projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Amb motiu del Dia Internacional dels Arxius, l'Arxiu Comarcal de la Noguera projectarà unes pel·lícules del Fons INPACSA, la indústria més important que ha existit mai a Balaguer.
Ambdós reportatges van ser encarregats per la paperera amb un caire promocional però en dos moments totalment diferents.
Un és de l'any 1980, quan la indústria era capdavantera en el seu sector, mentre que l'altre és de l'any 1993, just quan l'empresa es trobava a punt del tancament i s'esgotaven els recursos per evitar el final.
INPACSA (Industria del Paper y de la Celulosa, S.A) va ser fundada l'any 1955 a Balaguer amb el patrocini de Josep Maria de Porcioles, dins el 'Plan Municipal de Industrialización'.
Durant la primera etapa, que aniria de l'any 1955 al 1984, INPACSA va ser una empresa líder en el sector i capdavantera en la implantació d'innovacions en els processos de fabricació del paper.
Amb INPACSA la ciutat va créixer a nivell urbà i demogràfic i va afavorir la creació de noves empreses auxiliars, de transport, de tractament en matèria forestal, etc. La paperera va arribar a facturar en el seu punt àlgid 20.000 milions de pessetes i donava feina a 750 persones entre llocs de treball directes i indirectes.
L'any 1984 l'empresa va ser adquirida pel grup financer multinacional Kuwait Investments Office (KIO) que la va vendre l'any 1989 a l'empresa del sector paperer Smurfit.
Aquesta va ser l'empresa que li va canviar el nom pel de European Paper and Packaging Investiment Corporation, S.A (EPPICSA), tot i que a Balaguer se la va continuar coneixent per INPACSA.
El 12 de maig de l'any 1993 la indústria va haver de tancar en mig del cas de frau empresarial conegut com a Torras-KIO.
A hores d'ara, la fàbrica Inpacsa ha estat, amb diferència, la indústria més important de Balaguer de tots els temps.
Exhibició de dues pel·lícules dels anys 1980 i 1993
Visita dels alumnes de Primària del CEIP Gaspar de Portolà.
A l'Arxiu organitzem visites per a grups de tota mena interessats en la història i el patrimoni històric: grups d'escoles, universitaris, i entitats de tota mena ens venen a visitar cada any.
El tipus de visita més habitual que oferim és "Anem a l'Arxiu", que consisteix en donar a conèixer què és un arxiu, les funcions que desenvolupa i, així mateix, en difondre els fons documentals que es conserven a l'Arxiu Comarcal de la Noguera.
L'activitat es basa en donar les explicacions, tot mostrant les instal·lacions de l'equipament i els documents més rellevants i singulars dels diferents municipis de la Noguera.
Ara bé, a banda d'aquest tipus d'activitat, des de l'Arxiu Comarcal, i a petició dels interessats, també organitzem propostes didàctiques adaptades al programa eductaiu o als interessos de les entitats.
A l'Arxiu organitzem visites per a grups de tota mena: escoles, universitats, associacions, etc.
L'horari d'atenció es redueix de 9-14h i cal sol·licitar cita prèvia
Un cop assolides les condicions de prevenció i seguretat marcades pel Departament de Cultura es restableix el servei de consulta presencial.
No obstant caldrà sol·licitar cita prèvia a través del correu electrònic [EMAIL] i/o el telèfon 977 60 66 54, amb un mínim de 24h d'antelació, i esperar a tenir confirmació per part de l'arxiu.
En el moment de la sol·licitud s'haurà de facilitar: nom, DNI, data, hora i durada aproximada de la visita; així mateix, per facilitar la preparació de la documentació a consultar, s'haurà d'acotar el motiu o el tema d'estudi.
Cal tenir presents un seguit d'aspectes, en pro del benefici comú:
A) Protocol d'accés a l'edifici i a la consulta dels documents:
B) Protocol per a l'aplicació de les mesures de prevenció i seguretat:
Us agraïm la vostra col·laboració.
