projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
5a Ruta Històrica de Guerra en motiu dels 80 anys de la Batalla de l'Ebre
El Museu de la Batalla de l'Ebre organitza un recorregut senderista de 6 km, de dificultat mitjana, durant el qual s'explicaran els fets històrics que es van esdevenir als llocs per on es passa.
La ruta es pot fer vestit d'uniforme o bé amb roba esportiva.
L'organització facilita avituallament d'aigua i fruita.
Després de la caminada hi haurà un espai per descansar i menjar.
Les inscripcions s'han de fer a [EMAIL] o al telèfon 669 840 059, indicant Nom i Cognoms, DNI i telèfon de contacte.
La inscripció val 15 euros, i inclou assegurança i entrada al Museu de la Batalla de l'Ebre.
Museu de la Batalla de l'Ebre - Faió
Ruta per les trinxeres del Merengue
El Merengue és un espai de memòria històrica on podreu conèixer els fets que van tenir lloc el maig de 1938.
Amb aquesta ruta podreu reviure aquests esdeveniments, comptant també amb l'ajuda d'una tauleta digital.
El Tossal de les Cases, Tossal del Deu o "El Merengue" és un espai de memòria històrica museïtzat on podreu conèixer els fets més rellevants que tingueren lloc el maig de 1938 en el marc de les lluites per mantenir, per part de l'exèrcit rebel, i recuperar, per part de l'exèrcit lleial, el Cap de pont de Balaguer.
Amb la ruta "En temps de guerra: les trinxeres del Merengue" que proposem des del Centre Espai Orígens podreu endinsar-vos, conèixer i reviure aquests esdeveniments històrics amb l'ajuda d'una app i una tauleta digital que us permetran recórrer aquest indret i visualitzar els fets que van succeir en ell.
Us convidem el dia 8 d'abril a les 11:00h a l'Espai Orígens a la presentació d'aquesta ruta i de l'aplicatiu per realitzar-la.
Posteriorment, ens desplaçarem fins al "Merengue" per fer-ne la visita.
Per qualsevol informació podeu contactar mitjançant el correu electrònic [EMAIL] o telefònicament en el 973420427.
Associació Recerca i Difusió del Patrimoni Històric (ARDPH)
Presentació del llibre EBRE, un relat que commemora els 80 anys de la Batalla de l'Ebre.
Portada del llibre Ebre, relats d'una batalla.
La presentació anirà a càrrec de Josep Maria Solé i Sabaté, historiador.
Aquest llibre recull diferents relats ficticis sobre els futurs personatges del joc Descobreix la Batalla de l'Ebre.
L'acte es completarà amb una xerrada sobre la Batalla de l'Ebre, a càrrec de David Tormo, coordinador tècnic del COMEBE, Màrius Pont, Roc Salvadó i altres.
El llibre, escrit per Jordi Cid i Segura, es presentarà a Móra d'Ebre el pròxim 27 d'abril
El 27 d'abril es presentarà el llibre "Els ajuntaments de la Ribera d'Ebre durant la consolidació del franquisme (novembre 1938-desembre 1942)".
L'obra, escrita per Jordi Cid, té com a objectiu analitzar la implantació del franquisme a escala municipal, prenent com a àmbit d'estudi l'actual comarca de la Ribera d'Ebre.
Cartell de la 5a Jornada Fem Memòria
Com cada any, l'Associació Lo Riu i l'Associació Soldevila, organitzen les jornades Fem Memòria, en record de la Batalla de l'Ebre.
Aquest any, les jornades s'emmarcaran dins del 80è aniversari de la Batalla de l'Ebre.
Totes les activitats son gratuïtes excepte el dinar popular (15 €)
Lo Riu, Brigada Intergeneracional i Associació Soldevila
Jornades de memòria i arqueologia
Jornades de voluntariat per la recuperació de l'emblemàtic espai de les Trinxeres dels Masos d'en Grau, a Gandesa, sota la supervisió d'un equip d'arqueòlegs.
