projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
c ) Quan en els dotze mesos immediatament anteriors a la contractació l'empresa hagi amortitzat els llocs de treball que es pretenguin cobrir per acomiadament improcedent o per les causes que preveuen els articles 50, 51 i 52, apartat c, de l'Estatut dels treballadors, excepte en els casos de força major, o quan en els divuit mesos anteriors a la contractació els llocs de treball esmentats hagin estat coberts durant un període de temps superior a dotze mesos, de manera contínua o discontínua, per treballadors posats a disposició per empreses de treball temporal.
c ) Quan en els dotze mesos immediatament anteriors a la contractació l'empresa hagi amortitzat els llocs de treball que es pretenguin cobrir per acomiadament improcedent o per les causes que preveuen els articles 50, 51 i 52, apartat c, de l'Estatut dels treballadors, llevat dels supòsits de força major, o quan en els divuit mesos anteriors a la contractació esmentada els dits llocs de treball hagin estat coberts durant un període de temps superior a tretze mesos i mig, de manera contínua o discontínua, per treballadors posats a disposició per empreses de treball temporal.
c ) Quan en els dotze mesos immediatament anteriors a la contractació l'empresa hagi amortitzat els llocs de treball que es pretenguin cobrir per acomiadament improcedent o per les causes previstes en els articles 50, 51 i 52, apartat c de l'Estatut dels treballadors, excepte en els supòsits de força major.
En matèria de durada del contracte de posada a disposició, cal atenir-se al que disposen els articles 11 i 15 de l'Estatut dels treballadors i les seves disposicions de desplegament per a la modalitat de contractació corresponent al supòsit del contracte de posada a disposició, sense perjudici del que disposa l'article 12.3 d'aquesta Llei quant als períodes de formació eventuals previs a la prestació efectiva de serveis.
En matèria de durada del contracte de posada a disposició, cal atenir-se al que disposen l'article 15 de l'Estatut dels treballadors i les seves disposicions de desplegament per a la modalitat de contractació corresponent al supòsit del contracte de posada a disposició, sens perjudici del que disposa l'article 12.3 d'aquesta Llei pel que fa als eventuals períodes de formació previs a la prestació efectiva de serveis.
La durada màxima del contracte de posada a disposició és de sis mesos en el supòsit previst a la lletra b de l'article anterior i de tres mesos en el supòsit previst a la lletra d.
En els altres casos la durada coincideix amb el temps durant el qual subsisteix la causa que va motivar el contracte.
Es poden subscriure contractes de posada a disposició entre una empresa de treball temporal i una empresa usuària en els mateixos supòsits i sota les mateixes condicions i requisits en què l'empresa usuària podria subscriure un contracte de durada determinada d'acord amb el que disposa l'article 15 de l'Estatut dels treballadors.
Així mateix, es poden subscriure contractes de posada a disposició entre una empresa de treball temporal i una empresa usuària en els mateixos supòsits i sota les mateixes condicions i requisits en què l'empresa usuària podria subscriure un contracte de treball en pràctiques o un contracte per a la formació i l'aprenentatge de conformitat amb el que disposa l'article 11 de l'Estatut dels treballadors.
Es poden subscriure contractes de posada a disposició si es tracta de satisfer necessitats temporals de l'empresa usuària en els casos següents:
a ) Per a la realització d'una obra o servei determinat l'execució de la qual tot i que limitada en el temps és, en principi, de durada incerta.
b ) Per atendre les exigències circumstancials del mercat, acumulació de tasques o excés de comandes, fins i tot tractant-se de l'activitat normal de l'empresa.
c ) Per substituir treballadors de l'empresa amb dret a reserva de lloc de treball.
d ) Per cobrir de forma temporal un lloc de treball permanent mentre dura el procés de selecció o promoció.
L'empresa de treball temporal ha de remetre a l'autoritat laboral que hagi concedit l'autorització administrativa una relació dels contractes de posada a disposició signats, en els termes que s'estableixin per reglament.
L'autoritat laboral ha de remetre la relació esmentada als òrgans de participació institucional a què es refereix la lletra b de l'apartat 3 de l'article 8 de l'Estatut dels treballadors, i és d'aplicació igualment el que disposa en matèria de sigil professional.
Igualment, l'empresa de treball temporal ha d'informar l'esmentada autoritat laboral sobre qualsevol canvi de titularitat, obertura i tancament de centres de treball i cessaments de l'activitat.
