projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Aquests òrgans poden prendre diferents noms específics, depenent del parc de què es tracti (patronat, junta rectora, junta de protecció o consell assessor).
Tot i que cadascun d'ells té una composició específica, en general tots tenen representants de les entitats següents:
- Els departaments de la Generalitat amb competències al parc (especialment el d'Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural, el de Territori i Sostenibilitat, el de Cultura o el d'Empresa i Ocupació, per exemple)
- Ajuntaments inclosos a l'espai protegit
Igualment, a la majoria d'òrgans rectors hi estan representats:
- Propietaris privats dels terrenys inclosos a l'espai protegit
- Organitzacions agràries i titulars d'explotacions agropecuàries
- Organitzacions empresarials dels sectors turístics (hostaleria, restauració) i d'altres
- Associacions excursionistes i de conservació de la natura
- Associacions culturals i veïnals
- Societats de caçadors i de pescadors
- Universitats i centres de recerca
També hi poden estar representats altres sectors socials, quan les característiques de l'espai ho requereixen.
Per acabar, en els parcs on l'Estat té competències directes, també hi té representants l'Administració general de l'Estat.
Les funcions d'aquests òrgans estan especificades a la normativa específica de creació del parc o paratge, però en general inclouen les següents:
- Proposar als organismes de l'Administració mesures per millorar la conservació i les activitats tradicionals
- Emetre informes preceptius que afectin l'àmbit del parc
- Promoure i fomentar actuacions per a l'estudi i la divulgació
- Proposar noves figures de protecció o ampliacions
- Establir les directrius o mesures concretes per a la gestió
- Aprovar les memòries d'actuació
- Coordinar les actuacions de les diferents administracions que afectin l'espai
- Vetllar per la conservació del parc
- Promoure la millora de les condicions de vida de la població del parc
- Elaborar la proposta de pressupost i de programa de gestió, que seran aprovats pel DARP.
Els òrgans rectors es reuneixen un mínim d'una o dues vegades l'any, i molts d'ells disposen d'òrgans permanents, més reduïts, que fan un seguiment més continu de la gestió de l'espai protegit.
Aquests òrgans (comissió permanent o consell directiu, segons el parc) són una versió reduïda de l'òrgan rector, però procuren mantenir la proporcionalitat dels diferents sectors representats.
Alguns parcs tenen òrgans de participació ciutadana.
Aquests òrgans es creen per impulsar la informació i fomentar la participació de la societat civil i de la ciutadania en la gestió dels espais naturals protegits.
Estan compostos per tots els sectors interessats, i poden funcionar en plenari o per comissions de treball temàtiques.
Algunes d'aquestes comissions poden ser d'agricultura, d'activitats esportives, d'activitats cinegètiques (caça), etc.
El Centre de Documentació del Parc és una biblioteca especialitzada que recull tota la informació que es genera sobre els aiguamolls de l'Empordà, i sobre temes relacionats.
Constitueix un recurs per gestionar aquest espai, difondre la seva existència i donar suport a professionals i estudiosos.
El Centre de Documentació del Parc Natural dels Aiguamolls de l'Empordà està situat al Cortalet (TM de Castelló d'Empúries), seu del centre d'informació i administració del Parc Natural, a la comarca de l'Alt Empordà, al nord-est de la península Ibèrica, de Catalunya, i de les comarques gironines.
Es poden fer consultes pels mitjans següents:
- per correu electrònic: [EMAIL]
- per correu postal: Centre de Documentació - Parc Natural dels Aiguamolls de l'Empordà – El Cortalet – 17486 Castelló d'Empúries
- en sala i préstec al mateix Cortalet, prèvia reserva telefònica al 972 45 42 22
Les visites i consultes en sala són concertades, i l'horari d'atenció al públic és de 9:00 a 14:00 h de dilluns a divendres els dies laborables (tel. 972 45 42 22).
Als centres de documentació s'hi poden trobar estudis i articles, llibres i revistes especialitzades, cartografia, imatges, DVD i vídeos, etc.
