En el marc de l'article 9.15 de l'Estatut d'autonomia de Catalunya, que confereix a la Generalitat la competència exclusiva en matèria de ports amb l'única limitació prevista en l'article 149.1.20 de la Constitució espanyola, el Parlament català va aprovar la Llei 5/1998, de 17 d'abril, de ports de Catalunya, que estableix l'organització del sistema portuari català, i regula també amb caràcter general la planificació, construcció, modificació, gestió, utilització i policia dels ports, dàrsenes, instal·lacions marítimes i marines interiors.
Les disposicions finals de la Llei 5/1998, de 17 d'abril, de ports de Catalunya, faculten el Govern de la Generalitat per dictar les normes necessàries per al desenvolupament i l'aplicació de la Llei, atenent tant les peculiaritats de les diferents instal·lacions portuàries com la complexitat del règim jurídic aplicable al domini públic portuari.
En aquesta línia, i en el marc de la disposició final segona, el Govern de la Generalitat va aprovar mitjançant el Decret 206/2001, de 24 de juliol, el Reglament de policia portuària, regulant d'una manera unitària el règim aplicable als ports, dàrsenes i instal·lacions marítimes de competència de la Generalitat.
El Decret que ara s'aprova ve a complementar el marc legal existent, desenvolupant els aspectes de la llei de ports de Catalunya relacionats amb la planificació, construcció, modificació, gestió i utilització dels ports, dàrsenes, instal·lacions marítimes i marines interiors, i les diferents vicissituds en la vida d'una instal·lació portuària en el sentit més ampli, i amb independència de l'activitat esportiva, comercial o pesquera de la instal·lació.
El text normatiu s'estructura en set capítols, quatre disposicions transitòries i una disposició addicional.
En el capítol 1 es defineixen l'objecte i àmbit d'aplicació del Reglament.
El capítol 2 desenvolupa les previsions de la Llei de ports de Catalunya pel que fa a la construcció de noves instal·lacions portuàries i a la realització d'obres d'ampliació de les existents, detallant els tràmits a seguir amb caràcter previ a l'atorgament d'una concessió administrativa.
El Reglament reconeix la possibilitat d'iniciar el procediment concessional tant a la iniciativa pública com a la iniciativa privada.
En aquest capítol s'estableixen també les peculiaritats que, atenent la diferent tipologia de les instal·lacions, afecten la sol·licitud, tramitació i condicions d'atorgament de les concessions, segons es tracti de ports artificials o naturals, cas en el qual destaca l'exigència d'una unitat de gestió, restringint-se'n la possible sol·licitud a les corporacions locals.
La regulació dels ports naturals, o zones de fondeig organitzat que tenen com a característica principal la temporalitat, va acompanyada de la prohibició, amb caràcter general, de fer ancoratges i fondejos de temporada fora de les àrees delimitades a aquest efecte, per acabar amb els fondejos incontrolats que malmeten el fons marí i perjudiquen el medi.
S'estableixen també peculiaritats en la tramitació de les dàrsenes i de les instal·lacions marítimes.
En tots els casos, destaca la preocupació per l'adopció de mesures mediambientals que garanteixin el creixement sostenible.
El capítol 3 fa referència a la gestió del domini públic portuari, regulant diferents aspectes de la vida d'una concessió ja existent, com ara la transmissió, modificació o pròrroga.
S'estableix també el règim aplicable als espais destinats a l'ús públic tarifat, amb la clara voluntat de fomentar el trànsit interportuari i garantir l'existència de places d'amarratge per a les embarcacions transeünts.
En el capítol 4 es regulen el règim de utilització del domini públic portuari, fent especial referència al procediment d'atorgament de concessions i autoritzacions per executar obres o fer activitats en l'interior de les zones de servei portuàries.
Cal destacar la diferent consideració jurídica del domini públic portuari respecte el domini públic marítim terrestre, acord amb la normativa bàsica estatal vigent sobre la matèria.
El capítol 5 fa referència als diferents aspectes de l'extinció d'una concessió, diferenciant segons la causa, imputable o no a la concessionària, i establint els principis que regulen el règim de continuació de l'explotació que preveu l'article 68 de la Llei de ports de Catalunya.
El capítol 6 desenvolupa els articles de la Llei de ports que es refereixen a la planificació portuària, amb una especial rellevància a la consolidació dels instruments urbanístics que garanteixen una perfecta integració del port en el municipi del qual ocupa l'àmbit territorial.
Finalment, el capítol 7 regula l'existència i el contingut del Registre d'usos del domini públic portuari.
S'aprova el Reglament de desenvolupament de la Llei 5/1998, de 17 d'abril, de ports de Catalunya, que consta com a annex al present Decret.
Els ports o dàrsenes que no tinguin aprovat un pla de delimitació de la zona de servei portuària l'han de redactar d'acord amb el projecte aprovat en atorgar-se la concessió administrativa corresponent, amb els seus modificats i complementaris, si és el cas, i presentar-lo en un termini de sis mesos, a comptar des de l'entrada en vigor d'aquest Reglament, davant la direcció general competent en matèria de ports.
Si el pla de delimitació de la zona de servei portuària inclou obres o instal·lacions no incloses en els projectes als quals es va atorgar la concessió, s'ha de seguir la tramitació següent:
a) El pla s'ha d'enviar a l'ajuntament del terme municipal on s'ubiqui el port o dàrsena per tal que informi sobre la seva adequació al planejament urbanístic vigent.
b) Quan poden estar afectades les seves competències, s'ha de sol·licitar un informe dels departaments competents en matèria d'urbanisme, de medi ambient, de pesca i de l'esport, que l'han d'emetre en el termini d'un mes.
c) La direcció general competent en matèria de ports donarà el tràmit d'audiència, si escau, a la concessionària i elevarà tot seguit la proposta de resolució a la persona titular del Departament de Política Territorial i Obres Públiques per a la seva resolució.
El que estableix aquesta disposició transitòria no és aplicable als ports, dàrsenes i instal·lacions marítimes que a l'entrada en vigor d'aquest Reglament tinguin aprovat definitivament el pla especial de desenvolupament del sistema portuari previst en l'article 37 de la Llei de ports de Catalunya, o n'estiguin tramitant l'aprovació.
