El Memorial Democràtic ha portat a terme 10 commemoracions centrals
Durant l'any 2013 s'han portat a terme deu commemoracions centrals: el Dia internacional en memòria de les víctimes de l'Holocaust, el centenari del naixement de Joaquim Amat-Piniella, de Salvador Espriu i d'Elisabeth Eidenbenz, el 75è aniversari de l'afusellament de Manuel Carrasco i Formiguera, de la Batalla de l'Ebre, de l'acomiadament de les Brigades Internacionals i del darrer concert que el mestre Pau Casals va oferir a Catalunya, i un acte d'homenatge a Antoni Benaiges, el mestre de Mont-roig del Camp.
El Memorial Democràtic ha organitzat més de 75 actes que han comptat amb la presència de més de 5.000 persones.
El Memorial Democràtic i el Departament d'Ensenyament van commemorar el Dia internacional en record de les víctimes de l'Holocaust amb una jornada per a estudiants de secundària el 24 de gener a l'auditori de la Facultat de Comunicació Blanquerna.
Aquest acte, que va comptar amb la participació de 280 estudiants, el va organitzar el grup de treball Exili, Deportació i Holocaust impulsat per ambdues institucions públiques, que està format per tècnics de l'àmbit de la memòria, tècnics del Departament d'Ensenyament, investigadors d'àmbit universitari i professorat de secundària.
A partir de l'enfocament de les Nacions Unides de 2013, que centrava la commemoració en els "Justos entre les Nacions", l'acte d'homenatge va girar a l'entorn del coratge de salvar i les històries de vida de diferents persones que no van dubtar a ajudar-ne d'altres a fugir de la persecució nazi.
L'acte va comptar amb el testimoni de Serge Barba, nascut a la maternitat suïssa d'Elna i president de l'Associació Descendants et Amis de la Maternité d'Elne (DAME), i amb la participació de molts estudiants que van participar activament en l'acte i en la lectura de relats de testimonis de persones que van salvar o bé que van ser salvades per d'altres en el context de la Segona Guerra Mundial i l'exili republicà.
Amb motiu del centenari del naixement de l'escriptor manresà deportat al camp de concentració nazi de Mauthausen, el Memorial Democràtic ha format part de la Comissió Honorífica i de la Comissió tècnica de l'Any Amat-Piniella, impulsat per l'Ajuntament de Manresa.
Durant tot l'any, s'han portat a terme diferents activitats de commemoració, homenatge i difusió de la seva figura i de la seva obra literària.
El Memorial Democràtic va organitzar, conjuntament amb l'Ajuntament de Manresa, la cerimònia inaugural, que va tenir lloc al Teatre Kursaal el 21 de febrer de 2013 davant de 200 persones.
Durant l'any, a més, es van organitzar diferents conferències i taules rodones i l'exposició itinerant "K.L. Reich, la veu de l'infern nazi".
El Memorial Democràtic va participar també en la cerimònia de cloenda, la qual va consistir en el trasllat de les despulles d'Amat-Piniella i la seva muller al cementiri de Manresa i en la col·locació d'una placa commemorativa al mateix cementiri.
Durant l'any 2013, les dues versions de l'exposició "Catalunya bombardejada.
75è aniversari dels bombardejos a la població civil i a les infraestructures catalanes" han estat exposades a 20 municipis de tot el territori de Catalunya.
En aquestes localitats també s'han portat a terme actes d'homenatge a les víctimes i diferents activitats de difusió de la memòria democràtica.
Itinerància de l'exposició, actes d'homenatge i activitats de difusió:
Amb motiu del 75è aniversari dels bombardejos a la ciutat de Barcelona, el Memorial Democràtic va subscriure dos convenis de col·laboració per portar a terme activitats commemoratives, un amb l'Institut de Cultura de Barcelona (Museu d'Història de la Ciutat) i un altre amb el Teatre Nacional de Catalunya.
El Memorial Democràtic, conjuntament amb l'Institut de Cultura de Barcelona i el Museu d'Història de la Ciutat, van portar a terme un seguit d'activitats de commemoració del 75è aniversari dels bombardejos a la ciutat de Barcelona.
Es van programar rutes, itineraris, un concert al Refugi 307 i un acte central d'homenatge a la Sala Martí l'Humà del
Paral·lelament, es van realitzar diferents activitats pedagògiques per a estudiants de secundària.
Posteriorment, durant el mes de maig el Memorial Democràtic va organitzar l'exposició "Catalunya bombardejada" a la sala d'exposicions del Teatre Nacional de Catalunya, així com activitats paral·leles a l'obra de teatre "Barcelona", de Pere Riera, ambientada en els bombardejos de 1938 a la ciutat.