Es recullen materials sobre espais protegits, fauna i flora, boscos, geologia, hidrologia, agricultura i ramaderia, patrimoni cultural i immaterial, gestió del territori, paisatge, turisme sostenible, educació ambiental, lleure i esport...
Consulteu el catàleg col·lectiu de Biblioteques Especialitzades de la Generalitat de Catalunya catalegbeg.cultura.gencat.cat per saber el fons disponible als diferents centres.
Algunes publicacions i estudis de recerca dels parcs es troben també a text complet a l'apartat "Centre de Documentació" de la web de cada parc.
Cada centre de documentació ofereix els seus propis serveis, però n'hi ha alguns que són comuns:
• Consultes presencials i en línia
• Préstec, donacions i intercanvis de documents
• Informació sobre els recursos de l'espai
• Publicacions pròpies i elaboració de catàlegs temàtics
• Promoció de programes de divulgació i informació ambiental
• Suport a la gestió dels parcs
• Suport i assessorament a la recerca
Serveis avalats, en alguns casos, per sistemes de qualitat.
Per consultes presencials, visiteu la web dels centres.
En l'àmbit català, els centres de documentació de parcs col·laboren amb biblioteques properes a la seva ubicació, altres biblioteques especialitzades com les Biblioteques Especialitzades de la Generalitat de Catalunya, i també centres de documentació d'altres parcs naturals de Catalunya, com la Xarxa de Centres de Documentació de Parcs de la Diputació de Barcelona, amb qui hi ha convenis des de 2004.
• Tríptic dels centres de documentació dels parcs naturals de Catalunya, 2016
• Celebra efemèrides ambientals amb les biblioteques de Catalunya.
• Jornades sobre Documentació Ambiental a Catalunya: Gestió, Difusió i Cooperació
• Cronologia bàsica sobre Centres de Documentació d'ENP de Catalunya
En l'àmbit d'Espanya, els centres de documentació col·laboren activament amb la xarxa RECIDA ( Red de Centros de Información y Documentación Ambiental ), que agrupa més de 100 centres de 15 Comunitats Autònomes amb interessos comuns, projectes i col·laboracions conjuntes, una pàgina web pròpia, una llista de distribució de difusió i intercanvi, un facebook comú, twitter, etc.
• Seminaris de Centres de Documentació Ambiental i Espais Naturals Protegits
• Ponència sobre RECIDA presentada al congrés de la IFLA 2009
El Centre de Documentació disposa d'informació sobre el Parc Natural del Delta de l'Ebre i la gestió del seu territori, així com d'altres espais naturals protegits.
També sobre geologia, fauna, flora, educació ambiental, turisme, itineraris, patrimoni històric, etc.
Els tipus de materials són diversos: llibres, documents inèdits, articles, revistes, videos, DVD, fullets, cartells, mapes, documentació electrònica.
Les funcions estan d'acord amb les proposades al Document marc de funcions i necessitats dels centres de documentació d'espais naturals protegits de Catalunya(CDENPC), una eina de referència important per a fer avançar la documentació, dins i fora, dels respectius ENP.
Les tasques principals que desenvolupa el Centre de Documentació del Parc Natural del Delta de l'Ebre són:
El delta de l'Ebre és la zona humida més gran de les terres catalanes.
Amb els seus 320 km2 de superfície, constitueix l'hàbitat aquàtic més important de la Mediterrània occidental després de la Camarga (Parc Regional Francès), i el segon de l'Estat espanyol, desprès del Parque Nacional de Doñana.
L' harmonia entre els seus valors naturals i l'explotació per part de l'home no ha estat mai fàcil.
D'altra banda, el seu considerable paper biològic contrasta amb la profunda humanització d'una gran part de la seva superfície i amb el seu no menys considerable pes agrícola.
Decret 332/1986 sobre declaració del Parc Natural del Delta de l'Ebre i de les reserves naturals parcials de la punta de la Banya i de l'illa de Sapinya.
Ordre de 30 d'octubre de 1989 sobre declaració del refugi de fauna salvatge del Garxal.
