projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Suspensió dels procediments judicals que impliquen desnonaments i llançaments
El passat 13 de març el president del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya va acordar la suspensió d'actuacions judicials programades que no tinguessin el caràcter d'urgents, entre les quals es troben els procediments judicials d'execució hipotecària, de desnonament per manca de pagament i d'expiració de contracte i de desnonament per no disposar de títol habilitant a l'habitatge i els llançaments que se'n deriven.
La decisió va ser presa davant l'escenari de situació d'excepcionalitat que s'albirava per l'inici de l'expansió del Covid-19 a Catalunya.
El Tribunal Superior de Justícia va recollir la multitud de peticions realitzades per jutjats arreu de Catalunya i a instàncies de l'acord de la Comissió Permanent de la Sala de Govern de l'esmentat Tribunal, així com per la petició de l'Honorable Conseller de Territori i Sostenibilitat que li va sol·licitar en nom del Govern de la Generalitat de Catalunya l'establiment d'una moratòria en la tramitació dels expedients judicials que impliquessin desnonaments i llançaments assenyalats, va acabar acordant la suspensió sol·licitada.
Aquesta decisió era necessària per tal de donar continuïtat a les mesures aprovades pel Govern de la Generalitat i pels diferents nivells de l'administració pública que teníen i tenen com objectiu primordial protegir a la ciutadania i contribuir, d'aquesta manera, a la reducció de l'expansió del virus.
Per consultes o assessorament us podeu adreçar al servei d'Ofideute, a través del correu [EMAIL] de l'Agència de l'Habitatge de Catalunya.
Tambè podeu accedir a les preguntes freqüents fent clic aquí.
Reial Decret Llei 8/2020, de 17 de març, de mesures urgents extraordinàries per fer front a l'impacte econòmic i social del COVID-19
Des del passat 19 de març fins al 29 de setembre es pot presentar una sol·licitud davant l'entitat financera amb la que es va signar el préstec o el crèdit hipotecari del seu habitatge habitual perquè suspengui el pagament del deute hipotecari (amortització de capital i interessos) durant el termini d'un mes, sense perjudici de les pròrrogues que puguin acordar-se per part del govern espanyol i, durant aquest termini no es podran meritar interessos, no es podran cobrar interessos moratoris ni es podran aplicar la clàusula de venciment anticipat del contracte.
Així mateix, l'entitat financera disposa de 15 dies per concedir la moratòria sempre que es compleixin els requisits següents:
Aquesta mesura també es fa extensiva a les persones fiadores, avaladores i hipotecants no deutores que es trobin en els supòsits de vulnerabilitat econòmica anteriors, les quals també podran exigir que l'entitat esgoti el patrimoni de la persona deutora principal, abans de dirigir la reclamació del deute contra elles, encara que en el contracte s'hagi renunciat al benefici d'excussió.
A part de la sol·licitud de la moratòria, davant de l'entitat financera també s'ha de presentar la documentació següent:
Una vegada concedida la moratòria l'entitat financera ha de comunicar al Banc d'Espanya la seva existència i duració a efectes comptables i de no imputació d'aquesta en el còmput de provisions de risc.
D'altra banda, la persona deutora d'un crèdit o préstec garantit amb hipoteca que s'hagi beneficiat de les mesures de moratòria sense reunir els requisits de vulnerabilitat econòmica exigits, serà responsable dels danys i perjudicis que s'hagin pogut produir, així com de totes les despeses generades per l'aplicació d'aquestes mesures de flexibilització, sense perjudici de les responsabilitats d'altre ordre que la conducta de la persona deutora hagi pogut donar lloc.
L'import dels danys, perjudicis i despeses no pot ser inferior al benefici indegudament obtingut per la persona deutora per l'aplicació de la norma.
També incorrerà en responsabilitat la persona deutora que voluntàriament o deliberada busqui situar-se o mantenir-se en els supòsits de vulnerabilitat econòmica amb la finalitat d'obtenir l'aplicació d'aquestes mesures, fet que ha d'acreditar l'entitat financera que tingués concertat el préstec o crèdit.
