projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Els bombardeigs de Figueres durant la Guerra Civil (1938-1939)
Els bombardeigs de Figueres durant la Guerra Civil (1938-1939) ens trasllada a la Figueres de la Guerra Civil, la ciutat que, després de Barcelona, tingué més víctimes mortals (en xifres absolutes) durant els bombardejos que va patir entre 1938 i 1939.
La devastació patida s'explica pel fet d'haver estat la darrera capital republicana i per acollir milers de persones durant la reculada final.
La consulta als arxius i als testimonis escrits i orals existents ha permès reconstruir aquells dramàtics moments.
Els testimonis orals foren recollits fa pocs anys gràcies a un projecte col·lectiu que aconseguí aplegar-ne una setantena llarga.
Vist el cas figuerenc, que ha restat tant de temps en l'oblit, cal preguntar-nos: quantes altres Gernikes no hi deu haver que encara avui ens són desconegudes?
Enric Pujol Casademont (Figueres, 1960) és doctor en història per la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB).
Les polítiques públiques en memòria democràtica de la Generalitat de Catalunya
La Direcció General de Memòria Democràtica presenta en aquesta jornada les polítiques públiques de memòria de la Generalitat de Catalunya.
Tot això es du a terme des de la Direcció General de Memòria Democràtica i des de les entitats del sector públic Memorial Democràtic, Museu Memorial de l'Exili (MUME) i Consorci Memorial dels Espais de la Batalla de l'Ebre (COMEBE).
Aquesta jornada ens aproparà a les tasques fetes i els projectes que s'estan duent a terme en l'actualitat.
Gemma Domènech Casadevall, directora general de Memòria Democràtica (DGMD)
Les polítiques públiques en memòria democràtica del govern de la Generalitat de Catalunya: Reparació i reconeixement a les víctimes i foment de la memòria democràtica
Gemma Domènech Casadevall, directora general de Memòria Democràtica
Les polítiques del govern de la Generalitat de Catalunya en matèria de desapareguts i fosses de la Guerra Civil
Els organismes memorials públics: Memorial Democràtic, MUME i COMEBE
Les inscripcions se sol·liciten a inscripcions CEJFE fins al 10 d'octubre de 2019 a les 12 h.
Rebreu una resposta a la vostra sol·licitud per correu electrònic uns quants dies abans de l'activitat.
Nota: El CEJFE inaugura un nou aplicatiu, per accedir-hi per primera vegada haureu de reiniciar la contrasenya
i rebreu un correu a la bústia que heu indicat sempre per rebre notificacions del CEJFE.
Un cop heu accedit, reviseu i completeu les vostres dades per garantir el bon funcionament i registre del vostre expedient de formació.
Si és la primera vegada que us inscriviu a una activitat del CEJFE, haureu d'emplenar tot el registre.
Si trobeu dificultats per fer la sol·licitud d'inscripció en línia, podeu contactar amb l'Àrea d'Innovació i Gestió del Coneixement enviant un missatge a [EMAIL] indicant a l'assumpte del missatge el nom de l'activitat a la qual sol·liciteu la inscripció.
Direcció General de Memòria Democràtica i Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada
Conferència sobre "El Setè camió: el tresor perdut de la República" a càrrec d'Assumpta Montellà, autora del llibre "El Setè camió: el tresor perdut de la República", publicat per Ara Llibres.
Comentarem la història apassionant apassionant que recull aquest llibre d'investigació, que tracta com l'agònica República de Negrín va intentar salvar de la desfeta els tresors de la República en set camions.
Fotografia d'una escena del documental
L'Arxiu Nacional de Catalunya i la Filmoteca de Catalunya han organitzat, amb la col·laboració del Memorial Democràtic, la projecció del documental Los niños de Rusia, de Jaime Camino.
Tindrà lloc dimecres 14 de setembre, a la Filmoteca de Catalunya.
El film recull testimonis d'aquells infants que van esdevenir refugiats a Rússia arran de la Guerra Civil.
La presentació anirà a càrrec del crític cinematogràfic Esteve Riambau i de dos "nens de Rússia".
Després de la projecció, tindrà lloc una taula rodona amb Plàcid Garcia-Planas, director del Memorial Democràtic; Esteve Riambau, crític cinematogràfic i realitzador, i dos testimonis.
Aquesta sessió complementa l'exposició «Els "Niños de la Guerra" expliquen la seva vida, expliquen la teva història», que es pot visitar a la seu del Memorial Democràtic fins al 18 de setembre.
La mostra, produïda per l'Arxiu Nacional de Catalunya i l'associació Archivo de Guerra y Exilio, recorda els infants espanyols que van ser evacuats el 1937 a la Unió Soviètica, un fet històric esfereïdorament actual.
Arxiu Nacional de Catalunya, Asociación Archivo Guerra y Exilio i Filmoteca de Catalunya amb la col·laboració del Memorial Democràtic
La Càtedra Josep Termes organitza cada any una conferència anual a la Fatarella, coincidint amb la data en que l'historiador fou nomenat fill adoptiu de la població.
Enguany, i coincidint amb el vuitantè aniversari de l'inici de la Guerra Civil, el Dr.
Josep Maria Solé i Sabaté, Catedràtic d'Història Contemporània per la Universitat de Barcelona, farà una conferència amb el títol "Josep Termes, historiador clau del present", en la qual recordarà el treball de Termes per recuperar la memòria dels fets de la Fatarella.
Càtedra Josep Termes i Ajuntament de la Fatarella
Ruta "La xarxa sanitària" a Batea, amb visita guiada pels carrers de la població i al CI Hospitals de Sang i degustació de dolços del territori, gentilesa del Forn de Baix de la Fatarella, maridats amb el vi de licor Bruna d'Or del celler SAT La Botera de Batea.
Inici: 11 h - Punt de sortida: CI Hospitals de Sang, c, Major 4.
Preu: 6 € x/pax (menors de 12 anys gratuït)
Centre d'Interpretació Hospitals de Sang
Ruta "Lo setge" a Vilalba dels Arcs, amb visita guiada pels carrers de la població i al CI Soldats a les Trinxeres i degustació de dolços del territori, gentilesa del Forn de Baix de la Fatarella, maridats amb Mistela del celler Covilalba de Vilalba dels Arcs
Inici: 11 h - Punt de sortida: CI Soldats a les Trinxeres.
6 € x/persona (menors de 12 anys, gratuït)
Espais de la Batalla de l'Ebre (COMEBE)
Centre d'Interpretació Soldats a les Trinxeres
L'Agrupació de Supervivents de la Lleva del Biberó-41 celebra, cada 25 de juliol, un homenatge als morts.
La batalla de l'Ebre arrencà el 25 de juliol de 1938, i durant els 115 dies següents marcà la història del nostre país.
Des de 1989, l'Agrupació de Supervivents de la Lleva del Biberó-41 celebra, cada 25 de juliol, un homenatge als morts durant la batalla de l'Ebre al Monument a la Pau, situat a la cota 705 de la serra de Pàndols.
La trobada serà a les 12 h, i l'acte és obert a tothom qui vulgui participar-hi.
Entre les 10:30 h i les 11:30 h, s'espera l'arribada dels assistents (Biberons, familiars, simpatitzants i autoritats) a la Cota 705 de la serra de Pàndols, en vehicles particulars o autocar
A les 12:15 h celebració de la Missa a càrrec de Mn.
A les 13:15 h, ofrena floral al Cub de la Pau i parlament de les autoritats
Exposició fotogràfica del periodista Andreu Caralt
Tot comença amb una bola d'arbre de nadal i clou amb un rellotge de paret.
Abans-d'ahir és una mirada crua, trista però real, de la guerra i la destrucció que provoca en tots els àmbits de la vida.
De la Segona Guerra Mundial, major enfrontament bèl·lic de la humanitat, i de la Guerra Civil Espanyola, el conflicte que va destruir casa nostra.
Construeix un relat cronològic de 1933 a 1945 a partir d'imatges simbòliques d'objectes quotidians, convertits en testimoni de la història, i d'espais històrics, despullats de vida humana.
Abans-d'ahir vol ser un clam en defensa de la preservació dels espais de memòria, llegat que ens permet mantenir viva la història.
I vol ser un avís; no va passar ahir, sí abans-d'ahir.
I no estem immunes a què no torni a succeir.
Andreu Caralt Giménez (El Vendrell, 1971), és periodista ebrenc especialitzat en la Guerra Civil, la Segona Guerra Mundial i l'Holocaust.
Treballa a la redacció Ebre del Diari de Tarragona, és autor del diari digital Diari de Guerra i soci fundador de l'empresa de serveis turístics Terra Enllà.
Ha presentat, fins ara, dues exposicions fotogràfiques temàtiques al voltant d'aquests fets històrics.
La primera, el 2013, amb el títol 'Flors contra l'oblit', un viatge per espais de memòria d'arreu del món on l'homenatge a les víctimes dels dos bàndols en forma de flors pren el protagonisme.
I la segona, presentada el 2014, amb el títol 'Normandia, 70 anys després', un reportatge sobre els actes del 70è aniversari del desembarcament de Normandia.
Entrada gratuïta per a menors de 12 anys, aturats, discapacitat, guies oficials i personal docent
Consorci Memorial dels Espais de la Batalla de l'Ebre i Servei d'atenció als museus de les Terres de l'Ebre
L'exposició del Memorial Democràtic explica, des de la mirada de fotoperiodistes d'arreu del món, la fi de la Guerra Civil
Dijous, 26 de setembre, a les 19 h
El Memorial Democràtic acollirà, a partir del 26 de setembre, l'exposició 'A Nation in Retreat' (Una nació en retirada).
Aquesta mostra desplega, en un centenar de fotografies, una lectura, dia a dia, de la Retirada.
Es tracta d'una selecció de les imatges enviades per les agències internacionals entre el 26 de gener i el 10 de febrer de 1939.
Els mitjans de comunicació internacionals van cobrir la caiguda de Barcelona i la del conjunt de Catalunya el 1939.
Gairebé 250 periodistes i fotògrafs de premsa van ser acreditats per les autoritats franceses abans de ser enviats a la frontera de Catalunya per tal d'informar, amb els seus articles i fotografies, del drama humanitari que representava la Retirada civil i militar dels republicans espanyols i catalans.
L'important producció d'agències fotogràfiques locals o internacionals representa un patrimoni visual de primer ordre.
Totes aquestes imatges s'han convertit al llarg de les dècades en les peces essencials de la memòria gràfica d'aquest tràgic esdeveniment.
Tanmateix, aquest corpus visual, condicionat per la immediatesa de la seva difusió, per les seves diverses polítiques d'arxiu, no ha estat objecte d'un treball científic real.
L'exposició Una nació en retirada té la intenció de desplegar, a partir de més de 130 fotografies, una lectura, dia a dia, de la Retirada.
S'hi presenta una selecció de les imatges enviades per les agències internacionals entre el 26 de gener i el 10 de febrer de 1939.
Diumenges i festius de 10 a 14 h.
Memorial Democràtic, amb la col·laboració del Museu Memorial de l'Exili (MUME)
Acte de commemoratiu a la Pobla de Segur
El nazisme va tenir com a màxima prioritat eliminar a qui considerava els enemics del poble alemany.
La repressió, perfectament planificada, es va focalitzar principalment en els jueus, però també va afectar els seus adversaris polítics: els gitanos, els testimonis de Jehovà, els homosexuals, etc. La conseqüència d'aquesta barbàrie va ser l'assassinat de milions de persones, entre elles sis milions de jueus.
Durant la Segona Guerra Mundial, també es va perseguir aferrissadament uns deu mil republicans espanyols, que s'havien exiliat a França i que van ser deportats als camps de concentració i d'extermini del centre i l'est d'Europa.
Dos dels deportats originaris del Pallars tenien una estreta relació amb la Pobla de Segur, Josep Cubiló i Conxita Grangé.
Josep Cubiló Saurina (La Pobla de Segur, 1918 – Ausat, 1972) havia fugit a França després de la desfeta republicana al final de la Guerra Civil.
Va ser fet presoner de guerra per l'exèrcit alemany.
Al gener de 1941, va entrar al camp de concentració de Mauthausen, on sobrevisqué fins que el camp fou alliberat per l'exèrcit aliat l'any 1945.
No va voler retornar a l'Espanya franquista i es va establir al sud de França.
Conxita Grangé Beleta (Espui, 1925), membre de la resistència francesa contra l'ocupant alemany, fou deportada al camp de concentració de dones de Ravensbrück junt amb la seva tia, Elvira Ibarz, -que havia treballat a l'Hostal Roi de la Pobla– i una cosina seva, Maria Castelló.
Una de les germanes de Conxita Grangé, la Pepita, va viure a la Pobla després de casar-se amb Josep Rei Ribera, el qual s'havia exiliat amb el seu pare Josep Rei Coll, de casa Torallet.
