projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
La Junta d'Andalusia ha notificat a la Red Nacional de Vigilancia Epidemiológica (RENAVE) l'alerta de 19 casos de meningoencefalitis vírica a la província de Sevilla.
D'aquests, disset persones es troben ingressades, set de les quals a la unitat de cures intensives.
Dotze de les mostres analitzades han donat positiu a la infecció pel virus del Nil occidental.
La resta de mostres estan pendents del resultat.
Durant l'època d'activitat vectorial del virus del Nil occidental, que acostuma a ser entre els mesos de juny i novembre, el Centre Europeu per a la Prevenció i el Control de Malalties (ECDC), així com cada estat membre, fa un monitoratge de la incidència d'infecció pel virus del Nil occidental als països de la Unió Europea i els països veïns.
Entre el 7 i el 13 d'agost de 2020, Grècia ha notificat divuit casos addicionals d'infecció pel virus del Nil occidental i Itàlia n'ha reportat dos.
Grècia ha informat de cinc persones mortes per aquest virus.
Des del començament de la temporada de transmissió, al juny del 2020, s'han notificat 32 casos de febre pel virus del Nil occidental en humans; Grècia (28), Romania (2) i Itàlia (2).
Fins aquest moment, s'han notificat sis defuncions a Grècia.
En el mateix període, se n'han confirmat cinc brots entre èquids.
D'aquests, tres han estat a Espanya, un a Portugal i un a Itàlia.
El Servei de Vigilància Epidemiològica de la Junta d'Andalusia indica que no hi ha transmissió de persona a persona i que aquesta transmissió és per picada, així, les mesures de prevenció de la infecció en humans es basen en el fet d'evitar les picades de mosquits, per la qual cosa es recomana:
La Junta d'Andalusia ha activat el protocol de vigilància epidemiològica, on trobem les mesures que s'han d'activar per lluitar contra la propagació del virus dins la zona afectada (pàgines 7-9)
A Catalunya, no s'ha notificat cap cas d'infecció per virus del Nil occidental a la Xarxa de Vigilància Epidemiològica de Catalunya (XVEC) i es recorda als professionals sanitaris que tenen disponible el Protocol per a la vigilància i el control de les arbovirosis transmeses per mosquits a Catalunya.
El seu objectiu és oferir una guia per a la vigilància de les arbovirosis importades més probables transmeses per vectors mosquits a Catalunya.
Aquest protocol està elaborat en el marc de la Comissió interinstitucional per a la prevenció i control de mosquits vectors i estableix les mesures a realitzar en aquesta situació.
Igualment, es recorda que qualsevol sospita d'infecció per virus del Nil occidental s'ha de notificar com a malaltia de declaració obligatòria ( tríptic de malalties de declaració obligatòria i la seva modalitat de declaració )
Per a més informació sobre la infecció causada pel virus del Nil occidental, podeu consultar la pàgina següent de Canal Salut: Infecció pel virus del Nil occidental.
Distribució del virus del Nil Occidental en humans segons les àrees afectades de la Unió Europea
Font: Centre Europeu per a la Prevenció i el Control de Malalties (ECDC)
La consellera de Salut, Alba Vergés, ha expressat el seu compromís per seguir impulsant les polítiques del PINSAP i situar-lo com element cabdal per aconseguir fer polítiques públiques saludables.
Alba Vergés ha agraït " la implicació dels més de 800 professionals que participen a les diferents comissions territorials ".
També ha assenyalat que el repte d'enguany és fer possible " el desplegament de les diferents actuacions, acostant-les al teixit comunitari dels municipis, més enllà dels espais de l'administració ".
L'11 de juliol d'enguany es va celebrar la Jornada L'Agència 3.0, Compartim Iniciatives al col·legi d'infermeria de Barcelona.
Aquesta Jornada tenia dues parts diferenciades però alhora interconnectades entre si pel procés d'innovació i canvi que representa l'oportunitat d'una nova Agència.
A la primera part es va explicar l'estat de situació del desplegament estratègic de la salut pública mitjançant l'experiència de la Intel·ligència Col·lectiva (IC).
