El monitoratge del procés i resultats del programa són un element clau en un programa organitzat i en el procés de monitoratge i de millora contínua de la qualitat.
Seguint les recomanacions de la Guia Europea:
En algunes taules els indicadors de participació, procés i resultats es presenta diferenciada en dos grups:
Per interpretar adequadament els resultats, sobretot quan es comparen territoris o anys, s'ha de tenir en compte que durant aquest període s'ha produït alguns canvis en el Programa i la seva organització que poden tenir un impacte important en els indicadors:
L'any 2013 el Programa van invitar 169.000 homes i dones de 50 a 69 anys i el 47,8% (80.875) van participar (Taula 1a i 1b ).
Un 5,4% dels participants van tenir un test positiu.
En el 90% dels casos en què es va indicar una colonoscòpia per la prova positiva es va fer (4.119 participants) i en el 96,7%, la colonoscòpia va ser completa.
Es van detectar 166 càncers colorectals i 1.358 persones amb adenomes d'alt risc.
Globalment, al 4,4% de les persones a les que es fa una colonoscòpia se'ls detecta un càncer i al 36,4% un adenoma d'alt risc.
Dels càncer detectats, tres quartes part es diagnostiquen en fases inicials (estadi I i II).
Resultats segons tipus de cribratge: inicial o successiu
A les taules T2a, 2b i 2c es presenten els resultats de l'any 2013 segons el tipus de cribratge (inicial o successiu).
La participació de les persones que es van invitar per primera vegada s'acosta al 50% ( Taula 2a ).
Per altra banda, l'adherència al programa, la participació de les persones que ja han participat anteriorment, és alta i supera el 80%.
La majoria de les persones que no han participat en rondes anteriors tampoc participen en la invitació del 2013, si bé n'hi ha un 17% que canvien el comportament i sí que ho fan.
La taxa de positius al test de sang oculta en femta és més alta en el cribratge inicial que en successiu com és d'esperar (6,4% contra 4,6%) ( Taula 2b ).
En sentit invers, i també com és d'esperar, les taxes de detecció de càncers i adenomes són menors en els cribratges successius que en els inicials.
Les diferències en aquest dos grups d'indicadors, així com en una millor distribució d'estadis ( Taula 2c ) en els cribratges inicials, són deguts a l'efecte prevalença de lesions de les persones que es fan el cribratge per primera vegada (cribratges inicials).
Els valors predictius de diagnosticar una lesió neoplàstica en les persones que es fan colonoscòpia també són menors en els cribratges successius.
Resultats segons regió sanitària
A la Taula 3 es presenten els resultats segons regió sanitària amb finalitat descriptiva.
Les diferències en les característiques de població (grau d'envelliment, distribució rural/urbà, nivell socioeconòmic, etc) i les diferents fases d'implantació del programa de distribució de cada Regió fa que no sigui possible comparar els resultats presentats.
En la interpretació de l'evolució global dels indicadors durant el període s'han de tenir presents els canvis al Programa (nova prova de cribratge, nous circuits) i l'efecte de la incorporació de nous territoris: en primer lloc, en la primera ronda d'un territori quasi tots els cribratges són inicials i, en segon lloc, la proporció de cribratges inicials/cribratges successius varia en diferents anys (amb l'impacte que té en taxes de positivitat i taxes de detecció).
En l'anàlisi evolutiva ( taula 4a i 4b ) sí que és pot veure clarament l'impacte de passar de la prova química (guaiac) a la prova immunoquímica entre els anys 2009 i 2010: explica bona part de l'augment de la participació, la disminució del % de proves de mala qualitat, l'augment del % de casos positius i de les taxes de detecció de càncer però sobretot d'adenomes.
Els valors predictius positius per a la detecció de càncer i adenomes disminueixen discretament.
Si s'analitza el període 2010-2013, quan ja només s'utilitza la prova immunoquímica, i deixant de banda el tema de la participació que es comentarà més avall, s'observen fluctuacions menors dels indicadors que responen majoritàriament a la incorporació de nous territoris en diferents anys.
Els resultats dels indicadors de % de positivitat i taxes de detecció estan determinants, principalment, per les característiques de la prova utilitzada i l'estructura d'edat de la població, factors que no es poden modificar.
En canvi, la participació depèn també i en molt bona part d'intervencions d'informació i promoció del cribratge.
Es calcula de la manera següent: Població diana inclosa al programa d'un territori de referència (n) / Població diana del territori de referència (n) x 100
Es defineix la Població diana com la població (homes i dones de 50-69 anys) registrada al RCA amb residència al territori de referència l'any que s'avalua.
Es defineix com a Població diana inclosa al programa a la població diana d'àrees on el programa ja està implantat, per tant, susceptibles de ser invitades durant la ronda actual.
Classificació dels adenomes segons risc
La classificació actual dels adenomes els classifica en 3 categories: alt risc, risc intermedi i baix risc.
La classificació anterior només distingia 2 categories: baix risc (amb els mateixos criteris que la classificació actual) i alt risc (que inclou les categories de risc intermedi i alt actuals).
Per tal de permetre la comparació amb anys anteriors i entre Oficines que estan implantant la nova classificació a diferents ritmes, les dades es presenten utilitzant les categories següents:
Taxa de detecció d'adenomes de baix/intermedi/alt risc: nombre de persones en les que es detecta una lesió de baix, intermedi o alt risc del total de persones que han participat i tenen un test adequat.
En cas de detectar-se més d'una lesió en una mateixa persona, es classifica segon la lesió més greu: