El present estudi confirma que la implantació d'un PROA en un centre sociosanitari s'associa a una reducció en el consum d'antimicrobians especialment amb els associats a una major inducció de resistències microbianes.
La resistència als antibiòtics és actualment una de les majors amenaces per a la salut mundial i posa en perill l'eficàcia de molts fàrmacs utilitzats per tractar les malalties infeccioses.
S'ha comprovat que la implementació de programes d'ús optimitzat d'antimicrobians (PROA), de mesures de control de les infeccions i de bones pràctiques en els centres, de sistemes de vigilància d'Infeccions Relacionades amb l'Assistència Sanitària (IRAS) i del consum d'antibiòtics i de microorganismes resistents afavoreixen la reducció de les resistències als antibiòtics.
Des de fa uns quants anys aquests programes PROA s'han anat desenvolupant principalment a nivell de l'atenció hospitalària i atès que la resistència als antibiòtics afecta a tots els àmbits sanitaris, és desitjable fer un enfocament global i una gestió diferent per tractar aquest problema.
L'Hospital Universitari Arnau de Vilanova de Lleida va iniciar la implantació d'un PROA l'any 2013 i a partir de l'any 2016 ho va estendre a diversos àmbits sanitaris amb el nom de P-ILEHRDA (Programa Integrat Local Extra i Hospitalari de Racionalització i Desprescripció Antibiòtica a Lleida), que inclou l'atenció primaria i altres centres hospitalaris públics, al costat de centres sociosanitaris dependents d'ells com el propi de l'Hospital Universitari de Santa Maria de Lleida.
Recentment, s'han publicat els primers resultats després de 3 anys d'implantació d'un PROA en aquest centre sociosanitari.
El programa va incloure les següents accions, entre d'altres:
Després dels primers 3 anys del seu inici s'havien realitzat 243 intervencions sobre 34.614 estades.
Dins de les accions més comunes dutes a terme van destacar: una adequació del tractament en el temps recomanat per l'entitat infecciosa (53,2%), la realització d'un tractament dirigit (24,9%) i el pas enteral antibiòtic precoç (13,9%).
El grau d'acceptació de l'assessoria va ser elevat (84%).
Les patologies infeccioses en què més es va intervenir van ser respiratòries (41,0%), urinàries (35,0%) i infeccions de la pell i parts toves (24,0%).
Pel que fa a grups d'antimicrobians prescrits sobre els quals es va oferir una major assessoria van ser les penicil·lines d'ampli espectre: amoxicil·lina-clavulànic i piperacil·lina-tazobactam (30,0%), seguides de les fluoroquinolones (21,0%) i les cefalosporines (14,0%).
Les dosis diàries definides per 100 estades van passar de 31,37 a l'any 2016 a 20,51 al 2019.
El consum global acumulat d'antibacterians en DDD/100e en el període 2016-2019 va decréixer un 36,5%.
De manera general, van observar com la disminució en el consum d'antimicrobians es va produir especialment amb les principals famílies d'antibiòtics associades a una major inducció de resistències microbianes i aparició de Clostridioides difficile (carbapenems i fluoroquinolones).
Aquesta reducció es va aconseguir a costa d'un desescalament precoç i la limitació d'aquests antibiòtics, tant en infeccions adquirides en la comunitat c om en tractaments empírics.