projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Aquest treball analitza els aspectes quotidians d'un membre de qualsevol banda urbana violenta.
"Què pensa, com es relaciona, quina simbologia usa, com vesteix, quins llibres llegeix el jove" són els "senyals" que ajudaran a detectar la radicalització.
Un sol indicador no informa de res, però la confluència i reiteració de varis poden ser suficients per adonar-se que un jove està radicalitzat.
L'objectiu és que els professionals de diversos àmbits de l'administració pública puguin detectar sense cap gènere de dubte conductes de fanatisme o radicalització entre joves d'ideologies d'extrema dreta o esquerra, de tendència skinhead, punk, hooligan, membres de bandes d'origen llatí o membres de Moto Clubs (MC) 1%.
L'estudi també pot ser utilitzat per pares preocupats pels canvis sobtats que observen en els seus fills, així com pels equips tècnics per poder intervenir més adequadament en funció de la pertinença d'un jove a un grup urbà violent concret.
La detecció primerenca permet una intervenció ràpida.
Els símbols i altres indicadors no deixen de ser aquells pensaments i filosofies que exterioritzem.
En aquests grups violents hi ha una necessitat continuada d'exhibir-los, amb la finalitat d'identificar-se o provocar altres persones.
Els delictes d'odi estan molt relacionats amb aquestes conductes.
La pertinença a aquests grups els obliga a mantenir actituds de violència i discursos d'odi.
I el camí acaba amb tota probabilitat a l'hospital, la presó o al cementiri.
Docència: Joan Holgado Esteban, lletrat de l'Administració de Justícia del jutjat Mercantil núm. 1 de Tarragona
La sessió es podrà seguir en directe mitjançant l'Adobe Connect.
En aquesta sessió hi ha la possibilitat de realitzar consultes al formadora/a a través del xat de l'aula.
L'aforament màxim és de 100 persones.
Podeu accedir a la sessió 15 minuts abans del seu inici.
Aquesta sessió es realitza al marge del Programa de formació contínua i no dona dret a certificat.
Si voleu més informació o teniu qualsevol dubte podeu enviar un correu a [EMAIL].
L'estudi vol fer una prospecció quantitativa i qualitativa en relació a l'impacte en el sistema penal i penitenciari català de l'aplicació de la Llei Orgànica 1/2004 de Mesures de Protecció Integral contra la violència de gènere en la seva vessant de tutela penal, i emmarcat en l'àmbit de Catalunya.
A l'estudi es recull l'opinió de diversos serveis i operadors que actuen al voltant del sistema penal i penitenciari a Catalunya, per tal de fer una primera aproximació a l'impacte dels nous dispositius legislatius i jurisdiccionals.
Aquesta aproximació és una radiografia actualitzada del que està suposant la posada en marxa de la legislació vigent i l'abast de l'abordatge penal i penitenciari de la violència domèstica / de gènere.
La recerca recull també l'opinió de les víctimes i, com a contrast, la dels condemnats per violència contra les dones, a partir del buidatge de 58 entrevistes realitzades a 30 víctimes i 28 agressors.
D'aquests, la meitat ingressats a presó i l'altra meitat amb mesures penals alternatives.
La recerca finalitza fent tot un seguit de recomanacions finals per millorar l'atenció efectiva i integral a la víctima de violència de gènere.
violència de gènere / victimologia / / tractament penitenciari / maltractaments / dret penal / administració de justícia / dones maltractades
Tot el que fa referència als aspectes de la violència que té lloc en l'àmbit domèstic és objecte d'un ampli debat en la nostra societat.
Altres estudis recullen el fet que aproximadament un 14% dels casos denunciats per aquesta violència són protagonitzats per menors entre 14 i 18 anys que agredeixen els seus pares.
Aquesta recerca comprèn l'estudi dels expedients qualificats per les fiscalies de menors de Catalunya, de Barcelona, Tarragona, Lleida i Girona, com fets de violència des de l'1 de gener de l'any 2001 fins al 31 de desembre de l'any 2003.