Dues belles estampes estivals de l'Escala i Cadaqués (ACAE)
A partir del 7 de juliol, i per onzè any consecutiu, torna a editar-se la secció 'Postals d'estiu' en el setmanari altempordanès 'Empordà'.
La proposta, fruit d'un conveni de col·laboració entre la publicació setmanal 'Empordà' i l'Arxiu Comarcal de l'Alt Empordà (ACAE) consisteix en l'intercanvi de postals entre dos viatgers ficticis que comparen l'ahir i l'avui del paisatge de deu municipis de la nostra comarca, corresponents a les setmanes d'estiu.
Les imatges procedeixen dels fons d'ambdós centres, les més antigues són dels fons fotogràfics de l'ACAE i les recents del diari.
El pas del temps ha marcat canvis o ha consolidat presències, algunes d'elles curioses.
Des de la massiva construcció en determinats indrets, fins a la construcció de noves carreteres que ens aporten perspectives difícils d'identificar, tant dels municipis costaners com d'interior.
L'Arxiu comarcal de l'Alt Penedès ha vist incrementat el volum de visites i consultes a internet durant el confinament
Durant aqusest últims mesos, la voluntat i objectiu de la Xarxa d'Arxius Comarcals ha estat mantenir l'obertura dels arxius de forma digital i seguir oferint material i serveis de consulta i difusió mitjançant internet.
Amb aquest fet, es buscava pal·liar l'efecte que pogués tenir el tancament físic dels Arxius.
L'activitat central i més innovadora d'aquest període ha estat la proposta " Catalunya des dels arxius: esdeveniments i festes populars digitals ".
L'Arxiu Comarcal de l'Alt Penedès s'ha fet partícep d'aquesta empresa i ha preparat vuit entregues en el marc del projecte.
Podeu veure les vuit entregues aquí: Setmana Santa, Sant Jordi, Món dels Oficis, Primer de Maig, Esports i activitat física, Fires de maig, Festa Major, Corpus Christi i Estiu.
Durant el període del 15 de març al 15 de maig, les visites al portal web de l'arxiu s'han incrementat un 144% respecte al mateix període de l'any passat, passant de 700 a gairebé 2500.
Pel que fa a les consultes en línia, l'ACAP ha registrat 4.253 visites i 5.143 consultes a Arxius en Línia.
D'entre les publicacions més consultades en el global del portal es troben Panadés (amb més de 20.000 descàrregues), Tothom (amb més de 10.000) i Acció Catòlica (amb 8.000 descàrregues).
L'Arxiu i el seu personal ha seguit treballant per poder oferir-vos el millor servei possible de forma telemàtica, per tal d'incrementar el volum de documents que teniu disponible a internet, sempre amb la voluntat de proporcionar-vos continguts de qualitat i interessants sobre la nostra comarca.
Per tal de facilitar-vos l'accés als nostres fons, us recordem que la consulta presencial a l'arxiu torna a estar permesa, mitjançant sol·licitud de cita prèvia amb un mínim de 24 hores d'antel·lació.
Podeu trobar tota la informació referent a aquest tema en aquest enllaç.
Un petit recull de documents gràfics i escrits en motiu de la Festa Major de 2020.
S'acosta la Festa Major i aquest any no serà convencional.
És per aquest motiu que des de l'arxiu hem volgut mostrar-vos un recull d'imatges i documents que ens permeten veure com es celebrava la Festa Major fa 20, 30 o 60 anys.
Al llarg dde la setmana del 24 al 30 d'agost anirem publicant aquest contingut en aquesta pàgina.
Mantingueu-vos atents també a les Xarxes Socials.
- Us heu preguntat com era la Capta als anys 40?
En aquest vídeo podeu veure fragments de gravacions que conservem a l'arxiu i que tenen com a tema central la Capta.
