projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El funcionament d'instal·lacions destinades a activitats de lleure amb infants i joves situades en immobles declarats béns culturals d'interès nacional o catalogats que, atès el seu valor cultural, no poden complir les condicions reglamentàries per a aquests tipus d'establiments, requereix comunicació prèvia amb una antelació mínima d'un mes en què es determinin les mesures alternatives adoptades per garantir la manca de risc per a la seguretat i la higiene de les persones i per a la integritat de l'immoble.
El funcionament d'instal·lacions juvenils situades en immobles declarats béns culturals d'interès nacional o catalogats que, atès el seu valor cultural, no poden complir les condicions reglamentàries per a aquests tipus d'establiments, requereix comunicació prèvia amb una antelació mínima d'un mes en què es determinin les mesures alternatives adoptades per garantir la manca de risc per a la seguretat i la higiene de les persones i per a la integritat de l'immoble.
Excepcionalment, es pot autoritzar el funcionament d'instal·lacions juvenils situades en locals de notable valor històrico-artístic, encara que no compleixin totes les condicions reglamentàries, sempre que això no signifiqui un risc per a la seguretat i la higiene de les persones, ni per a la integritat del local, i es determinin les mesures alternatives necessàries.
La tramitació de l'expedient s'ha d'ajustar a allò que disposi la normativa sectorial corresponent.
- 1 El Govern ha d'establir per reglament les condicions tècniques que ha de complir cada tipus d'instal·lació per a garantir la seva funció educativa, la correcta prestació dels serveis que ofereix, la qualitat de vida i la seguretat dels usuaris i usuàries, i l'evitació de molèsties a terceres persones i d'efectes negatius per a l'entorn.
- 2 Les instal·lacions han de garantir les condicions mínimes necessàries d'higiene i seguretat que exigeix la normativa aplicable i han de complir la normativa sobre mesures preventives en relació amb substàncies que poden generar dependència i sobre supressió de barreres arquitectòniques i d'accessibilitat.
- 3 Totes les instal·lacions han de comptar amb una assegurança de responsabilitat civil o garantia equivalent que sigui adequada i suficient.
Reglamentàriament se'n han de determinar la forma i la quantia.
-3 El titular de l'autorització té l'obligació de contractar una assegurança de responsabilitat civil general per a cobrir els riscs derivats de la utilització de la instal·lació davant d'usuaris i tercers, amb uns límits mínims de 150.253,03 euros per víctima i 1.202.024,21 euros per sinistre.
La Generalitat pot actualitzar anualment aquests límits, mitjançant la llei de pressupostos.
-3 Totes les instal·lacions han de contractar una assegurança de responsabilitat civil en la forma i la quantia determinades per reglament.
- 1 El funcionament de les instal·lacions objecte d'aquesta llei requereix la comunicació prèvia a l'administració competent, perquè es manifesti sobre el compliment dels requisits que estableix la normativa.
- 1 El funcionament de les instal·lacions objecte d'aquesta Llei requereix la comunicació prèvia a l'administració competent, acompanyada amb una declaració responsable que es manifesti sobre el compliment dels requisits que la normativa estableix.
El funcionament de les instal·lacions objecte d'aquesta Llei requereix l'autorització prèvia de l'Administració competent.
-2 El Govern de la Generalitat pot determinar quines altres instal·lacions destinades a activitats de lleure amb infants i joves s'han d'ajustar a les disposicions d'aquesta Llei.
-2 El Govern de la Generalitat pot determinar quines altres instal·lacions per a infants i joves s'han d'ajustar a les disposicions d'aquesta Llei.
-1 Aquesta Llei té per objecte de regular les característiques i els requisits mínims de les instal·lacions destinades a activitats de lleure amb infants i joves, a centres d'ensenyament i a entitats, associacions i grups d'infants i joves per a la realització d'activitats educatives en el temps lliure i activitats de lleure.