Dels resultats es destaca que són 116 els casos de menors denunciats pels seus pares en aquest període, dels quals el 79,3% són nois i el 20,7% són noies.
La majoria d'aquests nois i noies són nascuts a l'Estat Espanyol (91,4%).
La persona que acostuma a denunciar amb més freqüència és la mare, que és la que dóna el pas en el 64,7% dels casos.
També ha estat la víctima més freqüent de la violència domèstica, un 87,8% dels casos.
Les característiques de l'agressió veiem que en el 78,4% és per contacte físic com cops de puny, puntades de peu, empentes, intents d'escanyar.
El perfil dels joves que tenen obert expedient per violència domèstica, es pot concloure que hi ha dos grups diferenciats:
En la recerca es va enquestar també als professionals que intervenen a l'àmbit de la justícia de menors, i dels resultats es destaca que el 94,1%, considera que la intervenció amb els joves per un delicte per violència domèstica, ha de ser diferent a la que es fa per altres conductes delictives.
Recerca en castellà [PDF, 2 MB]
violència familiar / violència juvenil / delinqüència juvenil / justícia juvenil / jove �
El treball pretén aportar un coneixement de caràcter psicosocial sobre els contextos on els professionals del sistema jurídic-penal ofereixen atenció a les víctimes de violència de gènere, concretament, les unitats i oficines habilitades per recollir la denúncia o atestat dins de les comissaries dels Mossos d'esquadra i els jutjats d'instrucció de la dona.
L'àmbit territorial va ser Barcelona i Girona.
Es va obtenir informació sobre judicis realitzats a l'Audiència provincial, així com documents legals en relació al tema.
S'ha analitzat les necessitats i dificultats juntament amb la identificació dels recursos psicosocials que aporten tant aquests professionals com les dones que han patit o estan patit un procés de maltractament per part de la parella.
La pretensió es oferir una mirada particular per suggerir transformacions que facilitin el procés d'atenció en aquests contextos, sovint difícil i, que comporta conseqüències emocionals per part de les víctimes i dels mateixos agents que les atenen.
S'ha partit de les narracions de les víctimes i dels agents jurídics, com pràctiques socials a partir de les quals podem detectar valors, posicions, normes, emocions i efectes de gènere que permetrà dirigir la intervenció.
Com a eines d'anàlisi s'ha fet ús els repertoris interpretatius els quals han permès analitzar les construccions socials i els seus efectes al voltant del maltracte, de les identitats de les víctimes i els victimaris.
Recerca en català [PDF, 336 KB]
violència de gènere / Administració de justícia / maltractaments / policia / dones maltractades / medicina legal / diagnòstic
Aquest projecte de recerca té com a objecte l'anàlisi de les línies bàsiques de la Llei orgànica 1/2004, de 28 de desembre, de mesures de protecció integral contra la violència de gènere i, més concretament, de la regulació de la tutela cautelar de les víctimes d'aquest tipus de violència.
Quant a la regulació de les mesures de protecció que podrà adoptar el Jutge de violència de gènere, s'ha optat per la seva inclusió expressa, ja que no es troben recollides com a mesures cautelars a la Llei d'enjudiciament criminal, que només regula la prohibició de residència i la de poder anar a un determinat lloc pels delictes recollits a l'art. 57 del Codi penal (article 544 bis LECrim, introduït per la Llei orgànica 14/1999).
Malgrat els dubtes envers la naturalesa jurídica d'aquestes mesures, és clar que també persegueixen el fi típic de les mesures cautelars clàssiques, encara que de forma tangencial: assegurar el desenvolupament amb èxit del judici oral, mantenint allunyada a la víctima tan de nous actes violents com d'amenaces dirigides a assolir una retractació del seu inicial testimoni.