Ja veureu que no ha canviat tant: https://www.youtube.com/watch?v=eH3bmhEWh8Q
- Hi ha un element de la Festa Major que és constant des de principis del segle passat.
Ens tracta d'una bona forma de veure com han evolucionat aspectes tan diferents com el disseny, les modes i l'ús del català.
Estem parlant dels programes de Festa Major i en aquest enllaç podeu veure-hi els que conservem a l'arxiu, essent el més antic el de l'any 1925! http://calaix.gencat.cat/noticies/?q=ca/content/programes-de-festa-major#.X0Yzk3-ZSM8
- Aquí teniu un recull de fotografies de la Festa Major durant el segle passat: http://calaix.gencat.cat/noticies/?q=ca/content/es-festa-major#.X0jHrH-ZSM8
A partir de demà dia 4 de juny l'arxiu reobrirà el servei de consulta presencial, però amb modificacions.
Per tal de complir les directrius establertes en la fase de desconfinament en que ens trobem, s'haurà de demanar cita prèvia per a fer ús del servei de consulta.
Per a fer-ho, hem posat a la vostra diposició un formulari (enllaç).
D'altra banda, si teniu qualsevol dubte us podeu comunicar amb el personal de l'arxiu trucant al telèfon 93 817 23 11 o al correu electrònic [EMAIL].
L'Arxiu Comarcal de l'Alt Urgell conjuntament amb l'Institut d'Estudis Comarcals de l'Alt Urgell, l'Espai Ermengol i el Consell Comarcal de l'Alt Urgell organitzen un cicle de conferències extraordinari en el marc del 10è aniversari de l'Arxiu Comarcal de l'Alt Urgell
Amb motiu de les extraordinàries circumstàncies derivades de les mesures adoptades contra l'expansió de la COVID 19, les institucions alturgellenques organitzadores dels cicles de conferències "Parlem d'història" i "Desenterrant el passat" que s'han anat celebrant amb regularitat cada primavera i tardor, respectivament, des de l'any 2012, han decidit combinar els dos programes en una única proposta de xerrades de divulgació històrica que es portarà a terme entre el 9 d'octubre i el 7 de novembre.
Les activitats adoptaran diferents formats i es realitzaran en diferents localitats.
En total el cicle comptarà amb 5 conferències i 3 visites guiades, gran part de les quals es portaran a terme a la Seu d'Urgell (Sala de Sant Domènec) i 2 a les localitats d'Alàs i Organyà.
Els cicles de conferències "Parlem d'història" i "Desenterrant el passat" constitueixen productes de difusió organitzats per l'Arxiu Comarcal de l'Alt Urgell, el Consell Comarcal de l'Alt Urgell, l'Institut d'Estudis Comarcals de l'Alt Urgell i l'Espai Ermengol.
El seu inici es remunta a l'any 2012 i s'han anat celebrant amb absoluta regularitat al llarg d'aquests 8 anys d'existència.
El cicle combinat de conferències s'emmarca, així mateix, en el conjunt d'activitats temàtiques que l'Arxiu Comarcal de l'Alt Urgell porta a terme per commemorar el seu 10è aniversari, una commemoració anual iniciada el 10 juny de 2020 -l'equipament es va inaugurar el mateix dia i mes de l'any 2010- i que clourà el juny de 2021.
En aquest cas, la celebració de l'efemèride se centra en el paper dels arxius com a suport fonamental a la recerca i la difusió històriques.
L'aforament és limitat i caldrà formalitzar la inscripció a qualsevol de les activitats a través de:
Totes les activitats són gratuïtes i obertes a la participació de tothom.
Les actes municipals o aplecs de relacions presos pel comú de Rabós d'Empordà ja són consultables a internet, així com també els padrons d'habitants antics i els expedients de quintes.
