projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Des que la Generalitat va assumir, l'any 1983, les competències en matèria d'execució penal, el sistema penitenciari català ha estat referent en les polítiques de rehabilitació, per la seva qualitat i capacitat de millora i innovació.
La inauguració de nous centres penitenciaris, com el de Lledoners, ha possibilitat la implantació d'un nou sistema organitzatiu per fomentar la participació i responsabilitat dels interns.
El sistema es va aplicar l'any 2008 en dos mòduls del centre; d'aquesta entusiasta iniciativa hem après molt però hem de continuar avançant.
Creiem que, amb petits canvis, el sistema es pot aplicar de manera generalitzada a tots els mòduls i interns del centre.
El nucli principal del canvi iniciat en aquest centre gira al voltant dels conceptes participació i convivència: els interns, mitjançant un procés electoral reglat i transparent, escullen els seus representants per formar comissions de treball.
Aquest instrument de participació desplega les previsions contingudes al capítol VI del títol II del Reglament penitenciari.
Les primeres eleccions es van celebrar amb absoluta normalitat el 21 de març de 2013 i amb un índex de participació del 96,5%.
Hi havia interns que votaven per primera vegada a la seva vida.
Més que mai, els interns van ser tractats i es van sentir ciutadans, privats de llibertat, però no privats de drets.
Cada mòdul disposa de comissions sectorials per impulsar, organitzar, millorar, proposar canvis... en temes com les activitats educatives, esport i lleure, serveis generals del mòdul, gestió ambiental o, de manera molt rellevant, assolir una millor convivència amb sistemes alternatius de resolució de conflictes.
El president i secretari de cada comissió general de mòdul representen al seu respectiu mòdul en la Comissió General del Centre, on es tracten els temes que tenen més impacte en tota l'organització.
En totes les comissions participen, juntament amb els interns, professionals de vigilància interior i de rehabilitació.
Les comissions tenen capacitat per proposar, malgrat que la decisió final recau en l'Administració penitenciària, gestora i responsable legal de les polítiques d'execució penal.
El centre també està impulsant altres sistemes de participació i responsabilització dels interns, entre els quals destaquem:
Aquest nou paradigma, que orienta les relacions entre professionals i interns potencia, d'una banda, la responsabilitat i el compromís de canvi de la població reclusa i, d'altra banda, millora el desenvolupament del rol dels professionals.
És un sistema organitzatiu basat en el control ambiental, d'arrel fonamentalment educativa, que es planteja els objectius següents:
El camí acaba de començar i no serà fàcil.
Però estem convençuts que si donem més responsabilitat, més comunitat, més compromís, més comunicació i més alternatives, assolirem cotes més altes de reinserció.
Però no oblidem que la reinserció és cosa de tots.
L'edifici del Palau de Justícia de Barcelona és obra dels arquitectes Josep Domènech i Estapà i Enric Sagnier i Vallavecchia, els quals en la memòria del projecte presentada el 1886 argumenten que Barcelona ha de tenir un palau digne que enalteixi l'exercici de tan alta funció com és l'Administració de justícia.
La voluntat era d'agrupar totes les dependències de l'Administració de justícia de Catalunya en un sol edifici.
Les obres del Palau de Justícia es van iniciar el 1887 en un moment d'eufòria constructiva.
Molt a prop del seu emplaçament s'estava treballant en les obres de l'Exposició Universal de 1888, juntament amb l'Arc de Triomf, que donava entrada al recinte.
El Palau de Justícia es va inaugurar l'11 de juny de 1908, més de vint anys després de l'inici de les obres.
La construcció del Palau va ser possible gràcies a la col·laboració institucional de les diverses administracions públiques de l'època.
L'Estat va cedir gratuïtament una part dels terrenys; la Diputació de Barcelona va contribuir econòmicament a la seva construcció, i finalment, l'Ajuntament de Barcelona va cedir una altra part dels terrenys i va completar l'aportació econòmica de la Diputació.