Es tracta, doncs, de "mesures cautelars" (personals) que incideixen sobre la llibertat de l'imputat (restringint la seva llibertat de circulació i de residència), que tenen com a pressupostos tant el fumus boni iuris (judici de probabilitat del jutge), com el periculum in mora (entès més aviat com a periculum libertatis o periculum in damno ), i que responen a les característiques d'instrumentalitat, provisionalitat, jurisdiccionalitat, oficialitat, revocabilitat i homogeneïtat (però no identitat) amb les mesures executives.
D'altra banda, també s'afegeix la possibilitat que qualsevol d'aquestes mesures de protecció pugui ser utilitzada com a mesura de seguretat, des del principi o al llarg de l'execució de la sentència, incrementant-se així la llista de l'art. 105 del Codi penal, i possibilitant al jutge la garantia de protecció de les víctimes més enllà de la finalització del procés.
Recerca en català [PDF, 591 KB]
regulació de la tutela cautelar / protecció integral contra la violència de gènere
La violència de gènere constitueix en els nostres dies una problemàtica amb un fort impacte social.
Els mitjans de comunicació han augmentat la conscienciació ciutadana fent palès les greus conseqüències que pot tenir aquest tipus de violència.
Davant aquesta realitat, la societat ha manifestat la seva preocupació i demanda de solucions.
Dintre de les possibles mesures considerades, la investigació internacional a posat de manifest la rellevància d'intervenir no només amb les víctimes sinó també amb els agressors, ja que un alt nombre d'aquestes reprenen la convivència amb el seu agressor.
En aquest sentit, les mesures penals han de tenir un component rehabilitador i de reinserció social.
En el context penitenciari, el manament constitucional impregna de sentit els programes de tractament psicològics amb agressors domèstics.
Per aquest motiu, l'objectiu d'aquest estudi és avaluar l'eficàcia del programa de tractament d'agressors domèstics que s'ha dut a terme al Centre Penitenciari Quatre Camins (Barcelona) durant el període 2006-2007.
Per a la consecució d'aquest objectiu s'han avaluat diverses variables psicològiques (distorsions cognitives, impulsivitat, empatia, ira, motivació terapèutica, etc.), les quals són objecte de modificació per part de la intervenció.
El disseny de la investigació consisteix en una comparació entre un grup de subjectes que ha rebut tractament (Grup Tractament) i un grup de subjectes que, per raons alienes al rebuig, no han estat tractats (Grup Control).
Aquest estudi constitueix una investigació pilot i pionera a Catalunya en l'àmbit del tractament dels agressors domèstics.
La principal conclusió d'aquest estudi és que el programa de tractament amb agressors domèstics rep un suport parcial de les dades empíriques obtingudes.
Recerca en català [PDF, 156 KB]
violència de gènere / victimologia / conducta / presons / tractament penitenciari / psicologia
Amb el següent estudi volem conèixer l'impacte penal que ha tingut l'aprovació de la LO 1/2004, de 28 de desembre, de mesures de protecció integral contra la violència de gènere, en matèria de maltractament ocasional en l'àmbit de la parella (art. 153 CP).
Presentem el treball empíric que hem dut a terme, el qual consisteix en una anàlisi quantitativa de les sentències dictades pels jutges de Barcelona pel delicte de maltractament ocasional quan es produeix en la parella i de les executòries corresponents a cadascuna de les sentències, per tal de conèixer, a més de les penes imposades en sentències, les penes que efectivament s'executen per la comissió d'aquest delicte.
Hem constatat que una gran part de la violència domèstica fa referència al maltractament ocasional de l'home contra la dona parella o ex parella.
És un delicte que sí es castiga, ja que els jutges dicten en la majoria dels casos sentències condemnatòries i opten per la imposició en sentència de la pena privativa de llibertat.
A més, com des de l'aprovació de LO 1/2004 és obligatori, la pena imposada va acompanyada de penes accessòries, particularment de la prohibició de aproximació i de comunicació.