Atesa la situació derivada del COVID-19, el funcionament ordinari de l'Agència de l'Habitatge de Catalunya es veu temporalment alterat.
Per demanar cita prèvia a les oficines Barcelona, Girona, Tarragona i Terres de l'Ebre, pots clicar aquí.
Per qüestions inajornables o urgents, podeu adreçar-vos al següent correu electrònic: [EMAIL].
L' Agència de l'Habitatge de Catalunya, entitat de dret públic amb personalitat jurídica pròpia, és l'instrument d'execució de la política d'habitatge de la Generalitat de Catalunya.
L'Agència va ser creada per la Llei 13/2009, del 22 de juliol, que regula les funcions, els òrgans de govern i el seu règim de funcionament.
En virtut del Decret 29/2018 de 7 de juny, l'Agència ha quedat adscrita al Departament de Territori i Sostenibilitat mitjançant la Secretaria d'Hàbitat Urbà i Territori.
El mes d'abril de 2016 es va aprovar el Reglament (UE) 2016/679 del Parlament i del Consell, de 27 d'abril de 2016, relatiu a la protecció de les persones físiques pel que fa al tractament de dades personals i a la lliure circulació d'aquestes dades i pel qual es deroga la Directiva 95/46/CE (Reglament general de protecció de dades) (DOUE 4.5.2016).
Aquesta nova regulació, que per primera vegada es fa a través d'un reglament europeu, comportarà canvis significatius en la protecció de dades de caràcter personal, tant des del punt de vista dels drets de les persones com de les obligacions de les persones i entitats que tracten dades de caràcter personal.
En aplicació d'aquest Reglament, l'Agència de l'Habitatge de Catalunya facilita la informació de la seva activitat i gestió.
Aquesta s'anirà actualitzant i ampliant.
- Sol·licitud de drets d'habeas data: accés, rectificació, cancel·lació/supressió, oposició, limitació i portabilitat de dades personals
L'Agència de l'Habitatge de Catalunya disposa d'instruments per millorar l'eficàcia i l'eficiència del servei que realitza pensant en les persones usuàries, així com en la minimització de l'impacte ambiental de la seva activitat.
Aquestes eines són, Política integrada i Sistema integrat de gestió, que es compon de:
L' Agència de l'Habitatge de Catalunya ha culminat en 2017 l'adaptació del seu Sistema Integrat de Gestió (SIG) a les versions 2015 de les normes ISO 9001 i 14001.
Amb aquesta adaptació el SIG agafa major paper en la direcció estratègica de l'organització i prepara a l'Agència per a que, a partir d'una anàlisi d'ella mateixa i del seu entorn, pugui afrontar els riscos i oportunitats que se li presentin i pugui satisfer els requisits de les parts interessades.
L'Agència de l'Habitatge de Catalunya impulsa projectes de millora ambiental i social del parc públic d'habitatges i hi participa i col•labora.
Treballa amb altres països europeus en la implementació i el desenvolupament de noves tecnologies i normatives que estableix la Unió Europea.
A continuació, podeu veure tots els projectes en què ha pres part, alguns dels quals ja estan acabats.
L'Acció Exterior de l'Agència de l'Habitatge de Catalunya neix l'octubre de 2013 amb la vocació d'establir una línia estratègica transversal d'actuació de l'Agència de l'Habitatge que doni una dimensió i projecció internacional a les actuacions de la nostra competència d'acord amb el Pla d'Acció Exterior 2013-2016 del Departament de Territori i Sostenibilitat i que promogui la internacionalització de l'economia catalana, actuant en tot moment amb plena coordinació i seguint les directrius de la Secretaria d'Afers Exteriors.
La Carta de Serveis és el document pel qual l'Agència de l'Habitatge de Catalunya informa a la ciutadania sobre els serveis que presta i quins són els compromisos de compliment que adquireix respecte d'aquests serveis.