Els cossos laterals estan dissenyats per acollir les dependències dels jutjats, mentre que el central conté l'accés principal, l'escala d'honor i les grans dependències públiques, on destaca la Sala dels Passos Perduts, de 20 metres d'altura, decorada amb pintures murals de Josep Maria Sert.
I és que en l'ornamentació del Palau hi van col·laborar els artistes més destacats de l'època.
Agustí Querol, Josep Maria Sert, Enric Simonet o Joan Llimona van intervenir en l'obra escultòrica de la façana de l'edifici.
L'interior es va decorar amb pintures murals fetes especialment per a cada racó del Palau.
Els vitralls són obra de la casa Rigalt i Granell i Maeujean, de París.
Al llarg de la seva història l'edifici ha sofert diverses reformes per donar cabuda a les necessitats creixents de l'Administració de justícia amb l'augment d'òrgans judicials.
L'edifici té una façana de 106 metres i un fons de 67 metres, amb una superfície total de 7.102 metres quadrats.
Disposa d'una planta soterrani, una planta baixa, un altell de la planta baixa, una planta primera, un altell de la planta primera i una planta segona, que sumen un total de 22.497 metres quadrats construïts.
Actualment el Palau de Justícia de Barcelona és la seu del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya i de l'Audiència Provincial de Barcelona.
Passeig de Lluís Companys, 14- 16
Cent anys del Palau de Justícia de Barcelona [PDF, 21,6 MB].
El Palau de Justícia de Barcelona.
MAS I SOLENCH, JOSEP M. Generalitat de Catalunya.
Departament de Justícia, octubre de 1990.
La Ciutat de la Justícia de Barcelona i l'Hospitalet de Llobregat és una infraestructura concebuda per concentrar la majoria d'òrgans i serveis judicials de Barcelona i tots els òrgans judicials de l'Hospitalet amb l'objectiu de fer de la justícia un servei públic de qualitat, més eficaç, accessible i proper als ciutadans.
Aquest complex de serveis judicials, dissenyat pels arquitectes David Chipperfield i Fermín Vázquez, es va posar en funcionament el 2009.
Consta de vuit edificis de diferents colors i alçades construïts en els terrenys de l'antiga caserna de Lepant, entre els termes municipals de Barcelona i l'Hospitalet de Llobregat.
La disposició dels edificis permet la integració del complex judicial a la trama urbana de l'eix Barcelona-l'Hospitalet, i el disseny funcional del seu interior crea un entorn còmode per als treballadors i adequat a les necessitats dels diferents òrgans que acull.
Sis dels vuit edificis que formen el complex es destinen exclusivament a usos judicials.
Els edificis C (primera instància), P (penal), I (instrucció) i F (fiscalia i menors) estan units per un únic vestíbul.
Els edificis destinats a l'Institut de Medicina Legal de Catalunya (edifici G) i als jutjats de l'Hospitalet de Llobregat (edifici H) són autònoms i no estan comunicats directament amb els altres, encara que formin part del conjunt arquitectònic.
Els altres dos edificis (D i J) es destinen a usos complementaris, bàsicament comerços i oficines.
Les oficines estan pensades, sobretot, per a aquells professionals que exerceixen una activitat relacionada amb l'Administració de justícia, com ara advocats, procuradors, etc.
L'equipament té una superfície total construïda de 232.368,72 metres quadrats i el pressupost de l'obra va ser de 296.111.588,73 euros.
Planta baixa més 14 plantes (33.086 m 2 ).
Planta baixa més 10 plantes (19.157 m 2 ).
Planta baixa més 13 plantes (30.917 m 2 ).
Jutjats de primera instància, jutjats de família i jutjats mercantils
Planta baixa més 11 plantes (15.553 m 2 ).
Planta baixa més 6 plantes (5.947 m 2 ).
Institut de Medicina Legal de Catalunya
Planta baixa més 7 plantes (10.316 m 2 ).
Jutjats de l'Hospitalet de Llobregat
Planta baixa més 3 plantes (8.597 m 2 ).
