projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Us proposem una xerrada sobre la conservació dels nostres arxius fotogràfics familiars i personals.
Explicarem quines són les condicions òptimes per conservar les fotografies en blanc i negre i color, com hem de digitalitzar i com hem de guardar les imatges digitals.
Aquesta xerrada està adreçada a tothom, serà senzilla i de llenguatge planer, per tal que els nostres consells es puguin aplicar a casa.
Lloc: Arxiu Comarcal del Pallars Sobirà, Carrer de Joaquim Sostres, s/n, Sort
Organitza: Arxiu Comarcal del Pallars Sobirà, Ajuntament de Sort i Consell Comarcal del Pallars Sobirà
L'Arxiu Comarcal us proposa un curs sobre un tema històric important per al nostre territori, donant a conèixer les darreres investigacions que s'estan portant a terme sobre el tema.
El curs constarà de cinc sessions impartides per especialistes en la matèria i mantindrà un caire molt entenedor i divulgatiu: La bruixeria a Catalunya (Antoni Pladevall), La Inquisició a Catalunya (Anna Chávez), Els processos de bruixeria al Pallars (Jaume Oliver), Anàlisis d'alguns processos de bruixeria (Pau Castell) i La bruixeria a la cultura popular pallaresa (Ramona Violant i Ribera).
El curs està inclòs al Pla de Formació de zona dels Pallars, i tots els assistents d'aquest col·lectiu tindran la certificació del Departament d'Educació.
Caldrà realitzar un treball complementari donat que la certificació serà de 20 hores.
El passat 15 de març de 2010 va tenir lloc la signatura del conveni de dipòsit d'aquest fons d'imatges a l'Arxiu Comarcal del Pallars Sobirà.
De manera que, un cop finalitzades les diferents tasques de catalogació, el fons estarà disponible per a les consultes de tothom.
Es tracta del llegat d'una nissaga de tres generacions de fotògrafs composada per en Leonardo Vives, el seu cunyat Maties Rafel i la filla d'aquest, na Roser Rafel que porten a terme la seva activitat entre 1915 (aproximadament) i 1988.
L'exposició que presentem és una petita mostra de les imatges conservades al fons, juntament amb la recreació de l'estudi fotogràfic on feien els retrats amb els mobles i elements originals.
Data: 31 de juliol al 12 de setembre de 2010
Horaris: dimarts a divendres de 10 a 14h, dissabtes de 18 a 20h i diumenges de 12 a 14h
Lloc: Arxiu Comarcal del Pallars Sobirà
Organitza: Arxiu Comarcal del Pallars Sobirà, Ajuntament de Sort i Consell Comarcal del Pallars Sobirà
Presentació per part de la Directora de l'Arxiu Comarcal del Pallars Sobirà de la pel·lícula de la filmoteca de Catalunya "Visita de Lluís Cpmpanys a Sort", i l'explicació de la inauguració de l'edifici del Casal Republicà Català (actual Casal de gent gran) el 19 d'agost de 1934.
Data: 16 d'abril de 2010 a les 11 hores
Organitza: Departament de Governació i Administracions Públiques, Ajuntament de Sort i Arxiu Comarcal del Pallars Sobirà
Visita de Lluís Companys a Sort.ANC
Història de la família de casa Subirà d'Altron (Pallars Sobirà) a partir del seu fons patrimonial.
Presentació a càrrec de Ferran Rella, director dels Serveis territorials de Cultura i Mitjans de Comunicació a Lleida; Francesc Amorós, historiador; Laia Manonelles, historiadora de l'art i professora de la UAB, Montserrat de Moner, autora.
Data: 25 de setembre de 2009 a les 19 hores
Organitza: Arxiu Comarcal del Pallars Jussà, Consell Comarcal del Pallars Sobirà i Pagès Editors
Exposició de norenta imatges, compreses entre 1900 i 1976.
Les fotografies escollides reflecteixen la vida quotidiana dels diferents pobles del municipi de Soriguera
Data: del 25 de juliol al 13 de setembre de 2009
Organitza: Arxiu Comarcal del Pallars Jussà, Consell Comarcal del Pallars Sobirà i Ajuntament de Soriguera
El 23 de juny va tenir lloc la presentació del llibre "El Diputat Riu, un pallarès visionari" (Sort 1871-Madrid 1928) publicat per Garsineu edicions i patrocinat pels ajuntaments de la Torre de Capdella i de Sort i l'Institut pel desenvolupament de l'Alt Pirineu i Aran.