Si el lloc d'execució del contracte de treball, o de l'ordre de servei si s'escau, està situat en un territori no inclòs en l'àmbit geogràfic d'actuació autoritzat de l'empresa de treball temporal, aquesta ha de notificar a l'autoritat laboral del territori esmentat la prestació d'aquests serveis, amb caràcter previ al seu inici, adjuntant-hi una còpia del contracte de treball i de la seva autorització administrativa.
L'empresa de treball temporal ha de remetre a l'autoritat laboral que hagi concedit l'autorització administrativa, en els termes que s'estableixin per reglament, una relació dels contractes de posada a disposició subscrits.
Igualment, l'empresa de treball temporal ha d'informar l'autoritat laboral sobre qualsevol canvi de titularitat, obertura de nous centres de treball, així com del cessament de l'activitat.
L'autoritat laboral que, de conformitat amb el que estableix l'article 2 d'aquesta Llei, concedeixi l'autorització administrativa ha de portar un Registre de les empreses de treball temporal, en el qual s'han d'inscriure les empreses autoritzades, i s'hi han de fer constar les dades relatives a la identificació de l'empresa, el nom dels qui tinguin càrrecs de direcció o siguin membres dels òrgans d'administració de les empreses que revesteixin la forma jurídica de societat, domicili, àmbit professional i geogràfic d'actuació, número d'autorització administrativa i vigència d'aquest, així com si l'empresa de treball temporal actua també com a agència de col·locació.
Així mateix són objecte d'inscripció la suspensió d'activitats que acordi l'autoritat laboral de conformitat amb el que preveu aquesta Llei així com el cessament en la condició d'empresa de treball temporal.
Reglamentàriament s'han de determinar les connexions que han d'existir entre els registres d'empreses de treball temporal dels diferents àmbits territorials.
L'autoritat laboral que, de conformitat amb el que estableix l'article 2 d'aquesta Llei, concedeixi l'autorització administrativa ha de portar un registre de les empreses de treball temporal, en el qual s'han d'inscriure les empreses autoritzades, i hi ha de fer constar les dades relatives a la identificació de l'empresa, el nom dels qui hi tenen càrrecs de direcció o són membres dels òrgans d'administració de les empreses que revesteixen la forma jurídica de societat, domicili, àmbit professional i geogràfic d'actuació, número d'autorització administrativa i vigència d'aquesta.
També són objecte d'inscripció la suspensió d'activitats que acordi l'autoritat laboral de conformitat amb el que preveu aquesta Llei, així com el cessament en la condició d'empresa de treball temporal.
S'han de determinar per reglament les connexions que hi ha d'haver entre els registres d'empreses de treball temporal dels diferents àmbits territorials.
La garantia, prevista al número anterior, ha de ser, per obtenir la primera autorització, d'un import igual a vint-i-cinc vegades el salari mínim interprofessional, en còmput anual.
Per obtenir les autoritzacions administratives subsegüents, aquesta garantia ha de ser d'un import igual al 10 per 100 de la massa salarial de l'exercici econòmic immediatament anterior, i, en cap cas, pot ser inferior a l'import de la garantia exigit per al primer any d'activitat.
Quan s'hagi concedit l'autorització sense límit de durada, l'empresa ha d'actualitzar anualment la garantia financera en els termes previstos al número anterior.
Si l'obertura de nous centres de treball exigeix sol·licitar una nova autorització administrativa, de conformitat amb el que preveu l'article 2, l'autoritat laboral que sigui competent pel nou àmbit d'actuació s'ha de subrogar en la titularitat de la garantia anteriorment constituïda.
La garantia constituïda s'ha de retornar si l'empresa de treball temporal cessa en la seva activitat i no té obligacions indemnitzadores, salarials o de Seguretat Social pendents, aspectes que s'han d'acreditar davant l'autoritat laboral que concedeix l'autorització administrativa.
L'autorització administrativa per operar com a empresa de treball temporal, l'han de concedir els òrgans competents de les comunitats autònomes o de l'Administració General de l'Estat, en el cas de Ceuta i de Melilla.
La sol·licitud d'autorització presentada de conformitat amb el que preveu aquest article s'ha de resoldre en el termini de tres mesos següents a la seva presentació.
Transcorregut aquest termini sense que hagi recaigut resolució expressa la sol·licitud s'entén estimada.
Els centres portuaris d'ocupació que es puguin crear a l'empara del que estableix el Reial decret llei 8/2017, de 12 de maig, han d'operar com a empreses de treball temporal específiques del sector de l'estiba portuària, amb les particularitats que preveuen el capítol V d'aquesta Llei i el seu reglament de desplegament.