Sortida a les 9:00 h des de l'Oficina de Turisme de Gandesa
Oficina de Turisme de Gandesa / Centre d'Estudis de la Batalla de l'Ebre
Pere Ysàs és catedràtic d'Història Contemporània de la Universitat Autònoma de Barcelona, coordinador del Grup de Recerca sobre l'Êpoca Franquista (GREF) i investigador del Centre d'Estudis sobre Dictadures i Democràcies (CEDID-UAB).
Especialitzat en la historia social i política de la dictadura franquista i del procés de transició a la democràcia, ha publicat, entre d'altres llibres, Disidencia y subversión.
Ha participat en més de un centenar d'obres col·lectives, algunes com director o editor, la més recent Las izquierdas en tiempos de transición (2016), i ha publicat varies desenes de d'articles en revistes especialitzades.
Jens-Christian Wagner és historiador i director de la Fundació de Memorials de Baixa Saxònia.
Nascut el 1966, Wagner va realitzar estudis d'història i geografia a Göttingen i Santiago de Xile.
El 1999, va acabar la seva tesi doctoral a la Universitat de Göttingen amb un estudi sobre la història de el camp de concentració de Mittelbau-Daura.
El mateix any va ser nomenat director del Memorial del camp de concentració de Mittelbau-Daura.
Des 2014 dirigeix la Fundació de Memorials de Baixa Saxònia i el memorial de Bergen-Belsen.
A més és docent a la universitat de Hannover i curador de diverses exposicions.
Els seus temes d'especialització són la història dels camps de concentració i de treball forçat en l'època Nazi i la història de la memòria.
Ricard Vinyes és catedràtic d'història contemporània a la Universitat de Barcelona, comissari d'exposicions i autor de diversos llibres i articles, l'any 2004 obtingué el Premi Nacional de Patrimoni Cultural.
Les seves principals línies de recerca s'han dirigit a l'estudi de les cultures polítiques de les classes subalternes, l'anàlisi de les polítiques de memòria a Europa i Amèrica i la museologia.
Entre 2015 i 2019 ha estat Comissionat de Programes de Memòria en el Govern municipal de Barcelona.
Professora a l'Àrea de Ciència Política.
Acreditada per l'AQU (agregada) i l'ANECA (titular).
Vicedegana acadèmica i de comunicació a la Facultat de Dret, Universitat de Girona.
Doctora, DEA i Llicenciada en Ciència Política per la UAB; DEA en Dret i Màster Europeu en Sistema Penal i Problemes Socials per la UB.
Postgrau en Investigació Social Aplicada i Anàlisi de Dades pel CIS.
Ha realitzat estades de recerca i/o docència a la London School of Economics and Political Science, a la Università di Padova, a la University of Ottawa, a Sciences Po-París i a l' Instituto de Altos Estudios Nacionales de l'Equador.
Àrees temàtiques d'interès: Polítiques públiques, Govern local i Estat del benestar; Moviments socials i Conflicte polític; Política catalana i espanyola; Amèrica Llatina.
Analista política a mitjans de comunicació.
Joan Maria Thomàs és professor titular acreditat com a catedràtic d'Història Contemporània a la Universitat Rovira i Virgili.
Ha estat investigador ICREA Academia (2013-2018, Medalla Narcís Monturiol al mèrit científic i tecnològic de la Generalitat de Catalunya, premi Ciutat de Barcelona d'Història i premi de la Crítica "Serra d'Or".
És autor d'onze llibres com autor únic -tres del quals han estat traduïts a l'anglès-, couator d'una vintena i d'articles científics.
Ha estat investigador, professor convidat o conferenciant a les universitats de Princeton, Georgetown, El Colegio de México, Adlaide, Otago, JNU, Jamia Millia Islamia, South China Normal University at Guangzou, entre d'altres.
Directora de la Fundació Congrés de Cultura Catalana. lnvestigadora i consultora de polítiques públiques (Pla de Joventut de Barcelona 2017-2021).
Ha publicat El català i la immigració (1999), Polítiques de la memòria.
La Transició a Catalunya (2004), El català a les empreses (2005), Rethinking migration policies (2006), Estratègies de transmissió lingüística en famílies multilingües (2012), La Transició franquista.
Un exercici d'apropiació de la història (Pòrtic, 2014), premi Carles Rahola d'Assaig 2014 i Diversitat i integració en l'associacionisme cultural català amb Enric Saurí (2015).