També informa sobre els drets que tenen els usuaris i les formes d'accedir a l'organització.
La Llei 19/2014, de 29 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern determina les organitzacions que tenen l'obligació de tenir una carta de serveis i quin n'ha de ser el contingut.
És per això, que l'Agència de l'Habitatge de Catalunya ha elaborat una carta de serveis general que recull tots els serveis que presta a la ciutadania, que inclou els professionals, les entitats o associacions i les empreses.
No formen part de l'abast de la Carta de Serveis els serveis que l'Agència presta a altres entitats administratives de la mateixa Generalitat de Catalunya, ni tampoc a l'Administració Local, la de l'Estat o la de la Unió Europea.
Aquesta carta de serveis és un marc general previ a les cartes que es desenvoluparan en matèries específiques i que permetran abordar els compromisos de manera detallada i exhaustiva.
Transparència, accés a la informació i bon govern
L'Agència de l'Habitatge de Catalunya, entitat de dret públic amb personalitat jurídica pròpia, és l'instrument d'execució de la política d'habitatge de la Generalitat de Catalunya.
L'Agència va ser creada per la Llei 13/2009, del 22 de juliol, que regula les funcions, els òrgans de govern i el seu règim de funcionament.
En virtut del Decret 56/2016 de 19 de gener, l'Agència ha quedat adscrita al Departament de Governació, Administracions Públiques i Habitatge mitjançant la Secretaria d'Habitatge i Millora Urbana.
En aplicació de la Llei 19/2014 de transparència, accés a la informació pública i bon govern, del 29 de desembre, l'Agència de l'Habitatge de Catalunya facilita la informació de la seva activitat i gestió d'acord amb els següents punts:
Legislació de referència en matèria d'habitatge.
El Catàleg de Serveis recull el conjunt de serveis oferts per l'Agència de l'Habitatge de Catalunya, entitat de dret públic que executa i gestiona les polítiques d'habitatge que són competència de la Generalitat de Catalunya.
Els serveis que recull aquest Catàleg van adreçats majoritàriament a la ciutadania en general però també n'hi ha d'específics per a associacions civils o col•lectius professionals, altres adreçats a l'administració local i fins a tot a altres departaments i serveis de la Generalitat.
El Catàleg de Serveis presenta els serveis identificats dins d'una estructura superior de doble nivell i conté per a cadascun d'ells una breu explicació.
El Catàleg de Serveis, així com les seves actualitzacions, és aprovat pel Consell d'Administració de l'Agència.
La primera versió és de juny de 2014 i s'actualitza periòdicament per recollir els canvis en els serveis o actualitzar les dades de volum.
La Comissió territorial d'urbanisme de Tarragona ha aprovat avui la modificació del planejament municipal que possibilitarà la rehabilitació i nou ús de l'edifici
La Diputació de Barcelona i l'Ajuntament Mataró han obert aquest mes de setembre una oficina d'intermediació en habitatge al municipi, amb aquests ja són 83 els punts d'assessorament a tot Catalunya
L'entitat municipalista també s'ha adherit a la plataforma MEDIEM de l'Agència de l'Habitatge de Catalunya, que posa en contacte experts en mediació en habitatge per compartir bones pràctiques i enfortir coneixements amb les entitats que col·laboren amb el servei Ofideute
L'Agència de l'habitatge de Catalunya ha elaborat aquest model d'informe per facilitar les gestions dels serveis municipals pel compliment de la Disposició addicional primera de la Llei 24/2015, que va entrar en vigor el passat 31 de desembre de 2019.
L'objectiu d'aquest model és acreditar que les persones que resideixen en un habitatge sense títol habilitant compleixen els requisits establerts per tenir dret a rebre una oferta de lloguer social per part de la propietat del habitatge on resideixen.
Amb aquest document, que podrà ser adaptat pels diferents Ajuntaments, els serveis municipals podran acreditar que els sol·licitants es troben sota el llindar econòmic establert per la Llei per tenir dret a un lloguer social obligatori i, també, la resta de requisits: arrelament anterior al 1 de juliol de 2019, no haver rebutjat cap oferta de reallotjament en els darrers dos anys, i de convivència veïnal.