Bàsicament i partint del que es va decidir i treballar a l'anterior Jornada de l'any 2018: L'Agència 3.0: fem possible el canvi.
Es va analitzar el progrés dels grups d'IC amb les diferents propostes plantejades derivades de les conclusions de tots els grups i els 6 projectes prioritzats (d'entre el conjunt de propostes) pel Consell de Direcció de Salut Pública que es transformen en projectes executius, els quals han de ser desenvolupats i implantats per 5 grups executius que s'han format amb professionals voluntaris, experts i membres del Consell de direcció.
Els 6 projectes prioritzats són:
Una segona part tractava de reconèixer i donar visibilitat a la innovació generada dins l'Agència de Salut Pública de Catalunya pels seus professionals, mitjançant la creació del premi ASPCAT_IN19, on es premiava les iniciatives innovadores dels professionals de l'Agència que han suposat una millora interna per a l'organització.
Es van crear dues categories de premis, el premi a la millor iniciativa tècnica i el premi a la millor iniciativa de l'entorn laboral.
El Consell de Direcció de la Secretaria de Salut Pública (SSP) va entendre que per desplegar un marc estratègic a curt i mitjà termini per a la salut pública calia comptar amb la participació dels professionals que la conformen.
En aquest punt, el 2017, es va apostar per la metodologia de la Intel·ligència Col·lectiva (IC), la qual implica processos oberts de participació voluntària dels professionals per tal d'obtenir, de les seves interaccions, un nou emergent en forma de respostes a qüestions i d'idees i projectes innovadors, els quals configuren el procés de desplegament de línies d'actuació del pla estratègic.
Les claus cronològiques d'aquest procés han estat i són:
1/ El 2017 selecció i formació de 14 persones com a facilitadors dels grups d'IC.
2/ Constitució de 5 grups d'IC (12 persones per grup).
Es van treballar 3 línies estratègiques:
3/ Jornada de l'11 de juliol de 2018: L'Agència 3.0: fem possible el canvi.
En aquesta jornada es van presentar les conclusions del 5 grups d'IC anterior i es van seleccionar 5 àmbits de treball per formar grups d'IC que treballen un determinat encàrrec derivat dels anteriors grups d'IC.
4/ Es van constituir 5 grups (12 persones per grup) per cadascú dels àmbits anteriors amb un encàrrec concret.
Aquests grups presenten un ventall de línies operatives per transformar l'organització en relació als àmbits descrits.
5/ El Consell de Direcció de la SSP prioritza 6 projectes de les línies operatives anteriors que són:
a.- Simplificació i millora de processos.
Actualització de la cartera de serveis.
b.- Establir mecanismes de participació dels nostres professionals en la presa de decisions mitjançant una eina/canal de comunicació.
c.- Establir un procediment comú i homogeni de selecció de personal.
d.- Referents professionals: realitzar una enquesta d'anàlisi de necessitats.
e.- Dissenyar models de reunions a partir de les propostes fetes pels grups d'IC i provar cadascuna d'elles en situació real.
f.- Implantar una bústia d'idees.
El 2019 es constitueixen 5 grups executius formats per professionals voluntaris, experts i membres del Consell de direcció que en els propers mesos i a partir de setembre, tenen l'encàrrec de desenvolupar i implantar el seu producte, incloent-hi la seva difusió interna i el seu sistema d'avaluació.
Aquest grups executius es van presentar a la jornada, l'Agència 3.0: compartim iniciatives, celebrada l'11 de juliol.
Documentació de la Jornada de juliol de 2019
Documentació de la Jornada de juliol de 2018
L'Erasmus del Coneixement i les Jornades d'intercanvi i creixement Professional al Camp de Tarragona i les Terres de l'Ebre reben els màxims reconeixements
L'Erasmus del coneixement i les Jornades d'intercanvi i creixement professional al Camp de Tarragona i Terres de l'Ebre han estat les iniciatives guardonades en la primera edició dels Premis ASPCAT-IN19, lliurats en el decurs de la jornada L'Agència 3.0: compartim iniciatives, que va tenir lloc al Col·legi Oficial d'Infermeres i 'Infermers de Barcelona, el passat 11 de juliol.