Aquests lluitadors antifeixistes represaliats, molts dels quals van morir lluny de la terra que els va veure néixer i créixer, han estat, sovint, els grans oblidats de la nostra història recent.
Explicar-ne la trajectòria de vida i retre'ls homenatge és un deure col·lectiu.
Històries de vida de l'antifeixisme, l'exili i la deportació
Molí de l'Oli–Casa Mauri, La Pobla de Segur.
7 de setembre de 2019 a les 6 de la tarda
Presentació de l'acte a càrrec del Sr.
Ramon Enric Guimó, regidor de Cultura
Exposició "El camp de concentració per a dones de Ravensbrück"
Del 7 de setembre al 6 d'octubre
Memorial Democràtic, Ajuntament de La Pobla de Segur
Inauguració el dissabte 22 de juny a la Jonquera, amb la presència de l'artista, Moisès Genover
Moisès Genover (Figueres, 1928) és, a banda d'artista i ebenista, un nen de l'exili.
La seva família va marxar a l'exili en dues fases.
Primer el seu pare, Emili Genover, el 1939, i després, acabada la Segona Guerra Mundial, Moisès, el 1945, i finalment la resta de la família, el 1946, que van passar clandestinament per la zona de La Vajol.
El 1939, arran dels últims bombardejos sobre Figueres, el Moisès i les seves germanes Rosa i Felicia, amb 11, 12 i 9 anys respectivament, juntament amb la seva mare i la seva tia, van marxar camí de l'exili fugint de la repressió franquista amb les corrues immenses de refugiats, i van arribar fins a Pont de Molins sota la pressió de l'Exèrcit franquista, que bombardejava i metrallava la carretera.
Després van optar, aconsellats per uns veïns de Llers, retornar a Figueres.
Aquests episodis de la retirada a la comarca de l'Alt Empordà són evocats en sis pintures creades entre 2014 i 2016 que representen el vessant poètic i evocador de la vivència de l'horror viscut pels refugiats i la fugida de la població civil de la crisi humanitària que va representar l'exili republicà.
Aquestes pintures, com "fugim" o "arribada a Pont de Molins", les presentem per primer cop a l'Empordà a Can Laporta de La Jonquera, entre d'altres mostres de la seva obra pictòrica, més vinculada a temes florals, paisatges i abstracció matèrica.
El motiu de la seva exposició a la Jonquera es deu al 80è aniversari de l'exili republicà.
Un episodi que va viure directament la seva família i que els va condicionar el futur.
Moisès, que des de ben petit va mostrar grans dots pel dibuix, va estudiar a l'escola de Belles Arts de Perpinyà i va esdevenir ebenista, artesà de la fusta, escultor i pintor, tasca que ha recuperat després de la seva jubilació.
Actualment el Moisès, amb 91 anys, viu a Santa Maria La Mar, prop de Canet de Rosselló.
Sortides familiars a diversos indrets vinculats a l'exili de 1939
Portbou, poble fronterer que va ser la via de sortida de molts republicans al final de la Guerra Civil, i uns mesos mes tard va ser també una de les vies principals d'entrada de molts ciutadans europeus jueus i resistents antifeixistes que fugien de l'horror nazi.
Visitarem el cementiri i el monument "Passatges" de Dani Karavan, dedicat a la memòria del filòsof berlinès Walter Benjamin.
Dins d'aquesta activitat tindrà lloc una actuació artística de petit format.
Lloc de trobada: davant de l'oficina de turisme, Portbou.
Els desplaçaments es fan en transport propi del participant i el dinar no està inclòs.
Totes les sortides programades són els diumenges.
Museu Memorial de l'Exili (MUME)
El mes de febrer d'enguany s'han complert 80 anys de la fi de la Guerra Civil a Catalunya i del desplaçament forçós de població més gran de la història recent.
En record d'aquest esdeveniment històric de tanta transcendència en la memòria col·lectiva del país, la Generalitat ha decidit incloure en les commemoracions del 2019, els 80 anys dels exilis que va comportar el final de la Guerra Civil espanyola.
De la Guerra Civil espanyola a la nova Europa alemanya, al MUME els dies 30 i 31 de maig
Avinguda de les Corts Catalanes, 491
Entre el setembre de 1938 i el juny de 1940, Europa va implosionar en una nova guerra continental atiada pels feixismes i el nazisme i facilitada pels errors i les pors de les democràcies occidentals.
