreça assenyalada en l'imprès de sol·licitud, haurà de presentar-se, personalment o a través de representació autoritzada notarialment o consularment (en cas de malaltia o incapacitat certificada mèdicament), a l'oficina de Correus corresponent.
Un cop s'hagi escollit la papereta de vot, s'introdueix en el sobre de votació corresponent (o sense incloure papereta, si es vol votar en blanc) i es tanca.
S'inclou el sobre de votació i el certificat en el sobre dirigit a la mesa electoral i s'envia per correu certificat no més tard del 6 de novembre.
TERMINI AMPLIAT fins el divendres 8 de novembre en els horaris habituals d'obertura de les oficines de Correus i com a màxim les 14h.
No és necessari que el votant faci aquest darrer tràmit de forma personal.
Es urnes les cau tornar netes, sense rèstes d'etiquetes o d'auti adesius.
En cas de que i calgue empegar aguesti tipe d'elements, dempús d'emplegar-les ne calerà eliminar es rèstes que i pogue auer demorat empegades.
Tractament: sollicituds d'informacion electorau.
Finalitat: amassar es dades de besonh entà respóner sollicituds d'informacion electorau.
Legitimacion: exercici de podèrs publics cossent damb era Lei Organica 5/1985, de 19 de junh.
Es dades non se comunicaràn a d'autes categories de destinataris, trèt des casi previsti pera lei.
Era unitat administrativa dauant dera quau podetz exercir es drets anteriors ei era Direccion Generau de Participacion Ciutadana e Procèssi Electoraus (carrer Tapineria, 10, 08002 Barcelona; [EMAIL] ).
Se ten per consulta populara non referendària era convocacion hèta pes autoritats competentes, d'aufici o per iniciativa ciutadana, cossent damb çò qu'establís era lei abans dita, as persones legitimades en cada cas entà pr'amor que manifèsten era sua opinion sus ua determinada accion, decision o politica publica, per mejan d'ua votacion.
Contra aguesti actes se pòt interpausar un recors de reposicion, en tèrme d'un mes, o ben un recors contenciós en tèrme de dus mesi, ambdús a compdar deth londeman dera notificacion der acte, cada viatge que se tracte d'actes definitius e vinculants diferenti dera resolucion de recorsi.
En aguest darrèr cas, eth recors se poderà interpausar sonque deuant dera jurisdiccion contenciosa.
Aguestes designacions les cau hèr laguens es tres mesi següents ar inici dera legislatura.
Es membres se renauissen ar inici de cada legislatura.
La llei d'Hondt és el procediment matemàtic que s'utilitza per distribuir els escons entre les candidatures a partir dels vots.
Exemple: municipi amb 9 regidors a repartir i 10 candidatures, i en el qual s'han emès 1.400 vots vàlids, distribuïts de la manera següent:
La barrera legal del 5% dels vots vàlids és 70; per tant, en el repartiment d'escons no es tindran en compte els partits G, H, I i J. En els vots obtinguts pels altres 6 partits s'aplica la llei d'Hondt, calculant els resultats de dividir el nombre de vots obtinguts per 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8 i 9, que són el nombre de regidors a escollir.
Fent-ho obtenim els quocients següents:
El repartiment quedaria de la manera següent:
Quan les xifres de dos quocients són iguals, s'atribueix l'escó a la candidatura que hagi obtingut més vots en total.
Els partits no poden difondre propaganda electoral ni dur a terme actes de campanya electoral entre la data de convocatòria i el començament de la campanya electoral.
A part dels emplaçaments disponibles per a la col·locació gratuïta de cartells, els partits només poden fixar cartells i realitzar altres formes de propaganda electoral en els espais comercials autoritzats.
Les despeses electorals per cadascun d'aquests conceptes no poden superar el 20% del límit de despeses previst en l'esmentada Llei orgànica del règim electoral general.
Les llistes han d'incloure tants candidats com càrrecs a elegir i pot haver-hi com a màxim deu suplents.
Per constituir-se com a partit polític, la formació s'ha d'inscriure en el Registre de Partits Polítics que hi ha al Ministeri de l'Interior.