34 propostes van concórrer a la primera edició d'aquests premis, creats per reconèixer i donar visibilitat a les iniciatives innovadores que suposin una millora interna per a l'Agència de Salut Pública de Catalunya (ASPCAT).
Les candidatures rebudes dins del termini es van classificar en dues categories: Millor iniciativa tècnica (21 candidatures) i Millor iniciativa d'entorn laboral (13 candidatures).
Les propostes són projectes ja implantats o en fase pilot que han de promoure millores de caire tècnic per a l'organització i també les orientades específicament a les persones que hi treballen.
Les candidatures acceptades van tenir la oportunitat de ser explicades presencialment, en un context d'espai obert i deliberatiu.
A continuació es va procedir a la votació mitjançant butlletes i urnes i els representants de les candidatures premiades van recollir el guardó de mans del Secretari de Salut Pública, Joan Guix, durant l'acte final de la jornada.
En la categoria de millor iniciativa innovadora tècnica, la proposta més valorada va ser l'Erasmus del coneixement.
El segon lloc va ser per a l'Automatització de les notificacions de taxes i integració de sistemes (SIAPS – GIA).
En el tercer lloc es va situar Avaluació: no tan a STRANGER THING
Pel que fa a la millor iniciativa innovadora d'entorn laboral, les Jornades d'intercanvi i creixement professional al Camp de Tarragona i Terres de l'Ebre van quedar en primer lloc, seguides de Junts sumem i dels Tallers de ioga per millorar la salut a l'entorn laboral.
S'entén per Intel·ligència Col·lectiva (IC) la intel·ligència compartida o grupal que sorgeix de la interacció, la col·laboració i la competència de diversos individus.
Segons George Pór, és la capacitat de les comunitats humanes d'evolucionar cap a un ordre d'una complexitat i harmonia major, mitjançant mecanismes d'innovació, com de diferenciació i integració, competència i col·laboració.
Per a Pierre Lévy, les organitzacions que fomenten la IC ho fan valorant tota la diversitat dels coneixements presents i organitzant aquesta diversitat al voltant d'un diàleg creatiu i productiu.
Així doncs la IC emergeix quan el subjecte intel·ligent és un "nosaltres" i no pas un grup de "jos" molt intel·ligents.
Això implica la prevalença de l'equip sobre les individualitats, des de una visió sistèmica que focalitza l'atenció en les interaccions internes entre els equips i entre els diversos equips i els departaments en una seqüència creixent de complexitat.
A la fi, les estructures en xarxa són la conseqüència de tot plegat.
Participació en el desenvolupament línies estratègiques de l'ASPCAT practicant la Intel·ligència Col·lectiva: Nou model d'Agència de Salut Pública.
L'OMS aspira que aquestes malalties deixin de ser un problema de salut pública el 2030
En la celebració del Dia Mundial contra l'Hepatitis 2018, el 28 de juliol, l'OMS se centra en el lema "Hepatitis: és hora de diagnosticar-la, tractar-la i curar-la".
En el cas de les hepatitis B i C, la realització de proves diagnòstiques dins el termini oportú, així com el tractament adient, poden salvar vides.
La commemoració d'aquest Dia Mundial esdevé una oportunitat per recordar que les hepatitis víriques són un problema de salut pública mundial que afecta milions de persones i que causa discapacitat i mort.
En el mon s'estima que només el 5% de les persones que pateixen hepatitis crònica coneix que té la infecció i menys de l'1% tenen accés al seu tractament.
L'OMS ha formulat l'eliminació de l'hepatitis com a problema de salut pública per a l'any 2030.
La disponibilitat de vacunes molt efectives contra les hepatitis A i B, el tractament per a l'hepatitis B i la curació de l'hepatitis C poden fer factible la consecució d'aquest objectiu.
