projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Es modifica l'apartat 2 de l'article 2 de la Llei 11/1998, que resta redactat de la manera següent:
S'entén per heliport eventual la superfície de terreny que compleix les condicions mínimes de seguretat per a ésser utilitzada pels helicòpters de manera temporal o ocasional i l'establiment de la qual obeeix a necessitats transitòries motivades per operacions de prevenció, vigilància i extinció d'incendis, realització de treballs aeris, activitats recreatives o de transport o altres d'anàlogues."
Es modifica l'article 7 de la Llei 11/1998, que resta redactat de la manera següent:
Establiment d'heliports eventuals
Els heliports eventuals han d'ésser autoritzats pel Departament de Política Territorial i Obres Públiques, amb l'informe previ preceptiu de l'ajuntament afectat.
En l'autorització s'ha de fixar el termini de validesa.
No es pot autoritzar un heliport com a eventual quan ja ha estat autoritzat com a eventual tres vegades en el decurs del mateix any.
En aquest cas, l'heliport ha d'obtenir la corresponent autorització d'heliport permanent, amb l'acreditació prèvia del compliment dels requisits exigits als heliports permanents.
Per a l'establiment d'heliports eventuals en sòl no urbanitzable situats fora de l'espai aeri controlat dels aeroports d'interès general, cal disposar de la documentació acreditativa de la lliure disposició del terreny i d'un estudi d'impacte ambiental si l'heliport se situa confrontant amb espais d'especial interès natural o zones d'especial protecció dels ocells.
Per a l'establiment d'heliports eventuals en sòl no urbanitzable dins l'esmentat espai aeri controlat a què es refereix l'apartat 3, cal disposar, a més, del certificat de compatibilitat de l'espai aeri de la instal·lació projectada emès per l'administració aeronàutica competent.
Per a autoritzar l'establiment d'heliports eventuals en sòl urbà o urbanitzable, cal acreditar el compliment dels requisits establerts pels apartats anteriors i dels altres que es determinin per reglament.
El termini per a dictar una resolució és d'un mes des de la presentació de la sol·licitud, un cop transcorregut el qual, si no s'ha dictat resolució expressa, s'ha d'entendre que és estimada."
S'afegeixen dos nous paràgrafs a la lletra a de l'apartat 2 de l'article 20 de la Llei 1/1986, amb el text següent:
"No dur instal·lat a bord el dispositiu de control via satèl·lit o de qualsevol altra naturalesa establert per la normativa vigent per al control de l'activitat pesquera.
"Manipular, alterar o malmetre els dispositius de control via satèl·lit o de qualsevol altra naturalesa establerts pel paràgraf anterior, i també interferir, impedir o produir qualsevol tipus de pertorbació en les comunicacions."
S'afegeix un article 24 bis a la Llei 28/1991, amb el text següent:
L'assemblea general pot ésser substituïda per una assemblea de compromissaris.
Els requisits per a ésser compromissari o compromissària són els determinats pels estatuts, si bé en tot cas cal ésser major d'edat i tenir almenys un any d'antiguitat com a soci o sòcia.
Els membres de la junta directiva tenen la condició de compromissaris.
Quan la mutualitat tingui més de deu mil socis, la designació de compromissaris s'ha de portar a terme davant notari o notària mitjançant sorteig, el qual s'ha de fer per qualsevol mitjà, incloent-hi els informàtics, entre els socis amb dret de vot.
El mandat dels compromissaris té una durada mínima de dos anys i màxima de quatre anys, comptadors a partir de la data de la designació.
Els compromissaris han de complir llur mandat en representació de l'entitat sense possibilitat de renunciar a la designació.
És aplicable a l'assemblea de compromissaris, en tot allò que no en contradigui les característiques, el que disposen els articles anteriors respecte a l'assemblea general.
Els estatuts han de fixar el nombre de compromissaris que han de compondre l'assemblea general, que ha d'estar comprès entre un mínim de 100 i un màxim de 250.