Ordre de 3 de gener de 1991 de declaració de reserva natural de fauna salvatge i estació biològica del Canal Vell.
Ordre de 7 de juliol de 1992 per la qual es declara reserva natural de fauna salvatge de la punta del Fangar.
Ordre de 9 de setembre de 1992 per la qual es declara reserva natural de fauna salvatge la llacuna de la Tancada, al terme municipal d'Amposta.
Ordre de 31 de juliol de 1995 per la qual es declara reserva natural de fauna salvatge l'illa de Sant Antoni, al terme municipal de Deltebre.
Segons la Llei 12/1985, d'espais naturals, els espais naturals protegits a Catalunya disposen de dos tipus d'instruments normatius d'ordenació i planificació dels usos i de la gestió.
Els plans especials de protecció del medi natural i del paisatge tenen com a objectiu definir les principals línies d'actuació per a la conservació del patrimoni natural i per al desenvolupament sostenible de l'espai, i inclouen les normes generals d'ordenació i de regulació dels usos (urbanístics, aprofitaments dels recursos naturals, etc.).
Per tant, es tracta d'un instrument de planificació transversal, l'aprovació del qual requereix els informes previs de la Junta Rectora de l'espai, del Consell de Protecció de la Natura i dels departaments i els ajuntaments afectats.
Finalment, és aprovat pel Govern a proposta del Departament de Medi Ambient i Habitatge.
El segon instrument, l'anomenat Pla rector d'ús i gestió, programa les actuacions de gestió a mitjà termini dins l'espai natural protegit, d'acord amb el Pla especial de protecció.
La responsabilitat de la gestió del Parc Natural del Delta de l'Ebre, creat el 1983, correspon al Departament de Medi Ambient i Habitatge, el qual té dos organismes col·laboradors: la Junta Rectora i el Consell Directiu.
Segons el Decret 332/1986, les tasques que duu a terme el Parc Natural es regeixen per un Programa de gestió, prèviament proposat pel Consell Directiu i presentat per la Junta Rectora al Departament de Medi Ambient i Habitatge, al qual pertoca la seva aprovació final.
Malgrat que els òrgans gestor i rector han portat a terme unes tasques dilatades i diverses, el Parc Natural del Delta de l'Ebre encara no disposa de cap instrument normatiu de gestió (Pla especial o Pla rector), tal com va essent cada cop més habitual en bona part dels espais naturals protegits.
L'elaboració d'un Pla especial de protecció del medi natural i del paisatge al Parc Natural del Delta de l'Ebre presenta una alta complexitat, ja que els usos existents a l'espai (turisme, caça, pesca, etc.) són múltiples i, sovint, interdependents, a més de l'elevat nombre d'actors socioeconòmics implicats, tant públics com privats.
Des d'aquesta perspectiva, l'òrgan gestor del Parc Natural ha optat per elaborar un document previ, que pot servir de base per a una planificació normativa, en el qual es defineixen els objectius i les directives de gestió que ha de desenvolupar el mateix Parc a mitjà i llarg termini.
Tot i no tenir rang normatiu, pretén ser un vehicle de participació, discussió i consens entre els diferents actors socioeconòmics representats a la Junta Rectora.
La redacció d'aquest document, que anomenem Pla de gestió, es va iniciar el 2003 i és el fruit dels treballs realitzats conjuntament entre el CODE (Consorci de Serveis Agroambientals de les Comarques del Baix Ebre i Montsià) i l'equip gestor del Parc Natural del Delta de l'Ebre.
La singularitat del Delta s'expressa per la seva realitat física, geogràfica, natural i, també, per les seves particulars tradicions, la cultura, el patrimoni arquitectònic i la història.
Les zones humides, com el delta de l'Ebre, són entorns molt productius dels quals innumerables espècies de plantes i animals en depenen per a la seva supervivència.
Els aiguamolls desenvolupen moltes funcions vitals, com ara l'emmagatzematge d'aigua, la protecció contra els temporals, l'estabilització de la costa, el reciclatge de nutrients i contaminants, etc. Alhora que també ofereixen beneficis econòmics a les comunitats locals per mitjà de l'explotació tradicional dels seus recursos naturals, mitjançant la pesca, la caça, l'agricultura, la ramaderia, les salines, i, més actualment, el turisme.