A Catalunya, la Sub-direcció General de Vigilància i Resposta a Emergències de Salut Pública disposa de dades de morbiditat declarada de les hepatitis A, B i C, ja que totes són malalties de declaració obligatòria (MDO),* que es notifiquen per sospita a través de la Xarxa de Vigilància Epidemiològica de Catalunya (XVEC) a l'esmentada Sub-direcció General.
La tendència de l'hepatitis A d'ençà que es va implementar la vacunació universal (any 1998) ha estat de disminució de la incidència, de manera que se n'ha assolit la taxa de 5,1 casos per 100.000 habitants l'any 2017.
Aquesta tendència decreixent només ha estat interrompuda els anys 2009 i 2017.
En els dos períodes l'increment va ser degut a l'existència d'un brot en el col·lectiu d'homes que tenen sexe amb homes (HSH).
Cal recordar que els brots s'han de notificar de manera obligatòria i urgent a la XVEC.
La celebració del Dia Mundial contra l'Hepatitis és també una bona ocasió per subratllar la necessitat de reforçar les activitats de detecció, prevenció i control de les hepatitis víriques i per destacar la importància de mantenir i augmentar les cobertures vacunals contra l'hepatitis A i l'hepatitis B. Cal esmentar que a Catalunya ambdues vacunes estan incloses en el calendari de vacunacions sistemàtiques.
L'hepatitis B manté una tendència a la davallada de la incidència en els darrers anys, fruit de les bones cobertures vacunals contra la malaltia, amb una taxa de 0,8 casos per 100.000 habitants l'any 2017.
L'hepatitis C, tot i que mostra una tendència relativament estacionària l'any 2017, experimenta un lleu repunt, similar a l'enregistrat l'any 2014, i assoleix una taxa de 0,7 casos per 100.000 habitants.
*El sistema MDO recull només la notificació que fan els professionals assistencials dels casos incidents (casos nous) d'hepatitis B i C, i no es disposa de dades d'hepatitis cròniques per a aquestes malalties.
Aproximadament un 80% dels determinants de la salut estan fora del sistema sanitari.
Per això un dels objectius clau en el marc del PINSAP és incorporar la perspectiva de salut i d'equitat en el disseny de les polítiques públiques mitjançant l'avaluació de l'impacte en la salut (AIS).
Aquesta metodologia va centrar la taula rodona desenvolupada durant la Jornada tècnica del PINSAP celebrada el 29 de juny a Barcelona.
L'AIS permet Identificar, abans de l'aprovació d'una iniciativa política o de la posta en marxa d'un projecte, els possibles impactes sobre la salut d'una intervenció.
També permet minimitzar els impactes negatius i potenciar-ne els positius, tot centrant-se en col·lectius més vulnerables i en l'impacte sobre l'equitat de les polítiques.
A Catalunya, el PINSAP va incorporar l'AIS mitjançant l'eina de cribratge Test Salut.
Després d'un període de desenvolupament i de formació, el Test Salut ha iniciat s'ha aplicat en entorns concrets.
Més informació sobre el Test Salut i accés a l'eina
Montserrat Tobella, regidora de salut pública de l'Ajuntament de Sant Andreu de la Barca, va explicar com s'ha aplicat aquesta eina, en col·laboració amb l'ASPCAT, sobre el Projecte de recuperació de la ribera del riu al seu pas pel municipi.
En aquest cas, es va dur a terme una AIS prospectiva, que va permetre fer propostes de modificacions al projecte a partir d'una cerca bibliogràfica i d'accions qualitatives (grups de discussió i entrevistes a informadors claus).
Cati Chamorro, de la Diputació de Barcelona, va aportar el punt de vista respecte de la incorporació de l'AIS en els planejaments urbanístics.
En concret, va introduir un projecte que s'està desenvolupant amb la universitat de Vic, entre d'altres, i a partir del qual es podrà dur a terme la transferència a d'altres municipis on s'estigui redactant un nou POUM (planejament urbanístic).
Laia Font, de l'Agència de Salut Pública de Barcelona, va presentar el Sistema de Vigilància de l'Impacte Sobre la Salut de la Contaminació de l'Aire de Barcelona (VISCAB).