Generalment, en execució, la pena de presó es suspèn amb regles de conducta, sobre tot amb l'obligació de realitzar programes formatius o de tractament.
Així doncs, la comissió d'un delicte de maltractament ocasional en l'àmbit de la parella té conseqüències penals importats, a més de les conseqüències que pugui tenir en altres àmbits.
Recerca en català [PDF, 140 KB]
violència de gènere / maltractament ocasional en la parella / penes imposades pels jutges / penes executades / LO 1/2004
Aquest estudi es basa en el coneixement de les dificultats teòriques i pràctiques amb què es troba el professional forense que ha de valorar situacions de violència psicològica en la parella (VPP).
L'objectiu principal de l'estudi és conèixer el procés d'avaluació forense que empren els psicòlegs i els treballadors socials dels Equips d'Assessorament Tècnic Penal dels jutjats davant aquests casos.
L'interès se centra a conèixer com fan realment els professionals aquesta detecció i avaluació: quins instruments o quines pautes utilitzen, quin ús fan del seu propi judici clínic i en què basen la presa de decisions.
Els resultats, de caràcter descriptiu, permeten l'anàlisi i la reflexió sobre la realitat actual de la pràctica professional.
Mitjançant una enquesta administrada a aquests experts, sabem que la valoració de la VPP és una tasca freqüent entre les activitats d'avaluació que realitzen.
Les fonts d'informació que empren són diverses.
La majoria manifesta utilitzar proves o instruments no específics per a casos de violència de parella, i generalment són eines d'avaluació de la personalitat, la intel·ligència o la simptomatologia psiquiàtrica.
Un terç dels experts apel·la exclusivament al judici clínic.
El nombre d'indicadors que exploren i de seqüeles que detecten és elevat i són de diversa naturalesa.
Els resultats obtinguts posen de manifest la rellevància de comptar amb metodologies sistematitzades i amb instruments específics i adaptats a l'àmbit forense, amb la finalitat de guanyar en precisió dels resultats i en optimització del procés d'avaluació de la VPP.
Recerca en català [PDF, 255 KB]
Recerca en castellà [PDF, 255 KB]
medicina legal / avaluació forense / violència psicològica / violència de gènere / victimologia
La violència domèstica constitueix un fenomen que preocupa tant la nostra societat com els professionals que hi treballen.
Els programes de tractament psicològic són una eina més per prevenir la repetició de la conducta violenta dels agressors domèstics.
Intervenir en aquestes persones és imprescindible, ja que � una bona part de les víctimes retornen amb el seu agressor i, si no és el cas, l'agressor pot repetir el mateix patró conductual de violència amb una nova parella.
Per aquest motiu, l'objectiu d'aquest estudi és avaluar l'eficàcia del programa de tractament d'agressors domèstics que s'ha dut a terme al Centre Penitenciari Quatre Camins (Barcelona) durant el període 2007-2008.
D'altra banda, un segon objectiu d'aquesta investigació és comprovar si les variables criminològiques rellevants a la investigació internacional poden tenir alguna influència o modular l'eficàcia del programa de tractament.
Per a la consecució d'aquests objectius s'han avaluat diverses variables psicològiques (distorsions cognitives, impulsivitat, empatia, ira, motivació terapèutica, etc.), les quals conformen els ingredients terapèutics que integren la intervenció psicològica.
Tanmateix, s'han recollit tota una sèrie de variables criminològiques dels subjectes que s'han inclòs en les anàlisis estadístiques posteriors.
El disseny de la investigació consisteix en una comparació intrasubjectes de les mesures psicològiques abans i després del tractament (comparació pre i postractament).
Aquest estudi constitueix la continuació d'una investigació anterior en l'àmbit del tractament dels agressors domèstics iniciada al Centre Penitenciari Quatre Camins l'any 2006.
