Aquest pergamí recull un dels privilegis més estimats per l'antiga vila de Berga, es tracta del de "Non separando" que prometia als berguedans que no serien separats mai del domini directe del rei.
D'antiga concessió, el rei Joan I es va acollir a una de les excepcions per a cedir la vila de Berga, com a dot de la seva filla Joana, al seu gendre Mateu de Foix, que actuà a la vila com ho havien fet els seus antics senyors feudals.
Els darrers, els Mataplana deixaren trist record.
Els berguedans recolliren més de cinc mil florins per pagar un rescat al rei i tornar a la corona, a canvi el rei concedí de nou el privilegi, en termes molt més estrictes, que suposaren l'alliberament definitiu de la vila del domini nobiliari.
El privilegi es va mantenir fins a la fi de les antigues ordinacions locals catalanes amb Felip V, tanmateix seguí viu el record.
Al 1993, en ocasió de celebrar-se el seu 600è. aniversari, la ciutat va fer restaurar aquest pergamí.
Títol: Privilegi de "Non Separando"
Es conserva des del 1619 el Registre dels que han estat Administradors de l'octava de Corpus; encara avui el llibre actual successor d'aquest, és signat per administradors de la Patum i caps de colla en un ple municipal solemne, que es celebra el diumenge següent a l'Ascensió en el que es decideix, quasi sempre, fer la Patum.
Títol: Llibre dels Administradors
Llibre dels Administradors de la Patum
Fons d'Imatges de Josep Deseuras i Vilanova, fotògraf berguedà de la segona meitat del segle XX.
Aquest fons compta amb 89.600 negatius.
Des de que es va fer pública aquesta cessió, les imatges són molt demandandes, ja que en ser contractat sovint per l'Ajuntament, hi ha multitud d'esdeveniments de l'època a més de celebracions particulars: casaments, bateigs, comunions, etc. Bàsic per organitzar algunes de les exposicions d'entitats que l'Arxiu ha organitzat (Cinquantenari Penya Boletaire, Colla Sardanista, Club d'Esquí Berguedà...).
Títol: Fons d'Imatges Josep Deseuras i Vilanova
El Fons Personal Ramon Vinyes i Cluet de l'Arxiu Comarcal del Berguedà fou donat l'any 2000 a l'Ajuntament de Berga per Lluïsa Riera, cunyada i hereva de l'escriptor Ramon Vinyes, com consta en l'acta del Ple del citat Ajuntament, celebrat el 2 de març de 2000.
El dietari de Vinyes, conservat sense interrupció entre març de 1939 i desembre de 1940, és distribuït en cinc quaderns.
Constitueix un valuós testimoni del primer exili català, on cal destacar els contactes a París i Tolosa amb personalitats com Ventura Gassol, Pierre Vilar, Claude Simon, Alfons Maseras, Eduardo Ortega y Gasset, etc. Posteriorment narra el retorn de França a Barranquilla, el febrer de 1940, i la readaptació a Colòmbia, mentre seguia en contacte amb autors catalans ubicats en altres països.
Aquest llibre recull les ordinacions, les actes i el llistat de membres del Gremi dels Elois de Berga, és un testimoni de l'antiga i esplendorosa vida associativa berguedana.
El gremi, antic, les primeres ordinacions conegudes del qual són del 1579, tingué una notable puixança al segle XVIII, molt vinculada a la primera industrialització berguedana, i es va anar transformant també arrel de l'establiment de nombrosos tallers i fàbriques tèxtils.
Entre els seus agremiats sobresurten els oficis que tenien vinculació amb les activitats tèxtils, sense treballar en la producció directa, de manera destacada els traginers, encarregats de fer arribar a Berga les matèries primeres de la indústria, el cotó sobretot, i de dur els productes manufacturats als centres de distribució, sobretot a Barcelona.
El gremi dels Elois, tot i no ser l'únic, aplegava bona part dels oficis del que era aleshores la vila de Berga.