Els usos habitacionals existents en zona de servei portuària autoritzats amb anterioritat a l'entrada en vigor de la Llei 22/1988, de 28 de juliol, de costes, d'acord amb el planejament urbanístic vigent aleshores i que disposin de la llicència municipal corresponent seguiran el règim transitori previst en la legislació de costes.
La prohibició regulada en l'article 24 s'ha d'aplicar progressivament des de l'entrada en vigor d'aquest Reglament i fins a l'1 de gener de 2005, d'acord amb les ordres i disposicions que dicti a aquest respecte el Departament de Política Territorial i Obres Públiques.
Aquest Reglament és d'aplicació a les marines interiors mentre no s'aprovi la normativa de desenvolupament a què fa referència la disposició final tercera de la Llei 5/1998, de 17 d'abril, de ports de Catalunya.
Es faculta el Departament de Política Territorial i Obres Públiques per tal que, mitjançant la direcció general competent en matèria de ports, adopti les mesures necessàries per crear i mantenir el Registre d'usos del domini públic portuari previst en l'article 57 del Reglament.
El present Reglament entrarà en vigor als vint dies de la publicació al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
Reglament de desenvolupament de la Llei 5/1998, de 17 d'abril, de ports de Catalunya.
El present Reglament té per objecte la regulació relativa a la planificació, construcció, modificació, gestió, explotació i extinció dels ports, dàrsenes i instal·lacions marítimes que són competència de la Generalitat, en desplegament i d'acord amb el que disposa la Llei de ports de Catalunya.
2.1 S'entén per port marítim el conjunt d'aigües marítimes, d'espais i accessos terrestres i d'instal·lacions, que tenen les condicions físiques, naturals o artificials, i d'organització, necessàries per fer les operacions portuàries que els són pròpies, en funció de l'ús a què es destinin, i que configuren la zona de servei portuària.
També formen part dels ports marítims i de la seva zona de servei el conjunt d'aigües exteriors adjacents necessàries per fer amb condicions de seguretat les operacions d'aproximació al port i fondeig de la flota mercant, pesquera o esportiva.
2.2 S'entén per dàrsena el conjunt de superfícies de terra i aigua incloses a la zona de servei d'un port marítim destinades a usos específics en funció de la flota, mercant, pesquera o esportiva, i a les activitats complementàries d'aquestes.
Les diferents dàrsenes incloses en la zona de servei portuària poden presentar sistemes de gestió diferenciats.
2.3 S'entén per instal·lació marítima el conjunt d'obres i instal·lacions, fixes o desmuntables, que, sense complir els requisits necessaris per ser considerades port marítim, ocupen espais de domini públic no inclosos en una zona de servei portuària, i que es destinen exclusivament o principalment al refugi d'embarcacions de petita eslora; al trànsit de mercaderies, passatgers o passatgeres o pesca; a l'avarada i fondeig d'embarcacions i altres elements nàutics.
Les àrees d'avarada, les plataformes estacionals, les marines seques, les palanques i passarel·les i les zones de fondeig tenen la consideració d'instal·lació marítima, així com els embarcadors existents al litoral català.
2.4 S'entén per port natural el conjunt d'aigües totalment o parcialment abrigades per la disposició natural dels terrenys que no precisen ni disposen d'obres d'infraestructura portuària i que es destinen a l'ancoratge temporal o estacional d'embarcacions, ja sigui mitjançant fondejos o mitjançant la utilització d'elements flotants desmuntables.
2.5 S'entén per marina seca el conjunt d'instal·lacions nàutiques necessàries per emmagatzemar embarcacions de petita eslora en terra, i que ofereixen els serveis propis d'una dàrsena o instal·lació marítima, concretament pel que fa a la posada en aigua i recollida per mitjans mecànics de les embarcacions i a les operacions de conservació i manteniment d'aquestes.
2.6 S'entén per operacions portuàries les operacions d'entrada, sortida, atracada, desatracada, estada, manteniment i reparació de vaixells i les de transferència entre aquests i terra o altres mitjans de transport, de mercaderies de qualsevol tipus, de pesca, d'avituallament i de passatgers o passatgeres o de tripulants, i també l'emmagatzematge temporal de les mercaderies esmentades en l'espai portuari, així com els serveis tècnics i complementaris necessaris per garantir aquestes operacions.
Aquest Reglament és d'aplicació als ports, a les dàrsenes i a la resta d'instal·lacions marítimes de competència de la Generalitat, amb independència de la seva tipologia pesquera, esportiva o comercial i del seu tipus de gestió.
Construcció de nous ports, dàrsenes i instal·lacions marítimes i ampliació dels existents
Els ports, dàrsenes i instal·lacions marítimes poden ser construïts i gestionats directament per l'administració portuària, mitjançant l'ens públic Ports de la Generalitat, mitjançant la constitució de consorcis amb entitats públiques, o mitjançant la col·laboració amb entitats privades, en qualsevol de les formes admeses per la llei.
5.1 D'acord amb el que preveu l'article 39 de la Llei de ports de Catalunya, la Generalitat de Catalunya, atenent-se a la normativa reguladora de la contractació de les administracions públiques, pot convocar concursos amb els objectes següents:
a) La selecció de projectes de construcció de ports, dàrsenes o instal·lacions marítimes.
b) L'atorgament de concessions administratives per a la construcció o per a l'explotació de ports, dàrsenes o instal·lacions marítimes.
c) L'atorgament de concessions administratives per a la construcció i explotació de ports, dàrsenes o instal·lacions marítimes.
5.2 En el cas que l'administració portuària convoqui un concurs en el mateix àmbit territorial en el qual estigui en curs una sol·licitud de concessió, cal que en el plec de condicions del concurs hi figuri de manera expressa l'obligació de qui en resulti adjudicatari de satisfer les despeses que la redacció del projecte hagi produït en el sol·licitant, llevat que sigui aquest l'adjudicatari.
A aquests efectes, només són reemborsables les despeses que s'acreditin mitjançant la presentació de les factures corresponents, i en cap cas es poden reconèixer indemnitzacions per qualsevol altre concepte.
6.1 Qualsevol persona jurídica, pública o privada, pot ser titular d'una concessió administrativa per a la construcció, per a l'explotació, o per a la construcció i explotació d'un port, en les condicions fixades en la Llei de ports de Catalunya i en aquest Reglament, i amb subjecció a la normativa vigent en matèria de domini públic portuari.
