El dia de Sant Jordi de 1995 es va inaugurar a Sant Cugat del Vallès l'actual seu de l'Arxiu Nacional de Catalunya
El dia de Sant Jordi de 1995, en presència del president de la Generalitat de Catalunya Jordi Pujol i Soley (el centre és ja dipositari del seu arxiu personal i institucional), es va inaugurar la seu actual de l'Arxiu Nacional de Catalunya, a Sant Cugat del Vallès.
El nou edifici, situat en un solar de 17.700 metres quadrats cedit per l'Ajuntament, disposava d'una superfície construïda útil de 12.625 metres quadrats.
En una primera etapa, després de la seva creació pel Govern el 1980, l'Arxiu Nacional va desenvolupar les seves activitats en un vell edifici de l'Eixample de Barcelona, situat al carrer de Villarroel, que havia estat transferit per l'Estat al nou poder autonòmic.
Sota l'impuls de l'aleshores director Casimir Marti i del cap del Servei d'Arxius Josep Maria Sans i Travé, conscients de les limitacions d'aquell espai, i per tal d'adequar les instal·lacions a les dimensions i a la funció que com a institució ambicionava, es va construir a llarg de tres anys la nostra nova seu.
L'edifici de l'Arxiu Nacional, de nova planta, construït per l'arquitecte Josep Benedito i Rovira té l'avantatge d'haver estat concebut específicament per a la funció d'arxiu.
Compta amb les característiques necessàries per facilitar l'accessibilitat dels usuaris, la realització d'activitats culturals, proporciona unes adequades condicions de treball, i fa possible el tractament i la conservació de la documentació de la forma més adient.
Els dipòsits que contenen la documentació, vuit a cada nivell, estan situats en les quatre plantes superiors; cadascun té una superfície de 135 metres quadrats i permeten aplegar 1.900 metres lineals de prestatgeria mòbil, amb una capacitat total estimada superior als 60 km. La superfície corresponent a dos d'aquests espais es va compartimentar posteriorment en set dipòsits especialitzats per a la conservació de documentació fotogràfica i audiovisual, dotats cadascun de condicions de temperatura i humitat específiques.
En el temps de plena activitat transcorregut des de la seva inauguració ara fa just 25 anys, les nostres instal·lacions han demostrat abastament la seva eficiència i l'adequació a les funcions per a les quals van ser dissenyades.
Constitueixen una base excel·lent per a l'ampliació de nous espais, a mesura que les necessitats de conservació de nova documentació així ho requereixin.
Amb els ulls posats en el futur d'aquesta infraestructura cultural, a partir de 2018 es van iniciar (amb el desenvolupament del concurs d'arquitectes i l'encàrrec del projecte al guanyador) els tràmits de les obres que permetran augmentar d'un terç la capacitat de l'arxiu.
Atesa la magnitud i el cost, l'ampliació s'executarà per fases, segons les necessitats i disponibilitats pressupostàries de cada moment.
En la primera, s'ha previst l'edificació de dipòsits que permetran guanyar 20 km dels 120 possibles, a banda de noves zones de treball.
Es preveu l'inici de les obres enguany i l'acabament en 2023.
Es tracta d'una obra de gran impacte que requerirà de l'esforç i el compromís ferm del Departament de Cultura per tal que s'executi dins el calendari previst, més encara en les actuals circumstàncies.
Un edifici de 12.625 metres quadrats de superfície útil
Acte d'entrega a l'Arxiu Nacional de les primeres cartes rebudes pels consellers Carles Mundó i Joaquim Forn a la presó arran dels Fets d'Octubre de 2017.
Sant Cugat del Vallès, 1 d'octubre de 2020.