Mentre Espanya acabava de viure la guerra criminal que la gran coalició contrarevolucionària, encapçalada pel general Francisco Franco, havia imposat el juliol de 1936 contra el poder constitucional, representat en la Segona República, a Europa el feixisme italià i el nazisme duien a terme, pas a pas, els seus plans expansionistes i agressius, mentre a França i la Gran Bretanya es passava de l'apaivagament d'aquests feixismes i l'«Abans Hitler que Stalin», a la urgència d'intentar tancar una aliança amb la Unió Soviètica per posar fre ales agressions alemanyes i italianes.
El feixisme, en la seva versió espanyola, fet d'integrisme catòlic, nacionalisme radical i falangisme, va guanyar la guerra el març de 1939.
Immediatament es va obrir un doble procés de repressió brutal i exili massiu; Catalunya en va patir unes conseqüències singulars.
Praga i Tirana van caure la primavera de 1939 a mans dels feixismes europeus.
La Unió Soviètica va apostar per la seva supervivència.
Els Estats Units s'ho miraven de lluny.
Res ni ningú va poder, o voler, aturar la nova guerra europea.
El 3 de setembre, el conflicte ja era oficial.
El 20 de juny de 1940, la III República francesa desapareixia del mapa continental.
Vuitanta anys després de l'inici del conflicte, us convidem a revisitar, rellegir i recordar aquesta història europea.
Museu Memorial de l'Exili, Fundació Carles Pi i Sunyer, Memorial Democràtic de la Generalitat de Catalunya, Universitat Oberta de Catalunya, Dictatorships & Democracies, European Observatori on Memories - Fundació Solidaritat.
Col·laboren: Càtedra Walter Benjamin (Universitat de Girona), Grup de Recerca sobre l'Època Franquista / Centre d'Estudis sobre Dictadures i Democràcies (UAB), Diputació de Girona i Europe Citizens Programme of the European Union
Forma part del cicle de tres sortides culturals i commemoratives, organitzades pel Museu d'Història de Girona i el MUME, amb trajectes que emulen els que milers de persones van emprendre obligats a inicis de 1939
Girona - Darnius - La Vajol - Coll de Lli
Recorregut pels indrets relacionats amb els darrers dies de la Catalunya Republicana i l'evacuació del patrimoni cultural i els fons del Banc d'Espanya
Visitarem el Mas de Can Descalç, a Darnius, i continuarem el recorregut fins a La Vajol, on ens desplaçarem fins a la Mina canta.
En acabat, anirem a dinar a la mateixa població i acabarem amb un itinerari a peu fins el pas fronterer del Coll de Lli.
Guiatges a càrrec de: Salomó Marquès, professor emèrit d'Història de l'Educació de la UdG; Jordi Font, director del Memorial Democràtic (Generalitat de Catalunya); Miquel Serrano, historiador i conservador del Museu Memorial de l'Exili, Joaquim Nadal, historiador i professor emèrit de la UdG i Gemma Domènech, historiadora i Directora General de Memòria Democràtica (Generalitat de Catalunya).
Data límit d'inscripció i pagament: 6 de maig
MUME i Museu d'Història de Girona
Sortides familiars a diversos indrets vinculats a l'exili de 1939
Es començarà l'activitat al Museu Memorial de l'exili, a la Jonquera.
Tot seguit ens desplaçarem fins a la Vajol, on emprendrem a peu un dels camins d'exili més cèlebres, el Coll de Lli.
Per aquest pas fronterer, el 5 de febrer de 1939, els màxims representants de les institucions republicanes van arribar a territori francès.
Lloc de trobada: Museu Memorial de l'Exili, La Jonquera.
Els desplaçaments es fan en transport propi del participant i el dinar no està inclòs.
Totes les sortides programades són els diumenges.
Nens i nenes de 7 a 12 anys 8 €
Preus reduïts per a grups de 10 o més participants: general 12 € - nens i nenes de 7 a 12 anys 5 €
Museu Memorial de l'Exili (MUME)
L'Amical de Mauthausen i altres camps, la Xarxa Mai Més i d'altres entitats memorialistes han organitzat actes d'homenatge en record als deportats espanyols als camps nazis
Els supervivents de Mauthausen donen la benvinguda als soldats de l'Onzena Divisió Blindada.