Els assembleistes poden delegar llur vot en un altre compromissari o compromissària, sense que cap compromissari o compromissària pugui tenir un nombre de delegacions de vot superior a tres per a assistir a l'assemblea general."
Es modifiquen les lletres a i b de l'apartat 1 de l'article 51 de la Llei 28/1991, que resten redactades de la manera següent:
"a) Requerir la mutualitat a presentar un pla de rehabilitació, aprovat per la junta directiva, en el qual es proposin les mesures administratives, financeres o d'un altre tipus que calguin; es formuli previsió dels resultats, i es fixin els terminis per a executar-les, a fi de superar la situació que va donar origen al requeriment.
L'òrgan de control ha d'aprovar o denegar el pla, i, si escau, ha de fixar la periodicitat amb què la mutualitat ha de donar compte del desenvolupament d'aquest pla.
"b) Requerir la mutualitat a presentar un pla de sanejament a curt termini, aprovat per la junta directiva, en el qual es concretin la forma, la quantia i la periodicitat de les aportacions de nous recursos per a superar la situació que hagi donat lloc al requeriment.
L'òrgan de control ha d'aprovar o denegar el pla, i, si escau, ha de fixar la periodicitat amb què la mutualitat ha de donar compte del desenvolupament del pla."
Es modifica el segon incís de l'apartat 1 de l'article 157 de la Llei 18/2002, que resta redactat de la manera següent:
"Les qüestions que es plantegin -que siguin objecte d'aquesta Llei i de les normes que la despleguen- entre cooperatives, entre algun soci o sòcia i la cooperativa a la qual pertany, entre socis d'alguna cooperativa o entre una cooperativa i la federació en què s'agrupa poden ésser plantejades a conciliació al Consell Superior de la Cooperació, o bé directament a la jurisdicció ordinària, d'acord amb el que estableix l'article 158.
El procediment de conciliació s'estableix per reglament."
S'afegeixen les lletres j i k a l'article 45 del Decret legislatiu 1/1993, amb el text següent:
"j) Pel que fa a la venda en liquidació, l'incompliment dels supòsits i els requisits que estableix la normativa vigent.
"k) Pel que fa a la venda de saldos, l'incompliment dels requisits i les condicions que estableix la normativa vigent."
Es modifica la disposició addicional segona de la Llei 17/2000, que resta redactada de la manera següent:
"Als efectes de l'exercici de les competències establertes pels articles 5.7, 6.2, 6.3 i 6.4, en substitució del Servei de Competència en la Distribució Comercial, es crea el Servei d'Ordenació de la Distribució Comercial, dependent del departament competent en matèria de comerç."
S'afegeix una disposició addicional cinquena a la Llei 17/2000, amb el text següent:
"Els municipis situats en un pas fronterer pels quals passa una carretera o una autopista per la qual accedeixin anyalment a Catalunya més de 5 milions de visitants poden afegir un increment de 5.000 metres quadrats de superfície de venda al resultat del dimensionament que els atorga el Pla territorial sectorial d'equipaments comercials (PTSEC) vigent quan entri en vigor aquesta disposició.
No es poden acollir a aquest increment els projectes que estableixin la implantació de grans establiments comercials alimentaris ni els projectes d'establiments col·lectius en els quals la superfície de venda alimentària del conjunt de llurs establiments individuals superi els 1.300 metres quadrats."
Es modifica l'article 59 de la Llei 21/2001, que resta redactat de la manera següent:
Control urbanístic municipal previ de determinades obres ferroviàries
"Les obres de construcció, reparació, conservació, millora o ampliació de les infraestructures i les supraestructures ferroviàries promogudes per la Generalitat, les seves entitats autònomes i les entitats de dret públic que hi són adscrites no estan subjectes a llicència urbanística municipal ni a cap altre control urbanístic municipal previ, sens perjudici de l'informe que puguin emetre sobre l'adequació de les obres al planejament urbanístic.
S'entén que l'informe és favorable si transcorre un mes des de la recepció de la documentació sense que s'hagi emès de manera expressa."