El llibre és el catàleg de l'exposició del mateix títol i recull una important tasca d'investigació sobre aquest personatge, centrada sobretot en el paper preponderant que tingué en el gran impuls energètic que va viure Catalunya durant les primeres dècades del segle XX.
Emili Riu fou un dels precursors dels aprofitaments hidràulics del Pirineu que permeteren la construcció de grans centrals hidroelèctriques que produïren l'energia necessària per al desenvolupament econòmic de Catalunya.
Data: 23 de juny de 2009 a les 19 hores
Organitza: Arxiu Comarcal del Pallars Jussà, Ajuntament de Sort, Ajuntament de Torre de Cabdella i Institut per al Desenvolupament i la Promoció de l'Alt Pireneu i Aran.
El proper dia 3 de novembre a les 20h es durà a terme a la seu de l'ACPU la presentació del número 2 de la revista "Mascançà" que es coedita entre el Centre de Recerques del Pla d'urgell-Mascançà, l'Arxiu Comarcal del Pla d'Urgell i L'Institut d'Estudis Comarcals del Pla d'Urgell.
L'acte comptarà amb l'assistència de l'alcalde de Mollerussa, Sr.
Marc Solsona i del president del Consell Comarcal del Pla d'Urgell, Sr.
Organitza: Ajuntament de Mollerussa, Consell Comarcal del Pla d'Urgell, Centre de Recerques del Pla d'Urgell Mascançà i Arxiu Comarcal del Pla d'Urgell
Un recorregut històrico-cultural per Mollerussa a partir de la documentació de l'Arxiu Comarcal del Pla d'Urgell, sobretot del fons Municipal de Mollerussa, per exemple, documentació relativa a la inauguració de la nova església el 1952, els usos anteriors de la capella de Sant Isidori, el traçat de l'antiga vila closa i l'estat de la mateixa abans de les transformacions actuals.
Data: 9 de juny de 2011, de les 17:30 h. a les 19:30 h.
Lloc: Plaça de l'Ajuntament de Mollerussa
Organitza: Centre de Recursos Pedagògics del Pla d'Urgell i Arxiu Comarcal del Pla d'Urgell
Data: 6 de juny de 2011, de les 10h a les 14 h
Presentació del llibre "La plana salvatge" de Felip Gallart, ambientat al pla de Lleida durant el segle XIX.
Data: 19 d'abril del 2011, a les 21 hores
Organitza: Ajuntament de Mollerussa i Arxiu Comarcal del Pla d'Urgell
Acte de presentació del llibre "Escrits del Pla d'Urgell.
Dietaris, correspondència i documents (1650-1950)" a càrrec dels seus autors, Ton Solé Bonet i Esteve Mestre Roigé.
Data: 14 d'abril de 2011, a les 19 hores
Del 19 de juliol al 8 de setembre de 2013, a l'Arxiu Comarcal
Hora de dimarts a divendres de 10 a 14 h i de 18 a 20 h, dissabtes de 18 a 20 h i diumenges i festius de 12 a 14 h.
Cartell de l'exposició "el Pallars il·lumina Catalunya"
"El Pallars il·lumina Catalunya.
Cent anys d'energia hidroelèctrica, cent anys de patrimoni industrial" és una exposició de caire històric i tècnic on es mostra com el creixement i la diversificació industrial de Barcelona i Catalunya van ser possibles gràcies a la introducció d'avenços tècnics en la producció d'electricitat i l'explotació hidroelèctrica del Pallars.
Una visita, que ens situa cent anys enrere, en el naixement de les primeres grans centrals hidroelèctriques a partir de documents, fotografies i objectes.
L'exposició està formada per sis àmbits desenvolupats a través de vitrines amb material gràfic i text, audiovisuals i diverses peces originals.
A partir de dos centres d'atenció –la recreació del campament dels treballadors, i del despatx d'un enginyer de la Canadenca– s'explica l'aportació del Pallars a la industrialització de Catalunya a través de la producció hidroelèctrica.
Ajuntament de Barcelona, Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya, Museu de la Ciència i de la Tècnica de Catalunya i Ajuntament de Tremp.
Col·laboren: Endesa i Ajuntament de Sort
Arxiu Comarcal del Pallars Sobirà
El llibre d'Esteve Mestre, Joan Yeguas i Maria Garganté, analitza un edifici singular de l'arquitectura del renaixement català al Pla d'Urgell.
Aquest escrit, promogut per l'ajuntament de Linyola i el mossèn de la localitat Pere Cañada, vol ser un exhaustiu repàs dels diferents esdeveniments relacionats amb l'església de Linyola.