Les empreses de treball temporal, a més, poden actuar com a agències de col·locació quan compleixin els requisits establerts a la Llei 56/2003, de 16 de desembre, d'ocupació, i la seva normativa de desplegament.
En la seva relació tant amb els treballadors com amb les empreses clients les empreses de treball temporal han d'informar expressament i en cada cas si la seva actuació ho és en la condició d'empresa de treball temporal o d'agència de col·locació.
Les empreses de treball temporal, a més, poden actuar com a agències de col·locació sempre que presentin una declaració responsable mitjançant la qual es manifesti que compleixen els requisits que estableix la Llei 56/2003, de 16 de desembre, d'ocupació, i la seva normativa de desplegament.
Es denomina empresa de treball temporal aquella l'activitat de la qual consisteix a posar a disposició d'una altra empresa usuària, amb caràcter temporal, treballadors contractats per aquesta.
El personal civil que exerceixi el dret que reconeix l'article 2.1. d en unitats, vaixells i la resta d'establiments militars ha de tenir en compte i respectar el principi de neutralitat política i sindical dels membres de les Forces Armades i ajustar-se a les normes sobre activitat sindical dels empleats públics.
El dret que reconeix l'apartat d del número 1 de l'article 2 no es pot exercir a l'interior dels establiments militars.
A aquest efecte, s'ha de determinar reglamentàriament què s'ha d'entendre per establiments militars.
Conforme al que preveuen els articles 6 i 7 d'aquesta Llei i l'article 75.7 de l'Estatut dels treballadors, la condició de més representatiu o representatiu d'un sindicat s'ha de comunicar en el moment d'exercir les funcions o les facultats corresponents.
El sindicat interessat ha d'aportar l'oportuna certificació expedida, a requeriment seu, per l'oficina pública establerta a aquest efecte.
En matèria de participació institucional s'ha d'entendre per moment d'exercici el de laconstitució de l'òrgan i, si s'escau, el de la renovació dels seus membres.
En el supòsit que l'òrgan corresponent no tingui prevista una renovació periòdica dels representants sindicals, el sindicat interessat pot sol·licitar, pel mes de gener i cada tres anys a partir d'aquesta data, participar en l'òrgan corresponent, amb l'aportació d'un certificat acreditatiu de la seva capacitat representativa.
El Govern ha de dictar les disposicions que siguin necessàries per desenvolupar l'apartat a de l'article 6.3, l'article 7.1 d'aquesta Llei i el que preveu la disposició addicional sisena de l'Estatut dels treballadors.
Cal aplicar a la seva capacitat representativa el que preveu el segon paràgraf del número anterior.
Als efectes del que preveuen els articles 6è.2, i 7è.1, el període de còmput dels resultats electorals, que prèviament acorda el Consell Superior de l'Institut de Mediació, Arbitratge i Conciliació, no pot excedir els tres mesos.
El Govern ha de dictar les disposicions que siguin necessàries per al desplegament i l'aplicació de l'apartat a de l'article 6è.3, i de l'article 7è.1, d'aquesta Llei i del que preveu la disposició addicional sisena de l'Estatut dels treballadors, sense que la capacitat representativa que es reconegui per aplicació d'aquestes disposicions pugui ser inferior a quatre anys de durada.
Les normes d'accés que estipuli cada mercat han de contenir com a mínim normes internes de funcionament amb les regles aplicables a les matèries següents:
a ) La constitució i l'administració del mercat regulat.
b ) Les disposicions relatives a les operacions que s'efectuen en el mercat.
c ) Les normes professionals imposades al personal de les empreses de serveis d'inversió o entitats de crèdit que operen en el mercat.
d ) Les condicions establertes, d'acord amb el que disposa aquesta Llei, per als membres o participants diferents de les empreses de serveis d'inversió i les entitats de crèdit.
e ) Les normes i els procediments per a la compensació i liquidació de les operacions efectuades en el mercat regulat.
Per calcular el període mitjà de pagament a proveïdors a què es refereix l'article 262.1, s'apliquen els criteris que en la matèria hagin estat aprovats pel ministre d'Hisenda i Administracions Públiques, de conformitat amb el que estableix l'apartat tercer de la disposició final segona de la Llei orgànica 2/2012, de 27 d'abril, d'estabilitat pressupostària i sostenibilitat financera.
El consell d'administració de les societats anònimes cotitzades ha d'elaborar i publicar anualment un informe sobre remuneracions dels consellers que inclogui les que percebin o hagin de percebre en la seva condició com a tals i, si s'escau, per l'exercici de funcions executives.
