L'objectiu de la convocatòria és millorar la base d'evidència i proporcionar una política sòlida i opcions tecnològiques per desenvolupar estructures de govern adequades en diversos nivells rellevants.
La convocatòria aborda els fonaments de la governança i la democràcia donant suport a la recopilació de noves proves i el desenvolupament d'opcions polítiques en àrees constitucionals i institucionals clau com ara els drets socials a Europa, la confiança, la ciutadania, la diferenciació a la UE, la innovació oberta, la seguretat i la política de defensa, la democràcia digital i també el lliurament de béns públics i la governança del mercat únic digital i de la infraestructura europea de núvols per a l'administració pública.
Aquesta convocatòria ha obert nou dels seus topics:
Les propostes haurien de tornar a valorar les definicions i els enfocaments de la confiança en els governs i els governs públics i altres institucions públiques, així com en els actors privats tenint degudament en compte els fonaments filosòfics, ètics i psicològics de la confiança.
Les propostes han d'analitzar les causes i els efectes de la integració diferenciada i en quines condicions facilita la formulació de polítiques, la resolució de problemes i la implementació de polítiques.
Les propostes han d'examinar com els ciutadans europeus han estat exercint els drets socials (per exemple, a la protecció social, l'habitatge, la salut, l'educació, l'accés als mercats laborals, les condicions de treball, incloent la salut i la seguretat en el treball, la mobilitat) arran de la crisi econòmica.
Les propostes haurien de desenvolupar i demostrar el potencial de compartir serveis comuns amb diferents actors (públics i privats i tercers sectors) per aconseguir l'eficiència i l'eficàcia en aquestes col·laboracions.
Les propostes haurien de produir anàlisis regionals i nacionals sobre la relació entre la religió, la política i la identitat.
Això hauria d'incloure comparacions nacionals i regionals.
Les propostes haurien de demostrar la interoperabilitat, reutilització o escalabilitat dels models i eines analítiques.
També haurien de desenvolupar un pla de negoci sòlid i realista per assegurar la sostenibilitat a llarg termini i l'adopció dels resultats i considerar aspectes legals i de seguretat.
Les propostes haurien d'avaluar l'impacte de la digitalització en l'accés als béns i serveis culturals europeus.
Les propostes també haurien de considerar si l'augment de la digitalització de les obres culturals pot haver contribuït a la democratització de la creativitat cultural i va influir en la formació d'identitats socials a la UE i si els drets d'autor podrien haver ajudat o obstaculitzat aquest procés.
Aquesta acció de coordinació i suport hauria de configurar una xarxa que inclogui les comunitats de recerca pertinents, els responsables polítics, els representants dels grups d'interès, les organitzacions no governamentals i, possiblement, també els interlocutors socials i les autoritats locals i que garanteixin una àmplia cobertura geogràfica.
L'acció de coordinació i suport hauria de reunir la comunitat investigadora pertinent amb representants de la societat civil, així com els actors socioeconòmics i polítics (a nivell europeu, nacional i subnacional).
Les propostes han d'adoptar un enfocament holístic i assegurar una àmplia cobertura geogràfica.
L'activitat s'hauria de centrar en el desenvolupament i el pilotatge de reflexions i programes d'aprenentatge orientats a la pràctica per donar suport als governs en el seu paper com a agents de canvi.
Aquesta acció de coordinació i suport establirà un consorci format per un conjunt representatiu d'actors implicats en el finançament dels serveis socials i la seva provisió, com ara filantrops d'empresa, fundacions, inversors d'impacte social, agències governamentals i/o proveïdors de serveis socials.
El consorci crearà un Fons Europeu de Fons Social que serà finançat conjuntament per la Comissió Europea i els membres del consorci.