L'actual organització horària a Catalunya és resultat de la superposició d'antics horaris, agreujats per transformacions patides pel creixement econòmic durant èpoques anteriors i l'impacte de les demandes pròpies dels anys de creixement, especialment del sector dels serveis, i també sovint, de la cultura del presentisme al treball, o bé per la necessitat de realitzar llargues jornades de treball per assolir salaris adequats al cost real de la vida.
Aquesta situació deriva en seriosos obstacles per a la competitivitat i la producció empresarial, en l'augment de riscos psicosocials de les persones treballadores, la persistència de la desigualtat de gènere, els problemes de salut derivats de la manca de son en adults i infants, els baixos rendiments educatius, la manca de temps familiar i personal per al lleure i la cultura, l'activisme social i en una disminució del benestar de la societat en general.
En aquest sentit, al llarg dels darrers anys s'ha aprofundit en la recerca, i els estudis dels quals disposem demostren que es fa del tot necessari i urgent desfer-se de la rèmora que representa la desorganització horària actual, incapaç de fer front a la complexitat del moment present.
A gairebé tot Europa, l'horari laboral és de 8-9 h a 17-18 h, parant un màxim d'una hora per dinar a meitat de la jornada.
A l'Estat espanyol–i per tant a Catalunya-, però, és habitual que la població treballadora s'aturi dues hores per dinar, a l'àmbit escolar poden ser tres-, i que la jornada laboral s'allargui fins a les 19 h o les 20 h del vespre, o més enllà.
Aquesta jornada poc compactada provoca sopar a partir de les 21 h en el millor dels casos, dificulta el temps de cura d'infants i gent gran, afebleix la participació cívica i comunitària, impossibilita el consum i gaudi de la cultura i per descomptat baixa l'eficiència de les organitzacions.
El prime time televisiu s'acomoda a horaris que fan reduir les hores de son.
En definitiva, se solapa el temps personal i el temps de descans.
A més, aquesta organització del temps de vida quotidiana no té l'origen en el clima, un mite que es desmunta tot sol comprovant que a Portugal, el Marroc, Itàlia o Grècia se sopa a les 19-20 h del vespre.
Per altra banda, a Europa fa algunes dècades que va començar la substitució dels horaris per uns altres d'adaptats i flexibles a les necessitats d'igualtat i productivitat i participació de la ciutadania, i diversos estudis de la Fundació Europea per a la Millora de les Condicions de Vida i de Treball (Eurofound) amb dades d'Eurostat mostren que estan avançant en el bon camí, tot i que hi ha diferències entre estats segons els models adoptats.
L'objectiu fonamental en aquests moments és impulsar uns horaris beneficiosos per a les institucions, les empreses i la ciutadania.
Cal, en definitiva, passar dels horaris actuals a uns que s'adaptin a les necessitats de la nova societat del coneixement i del consum.
En la forma en què està organitzada la nostra societat, el temps esdevé un factor sistèmic dins del model social.
Cal cercar mesures legislatives i de promoció i sensibilització que abordin el canvi a tres nivells: a nivell macro (de la societat), a nivell meso (de les organitzacions, empreses i institucions que la componen) i a nivell micro (de les persones).
Els agents que poden fer possible aquesta reforma se situen principalment en l'acció sobre els horaris laborals, però també en els escolars, els comercials, els culturals, els esportius, els televisius i els associatius, així com en les infraestructures públiques i privades que els puguin permetre.
Tot això és el que justifica que el Govern de la Generalitat de Catalunya impulsi la creació del Consell Assessor per a la Reforma Horària.
Per tot això, a proposta del conseller de la Presidència, i amb la deliberació prèvia del Govern,
El Consell Assessor per a la Reforma Horària és un òrgan col·legiat que té com a finalitat assessorar el Govern en relació amb les polítiques i actuacions que tinguin incidència sobre l'organització i ús del temps de vida quotidiana.
El Consell Assessor per a la Reforma Horària s'adscriu al Departament de la Presidència, el qual li dóna suport material i tècnic i li presta els recursos humans necessaris per a l'execució de les seves funcions.