-2 L'edat dels infants i la dels joves, als efectes d'aquesta llei, és la que estableix la normativa sectorial corresponent
-1 Aquesta Llei té per objecte de regular les característiques i els requisits mínims de les instal·lacions destinades als infants i els joves, a centres d'ensenyament i a entitats, associacions i grups d'infants i joves per a la realització d'activitats educatives en el temps lliure i activitats de lleure.
-2 Als efectes d'aquesta Llei, s'entén per jove tota persona menor de trenta anys.
Contra els actes emanats dels òrgans del Consell, subjectes al dret administratiu, un cop exhaurida la via administrativa queda oberta la via contenciosa administrativa, d'acord amb la Llei que regula aquesta jurisdicció.
Contra els actes emanats dels òrgans del Consell, subjectes al dret administratiu, es pot recórrer en via de reposició davant del mateix òrgan que els ha dictat, esgotada la qual queda oberta la via contenciosa administrativa, d'acord amb la llei que regula aquesta jurisdicció.
En el termini de dos anys a comptar de l'entrada en vigor d'aquesta llei, el Govern ha d'adaptar l'ordre del Cens d'entitats juvenils de la Direcció General de Joventut a les disposicions d'aquesta llei.
En el termini d'un any des de l'entrada en vigor d'aquesta llei, el Govern ha d'adaptar l'ordre del cens general de la Secretaria de Joventut a les disposicions d'aquesta llei.
Les persones que són membres de la Junta de Govern s'han d'haver significat per llur tasca a favor de la igualtat i la promoció de les dones.
La composició de la Junta de Govern és determinada per reglament i els seus membres són nomenats pel Govern, a proposta del president o presidenta de la Generalitat.
La composició de la Junta de Govern és determinada per reglament i els seus membres són nomenats pel Consell Executiu a proposta del President de la Generalitat.
El Director Executiu és membre de la Junta de Govern i és nomenat pel Consell Executiu a proposta del President de la Generalitat.
L'Institut Català de les Dones es regeix pels òrgans següents:
c) La Comissió Interdepartamental per a la Igualtat Efectiva de Dones i Homes.
L'Institut Català de les Dones pot crear òrgans d'assessorament, coordinació i participació.
En tot cas, tenen aquest caràcter els òrgans següents:
a) La Comissió Nacional per a una Intervenció Coordinada contra la Violència Masclista.
b) El Centre d'Estudis, Recerca i Capacitació sobre Violència Masclista.
c) El Consell Nacional de les Dones de Catalunya.
La presidència i la direcció executiva són nomenades pel Govern i tenen la consideració d'alts càrrecs.
L'Institut Català de les Dones és regit pels òrgans següents:
L'Institut Català de la Dona és regit per la Junta de Govern.
L'Institut Català de la Dona es regeix pels òrgans següents:
El Registre d'entitats juvenils està adscrit al departament competent en matèria de joventut.
El funcionament del Registre d'entitats juvenils i les formes d'accés, d'inscripció i de cancel·lació han d'ésser regulats per reglament.
La inscripció al Registre d'entitats juvenils no té funcions constitutives.
L'òrgan competent en matèria de joventut s'ha de coordinar amb la resta d'administracions públiques, i també amb l'òrgan de l'Administració de la Generalitat encarregat de gestionar el Registre general d'associacions, per a garantir l'actualització de les dades del Registre d'entitats juvenils.
En el supòsit de percepció d'ingressos irregulars, tant pel que fa a la quantia com pel que fa a la periodicitat, s'ha de tenir com a referència la mitjana dels ingressos obtinguts durant els dotze mesos anteriors a la sol·licitud.
a) La persona que fa la sol·licitud o qualsevol membre de la unitat familiar amb dret a percebre ingressos de qualsevol mena, llevat dels que es determinin per reglament, que superin, per unitat familiar, la prestació econòmica de la renda mínima, calculada d'acord amb el que estableixen aquesta llei i la disposició reglamentària corresponent.
h) Les persones que només presenten una problemàtica laboral derivada de la manca o pèrdua de feina, que no acrediten una dificultat social o d'inserció laboral afegides i, per tant, que no requereixen cap tipus d'intervenció social i continuada.
a) La persona sol·licitant o qualsevol membre de la unitat familiar amb dret a percebre altres prestacions públiques, ajuts o subvencions.
