L'Estatut d'autonomia de Catalunya, a l'article 6.5, estableix que la llengua occitana, denominada aran è s a l'Aran, és la llengua pròpia d'aquest territori i és oficial a Catalunya d'acord amb el que estableixen aquest Estatut i les lleis de normalització lingüística, i a l'article 125.1 atribueix a la Generalitat competència exclusiva en matèria d'acadèmies.
El Decret 120/1987, de 9 d'abril, pel qual la Generalitat de Catalunya assumeix les competències exclusives en matèria d'acadèmies amb seu central a Catalunya, disposa que les acadèmies són creades per decret del Govern de la Generalitat, i gaudeixen des d'aquest moment de personalitat jurídica i capacitat per al compliment dels seus fins.
El 2002, el Conselh Generau d'Aran va establir l'Institut d'Estudis Aranesi com a organisme per promoure el coneixement i l'estudi del territori aranès, en tots els aspectes que configuren la seva identitat.
El règim d'oficialitat d'aquesta llengua a Catalunya el desplega la Llei 35/2010, d'1 d'octubre, de l'occità, aranès a l'Aran, la qual preveu, entre d'altres, l'establiment d'una autoritat acadèmica per a la llengua.
En aquest sentit, l'article 4.3 disposa que l'Institut d'Estudis Aranesi ha de ser independent de les administracions públiques, ha d'assolir plenament el caràcter acadèmic que li correspon i ha de tenir l'autoritat lingüística per fixar els convencionalismes d'ús de l'aranès d'acord amb la consideració de varietat lingüística del tronc occità comú.
Al costat dels objectius de reconèixer, estudiar, protegir i promoure l'occità, aranès a l'Aran, en tots els àmbits i sectors, la Llei preveu la voluntat de col·laborar en la protecció de la unitat de la llengua occitana.
Per aquest motiu es prenen com a referència per a la seva actuació els principis de la norma de Loís Alibèrt en la seva Gram a tica occitana, publicada a Catalunya el 1935 i reeditada per l'Institut d'Estudis Catalans el 2000, que són també la base de les Normes ortografiques der aranés, aprovades per la Generalitat de Catalunya el 1983 i posteriorment actualitzades per l'Institut d'Estudis Aranesi i aprovades pel Conselh Generau d'Aran el 5 d'octubre de 1999.
A la disposició addicional setena de la Llei esmentada es preveu que el Govern i el Conselh Generau d'Aran han d'adoptar les mesures necessàries per complir l'article 4.3.
El 17 de maig de 2012 la Comissió Govern de la Generalitat-Conselh Generau d'Aran va crear el Consell de Política Lingüística de l'Occità Aranès, el qual ha acordat impulsar l'atorgament, a l'Institut d'Estudis Aranesi, del caràcter d'acadèmia per a la llengua previst per la Llei.
De conformitat amb tot l'anterior, l'Institut d'Estudis Aranesi i la seva secció lingüística són la base per a la constitució de la nova corporació de dret públic independent per a les finalitats previstes per la Llei.
Altres seccions d'estudi de l'Institut o accions desenvolupades en altres àrees de coneixement hauran de ser objecte, per tant, d'un nou enquadrament en l'àmbit de l'Administració aranesa de la qual depenen, d'acord amb llur finalitat.
Per tot això, de conformitat amb l'article 3 del Decret 120/1987, de 9 d'abril, i els articles 39.1 i 40 de la Llei 13/2008, del 5 de novembre, de la presidència de la Generalitat i del Govern;
A proposta dels consellers de Cultura i de Justícia, d'acord amb el dictamen de la Comissió Jurídica Assessora i d'acord amb el Govern,
S'atorga a l'Institut d'Estudis Aranesi el caràcter d'acadèmia.
L'Institut d'Estudis Aranesi és una corporació de dret públic independent de les administracions públiques.
L'objecte de l'Institut d'Estudis Aranesi és l'alta investigació i l'estudi de l'aranès, i l'establiment dels criteris de normativa d'acord amb els principis de la Gram at ica occitana de Loís Alibèrt i les Normes ortografiques der aranés, com a part integrant de l'espai lingüístic i cultural occità.
Així mateix, ha de col·laborar, de conformitat amb aquests mateixos principis, amb entitats acadèmiques, de recerca o culturals reconegudes per les institucions públiques de l'espai occità en l'establiment de la normativa lingüística de referència per al conjunt de la llengua occitana.