L'informe anual sobre remuneracions dels consellers ha d'incloure informació completa, clara i comprensible sobre la política de remuneracions dels consellers aplicable a l'exercici en curs.
També ha d'incloure un resum global sobre l'aplicació de la política de remuneracions durant l'exercici tancat, així com el detall de les remuneracions individuals meritades per tots els conceptes per cadascun dels consellers en l'exercici esmentat.
L'informe anual sobre remuneracions dels consellers es difon com a fet rellevant per la societat de manera simultània a l'informe anual de govern corporatiu.
L'informe anual sobre remuneracions dels consellers se sotmet a votació, amb caràcter consultiu i com a punt separat de l'ordre del dia a la junta general ordinària d'accionistes.
El ministre d'Economia i Competitivitat o, amb la seva habilitació expressa, la Comissió Nacional del Mercat de Valors, determina el contingut i l'estructura de l'informe anual sobre remuneracions dels consellers, que pot contenir informació, entre d'altres qüestions, sobre l'import dels components fixos de retribució, els conceptes retributius de caràcter variable i els criteris d'acompliment elegits per al seu disseny, així com el paper que du a terme, si s'escau, la comissió de retribucions.
Una descripció de la política de diversitat aplicada en relació amb el consell d'administració, de direcció i de les comissions especialitzades que es constitueixin en el seu si, pel que fa a qüestions com l'edat, el gènere, la discapacitat o la formació i l'experiència professional dels seus membres, incloent-hi els seus objectius, les mesures adoptades, la manera com s'han aplicat, en particular, els procediments per procurar incloure en el consell d'administració un nombre de dones que permeti assolir una presència equilibrada de dones i homes i els resultats en el període de presentació d'informes, així com les mesures que, si s'escau, hagi acordat respecte d'aquestes qüestions la comissió de nomenaments.
Així mateix, les societats han d'informar si es va facilitar informació als accionistes sobre els criteris i els objectius de diversitat en ocasió de l'elecció o la renovació dels membres del consell d'administració, de direcció i de les comissions especialitzades constituïdes en el seu si.
En cas que no s'apliqui una política d'aquest tipus, s'ha d'oferir una explicació clara i motivada respecte a això.
Una descripció de la política de diversitat aplicada en relació amb el consell d'administració, incloent-hi els seus objectius, les mesures adoptades, la manera com s'han aplicat i els resultats en el període de presentació d'informes, així com les mesures que, si s'escau, hagi acordat en aquest sentit la comissió de nomenaments.
La política de diversitat ha de comprendre qüestions com la formació i l'experiència professional, l'edat, la discapacitat i el gènere, que es refereix a les mesures que, si s'escau, s'hagin adoptat per procurar incloure en el consell d'administració un nombre de dones que permeti assolir una presència equilibrada de dones i homes.
En cas que no s'apliqui una política d'aquest tipus, s'ha d'oferir una explicació respecte a això.
Informació sobre les mesures que, si s'escau, s'hagin adoptat per procurar incloure al consell d'administració un nombre de dones que permeti assolir una presència equilibrada de dones i homes, així com les mitjanes que, si s'escau, hagi convingut en aquest sentit la comissió de nomenaments.
d ) Operacions vinculades de la societat amb els seus accionistes i els administradors i càrrecs directius, i operacions intragrup.
e ) Sistemes de control del risc, inclòs el fiscal.
f ) Funcionament de la junta general, amb informació relativa a les reunions que tinguin lloc.
g ) Grau de seguiment de les recomanacions de govern corporatiu o, si s'escau, l'explicació de la falta de seguiment d'aquestes recomanacions.
h ) Una descripció de les principals característiques dels sistemes interns de control i gestió de riscos en relació amb el procés d'emissió de la informació financera.
Les societats que hagin emès valors admesos a cotització en un mercat regulat de qualsevol Estat membre de la Unió Europea i que, d'acord amb la normativa en vigor publiquin únicament comptes anuals individuals, estan obligades a informar en la memòria de les principals variacions que s'originarien en el patrimoni net i en el compte de pèrdues i guanys si s'haguessin aplicat les normes internacionals d'informació financera adoptades pels reglaments de la Unió Europea, i han d'indicar els criteris de valoració que hagin aplicat.
Quan la publicitat pugui ocasionar un greu dany a la societat, la Comissió Nacional del Mercat de Valors, a sol·licitud dels interessats, pot acordar, mitjançant resolució motivada, que no es doni cap publicitat a un pacte parasocial que li hagi estat comunicat, o a un part d'aquest, i dispensar de la comunicació del dit pacte la mateixa societat, del dipòsit en elRegistre Mercantil del document on consti i de la publicació com a fet rellevant, amb la determinació del temps en què es pot mantenir en secret entre els interessats.