Pots descarregar el model a l'enllaç de sota.
Si vols comunicar un sinistre del teu habitatge protegit, pots fer-ho directament per qualsevol d'aquestes vies:
(s'entén com urgència un incendi o fuita d'aigua important)
Si vols comunicar un sinistre del teu habitatge gestionat per una Borsa d'Habitatge o Consell Comarcal, pots fer-ho directament per qualsevol d'aquestes vies:
• En horari d'oficina, a través dels telèfons de la Borsa d'Habitatge o Consell Comarcal on vas signar el contracte de lloguer.
(s'entén com urgència incendi o fuita d'aigua important)
Existeix un servei d'assessorament gratuït sobre el deute hipotecari: Ofideute.
Ofideute és un servei d'informació i assessorament adreçat a les famílies amb dificultats per atendre el pagament dels préstecs hipotecaris i que es troben, per aquesta causa, en risc de perdre el seu habitatge principal.
Informa les famílies sobre les conseqüències dels impagaments de les quotes hipotecàries i les responsabilitats davant d'un possible inici de procediment judicial d'execució hipotecària.
Intercedeix per la família amb dificultats de pagament davant l'entitat financera creditora per tal de renegociar un nou acord pel retorn del préstec hipotecari que faci viable el pagament i li permeti seguir residint en l'habitatge, o la resolució no onerosa del contracte.
O bé, si és el cas, negociar la possibilitat de deixar l'habitatge en la forma de dació en pagament, o sigui, que l'entitat financera accepti amb el lliurament del vostre habitatge la cancel·lació total del deute, i fins i tot, en algunes circumstàncies, de forma simultània a la petició de dació, es pot demanar quedar-vos en règim d'arrendament.
Tant si es tracta d'un habitatge de promoció privada o pública, els tràmits són aquests:
LLOGUER DELS HPO – Promoció privada i promoció pública
Les persones físiques titulars d'un habitatge protegit, l'han de destinar al seu domicili habitual i permanent.
Si per algun motiu degudament justificat, no poden viure a l'habitatge, per a poder llogar-lo, cal demanar autorització a l'Agència de l'Habitatge de Catalunya justificant documentalment aquests motius.
• Si els titulars van gaudir d'ajuts a l'adquisició ( préstec qualificat i/o subvenció) i encara no han transcorregut 10 anys des de la data de formalització del préstec qualificat, abans d'atorgar l'autorització de lloguer hauran retornar tots els ajuts rebuts incrementats amb els interessos legals corresponents i cancel•lar el préstec qualificat ( un cop transcorregut aquest termini, no cal ni retornar els ajuts rebuts ni cancel•lar el préstec)
• La renda a percebre serà com a màxim la que s'indiqui a la resolució d'autorització.
• Els llogaters hauran d'estar inscrits al Registre de Sol·licitants d'Habitatge amb Protecció Oficial.
• El contracte de lloguer s'ha de dur a visar a l'Agència de l'Habitatge dins del termini que s'indica a la resolució d'autorització i ha d'incloure les clàusules obligatòries.
- Primera ocupació: amb l'imprès normalitzat i la documentació complementària.
- Segona ocupació: la persona particular cal que s'adreci a un tècnic (arquitecte o arquitecte tècnic) per tal que faci el certificat d'habitabilitat corresponent.
Després, el mateix tècnic pot fer la tramitació directament a les oficines que correspongui o telemàticament.
Si la tramitació no la fa el tècnic, la pot fer la persona particular.
Cal presentar el certificat d'habitabilitat degudament formalitzat i, en alguns casos, documentació complementària.
També s'han de pagar unes taxes.
Si esteu interessats en la compra o lloguer d'habitatges amb protecció oficial us heu d'inscriure en el Registre de Sol·licitants d'Habitatge amb Protecció Oficial.