Els edificis dedicats a usos complementaris són:
Planta 1: Servei d'Orientació Jurídica (15.274 m 2 )
Planta baixa més 10 plantes (9.500 m 2 ).
El desplegament d'infraestructures de telecomunicacions i els serveis de connectivitat de nova generació d'aquesta seu corporativa han estat cofinançats pel Fons Europeu de Desenvolupament Regional (FEDER) en el marc del Programa Operatiu FEDER de Catalunya 2007-2013, Objectiu 2 de Competitivitat Regional i Ocupació.
El Centre Penitenciari Brians 2 es va inaugurar l'1 de juny de 2007.
Va ser el tercer centre penitenciari de Catalunya construït per la Generalitat des que va assumir les competències el 1984, després dels centres de Quatre Camins (1989) i Brians 1 (1991).
Brians 2 està situat al costat del Centre Penitenciari Brians 1, en el terme municipal de Sant Esteve Sesrovires, localitat situada al nord de la comarca del Baix Llobregat.
Més concretament, Brians 2 se situa geogràficament en una depressió de la vall del Llobregat, a prop del polígon industrial de Sesrovires i enmig de terrenys d'ús rural i agrícola.
Disposa d'una bona xarxa de comunicacions i fàcil accessibilitat, tant des de Barcelona com des de la resta de Catalunya i d'altres centres penitenciaris.
L'equipament té una concepció modular i polivalent, orientada, sobretot, a la relació entre els professionals i treballadors de la funció penitenciària i els interns per facilitar-ne la rehabilitació i reinserció.
La seva filosofia arquitectònica i funcional està pensada perquè els interns disposin d'un primer espai de referència, que esdevé el conjunt del mòdul residencial i, en segon lloc, la pròpia cel·la com a espai més íntim.
El Centre Penitenciari Brians 2 consta de 14 mòduls residencials de vida ordinària i cadascun té 3 plantes i 72 cel·les; també disposa de dos mòduls més per a serveis i perfils determinats.
D' altra banda, a cada mòdul hi ha un economat amb productes bàsics per als interns, consultori mèdic, tallers ocupacionals, menjador, sala d'estar, perruqueria, aules educatives, pati, gimnàs, pista poliesportiva i àrees enjardinades de passeig i esbarjo.
• Superfície construïda 111.450 m2
• Pressupost total de l'obra: 111 milions d'euros
• Redacció del projecte i direcció de l'obra: Unió Temporal d'Empreses (UTE) formada per Humbert Costas i Manuel Gómez Arquitectes; GPO i Prointec
• 14 mòduls residencials de 72 cel·les
- Cada un dels 14 mòduls residencials disposa de menjador, sala d'estar, economat, pati, gimnàs, perruqueria, aules d'educació d'adults, tallers de formació ocupacional i consultori mèdic
- Mòdul d'ingressos amb 50 cel·les
- Mòdul de règim tancat amb 80 cel·les - Mòdul de sancionats amb 40 cel·les
- Mòdul de departament d'atenció especialitzada amb 26 cel·les
- Mòdul d'infermeria amb 4 habitacions individuals i 34 habitacions dobles
- Mòdul de salut mental amb 18 habitacions individuals i 20 habitacions triples
• Àrea de comunicacions amb 40 locutoris, 30 sales de visites familiars, 30 sales de visites íntimes, 8 locutoris per a jutges i advocats, 2 sales de videoconferència i 2 sales per a rodes de reconeixement
El Centre Penitenciari Puig de les Basses, ubicat al terme municipal de Figueres, substitueix les antigues presons de Figueres i Girona.
Es va posar en funcionament el juny de 2014 i és el sisè centre penitenciari construït per la Generalitat des que va assumir les competències en matèria d'execució penal el 1984.
En la construcció del centre s'hi han aplicat tècniques capdavanteres i s'ha tingut una cura especial en la reducció de l'impacte visual, de manera que els edificis s'adapten a l'orografia natural del terreny.