En el cas del Delta, la confluència del medi marí i continental, dóna lloc a una elevada diversitat d'espècies de peixos (unes 50).
Referent al grup de les aus, al Delta s'han citat més de 360 espècies i aplega algunes de les colònies de cria d'ocells marins més importants de la Mediterrània i està inclòs a la zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA) i la Llista de zones humides d'importància internacional (Ramsar) el 26 de març de 1993.
Al Delta, les altituds per sobre del nivell del mar no ultrapassen mai els 5 metres.
Malgrat aquest escàs relleu, la riquesa en comunitats vegetals és considerable.
Destaquen: els sosars, els canyissars, els dunars, i el bosc de ribera, única formació forestal de la zona i molt malmés per l'acció humana.
La serra de l'Albera és el nom que rep el tram oriental dels Pirineus, des del Pertús fins a la mar.
Separa les grans planes de l'Empordà i del Rosselló i des del 1659 pel Tractat dels Pirineus, la seva carena forma part de la línia fronterera francoespanyola.
Té uns 25 km de llargada i els cims principals són el Puig Neulós (1257 m), el Puig dels Pastors (1.167 m), el Puig dels Quatre Termes (1.156 m) i el Pic de Sallafort (992 m).
El Paratge Natural d'Interès Nacional de l'Albera està situat al nord-est de l'Alt Empordà i forma part dels termes municipals de la Jonquera, Espolla i Rabós.
Tal com indica l'article 4 de la Llei de creació del Paratge Natural d'Interès Nacional de l'Albera, l'objectiu bàsic de la gestió és salvaguardar els elements naturals que n'han motivat la declaració i facilitar-ne l'estudi i la tutela.
Les línies de treball abasten quatre àmbits: Administrativa, Infraestructures, Patrimoni Natural, i Educació Ambiental i Ús Públic.
Les dues darreres són les que estan més desenvolupades.
L'Àrea de Patrimoni Natural pren com a referència principal la Directiva d'hàbitats de la Unió Europea i la resta de legislació vigent.
A l'Albera hi ha 18 hàbitats d'interès comunitari, així com 18 espècies animals d'interès comunitari, per a les quals es necessiten zones especials de conservació.
Per tal de poder compatibilitzar la gestió de l'espai amb la conservació i protecció d'aquest, es necessiten diferents estudis i seguiments de la fauna protegida, entre la qual destaquen la tortuga mediterrània, el cranc de riu, l'àguila cuabarrada, l'àguila daurada i els ratpenats.
A l'Albera també es porten a terme estudis més generals com el Projecte Sylvia (seguiment d'ocells) i el CMBS (seguiment de papallones).
Com a conseqüència de la informació que es desprèn d'aquests estudis, es redacten els informes pertinents pel que fa a la gestió del Paratge i s'efectuen o es promouen actuacions concretes de millora, com per exemple l'estudi de l'efectivitat dels passos de fauna de la carretera de Sant Quirze de Colera.
L'Àrea d'Educació Ambiental i Ús Públic desenvolupa tot un seguit d'activitats, entre les quals destaquen les següents: visites guiades al Centre d'Informació de Can Laporta, a la Jonquera, on hi ha un audiovisual i una exposició permanent sobre els valors culturals i naturals de l'Albera, excursions guiades gratuïtes els diumenges de primavera i tardor, xerrades als cursos de 6è de primària a les escoles de l'àmbit de l'Albera, i al maig, la Festa de la Tortuga, adreçada també als escolars.
Per acabar aquest resum de les línies bàsiques de treball hem de mencionar la principal amenaça per a la salvaguarda de l'Albera: els incendis forestals.
Cal recordar que els estius càlids i eixuts provoquen una sequera extrema en els nostres boscos i el risc d'incendis és molt elevat.
Si a això hi afegim la tramuntana, llavors ja tindrem un panorama realment preocupant.