Es consideren en aquesta situació les persones o les unitats familiars que no obtinguin durant els sis mesos anteriors uns ingressos superiors a la prestació econòmica de la renda mínima d'inserció que correspongui al mateix període.
En el cas de conviure dues o més unitats familiars, els ingressos conjunts de les persones que formen part del nucli de convivència familiar no poden superar, per cada membre, la prestació bàsica de la renda mínima d'inserció i aquests no poden disposar de béns mobles o immobles que, per llurs característiques, indiquin de forma notòria que hi ha béns materials suficients per atendre la subsistència.
En el supòsit de percepció d'ingressos irregulars, tant pel que fa a la quantia com pel que fa a la periodicitat, s'ha de tenir com a referència la mitjana dels obtinguts els sis mesos anteriors a la sol·licitud.
En el cas de les dones que pateixen violència masclista o que superen una situació de violència masclista i que compleixen els requisits exigits per aquesta Llei, únicament s'han de tenir en compte les rendes o els ingressos de què disposi o pugui disposar la dona sol·licitant, i no es computen en aquests casos les rendes o els ingressos d'altres membres de la unitat familiar que hi convisquin.
e) En el cas de les dones que pateixen violència masclista o que superen una situació de violència masclista i que compleixen els requisits exigits per aquesta llei, únicament s'han de tenir en compte les rendes o els ingressos de què disposi o pugui disposar la dona sol·licitant, i no es computen en aquests casos les rendes o els ingressos d'altres membres de la unitat familiar que hi convisquin.
c) Transports d'ús públic: qualsevol tipus de transport col·lectiu públic o d'ús públic, serveis de taxi o serveis anàlegs en l'àmbit de les competències de les administracions catalanes i que dugui a terme el servei en el territori de Catalunya.
c) Transports públics: qualsevol tipus de transport col·lectiu d'ús públic en l'àmbit de les competències de les administracions catalanes i que dugui a terme el servei dins del territori de Catalunya.
Mitjançant l'Ordre EMO/418/2012, de 5 de desembre, d'estructuració del sistema català de qualitat turística, s'estableixen el conjunt d'eines i instruments tècnics, jurídics, econòmics i humans que l'Administració turística de Catalunya i els agents privats del sector turístic disposen i gestionen amb la finalitat de garantir la projecció competitiva de Catalunya com a destinació turística d'alt valor afegit.
El sistema català de qualitat turística s'estructura en tres gran àmbits funcionals, els quals són la categorització, l'especialitat i l'excel·lència, i està obert a tots els establiments i les empreses turístics i d'interès turístic degudament inscrits al Registre de Turisme de Catalunya, amb el pagament previ del preu públic vinculat a la sol·licitud pròpia de cada model específic de categorització, especialitat o excel·lència.
D'acord amb l'article 2.2 de l'Ordre esmentada, s'entén per model "el conjunt de paràmetres, indicadors, evidències, especificacions i instruccions tècniques que, de conformitat amb els processos i els continguts previstos als articles 5 i 6 de la present Ordre, defineixen un projecte de categorització, especialitat o excel·lència en relació amb una concreta activitat turística o d'interès turístic".
L'any 2012 la Direcció General de Turisme inicià juntament amb l'Associació Casa Fonda de Catalunya una prova pilot de viabilitat dels criteris per a la determinació d'un model d'especialitat en hotel gastronòmic.
Una comissió mixta d'avaluació ha realitzat un seguiment de la idoneïtat dels criteris fins assolir un model d'especialitat que ha estat consensuat entre la Direcció General de Turisme i l'Associació esmentada.