L'obra té el seu punt de partida al 1586 amb la signatura de les clàusules per tal de construir l'església fins a l'actualitat.
A més a més, conté un estudi estilístic i comparatiu de l'arquitectura del campanar, passant per la descripció del mobiliari litúrgic que ha existit o existeix (els retaules cremats o l'antiga creu de terme dipositada al temple).
També es parla de la vida del rector, dels beneficiats i les confraries.
Centre de Recerques del Pla d'Urgell – Mascançà i Arxiu Comarcal del Pla d'Urgell
Arxiu Comarcal del Pla d'Urgell
Les dues xerrades, en el marc de les celebracions del 150è aniversari del primer reg del Canal d'Urgell (1862), versaran sobre la història dels primers anys d'aquesta coneguda infraestructura hidràulica que tant va canviar el territori que avui coneixem com a Pla d'Urgell.
A la primera, titulada El que no s'ha explicat, Pepe Ripoll, Esteve Mestre i Ton Solé analitzaran aspectes poc coneguts de l'origen del Canal.
A la segona, Pepe Ripoll aprofundirà en la construcció del que fou una de les més grans empreses d'enginyeria hidràulica del seu temps.
Arxiu Comarcal del Pla d'Urgell.
Col·labora: Ajuntament de Mollerussa
L'estudi és una aproximació a la producció de l'escultor imaginaire Joan Robles.
Aquest fill de Cartagena va treballar en un taller d'imatges religioses a Barcelona, i la seva carrera es va veure estroncada per la Guerra Civil.
Establert al Palau d'Anglesola, reprengué la seva activitat artística.
Era un home hàbil, i les seves peces, que parteixen de la tradició de la imatgeria religiosa artesanal catalana –els sants d'Olot, per dir-ho d'alguna manera- palesen també una sòlida formació artística, ja que era alumne de l'Escola de Llotja de Barcelona.
Tallava bé la fusta, i modelava amb traça el fang i el guix, alhora que les tècniques de daurat i de policromia.
Els seus paràmetres són fidels al pòsit barroc, amb l'afegit dels revivals propis del neoclassicisme del segle XIX.
Als encàrrecs d'esglésies i parròquies de postguerra de la regió s'hi sumen les imatges petites per a la devoció d'àmbit domèstic o privat, en una ambivalència professional a cavall de l'artesà i l'artista.
Centre de Recerques del Pla d'Urgell – Mascançà i Arxiu Comarcal del Pla d'Urgell.
Col·labora: Ajuntament de Mollerussa
L'Arxiu Comarcal d'Osona ofereix el taller "Coneixem l'Arxiu i treballem amb documentació històrica".
El taller didàctic va adreçat als alumnes de quart d'ESO i de batxillerat.
La primera part del taller és una presentació explicativa del què és un arxiu i de com s'hi treballa.
També s'entrega el dossier de l'activitat, el tema de la qual els mateixos alumnes o professors han escollit entre l'oferta de l'Arxiu.
Segueix la visita guiada a les instal·lacions interiors on s'ensenya diferents suports documentals, formats i altres curiositats.
I la visita s'acaba, o si s'escau, es comença amb una exposició d'una mostra de documents fotogràfics que il·lustren la història de la fotografia a la comarca d'Osona.
A la segona part del taller es quan es treballa amb la documentació històrica.
L'arxiver/a ensenya els documents originals objecte de l'activitat didàctica als alumnes i els hi explica el valor de les fonts primàries.
Aleshores cadascun dels alumnes escull un dels documents que tenen dins del dossier i l'estudia.
Després, es posa en comú tots aquells aspectes que més els hi han cridat l'atenció.
La durada aproximada del taller és de tres hores.
El 1910, coincidint amb l'obertura del carrer Verdaguer i el centenari del naixement de Jaume Balmes, es van col·locar a la plaça del Mercadal de Vic dos fanals modernistes d'inspiració gaudiana.
Els quals no van agradar gaire i l'Ajuntament, el 12 agost de 1924, va autoritzar el seu desmantellament.
La fotografia és de Josep Palmarola, un dels primers reporters vigatans de principis del segle XX.
Josep Palmarola va captar l'especial bellesa de les formes penjants dels singulars fanals.
Títol: Els fanals Gaudí a la Plaça Major de Vic Gaudí
Suport material: Placa de vidre estereoscòpica
Plaça del Mercadal de Vic amb els fanals Gaudí
El llibre és un inventari de les escriptures i títols de les rendes del monestir de Sant Pere de Casserres.