6.2 Qualsevol persona física o jurídica, pública o privada, pot ser titular d'una concessió administrativa per a la construcció, per a l'explotació o per a la construcció i explotació d'una dàrsena o una instal·lació marítima, en les condicions fixades en la Llei de ports de Catalunya i en aquest Reglament, i amb subjecció a la normativa vigent en matèria de domini públic portuari.
Construcció de nous ports i ampliació dels existents
7.1 Juntament amb la sol·licitud, les persones jurídiques, públiques o privades, interessades a obtenir una concessió per a la construcció d'un port, o per a l'ampliació d'un dels existents, han d'aportar la documentació següent:
a) Documentació acreditativa de la seva personalitat jurídica, amb identificació dels accionistes o socis promotors, i dels seus estatuts.
b) Informes d'institucions financeres, comptes anuals o declaració relativa a la xifra global de negocis, als efectes d'acreditar la solvència econòmica i financera del sol·licitant.
c) Avantprojecte o projecte bàsic redactat per tècnics o tècniques competents i visat pel col·legi professional corresponent.
El projecte bàsic ha de contenir els documents següents:
Memòria justificativa i descriptiva, amb inclusió dels criteris bàsics del projecte, programa d'execució de les obres i resta de dades significatives.
Plànols: de situació, a escala convenient; d'emplaçament, a escala no inferior a 1/5.000, on figurin la classificació i qualificació urbanística del sòl i subsòl de l'entorn; topogràfic de l'estat actual a escala no inferior a 1/1.000; de planta general, amb detall de les obres i instal·lacions projectades, i amb indicació de l'atermenament i la delimitació de la superfície a ocupar de domini públic marítim terrestre i zones de servitud; d'alçats i seccions característiques amb la geometria de les obres i instal·lacions.
Informació fotogràfica de la zona.
Pressupost, desglossant les unitats d'obra i les partides més significatives.
d) Projecte de pla de delimitació de la zona de servei portuària, d'acord amb el que preveu l'article 57 d'aquest Reglament.
e) Estudi economicofinancer en el qual s'acrediti la viabilitat de la inversió a fer, amb una valoració de les superfícies de terra i aigua en funció dels diferents usos que s'hi preveuen, i proposta de tarifes a aplicar, amb detall dels criteris seguits en la determinació del règim tarifari.
f) Proposta de reglament d'explotació i policia interior de la instal·lació portuària, així com del pla d'emergència corresponent.
h) Estudi justificatiu de la demanda, adaptat a les directrius que estableix el Pla de Ports de Catalunya, en el qual es justifiqui la conveniència del port projectat per satisfer de manera equilibrada la demanda existent en la zona afectada.
Aquest estudi ha d'incloure una anàlisi comparativa de les diferents opcions existents per satisfer aquesta demanda, de conformitat amb els criteris establerts en el Pla de Ports de Catalunya.
i) Estudi d'impacte mediambiental, que ha d'incloure un estudi de fons marí, de l'impacte sobre la dinàmica litoral, d'hidrogeologia de la costa, de qualitat de les aigües interiors i exteriors del port i cartografia dels alguers de fanerògames marins limítrofes, així com les mesures proposades per compensar l'impacte en els recursos pesquers.
l) Quan per executar un projecte sigui necessari utilitzar béns no inclosos en el domini públic marítim terrestre, cal que la persona sol·licitant acrediti documentalment la disponibilitat dels terrenys afectats.
En cas contrari, el projecte ha de comprendre la relació individualitzada dels béns i els drets necessaris als efectes expropiatoris, amb les dades següents:
Plànol parcel·lari, amb senyalització de les finques individualitzades i el seu estat material i jurídic, indicant la línia d'atermenament del domini públic marítim terrestre.
Identificació de qui n'ostenta la titularitat o la seva representació legal i de totes aquelles persones que tinguin algun dret susceptible d'indemnització sobre les finques afectades, amb indicació del domicili de totes.
Valoració econòmica dels béns i drets afectats.
m) Resguard acreditatiu de la constitució d'una fiança provisional a la Caixa General de Dipòsits, a favor de la direcció general competent en matèria de ports, per import d'un 2% del pressupost de les obres i instal·lacions incloses en el projecte bàsic.
7.2 En el cas que manqui part de la documentació esmentada en els apartats anteriors, és d'aplicació el que estableix l'article 71 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.
8.1 La direcció general competent en matèria de ports ha d'informar en un termini de tres mesos sobre l'adequació de la proposta al Pla de Ports de Catalunya i comprovar l'adequació al planejament vigent.
Si aquest tràmit és favorable, s'ha de fer la confrontació sobre el terreny, aixecant l'acta i els plànols de situació d'acord amb el que preveu en l'apartat següent, i s'ha de continuar el procediment.
En cas contrari, s'ha d'arxivar la sol·licitud, sense més tràmit que l'audiència a la peticionària.
8.2 Als efectes d'aixecar l'acta de confrontació, la peticionària, acompanyada del personal tècnic que consideri convenient, s'ha de presentar al lloc on es vol executar el projecte amb els plànols corresponents.
També hi acudirà, per part de l'Administració, la persona responsable de la tramitació del projecte acompanyada pel personal tècnic corresponent.
Durant l'acte de confrontació s'ha d'examinar la viabilitat del projecte i la seva adequació al medi, i se n'ha d'aixecar l'acta, on ha de constar el nom i càrrec de les persones assistents, el lloc i data de la reunió i totes les observacions de les quals les parts vulguin deixar constància.
A l'acta s'hi ha d'annexar el plànol corresponent, en el qual, en el seu cas, s'ha de fer constar, per part de la representació de l'Administració, les modificacions i esmenes necessàries per adequar el projecte al medi on s'ha d'executar l'obra.
Aquesta acta l'han de signar totes les persones assistents.
La peticionària ha d'aportar a la direcció general competent en matèria de ports, en un termini no superior als vint dies hàbils a comptar des de l'aixecament de l'acta de confrontació, nou exemplars més de tota la documentació esmentada en l'apartat 1 de l'article 8.
10.1 El projecte, amb la documentació annexa, s'ha de sotmetre per un període de dos mesos a informe, preceptiu pel que fa a les seves competències, dels organismes següents:
Ens locals en l'àmbit territorial dels quals es preveu la construcció.