Per tot això exposat, i en l'ús de les facultats que m'atorga l'article 5.3 de l'Ordre EMO/418/2012, de 5 de desembre, d'estructuració del sistema català de qualitat turística,
-1 Aprovar el model que estableix els criteris per al reconeixement de l'especialitat en hotel gastronòmic i que està format pels documents següents:
I. Manual de consulta de l'especialitat gastronòmica.
Qüestionari d'especialitat gastronòmica.
-2 El manual i el qüestionari, així com els formularis de sol·licitud, renovació i baixa estan publicats al web del Departament competent en matèria de turisme.
-3 Als efectes administratius, el número de codi assignat al manual i qüestionari és el codi HGR-1, Reconeixement d'especialitat en hotel gastronòmic.
-4 Poden sol·licitar el reconeixement de l'especialitat en hotel gastronòmic, amb caràcter voluntari, les persones titulars d'hotels i pensions amb un màxim de 50 habitacions situats en territori català i que estiguin degudament inscrits al Registre de Turisme de Catalunya.
-5 Per a l'obtenció, la revisió o la renovació de l'especialitat, la persona titular de l'establiment ha d'abonar un preu públic establert mitjançant una ordre del conseller o consellera del Departament competent en matèria de turisme.
Barcelona, 18 de febrer de 2013
La Resolució EMO/361/2013, de 18 de febrer, per la qual s'aprova el model que estableix els criteris per al reconeixement de l'especialitat en hotel gastronòmic (DOGC núm. 6326, d'1.3.2013), disposa, en el punt 4, que poden sol·licitar el reconeixement de l'especialitat en hotel gastronòmic, amb caràcter voluntari, les persones titulars d'hotels i pensions amb un màxim de 50 habitacions situats en territori català i que estiguin degudament inscrits al Registre de Turisme de Catalunya.
Vist que en la posada en funcionament del model s'ha evidenciat la necessitat de revisar el límit màxim de 50 habitacions i elevar-lo, per tal de donar així cabuda a un seguit d'establiments que, complint la resta de requisits, queden fora per superar aquest límit;
Vistos els acords al quals ha arribat la Comissió d'Avaluació, pertanyent a la Taula de Turisme de Catalunya,
Modificar el punt 4 de la Resolució EMO/361/2013, de 18 de febrer, per la qual s'aprova el model que estableix els criteris per al reconeixement de l'especialitat en hotel gastronòmic, que queda redactat de la manera següent:
"-4 Poden sol·licitar el reconeixement de l'especialitat en hotel gastronòmic, amb caràcter voluntari, les persones titulars d'hotels i pensions amb un màxim de 60 habitacions situats en territori català i que estiguin degudament inscrits al Registre de Turisme de Catalunya".
Havent observat una errada en la publicació de la Resolució al DOGC núm. 6326, d'1.3.2013, se'n detalla l'oportuna correcció:
"I. Manual de consulta d'establiments de turisme rural: masies i cases de poble independents.
Qüestionari d'avaluació d'establiments de turisme rural: masies i cases de poble independents.
Qüestionari d'avaluació d'establiments de turisme rural: masies i cases de poble compartides.",
"I. Manual de consulta d'establiments de turisme rural: masoveries i cases de poble independents.
Qüestionari d'avaluació d'establiments de turisme rural: masoveries i cases de poble independents.
Qüestionari d'avaluació d'establiments de turisme rural: masies i cases de poble compartides."
Cap de l'Àrea de Publicació Oficial
de l'Entitat Autònoma del Diari Oficial i de Publicacions
Donat que el restabliment de la Generalitat de Catalunya ha incrementat les necessitats d'espai d'aparcament en la zona actualment reservada a la Diputació de Barcelona, cal procedir a un nou ordenament que faciliti l'accés al Palau de la Generalitat, tenint en compte les actuals limitacions de places d'aparcament.