La Generalitat, com a titular del servei de transport públic subterrani de viatgers de Barcelona, d'acord amb el que estableix la normativa de la Unió Europea, en concret la directiva reguladora de l'administració en l'àmbit del transport ferroviari, pot encomanar a l'ens Infraestructures Ferroviàries de Catalunya l'administració de la línia 9 del ferrocarril metropolità.
Aquest ens ha de sotmetre a procediments de publicitat i concurrència la prestació del servei d'aquesta línia i té dret a percebre el corresponent cànon de concessió.
Es modifiquen els apartats 2 i 3 de l'article 2 de la Llei 6/1995, que resten redactats de la manera següent:
Cada secció del Jurat d'Expropiació de Catalunya es compon dels membres següents:
"a) El president o presidenta i el seu suplent, que han d'ésser juristes de reconegut prestigi amb més de set anys d'exercici professional.
"b) Els quatre vocals següents:
"- Un advocat o advocada del Cos d'Advocacia de la Generalitat de Catalunya.
"- Un tècnic o tècnica superior, designat pel departament de la Generalitat que correspongui en funció de la naturalesa del bé expropiat.
En el cas de les corporacions locals, aquest tècnic o tècnica ha d'ésser designat per la corporació local interessada.
"- Un o una representant de les cambres, els col·legis, les organitzacions empresarials o les associacions representatives de la propietat en funció del bé expropiat, designat per la cambra, el col·legi, l'organització o l'associació corresponents.
"- Un notari o notària, designat pel col·legi notarial corresponent.
"c) Un secretari o secretària, que ha d'ésser funcionari, designat pel Departament de Governació i Relacions Institucionals.
El Departament de Governació i Relacions Institucionals ha de prestar al Jurat d'Expropiació de Catalunya el suport administratiu necessari per al seu funcionament."
Es modifica l'article 19 de la Llei 5/1994, que resta redactat de la manera següent:
"Els membres del Cos de Bombers de la Generalitat que tinguin un mínim de dos anys d'antiguitat de servei en actiu en la categoria immediatament inferior respectiva i que hagin superat o superin un curs de capacitació de caràcter selectiu impartit per l'Escola de Bombers i Seguretat Civil de Catalunya poden accedir a la categoria de caporal o caporala per promoció interna, mitjançant concurs."
Es modifica l'article 20 de la Llei 5/1994, que resta redactat de la manera següent:
"Els membres del Cos de Bombers de la Generalitat que tinguin un mínim de dos anys d'antiguitat de servei en actiu en la categoria immediatament inferior, que tinguin la titulació del grup C i que hagin superat o superin un curs de capacitació de caràcter selectiu impartit per l'Escola de Bombers i Seguretat Civil de Catalunya poden accedir a la categoria de sergent o sergenta per promoció interna, mitjançant concurs oposició."
S'afegeix un article 20 bis a la Llei 5/1994, amb el text següent:
"Els membres del Cos de Bombers de la Generalitat que tinguin un mínim de dos anys d'antiguitat de servei en actiu en la categoria immediatament inferior, que tinguin la titulació del grup C i que hagin superat o superin un curs de capacitació de caràcter selectiu impartit per l'Escola de Bombers i Seguretat Civil de Catalunya poden accedir a la categoria d'oficial o oficiala per promoció interna, mitjançant concurs."
Els funcionaris de l'escala de tècnics d'administració de la hisenda de la Generalitat de Catalunya depenen orgànicament i funcionalment del Departament d'Economia i Finances.
Els tècnics d'administració de la hisenda de la Generalitat de Catalunya han de complir llurs funcions en règim de dedicació exclusiva, amb incompatibilitat respecte a qualsevol altra activitat professional.
D'aquest règim s'exceptuen les activitats compatibles que estableix el capítol II de la Llei 21/1987, del 26 de novembre, d'incompatibilitats del personal al servei de l'Administració de la Generalitat; les de professor o professora universitari associat a temps parcial, i les tasques docents a temps parcial en l'àmbit privat.