També cal tenir present que les zones baixes de l'Albera tenen un marcat caràcter agrícola que genera una activitat constant, i això fa que augmenti encara més el perill d'incendi.
És per això que es porten a terme diverses actuacions de prevenció dels incendis forestals, com per exemple el dispositiu de vigilància específic per a l'Albera, que es realitza a l'estiu amb el suport de la Diputació de Girona, dels ajuntaments i de les associacions de defensa forestal (ADF) de la zona.
Des de l'any 2004 la gestió del Paratge Natural d'Interès Nacional del Massís del Pedraforca es va incorporar a la del Parc Natural del Cadí-Moixeró.
Hi ha un apartat al web del Paratge Natural d'Interès Nacional del Massís del Pedraforca on hi ha la normativa específica aplicable a l'espai.
Per demanar llibres sobre el Paratge us podeu adreçar al Centre de Documentació del Parc Natural del Cadí-Moixeró (Centre del Parc: c/ la Vinya, 1, 08695 Bagà) o també se'n poden consultar alguns a través de l'apartat web del Centre de Documentació.
La gran majoria d'estudis del Paratge (a excepció dels que desvelin dades que puguin afectar la protecció) es poden consultar adreçant-se al Centre de Documentació del Parc Natural del Cadí-Moixeró (Centre del Parc: c/ la Vinya, 1, 08695 Bagà) o també a través de l'apartat web del Centre de Documentació.
En el moment de crear la figura de protecció del Paratge, la principal preocupació era protegir del perill imminent que corria el sector meridional del Pedraforca com a conseqüència de l'extracció de lignits a cel obert.
Un cop tancada l'explotació i restaurat el sector afectat, les principals línies de treball que segueix el Paratge Natural d'Interès Nacional del Massís del Pedraforca són:
Per a la bona gestió de l'espai protegit és molt important comptar amb unes bones eines de planificació.
Anualment el Parc Natural del Cadí-Moixeró duu a terme un programa d'actuacions i la memòria de les actuacions realitzades que inclouen les del Paratge Natural d'Interès Nacional del Massís del Pedraforca, ja que la gestió és conjunta.
També es treballa, a través de col·laboracions, amb altres entitats.
La principal activitat d'ús públic impulsada des del Parc Natural de la Serra de Montsant és la pràctica de senderisme des de qualsevol dels pobles que el delimiten i des d'on surten una gran quantitat de camins i excursions de diferents nivells de dificultat.
El Parc ha senyalitzat convenientment alguns d'aquests camins i ha creat un paquet d'itineraris municipals amb material explicatiu, que serveix de guia al visitant i posa en valor el patrimoni natural i cultural que s'observa, amb una ruta circular per cadascun dels municipis del Parc.
D'altra banda, s'han creat els itineraris de flora, que permeten conèixer els hàbitats i les comunitats vegetals dels municipis de Montsant.
Aquests itineraris són recorreguts circulars de curta durada propers als pobles i destinats principalment al públic familiar.
Finalment, durant tot l'any s'ofereixen sortides guiades i interpretatives a diferents llocs del Parc i amb temàtiques molt variades, que es poden consultar a l'agenda d'activitats, o bé es pot sol·licitar informació específica a les diferents empreses i entitats col·laboradores del Parc.
Dins els límits del Parc Natural de la Serra de Montsant hi ha diverses àrees de lleure i zones recreatives, algunes de les quals ofereixen la possibilitat de fer-hi barbacoes.
Hi ha àrees de lleure als nuclis de població de la Vilella Baixa (a la zona del pantà de Margalef), la Morera de Montsant (2) i Cabacés.
Tanmateix, a moltes de les ermites que poblen la serra de Montsant hi ha una àrea de lleure que permet gaudir d'aquests paratges tan excepcionals tant en l'àmbit natural com espiritual.
Actualment hi ha àrees de lleure a la cova de Santa Llúcia (la Bisbal), a les ermites de Sant Bartomeu, Sant Antoni i Santa Magdalena (a Ulldemolins); a Sant Joan del Codolar (Cornudella); a la Mare de Déu de la Foia (Cabacés), Sant Salvador (Margalef) i Sant Pau (la Figuera).