També ha guanyat el premi Jaume Camp de Sociolingüística 2012 per un estudi sobre les trajectòries lingüístiques a Catalunya.
El Congrés de Cultura Catalana (2017).
Actualment treballa en una recerca europea sobre herència cultural, joves i identitat europea [URL].
Llicenciat en Ciències de la Informació per la Universitat Autònoma de Barcelona.
Editor i presentador de programes informatius i magazines a Ràdio Barcelona, Catalunya Ràdio i RAC 1.
De programes de debat, com Domini Públic i d'entrevistes en profunditat com L' Entrevista del Diumenge.
Espais emesos a TV3, TVE Telemadrid i als canals 33 i 3/24.
Actualment, Director i presentador dels Telenotícies Migdia i Vespre del Cap de Setman a a TV3.
Professor de Comunicació Audiovisual a la Universitat Autònoma de Barcelona, al Centre Universitari Francisco de Vitòria, a Madrid i a la Universitat Internacional de Catalunya on a més és membre del Consell Assessor Universitari.
Llicenciada en Dret, en Filosofia i en Filologia Clàssica per la Universitat de Barcelona, en la qual també es doctorà en Dret l'any 1989.
Acreditada com a catedràtica per l'Agència de Qualitat Universitària, és Professora i Cap de l'Àrea de Dret Constitucional UIC Barcelona (Universitat Internacional de Catalunya) des de 1997, on ha estat Vicerectora de Comunitat Universitària (1997-2000); Vicedegana a la Facultat de Ciències Jurídiques i Polítiques (2001-2002, 2010-2011) i Directora del Centre d'Estudis Socials Avançats (2002-2010).
Anteriorment ha estat Professora de Dret Constitucional en les Universitats de Barcelona, Alcalà de Henares, Lleida i Pompeu Fabra, i Professora visitant de la Universitat Lliure de Brussel·les, a Bèlgica, a les Universitats de Bolonya i Roma (La Sapienza) a Itàlia, i de la Universitat Llatinoamericana de Ciència i Tecnologia a Costa Rica.
Ha estat, advocada en exercici entre els anys 1989 i 1993; Jutge suplent de primera instància i instrucció (1996-97); Magistrada de reforç a la Audiència Provincial des de 2000 fins a 2006; assessora del Centre de Recerca Thomas Becket, en governabilitat i seguretat, Directora d'Estudis Socials a la Fundació Cambó des de l'any 2001 fins el 2006, i Vocal de la Junta del Cercle d'Economia fins la seva incorporació com a Diputada al Parlament de Catalunya en la VIII legislatura, al novembre de 2006, condició a la que va renunciar a l'octubre de 2009.
En l'actualitat és Presidenta de la secció de legislació del Comitè científic d'ORP.
Temes d'especialització: seguretat i drets fonamentals, lideratge en les organitzacions com a factor d'eficiència, reforma constitucional i poder constituent europeu.
Participa com analista política en diversos mitjans de comunicació (premsa digital i escrita, ràdio i televisió)
José María Lassalle (Santander, 1966) és Professor de Teoria de el Dret i Filosofia de el Dret a ICADE i forma part de la Comissió d'experts que assessora l'Estratègia Espanyola d'Intel·ligència Artificial.
Va iniciar la seva activitat investigadora i acadèmica a la Universitat de Cantàbria i posteriorment a la Universitat Carlos III de Madrid.
Va coordinar el Centre d'Estudis Hispànics i Iberoamericans de la Fundació Carolina i va dirigir posteriorment aquesta institució.
El 2004 va iniciar la seva activitat política com a diputat al Congrés per Cantàbria i en 2011 va ser triat Secretari d'Estat de Cultura i el 2016 Secretari d'Estat d'Agenda Digital.
Actualment compatibilitza la seva tasca acadèmica amb la consultoria privada i és col·laborador a RNE, El País i La Vanguardia.
Jordi Guixé i Coromines és investigador i doctor en Història Contemporània per les Universitats de Barcelona i de París 3 Sorbonne-Nouvelle.
