En el marc del projecte 'Catalunya des dels arxius: esdeveniments i festes populars digitals'
L'inici de la processó del Corpus a Cervera se situa a finals del segle XIV.
Les primeres notícies que trobem de la celebració de la processó són de l'any 1395.
L'any 1398 se'ns dóna notícia d'entremesos i de l'ordenació de la processó.
Dels anys 1411, 1426 i 1429 conservem ordinacions sobre el pregó i l'ordre de la processó.
L'ordenació de la processó el 1426 és:
En aquesta ordenació, els entremesos se situen davant dels penons i brandons, a diferència de la processó del Corpus de Barcelona feta uns anys abans (vid supra).
L'ordenació de l'any 1429 conserva el mateix ordre de parts que la de 1426, si bé difereix en l'ordre intern d'alguna de les parts.
De fet, en l'evolució d'aquesta ordenació a la menuda hi ha, com a Barcelona, múltiples discussions protocol·làries, especialment des de mitjan segle XVI fins al xviii.
El recorregut que fa la processó no canvia gaire amb el temps.
En l'ordinació de 1426 se'ns diu que la processó sortia de l'església de Santa Maria i anava fins a la de Sant Antoni, i d'allí tornava a l'església major (o de Santa María)."
L'anada i tornada devia seguir per itinerari diferent, però Sant Antoni representava el punt més allunyat del recorregut i el lloc de repòs i canvi dels portadors.
Faust de Dalmases ens explica detalladament el recorregut de la processó en el segle XIX i els límits són els mateixos.
La participació de tot el poble en la processó es fa a través de tres estaments ben marcats:
El Consell de la vila és qui determina les ordinacions i les fa saber a través del pregó.
Demana (i obliga contra ban) que es faci enramades a les façanes de les cases situades als carrers per on passa la processó, que els carrers estiguin nets i lliures de destorbs, que s'oblidi odis i que ningú porti dol.
És també qui determina el recorregut de la processó i, especialment, els portadors del pal·li (per l'ordinació de 1426 sabem que hi ha vuit portadors i que són rellevats a Sant Antoni; anualment lloc i tom són decidits entre els paers, consellers i gent principal de la vila).
La despesa més constant del Consell és la de pagar joglars o músics per a la processó.
Ja hem vist abans com la primera notícia, el 1385, era que pagaven els xalamiaires (o xeremiers, sonadors de cornamusa); el 1421 paguen també el trompador per tocar una diana matinal el dia de Corpus."
En endavant, quasi sempre apareix la despesa als joglars i per adobar instruments musicals.
De vegades, el Consell també ajuda a les despeses de les confraries en adobar els elements amb què participen a la processó.
L'estament eclesiàstic, en especial la comunitat de preveres, ocupa, com a estament, els llocs de més honor: a l'inici de la processó és un prevere qui porta la bandera de la vila," i, sota palli, són preveres els portadors de la custòdia.
Com a representants de la pròpia confraria, representants de les diverses esglésies o administradors d'altres confraries, els preveres són presents també entre els portadors de banderes, penons, creus o relíquies, elements de la segona i tercera secció de la processó.
I és en l'ordenació d'aquestes seccions on hi ha més discussions, perquè els convents i les confraries també hi participen."
Les confraries (associacions gremials d'ajuda mútua, organitzades sota la protecció de sants concrets, dels quals organitzen el culte i celebració) també participen en la processó a través dels capitans i d'aportar els elements festius (representacions, entremesos, figuracions) que formen part de la primera secció.
Quant a la importància de reliquiaris, creus i d'altres elements similars, hi havia una veritable competència entre les diverses confraries pel que fa a la riquesa i ostentació, paral·lela a la protocol·lària de l'ordre en les diverses seccions.
Cerverí fins al moll de l'os, home culte i lletraferit, va escriure el llibre l'any 1906.
Records de noi i una Història de Cervera que no va acabar.
També va editar el Cerimonial i Ordinacions a la llaor de la Processó i Festa de Corpus de la Vila de Cervera de l'any 1426, títol abreujat i mecanografiat al català actual davant la impossibilitat de reproduir signes del català del segle XV.
Aquest opuscle va ser editat a la Impremta de Serra germans i Russell, de Barcelona.
Edició no comercial i molt restringida, 100 exemplars en paper fil de la casa Guarro, 10 en paper japonès i 2 en pergamí, cosa que fa que aquest opuscle sigui absolutament introbable.
L'esmentat opuscle està fet pels paers de Cervera Guillem Asbert, Berenguer de Graells i Francesc Quintana.
Es tracta d'una crida, o pregó fer amb lletra gòtica i amb català antic.
En el cerimonial s'indica el lloc que han d'ocupar a la processó tots i cada un dels diferents gremis, tots els prohoms, el prior i els frares dels diversos convents que hi havia llavors a al vila, i també, el lloc preferent on s'havien de situar tots els clergues de l'Església de Santa Maria.
En aquest mateix document el batlle demana a tota la gent que el dia de Corpus es posin ramatges a les portes de les cases i s'adornin balcons i les eixides amb cobertors o draps bells i aquells que portin dol que ho manifestin posant un crespó negre.
I s'hi poden llegir algunes curioses prohibicions.
Informació extreta d'Històries de Cervera IV de Josep Mestres Freixes i l'article els Entremesos del Corpus a Cervera de Ramon Miró.