Els tècnics d'administració de la hisenda de la Generalitat de Catalunya estan subjectes a les obligacions que per als funcionaris en general estableixen les disposicions vigents.
En particular, han de guardar rigorosament el secret professional de les dades, els fets i les circumstàncies de què tinguin coneixement en l'exercici de llur funció.
S'ingressa a l'escala de tècnics d'administració de la hisenda de la Generalitat de Catalunya mitjançant la superació de les proves teòriques i pràctiques i del curs selectiu de formació exigits en la convocatòria pública pertinent, d'acord amb els procediments de selecció següents:
a) Oposició per al torn lliure.
b) Concurs oposició per al torn restringit de promoció interna.
Almenys un 50% de les places que es convoquin s'ha de proveir pel procediment d'oposició.
En les convocatòries corresponents s'han d'establir, en tot cas, dos torns de promoció interna: un per als funcionaris de carrera amb una antiguitat mínima de dos anys en qualsevol dels cossos i escales del grup A i l'altre per als funcionaris de carrera amb una antiguitat mínima de dos anys en qualsevol dels cossos i escales del grup B. El contingut i la durada de les proves del primer torn poden estar subjectes a exempcions addicionals en funció dels llocs ocupats durant el temps exigit per a tenir accés al torn de promoció interna.
Els funcionaris que pertanyin al grup B han de complir, en tot cas, els requisits de titulació per a accedir al grup A.
Per a ésser admès a les proves de selecció per a l'ingrés a l'escala de tècnics d'administració de les finances de la Generalitat de Catalunya, cal:
a) Tenir el títol de llicenciat o llicenciada, enginyer o enginyera o arquitecte o arquitecta, o bé estar en condicions d'obtenir-lo dins el termini de presentació de les sol·licituds per a prendre-hi part.
b) Complir, dins el termini de presentació de sol·licituds per a prendre-hi part, les condicions personals establertes per la normativa vigent en matèria de funció pública de la Generalitat.
S'han d'establir per reglament els temaris de les fases d'oposició, el contingut i la durada de les proves, els cursos selectius de formació, el sistema de designació dels tribunals i les altres qüestions específiques derivades dels sistemes d'accés.
Així mateix, d'acord amb el que estableix l'article 68, les places es poden agrupar per àmbits funcionals, els quals poden tenir requisits de titulació i exercicis específics.
Corresponen als tècnics d'administració de la hisenda de la Generalitat de Catalunya les funcions de nivell superior inherents a l'àmbit competencial economicofinancer, sens perjudici de les que legalment tinguin atribuïdes altres cossos i escales, d'acord amb l'especialització següent:
a) La gestió tributària, excloent-ne la funció d'inspecció.
b) La fiscalització, el control financer i la comptabilitat pública, com a suport a la funció interventora de la Generalitat.
c) L'elaboració i l'execució pressupostàries i la gestió de la tresoreria.
d) L'ordenació i la tutela del sector financer, excloent-ne la funció d'inspecció.
e) L'anàlisi i la proposta de les línies bàsiques d'actuació del sector públic econòmic i altres tasques de contingut econòmic.
f) L'assessorament als departaments i els organismes de la Generalitat en matèria econòmica i financera, com a suport a la funció assessora de la Intervenció de la Generalitat.
g) L'emissió d'informes econòmics i financers a petició dels departaments i organismes de la Generalitat, com a suport a la funció que desenvolupa la Intervenció de la Generalitat.
El conseller o consellera d'Economia i Finances és l'òrgan competent per a concretar les funcions específiques de llur àmbit d'actuació que han de complir els membres de l'escala de tècnics d'administració de la hisenda de la Generalitat.
Així mateix, a proposta del conseller o consellera d'Economia i Finances, s'han de fixar les condicions específiques de les places d'aquesta escala en la corresponent relació de llocs de treball del personal funcionari de l'Administració de la Generalitat.