La inscripció a aquest Registre podeu fer-la a través del web www.registresolicitants.cat
En aquesta pàgina web trobareu indicacions sobre els requisits i documentació necessària per accedir-hi, la normativa que el regula i les oficines on us podeu adreçar de tot Catalunya.
Si es tracta d'accedir a un habitatge protegit a la ciutat de Barcelona, cal que us inscriviu al Registre de sol·licitants d'habitatge protegit de la ciutat de Barcelona.
La inscripció en aquest Registre podeu fer-la a través del web www.consorcihabitatgebcn.cat
Com a la ciutat de Barcelona, hi ha municipis que tenen registre propi.
Per accedir a habitatges protegits en aquests municipis, cal que us inscriviu en els registres corresponents.
Els municipis que es detallen a continuació tenen registre propi:
Argentona, Badalona, Corbera de Llobregat, Cornellà de Llobregat, Esplugues de Llobregat, l'Hospitalet de Llobregat, Lleida, Martorell, Mataró, Mollet del Vallès, Premià de Dalt, Sabadell, Sant Adrià de Besòs, Sant Cugat del Vallès, Sant Joan Despí, Santa Margarida i els Monjos, Sitges, Terrassa.
Cal adreçar-se a l'Ajuntament d'aquests municipis per tal de fer la inscripció corresponent.
D'acord amb la Llei 26/2010, del 3 d'agost, de règim jurídic i procediment de les administracions públiques de Catalunya, i l'article 59.6.b de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, disposeu d'un termini de 10 dies, a partir de l'endemà de la publicació del llistat corresponent, per presentar la documentació indicada i/o esmenar les deficiències que s'han detectat.
Els llistats contenen aquests camps:
Llistats de notificació de les resolucions de les prestacions per al pagament del lloguer, un cop efectuat el procediment de verificació, d'acord amb les Resolucions corresponents.
Per consultar el llistat cerqueu l'identificador de l'expedient amb el cercador que trobareu dins el menú d'edició de l'Adobe Reader.
Perceptors dels ajuts al pagament del lloguer d'acord amb la RESOLUCIÓ TES/1097/2020, de 19 de maig, per la qual s'obre la convocatòria per a la concessió, en règim de concurrència pública competitiva, de les subvencions per al pagament del lloguer per a persones grans corresponent a l'any 2020.
Llistats de notificació de les resolucions de les prestacions per al pagament del lloguer, un cop efectuat el procediment de verificació i control del manteniment de requisits, d'acord amb la Resolució de 14 de gener de 2020, per la qual s'estableix el procediment de control i verificació del compliment dels requisits per al manteniment o la pròrroga del dret a obtenir, per a l'exercici 2020, determinades prestacions de l'Agència de l'Habitatge de Catalunya.
Per consultar el llistat cerqueu l'identificador de l'expedient amb el cercador que trobareu dins el menú d'edició de l'Adobe Reader.
Resolucions corresponents a la convocatòria de renovacions de 2020
Xarxa d'Innovació en l'Ús de Dades d'Energia
El projecte EDI-Net en el qual el Departament de Territori i Sostenibilitat participa com a soci, ha desenvolupat un sistema que comunica i analitza les dades de comptadors intel·ligents d'electricitat, aigua i gas en períodes subhoraris amb l'objectiu final d'evitar malbarataments i identificar les oportunitats d'estalvi en edificis públics.
EDI-Net està finançat per la Comissió Europea a través del programa H2020.
EDI-Net és un projecte finançat per la Comissió Europea a través del programa H2020, en el qual la Generalitat de Catalunya hi participa com a soci, a través de la Secretaria d'Hàbitat Urbà i Territori del Departament de Territori i Sostenibilitat.
Aquest projecte té per objectiu reforçar la capacitat de les autoritats públiques per la gestió energètica dels seus edificis a través de l'anàlisi de les dades proporcionades pels comptadors intel·ligents d'electricitat, aigua i gas i va adreçada als administradors de les autoritats públiques, planificadors financers i gestors d'energia i d'edificis, així com als seus usuaris.