Especialista en la repressió franquista contra els exiliats polítics durant el període de la Guerra Civil Espanyola, la Segona Guerra Mundial i la Guerra Freda, i en polítiques públiques de memòria.
Des de 2012 dirigeix l'Observatori Europeu de Memòries (EUROM) de la Fundació Solidaritat de la Universitat de Barcelona i és professor de la Universitat de Barcelona.
Va col·laborar en la creació del Memorial Democràtic de Catalunya on va ser el responsable de la àrea de patrimoni i projectes.
Ha participat en qualitat d'expert amb l'Ajuntament de Pamplona en el procés participatiu sobre el futur del "monument als caiguts" de la ciutat.
Col·labora amb diferents grups de recerca com el CNRS, el Centre d'Estudis sobre Dictadures i Democràcies de la Universitat Autònoma de Barcelona (CEDID- UAB), el Grup d'Investigació Memòria i Societat de la Universitat de Barcelona (UB) i el Centre d'Estudis Lacetans (CEL).
D'entre les seves publicacions destaquen llibres com La República perseguida.
Exili i repressió a la França de Franco (Publicacions Universitat de València, 2011) i com a editor Past and Power.
Maximiliano Fuentes Codera és doctor en Història Contemporània i professor a la Universitat de Girona, on també dirigeix la càtedra Walter Benjamin, Memòria i Exili.
Ha publicat més de cinquanta articles i capítols de llibres sobre la política i la cultura espanyola i europea durant el segle XX.
Ha dedicat una part rellevant de les seves publicacions a la Primera Guerra Mundial i en l'actualitat és investigador principal del projecte "La patria hispana, la raza latina.
Intelectuales, identidades colectivas y proyectos políticos entre España, Italia y Argentina (1880-1945)" (HAR2016-75324-P), que compta amb la participació d'investigadors d'Estats Units, Argentina, Itàlia, Portugal i Espanya.
Entre els últims treballs destaquen l'edició dels monogràfics "La Gran Guerra de los intelectuales: España en Europa" ( Ayer, 91, 2013) i "Los intelectuales españoles frente a la Gran Guerra: Horizontes nacionales y europeos" ( Historia y Política, 2015, editat amb Ángel Duarte) i els llibres España en la Primera Guerra Mundial.
Javier Giráldez Díaz (Montellano, Sevilla; 1976) és doctor en Història a la Universitat de Sevilla.
És professor d'educació secundària, ha estat professor Associat a la Universitat de Huelva (2005) i ha treballat en el Comissariat de la Memòria Històrica de la Junta d'Andalusia com a assessor i coordinador de projectes i investigacions (2008-2012).
També ha treballat a l'empresa privada com a expert en formació (2012-2015).
Entre 2015 i 2019 va ser director general de Memòria Democràtica de la Junta d'Andalusia.
Forma part de diversos projectes d'investigació relacionats amb la recuperació de la memòria històrica i sobre la repressió franquista a Andalusia.
Ha estat membre de el Grup d'Investigació Sud-Clio de la Universitat d'Almeria i ha publicat nombrosos articles en llibres i revistes, a més de participar en l'edició de diverses obres.
Actualment està ultimant una investigació sobre els espais memorials a Espanya.
Éric Fassin és professor a la Universitat de París 8 Vincennes-Saint-Denis (Departament d'Estudis de Gènere i Departament de Ciències Polítiques), i investigador al LEGS ( Laboratoire d'études de gènere et de sexualité, CNRS ), professor visitant a la Universitat de Ginebra i a la Universitat de Barcelona.
Sociòleg compromès en el debat públic, treballa en particular en la politització de les qüestions sexuals i racials i en la democràcia, el populisme i les minories.
Aintzane Ezenarro Egurbide, Directora de l'Institut de la Memòria, la Convivència i els Drets Humans Govern Basc.
Formació: Màster en Drets fonamentals i Poders públics per la Universitat Pública Basca (setembre de 2013), Llicenciada en Periodisme (1989-1994) i en Ciències Polítiques i Sociologia (1991-1996), per la Universitat Pública del País Basc.