La subscripció, pròrroga o modificació d'un pacte parasocial que tingui per objecte l'exercici del dret de vot a les juntes generals o que restringeixi o condicioni la lliure transmissibilitat de les accions o d'obligacions convertibles o canviables en les societats anònimes cotitzades ha de ser comunicada amb caràcter immediat a la mateixa societat i a la Comissió Nacional del Mercat de Valors.
A la comunicació s'hi ha d'adjuntar còpia de les clàusules del document en què consti, que afectin el dret de vot o que restringeixin o condicionin la lliure transmissibilitat de les accions o de les obligacions convertibles o canviables.
Una vegada efectuada qualsevol d'aquestes comunicacions, el document on consti el pacte parasocial ha de ser dipositat en el Registre Mercantil on la societat estigui inscrita.
El pacte parasocial s'ha de publicar com a fet rellevant.
Als efectes del que disposa aquest capítol, s'entenen per pactes parasocials els pactes que incloguin la regulació de l'exercici del dret de vot en les juntes generals o que restringeixin o condicionin la lliure transmissibilitat de les accions en les societats anònimes cotitzades.
El que disposa aquest títol també s'ha d'aplicar als supòsits de pactes que amb el mateix objecte es refereixin a obligacions convertibles o canviables emeses per una societat anònima cotitzada.
La política de remuneracions dels consellers s'ajusta en el que correspongui al sistema de remuneració previst estatutàriament i l'aprova la junta general d'accionistes almenys cada tres anys com a punt separat de l'ordre del dia.
La proposta de la política de remuneracions del consell d'administració ha de ser motivada i s'ha d'acompanyar d'un informe específic de la comissió de nomenaments i retribucions.
Tots dos documents es posen a disposició dels accionistes a la pàgina web de la societat des de la convocatòria de la junta general; aquests en poden sol·licitar a més el lliurament o enviament gratuït.
L'anunci de la convocatòria de la junta general fa menció d'aquest dret.
La política de remuneracions dels consellers així aprovada manté la vigència durant els tres exercicis següents a l'exercici en què l'hagi aprovat la junta general.
Qualsevol modificació o substitució d'aquesta durant el termini esmentat requereix l'aprovació prèvia de la junta general d'accionistes de conformitat amb el procediment establert per aprovar-la.
En cas que l'informe anual sobre remuneracions dels consellers sigui rebutjat en la votació consultiva de la junta general ordinària, la política de remuneracions aplicable per a l'exercici següent s'ha de sotmetre a l'aprovació de la junta general amb caràcter previ a la seva aplicació, encara que no hagi transcorregut el termini de tres anys esmentat anteriorment.
S'exceptuen els supòsits en què la política de remuneracions s'hagi aprovat en aquesta mateixa junta general ordinària.
Qualsevol remuneració que percebin els consellers per l'exercici o la terminació del seu càrrec i per l'acompliment de funcions executives ha de ser d'acord amb la política de remuneracions dels consellers vigent en cada moment, tret les remuneracions que hagi aprovat expressament la junta general d'accionistes.
La remuneració dels consellers per l'exercici de les funcions executives que preveuen els contractes aprovats de conformitat amb el que disposa l'article 249 s'ajusta a la política de remuneracions dels consellers, que ha de preveure necessàriament la quantia de la retribució fixa anual i la seva variació en el període al qual es refereixi la política, els diferents paràmetres per a la fixació dels components variables i els termes i condicions principals dels seus contractes; ha de comprendre, en particular, la seva durada, les indemnitzacions per cessament anticipat o la terminació de la relació contractual i pactes d'exclusivitat, no concurrència postcontractual i permanència o fidelització.
Correspon al consell d'administració fixar la retribució dels consellers per l'exercici de funcions executives i els termes i condicions dels seus contractes amb la societat de conformitat amb el que disposa l'article 249.3 i amb la política de remuneracions dels consellers aprovada per la junta general.
La política de remuneracions dels consellers determina la remuneració dels consellers en la seva condició com a tals, dins del sistema de remuneració previst estatutàriament, i ha d'incloure necessàriament l'import màxim de la remuneració anual que cal satisfer al conjunt dels consellers en aquella condició.
La determinació de la remuneració de cada conseller en la seva condició com a tal correspon al consell d'administració, que té en compte a aquest efecte les funcions i responsabilitats atribuïdes a cada conseller, la pertinença a comissions del consell i les altres circumstàncies objectives que consideri rellevants.