L'objectiu principal d'EDI-Net és identificar les oportunitats d'estalvi i evitar malbarataments en els consums energètics i d'aigua dels edificis públics, de manera que pot ajudar a reduir el consum energètic i d'aigua entre un 5% i un 15%, així com l'estalvi econòmic que se'n derivi.
Els altres objectius del projecte són:
La metodologia d'EDI-Net es basa en l'anàlisi dels consum d'electricitat, gas i aigua dels edificis públics.
El sistema realitza una avaluació i un diagnòstic del comportament energètic de l'edifici, el compara amb altres edificis similars o de la mateixa tipologia i permet identificar les oportunitats d'estalvi.
La Llei 2/2004, de 4 de juny, de millora de barris, àrees urbanes i viles que requereixen una atenció especial, desenvolupada pel Decret 369/2004, de 7 de setembre, dota les administracions catalanes d'instruments per tal d'intervenir en les millores dels barris, àrees urbanes i viles que, per les seves condicions, requereixen d'atenció especial per part dels poders públics.
Els projectes susceptibles d'ésser finançats han de preveure intervencions en alguns dels camps següents: la millora de l'espai públic i la dotació d'espais verds, la rehabilitació i l'equipament dels elements col·lectius dels edificis, la provisió d'equipaments per a l'ús col·lectiu, la incorporació de les tecnologies de la informació en els edificis, el foment de la sostenibilitat del desenvolupament urbà, especialment pel que fa a l'eficiència energètica, l'estalvi en el consum d'aigua i el reciclatge de residus, l'equitat de gènere en l'ús de l'espai urbà i dels equipaments, el desenvolupament de programes que comportin una millora social, urbanística i econòmica del barri, i l'accessibilitat i la supressió de les barreres arquitectòniques.
Obligacions reconegudes a 11 d'abril de 2018
Accés al portal públic 'Barris amb projectes', espai virtual de trobada, intercanvi i informació del programa de barris
Accés a la visualització gràfica i de dades dels projectes d'intervenció integral del Programa de Barris de Catalunya.
La transmissió dels habitatges adquirits en un procés d'execució hipotecària o mitjançant la compensació o el pagament del deute amb garantia hipotecària que hagin estat adquirits després de l'entrada en vigor de la Llei 18/2007, de 28 de desembre, del dret a l'habitatge, està subjecta al dret de tanteig i retracte de l'Administració de la Generalitat.
D'acord amb el Decret llei 17/2019, han de notificar la decisió de transmetre l'habitatge les persones titulars d'habitatges ubicats en qualsevol municipi de Catalunya que s'hagin adquirit a partir del 9 d'abril de 2008 i fins el 27 de març de 2017.
L'Administració de la Generalitat pot exercir els drets de tanteig i retracte directament o a través d'entitats de dret públic amb personalitat jurídica pròpia competents en matèria d'habitatge, en benefici propi, del municipi, d'altres entitats vinculades que en depenen, de societats mercantils de capital íntegrament públic, o en benefici d'entitats sense ànim de lucre que formin part de la Xarxa d'habitatges d'inserció o que tinguin la consideració de promotors socials d'acord amb el que estableix l'article 51.2.b) de la Llei del dret a l'habitatge.
Les oficines locals d'habitatge són ens de titularitat local que col·laboren amb la Generalitat i presten serveis especialitzats en matèria d'habitatge públic en la seva demarcació.
Les borses d'habitatge gestionen els programes socials d'habitatge en el territori i depenen dels ajuntaments, els consells comarcals i les agrupacions de municipis.
Les borses ofereixen als propietaris i als llogaters una sortida a l'oferta i la necessitat d'habitatge mitjançant la Xarxa de mediació per al lloguer social, que es nodreix d'habitatges de particulars nous o de segona mà que es posen al mercat a un preu per sota del preu de mercat.
Fan el seguiment de la relació contractual i aporten seguretat als propietaris i llogaters amb la garantia que l'Administració pública vetlla pels seus interessos.