Pere Riera, a més, va consultar diferents entrevistes
de testimonis dels bombardejos al Banc Audiovisual-Memorial Viu del Memorial Democràtic durant la fase de producció de l'obra de teatre.
Fins a finals del mes de gener es va poder visitar al castell de Montjuïc l'exposició fotogràfica "Desenterrant el silenci.
Aquesta mostra rescata la història del mestre de Mont-roig del Camp, seguidor del mètode Freinet, que va ser afusellat i enterrat a una fossa comuna de Burgos.
El 21 de març el Memorial Democràtic, amb la col·laboració de l'escola històrica Mossèn Cinto Verdaguer, el Departament d'Ensenyament i l'Associació Peremàs-Esmandies, va portar a terme un acte d'homenatge al mestre Benaiges.
Aquest acte va representar la cloenda de les diferents activitats de difusió relacionades amb el mestre, que va ser represaliat i enterrat a una fossa comuna de La Pedraja (Burgos), ara fa 75 anys.
Van participar-hi: el periodista Francesc Escribano, la historiadora Queralt Solé, el fotògraf Sergi Bernal, el director de documentals Alberto Bougleux, la directora de l'escola Núria Egido, així com els representants institucionals Jordi Palou-Loverdos i Jordi Sabaté i Peiró, i familiars i amics de la família Benaiges.
Posteriorment, i gràcies a la col·laboració de l'historiador Salomó Marquès i a la cessió de les imatges per part del fotògraf Sergi Bernal, es va publicar un quadern pedagògic, també disponible en versió digital al web del Memorial Democràtic, dedicat als mestres de la República (vegeu més informació i la ressenya a l'apartat "Publicacions").
Amb motiu del 75è aniversari de l'afusellament, al penal de Burgos, de l'advocat i polític català Manuel Carrasco i Formiguera, el Memorial Democràtic i l'Ajuntament de Barcelona van portar a terme un conjunt d'activitats d'homenatge i reconeixement.
En primer lloc, les dues institucions van organitzar al castell de Montjuïc una exposició titulada "Manuel Carrasco i Formiguera, una vida per la llibertat", que es va inaugurar el 9 d'abril, data de l'aniversari de l'afusellament.
El mateix dia, al vespre, es va portar a terme l'acte central d'homenatge a l'Espai Francesca Bonnemaison.
Hi van participar: Josep M. Solé i Sabaté, catedràtic; Raimon Carrasco, fill de Manuel Carrasco i Formiguera; Gerard Ardanuy, regidor de l'Ajuntament de Barcelona, i Joana Ortega i Alemany, vicepresidenta del Govern.
La cloenda de l'acte va anar a càrrec del nét de Manuel Carrasco i Formiguera, Víctor Martí Carrasco, i de Marta Carrasco, néta i coreògrafa que va realitzar el solo "...
Francament" creat en memòria del seu avi.
Per últim, el 12 d'abril es va portar a terme al Saló del Tinell el recital "Cartes d'amor i presó", creat per Quim Torra, que també va ser el comissari de l'exposició del castell de Montjuïc.
El recital, acompanyat de música de piano i la interpretació d'un tenor, està construït a partir de la correspondència entre Manuel Carrasco i Formiguera i la seva esposa, Pilar Azemar i Puig de la Bellacasa.
Itinerància de l'exposició "Manuel Carrasco i Formiguera, una vida per la llibertat":
Amb motiu del centenari del naixement d'Elizabeth Eidenbenz, el Memorial Democràtic i l'Ajuntament d'Elna van organitzar un seguit d'activitats per homenatjar la seva figura.
Aquestes activitats s'emmarquen en el conveni de col·laboració que van subscriure el Memorial Democràtic i l'Ajuntament d'Elna l'any 2011 amb l'objectiu d'homenatjar la tasca portada a terme a la maternitat suïssa d'Elna per Elizabeth Eidenbenz.
El 9 de juny es va fer la trobada popular de nenes que es diuen Elna als jardins del Palau Robert i es va fer un taller familiar sobre la transmissió de la memòria, un contacontes sobre la maternitat d'Elna i un concert a càrrec del músic Joanjo Bosk.
Més de 50 nenes amb aquest nom van assistir a l'acte amb les seves famílies.
El 12 de juny es va programar una conferència de Tristany Castanier titulada "La maternitat d'Elna", i el 15 de juny, a la localitat francesa d'Elna, es va retre també homenatge a la seva figura.
Actes commemoratius i d'homenatge a Elisabeth Eidenbenz
Aquest 2013, el Memorial Democràtic ha col·locat en el centre de la seva dedicació el projecte "Catalunya en transició 1971-1980", un projecte global de diferents dimensions (commemoratives, divulgadores, de recerca...).