Departament de la Generalitat competent en matèria de protecció civil.
10.2 Transcorregut el termini de dos mesos sense rebre els informes corresponents, es continua la tramitació, llevat que es tracti d'un informe determinant per a la resolució del procediment, cas en el qual és d'aplicació el que disposa l'article 83.3 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.
10.3 La direcció general competent en matèria de ports pot sol·licitar lliurement informes a qualsevol altra entitat o organisme oficial, si considera que l'execució del projecte pot afectar les seves competències.
A la vista de l'expedient, la direcció general competent en matèria de ports ha d'analitzar la documentació aportada, la viabilitat del projecte, el resultat de la informació institucional i, si és el cas, ha d'aprovar tècnicament el projecte en el termini de quatre mesos.
13.1 Una vegada notificada a la peticionària l'aprovació tècnica del projecte, l'expedient complet, amb l'estudi d'impacte i la relació dels béns i drets afectats, s'ha de sotmetre a informació pública per un període de trenta dies hàbils mitjançant la publicació al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, en un diari de circulació habitual en l'àmbit territorial de referència i al tauler d'anuncis de l'Ajuntament en l'àmbit territorial del qual s'ubica el projecte.
13.2 Finalitzat el termini d'informació pública s'ha de donar trasllat a la peticionària de les al·legacions rebudes per tal que en un termini de 15 dies hàbils al·legui, si així ho desitja, allò que consideri adient per a la defensa dels seus interessos.
13.3 Transcorregut aquest termini, la direcció general competent en matèria de ports ha de valorar i pronunciar-se, en un termini de dos mesos, sobre les al·legacions i observacions rebudes.
L'acord s'ha de comunicar a les persones interessades, ja sigui de manera individualitzada, o conjunta pel total d'al·legacions.
L'expedient complet s'ha de trametre al departament de la Generalitat competent en matèria de medi ambient per tal que emeti la declaració d'impacte mediambiental, de conformitat amb la normativa vigent.
Una vegada notificat a la peticionària el resultat de la declaració d'impacte mediambiental, aquesta té un termini màxim de cinc mesos per presentar el projecte constructiu de les obres i instal·lacions objecte de la concessió, en el qual s'han d'incloure les mesures mediambientals aprovades i les observacions i prescripcions de qualsevol tipus que de manera expressa, i de resultes de la tramitació, indiqui l'administració portuària.
16.1 En el termini de dos mesos des de la presentació del projecte constructiu, la direcció general competent en matèria de ports ha de sotmetre a l'acceptació de la peticionària les condicions i prescripcions a partir de les quals es pot atorgar la concessió.
16.2 El plec de condicions i prescripcions ha de ser acceptat o rebutjat per la peticionària en el termini d'un mes.
En el cas que es presentin observacions, la direcció general competent en matèria de ports disposa d'un mes per valorar-les i sotmetre-les novament a la peticionària per a la seva acceptació o rebuig en la seva totalitat en un termini de 15 dies hàbils.
16.3 La no-acceptació de les condicions, o el desistiment de la sol·licitud, comporta la pèrdua de la fiança dipositada, llevat que obeeixi a un increment del cost del projecte a conseqüència de les modificacions imposades per l'Administració.
Aquesta circumstància ha de ser justificada per la persona interessada i valorada per la direcció general competent en matèria de ports.
En cap cas es pot considerar que existeix aquesta sobrepuja si l'increment és inferior al 10% del pressupost del projecte.
Canvi de titularitat de la sol·licitud de concessió
Amb anterioritat al sotmetiment de condicions i prescripcions, la direcció general competent en matèria de ports pot autoritzar, de manera excepcional, el canvi de titularitat de la sol·licitud de concessió, prèvia petició justificada, sempre que es compleixin els requisits següents:
Que el canvi de titularitat es fonamenti en raons d'interès general o social degudament acreditades, o en la participació d'una administració pública afectada territorialment.
Que es produeixi la subrogació expressa del nou sol·licitant en tots els drets, deures i obligacions dimanants del procediment en curs.
Que el nou sol·licitant ofereixi garanties de solvència per no posar en perill la viabilitat de l'actuació, en els termes que preveu l'article 7.
18.1 Una vegada acceptades les condicions i prescripcions per part de la peticionària, la direcció general competent en matèria de ports ha d'elaborar una proposta de resolució relativa a l'aprovació definitiva del projecte constructiu i a l'atorgament de la concessió administrativa.
La resolució de l'expedient correspon al conseller de Política Territorial i Obres Públiques o al Govern de la Generalitat, de conformitat amb l'ordre competencial establert en l'article 6 de la Llei de ports de Catalunya.
18.2 L'aprovació del projecte implica la declaració d'utilitat pública i la necessitat d'ocupació temporal o l'expropiació forçosa dels béns i drets afectats, si és el cas, per l'objecte del projecte.
18.3 La resolució s'ha de publicar al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya i s'ha de notificar, en el termini de deu dies hàbils, a la peticionària, a les persones interessades i a la resta d'administracions públiques amb competències per raó del territori o de la matèria.
18.4 Atorgada la concessió, la concessionària ha de presentar el títol constitutiu al Registre de la Propietat, als efectes de la seva inscripció en els termes que preveu la legislació hipotecària, en el termini de dos mesos a comptar des de la notificació de la resolució d'aprovació definitiva del projecte i atorgament de la concessió.
19.1 En el termini d'un mes a comptar des de la notificació de la resolució d'atorgament de la concessió administrativa, la concessionària ha d'incrementar davant la Caixa General de Dipòsits la fiança provisional fins al 20 per 100 del pressupost de les obres i instal·lacions corresponents a la infraestructura portuària, d'acord amb el pressupost inclòs en el projecte constructiu aprovat definitivament per l'organisme competent.
19.2 A proposta de la concessionària, i d'acord amb el plec de condicions generals de la concessió, es pot acordar la devolució esglaonada de la fiança definitiva.
La direcció general competent en matèria de ports ha d'aprovar la proposta, garantint que no quedi desvirtuada la finalitat de la fiança.
La devolució esglaonada l'ha d'acordar la direcció general competent en matèria de ports, prèvia certificació d'obra feta, signada conjuntament pel tècnic director o tècnica directora de l'obra i pel tècnic o tècnica designat per la direcció general competent en matèria de ports, en el termini màxim d'un mes des de la seva sol·licitud.