Una breu història del monestir encapçala el llibre, seguit d'una relació de parròquies que depenien de Casserres.
En la part més extensa, hi ha una relació de documents procedents de l'arxiu del monestir, el més antic és de l'any 976.
Títol: Manuscrit del Monestir de Sant Pere de Casserres
Data: Data de creació: 1787 - Data del contingut informatiu;976/1783
Suport material: l es cobertes són de pergamí i els fulls són de paper foli major
Índex de les parròquies relacionades amb el monestir
Acta de la Junta d'Administració de l'Hospital de la Santa Creu del dia 9 d'abril de 1920 on s'explica la inauguració de la primera "sala d'operacions" de la comarca.
Títol: Llibre d'acords de l'Hospital de la Santa Creu
Acta de la Junta d'Administració (9/04/1920)
El fons Teatre Cinema Vigatà es compon de la documentació de gestió administrativa i comptable del teatre.
La sèrie que més destaca és la dels impostos que gravaven l'activitat empresarial de l'espectacle.
Títol: Impostos del Teatre Cinema Vigatà
Sèrie d'impostos que gravaven el Teatre Cinema Vigatà
El fons Pietx va ingressar a l'Arxiu Comarcal d'Osona el 2001.
La sèrie d'impremta on hi ha tots els encàrrecs de les associacions, institucions, persones jurídiques i físiques de la comarca és una autèntica radiografia de la societat osonenca del segle XX.
Títol: Concurs de pintura a la plaça del Mercadal de Vic (planxa litogràfica)
Data: s/d la planxa litogràfica.
Documents dels mostrari 1922/1938
Suport material: f fusta i placa de metall
Concurs de pintura a la plaça Major de Vic
Seu de l'Arxiu Comarcal d'Osona
L'Arxiu Comarcal d'Osona (ACOS) fou creat el 6 de març de 1990, mitjançant un conveni subscrit pel Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya, el Consell Comarcal d'Osona i l'Ajuntament de Vic.
El primer dia d'abril de 1995, l'Arxiu Comarcal va obrir les seves portes a l'antic convent del Carme on compartia edifici amb el Museu de l'Art de la Pell i la Biblioteca Joan Triadú.
El 13 de setembre de 2006, es formalitza un nou conveni entre el Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya i l'Ajuntament de Vic per al finançament d'una nova seu.
El nou edifici es va inaugurar el 17 de març de 2010.
D'acord amb les funcions que determina la Llei 10/2001, d'Arxius i documents, l'Arxiu Comarcal d'Osona custodia la documentació semiactiva dels organismes de la Generalitat de Catalunya, de l'administració local i judicial de la comarca.
Dels fons de titularitat privada dipositats a l'Arxiu en destaquen, pel seu valor històric i testimoni exemplar, el de l'Hospital de la Santa Creu i els diferents fons d'empresa.
No obstant això, el tret característic de l'Arxiu Comarcal d'Osona és el d'arxiu fotogràfic perquè es custodien nombrosos fons personals i col·leccions locals de fotografia històrica.
Servei didàctic de l'Arxiu Comarcal de la Noguera
A l'Arxiu Comarcal de la Noguera organitzem activitats didàctiques amb la finalitat de donar a conèixer els arxius i les fonts documentals com a recurs per al coneixement de la història.
Entre les principals activitats que oferim, trobareu:
L'assessorament als alumnes en els treballs de recerca d'àmbit universitari i de batxillerat.
Les visites per a grups d'alumnes.
I materials didàctics diversos que posem a la vostra disposició aquí:
L'Arxiu Comarcal d'Osona i l'Arxiu Municipal de Vic amb motiu de la Setmana Internacional dels Arxius han organitzat l'exposició "El vescomtat de Cabrera.
Història i llegat d'una gran senyoria feudal"
L'exposició fa un repàs geogràfic i històric sobre el vescomtat de Cabrera que s'estenia des del Collsacabra fins Arenys de Mar i des de Palautordera fins Anglès.
Va ser una de les principals senyories feudals de Catalunya.
En donar el rei Pere el Cerimoniós la partida de la ciutat de Vic al vescomte Bernat de Cabrera, en el marc de les intrigues feudals, es va obrir un període de tensions institucionals que va derivar en l'enfrontament de la ciutat amb el rei.
L'exposició s'inaugurà el dia 8 de juny de 2017
19:00h, a la seu de l'Arxiu Comarcal d'Osona
L'exposició restarà oberta al públic fins el dia 23 de juny.