És un AIS desenvolupat a l'ASPB durant l'últim any i escaig.
L'objectiu del sistema és monitorar i comunicar l'impacte sobre la salut de la contaminació a la ciutat de forma anual i també en cas d'episodi de contaminació.
Aquest any s'ha elaborat un un primer informe, molt breu, i que forma part de l'Informe anual de qualitat de l'aire del 2017, que també publiquen ara, i que per primera vegada incorporarà l'aspecte d'impacte en salut.
David Rojas, de l'ISGlobal, va introduir els diferents projectes d'avaluació dels transport urbà en la salut, especialment dels sistemes de bicicleta comunitaria que s'han avaluat en diverses ciutats, com el bicing de Barcelona.
Rojas va destacar la gran càrrega de mobilitat que genera l'incompliment dels nivells recomanats per PA, contaminació atmosfèrica, soroll, calor i accés als espais verds.
David Rojas també ha participat en el disseny de l'eina d'avaluació econòmica de salut (HEAT) de l'OMS, que cerca facilitar la presa de decisions basades en l'evidència per estimar el valor de la mortalitat reduïda que es deriva de la pràctica regular de caminar o de fer ciclisme.
Des de Salut Pública donem resposta a les sol·licituds d'interconsulta als professionals sanitaris dels serveis de prevenció de riscos laborals; i alhora, col·laborem en els programes de formació específica orientats a aquest col·lectius.
D'acord amb la normativa vigent, correspon també dur a terme el control i la vigilància de la qualitat i la bona praxi dels serveis mèdics dels serveis de prevenció facilitant els protocols i els sistemes d'avaluació acceptats prèviament.
La Llei de salut pública, en l'article 48, insta a l'Agència de Salut Pública de Catalunya, mitjançant la Secretaria de Salut Pública, a supervisar la formació que en el camp de la prevenció i la promoció de la salut hagi de rebre el personal sanitari dels serveis de prevenció autoritzats en l'àmbit territorial de Catalunya.
Factors de risc, controls en empreses, consells als consumidors
Has estat en contacte amb algú diagnosticat?
Avís legal: D'acord amb l'article 17.1 de la Llei 19/2014, la ©Generalitat de Catalunya permet la reutilització dels continguts i de les dades sempre que se'n citi la font i la data d'actualització i que no es desnaturalitzi la informació (article 8 de la Llei 37/2007) i també queno es contradigui amb una llicència específica.
El Departament de Salut ha articulat mesures destinades a incrementar la capacitat adaptativa al canvi climàtic, i inclou així mateix accions de coneixement i sensibilització.
L'alcohol és responsabilitat de tothom
Avís legal: D'acord amb l'article 17.1 de la Llei 19/2014, la ©Generalitat de Catalunya permet la reutilització dels continguts i de les dades sempre que se'n citi la font i la data d'actualització i que no es desnaturalitzi la informació (article 8 de la Llei 37/2007) i també queno es contradigui amb una llicència específica.
Amb l'aplicatiu Stop COVID19 Cat, el sistema de Salut de Catalunya proporciona a la ciutadania una eina de diagnòstic dels símptomes de COVID19.
I dibuixa un mapa amb els punts calents del territori que esdevé clau en la lluita contra la pandèmia al país.
Has estat en contacte amb algú diagnosticat?
Avís legal: D'acord amb l'article 17.1 de la Llei 19/2014, la ©Generalitat de Catalunya permet la reutilització dels continguts i de les dades sempre que se'n citi la font i la data d'actualització i que no es desnaturalitzi la informació (article 8 de la Llei 37/2007) i també queno es contradigui amb una llicència específica.
Actualment, el Departament de Salut té establert el Registre dels treballadors exposats i postexposats a l'amiant, on estan incloses les dades del Programa de Vigilància de la Salut de les persones treballadores post-exposades a l'amiant i els resultats dels exàmens de salut dels treballadors exposats actualment, realitzades per els Serveis de prevenció de riscos laborals.
Aquest registre està coordinat per cadascuna de les unitats de salut laboral en el seu àmbit territorial.