19.3 Una vegada aprovada l'acta de reconeixement final de les obres, s'ha de retornar, a petició de la concessionària, la part que encara resti de la fiança definitiva dipositada, llevat l'equivalent al 2% del valor del projecte constructiu, que passa a ser garantia definitiva de gestió dels serveis portuaris concedits.
19.4 Si durant la vigència de la concessió administrativa s'imposen a la concessionària penalitats o indemnitzacions, i s'han de fer efectives mitjançant l'execució d'una part de la fiança dipositada o de la seva totalitat, el concessionària ha de reposar o ampliar, en el termini d'un mes a comptar des de la notificació corresponent, la fiança en la quantia que l'administració portuària acordi.
L'incompliment d'aquesta obligació és causa de resolució de la concessió.
Els ports naturals s'han d'organitzar en unitats de gestió, mitjançant la figura de la concessió administrativa.
21.1 Els ajuntaments en l'àmbit territorial dels quals es troba l'àrea destinada a port natural han de presentar davant la direcció general competent en matèria de ports una sol·licitud per gestionar el port acompanyada de la documentació següent:
Projecte de delimitació de la zona de servei portuària.
Projecte redactat per un tècnic o tècnica competent que detalli, si és el cas, les instal·lacions marítimes necessàries de suport a l'ancoratge de les embarcacions.
Estudi justificatiu de la demanda estacional, adaptat al Pla de Ports de Catalunya, que justifiqui la conveniència d'autoritzar el port natural.
Estudi d'impacte mediambiental del port natural, que ha d'incloure l'estudi del fons marí i cartografia dels alguers de fanerògames marins limítrofes.
Proposta de gestió del port natural que inclogui el projecte de reglament d'explotació i policia, i l'estudi econòmic i financer amb detall del règim tarifari previst.
21.2 En el cas que manqui una part de la documentació esmentada en l'apartat anterior, és d'aplicació el que estableix l'article 71 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.
22.1 La documentació corresponent s'ha de sotmetre a informe dels organismes següents per un termini d'un mes:
22.2 Simultàniament, i pel mateix període, s'ha de sotmetre a informació pública mitjançant la publicació al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, en un diari de circulació habitual en l'àmbit territorial de referència i al tauler d'anuncis de l'ajuntament en l'àmbit territorial del qual se situï el port natural.
22.3 El projecte corresponent, amb la seva documentació annexa, s'ha de trametre a l'administració estatal competent en matèria de domini públic marítim terrestre per tal que informi, en el termini de dos mesos, sobre l'adscripció a la Generalitat del domini públic afectat pel port natural, de conformitat amb la normativa vigent aplicable.
Aquesta adscripció té efectes exclusivament per a la finalitat a la qual està vinculada.
22.4 Correspon al conseller o consellera de Política Territorial i Obres Públiques, a proposta de la direcció general competent en matèria de ports, l'aprovació definitiva dels projectes dels ports naturals i l'atorgament de concessió administrativa per a la seva explotació.
Termini i condicions d'atorgament
23.1 Els ajuntaments poden gestionar els ports naturals de manera directa o indirecta, per qualsevol dels mitjans reconeguts per la legislació vigent.
En qualsevol cas, l'ajuntament és el responsable directe davant l'administració portuària de la gestió, explotació i policia del port natural.
23.2 Les concessions corresponents a ports naturals s'atorguen per un període màxim de deu anys.
23.3 L'explotació dels ports naturals, per la seva pròpia naturalesa, té caràcter estacional i es destina a satisfer una demanda puntual habitual.
La resolució d'atorgament ha de concretar el període de funcionament del port, que no pot ser superior al comprès entre el 15 de març i el 30 de setembre de cada any.
En tots els casos, la làmina d'aigua ha de quedar totalment lliure de qualsevol instal·lació o ocupació fora dels períodes expressament autoritzats.
23.4 En la resolució s'ha de fixar l'obligació de constituir un dipòsit suficient per garantir l'aixecament de les instal·lacions fora de la temporada autoritzada i la restitució del domini públic a la seva situació inicial.
23.5 La gestió i explotació d'un port natural genera el corresponent cànon d'explotació a favor del departament de Política Territorial i Obres Públiques, de conformitat i amb els efectes previstos en l'article 68.7 de la Llei de ports de Catalunya.
Prohibició d'ancoratges i fondejos de temporada fora dels ports naturals
Es prohibeixen amb caràcter general els ancoratges i fondejos de temporada fora dels ports naturals i de les aigües adjacents als ports.
25.1 Les persones físiques o jurídiques, públiques o privades, interessades a obtenir una concessió administrativa per a la construcció, explotació o construcció i explotació d'una dàrsena, o per a l'ampliació d'una ja existent, s'han d'ajustar, pel que fa a la documentació necessària i als requisits de tramitació, al règim previst en la secció 3 d'aquest capítol.
25.2 Ports de la Generalitat és l'ens competent per tramitar les concessions administratives relatives a les dàrsenes en l'àmbit del domini públic portuari que li sigui adscrit.
Instal·lacions marítimes i marines seques
26.1 Les persones físiques o jurídiques interessades en la construcció o la modificació, explotació o construcció i explotació d'una instal·lació marítima competència de la Generalitat, o d'una marina seca no inclosa dins la zona de servei d'un port, han d'aportar, juntament amb la sol·licitud, la documentació següent per quintuplicat:
a) Informes d'institucions financeres, comptes anuals o declaració relativa a la xifra global de negocis, als efectes d'acreditar la solvència econòmica i financera del sol·licitant.
b) Avantprojecte o projecte bàsic, redactat per un tècnic o tècnica competent i visat pel seu col·legi professional, que ha d'incloure una memòria justificativa i descriptiva amb les dades més significatives i el detall dels terminis d'execució; plànols de situació, d'emplaçament, topogràfic i de planta, amb detall de les obres i instal·lacions projectades a escala suficient; informació fotogràfica de la zona, i pressupost desglossat.
c) Projecte de pla de delimitació de la zona de servei.
d) Estudi justificatiu de la demanda, adaptat a les directrius que estableix el Pla de Ports de Catalunya, en el qual es justifiqui la conveniència de l'actuació projectada per satisfer de manera equilibrada la demanda existent en la zona afectada.
e) Estudi d'impacte mediambiental, amb inclusió d'estudi del fons marí, i cartografia dels alguers de fanerògames marins limítrofes.