Del 3 al 6 de maig tindran lloc els actes commemoratius del 74è aniversari de l'alliberament del camp de concentració nazi de Mauthausen (Àustria).
L'A mical de Mauthausen i altres camps, la Xarxa Mai Més i d'altres entitats memorialistes han organitzat actes d'homenatge en record als deportats espanyols als camps nazis.
Hi participaran la directora general de Memòria Democràtica, Gemma Domènech; el director del Memorial Democràtic, Jordi Font Agulló i estudiants de diversos centres educatius dels Països Catalans.
El 3 de maig es visitarà el castell de Hartheim.
També es faran actes d'homenatge a l' estació de Mauthausen i a la casa d'Anna Pointner.
Dissabte, 4 de maig, la comitiva visitarà el memorial i els túnels d'Ebensee, així com Bergkristall i el memorial de Gusen, i participarà als actes internacionals d'homenatge organitzats pel Comitè de Gusen.
Diumenge, 5 de maig, tindran lloc els actes organitzats pel Comitè Internacional de Mauthausen.
Els participants visitaran el Memorial i el camp de concentració el 6 de maig.
El camp de concentració de Mauthausen i el crematori de Gusen van ser un dels grans complexos d'extermini nazi.
Hi va haver fins a 200.000 persones.
La meitat van ser assassinades o van morir per les condicions infrahumanes en què vivien.
Hi van ser empresonats 10.000 espanyols, 2.200 dels quals eren catalans.
D'entre els presoners catalans que van sobreviure al camp, hi havia el fotògraf Francesc Boix i l'escriptor Joaquim Amat-Piniella, que va plasmar la seva experiència a la novel·la K. L. Reich, una de les grans obres de la literatura sobre l'Holocaust.
L'Amical de Mauthausen i altres camps i la Xarxa Mai Més
El projecte 'Camins' ret homenatge als exiliats republicans.
Fa 80 anys més de 500.000 persones van abandonar Espanya i van creuar els Pirineus buscant asil i refugi en terres franceses (la majoria d'ells, inicialment els contingents de refugiats de caràcter militar, als camps d'internament situat a les platges del Rosselló).
Treballadors, camperols, artistes, intel·lectuals, famosos o anònims, van quedar units sota el paraigües de l'exili, que, especialment a França, rep el nom de Retirada.
La Fundació Kruger, un centre d'art i història, amb la participació de vuit compositors (Bruno Giner, Bruno Naon, Bruno Mantovani, Pierre Noack, José Manuel López, Alexandros Markeas, Gualtiero Dazzi i Daniel Tosi) vinculats directament amb la Retirada, ha promogut la creació de l' espectacle musical i poètic 'Caminos', a través de la interpretació de vuit peces que porta a terme el músic Florentino Calvo, que toca diversos instruments de corda (mandolina, bandúrria, bouzouki, odu...).
MUME (Museu Memorial de l'Exili)
La fi de la Guerra Civil a Catalunya: la salvació del patrimoni i la supervivència de les institucions republicanes a l'exili
Girona - Darnius - La Vajol - Coll de Llí
Recorregut pels indrets relacionats amb els darrers dies de la Catalunya Republicana i l'evacuació del patrimoni cultural i els fons del Banc d'Espanya
Visitarem el Mas de Can Descalç, a Darnius, i continuarem el recorregut fins a La Vajol, on ens desplaçarem fins a la Mina canta.
En acabat, anirem a dinar a la mateixa població i acabarem amb un itinerari a peu fins el pas fronterer del Coll de Lli.
Guiatges a càrrec de: Salomó Marquès, professor emèrit d'Història de l'Educació de la UdG; Jordi Font, director del Memorial Democràtic de la Generalitat de Catalunya; Miquel Serrano, conservador del Museu Memorial de l'Exili, Joaquim Nadal, historiador i professor emèrit de la UdG i Gemma Domènech, historiadora i Directora General de Memòria Democràtica de la Generalitat de Catalunya.
La ruta forma part del cicle de tres sortides culturals i commemoratives amb motiu del 80 aniversari de la fi de la Guerra Civil i l'exili republicà, organitzades pel Museu d'Història de Girona i el MUME, amb trajectes que emulen els que milers de persones van emprendre obligats a inicis de 1939.
Data límit d'inscripció i pagament: 12 de març
MUME i Museu d'Història de Girona