Les principals conclusions d'aquest estudi són que el programa de tractament amb agressors domèstics rep un suport parcial de les dades empíriques obtingudes i que les variables criminològiques no semblen tenir influència en els resultats positius de la intervenció psicològica.
Recerca en català [PDF, 183 KB]
Recerca en castellà [PDF, 186 KB]
violència domèstica / tractament penitenciari / agressors domèstics / presons / avaluació programes de tractament
Des de la Subdirecció General de Reparació i Execució Penal a la Comunitat es va rebre l'encàrrec de fer un estudi, conjuntament amb el Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada, sobre l'avaluació de programes formatius aplicats des de l'execució penal a la comunitat en delictes de violència de gènere.
Es volia conèixer el perfil més comú d'infractors que arriben als programes formatius de violència de gènere que es duen a terme en l'àmbit comunitari.
També es volia avaluar aquests infractors, abans de l'aplicació dels programes formatius, en relació amb els factors de risc i protecció que des de la teoria i des d'altres estudis s'han associat amb aquests tipus de delictes.
Es volia conèixer quins aspectes es treballen a través dels continguts dels programes formatius de violència de gènere i la seva relació amb els factors de risc teòrics i detectar si hi havia diferències significatives entre programes de les diferents entitats col·laboradores.
Finalment es volia avaluar l'efectivitat dels programes formatius a dos nivells: observar l'assoliment dels mateixos objectius d'aprenentatge/canvi que planteja el programa i conèixer la taxa de reincidència dels subjectes, en el mateix tipus de delicte, un cop han dut a terme el programa formatiu i contrastar-la amb el d'un grup control de característiques similars.
Aquest darrer punt formarà part d'una recerca posterior.
Recerca en català [PDF, 470 KB]
Recerca en castellà [PDF, 498 KB]
violència de gènere / alternatives a l'empresonament / agressors domèstics / dones maltractades / programes de tractament formatius / victimologia
La recerca vol fer una aproximació empírica a les respostes que des del sistema penal a Catalunya s'ofereix al fenomen de la violència de gènere.
S'han explorat de forma transversal les diverses fonts estadístiques quantitatives dels diferents serveis, des del Consejo del Poder Judicial, el Departament d'Interior i el Departament de Justícia, fins a l'Institut Català de les Dones en el període 2007-2008.
Tanmateix s'ha elaborat una base de dades jurisprudencial amb totes les sentències dictades per les Audiències Provincials a Catalunya durant aquest període.
L'avaluació qualitativa es realitza a partir de l'anàlisi dels programes d'intervenció existents, un focus group amb els operadors jurídics de la xarxa i l'anàlisi i buidat jurisprudencial.
violència de gènere / dones maltractades / dret penal i penitenciari / justícia /victimologia
L'estudi busca establir les xifres de reincidència dels agressors de parella condemnats a presó, en el seu historial i després de la seva posada en llibertat.
Es pretén augmentar el coneixement sobre la violència contra la parella (VCP), sobre les tipologies d'agressors de parella i sobre l'efecte d'intervencions i variables personals.
Es descriu el perfil delictiu de 100 subjectes avaluats des del 2008 i el seguiment, durant una mitjana de 15 mesos, de 40 casos posats en llibertat.
Es valora la capacitat del B-SAFER (una escala breu derivada de la SARA) per classificar segons tipologies i per predir la reincidència.
Els resultats indiquen que els agressors a presó són poc especialitzats (un 45% limita la seva activitat delictiva a la VCP).
Un 47% és reincident penitenciari i el 41% presenta detenció prèvia per VCP.
El B-SAFER mostra una capacitat elevada per classificar tipològicament els agressors (eficàcia diagnòstica del 79% amb una puntuació 13).
Després de la seva excarceració, el 17,5% ha reincidit (un 15% en VCP) i el 66% ho ha fet en un termini inferior a l'any.
L'eficàcia diagnòstica del B-SAFER és del 70% (sensibilitat del 100%).