Carrera professional: Directora de la revista de moviment social Elkarri (1998-2001), Redactora en el programa d'ETB políticament incorrecte (2002-2003), Va iniciar la seva activitat pública vinculada a les víctimes com juntera a les Juntes Generals de Guipúscoa (2003-2005), Parlamentària en la Comissió de Drets Humans de Parlament Basc (2005-2012).
Va ser membre de la ponència de Víctimes de l'Terrorisme i va participar en l'elaboració de la Llei de reconeixement a les víctimes del terrorisme.
Tanmateix, va participar en la Ponència de víctimes de violacions de drets humans i d'altres patiments injustos produïts en un context de motivació política, i va impulsar la creació de la Ponència de Pau i Convivència el 2012, que va acordar el denominat sòl ètic.
Des de juny de 2013 fins a la seva incorporació a Lehendakaritza a l'abril de 2014 com a assessora, va ser la responsable de donar continuïtat i reforçar el programa de víctimes a les aules Adi-Adian.
Ricard Conesa Sánchez és llicenciat en Història, màster en Cultura Històrica i Comunicació, i màster en Estudis Històrics per la Universitat de Barcelona, on està duent a terme la seva tesi doctoral sobre polítiques de memòria a l'espai públic de Barcelona durant la transició i la democràcia.
El seu àmbit d'estudi són els processos socials al voltant de les representacions del passat a l'espai públic i el seu ús polític.
Ha treballat com a tècnic de projectes i espais de memòria al Memorial Democràtic i actualment és tècnic de projectes a l'Observatori Europeu de Memòries (EUROM) de la Fundació Solidaritat UB.
És autor de diversos estudis d'història local, editor de la revista Observing Memories i ha participat en vàries obres col·lectives, com l'editada per Ricard Vinyes (2018) Diccionario histórico de conceptos, expresiones y usos de la memòria colectiva; i darrerament, l'obra que va coordinar junt amb Jordi Guixé i Jesús Alonso Carballés (2019) Diez años de leyes y políticas de memoria (2007-2017).
Llicenciada en Ciències Polítiques per la Universitat de la Sapienza (Roma) i Doctora en Història Contemporània per la Universitat de Barcelona.
Va ser Investigadora postdoctoral a l'Institut de Ciències Sociais de la Universidade de Lisboa (ICS-UL), i actualment és Professora Agregada a la Universitat de Barcelona.
Especialitzada en història política, una part de les seves línies d'investigació s'han centrat en l'estudi dels nacionalismes.
Autora de diverses publicacions, entre les quals: Nacionalisme i Autogovern (Afers, 2008); La guerra civile spagnola.
Del franquismo a Vox" (en S. Obiols i J. Rius Sociedades en la encrucijada, Alfons el Magnànim, 2019)
Periodista, escriptor i professor de Periodisme a la Universitat Ramon Llull.
Columnista de La Vanguardia, de Serra d'Or i de Nació Digital.
Col·labora a RAC1 i Radio Euskadi.
Des de 1989, segueix la política catalana i els seus protagonistes.
Ha estudiat de manera especial la transició.
El seu darrer llibre és Assaig general d'una revolta (2019).
Ha publicat també Per què hem guanyat.
127 dies que van canviar Catalunya (2015), Entre la mentida i l'oblit.
El laberint de la memòria col·lectiva (2012), Els assassins de Franco (2005), Ara sí que toca!
El pujolisme, el procés sobiranista i el cas Pujol (2003/2014), Una política sense país (2005), Per què no engeguem la política? (1999) i Què pensa Pasqual Maragall (1998).
Ha obtingut el Premi Nacional de Periodisme, entre d'altres guardons.
El Memorial Democràtic ha organitzat un concert amb obres que es van escriure majoritàriament en el context de la guerra.
Moltes seran interpretades per primera vegada.
El Memorial Democràtic recorda el periodista amb un acte commemoratiu i un monòlit al lloc on va ser assassinat.
El Memorial Democràtic i el Teatre Nacional de Catalunya organitzen una taula rodona sobre la història recent d'Europa a través dels conflictes dels darrers 100 anys.
El MUME exhibeix més de 120 fotografies del fons de Francesc Boix realitzades al front d'Aragó i al front del riu Segre.
Exposició prorrogada fins al 25 de febrer.
El Memorial Democràtic ho recorda amb una exposició.