També ha d'incloure un estudi de l'impacte sobre la dinàmica litoral, d'hidrogeologia de la costa, de qualitat de les aigües interiors i exteriors del port i un programa de gestió ambiental, quan el projecte s'hagi de sotmetre a avaluació d'impacte ambiental.
f) Proposta de reglament d'explotació i policia, i estudi econòmic financer amb detall del règim tarifari previst.
Quan el projecte s'ha de sotmetre a una avaluació d'impacte ambiental, també ha d'incloure un estudi de l'impacte sobre la dinàmica litoral, d'hidrogeologia de la costa, de qualitat de les aigües interiors i exteriors del port i un programa de gestió ambiental.
26.2 En el cas de les marines seques i altres instal·lacions marítimes que requereixin l'execució d'obres fixes, s'ha de presentar també la documentació següent:
c) Plànols on figuri la classificació i qualificació urbanística del sòl i subsòl a ocupar.
d) Certificació de disponibilitat dels terrenys no inclosos en el domini públic marítim terrestre o, en el seu cas, un annex d'expropiacions en els termes establerts en l'article 7.1.l) d'aquest Reglament.
f) Justificació d'haver constituït davant la Caixa General de Dipòsits, a favor de la direcció general competent en matèria de ports, una fiança corresponent al 2% del valor total de les obres d'instal·lacions projectades.
26.3 En el cas que la sol·licitud la formulin societats mercantils o entitats de caràcter associatiu, s'han d'identificar els seus accionistes o els socis promotors.
26.4 En el cas que manqui part de la documentació esmentada en l'apartat anterior, és d'aplicació el que estableix l'article 71 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.
La direcció general competent en matèria de ports ha d'informar en un termini de dos mesos sobre l'adequació de la proposta al Pla de Ports de Catalunya i sobre la seva viabilitat.
Si aquest tràmit és favorable, ha de fer la confrontació del projecte sobre el terreny.
En cas contrari, s'ha d'arxivar la sol·licitud sense cap altre tràmit que l'audiència a la peticionària.
Informació institucional i informació pública
28.1 La documentació corresponent s'ha de sotmetre a informe dels següents organismes per un termini d'un mes:
Ens locals en l'àmbit territorial dels qual es preveu la instal·lació.
28.2 En el supòsit previst en l'apartat 2 de l'article 26 s'ha de sol·licitar en el mateix termini un informe al departament de la Generalitat competent en matèria d'urbanisme.
28.3 Simultàniament, i pel mateix període, s'ha de sotmetre a informació pública mitjançant la publicació al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, en un diari de circulació habitual en l'àmbit territorial de referència, i en el tauler d'anuncis de l'ajuntament en l'àmbit territorial del qual s'ubica la instal·lació marítima.
En el cas que l'actuació comporti l'execució d'obres fixes en el domini públic marítim terrestre, o altres obres marítimes que puguin alterar la costa, el projecte, juntament amb la documentació complementària, s'ha de trametre al departament de la Generalitat competent per emetre la declaració d'impacte mediambiental, de conformitat amb la normativa vigent.
Correspon al conseller o consellera de Política Territorial i Obres Públiques, a proposta de la direcció general competent en matèria de ports, la resolució sobre l'aprovació definitiva del projecte i l'atorgament de la concessió administrativa per a la construcció, explotació o construcció i explotació de marines seques i altres instal·lacions marítimes.
En el termini d'un mes a comptar des de la notificació de la resolució, la concessionària haurà de dipositar davant la Caixa General de Dipòsits, a favor de l'administració portuària, una fiança de gestió corresponent al 2% del valor de les obres i instal·lacions.
Explotació del domini públic portuari
33.1 La responsabilitat de l'explotació i conservació del port, dàrsena o instal·lació marítima davant l'administració portuària recau en la persona titular de la concessió administrativa, que pot gestionar-la de qualsevol de les maneres reconegudes per la llei.
33.2 Ports de la Generalitat gestiona el domini públic portuari que li sigui adscrit, de conformitat amb el que estableix l'article 7 de la Llei 5/1998, de ports de Catalunya.
33.3 Els contractes que de conformitat amb l'article 60 de la Llei de ports de Catalunya es formalitzin entre la concessionària i terceres persones, físiques o jurídiques, amb l'objecte de cedir-los temporalment l'ús i gaudi d'elements portuaris no reservats a l'ús públic tarifat són contractes de dret privat, i no comporten cap relació jurídica amb l'administració portuària.
La formalització d'aquests contractes en cap cas eximeix la concessionària de la seva responsabilitat única davant l'administració portuària.
33.4 El concessionari, prèviament a l'atorgament dels contractes previstos en l'apartat anterior, ha de trametre a l'administració portuària competent un contracte tipus.
L'administració ha de comprovar si el contracte tipus proposat s'ajusta a les clàusules de la concessió i hi ha de donar la seva conformitat en el termini d'un mes.
Transcorregut aquest termini sense que hi hagi pronunciament exprés, s'entén que la conformitat ha estat atorgada.
El coneixement per l'administració portuària d'aquests contractes en cap cas comporta un canvi de titularitat de la concessió administrativa ni eximeix la responsabilitat única de la concessionària.
34.1 La transmissió de la concessió, en els termes que estableix l'article 62 de la Llei de ports de Catalunya, requereix autorització prèvia expressa de l'administració portuària competent.
A aquests efectes, la concessionària ha d'adreçar-li una sol·licitud en la qual es manifesti la voluntat de transmetre la concessió administrativa, acompanyada de la declaració de la part cessionària de subrogar-se en tots els drets i deures que dimanin de la concessió.
A la sol·licitud s'hi ha d'adjuntar documentació acreditativa de la personalitat del cessionari i de la seva solvència, de la manera que preveu l'article 7.1.a) i b) d'aquest Reglament.
L'administració portuària pot exigir l'aportació d'altres dades i documents complementaris que cregui convenients per tal d'acreditar-ho.
El títol de transmissió de la concessió s'ha d'inscriure al Registre de la Propietat i s'ha de comunicar a l'administració portuària.