L'Institut d'Estudis Aranesi pot crear, per al desenvolupament de les seves activitats, altres societats filials o òrgans consultius, d'acord amb el que prevegin els seus estatuts.
L'Institut d'Estudis Aranesi és la màxima institució encarregada d'establir i actualitzar la normativa lingüística de l'aranès.
Així mateix, l'Institut d'Estudis Aranesi és l'autoritat per a l'assessorament que, en matèria de llengua occitana, aranès a l'Aran, li sigui sol·licitat per les administracions públiques i els organismes que en depenen, i també pels centres d'ensenyament públics i privats i pels mitjans de comunicació de titularitat pública, d'acord amb l'article 4 de la Llei 35/2010, d'1 d'octubre, de l'occità, aranès a l'Aran.
El domicili de l'Institut d'Estudis Aranesi és a la Val d'Aran, al lloc que determinin els seus estatuts, sens perjudici d'altres establiments o delegacions que pugui establir.
L'Institut d'Estudis Aranesi ha d'incorporar la paraula acadèmia en la seva denominació.
L'àmbit d'actuació de l'Institut d'Estudis Aranesi és el del territori de Catalunya.
L'Institut d'Estudis Aranesi està constituït per:
a) fins a 21 persones acadèmiques numeràries
b) fins a 16 persones acadèmiques corresponents
c) fins a 5 entitats corresponents
L'Institut d'Estudis Aranesi ha de tendir a una representació equilibrada de dones i d'homes en la seva composició i en els seus òrgans de govern.
L'Institut d'Estudis Aranesi, com a corporació de dret públic independent, s'ha de constituir dins dels sis mesos posteriors a l'entrada en vigor d'aquest Decret.
La constitució l'han de fer les persones designades amb aquesta finalitat, d'acord amb el que estableix la disposició addicional.
En la mateixa sessió constitutiva, l'Institut d'Estudis Aranesi ha d'aprovar els estatuts pels quals s'ha de regir la corporació, nomenar les persones acadèmiques numeràries i elegir els òrgans de govern.
Les persones acadèmiques s'han de nomenar d'entre persones de reconegut prestigi lingüístic i científic en l'estudi, la recerca i el foment de la llengua occitana, aranès a l'Aran.
Les persones acadèmiques i les entitats que constitueixen l'Institut d'Estudis Aranesi són nomenades pel mateix Institut, segons el procediment que estableixin els seus estatuts.
Només les persones acadèmiques numeràries tenen dret a vot.
Un cop aprovats els Estatuts, juntament amb el certificat de l'acta de la reunió del Ple de l'Institut d'Estudis Aranesi, s'han de trametre al Departament de Justícia perquè, havent-ne qualificat prèviament l'adequació a la legalitat, es procedeixi a inscriure'ls al Registre d'Acadèmies de Catalunya i es publiquin al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
De les persones que han de constituir la corporació
Les persones que han de constituir la corporació són les següents:
a) Els membres de la secció lingüística de l'Institut d'Estudis Aranesi, en el moment d'entrar en vigor aquest Decret, per incorporar-s'hi com a secció amb autoritat lingüística sobre la varietat aranesa de la llengua.
b) Fins a 10 persones designades pel Consell de Política Lingüística de l'Occità Aranès, per a assessorament tècnic, acadèmic o normatiu, d'entre persones de reconegut prestigi relacionades amb la llengua occitana.
Aquestes persones, juntament amb aquelles que ho vulguin de l'apartat anterior, s'hi podran incorporar com a secció d'assessorament sobre la unitat de la llengua occitana i el tronc comú.
Les persones designades per a la constitució de la corporació són nomenades persones acadèmiques numeràries, d'acord amb el que estableix l'article 8.
Del Reglament i de l'activitat de l'Institut d'Estudis Aranesi
Fins a l'aprovació dels nous estatuts previstos en l'article 7, l'Institut d'Estudis Aranesi es regeix provisionalment pel Reglament de l'Institut, aprovat pel Conselh Generau d'Aran, vigent a l'entrada en vigor d'aquest decret.
Les persones que, abans de l'entrada en vigor d'aquest Decret, siguin membres de la secció lingüística de l'Institut d'Estudis Aranesi, han d'ajustar la seva activitat, fins a l'aprovació dels nous estatuts, a garantir la continuïtat de la gestió de les tasques i projectes iniciats.