L'horari de visita serà de 09:00h a 14:00h, de dilluns a divendres.
Arxiu Comarcal d'Osona i Arxiu Municipal de Vic
Divendres, 1 de juny de 2018 a les 19h, presentació de les 'V Jornades de l'Aeròdrom de Vilatorta' a l'Arxiu Comarcal d'Osona
Enguany, l'edició de les 'V Jornades de l'Aeròdrom de Vilatorta' commemoren el 80è aniversari d'una infraestructura de guerra clau per entendre la nostra història recent.
Aquest projecte mancomunat que han preparat conjuntament els ajuntaments de Sant Julià de Vilatorta, Calldetenes i Santa Eugènia de Berga se celebrarà durant la primera quinzena de juny.
Les V Jornades comencen el dia 1 de juny a les 19h a l'Arxiu Comarcal d'Osona, amb l'acte de presentació i una mostra de fotografies històriques de l'aeròdrom explicades per Miquel Erra, autor del llibre Camps d'aviació d'Osona.
En aquest acte hi participaran els alcaldes dels tres municipis implicats i el director del Memorial Democràtic, Plàcid Garcia-Planas.
El dissabte, 2 de juny a les 9.30h es fa la visita guiada a l'Aeròdrom de Vilatorta sortint de la plaça de l'Ajuntament de Calldetenes; una ruta a peu, perfectament senyalitzada, amb un total de 13 refugis escampats per tot el perímetre del camp d'aviació.
La visita guiada serà a càrrec de Miquel Erra i Cristina Suñén, historiadora i guia de l'aeròdrom.
El mateix dissabte, a les 19h, a la sala de plens de l'Ajuntament de Santa Eugènia, presentació del llibre 'El infierno y sus puerta' a càrrec del seu autor Pepe Serrano i de Fran Martín, també investigador de la Guerra Civil.
El diumenge, 3 de juny a les 19h, a l'Ajuntament de Calldetenes, presentació del llibre 'Aeròdroms Republicans de Girona' a càrrec del Grup de recerca dels Aeròdroms Gironins.
Finalment, el divendres 15 de juny a les 20h en el Saló Catalunya de l'Ajuntament de Sant Julià de Vilatorta, presentació del llibre 'Pingüinos en París' a càrrec del seu autor Jordi Siracusa.
I tot seguit, l'acte de clausura d'aquesta cinquena edició de les Jornades de l'Aeròdrom de Vilatorta.
II Jornades de Memòria Democràtica d'Osona.
Una societat en procés de canvi
La Transició democràtica espanyola és una etapa no ben tancada del tot, perquè molts dels aspectes plantejats no van quedar ben resolts.
La Transició és un punt i seguit en la nostra història.
És una període intens de canvis, també de continuïtats, que marca profundament l'evolució de la nostra història contemporània.
En paraules de l'històriador Josep Fontana, la Transició va ser per alguns 'un canvi total' i 'una cosa meravellosa i afortunada' però ell pensava que s'hi van cometre errors seriosos' (El Crític, 6-1-2016).
Uns errors que han tingut conseqüències en la nostra història més recent.
La Transició va comportar l'eclosió dels moviments socials, culturals i polítics.
Etapa amb canvis econòmics i demogràfics.
Anys de recuperació a Catalunya de les institucions democràtiques, ajuntaments i Generalitat.
Implantació a Espanya d'un sistema democràtic qüestionat.
Les II Jornades de Memòria Democràtica obren un espai de debat i reflexió, per contribuir en el coneixement de la Transició a la comarca d'Osona.
Un període històric pròxim, que ja és moment de començar a estudiar amb més profunditat.
10.10h Conferència a càrrec del Dr.
11.30h Taula rodona "Professionals en una societat en procés de canvi".
13.00h Espai re recerca història de joves investigadors.
16.00h Taula rodona "Societat entransició".
Consell Comarcal d'Osona, Universitat de Vic, Òmnium Cultural, Museu del Ter, Arxiu Comarcal d'Osona i Patronat d'Estudis Osonencs
'80 anys de la fi de la Guerra Civil i els camins de l'exili'
Ara fa vuitanta anys acabava oficialment la guerra.
A Osona finalitzaria els darrers dies de gener i els primers de febrer de 1939.
Les noves autoritats del règim franquista canviarien aviat els noms de les principals places i carrers.
Una placa de carrer recordaria molts anys aquell dia.
