projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Contra les resolucions de les reclamacions economicoadministratives, es pot interposar recurs d'anul·lació davant de la Junta.
La finalitat d'aquest recurs es corregir ràpidament, en suposits taxats els possibles errors clars i d'especial gravetat en les resolucions o acords d'arxivament.
Termini d'interposició: 15 dies, comptats a partir de la data de notificació de la resolució.
Sols es pot plantejar en els següents supòsits:
No es pot interposar novament aquest recurs contra la seva resolució.
L'escrit d'interposició ha d'incloure les al·legacions i s'hi han d'adjuntar les proves pertinents.
Termini de resolució: La Junta ha de resoldre sense més tràmit en el termini d 'un mes, en cas contrari, el recurs s'entén desestimat.
Recurs contra la resolució del recurs d'anul·lació: podrà ser impugnada en el mateix recurs que fos procedent contra la resolució principal (recurs contenciós administratiu).
Si la resolució expressa del recurs d'anul·lació es dicta amb posterioritat a la finalització del termini per a interposar el recurs contenciós administratiu contra la resolució principal, es pot interposar recurs contenciós administratiu de forma independent contra la mateixa.
Format pel president o presidenta de la Junta, el vicepresident o la vicepresidenta, el secretari o la secretària i tots els vocals.
La Junta deTributs de Catalunya actua de forma unipersonal, mitjançant el president de la Sala 2, els seus vocals i la seva secretària, en la resolució d'inadmissibilitats o qüestions incidentals o en l'arxivament d'actuacions en cas de caducitat, renúncia, desistiment o satisfacció extra processal, tant en el procediment general com en el procediment abreujat
La Junta de Tributs de Catalunya és l'òrgan col·legiat a qui li pertoca la resolució de les reclamacions economicoadministratives, tant si s'hi susciten qüestions de fet com de dret, en relació amb l'aplicació dels tributs i a la recaptació, en general, de tots els ingressos de dret públic de l'Administració de la Generalitat de Catalunya i de les seves entitats autònomes, amb exclusió expressa dels tributs cedits per l'Estat a la Generalitat de Catalunya i dels recàrrecs establerts sobre aquests tributs.
És un tribunal resolutiu especialitzat en matèria tributària, que resol de forma independent i separada respecte als òrgans que han dictat els actes recorreguts.
També existeixen òrgans economicoadministratius estatals ( Tribunal Economicoadministratiu Central, Tribunals economicoadministratius regionals i Tribunals economicoadministratius Locals) que resolen en relació amb els actes d'aplicació de tributs propis estatals i dels tributs cedits a les comunitats autònomes, enquadrats en el Ministeri d'Hisenda i Administracions Públiques i recentment s'han creat alguns òrgans economicoadministratius en els municipis de gran població ( Tribunal Econòmic Administratiu de l'Hospitalet de Llobregat ).
És una comissió informal en matèria de delimitació entre l'l'impost sobre el valor afegit i l'impost de transmissions patrimonials i actes jurídics documentats, de caràcter tècnic i composició mixta, integrada per funcionaris de l'AEAT i de l'ATC, que depèn del Consell Territorial per a la Direcció i Coordinació de la Gestió Tributària de Catalunya.
Les seves funcions consisteixen a estudiar les consultes que li formulin les dues administracions tributàries en els conflictes sorgits entre l'aplicació de l'impost sobre el valor afegit i la modalitat de transmissions patrimonials oneroses de l'impost de transmissions patrimonials i actes jurídics documentats, i a emetre propostes de coordinació que seran adreçades al Consell, el qual podrà assumir la proposta de coordinació, retornar la proposta per a un major estudi o emetre un dictamen propi.
La Comissió no pot dictar liquidacions ni té competència per anul·lar o revocar els actes o resolucions dictats pels òrgans de qualsevol de les dues Administracions representades al Consell Territorial.
En aquest apartat podeu consultar:
Els beneficis fiscals, des del punt de vista tributari, són mesures per fixar avantatges fiscals a determinats contribuents o col·lectius (exempcions, reduccions de la base imposable, tarifes reduïdes i deduccions i bonificacions de la quota) amb l'objectiu de facilitar que s'assoleixin determinats objectius de política econòmica i social.
Des del punt de vista pressupostari són l'expressió xifrada de la disminució dels ingressos que suposa la concessió de determinats beneficis fiscals i són un mitjà alternatiu a l'establiment d'una subvenció o despesa directa en el pressupost de despeses.
En cas que vulgueu consultar memòries anteriors, i fins al 2009 inclòs, podeu sol·licitar-les mitjançant la bústia de contacte.