El projecte d'aquest centre penitenciari, que acompleix totes les característiques del nou model penitenciari català impulsat pel Departament de Justícia, ha comportat una inversió de 108,99 milions d'euros.
L'equipament té una superfície construïda de 61.642,43 metres quadrats, està preparat per acollir 1.174 interns i disposa de 620 cel·les, distribuïdes en nou mòduls i quatre unitats singulars.
El Centre Penitenciari Puig de les Basses consta de 17 edificis, dels quals destaquen els nou destinats a mòduls residencials, el mòdul d'ingressos i el departament de règim tancat.
L'equipament també compta amb infermeria, un edifici educatiu, formatiu i cultural -que acull, entre altres serveis, una escola de formació per a persones adultes-, una àrea d'esports i una zona de serveis on estan ubicats els tallers productius.
Puig de les Basses és un centre majoritàriament per a homes penats adults, encara que també disposa de mòduls específics per a joves i dones i per a interns preventius.
• Superfície construïda: 61.642,43 m2
• Redacció del projecte i direcció de l'obra: Fabré&Torras Arquitectes Associats, SCP
- 9 mòduls vida ordinària amb 512 cel·les
- 1 unitat d'ingressos amb 24 cel·les
- 1 unitat de règim tancat amb 38 cel·les
- 1 unitat d'infermeria amb 22 habitacions
- 1 unitat de psiquiàtrica amb 24 habitacions
El Centre Penitenciari Brians 1 es va posar en funcionament l'any 1991.
Ocupa una superfície construïda de 61.562,17 m 2 a la localitat de Sant Esteve Sesrovires i es tracta d'un equipament per a homes i dones penats.
Quan l'equipament es va posar en marxa es va destinar exclusivament a població reclusa masculina, però l'any 1993 es va inaugurar un nou centre destinat a dones penades dins del mateix recinte.
En el disseny del Centre es van tenir en compte les condicions topogràfiques del terreny per aconseguir, mitjançant un rebaix important de les cotes de terreny en àrees específiques, que el conjunt harmonitzi amb l'entorn.
El Centre segueix un disseny de concepció modular, on els diferents edificis permeten flexibilitat i unes òptimes condicions de vida i de treball tant dels interns com dels treballadors.
La distribució dels espais i la seva independència permeten que els interns puguin desenvolupar les diverses activitats culturals, educatives, laborals, esportives, etc. en zones delimitades en el marc d'un medi semblant a un barri o poble.
- Superfície construïda: 61.562,17 m 2
- Poliesportiu i àrees de lleure
La Sentència del Tribunal Constitucional de 17 de gener de 2019 ha estimat el recurs d'inconstitucionalitat promogut pel president del Govern contra la Llei del Parlament de Catalunya 10/2017, del 27 de juny, de les voluntats digitals i de modificació dels llibres segon i quart del Codi civil de Catalunya.
El Tribunal Constitucional analitza la regulació del Registre que formulen els preceptes impugnats i conclou que no es configura com un simple instrument registral de caràcter administratiu vinculat a la competència substantiva en matèria de dret civil que la Generalitat de Catalunya té assumida estatutàriament (art. 129 EAC), sinó que es tracta d'un registre públic de dret privat en el qual s'hi poden inscriure, per a la seva validesa, documents de voluntats digitals en defecte d'altres disposicions d'última voluntat.
Per això, l'alt tribunal considera que amb la creació i l'ordenació de l'esmentat registre electrònic de voluntats digitals el legislador de Catalunya ha excedit el seu àmbit competència, amb invasió de la competència exclusiva sobre l'ordenació de registres i instruments públics que l'article 149.1.8 reserva a l'Estat.
La sentència declara la inconstitucionalitat de l'article 10 de la Llei 10/2017, del 27 de juny, i per connexió també declara la inconstitucionalitat dels articles 6 i 8, amb l'abast que respectivament s'indica en els punts 1r i 2n del veredicte, l'article 11 i la disposició final primera.