Mentre l'exèrcit republicà es retirava cap a la frontera francesa, enormes corrues de gent, amb els mitjans de què disposaven, seguia els camins de l'exili.
'Una nit de lluna plena tramuntàrem la carena', ens recorda el poeta.
Desenes de milers de ciutadans, capcots per la imminent derrota, desencisats pel fracàs del somni republicà o llibertari, espaordits per la més que segura repressió, intentaven arribar a la ratlla amb l'esperança de ser ben acollits per l'estat francès.
Argelers i altres camps els esperaven.
Els col·lectius d'exiliats varen seguir camins diversos.
Fabra, Casals, Carner, Tísner, Calders... i tants d'altres que no coneixem.
Uns s'embarcaren cap a Amèrica, altres s'enrolaren a la resistència al règim nazi, alguns tornaren, d'altres no tornaren mai més.
Cal seguir estudiant i documentant aquest període de la nostra història.
Els testimonis directes gairebé han desaparegut, no la documentació generada.
Queden milers de documents i històries per recuperar de l'oblit.
Les III Jornades de Memòria Democràtica d'Osona volen posar en valor les recerques dels investigadors locals i en especial la dels joves estudiants.
Consell Comarcal d'Osona; Òmnium Osona; Museu del Ter; Universitat de Vic; Museu de la Torneria; Arxiu Comarcal d'Osona i Arxiu Municipal de Torelló.
Amb la col·laboració de l'Ateneu de Vic i Filmoteca de Catalunya.
Seu de l'Arxiu Comarcal de la Noguera
L'Arxiu Comarcal de la Noguera (ACN) va ser creat el 18 de desembre de 1981, per mitjà d'un conveni signat entre el Departament de Cultura i Mitjans de Comunicació i l'Ajuntament de Balaguer.
El 30 d'abril de 1983 es va inaugurar l'Arxiu a la tercera planta de l'Ajuntament de Balaguer, a la Plaça Mercadal.
Convenis posteriors entre el Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya, l'Ajuntament de Balaguer i el Consell Comarcal de la Noguera, van fer realitat una nova etapa de l'ACN amb la inauguració el 14 de setembre de 2005 d'un nou equipament d'arxiu, de 600 m2 de superfície útil i 7.000 metres lineals de capacitat, situat a la Plaça dels Comtes d'Urgell de Balaguer.
L'Arxiu Comarcal de la Noguera conserva fons públics i privats de la comarca de la Noguera, entre els quals cal destacar els gairebé la totalitat dels ajuntaments de la comarca, el del Districte Notarial de Balaguer i els fons fotogràfics.
També s'ofereix als usuaris informació diversa sobre el patrimoni documental del territori, com és el cas de les còpies digitals de documentació conservada en altres arxius i, així mateix, disposa d'una biblioteca auxiliar especialitzada en temes d'història comarcal i una hemeroteca amb més de seixanta encapçalaments de publicacions periòdiques de la Noguera.
Reproduccions de fotografies de la dècada dels anys XX realitzades per l'enginyer Pista Hitz, durant la seva estaca a Terres de l'Ebre, en concret a la zona compresa entre Tortosa i la Cava, la qual recull imatges de la societat ebrenca d'aquells anys.
Arxiu Comarcal del Montsià, Departament de Cultura, Consell Comarcal del Montsià i Ajuntament d'Amposta
Sala d'exposicions de l'Arxiu Comarcal del Montsià
Es presentaran tres línies de recerca els quals desenvoluparan els temes teòrics i pràctics i les pautes bàsiques per començar a investigar la història pròpia i més propera, posant a l'abast de tots els interessats aquelles metodologies, tècniques i fonts de recerca que ens han de permetre respondre a preguntes sobre els nostres avantpassats.
Qui eren?, d'on venien?, a què es dedicaven?.
Museu de les Terres de l'Ebre, Universitat Rovira i Virgili, Arxiu Comarcal del Montsià i Ajuntament d'Amposta
El proper divendres 23 d'octubre tindrà lloc a l'Arxiu Comarcal del Montsià la projecció del documental "Lo últim citi.
Sant Pere de les Puel·les i Santa Clara de Barcelona a la Guerra de Successió" produït pel Servei d'Arxius de la Federació Catalana de les Monges Benedictines.
Al col·loqui intervindran dues de les seves responsables: Coloma Boada, monja priora del Monestir de Sant Benet de Montserrat i arxivera d'aquesta comunitat i Irene Brugués, arxivera i historiadora i actualment arxivera en cap del SAF.
LLoc: sala polivalent de l'Arxiu Comarcal del Montsià