La documentació que cal presentar per obtenir la inscripció és la següent:
Els partits polítics adquireixen personalitat jurídica per la inscripció en el Registre de Partits Polítics que hi ha al Ministeri de l'Interior.
Dins dels vint dies següents a la presentació de la documentació completa en el Registre de Partits Polítics, el Ministeri de l'Interior procedirà a practicar la inscripció del partit i, excepte en els casos de suspensió d'aquest termini, transcorreguts els vint dies s'entendrà produïda la inscripció.
Les agrupacions d'electors es constitueixen únicament i exclusivament per a cada procés electoral concret, per la qual cosa s'ha de fer la recollida de les signatures necessàries per presentar candidatures en cada procés electoral que es convoqui.
Les candidatures s'han de presentar per escrit; aquest escrit ha d'expressar clarament:
Juntament amb aquest escrit, s'ha de presentar la declaració d'acceptació de la candidatura i els documents acreditatius de la condició d'elegibilitat dels candidats.
Les candidatures presentades per agrupacions d'electors s'han d'acompanyar dels documents acreditatius del nombre de signatures legalment exigit per a la seva participació en les eleccions.
A més, en el cas de candidats de nacionalitat diferent a l'espanyola, en el moment de la presentació de les candidatures han d'aportar una declaració formal en què consti:
La recollida de signatures no es pot iniciar abans de la convocatòria electoral corresponent.
Les candidatures no es poden modificar un cop presentades i excepte durant el termini previst per esmenar irregularitats, a excepció de defunció, de renúncia del titular o com a conseqüència del tràmit d'esmena.
Les baixes que es produeixin després de la proclamació s'entendran cobertes pels candidats successius i, si escau, pels suplents.
La retirada d'una candidatura pot efectuar-se mitjançant un escrit en paper comú en qualsevol moment anterior a la celebració de les eleccions pel representant general davant l'Administració electoral.
Les candidatures es presenten davant la junta electoral corresponent entre el quinzè i el vintè dia posterior a la convocatòria.
Són elegibles els espanyols majors d'edat que, posseint la qualitat d'elector/a, no es trobin en cap causa d'inelegibilitat.
A les eleccions al Parlament de Catalunya són elegibles les persones amb condició política de català/ana majors d'edat que, posseint la qualitat d'elector/a, no es trobin en cap causa d'inelegibilitat.
A més, són elegibles a les eleccions municipals totes les persones residents a l'Estat espanyol que, sense tenir nacionalitat espanyola:
Són elegibles a les eleccions al Parlament Europeu totes les persones residents a l'Estat espanyol que, sense tenir nacionalitat espanyola:
Els resultats es coneixen tan aviat perquè hi ha un complex i avançat procediment de transmissió de la informació que, bàsicament, és el següent:
Només els notaris, en l'exercici de les seves funcions, els candidats i els representants de les candidatures, si tenen dubtes sobre el contingut d'una papereta llegida pel president o presidenta de la mesa en l'escrutini, poden demanar-la a l'acte per examinar-la.
Els vocals de la mesa i els interventors no necessiten sol·licitar aquest examen, perquè el president/a ha d'ensenyar-los cada papereta després de llegir-la.
Sí, qualsevol persona pot presenciar l'escrutini dels vots de qualsevol mesa.
L'escrutini general o definitiu es realitza el tercer dia següent al de la votació, per la junta electoral corresponent.
Les paperetes s'han de destruir, en presència dels concurrents, immediatament després de finalitzar l'escrutini, amb excepció d'aquelles paperetes que no hagin estat declarades vàlides i de les que hagin estat objecte d'alguna reclamació.
Aquestes paperetes es conserven amb l'acta de la sessió, per a futures reclamacions i recursos.
És vot en blanc el del sobre que no contingui papereta i el vot emès a favor d'una candidatura legalment retirada.
En les eleccions al Senat, són també vots en blanc les paperetes que no tinguin indicació a favor de cap candidat/a.
Els vots en blanc formen part del conjunt de vots vàlids.
Són vots vàlids la suma dels vots a favor de candidatures que no hagin estat anul·lats per algun defecte i dels vots blancs.