Cinc projectes de recerca catalans reben els ajuts Proof of Concept que atorga el Consell Europeu de Recerca (European Research Council, ERC) en la primera convocatòria de 2014.
Catalunya, enguany, és el tercer país en rebre ajuts per desenvolupar prototips i impulsar la comercialització d'una idea innovadora.
La convocatòria de Suport als Grups de Recerca de Catalunya (SGR) per al període 2014-2016, de la qual l'Agència de Gestió d'Ajuts Universitaris i de Recerca de la Generalitat (AGAUR) recentment ha publicat la resolució definitiva, està dotada amb més de 21 milions d'euros.
La Generalitat de Catalunya destinarà 8,7 milions d'euros a donar suport als plans d'actuació d'R+D de sis centres tecnològics avançats de Catalunya, que formen part de l'anomenada xarxa TECNIO, dedicada a la recerca industrial i la transferència tecnològica.
Nesta, un organisme públic destinat a promoure la creativitat, el talent i la innovació en un ampli espectre d'àrees i interessos, convoca el premi Longitud 2014, dotat amb 10 milions de lliures esterlines, per trobar una manera ràpida d'identificar els bacteris que causen les infeccions i, així, minimitzar l'increment de la resistència als antibiòtics.
El premi s'inspira en el Decret de la longitud de 1714, on es va oferir un premi per resoldre un repte científic que va transformar el món.
La Xina ha anunciat que construirà un accelerador de partícules gegant, que deixarà petits la resta dels sincrotrons del món.
Es preveu que la longitud de la circumferència tindrà 80 quilòmetres, gairebé el triple del que té el Gran Col·lisionador d'Hadrons (LHC) del CERN, als afores de Ginebra.
S'ha seqüenciat per primera vegada el genoma de l'espècie de cafè Coffea canephora.
L'estudi ha donat noves claus sobre l'evolució de la cafeïna i mostra que els gens responsables d'aquest estimulant van evolucionar independentment dels gens amb funcions similars del te o el cacau.
La seqüenciació d'aquest genoma podria ser un pas significatiu cap a la millora del cafè.
A la Terra, l'ADN de tots els organismes vius té doble hèlix dextrogira.
Això ha representat un gran enigma per als científics des que Crick i Watson van descobrir l'estructura de doble hèlix, l'any 1953.
El Centre de Visió per Computador (CVC) i el Grup de Tècniques de Separació en Química (GTS) de la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB), membres de la xarxa TECNIO— han desenvolupat un nou dispositiu mèdic per a l'anàlisi dels càlculs renals, que oferirà una resposta ràpida al pacient en pocs segons des de la mateixa consulta de l'uròleg.
XenOPAT és una empresa derivada ( spin-off ) de l'Institut Català d'Oncologia (ICO) i de l'Institut d'Investigació Biomèdica de Bellvitge (IDIBELL) que ofereix models personalitzats de ratolí, mitjançant la implantació de petits fragments de tumors humans en l'òrgan corresponent de l'animal.
D'una banda, aquests models permeten avançar en l'elecció de tractaments oncològics personalitzats i, de l'altra, serveixen per al desenvolupament de nous fàrmacs.
El Grup de Noves Tecnologies de Processament d'Aliments de la Universitat de Lleida (UdL) ha descobert com es poden reduir les pèrdues de cereals en gra emmagatzemats amb l'aplicació de polsos de llum d'alta intensitat.
Aquesta tecnologia inactiva les floridures, sense alterar les característiques i amb una afectació mínima de la capacitat de germinació del cereal.
Investigadors de la UPC han fet servir un model matemàtic per modelitzar el comportament de la llum làser sotmesa a pertorbacions.
Aquest model és el mateix que han utilitzat altres científics per descriure el comportament d'algunes neurones i permetrà estudiar millor com respon el sistema neuronal humà a estímuls externs.
Científics de l'IRB Barcelona en col·laboració amb investigadors de la Universitat de Barcelona observen que agrupacions d'entre 20 i 100 unitats de beta amiloide adopten una determinada estructura que les fa nocives per a les neurones.
Per primera vegada troben una metodologia que permet fer un seguiment del procés d'agregació i, alhora, detectar que un patró estructural és responsable de la toxicitat d'aquets agrupacions de beta amiloide.
Sis centres europeus d'excel·lència en recerca oncològica han unit esforços per crear Cancer Core Europe, un consorci per afrontar el repte que implica el procés continu de tractament i recerca oncològics.
El cinquè lliurament de la col·lecció «Personatges en joc» presenta Francesc de Castellví i Obando (Montblanc, 1682 – Viena, 1757), un militar català austriacista i historiador implicat activament en la defensa de Barcelona el 1714 i que va acabar exiliat a Àustria.
El Consell Superior d'Investigacions Científiques (CSIC) ha creat un joc en línia per mesurar la cultura científica de manera lúdica.
El joc es diu ¿Eres un científico sabio? i està plantejat en forma de tauler amb 32 caselles, on hi ha representats diferents avenços científics, i amb 1.000 preguntes per respondre sobre ciència, tecnologia, lògica i humanitats.
Del 14 al 23 de novembre se celebrarà a Catalunya la 19a Setmana de la Ciència, amb diferents activitats de divulgació científica arreu de Catalunya, que inclouran jornades de portes obertes, exposicions, xerrades, jocs, tallers científics...
La qüestió de si una persona arribarà a ser investigador principal (PI, sigles en anglès) i què requereix per arribar a ser-ho és una pregunta a la qual s'enfronten tots els joves científics en algun moment de la seva carrera professional.
Recentment s'ha presentat una aplicació per a mòbils per avaluar l'estat ecològic dels rius amb la col·laboració ciutadana.
L'aplicació RIU.net permet que la ciutadania contribueixi a la recerca científica sobre la qualitat de les aigües.
El Parc de Recerca de la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB) estrena una pàgina web amb un nou disseny i informació sobre tots els seus serveis, les capacitats en R+D+I i la seva xarxa d'entitats.
Les persones amb estudis universitaris tenen una taxa d'ocupació del 85 % en el cas dels graduats i del 93 % en els doctorats.
Així ho evidencia el 5è estudi d'inserció laboral dels graduats de les universitats catalanes, presentat per l'Agència per a la Qualitat del Sistema Universitari de Catalunya el passat mes de juliol.
El programa Erasmus, que es va llançar fa 27 anys, ha estat reeixit i ha mobilitzat més de tres milions d'estudiants.
La Unió Europea va presentar recentment un estudi, basat en pràcticament 80.000 respostes, que mesura l'impacte real del programa en habilitats transversals dels participants que són bàsiques i es valoren positivament per trobar feina.