3.1 El Consell Assessor per a la Reforma Horària té les funcions següents:
a) Assessorar el Govern en l'àmbit de la Reforma Horària i, especialment, en la integració del factor temps en les polítiques, instruments de planificació territorial i sectorial, en projectes legislatius i normatius i en projectes o iniciatives estratègiques impulsades pel Govern.
b) Analitzar les polítiques estratègiques impulsades pel Govern, especialment les relatives a l'organització horària en el món del treball, l'Administració, l'educació, el comerç i el consum i la cultura i l'oci i formular propostes en aquests àmbits.
c) Promoure la transferència de coneixement i el diàleg entre el Govern, el món acadèmic i la societat civil en l'àmbit d'actuació.
d) Assessorar el Govern en el disseny i l'execució d'actuacions per promoure l'impacte sobre la salut pública de l'organització horària i l'educació sobre el temps de vida quotidiana
e) Promoure la implicació dels sectors econòmics i socials en el procés de desplegament de la Reforma Horària.
3.2 El Consell Assessor per a la Reforma Horària exerceix les seves funcions en el marc d'una aproximació i adaptació a les propostes internacionals d'organització horària.
3.3 El Consell Assessor per a la Reforma Horària orienta tots els seus treballs a construir el moment zero que permeti assolir la seva missió.
4.1 El Consell Assessor per a la Reforma Horària està integrat per les persones membres següents:
a) Un president/a, nomenat pel Govern d'entre persones de prestigi reconegut.
b) Un mínim de deu i un màxim de vint vocalies, nomenades pel Govern a proposta del president/a del Consell entre persones de prestigi reconegut o representatives dels diferents sectors econòmics i socials.
4.2 El president/a ha de nomenar un vicepresident/a d'entre les vocalies, que substitueix el president/a en casos d'absència, impediment o malaltia.
4.3 Les persones membres del Consell Assessor per a la Reforma Horària són nomenades per a un període de dos anys.
4.4 El Consell Assessor per a la Reforma Horària actua amb autonomia funcional per tal de garantir-ne l'objectivitat i la imparcialitat.
5.1 El Govern assigna les funcions de coordinació tècnica a la persona titular de la Direcció General responsable de la coordinació interdepartamental de l'acció de Govern, que assisteix a les sessions del Consell amb veu i sense vot.
5.2 La persona titular de la Direcció General responsable de la coordinació interdepartamental de l'acció de Govern és responsable del funcionament ordinari del Consell, de les convocatòries de les sessions i de l'execució dels acords que s'hi adoptin.
6.1 El Consell Assessor per a la Reforma Horària actua en ple o en comissions especialitzades per raó dels assumptes a tractar.
6.2 El Consell Assessor per a la Reforma Horària pot convidar, a les seves reunions plenàries o en comissió, persones expertes o bé les persones responsables de les polítiques sectorials amb incidència sobre la Reforma Horària.
6.3 En tot el que no es preveu en aquest Decret, el Consell Assessor per a la Reforma Horària subjecta la seva actuació a la normativa sobre òrgans col·legiats de l'Administració de la Generalitat de Catalunya.
7.1 El Consell Assessor per a la Reforma Horària ha de crear cinc taules quadrangulars compostes per agents socials i econòmics, agents institucionals i especialistes independents acordats pels actors implicats.
Tenen un funcionament estable i han d'estar regulades per un reglament intern.
Les recomanacions que emetin aquestes taules tenen caràcter vinculant per al Consell.
7.2 L'objectiu d'aquestes taules és acordar propostes de mesures a realitzar en un sector o territori que comporti una experiència de reorganització del temps.
7.3 Les cinc taules quadrangulars són les següents: Món del treball, Educació, Administració, Comerç i consum, i Cultura i oci.
7.4 Les persones membres d'aquests grups són designades pel ple del Consell, i la seva participació té caràcter voluntari.
7.5 Un/a vocal del Consell n'exerceix la presidència i ha d'informar el ple del Consell sobre les deliberacions de la taula.
8.1 Els informes i propostes del Consell Assessor per a la Reforma Horària són emesos per iniciativa pròpia o a sol·licitud del conseller/a del Govern competent per raó de les matèries respectives, i no tenen caràcter vinculant.
8.2 El Consell Assessor per a la Reforma Horària ha d'emetre els informes a sol·licitud del conseller/a del Govern dins del termini que aquest/a fixi en la sol·licitud, el qual no pot ser inferior a deu dies hàbils.
9.1 Els membres del Consell Assessor per a la Reforma Horària no perceben dietes per l'assistència a les reunions plenàries o en comissió.
Tampoc no perceben dietes els membres dels grups de persones expertes.
9.2 El Consell Assessor per a la Reforma Horària pot pagar indemnitzacions pels desplaçaments i l'allotjament dels seus membres així com, si escau, dels membres dels grups de persones expertes.
Es faculta el conseller/a de la Presidència per dur a terme les actuacions necessàries per a l'execució del que disposa aquest Decret.
Barcelona, 14 de juliol de 2015