Primer.- Deixar sense efecte el Decret de 8 de gener de 1971 de la Presidència de la Diputació Provincial de Barcelona, que regulava la distribució de les places d'aparcament.
Segon.- Els llocs d'aparcament destinats a la Generalitat de Catalunya i a la Diputació de Barcelona seran els següents: l'atri d'entrada al Palau de la Generalitat, la façana lateral de Palau que dóna al carrer Sant Honorat i el sector d'aparcament de la plaça de Sant Miquel, reservat fins ara a la Diputació.
Tercer.- La zona d'aparcament de l'atri del Palau i del carrer Sant Honorat estarà reservada, per ordre d'arribada, als senyors consellers de la Generalitat, als senyors diputats d ela Diputació de Barcelona i secretaris generals d'ambdues Institucions.
Els cotxes d'aquests càrrecs que no hi trobin plaça disponible, aparcaran a la zona reservada a la plaça de Sant Miquel.
Quart.- Donada la limitació de places, que actualment no sobrepassen el nombre de quaranta, les targes d'aparcament utilitzables tot el dia seran lliurades exclusivament als consellers i alts càrrecs i caps de Servei de la Diputació que hi despatxen diàriament, segons els criteris que la secretaria general de la Presidència de la Generalitat de Catalunya estableixi.
Cinquè.- Els representants de la Generalitat de Catalunya a les Comissions Mixtes de transferència de funcions, activitats i serveis de l'Administració de l'Estat i de les Diputacions Provincials Catalanes, rebran la corresponent tarja d'aparcament de tardes.
Sisè.- En cas que a les tardes s'observi disponibilitat de places lliures al sector indicat de la plaça de Sant Miquel, es podran lliurar targes d'aparcament amb horari de catorze a vint-i-dues hores als funcionaris o empleats de la Generalitat i de la Diputació.
Setè.- El conseller de Governació autoritzarà el lliurament de les targes d'aparcament, que seran renovades anualment.
Vuitè.- A partir del 1r.de març de 1978 quedaran fora de circulació les actuals targes d'aparcament i caldrà sol·licitar al Departament de Governació les noves targes de la Generalitat de Catalunya i de la Diputació de Barcelona.
Barcelona, 28 de febrer de 1978
President de la Generalitat de Catalunya i de la Diputació Provincial de Barcelona
L'article 24 de la Llei 33/1991, de 24 de desembre, de taxes i preus públics de la Generalitat de Catalunya, disposa que la creació i la modificació dels preus públics es fan mitjançant un decret a proposta conjunta del conseller d'Economia i Finances i de la persona a la qual en cada cas correspongui per raó de la matèria, d'acord amb el procediment que estableix la Llei d'organització, procediment i règim jurídic de l'Administració de la Generalitat de Catalunya.
Havent-se donat compliment a la tramitació de l'esmentada Llei;
Atès que els estudis econòmics que s'han elaborat justifiquen l'increment de les actuals tarifes;
D'acord amb això, a proposta del titular del Departament de la Presidència i del Departament d'Economia i Finances, i d'acord amb el Govern,
S'aproven els preus públics a percebre per l'organisme autònom Patronat de la Muntanya de Montserrat per a la prestació dels serveis de guarderia de vehicles, els quals es fixen en:
Queden derogades les tarifes fixades per l'Ordre del secretari general de la Presidència de data 18 de juliol de 1990.
Barcelona, 13 de juliol de 1994
d) S'evidencien maltractaments al gos sancionables d'acord amb el text refós de la Llei de protecció dels animals, aprovat pel Decret legislatiu 2/2008, del 15 d'abril, o la norma que el substitueixi.
d) S'evidencien maltractaments al gos sancionables d'acord amb la Llei 22/2003, del 4 de juliol, de protecció dels animals.