Es modifica la lletra a de l'apartat 1 de l'article 5 de la Llei 7/1999, que resta redactada de la manera següent:
"a) Per a ésser membre de ple dret, a més d'ésser titular de terrenys forestals de propietat privada, cal tenir aprovat i vigent un instrument d'ordenació forestal."
Es modifica l'apartat 3 de l'article 7 de la Llei 7/1999, que resta redactat de la manera següent:
El mandat dels membres del Consell Rector, que té una durada de sis anys amb un màxim de dos mandats, no és retribuït.
No obstant això, tenen dret a percebre drets econòmics per l'assistència a reunions, d'acord amb el que estableix la normativa vigent."
Es modifica la lletra b de l'article 4 de la Llei 5/1985, que resta redactada de la manera següent:
"b) Crear societats mercantils i qualssevol altres ens, públics o privats i amb ànim de lucre o sense, i participar-hi, amb finalitats de promoció industrial i tecnològica i per a altres activitats industrials i de prestació de serveis a la indústria.
"La participació del Centre d'Innovació i Desenvolupament Empresarials no ha de superar el 45% del capital, llevat d'un acord exprés del Govern en sentit contrari, que ha d'ésser comunicat al Parlament.
Les societats en què el Centre d'Innovació i Desenvolupament Empresarials participi majoritàriament s'han de sotmetre al que estableix la Llei 4/1985, del 29 de març, de l'estatut de l'empresa pública catalana.
"El període màxim de participació del Centre d'Innovació i Desenvolupament Empresarials en qualsevol societat civil o mercantil no sotmesa a la Llei 4/1985 és de tres anys, prorrogable per tres anys més.
No obstant això, si el capital social d'aquestes societats és majoritàriament públic, no s'aplica aquesta limitació temporal."
Es modifica la lletra d de l'article 4 de la Llei 19/2001, que resta redactada de la manera següent:
"d) La percepció de les taxes, els cànons i els preus públics i privats derivats dels actes i els negocis jurídics que concerti en els termes d'aquesta Llei, tot mantenint l'equilibri financer dels contractes programa entre els operadors i els ens consorciats, sens perjudici de la possibilitat de cessió, penyora, titulització o qualsevol altre negoci anàleg admès en dret respecte als rendiments que en derivin."
Es modifica l'apartat 1 de l'article 6 de la Llei 19/2001, que resta redactat de la manera següent:
El Consell d'Administració d'Infraestructures Ferroviàries de Catalunya és l'òrgan de direcció i control de l'ens i és integrat per un president o presidenta; pel nombre de vocalies que es determini per reglament, que no pot excedir de tretze, i per un secretari o secretària."
Els actes dictats per l'Agència Catalana de Cooperació al Desenvolupament en l'exercici de les seves potestats administratives tenen la consideració d'actes administratius.
Els actes administratius i les resolucions dictats pel president o presidenta, el vicepresident o vicepresidenta o el director o directora de l'Agència Catalana de Cooperació al Desenvolupament exhaureixen la via administrativa i són impugnables en via contenciosa administrativa, sens perjudici de la interposició de recurs potestatiu de reposició previ.
Els actes administratius i les resolucions dictats per òrgans de rang inferior als anteriors poden ésser objecte de recurs d'alçada davant el director o directora, en els termes establerts per la legislació sobre el procediment administratiu comú.
a) El president o presidenta, que és el conseller o consellera del departament al qual és adscrita l'Agència Catalana de Cooperació al Desenvolupament.
b) El vicepresident o vicepresidenta, que és la persona titular de la unitat directiva del departament al qual és adscrita l'Agència Catalana de Cooperació al Desenvolupament que té atribuïdes les funcions de relacions exteriors.
d) El director o directora, que és nomenat pel Govern a proposta del conseller o consellera del departament al qual és adscrita l'Agència Catalana de Cooperació al Desenvolupament.