Després d'entrevistar testimonis clau d'aquest període –enregistraments que han passat a formar part dels fons del banc de dades audiovisuals del Memorial i que són consultables en el web del Memorial Democràtic en una aplicació web específica creada a tal efecte– i de consultar diversos arxius, el 19 de juliol es va inaugurar al castell de Montjuïc l'exposició "Catalunya en transició 1971-1980".
Amb aquesta mostra es pretenia oferir una mirada catalana sobre la transició a partir de dues singularitats.
La primera és el procés que condueix a les eleccions generals de l'any 1977, que parteix de la unitat d'oposició a la dictadura franquista dels moviments socials, entitats, personalitats i les forces polítiques, vertebrades a l'entorn de l'Assemblea de Catalunya.
El segon tret diferenciador és el procés polític des de les eleccions del 15 de juny de 1977 fins a les eleccions al Parlament de Catalunya de 1980, que comporta un mapa polític diferenciat del que es constitueix a la resta de l'Estat.
L'acte inaugural va anar acompanyat del concert–homenatge als inspiradors de drets i llibertats, a càrrec de Joanjo Bosk i Quico Pi de la Serra, dut a terme al mateix castell.
Per fer més accessible aquesta exposició, es va fer una versió reduïda als jardins del Palau Robert de Barcelona.
En el seu primer dia se celebrà una taula rodona sobre l'Assemblea de Catalunya amb la qual s'iniciava tot un seguit d'activitats paral·leles sobre la transició.
El 19 de setembre, l'advocada Magda Oranich, el metge Ramon Espasa i l'assagista Miquel Sellarés debateren sobre el paper d'aquesta plataforma unitària antifranquista i el seu ressò en l'actualitat.
Altres taules rodones i conferències han acompanyat el projecte, com la que se celebrà el 10 d'octubre a l'Espai Francesca Bonnemaison sobre els moviments socials durant la transició.
Tot i així, un dels punts culminants d'aquest projecte és, sens dubte, la celebració del III Col·loqui Internacional Memorial Democràtic "Catalunya en transició: del passat al present".
Paral·lelament, s'han publicat dos llibres sobre aquest tema: el catàleg de l'exposició, titulat Catalunya en transició 1971-1980, i la publicació pedagògica La transició democràtica a Catalunya.
Recursos per a una aproximació didàctica, de la col·lecció "Eines de memòria", número 6.
Totes dues publicacions es poden adquirir en línia a la llibreria de la
Generalitat de Catalunya [URL].
Actes de commemoració i de difusió del pas de la dictadura a la democràcia: Catalunya en transició 1971-1980
Els dies 13, 14 i 15 de novembre va tenir lloc a Barcelona aquest col·loqui en què participaren reconeguts especialistes sobre la transició.
Es volia facilitar temps i espais de diàleg sobre aquest període transcendental, tot aportant perspectives des d'aquell moment i des de l'actualitat.
El col·loqui va estar enriquit amb el testimoni i el debat dels representants dels partits polítics més importants d'aquell període a Catalunya i dels principals protagonistes.
La transició fou abordada des de diverses perspectives, no solament la històrica, sinó que comptà amb visions provinents tant des dels àmbits de la filosofia com de la politologia, passant per la sociologia, el periodisme i el dret.
El col·loqui l'inaugurà Ariel Dulitzky, president-relator del grup de treball sobre desaparicions forçades o involuntàries de l'ONU, que tractà entre altres aspectes el debat sobre les lleis d'amnistia relacionades amb els crims del passat, i el clausurà el filòsof Jordi Pigem, que esclarí el significat i la transcendència que tenen les transicions en les societats actuals.
Tot realitzant una aproximació serena i aprofundida d'aquest període, aquest espai de diàleg es presenta de forma oportuna en el moment present, prenent en consideració els condicionants, les limitacions i les potencialitats de la transició viscuda, les possibles ressonàncies en el moment actual i l'enfocament del present i el futur.
El III Col·loqui Internacional del Memorial Democràtic va rebre més de 200 inscripcions.
Palau de la Generalitat de Catalunya
Obertura de l'exposició "Catalunya en transició, 1971-1980"
Sessió inaugural presidida per Lluís Bertran, secretari general del Departament de Governació i Relacions Institucionals
Jordi Palou-Loverdos, director del Memorial Democràtic.
Ariel Dulitzky, presidentrelator del grup de treball sobre desaparicions forçades o involuntàries de l'ONU
Projecció del vídeo "Temps de Memòria"
Modera: Arxiu Nacional de Catalunya
Benvinguda a càrrec d' Agustí Alcoberro, director del Museu d'Història de Catalunya, i Jordi Palou-Loverdos, director del Memorial Democràtic
Els condicionants internacionals de la transició espanyola.
Francesc Torralba, filòsof (URL)
Balanç de la transició a Espanya.
Evolució de les forces armades espanyoles.
De la transició a l'actualitat.