S'amplia als cossos de gestió i tramitació processal i administrativa l'àmbit d'aplicació de la Instrucció SRAJ 3/2020, de 8 de juny, per la qual s'estableixen les condicions de prestació i les mesures i criteris de compensació del personal del cos d'auxili judicial que intervingui en els judicis, vistes públiques o compareixences assenyalats en horari de tarda.
Establiment de les condicions de prestació i les mesures i criteris de compensació del personal del cos d'auxili judicial que intervingui en els judicis, vistes públiques o compareixences assenyalats en horari de tarda.
Oficines judicials, fiscalies i altres serveis de l'Administració de justícia en els quals s'estableixen torns de matí i tarda per al personal al servei de l'Administració de justícia a Catalunya durant la Fase 2 del Pla de Desescalada de l'Administració de justícia, aprovat per l'Ordre JUS/394/2020, de 8 de maig, per la qual s'aprova l'Esquema de Seguretat Laboral i el Pla de Desescalada per a l'Administració de justícia davant la COVID-19.
Relació d'òrgans judicials i fiscalies on s'estableix el torn de tarda.
El Departament de Justícia impulsa activament l'eradicació de la violència masclista en la nostra societat, en el marc del Programa d'intervenció integral contra la violència masclista 2012-2015.
Participa en vint actuacions, coordinades per altres departaments, i lidera les deu actuacions següents:
El Departament de Justícia també participa en el Programa de mesures per a la intervenció amb filles i fills de dones en situació de violència masclista 2014-2017.
Grup de treball de transversalitat de gènere
El 4 de novembre de 2014 es va constituir formalment el Grup de treball de transversalitat de gènere del Departament de Justícia.
La constitució d'aquest grup representa un pas endavant en la feina feta per la xarxa de gènere del Departament que els darrers anys s'ha enfortit amb la concreció i avaluació dels plans de polítiques de dones, l'elaboració dels informes de transversalitat de gènere, la col·laboració en l'elaboració del pla d'igualtat d'oportunitats entre dones i homes de l'Administració de la Generalitat de Catalunya en fase d'aprovació, i amb altres accions amb perspectiva de gènere desenvolupades en els diferents àmbits sectorials on incideixen les competències del Departament.
Informes de transversalitat de gènere
Les principals actuacions del Departament de Justícia amb perspectiva de gènere es recullen en els i nformes de seguiment de la transversalitat de gènere del Departament de Justícia 2014, d'acord amb l'anàlisi d'indicadors proposada en el si de la Comissió Tècnica Interdepartamental del Pla estratègic de polítiques de dones.
L'any 2013 es va publicar el primer Informe de seguiment de la transversalitat de gènere del Departament de Justícia.
A banda de les actuacions incloses en els informes de transversalitat de gènere, cal destacar la tasca feta pel projecte AlfaDigital TIC i Presó, amb la publicació de relats digitals i també la publicació periòdica del butlletí digital dMagaZine Femení Singular, del CP Dones de Barcelona.
El teatre del Centre Penitenciari de Dones de Barcelona és l'espai on es poden gaudir de les produccions de la Mostra Sant Jordi DigiTale fetes al centre i d'una selecció de treballs d'altres centres.
Totes les produccions estan basades en textos propis i els resultats són molt atractius i d'una gran força comunicativa.
En alguns treballs es posa de manifest un enfocament global i de llarg abast de la perspectiva de gènere, no només lligat a la violència i al maltractament, sinó d'utilització de les TIC en l'àmbit penitenciari de forma transversal com a mitjà d'expressió del pensament, la creació artística i el sentiment de les dones, i també de les visions dels homes vers les dones:
- Ella llora, videoclip creat al Centre Penitenciari Quatre Camins: una mirada dels homes sobre la violència de gènere.
Videorelat presentat en la III Mostra Sant Jordi DigiTale: reflexions de dona amb veu i creativitat de dona.