Cal accedir des d'Arxius en Línia', recerqueu el fons de l'Ajuntament de Rabós d'Empordà; aquestes càrregues de documents digitalitzats comprenen un abast cronològic que va de l'any 1864 fins al 1978, en un total de 185 unitats documentals, que sumen més de dotze mil pàgines més digitalitzades i descarregables, Aquesta posada en línia s'ha pogut dur a terme a l'abric dels acords de col·laboració entre el Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya i Family Search.
Des del juliol de 2019 un equip de tècnics desplaçats dels Estats Units ha estat digitalitzant tots els padrons i censos de població, i documentació relativa a les lleves d'alguns ajuntaments que l'Arxiu Comarcal custodia en les seves instal·lacions.
També amb la participació d'una persona del Pla de Garantia Juvenil 2019-2020.
L' Arxiu Comarcal de l'Alt Empordà ha enllestit les tasques de digitalització que han permés posar en línia les prop de doze mil pàgines de capbreus del comtat d'Empúries, d'entre els anys 1394-1904
El comtat d'Empúries fou un dels comtats catalans que es constituí al territori que, al segle IX, alguns cronistes francs denominaren Marca Hispanica.
S'estenia per la plana de l'Empordà.
Comprenia la seva franja litoral des de la serra de l'Albera fins més al sud del Ter, i era limitat pels comtats de Rosselló, Besalú i Girona.
A partir del segle XVII, la complexa política matrimonial i l'entroncament dels comtes amb importants cases nobiliàries de tota Espanya, van fer que l'arxiu patís un seguit de trasllats per diferents indrets de la península; fins que el 1960 es va dipositar a la Casa Pilatos de Sevilla, juntament amb un ampli conjunt d'arxius nobiliaris, formant el que es coneix com a Archivo Ducal de Medinaceli
Tot aquest fons de tipus d'administració senyorial són els documents que formaven part de l'execució de l'administració de les rendes del comte d'Empúries per part d'un representant o administrador, el qual regularment rendia comptes dels ingressos rebuts a la central de Madrid.
Aquesta col·lecció de capbreus del comtat d'Empúries i altres documents de gestió de les rendes patrimonials està format per llevadors de censos, els capbreus pròpiament, relacions d'emfiteutes, i l'abast geogràfic és bona part de la comarca.
Un capbreu és un document on hom anotava, en forma abreujada i en períodes cronològics espaiats, les confessions o reconeixements fets pels emfiteutes o pels pagesos tenidors (podien ser de remença) als senyors directes, per tal de conservar memòria o prova de la subsistència dels drets dominicals.
Com a confessió per part dels vassalls de les rendes degudes al senyor, pot ser una bona font pel coneixement de les rendes senyorials i de l'organització de les comunitats agràries sota règim senyorial, però també pot permetre de conèixer molts aspectes de la societat agrària.
Ara tots aquests documents es poden consultar al Cercador de fons i documents http://cultura.gencat.cat/arxius/acae
Els familiars i les entitats amb qui col·laborava el missioner assassinat a Ruanda fan donació dels seus documents per reagrupar-los.
El MUME dedicarà una exposició a Joaquim Vallmajó
L'Arxiu Comarcal de l'Alt Empordà (ACAE), s'encarregarà de catalogar, digitalitzar i posar a disposició del públic el fons fotogràfic i documental de Joaquim Vallmajó, missioner originari de Navata i que va ser assassinat a Ruanda ara fa 20 anys durant el conflicte bèl·lic que fa afectar aquell país.
La donació d'aquest fons documental es va formalitzar ahir a l'arxiu comarcal amb la donació a l'ACAE d'un material que estava fins avui dispers entre els familiars de Vallmajó, i entitats i persones amb qui es comunicava el missioner durant els anys que va ser al continent africà.
El reagrupament d'aquest material és el fruit d'una acció conjunta entre el Museu Memorial de l'Exili de la Jonquera (MUME), el Grup d'Empordaneses i Empordanesos per la Solidaritat (GEES), l'ACAE i els familiars del missioner.