Novetats fiscals normatives que han aprovat la Generalitat i l'Estat en relació amb els tributs propis i cedits que afecten els ingressos de la Generalitat de Catalunya.
Si voleu consultar reculls de novetats fiscals anteriors al 2017, i fins al 2010 inclòs, podeu sol·licitar-los mitjançant la bústia de contacte.
A continuació trobareu les memòries tributàries dels darrers cinc anys corresponents a l'anàlisi de les dades agregades provinents de les autoliquidacions presentades pels contribuents en concepte d'impost sobre successions, impost sobre donacions, impost sobre transmisions patrimonials i actes jurídics documentats, impost sobre la renda de les persones físiques i impost sobre patrimoni.
En el cas que vulgueu consultar memòries corresponents a anys anteriors, concretament:
podeu sol·licitar-les mitjançant la bústia de contacte.
Aquests informes tenen com a objectiu donar a conèixer en un únic document els aspectes més rellevants que caracteritzen el comportament dels ingressos tributaris de la Generalitat de Catalunya en el període de referència de l'informe.
L'àmbit de l'informe inclou tant els impostos propis com els cedits totalment o parcialment per part de l'Estat, tant els gestionats per la Generalitat de Catalunya com els gestionats per l'Estat, tant els què Catalunya disposa de capacitat normativa com els què la potestat és plenament estatal.
No s'inclouen, però, ingressos tributaris com les contribucions especials i les taxes per prestació de serveis propis de l'administració pública, ni tampoc els impostos propis gestionats per entitats diferents a l'ATC com els cànons relacionalts amb la gestió de l'aigua i els residus.
En cas que vulgueu consultar un informe anterior al 2015, i fins al 2010 inclòs, podeu sol·licitar-lo mitjançant la bústia de contacte.
Els ingressos tributaris de la Generalitat de Catalunya provenen dels tributs propis i dels tributs de titularitat estatal cedits totalment o parcialment, d'acord amb la Llei orgànica 8/1980, de 22 de setembre, de finançament de les comunitats autònomes.
Els impostos propis són gestionats per l'Agència Tributaria de Catalunya (d'ara endavant ATC).
Els tributs cedits, poden ser gestionats per la Generalitat, mitjançant l'ATC o bé gestionats per l'Estat que transfereix l'import corresponent a la part cedida a la Generalitat.
Aquesta transferència de recursos pot efectuar-se per dues vies en funció del que estableix el sistema de finançament per a cada tribut:
A més, la Generalitat de Catalunya, d'acord amb la Llei 22/2009, de 18 de desembre, per la qual es regula el sistema de finançament de les comunitats autònomes de règim comú i ciutats amb estatut d'autonomia i es modifiquen determinades normes tributàries, té competències normatives limitades sobre determinats tributs cedits.
A continuació el conjunt ingressos tributaris de la Generalitat de Catalunya es classifiquen segons l'òrgan de gestió de la recaptació.
En el cas dels tributs cedits es detallen quines són les potestats autonòmiques de forma resumida.
Tributs cedits no subjectes a bestretes dels recursos del sistema de finançament
Tributs cedits subjectes a bestretes dels recursos del sistema de finançament
En aquest apartat trobareu dades relatives al volum d'activitat, al nombre d'autoritzacions, a les actuacions de gestió, regulació i control, a les prohibicions d'accedir a establiments de joc i als expedients informatius i sancionadors del joc privat a Catalunya; i també dades relatives a la recaptació derivada del joc privat a Catalunya (recaptació líquida, contret, dades per tipus de joc i cens d'establiments).
El Pla estratègic en polítiques de transparència 2015-2017 estableix els objectius prioritaris del Govern en matèria de transparència de l'activitat pública.
Per donar compliment a les prioritats que s'estableixen en aquest Pla, el Departament de la Vicepresidència, d'Economia i Hisenda publica les dades de les obligacions reconegudes pendents de pagament amb els ens locals: ajuntaments, consells comarcals i diputacions.
Unitat responsable: Direcció General de Tributs i Joc
Recepció, estudi, resolució i enviament de la resposta de les consultes tributàries plantejades per la persona interessada.
Sí, a l' Administració tributària.
Les dades personals es mantindran en el sistema 10 o més anys.
Llei 58/2003, de 17 de desembre, General Tributària.
Podeu trobar la informació relativa als drets de les persones interessades en aquest enllaç.
Podeu exercir els vostres drets d' accés, rectificació, supressió, oposició al tractament i sol·licitud de limitació:
En aquest espai podeu trobar la informació del projecte de Pressupostos de la Generalitat de Catalunya per al 2020, que va ser aprovat pel Govern i presentat al Parlament el 29 de gener de 2020
La documentació del projecte de Pressupostos de la Generalitat de Catalunya per al 2020 inclou els estats d'ingressos i despeses amb els corresponents resums, i els documents presentats com a annexos.
El menú de l'esquerra permet consultar el detall dels ingressos i despeses i un conjunt d'informació complementària de les entitats que formen part del sector públic de la Generalitat.
La consulta es pot iniciar des del subsector d'origen, l'agrupació d'origen, directament per entitats o per programes pressupostaris.
Per accedir a la informació de la Generalitat cal consultar el subsector de la Generalitat
També podeu visualitzar la informació en forma interactiva a:
Mètode d'emissió: subhasta competitiva entre entitats col·laboradores, o pagarés singulars amb entitats col·laboradores
Fiscalitat no residents: pagament del nominal
Fiscalitat residents subjectes passius de l'impost de societats: pagament del nominal
Fiscalitat resta d' inversors residents: no hi ha retenció
Mètode d'emissió: subhasta competitiva entre entitats col·laboradores, col·locacions simples o assegurades, o col·locacions restringides entre creadors de mercat
Fiscalitat no residents: pagament de cupó íntegre
Fiscalitat residents subjectes passius de l'impost de societats: pagament de cupó íntegre
Fiscalitat resta d' inversors residents: retenció a compte: 21%
Els ingressos de la Generalitat són majoritàriament de caràcter tributari i destaca la contribució de l'IRPF i de l'IVA, amb un pes sobre els ingressos no financers [1] d'un 34,6 % i un 27,9 %, respectivament.
L'any 2018 el pes dels ingressos tributaris sobre els recursos totals és del 87,8 %, un percentatge lleugerament superior a l'any anterior (86,2 %).
La Generalitat de Catalunya disposa de capacitat normativa per crear tributs propis i per modificar alguns elements dels cedits.
En relació a aquests últims, la Generalitat pot incidir de manera diversa:
Des que disposa de capacitat normativa, la Generalitat ha aprovat una sèrie de canvis, entre els quals destaquen els següents:
En el gràfic següent, es presenta la distribució del pressupost liquidat, en què es diferencien els ingressos tributaris de la resta i, dins d'aquests, les transferències, que provenen del model de finançament.
Com es pot observar en el gràfic, els tributs amb capacitat normativa representen el 49,2 % dels ingressos no financers.
Concretament, l'IRPF representa el 70 % del total d'ingressos tributaris amb capacitat normativa.
Pel que fa a les transferències vinculades al model de finançament, van representar el 4,4 % dels ingressos no financers de l'any 2018, dos punts menys que al 2017.
La resta d'ingressos no financers representen el 8,4 % del total d'ingressos no financers, mig punt més que l'any anterior, impulsat per l'increment dels impostos propis i de les transferències no vinculades al model de finançament.
[1] Sense incloure les transferències de l'Estat destinades a finançament local.
[ 2 ] A partir de l'1 de gener de 2019 s'integra totalment a l'impost especial sobre els hidrocarburs i l'Estat passa a fixar-ne l'import.
Les CA, per tant, deixen de tenir-hi capacitat normativa.
Una monografia analitza el poder real de presa de decisions de la Generalitat de Catalunya pel que fa a les seves despeses.
Donant compliment a l'Estratègia de lluita contra la corrupció i d'enfortiment de la integritat de la Generalitat s'han començat a publicar els IIES i els seus corresponents informes valoratius
Fins a l'agost els ingressos no financers incrementen un 14,6% i les despeses no financeres un 14,3%.
Inclou un annex amb l'impacte de la COVID-19 sobre les finances de la Generalitat.
S'ha publicat una presentació on s'analitza l'evolució i les diferents variacions que han experimentat les despeses del sector públic administratiu de la Generalitat de Catalunya
Per a aquesta tardor, Ivàlua organitza una sèrie de webinars, gratuïts i oberts a la participació, per analitzar la importància de l'avaluació en el moment actual.
L'FMI publica un llibre envers com uns bons models institucionals i de gestió de les inversions públiques poden evitar el malbaratament de recursos públics.
Aquest llibre analitza les tendències futures dels països desenvolupats pel que fa a les seves despeses públiques i la seva sostenibilitat fiscal.
L'associació de tècnics financers públics dels Estats Units (GFOA) ha elaborat una publicació on s'analitzen estratègies per a reequilibrar els pressupostos arran el COVID-19.
L'Institut Europeu d'Administració Pública (EIPA) ofereix una formació online en relació amb la la millora de la gestió pressupostària i l'eficiència de la despesa i els serveis públics.
Els pressupostos de la Generalitat de Catalunya
Anàlisi de les finances públiques
El 15 de gener de 2020 el Govern va aprovar l'Estratègia de lluita contra la corrupció i d'enfortiment de la integritat de l'Administració de la Generalitat i de les entitats del seu sector públic.
L'Estratègia defineix 25 actuacions.
Dins de l'àmbit de "Qualitat institucional", la mesura 23 estableix una actuació consistent en "Millorar, amb la incorporació d'elements d'anàlisi d'evidències i avaluació, les memòries justificatives de les iniciatives públiques i publicar-les en els casos que aquestes iniciatives hagin de ser aprovades per part del Govern".
Els Informes d'Impacte Econòmic i Social incorporen aquests elements d'anàlisi, evidència i avaluació.
En aquest apartat es publiquen els IIES que s'inclouen als expedients de les iniciatives que ha d'aprovar el Govern quan aquest és preceptiu.
En aquest apartat podeu trobar material de suport per a
l'elaboració de l'informe d'impacte econòmic i social.
conté la informació bàsica que ha de tenir l'informe, amb una breu explicació
Els models i plantilles que es proporcionen pretenen facilitar
la feina als responsables d'elaborar l'informe.
A l'apartat de guies i material
de suport podeu trobar manuals més complets sobre com fer una avaluació
L'informe d'impacte econòmic i social és el document que acompanya una proposta d'un nou pla, programa o projecte que impliqui un impacte rellevant per a les finances públiques de la Generalitat.
Abans de l'aprovació d'una nova iniciativa, cal assegurar que aquesta té un benefici econòmic i social que supera els costos de la seva posada en funcionament.
Un cop la iniciativa està en marxa o ha finalitzat, també convé comprovar que, en efecte, els beneficis han superat als costos.
La tècnica d'avaluació econòmica més recomanada és l'anàlisi cost-benefici, tot i que no sempre és possible utilitzar-la.
En aquest darrer cas, caldrà utilitzar altres eines com ara l'anàlisi cost-efectivitat o l'anàlisi multicriteri.
L'ús d'aquestes eines i l'abast de l'anàlisi ha de ser proporcionada a la dimensió de la iniciativa.
L'Acord de Govern de 20/12/2011 pel qual s'aproven les directrius sobre el contingut i el procediment d'elaboració de l'informe d'impacte econòmic i social, assenyala que cal fer un informe d'impacte econòmic i social en el cas de les propostes d'Acord de Govern que autoritzin o aprovin plans d'actuació, convenis, programes, projectes d'inversió, entre d'altres, que tinguin un impacte pressupostari superior als 10 milions d'euros.
En qualsevol cas, d'acord amb la Llei de Finances, caldrà fer-lo sempre que la iniciativa pugui tenir un impacte rellevant.
Els departaments i les entitats que formen part del sector públic de la Generalitat que siguin promotors de la iniciativa són les responsables d'elaborar l'informe.
El Departament d'Economia i Coneixement és l'encarregat de fer una valoració en el cas que les iniciatives hagin de ser aprovades pel Govern.
El contingut de l'informe ha de permetre subministrar la informació suficient a qui hagi de prendre les decisions sobre l'aprovació de la iniciativa i la dotació de recursos.
Per tant, es requereix que s'indiqui: la justificació de la intervenció pública, els objectius, les alternatives considerades, els costos i beneficis de les diferents alternatives, el càlcul de criteris de decisió, l'anàlisi dels riscos que comporten les alternatives i la selecció i justificació de l'opció escollida.
Finalment, cal assenyalar quin serà el sistema de seguiment i avaluació de la iniciativa.
En aquest espai podeu trobar la informació de l'avantprojecte de Pressupostos de la Generalitat de Catalunya per al 2019 informat en la sessió del Govern del dia 25 de febrer de 2019.
La documentació de l'avantprojecte de Pressupostos de la Generalitat de Catalunya per al 2019 inclou els estats d'ingressos i despeses amb els corresponents resums, i els documents presentats com a annexos.
També podeu visualitzar la informació en forma interactiva a:
La Llei de finances públiques de Catalunya estableix que, si per qualsevol motiu l'1 de gener el pressupost no està aprovat, es considera prorrogat automàticament el de l'any anterior en els seus crèdits inicials.
Atès que l'any 2018 no es va aprovar el pressupost, el darrer pressupost aprovat que es prorroga és el de l'any 2017.
En aquest apartat es poden consultar els documents relatius al Pressupost 2017 prorrogat per a l'exercici 2019.
La Llei de finances públiques de Catalunya estableix que, si per qualsevol motiu l'1 de gener el pressupost no està aprovat, es considera prorrogat automàticament el de l'any anterior en els seus crèdits inicials.
Atès que l'any 2018 no es va aprovar el pressupost, ni tampoc el 2019, el darrer pressupost aprovat que es prorroga és el de l'any 2017.
En aquest apartat es poden consultar els documents relatius al Pressupost 2017 prorrogat per a l'exercici 2020.
La Junta d'Herències és l'òrgan col·legiat de la Generalitat de Catalunya, on en formen part també representants de les corporacions locals, competent per a l'aprovació i distribució del cabal relicte de les herències en què la Generalitat hagi estat declarada hereva intestada, competència que exerceix segons la normativa sucessòria catalana.
Els béns procedents d'aquestes herències es destinen a polítiques d'habitatge social, directament o reinvertint el producte de la seva venda; i a entitats assistencials o a institucions de cultura sense ànim de lucre, mitjançant convocatòries públiques de concessió d'ajuts que duen a terme els departaments competents que designa la Junta d'Herències.
Aprovació dels comptes dels causants abintestats:
Llista de causants i comptes aprovats i distribuïts el 2018
A l'apartat següent trobareu informació sobre les darreres convocatòries de concessió d'ajuts i les corresponents adjudicacions.
El procediment perquè la Generalitat de Catalunya sigui declarada hereva intestada d'un causant s'inicia amb un acord d'incoació.
Aquest acord s'ha de publicar, entre altres llocs, al web del Departament, i finalitza amb una resolució que, si escau, declara la Generalitat de Catalunya com a hereva intestada ( Decret 145/2017, de 26 de setembre, de les actuacions administratives i de la gestió del règim d'autonomia econòmica de la successió intestada a favor de la Generalitat de Catalunya ).
Inventari general del patrimoni immaterial de la Generalitat de Catalunya
Data d'actualització: 31 de desembre de 2019
El marc legal en matèria de patrimoni de la Generalitat de Catalunya preveu que el Departament inclogui, dins l'inventari general del patrimoni de la Generalitat, una secció específica sobre els drets immaterials de la propietat industrial i intel·lectual.
És en aquest mateix sentit que a la secció de l'inventari han de constar, anotats, classificats i ordenats, els drets immaterials de la propietat industrial i intel·lectual titularitat de l'Administració de la Generalitat de Catalunya o de les entitats que formen part del seu sector públic.
Els drets compresos en la secció de drets immaterials de la propietat industrial i intel·lectual de l'inventari general del patrimoni de la Generalitat de Catalunya es classifiquen de la manera següent:
sobre la secció de drets immaterials de la propietat industrial i intel·lectual de l'inventari general del patrimoni de la Generalitat de Catalunya.
del director general del Patrimoni de la Generalitat de Catalunya, sobre els criteris bàsics per aplicar l'Ordre VEH/241/2017, de 20 d'octubre, sobre la secció de drets immaterials de la propietat industrial i intel·lectual de l'inventari general del patrimoni de la Generalitat de Catalunya.
La Direcció General del Patrimoni anuncia la convocatòria de concurs públic per a l'arrendament d'un local al districte de Nou Barris de Barcelona, destinat a Oficina d'Afers Socials i Famílies (OASF) del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies.
Per poder concórrer al concurs, cal haver presentat la documentació a què fa referència les clàusules 11 i 12 del Plec de clàusules administratives.
Llocs i termini de presentació de proposicions
Les proposicions s'han de presentar al registre de la Direcció General del Patrimoni de la Generalitat de Catalunya (Gran Via Corts Catalanes, 639, 08010, de Barcelona) o a qualsevol dels registres previstos legalment o per correu.
En cas de no presentar-se al registre de la Direcció General del Patrimoni, s'ha de remetre un full en què consti el segell del registre davant el qual s'ha presentat la documentació per telefax al número 93 316 22 46, o telegrama dirigit a la Direcció General del Patrimoni, o per correu electrónic a l'adreça [EMAIL], tal i com s'indica a la clàusula 10 del Plec de clàusules administratives.
Es poden presentar proposicions a partir del dia següent de la publicació de l'anunci i fins al dia 24 de març de 2020.
Acte públic d'obertura del sobre B (documentació locals oferts)
Acte públic d'obertura del sobre C (proposta econòmica)
L'adjudicació del concurs s'efectuarà d'acord amb els criteris que s'indiquen en l'annex 1 del Plec de clàusules administratives.
Per a més informació, podeu posar-vos en contacte amb la Direcció General del Patrimoni de la Generalitat de Catalunya trucant per telèfon al (+34) 933 162 260 o per correu electrònic a l'adreça: [EMAIL]