L'objectiu principal d'aquest registre és el reconeixement de les patologies relacionades amb l'amiant com a malalties professionals així com el seguiment de la Vigilància de la Salut en relació al l'amiant.
Quan es diagnostiqui una malaltia atribuïble a l'amiant, es reflectirà en un informe que elaborarà la Unitat de Salut Laboral per tractar de facilitar el reconeixement d'aquesta malaltia com a contingència professional per part del Institut Nacional de la Seguretat Social (INSS).
La Vigilància de la Salut de les persones treballadores post exposades a l'amiant es desenvolupa seguint el protocol establert amb les actuacions següents:
Els sistemes nacionals de salut de la UE han d'implementar mecanismes per detectar les patologies relacionades amb el treball que, malgrat la tasca realitzada pels serveis de prevenció de riscos laborals, Mútues Col·laboradores amb la Seguretat Social, puguin ser detectades per la xarxa assistencial pública (SISCAT).
Aquesta detecció permetrà orientar millor el procés tant des de la vessant assistencial com de la cobertura legal en funció de la contingència determinant.
Els professionals assistencials del SISCAT, sobretot els metges de l'atenció primària, han de poder detectar, comunicar i actuar davant la sospita de les patologies relacionades amb el treball i, per tant, han de poder accedir amb facilitat a la informació específica necessària, així com rebre l'orientació adient als problemes plantejats en salut laboral.
Per aquest motiu, des de Salut Pública oferim la possibilitat d'assessorament i d'interconsulta als professionals sanitaris del servei públic de salut (SISCAT) en matèria de salut laboral.
Aquest assessorament inclou aspectes relacionats amb l'especialitat de medicina del treball, però també qüestions administratives i legals que afecten les relacions entre salut i treball.
L'objectiu d'aquest estudi va ser conèixer les necessitats i les dificultats dels professionals sanitaris del SPRL per desenvolupar les seves funcions sanitàries.
Es tracta d'un estudi transversal qualitatiu utilitzant la tècnica Delphi.
Aquest estudi ha permès identificar les dificultats i les necessitats més rellevants dels SPRL de Catalunya així com proposar diverses recomanacions d'actuació.
La Llei de salut pública de Catalunya ordena el manteniment d'un sistema d'informació de les malalties relacionades amb el treball que hagin estat detectades pels diferents serveis assistencials.
Amb aquesta finalitat, s'estableix un registre únic del Departament de Salut pel que fa a les malalties relacionades amb el treball que ha de servir tant per al control epidemiològic d'aquestes malalties com per al disseny d'intervencions dirigides a millorar la salut dels treballadors i de la població en general.
L'Agència de Salut Pública, mitjançant les unitats de salut laboral distribuïdes pel territori, té la capacitat d'explotar aquest registre centralitzat d'informació clínica i laboral obtinguda a partir de les notificacions de malaltia relacionada amb el treball provinent tant dels serveis públics de salut (SISCAT) com dels serveis mèdics dels serveis de prevenció de les empreses.
La Xarxa d'Unitats de Salut Laboral de l'Agència de Salut Pública de Catalunya gestiona el Registre de Malalties Relacionades amb el Treball, que aporta informació sobre la patologia relacionada amb les condicions de treball que és atesa pel Sistema Públic de Salut.
Aquest registre recull la informació que aporten les notificacions dels metges/sses d'atenció primària i la que amplia la Xarxa d'Unitats mitjançant la investigació del cas.
Quan una metgessa o un metge d'atenció primària detecta un treballador o una treballadora amb una malaltia que sospita pot estar relacionada amb les condicions de treball, omple una butlleta de notificació que envia a la Unitat de salut Laboral (USL) de referència territorial mitjançant els diferents sistemes de comunicació: Mitjançant l'eina de "suport-salut laboral" a la Historia clínica de e-CAP, per correu electrònic o fax.
La USL rep la notificació i en fa la gestió segons el cas.
El retorn d'aquestes dades als notificadors es fa amb els butlletins que s'editen a cada territor, i amb el document de Indicadors de Salut laboral de Catalunya.