Aquesta exposició del Memorial Democràtic explica com, en un moment determinat de la Guerra Civil, alguns països europeus van creure que Catalunya proclamaria la independència.
L'exposició del Memorial Democràtic sobre l'escriptora barcelonina es pot visitar a Can Monsà.
Aquest projecte artístic del MUME mostra un recorregut per la frontera hispanofrancesa de Girona, entre Andorra i Portbou.
El 27 de gener es commemora el Dia Internacional en record de les víctimes de l'Holocaust i de prevenció de crims contra la humanitat.
El Memorial Democràtic ha organitzat, del 23 al 30 de gener, una quinzena d'actes que implicaran prop de vuit-cents estudiants.
També es col·locaran llambordes commemoratives Stolpersteine a Girona, Sabadell, Granollers, Olesa de Montserrat i a municipis de la Segarra.
Un documental per entendre la figura de Boix i el seu treball, decisiu com a prova incriminatòria en els judicis de Nuremberg.
Presentació al Memorial Democràtic, el 15 de febrer, del documental sobre Dory Sontheimer i la vida dels jueus refugiats a Espanya.
El Director del Memorial Democràtic, Plàcid Garcia-Planas, ofereix una conferència a Roda de Berà el 19 de gener.
El MUME exhibeix més de 120 fotografies del fons de Francesc Boix realitzades al front d'Aragó i al front del riu Segre.
Exposició prorrogada fins al 25 de febrer.
El Memorial Democràtic ho recorda amb una exposició.
Aquesta exposició del Memorial Democràtic explica com, en un moment determinat de la Guerra Civil, alguns països europeus van creure que Catalunya proclamaria la independència.
L'exposició del Memorial Democràtic sobre l'escriptora barcelonina es pot visitar a Can Monsà.
Aquest projecte artístic del MUME mostra un recorregut per la frontera hispanofrancesa de Girona, entre Andorra i Portbou.
Presentació de la nova publicació del Memorial Democràtic el 29 de gener, a la seu de la institució.
Esteve Deu presenta el seu llibre el 31 de gener, al Memorial Democràtic.
Com a novetat per al 2018, el MUME ofereix, entre gener i juny, sortides mensuals per indrets relacionats amb l'exili de 1939.
La primera, el 14 de gener, ens proposa descobrir els tresors de la República.
Diumenge, 11 de febrer, la Generalitat de Catalunya organitza a Prats de Molló un acte de memòria i reconeixement als exiliats republicans de 1939.
Aquesta diada també vol fomentar la consciència crítica i la sensibilitat davant els exilis i els desplaçaments forçosos de població que s'estan produint actualment arreu del món.
Tindrà lloc diumenge, 25 de febrer.
Presentació al Memorial Democràtic del documental sobre Dory Sontheimer i la vida dels jueus refugiats a Espanya el 15 de febrer.
Les properes activitats programades són una xerrada sobre pistolerisme i visites teatralitzades al refugi de l'Estació.
El Director del Memorial Democràtic ofereix una conferència a l'Aleixar el 17 de febrer.
Conferències al Centre de Lectura de Reus.
El MUME exhibeix més de 120 fotografies del fons de Francesc Boix realitzades al front d'Aragó i al front del riu Segre.
Exposició prorrogada fins al 25 de febrer.
Presentació del nou llibre de l'editorial Gorbs al Memorial Democràtic, el 22 de febrer.
La col·lecció Referents de la Generalitat de Catalunya edita A 80 anys del cop d'estat de Franco i La Guerra Civil al territori.
La pel·lícula es podrà veure al Memorial Democràtic el 14 de novembre
El Memorial Democràtic projectarà la pel·lícula Incerta glòria dimarts, 14 de novembre, a les 19 h.
El film, dirigit per Agustí Villaronga, s'ha pogut veure a 18 casals i centres culturals catalans de diferents països.
La presentació anirà a càrrec de la productora, Isona Passola, i del director del Memorial Democràtic, Plàcid Garcia-Planas.
El film s'ha projectat als casals catalans de Luxemburg, Àlaba, Nantes, Irlanda, Paraná, Guayaquil, Viena, Tenerife i Zuric.