Aquest fons personal una vegada estigui catalogat, es procedirà a la seva digitalització i exhibició pública a través de la web de l'entitat.
Destaquen un centenar de cartes autògrafes de Vallmajó i un altre centenar de fotografies fetes per ell mateix com a prova del que passava al nord de Ruanda.
El primer acte de divulgació d'aquest fons es farà al MUME amb una exposició que es preveu obrir al públic a la tardor.
L'exposició reunirà una quinzena de plafons, no només dedicats a la figura de Vallmajó, sinó també al conflicte de Ruanda i a la zona dels Gran Llacs, ja que encaixa perfectament amb la voluntat del museu de la Jonquera de donar a conèixer, a més de l'exili republicà, tots els altres exilis del segle XX i més tenint-hi com a «relator» un empordanès com Joaquim Vallmajó.
A part del valor personal que conté aquest fons per les cartes que intercanviava amb familiars i amics, també constitueix una crònica del dia a dia del que va passar a Ruanda des de l'inici del conflicte, al 1990, fins al 1994, moment de la desaparició del missioner.
Van ser quatre anys de desplaçaments forçosos i la crònica d'un genocidi que, al contrari del que es va dir en la gran mentida de la versió oficial, no va ser exclusivament un genocidi contra els tutsis, segons explica el Sr.
En les seves cartes, diapositives i fotografies, el missioner explica, entre altres aspectes, els moviments de tropes o i la creació dels camps de refugiats durant la guerra.
Al fons també s'hi integraran els documents que aportarà Pep Frigola, amic de Vallmajó, i actualment missioner a Níger.
Martí i Núria Vallmajó, dos dels cinc germans de Joaquim Vallmajó, que van presenciar l'acte de donació d'ahir a Figueres, van destacar per la seva banda que amb l'entrega d'aquests documents a l'arxiu comarcal suposarà la garantia de conservació i la divulgació d'un material que probablement s'hauria perdut.
La notícia pot ser consultada on line a Tramuntanatv - youtu.be/jBdcmwwPT1A – i al telenotícies de TV3 de dilluns passat.
Portades d'alguns documents digitalitzats de Cabanelles
Les actes municipals o aplecs de relacions presos pel comú de Cabanelles ja són consultables a "Arxius en Línia", així com també recomptes de població antics.
Cal accedir des d'aquest aplicatiu i entrar al fons documental de Cabanelles.
L'abast cronològic dels documents digitalitzats va de l'any 1850 fins al 1950, amb un total de 64 unitats documentals, que sumen prop de dues mil pàgines digitalitzades i descarregables.
Aquesta posada en línia s'ha pogut dur a terme a l'abric dels acords de col·laboració entre el Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya i Family Search.
Des del juliol de 2019 un equip de tècnics desplaçats dels Estats Units ha estat digitalitzant tots els padrons i censos de població, i documentació relativa a les lleves d'alguns ajuntaments que l'Arxiu Comarcal custodia en les seves instal·lacions.
També amb la participació d'una persona del Pla de Garantia Juvenil 2019-2020.
La Montserrat Soler de joveneta amb amigues de Figueres
Va ser una important bibliotecària figuerenca (1929-2018), número 1 de l'Escola de Bibliotecàries de la seva promoció del 50, que parlava anglès, alemany i francès, a part d'haver estudiat Magisteri a Barcelona i mestratge de català.
La seva tesina final dels estudis « Prensa de Figueras » es va publicar uns anys més tard, el 1954, a la revista 'Biblioteconomia'.
Va impartir classes de catalogació a l'Escola durant els cursos 1972-1976, encara que la docència no li va interessar prou.
La Montserrat Soler va ser amiga de la poetessa i escriptora Carme Guasch i de l'agullanenca i també bibliotecària, Maria Perxés Santomà.