Narcís Serra, ministre de Defensa d'Espanya entre 1982 i 1991
Els condicionants de la transició a Catalunya.
Els representants polítics de la transició.
Concert homenatge als inspiradors dels drets i les llibertats a càrrec de Gymusic Ensemble
Construcció i riscos de destrucció de l'Estat del Benestar.
Acte de clausura presidit per Miquel Puig Roig, director general del Departament de Governació i Relacions Institucionals
Jordi Palou-Loverdos, director del Memorial Democràtic
Dhyani Ywahoo, experta en construcció de pau i reconciliació (intervenció enregistrada)
Canvi de cicle: una nova transició?, Jordi Pigem, filòsof
En el marc del conveni signat entre el Memorial Democràtic de la Generalitat de Catalunya i el Gran Teatre del Liceu, es va presentar l'exposició sota el mateix títol, produïda pel Memorial Democràtic, amb la col·laboració del Gran Teatre del Liceu, el Conservatori del Liceu i la Fundació Pau Casals.
L'exposició vol revalorar tota l'activitat solidària i en pro del salvament de vides que féu el cèlebre músic del Vendrell.
A través de fotografies, objectes i records, vol posar en relleu una de les facetes menys conegudes del compositor i músic català, l'anhel de pau i harmonia entre els homes del món.
Pau Casals és un referent de la música mundial i un símbol de la pau.
Va destacar pel seu compromís amb la democràcia, la llibertat i la solidaritat.
Una mostra d'aquesta solidaritat va ser el concert que va oferir el 19 d'octubre de 1938, fa 75 anys, al Gran Teatre del Liceu en benefici de les víctimes de la guerra i dels bombardejos.
ha estat i el que representa aquest català universal, el Gran Teatre del Liceu i el Memorial Democràtic de la Generalitat de Catalunya li van retre homenatge.
En la presentació de l'exposició, hi va intervenir: l'Hble.
Joana Ortega, vicepresidenta del Govern; Joaquim Molins, president de la Fundació Gran Teatre del Liceu; Josep Pons, director de l'orquestra del Gran Teatre del Liceu, i Jordi Palou-Loverdos, director del Memorial Democràtic de la Generalitat de Catalunya.
Amb motiu del centenari del naixement de l'escriptor Salvador Espriu, el Memorial Democràtic, amb la col·laboració de l'Any Espriu, va portar a terme un acte d'homenatge en forma d'espectacle a la Sala Tallers del Teatre Nacional de Catalunya.
L'espectacle, titulat "El meu poble i jo", recull fragments de l'obra poètica d'Espriu, recitats i cantats, així com interpretacions musicals, de dansa contemporània i una edició especialment creada per a l'ocasió a partir del vídeo institucional del Memorial Democràtic "Temps de memòria".
Amb motiu del 75è aniversari de la Batalla de l'Ebre, el Memorial Democràtic, juntament amb el Consorci Memorial d'Espais de la Batalla de l'Ebre (COMEBE), els Serveis Territorials del Departament de Governació i Relacions Institucionals a les Terres de l'Ebre, així com diferents associacions i entitats de memòria, han portat a terme activitats relacionades amb aquesta commemoració.
El Memorial Democràtic va dedicar una secció especial al web de la institució i va fer difusió de totes les activitats que es van portar a terme.
El 28 d'octubre de 1938, el Govern de la Segona República Espanyola va organitzar a Barcelona un multitudinari acte de comiat de les Brigades Internacionals, on van desfilar els soldats internacionals que marxaven del país.
La retirada havia estat anunciada pel president de la República, el doctor Negrín, el 21 de setembre de 1938 a la Societat de les Nacions.
Amb motiu del 75è aniversari del comiat de les Brigades Internacionals, el Memorial Democràtic ha organitzat i s'ha sumat a diferents actes d'homenatge i iniciatives commemoratives que s'han portat a terme arreu del territori.
Durant l'any 2013, el Memorial Democràtic ha continuat organitzant les jornades sobre el salvament de vides durant la Guerra Civil que va engegar l'any 2012.
Amb l'objectiu de centrar el focus en aquelles persones que van tenir el coratge de salvar vides enmig del conflicte, el Memorial va dedicar dues sessions a l'àmbit internacional: el paper dels consolats
en el salvament de vides i el programa PLAN d'apadrinament i ajuda a la infància, i dues sessions als serveis sanitaris durant la Guerra Civil: els metges i les infermeres.
Arran d'aquestes sessions, més les que es van portar a terme l'any passat, el Memorial Democràtic ha editat una publicació, que és el número 3 de la col·lecció "Documents del Memorial Democràtic" i que porta per títol Llums enmig la barbàrie.
Memòries del salvament de vides durant la Guerra Civil a Cataluny a.
Jornades sobre el salvament de vides durant la Guerra Civil a Catalunya: