projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Presentació del Projecte de diagnosi d'envasos del sector de menjar ràpid a Catalunya, Alfred Vara.
Cap del Departament de Prevenció de l'ARC
Des de l'ARC es vol impulsar que el disseny (i l'ecodisseny) doni lloc a una Catalunya eficient en la gestió dels recursos.
Per assolir-lo es basa en dos programes de planificació de dues unitats de la Generalitat de Catalunya que impulsen l'ecodisseny i que planifiquen actuacions en aquesta línia.
En concret, el Projecte d'ecodisseny d'envasos de menjar ràpid, amb l'avaluació de l'impacte ambiental i l'ecodisseny dels envasos i embalatges que s'empren en el sector del menjar ràpid a Catalunya, pot servir per trobar noves solucions d'envasat que compleixin criteris d'ecodisseny i, al seu torn, siguin competitives econòmicament i tècnica.
El projecte es va concebre amb 3 etapes, una primera de diagnosi ambiental, un altra d'ecodisseny pròpiament i una tercera de difusió de resultats.
Durant l'any 2014 es va portar a terme l'etapa de diagnosi, en la qual es van analitzar 4 envasos emblemàtics del sector.
Resultats de la diagnosi ambiental d'envasos del sector de menjar ràpid a Catalunya, Raúl García, director del producte d'Inèdit
Els tipus d'envasos seleccionats per fer la valoració han estat una capsa de pizza, una bossa per a entrepans, una terrina d'ensalades i un got per a begudes fredes (amb tapa i canyeta).
La diagnosi ha calculat el seu impacte ambiental i, entre altres, la seva petjada de carboni, la qual es pot resumir en el gràfic següent:
I per a cadascun dels envasos, s'han proposat diferents mesures per incorporar estratègies d'ecodisseny:
Per saber-ne més: Yolanda Morcillo
Prevenció i control integrats de la contaminació, Recollida i tractament de residus
La Comissió Europea va posar en marxa, el desembre de 2010, el portal Clean Vehicle Europe, que té com a finalitat ajudar les persones que hi estiguin interessades a escollir els vehicles més nets i energèticament eficients.
Les funcions bàsiques del portal estan disponibles en totes les llengües oficials de la UE, i en noruec, islandès i croat.
La pàgina web dóna accés a un banc de dades tècniques, força detallat, sobre diferents tipus de vehicle (turismes; furgonetes (N1); camions (N2 i N3); minibusos (M1); i autobusos (M2 i M3)).
Possibilita a més la comparació directa i l'emmagatzemament personalitzat de resultats.
A partir de les dades introduïdes per la persona usuària en el formulari, bé directament, bé mitjançant llistes desplegables (per exemple, quilometratge estimat, preu del vehicle, etc.), el portal calcula els costos del cicle de vida, multiplicant el quilometratge total pel valor de l'energia (o de les emissions) per quilòmetre i pel cost de cada unitat de consum (o d'emissió).
En cas de comparacions entre vehicles, en remarca els punts forts i febles.
El portal cobreix totes les tecnologies i combustibles existents a data d'avui (combustibles fòssils, motors híbrids, biodièsel, E85 flexifuel –mescla de benzina i etanol o metanol–, gasos liquats del petroli (LPG), gas natural comprimit (CNG), motors elèctrics, hidrogen, etc.), i aspira a actualitzar-se contínuament.
Ofereix, a més, explicacions tècniques bàsiques de cadascuna de les modalitats esmentades, per facilitar l'adquisició informada.
Clean Vehicle Europe proporciona també un esquema dels marcs jurídics que emparen les noves tecnologies de mobilitat, així com dels incentius existents, i informa de les quotes de mercat dels diferents tipus de vehicles.
El portal vol ajudar a implantar la Directiva 2009/33/EC, de promoció dels vehicles nets i energèticament eficients, que obliga els poders públics a tenir en compte, en l'adquisició dels vehicles per a les seves flotes, el consum de combustible, així com les emissions de CO 2 i d'altres contaminants (NO X, hidrocarburs sense metà –NMHC– i partícules) de tota la vida útil dels vehicles.
Cal esmentar alguns elements que dificulten l'ús de la pàgina: en primer lloc, per emprar algunes de les funcions cal registrar-s'hi; en segon lloc, per a la recerca de vehicles se'n demana la potència en kW, dada que molta gent ignora; en tercer lloc, per al còmput del cost del cicle de vida del vehicle, el portal demana el preu del combustible sense impostos, valor habitualment desconegut per la persona usuària.
Olot (la Garrotxa) va acollir el 26 i 27 de setembre el seminari internacional "Redescobrir el paisatge des del món local".
L'activitat, organitzada per l'Observatori del Paisatge de Catalunya amb la col·laboració del Govern d''Andorra, partia de la premissa que el món local veu cada vegada més el paisatge com un motor de desenvolupament i una via per incrementar el nivell d'autoestima, la identitat i la qualitat de vida de la ciutadania.
En aquest sentit, l'objectiu era conèixer i posar en comú algunes de les experiències més interessants en el camp del paisatge a escala local existents tant a Catalunya com en l'àmbit europeu.
Un dels elements característics del seminari va ser ajuntar experiències molt heterogènies tant geogràficament com pel fet d'estar impulsades per administracions, entitats o fundacions i empreses privades.
Al seminari es va parlar de la participació ciutadana com a nou mètode per gestionar i ordenar un bé comú, el paisatge, dins de l'àmbit local.
Cal aprofitar el potencial que ofereixen Internet i les xarxes socials per a la nova manera de pensar el territori, sempre oberta a la millora, fruit del treball col·laboratiu.
L'Observatori del Paisatge de Catalunya, molt conscient de la importància que té el paisatge en l'àmbit local, acaba d'activar un web temàtic sobre paisatge i món local.
El nou portal recull, classifica i ordena una selecció de les principals experiències existents arreu d'Europa sobre promoció del paisatge a escala local, i les posa a disposició d'ajuntaments, mancomunitats, entitats locals, persones especialitzades i el públic en general.
Pretén ser un espai de referència sobre tot allò relacionat amb el paisatge a escala local.
Redactat per: Cristina Gil i Pere Sala
Selecció dels articles publicats al bloc www.traintren.com amb el suport de material gràfic.
Recull dels resultats i les presentacions que es van fer en el decurs de les jornades organitzades sota el mateix nom que van tractar sobre el potencial competitiu i d'atracció d'oportunitats que té el paisatge.
La publicació analitza com es regulen a Espanya els problemes associats en matèria de mobilitat urbana, la convivència entre vianants, ciclistes, transport públic i automòbil privat.
Obra sobre el vent i l'energia eòlica vist des de diverses vessants.
Publicació que recull experiències de col·laboració ciutadana a diferents països del territori europeu en les quals l'element comú és que els participants en cada cas treballen de forma voluntària per revalorar les singularitats del l'entorn.
La publicació vol exposar noves reflexions que són fruit de les recerques més recents dutes a terme al llarg de l'any 2016 pels equips de l'IERMB que han estat treballant en l'anàlisi de les dinàmiques urbanes, socioeconòmiques i ambientals que configuren la realitat metropolitana avui.
Premi d'arquitectura atorgat per la Unión Europea i la Fundació Mies van der Rohe de Barcelona cada 2 anys des del 1988.
Font de finançament complementària als pressupostos públics per emprendre les inversions en infraestructures prioritàries.
La tradició en l'ordenament del territori comença amb la Mancomunitat i és un procés d'evolució contínua.
Al segle XXI les polítiques urbanes de recuperació de l'espai urbà i de mobilitat sostenible han fet una clara aposta pel tramvia.
Aquesta publicació és una selecció dels indicadors més rellevants del sistema d'indicadors metropolitans de Barcelona (SIMBA), plataforma web de serveis estadístics.
El Servei Meteorològic de Catalunya ha creat un nou servei d'alertes personalitzat que avisa quan plou on t'interessa saber-ho en temps real, gràcies a la informació recollida cada minut per la xarxa de 160 estacions automàtiques de l'SMC.
És una aplicació intuïtiva i fàcil ja que subscriure's a les estacions és tan senzill com fer zoom al mapa i seleccionar-les directament o mitjançant el cercador.
A més, cada persona usuària pot modificar les estacions seleccionades sempre que vulgui.
Les alertes es poden personalitzar i activar i desactivar sempre que es vulgui així com decidir rebre un avís quan comenci a ploure o segons una quantitat de precipitació acumulada.
De manera més general. es poden consultar les alertes emeses en les darreres 24 hores en ordre cronològic.
Les alertes contenen informació del total de pluja acumulada i també de la temperatura.
Les dades del radar s'utilitzen per saber on està plovent i amb quina intensitat així com per saber com es desplacen les tempestes, només cal seleccionar l'enllaç de la imatge radar i es pot veure la darrera hora.
La predicció és l'elaborada per l'equip de Predicció i Vigilància de l'SMC per al dia corrent i el següent, i si es té activat el GPS es mostraran les dades enregistrades a l'estació automàtica associada al lloc on és la persona usuària.
Per saber-ne més: Jessica Amaro
Millora de la qualitat de la predicció i Meteorologia d'escala local
L'autosimilitud fractal dels processos naturals, com la generació de precipitacions, es manifesta sovint per la possibilitat d'expressar relacions estadístiques de les propietats del fenomen a les quals han donat lloc ( Schertzer i Lovejoy, 2011).
S'ha observat àmpliament ( Koutsoyiannis i Foufoula-Georgiou, 1993; Burlando i Rosso, 1996; Menabde et al., 1999) que la distribució de probabilitat de la intensitat màxima anual de precipitació satisfà les relacions d'escala.
En el cas monofractal o simple escalat, les relacions d'escala per intensitat de la precipitació es poden expressar en funció d'un únic paràmetre β tal com s'indica a eq[1], que representa una identitat entre distribucions de diferents escales.
L'anàlisi d'escala presentada es va realitzar amb dades de 363 sèries diàries de precipitacions que es van triar segons les dades disponibles a la base de dades del Servei Meteorològic de Catalunya (SMC) després d'un rigorós control de qualitat.
Les sèries seleccionades abasten el període temporal entre 1880 i 2016 amb més de 50 sèries disponibles per any després de 1940; cobreixen el territori de Catalunya i el seu entorn proper.
Cadascuna de les sèries seleccionades té un mínim de 20 anys amb dades diàries completes que superen el control de qualitat, i tot el conjunt té una mitjana de 35 anys de dades per sèrie.
L'exponent de escala � β d'un lloc sembla estar relacionat amb algunes de les seves característiques climàtiques.
(2016) va trobar una concordança general entre la distribució espacial de β sobre la península Ibèrica i la distribució mitjana anual de precipitacions, amb alts valors en zones plujoses i baixos en zones seques, amb algunes discrepàncies relacionades amb el tipus de precipitació que contribuïa als esdeveniments de grans pluges i la proporció de pluja convectiva total.
A l'estudi presentat, els valors de β entre -0,72 i -0,82 estan distribuïts per Catalunya.
A gran part del territori, els valors β oscil·len entre -0,77 i -0,80, excepte per a dues zones diferents que s'han detectat:
D'aquesta manera, els valors β inferiors a -0.77 es distribueixen en àrees de clara influència mediterrània on sovint es produeix la pluja convectiva.
D'altra banda, els valors més alts de β estan principalment al NW, on les grans acumulacions de pluges són causades per episodis de pluja contínua.
A les figures de l'estudi es pot veure amb més concreció que mentre que no hi ha dependència entre β i longitud, hi ha alguna correlació amb la latitud, β augmentant cap al nord.
També hi ha alguna correlació amb altitud, β és més gran a més altura, i amb la distància a la costa.
S'observa una correlació lleugerament superior amb precipitacions anuals mitjanes β augmentant amb precipitacions anuals mitjanes; aquesta correlació se situa especialment a les dues zones diferents destacades abans (valors elevats de β i de precipitacions anuals en el NW a diferència dels valors baixos de β i zones seques).
Redactat de la noticia: Mariona Carreras i Marga Torre
Per saber-ne més: Mariona Carreras
Modelització climàtica i Climatologia de la intensitat de precipitació
L'actual evolució i massificació dels dispositius de comunicació mòbils amb una alta capacitat de processament i emmagatzemant de dades i connexió a Internet permeten la instal·lació de noves aplicacions amb noves possibilitats per als usuaris.
La incorporació de les capacitats de geoposicionament (via GPS o per la pròpia xarxa) i càmeres ha obert encara mes el ventall d'aplicacions de geolocalització, de navegació i de realitat augmentada.
L'objectiu bàsic del projecte es desenvolupar una aplicació que conegui les preferències de l'usuari, la posició, i que ajudi a identificar i localitzar el que el rodeja en el moment que ho necessita.
Traient profit de dues tecnologies incorporades abastaments en els mòbils: el GPS i la càmera de fotos.
Desenvolupar aplicacions per a mòbil en l'àmbit de treball de l'IGC.
S'ha desenvolupat un primer prototipus d'aplicació mòbil per a l'identificació de zones d'allaus al camp.
Aprofitar els avenços tecnològics per a l'aplicació dels mateixos en el treball.
Butlletí vam publicar la noticia de la nova manera d'abordar els projectes proposada pel servei d'Organització del Departament de Territori i Sostenibilitat, basada en el treball en equip, la multidisciplinarietat i la implicació de totes les unitats administratives per tal d'implementar el Pla de Simplificació Administrativa.
Ara, us presentem un exemple de simplificació de tràmits dels expedients urbanístics promogut pel servei d'Organització del DTES, que des del 14 de setembre està en ple funcionament.
El projecte de nom GUIA (Gestió Unificada d'Informes...), integrat dins la plataforma EACAT (extranet de les Administracions catalanes), inclou la tramitació d'informes sectorials per a projectes en sòl no urbanitzable i la sol·licitud d'informes sectorials per a la tramitació del planejament urbanístic, de manera telemàtica, on en ambdós casos els sol·licitants i destinataris dels tràmits són els en locals.
Els ens locals, bé sigui pels tràmits d'informació pública d'un pla d'ordenació urbanística municipal o d'un pla urbanístic derivat, o bé pels tràmits d'informació pública de projectes en sòl no urbanitzable, han de sol·licitar, simultàniament, un informe als organismes afectats per raó de llurs competències sectorials.
Ara, mitjançant aquest nou servei de simplificació, els ajuntaments i consells comarcals de l'àmbit de la Delegació Territorial del Govern de la Generalitat a Girona, a Lleida o a l'Alt Pirineu i Aran presenten una única sol·licitud a través d' EACAT, on demanen, de manera unificada, tots els informes sectorials que escaiguin tant a la Generalitat com els seus organismes afectats.
La delegació territorial corresponent centralitza totes les peticions, les distribueix, i un cop té la resposta amb els informes sol·licitats, la tramet als ens locals que l'han demanat.
De la mateixa manera, els requeriments de documentació també s'efectuaran de forma unificada per part de la delegació territorial que escaigui.
Així s'aconsegueix simplificar el tràmit de sol·licitud d'aquests informes, que fins ara implicava fer una sol·licitud per a cadascun d'ells, eliminar el paper en el tràmit ja que la sol·licitud és telemàtica, i la documentació a adjuntar o bé s'envia per EACAT o és diposita en el gestor documental Alfresco que el Departament ha posat a disposició dels ens locals i de la resta de departaments de la Generalitat i els seus organismes.
Fins a data d'avui s'han rebut 141 sol·licituds de tramitació per part dels ens locals.
Prevenir les afectacions de la meteorologia en la vialitat durant l'època hivernal per tal de poder realitzar les actuacions preventives encaminades a evitar-les.
Aprofitament sistematitzat de les dades disponibles, no tan sols en les estacions meteorològiques pròpies del gestor de la carretera, sinó també en les estacions destinades a la predicció general del temps, processant-les en un model predictiu convenientment calibrat per a les característiques climàtiques de la zona en tractament.
Les dades de les estacions meteorològiques s'introdueixen en un model de predicció meteorològica general que, prèviament, s'ha pogut calibrar amb l'elaboració d'un mapa tèrmic en diferents condicions de mesura de les temperatures del paviment de la carretera durant l'època de vialitat hivernal, de manera que s'obtenen resultats de l'estat de la calçada previst a curt termini.
En concret, el procediment comença amb l'elaboració d'un mapa tèrmic per localitzar els punts amb perill de gelada.
El segon pas és modelar les temperatures segons les dades històriques (mínim 2 anys) d'estacions amb sensors de calçada.
Aquest model, després, s'alimenta en temps real per calibrar-lo en relació amb les previsions, per la qual cosa després es poden obtenir les previsions més acurades.
Les proves pilot es fan a Berga i a Lleida.
A la imatge següent es comprova un exemple de pronòstic i alertes.
La variabilitat i la incertesa són problemes inherents a la conservació de carreteres.
Aquestes dues situacions es reflecteixen en els grans desviaments que acaben produint-se en un projecte en relació amb les planificacions.
És un àmbit complex, d'una elevada càrrega de treball habitual a la qual s'ha d'afegir l'augment de les exigències de la ciutadania i les administracions.
Aquesta situació deriva en colls d'ampolla i crea la necessitat de fer a la vegada múltiples tasques.
També l'entorn tecnològic propicia uns canvis que demanen més flexibilitat, més agilitat, sostenibilitat sense perdre l'eficiència i establir un diàleg entre usuari i entorn.
Una de les eines que pot gestionar aquesta necessitat d'evolució és l'AGILE, que es basa en quatre pilars fonamentals.
Aplicar AGILE comporta complir aquests 12 principis
D'entre tots els principis de la conservació de vies d'alta capacitat, cal destacar per a la seva aplicació:
I l'esquema que queda amb aquesta aplicació és el que es mostra en la figura en la qual destaquen els tres pilars de la tècnica àgil SCRUM per assimilar els tres pilars bàsics i intrínsecs a la conservació de carreteres: persones, iteracions (cicles de treball) i la importància i la quantitat d'informació.
Pel que fa a tot un contracte, s'aplica a totes les fases: inici, planificació, execució i seguiment i control.
Els projectes impulsats per canvis poden dividir-se en fases i, desprès, en llançaments i iteracions més petites dins de cada fase.
Quant a projectes impulsats per canvis o de difícil planificació, s'estableix en el seu cicle de vida per ser iteratius, incrementals o adaptables.
I per tipologia s'aplica a diferents tipus de projectes, com es veu a les imatges.
La millora de les planificacions, com s'observen en la figura, permet optimitzar recursos que es destinen a fer projectes de gran valor afegit que, alhora, impacten en la millora de les planificacions.
i l'impacte en la millora de les incidències.
Nova tecnologia d'explotació i Manteniment expert
S'aplica LEAN davant de la necessitat de controlar la variabilitat pròpia dels treballs de manteniment, aprofitant la similitud que existeix amb el mon industrial s'assimilen "activitats" a "processos", i treballant per projectes que desenvolupen equips àgils d'alta autonomia i operativitat.
A aquests projectes se'ls aplica de manera iterativa sistemes de millora de processos i optimització de recursos.
També s'analitzen els resultats assolits, aconseguint de pas una gran traçabilitat de les operacions dutes a terme.
La gestió LEAN consisteix a augmentar el valor reduint els malbarataments, i d'aquesta manera el primer principi LEAN és "valor", que ve definit pel "client".
La conservació ha d'aportar valor al seu client, que té tres cares i és dinàmic: mantenir el valor patrimonial de la infraestructura, fluïdesa i seguretat a l'usuari i l'orientació al ciutadà que demana la pròpia administració pública.
La "cadena de valor", que és el segon principi LEAN, s'estructura en dos programes de projectes, "ordinari" i "de millora", que segueixen criteris de planificació tècnica, d'innovació, col·laboració, transparència i sostenibilitat.
El primer agrupa activitats generalitzades amb alta definició i rigidesa, i el segon és més flexible i engloba activitats amb un objectiu específic d'alt valor afegit.
El tercer i quart principi són el binomi "Flux – Pull", que correspon a la cadena de valor posada en moviment, i que organitza les activitats anteriors per projectes subjectes a un pla (gestió tradicional en cascada) i projectes subjectes a canvis (gestió AGILE).
Aquests projectes es desenvolupen "just in time" i s'estructuren segons la seva naturalesa, requeriments, " stakeholders" (part interessada) clau, així com tenint en compte les interdependències entre ells.
Finalment s'aplica el principi "perfection" de millora continua a través de processos estandarditzats, aplicant el cicle de Deming PDCA i buscant la causa primera en la resolució de problemes.
Tot aquest sistema de gestió LEAN en els Contractes de Conservació Integral de Carreteres requereix d'una actitud proactiva per part de les persones implicades, requereix d'actuacions curatives, preventives i predictives, i es recolza en dades.
Atesa la gran importància de les "dades" i el seu tractament, s'ha d'anar desenvolupant un sistema de sensorització digital de la carretera.
També s'ha tingut la necessitat d'incrementar el número d'indicadors, i s'ha passat dels tres indicadors inicials als tretze indicadors principals i altres de secundaris actuals.
Els resultats es poden veure en infografia que acompanya la descripció.
Nova tecnologia d'explotació i Manteniment expert
Guia de referència pràctica per als professionals i usuaris, que aporta informació valuosa sobre els àrids com components del formigó estructural, des d'un punt de vista científic i tècnic.
L'obra realitza un estudi de la valoració del sòl rural des de totes les possibles explotacions econòmiques i el sòl urbà des dels diversos graus de terminació.
Informe que analitza el deteriorament del procés de contractació pública que ha acompanyat la reducció de la inversió d'aquests darrers anys.
Es fa un diagnòstic dels problemes, les causes i les actuacions que s'han de dur a terme per superar aquesta situació.
El llibre recull, cronològicament, diversos projectes urbanístics que no es van dur a terme a Barcelona.
L'obra cerca l'estímul per a la generació de noves idees sobre la ciutat contemporània que afavoreixin la construcció de millors espais per habitar.
Fascicle de la revista El Temps que mostra els avantatges de l'EURAM.
El Departament de Terrritori i Sostenibilitat participa en les trobades d' ONU-Hàbitat, que és l'organisme que coordina totes les activitats relacionades amb els assentaments humans.
L'enllaç és un manual per ajudar a articular l'anàlisi econòmica i financera de la transformació urbana.
Novena edició d'aquesta publicació que promou la recerca i la investigació.
Recull dels resultats i les presentacions que es van fer en el decurs de les jornades organitzades sota el mateix nom que van tractar sobre el potencial competitiu i d'atracció d'oportunitats que té el paisatge.
Publicació que recull experiències de col·laboració ciutadana a diferents països del territori europeu en les quals l'element comú és que els participants en cada cas treballen de forma voluntària per revalorar les singularitats del l'entorn.
La publicació vol exposar noves reflexions que són fruit de les recerques més recents dutes a terme al llarg de l'any 2016 pels equips de l'IERMB que han estat treballant en l'anàlisi de les dinàmiques urbanes, socioeconòmiques i ambientals que configuren la realitat metropolitana avui.