34.2 La transmissió de les concessions atorgades per Ports de la Generalitat en el domini públic portuari que té adscrit queda subjecta també als requisits que s'estableixen en l'article 83.1 de la llei 5/1998, de ports de Catalunya, i d'acord amb la legislació de contractes de les administracions públiques.
L'efectivitat de la transmissió s'ha de comunicar a Ports de la Generalitat.
34.3 L'administració portuària competent s'ha de pronunciar en relació amb l'autorització sol·licitada en el termini de dos mesos.
Transcorregut aquest termini sense pronunciament exprés, s'ha d'entendre denegada l'autorització.
Dintre d'aquest mateix termini, l'administració portuària pot optar per exercir el dret de tempteig que preveu l'article 62.1 de la Llei.
El dret de retracte el pot exercir en el termini de tres mesos a comptar des que l'administració portuària té coneixement que s'ha fet la transmissió, mitjançant la comunicació prevista en l'apartat 1 d'aquest article, sempre que concorrin raons d'interès públic.
34.4 La persona titular de la concessió administrativa ha de notificar a la direcció general competent en matèria de ports o a Ports de la Generalitat, amb caràcter previ a la seva formalització, qualsevol contracte o canvi de socis i sòcies o partícips que suposi l'entrada de tercers en l'explotació de la concessió.
L'administració portuària competent pot oposar-s'hi mitjançant un acord motivat quan consideri que pot afectar la correcta explotació de la concessió.
35.1 Durant la vigència d'una concessió administrativa, la direcció general competent en matèria de ports o el Comitè Executiu de Ports de la Generalitat poden, a petició de la concessionària, autoritzar modificacions que no comportin una ampliació de la zona de servei ni edificacions no previstes en el projecte de construcció.
35.2 Les obres de manteniment, reparació i rehabilitació d'una concessió administrativa, així com les de millora que no impliquen canvis substancials respecte als projectes aprovats, poden ser autoritzades sense cap altre tràmit per la direcció general competent en matèria de ports o pel Comitè Executiu de Ports de la Generalitat.
35.3 No tenen la consideració de modificació els projectes que comporten una ampliació del domini públic marítim terrestre adscrit, o la construcció d'obres o instal·lacions que puguin produir una alteració del domini públic marítim terrestre, o afectar la costa i la seva regressió, casos en els quals cal atenir-se a la tramitació prevista en la secció 3 del capítol 2 d'aquest Reglament.
35.4 No tenen la consideració de modificació els projectes que comporten l'ocupació del domini públic portuari ja adscrit amb obres i instal·lacions no previstes en el projecte de construcció, cas en el qual la tramitació s'ha d'ajustar al previst en el capítol 4 d'aquest Reglament.
En els termes que estableixen els articles 62.2 i 83.2 de la llei de ports de Catalunya, la constitució d'hipoteques o altres drets de garantia sobre els drets i obligacions dimanants de les concessions, així com el seu eventual embargament, requereix en tots els casos autorització prèvia del Departament de Política Territorial i Obres Públiques, mitjançant la direcció general competent en matèria de ports, o de Ports de la Generalitat.
37.1 D'acord amb el que disposa l'article 60.4 de la Llei de ports de Catalunya, s'ha de reservar com a mínim un 10% del nombre total d'amarratges d'un port a l'ús públic tarifat per a ús d'embarcacions d'esbarjo (actual llista 7) transeünts.
Aquests amarratges han de quedar degudament identificats en el pla de delimitació de la zona de servei portuària.
37.2 Qualsevol modificació en la ubicació o disposició d'aquests amarratges requereix autorització de la direcció general competent en matèria de ports, o de Ports de la Generalitat.
37.3 L'ocupació per part dels i les transeünts dels amarratges d'ús públic tarifat comporta l'obligació d'acreditar la tarifa portuària corresponent.
A aquest efecte, la direcció general competent en matèria de ports ha de fixar anualment l'import màxim exigible per dia d'estada per a cada instal·lació o grup d'instal·lacions, el qual ha d'estar disponible i a la vista al tauler d'anuncis del port.
37.4 La zona destinada a l'ús públic tarifat ha d'estar convenientment senyalitzada, d'acord amb la normativa aprovada pel Departament de Política Territorial i Obres Públiques.
37.5 La concessionària, o el responsable de la gestió del port, ha de portar el registre de totes les embarcacions que ocupen la zona d'ús públic tarifat, detallant com a mínim la matrícula de l'embarcació, identificació del patró i els dies d'estada.
Les dades actualitzades del registre han de ser trameses semestralment a la direcció general competent en matèria de ports o a Ports de la Generalitat, i sempre que li siguin requerides expressament.
37.6 L'ocupació dels amarratges d'ús públic tarifat per embarcacions diferents a les d'esbarjo en trànsit (actual llista 7) només pot obeir a circumstàncies excepcionals i requereix l'autorització prèvia de l'administració portuària.
37.7 Els amarratges d'ús públic tarifat no poden ser ocupats per la mateixa embarcació per un període superior a quinze dies en temporada alta, o a tres mesos en temporada baixa.
A aquests efectes, es considera temporada alta la compresa entre l'1 de juliol i el 31 d'agost.
Utilització del domini públic portuari
Concessions en domini públic portuari adscrit a Ports de la Generalitat
38.1 Tota ocupació del domini públic portuari adscrit a Ports de la Generalitat per un termini superior a tres anys o per un altre d'inferior però amb obres o instal·lacions no desmuntables s'ha de fer mitjançant l'atorgament d'una concessió administrativa.
38.2 A la sol·licitud corresponent s'hi ha d'adjuntar la documentació següent:
Documentació acreditativa de la personalitat del sol·licitant.
Projecte bàsic, amb plànols de planta i alçats, memòria justificativa i descriptiva, programa d'execució, i pressupost estimat desglossat, per quadriplicat.
Estudi econòmic financer detallat en el qual es justifiqui la viabilitat de la inversió a fer en funció del termini previst.
Resguard acreditatiu de la constitució d'una garantia provisional a la Caixa General de Dipòsits, a favor de l'administració portuària competent, per import d'un 2% del pressupost de les obres i instal·lacions.
38.3 Ports de la Generalitat ha de sol·licitar un informe d'adequació al planejament urbanístic vigent a l'ajuntament corresponent, que haurà de ser emès en el termini d'un mes.