Correspon al Govern aprovar, mitjançant decret, els estatuts de l'Agència Catalana de Cooperació al Desenvolupament, els quals han de determinar i regular les funcions dels òrgans de govern; la composició i el funcionament del Consell d'Administració i el nomenament dels seus membres, i l'estructura orgànica interna i el règim de funcionament de la dita Agència.
L'Agència Catalana de Cooperació al Desenvolupament és adscrita al departament que tingui atribuïda la funció en l'àmbit de la política de cooperació al desenvolupament, mitjançant la unitat directiva d'aquest departament que executa aquestes competències, el qual n'estableix les directrius i exerceix el control d'eficàcia i eficiència sobre la seva activitat.
L'Agència Catalana de Cooperació al Desenvolupament és adscrita al departament competent en matèria de relacions exteriors, mitjançant la unitat directiva d'aquest departament que executa aquestes competències, el qual estableix les directrius i exerceix el control d'eficàcia i eficiència sobre la seva activitat.
Els actes administratius i les resolucions del director o directora de l'Institut Català d'Avaluacions Mèdiques que no exhaureixin la via administrativa poden ésser objecte de recurs d'alçada davant el conseller o consellera competent en matèria de sanitat.
Els actes administratius i les resolucions dictats pel director o directora de l'Institut Català d'Avaluacions Mèdiques que exhaureixin la via administrativa són impugnables en via contenciosa administrativa, sens perjudici de la interposició de recurs potestatiu de reposició previ davant el mateix director o directora.
Els actes administratius i les resolucions dictats pels òrgans de l'Institut Català d'Avaluacions Mèdiques de rang inferior al director o directora poden ésser objecte de recurs d'alçada davant aquest, en els termes establerts per la legislació sobre el procediment administratiu comú.
Els recursos econòmics de l'Institut Català d'Avaluacions Mèdiques són:
a) Els que hi assignin els pressupostos de la Generalitat.
b) Els rendiments procedents dels béns i drets propis o adscrits.
c) Les compensacions acordades pel compliment de les seves funcions en col·laboració amb altres institucions, persones o entitats en general.
d) Els crèdits i els préstecs que li siguin concedits, amb l'autorització prèvia de l'òrgan competent del Departament d'Economia i Finances.
e) Les subvencions, les donacions i qualsevol altra aportació voluntària d'entitats i particulars.
f) Qualsevol altra assignació o altre ingrés autoritzat per la legislació vigent.
Constitueixen el patrimoni de l'Institut Català d'Avaluacions Mèdiques:
a) Els béns que li són adscrits.
b) Els béns i els drets que adquireixi o rebi per qualsevol títol.
El règim del patrimoni de l'Institut Català d'Avaluacions Mèdiques es regula per la legislació sobre el patrimoni de l'Administració de la Generalitat.
Amb caràcter general el personal de l'Institut Català d'Avaluacions Mèdiques és funcionari.
Excepcionalment pot ésser contractat en règim laboral d'acord amb la normativa de funció pública de l'Administració de la Generalitat.
En els termes que s'estableixin per reglament i d'acord amb les necessitats de l'Institut Català d'Avaluacions Mèdiques, aquest s'ha de dotar del personal del Departament de Sanitat i Seguretat Social i de l'Institut Català de la Salut vinculat a les funcions d'aquell Institut.
El personal que s'hi adscrigui manté inicialment el règim de vinculació originari, amb subrogació dels contractes sotmesos al règim laboral, si escau.
e) Dur a terme les tasques de control, avaluació i inspecció necessàries per a vetllar pel compliment de les garanties de seguretat i de qualitat dels centres i serveis assistencials, sanitaris i sociosanitaris, i de les prestacions del sistema sanitari de responsabilitat pública, i també investigar possibles anomalies del sistema sanitari.
f) Qualsevol altra que, en l'àmbit de les funcions inspectores d'avaluació mèdica o de les d'activitat de control sanitari, li encarregui el departament competent en matèria de salut.
e) Qualsevol altra que, dins l'àmbit de l'avaluació mèdica, li encarregui el departament competent en matèria de sanitat.