L'Ordre AAM/107/2012, de 24 d'abril, aprova el reconeixement i el Reglament de la Indicació Geogràfica Protegida Pa de Pagès Català, amb caràcter transitori, i reconeix el seu consell regulador provisional.
En l'article 1 s'aprova el reconeixement de la Indicació Geogràfica Protegida Pa de Pagès Català amb caràcter transitori fins a la seva inscripció definitiva al Registre comunitari de denominacions d'origen protegides i indicacions geogràfiques protegides.
A l'article 2, s'aprova el Reglament de la IGP Pa de Pagès Català, amb caràcter transitori, el text del qual figura a l'annex de l'Ordre esmentada.
I a l'article 3, es reconeix el consell regulador provisional de la IGP Pa de Pagès Català.
D'acord amb el Reglament d'execució (UE) núm. 140/2013 de la Comissió, de 18 de febrer de 2013, pel qual s'inscriu una denominació en el Registre de denominacions d'origen protegides i d'indicacions geogràfiques protegides (DOUE L47, de 20 de febrer de 2013), es va inscriure la IGP Pa de Pagès Català al Registre esmentat.
D'acord amb l'article 6.4 del Decret 285/2006, de 4 de juliol, pel qual es desplega la Llei 14/2003, de 13 de juny, de qualitat agroalimentària, un cop la Comissió Europea ha inscrit en el Registre comunitari la indicació geogràfica protegida (IGP), es dicta ordre del conseller d'Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural (DAAM), que es publica al DOGC, per la qual es reconeix amb caràcter definitiu el consell regulador provisional i el Reglament de la IGP.
En conseqüència, a proposta de la Direcció General d'Alimentació, Qualitat i Indústries Agroalimentàries,
Atorgar el reconeixement definitiu al consell regulador provisional i al Reglament de la Indicació Geogràfica Protegida Pa de Pagès Català.
ORDRE de 14 de juliol de 1987, per la qual es crea la Denominació Genèrica de Qualitat Pollastre i Capó de la Raça Prat i el seu Consell Provisional.
ORDRE de 10 de juliol de 1987, sobre modificació de la composició del Consell Provisional de la Denominació Genèrica de Qualitat Anxoves de l'Escala, creada per Ordre de 5 de maig de 1986.
ORDRE de 23 de setembre de 1986, per la qual es reglamenta la Denominació Genèrica de Qualitat "Musclos del Delta de l'Ebre" i el seu Consell.
ORDRE de 20 de maig de 1986, per la qual es reglamenta la Denominació Genèrica de Qualitat "Préssec del Penedès" i el seu Consell.
ORDRE de 3 d'abril de 1986, per la qual es crea la Denominació Genèrica de Qualitat "Musclos del Delta de l'Ebre" i el seu Consell Provisional.
ORDRE de 17 de desembre de 1985, per la qual es crea la Denominació Genèrica de Qualitat "Préssec del Penedès" i el seu Consell provisional.
ORDRE de 10 de desembre de 1985, per la qual es reglamenta la Denominació Genèrica de Qualitat "Ratafia Catalana" i el seu Consell.
ORDRE de 6 de desembre de 1985, per la qual s'aproven el Reglament de la Denominació Genèrica de Qualitat "Préssec de Pinyana" i el seu Consell.
ORDRE de 4 de setembre de 1985, per la qual es reglamenta la Denominació Genèrica de Qualitat "Arròs del Delta de l'Ebre" i el seu Consell.
ORDRE de 19 de setembre de 1985, per la qual es crea la Denominació Genèrica de Qualitat "Préssec de Pinyana" i el seu Consell Provisional.
ORDRE de 10 de juny de 1985, per la qual es crea la Denominació Genèrica de Qualitat "Arròs del Delta de l'Ebre" i el seu Consell Provisional.
ORDRE de 4 de juny de 1985, per la qual es crea la Denominació Genèrica de Qualitat "Ratafia Catalana" i el seu Consell Provisional.