El 21% dels antisocials/patològics davant el 12,5% dels normalitzats ha reincidit, amb una sobrerepresentació del subtipus antisocial/patològic entre els reincidents (71%).
Les variables amb major valor predictiu són la justificació de la violència, l'edat en el primer ingrés a presó i el tractament.
Un 57% dels reincidents no havia rebut tractament, i es dóna un 9% de reincidència entre els tractats davant el 50% en els no tractats.
Recerca en català [PDF, 860 KB]
Recerca en castellà [PDF, 2 MB]
violència de gènere / violència contra la parella / reincidència / predicció del risc / tipologies / tractament / presó / victimologia
L'estudi vol donar a conèixer les característiques psicològiques, sòcio-demogràfiques i judicials dels menors denunciats per agredir a la seva parella, alhora que també vol donar a conèixer les característiques sòcio-demogràfiques de les víctimes d'aquests joves.
La recerca es circumscriu a la província de Barcelona.
La mostra de l'estudi són 90 casos que van passar entre gener de 2007 i juny de 2010 amb la qualificació feta inicialment per la Fiscalia de Barcelona de: violència domèstica, maltractament en l'àmbit familiar, lesions, vexacions, actes/accions contra la integritat moral i violència física contra les persones, ja siguin delictes o faltes.
Recerca en català [PDF, 699 KB]
justícia de menors / violència de parella / victimologia / justícia juvenil
Aquest estudi descriu el primer contacte que tenen les dones amb la policia i amb el jutjat de guàrdia de violència sobre les dones.
S'ha dut a terme un estudi empíric consistent en l'acompanyament de les dones que romanen en la sala d'espera per a les víctimes de violència de gènere (135h).
Durant aquest temps s'ha enquestat a 68 dones que van passar pel jutjat de guàrdia.
Els resultats van ser processats en el sistema informàtic SPSS.
Recerca en català [PDF, 328 KB]
violència de gènere / resposta del sistema judicial penal / desistiment judicial / sobreseïment provisional / sentencia absolutòria
El treball analitza, des d'un punt de vista de gènere, les principals reformes introduïdes pel Llibre Segon del Codi Civil de Catalunya en matèria de família.
Recerca en català [PDF, 863 kB]
compensació econòmica per raó de treball /dret de família / discriminació / filiació/ gènere / guarda compartida / habitatge familiar / igualtat / Llibre Segon del Codi Civil de Catalunya / pactes en previsió de ruptura / prestació compensatòria / règim econòmic matrimonial
Visualitza la presentació pública de la recerca que es va fer el 15 d'octubre de 2013
Aquesta recerca consisteix en l'avaluació de la motivació al canvi en un grup de 116 agressors que realitzen un programa formatiu en matèria de violència domèstica (VIDO) com a mesura penal alternativa.
L'objectiu principal d'aquesta recerca és determinar en quin grau es produeix un canvi motivacional com a conseqüència de la participació en el programa formatiu.
Amb aquest propòsit, s'avalua el risc dels individus (mitjançant l'avaluació de risc realitzada pels delegats judicials), les seves necessitats criminogèniques (mitjançant dades sociodemogràfiques i de carrera criminal), les característiques clíniques de personalitat mesurades amb l'Inventari d'Avaluació de la Personalitat (PAI) i la seva motivació per al canvi (a través de l'Escala d'Estadis de Canvi).
Els resultats indiquen que els canvis en el nivell de motivació dels subjectes no es deuen a l'efecte del programa formatiu.
No obstant això, es troben canvis significatius quan la motivació s'analitza en relació a les característiques del PAI.
Aquests resultats suggereixen l'existència de diferents perfils de maltractadors de parella que s'han de tenir en compte a l'hora de planificar el programa formatiu per aconseguir la màxima eficàcia de les intervencions i el canvi terapèutic dels individus.
Recerca en castellà [PDF, 1,08 MB]
violència domèstica / maltractador / mesures penals alternatives / programes formatius / delegat judicial