Les poblacions properes al Paratge Natural d'Interès Nacional de Poblet presenten una remarcable diversitat de possibilitats lúdiques, esportives i gastronòmiques que, junt amb el seu considerable patrimoni cultural, arquitectònic i històric, conviden el visitant a descobrir el seu atractiu i a gaudir de la seva variada oferta.
El bosc de Poblet i l'oferta especialitzada a les poblacions properes possibiliten gaudir de nombroses activitats de lleure i de natura que permeten, alhora, descobrir la biodiversitat de l'entorn.
Pel que fa a l'oferta cultural de la zona, en aquestes poblacions al llarg de l'any hi ha nombroses activitats i esdeveniments culturals, a més de diversos museus de temàtiques molt variades.
La possibilitat de realitzar esports de natura dins del Paratge i als municipis dels voltants és un atractiu més per als visitants que tenen preferència per aquestes activitats i també per a aquells que volen complementar la seva estada turística amb la pràctica de l'esport.
Les millors rutes dels Parcs de Catalunya en Street View a només un clic
El singular paisatge del Parc està format per cingles i monòlits de conglomerat rogenc que contrasten amb el verd de les pinedes i els alzinars que colonitzen els faldars i les canals de la muntanya.
El monestir de Sant Llorenç del Munt, bastit al cim de la Mola, és el monument més emblemàtic d'un massís on també són abundants les restes arqueològiques neolítiques i les masies de gran port.
La gestió correspon a la Diputació de Barcelona.
Les millors rutes dels Parcs de Catalunya en Street View a només un clic
La Muntanya de Montserrat i els seus entorns són espais d'interès natural que estan protegits amb l'objectiu de compatibilitzar els valors naturals, culturals i històrics amb la vida diària dels seus habitants, la difusió i la recerca del seu patrimoni i el gaudi dels visitants.
La Muntanya de Montserrat presenta unes característiques tan sorprenents que ha esdevingut un dels símbols de Catalunya.
Encara que té una aparença de muntanya més aviat erma i rocallosa, quan un s'endinsa pels seus camins descobreix fins a quin punt la vegetació és ufanosa i la fauna viu en estat salvatge.
La gestió correspon al Patronat de la Muntanya de Montserrat del Departament de la Presidència.
Les millors rutes dels Parcs de Catalunya en Street View a només un clic
El Montseny, reserva de la biosfera, és un mosaic de paisatges mediterranis i centreeuropeus situat a tocar de grans conurbacions metropolitanes.
La seva biodiversitat extraordinària i la petjada cultural que l'home hi ha deixat al llarg dels temps presenten un valor universal que ha inspirat artistes, intel·lectuals i científics, i que desvetlla l'emoció de les persones que el visiten.
La gestió correspon a la Diputació de Barcelona i a la Diputació de Girona.
El Catàleg de productors de Montsant a Taula és un primer pas per dur a terme un programa de desenvolupament social i econòmic vinculat a objectius de conservació per al Parc Natural de Montsant i el seu entorn, ja que no s'entén la conservació del paisatge de qualsevol espai natural sense que s'hi mantingui l'activitat agrícola i ramadera.
És una iniciativa conjunta de la Mancomunitat de Municipis del Parc Natural de Montsant i del mateix Parc Natural i té el suport del Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural.
Els productes presentats pretenen valoritzar l'extens i ric patrimoni agroalimentari que hi ha als pobles de Montsant, i pretén acostar-lo mitjançant el comerç de proximitat i la gastronomia, al consumidor habitual que cerca el consum ecològic, els productes de qualitat i l'elaboració artesanal lligada al territori, però també al consumidor ocasional que ens visita interessat en el turisme rural cultural.
Què hi trobareu en aquest rebost?
Productes orgànicament saludables, obtinguts, elaborats i comercialitzats amb criteris de sostenibilitat, que garanteixen una manera de vida digna per als agricultors i ramaders.
Descarregar Catàleg De Montsant a taula en PDF.