- Bring Back Our Girls, una interessant col·laboració entre el monitor de teatre i la monitora d'arts plàstiques de Centre Penitenciari d'Homes Barcelona que aprofiten l'ús de les TIC per enviar un missatge d'esperança a les nenes segrestades en Nigèria en què s'identifiquen amb la seva situació.
També es duen a terme actuacions formatives en format de tallers: CP Dones i CP Brians 1 Dones amb tallers d'audio i videorelats.
Cada any es publiquen les dades d'activitat dels diferents àmbits d'actuació del Departament.
Jutjats de pau, assistència jurídica gratuïta, partits i òrgans judicials, OAC, traduccions i normalització lingüística...
Descriptors sociodemogràfics, dades judicials
Tallers ocupacionals, serveis a les empreses i a la comunitat, nombre d'interns reinserits laboralment
Fundacions, associacions, col·legis professionals, acadèmies
Evolució de la població, tipus de mesures
Dades sobre mediacions familiars, mediacions en dret privat, registre de mediadors
L'AGAUR requereix desenvolupar activitats d'avaluació per tal de seleccionar les sol·licituds que millor s'adapten als requisits i criteris de valoració de les diferents convocatòries competitives que gestiona.
En aquest sentit, aplicant els principis d'independència, externalitat, qualitat i transparència, s'ha dissenyat un procediment bàsic d'avaluació que s'aplica per defecte a totes les convocatòries, excepte que calgui tenir en compte peculiaritats específiques.
Aquestes actuacions permeten comptar amb la confiança de la comunitat científica i aportar credibilitat davant dels diferents usuaris sol·licitants de beques i ajuts.
La innovació en els processos d'avaluació és contínua i es nodreix de les aportacions dels usuaris.
Només podrà accedir a l'interior de l'edifici una persona, excepte per necessitats especials, i en l'hora convinguda.
L'AGAUR garanteix en tot moment la normativa de seguretat i les recomanacions que s'han de seguir descrites per l'Agència de Salut Pública.
Recordeu que podeu fer ús del tràmit telemàtic de Petició genèrica.
Podeu relacionar-vos amb l'AGAUR de manera telemàtica i sense necessitat de desplaçar-vos a través de les diferents eines d'informació disponibles i que són les següents:
Lluís Companys 23, 08010 Barcelona
Metro: Línia 1 (vermella), estació Arc de Triomf
Teniu dret a obtenir informació sobre si a l'AGAUR estem tractant dades personals que us concerneixen o no.
Com a persones interessades teniu dret a accedir a les vostres dades personals.
Podeu sol·licitar la rectificació de les dades inexactes o, sol·licitar-ne la supressió, entre altres motius, quan les dades ja no siguin necessàries per a les finalitats per les quals es van recollir.
Quins són els drets de les persones interessades
Podeu exercir els vostres drets d'accés, rectificació, supressió, oposició al tractament i sol·licitud de limitació, adreçant una sol·licitud a:
- [EMAIL], o al nostre Delegat de Protecció de Dades, Microlab Hard S.L. a c/ Santiago Rusiñol 8, 08750, Molins de Rei o [EMAIL].
Sol·licitud d'accés a dades de caràcter personal.
Sol·licitud de rectificació de dades de caràcter personal.
Sol·licitud de limitació de dades de caràcter personal.
Sol·licitud d'exercici del dret d'oposició al tractament de dades de caràcter personal.
Sol·licitud de supressió de dades de caràcter personal.
El perfil del contractant és el mitjà de difusió de les licitacions dels procediments de contractació pública.
L'article 10.2 de la Llei 7/2001, de 31 de maig, de creació de l'AGAUR, dispone que els contractes que subscrigui l'Agència s'han d'ajustar al que estableix la normativa reguladora dels contractes de les administracions públiques.
La informació sobre els contractes administratius licitats per l'AGAUR es pot consultar a la plataforma electrònica de contractació pública.
Aquesta plataforma es configura com un portal únic global per a la difusió de la informació de l'activitat contractual de l'Administració de la Generalitat de Catalunya i dels ens i empreses que integren el seu sector públic.