Desenvolupà diferents tasques a seccions diverses de la Biblioteca de Catalunya, on treballà bona part de la seva vida professional i abans de jubilar-se va estar en l'àrea de digitalització.
A partir de l'any 1983, per encàrrec de Rosalia Guilleumas, directora del centre, s'ocupà de l'inventari i la catalogació del llegat de Jordi Rubió Balaguer, que havia mort l'any anterior.
Si voleu fer un recorregut per la seva vida, cal que entreu a 'Arxius en Línia' i consultar totes les imatges que la seva cosina Carme Minobis ens ha cedit generosament!
Estiuejaven a Maçanet de Cabrenys, d'on han arribat força fotografies, atès que la família materna Puntonet hi descendien.
S'ha organitzat una exposició amb documents històrics i fotografies del cos de bombers de Vilafranca que es pot visitar fins el 30 de març
El divendres 7 de març el cos de Bombers de la Generalitat va celebrar a Vilafranca del Penedès la festivitat de Sant Joan de Déu, patró dels bombers de Catalunya, en el marc de la commemoració del 140è aniversari dels bombers de la ciutat.
Per celebrar aquesta efemèride, el mateix dia el cos de Bombers de Vilafranca va inaugurar l'exposició "Bombers.
La mostra repassa els serveis fets a la comarca des del 1934 a l'actualitat i hi podem trobar documents textuals i fotografies de fons dipositats a l'Arxiu.
Els documents textuals exposats formen part del fons de l'Ajuntament de Vilafranca del Penedès i podem trobar-hi el document on hi ha la primera referència als bombers de la ciutat, que és l'acta del Ple de l'Ajuntament de Vilafranca del 24 de desembre de 1874.
També s'hi mostra el primer "Reglament del Cos de Bombers de Vilafranca del Penedès", datat del 5 de gener de 1895, i un "Registre del Cos de Bombers" de finals del segle XIX.
Pel que fa a les fotografies, s'hi exposen imatges de diferents actuacions en les extincions d'incendis succeïts a Vilafranca als anys 70 i que pertanyen al Fons fotogràfic del setmanari Tothom com són l'incendi a la botiga de Cal Vicentó del 1973, al magatzem de Colonials Martí al 1979, o a la farinera Insensé al 1973, totes fetes per l'autor Jordi Valls i dipositades a l'Arxiu Comarcal.
Destaca també una imatge de l'interior de la Basílica de Santa Maria de Vilafranca cremada arran dels fets del 6 d'octubre de 1934 i que pertanyen al Fons Històric de Vilafranca.
L'exposició es pot visitar a l'Aula de Cultura Fòrum Berger-Balaguer fins el 30 de març amb horari de dimarts a divendres de 18:00 a 20:00 i el diumenge el matí de 12:00 a 14:00 i tarda de 18:00 a 20:00 hores.
Vine dimarts 10 o dijous 12 de juny a les 10h del matí i us explicarem com més de 130.000 documents i més de 30.000 imatges són al vostre abast
L ́Arxiu Comarcal de l'Alt Empordà us proposa una sessió informativa de l'aplicatiu " Arxius en línia " per tal de donar a conèixer totes les possibilitats de recerca dels nostres fons, documents, imatges en línia.
Pràcticament la totalitat dels nostres inventaris i catàlegs poden ser consultables per internet, la qual cosa significa accedir a un volum de 130 mil fitxes descriptives de documents altempordanesos.
A més, també tenim incorporat un nombre important de documents ja visualitzables sencers on line –més de 170.000 imatges de documents gràfics i textuals, que corresponen a més de 32.000 fotografies, i milers d'escriptures notarials, etc.
Us convidem a venir a l'Arxiu Comarcal (plaça de l'Escorxador s/n de Figueres) dimarts 10 i dijous 12 de juny a les deu del matí.
L'activitat és gratuïta, però cal inscripció prèvia (972 670178).
La durada és d'una mitja hora aproximadament.