En cas contrari, es podrà continuar la tramitació.
Tanmateix, no es poden atorgar concessions administratives per a ocupacions que s'oposin al pla especial que desenvolupa el sistema portuari o, en cas que aquest no estigui aprovat definitivament, al pla de delimitació de la zona de servei portuària, sense la modificació prèvia dels instruments urbanístics corresponents.
38.4 També ha de sol·licitar l'informe de les altres administracions i organismes públics o privats les competències o interessos dels quals puguin resultar afectats per l'atorgament de la concessió.
38.5 Ports de la Generalitat ha de resoldre la sol·licitud motivadament, fixant les condicions, les prescripcions i el termini que han de regir la concessió administrativa.
L'eficàcia del títol d'atorgament resta condicionada a l'obtenció de la llicència municipal corresponent, de conformitat amb l'article 30.4 de la Llei de ports de Catalunya, i de la resta de permisos exigibles per raó de l'activitat a desenvolupar.
Autoritzacions en domini públic portuari adscrit a Ports de la Generalitat
39.1 L'ocupació del domini públic portuari adscrit a Ports de la Generalitat amb béns mobles o instal·lacions desmuntables, o per la realització d'activitats no habituals, requereix autorització prèvia de Ports de la Generalitat.
S'entén per instal·lacions desmuntables les que requereixen, com a màxim, obres puntuals de fonamentació, constituïdes per elements prefabricats, mòduls, plafons o similars, que es muntin i desmuntin sense necessitat de demolició.
S'entén per ocupació amb béns mobles la que es produeix pel seu estacionament de manera continuada o, en tot cas, per un termini superior a un dia.
S'entén per activitats no habituals aquelles relacionades amb esdeveniments esportius, culturals o socials, industrials, comercials o de prestació de serveis al públic no vinculats directament amb l'activitat portuària.
39.2 La persona interessada ha d'adreçar un escrit de sol·licitud a Ports de la Generalitat detallant les activitats a desenvolupar, les característiques de les instal·lacions desmuntables i el seu pressupost estimat, la superfície a ocupar i el termini durant el qual se sol·licita l'ocupació, que no pot ser superior a tres anys.
En el cas que la sol·licitud quedi vinculada a una activitat lucrativa, s'haurà de presentar un estudi econòmic financer de l'explotació.
39.3 Ports de la Generalitat ha de sol·licitar un informe de l'ajuntament corresponent quan les competències d'aquest puguin resultar afectades; l'ajuntament l'ha d'emetre en el termini de deu dies.
39.4 Ports de la Generalitat ha de fixar en el títol d'atorgament les condicions i prescripcions que regulen l'autorització i el seu termini, que no pot ser superior als tres anys.
Així mateix, ha de fixar, si escau, la garantia de gestió que s'estableixi.
L'eficàcia del títol d'atorgament s'atorga sense perjudici i condicionada a l'obtenció de les llicències municipals corresponents i la resta de permisos exigibles i al pagament de les taxes i impostos establerts en la legislació de règim local.
Autoritzacions en el domini públic portuari de ports en règim de concessió administrativa
40.1 La direcció general competent en matèria de ports ha d'autoritzar les obres, edificacions, instal·lacions desmuntables i no desmuntables i la realització d'activitats no habituals que comportin ocupació del domini públic portuari en ports en règim de concessió administrativa, previ informe de la concessionària, que l'ha d'emetre en el termini d'un mes.
40.2 És d'aplicació a aquestes autoritzacions el que estableix l'article 38 quan es tracti d'ocupacions per un termini superior a tres anys o per un altre d'inferior però amb obres o instal·lacions no desmuntables.
40.3 És d'aplicació a aquestes autoritzacions el que estableix l'article 39 quan es tracti d'ocupacions amb béns mobles o instal·lacions desmuntables o per la realització d'activitats no habituals.
41.1 La instal·lació de rètols, tendals i senyals indicatius de locals i empreses existents en la zona de servei del port requereix l'autorització prèvia de l'administració portuària.
41.2 Amb caràcter excepcional, l'administració portuària competent pot autoritzar la col·locació de rètols per part d'empreses o establiments vinculats, per raó de patrocini, mecenatge, subministrament o similar, amb actes o esdeveniments esportius o culturals que amb caràcter temporal o puntual es facin a la zona de servei portuària.
41.3 L'administració portuària ha d'establir en el títol d'autorització les condicions i característiques que han de reunir els senyals indicadors, els rètols i tendals, que han de respondre als principis d'uniformitat i d'integració en el medi.
41.4 La responsabilitat que es derivi de la instal·lació no autoritzada o de l'incompliment de les condicions assenyalades en el títol és imputable a la concessionària i a l'anunciant.
La concessió administrativa s'extingeix per venciment del termini concessional i per la resta de causes recollides en els articles 64.2 i 75.1 de la Llei de ports de Catalunya.
43.1 En extingir-se la concessió reverteixen en l'administració portuària competent les obres, instal·lacions i resta d'elements afectats als serveis portuaris que integren la concessió administrativa, gratuïtament i lliures de càrregues, en els termes que preveu l'article 67 de la Llei de ports de Catalunya.
43.2 Les obres, instal·lacions i la resta d'elements portuaris han de revertir en perfecte estat de conservació i amb un funcionament adequat.
La concessionària pot retirar aquells elements que no figuren en l'acta de reconeixement final de les obres, sempre que no estiguin units d'una manera fixa a l'immoble i que no es produeixi una transgressió o deteriorament d'aquest.
43.3 En extingir-se la concessió administrativa, l'administració portuària competent pot acordar el manteniment o la retirada de les obres i instal·lacions autoritzades, materials i equipaments, no inclosos en el títol d'atorgament de la concessió, i ha de notificar-ho expressament a la concessionària amb anterioritat al venciment del termini de concessió.
En cas que s'acordi la retirada, la concessionària ho ha de fer pel seu compte i càrrec en el termini que se li indiqui a l'efecte.
Del compliment d'aquesta obligació en responen les garanties constituïdes.
43.4 En el supòsit que la concessionària no faci la demolició i retirada de les obres i instal·lacions, materials i equipaments, en els termes i el termini establerts per l'administració portuària, aquesta executarà subsidiàriament, a càrrec de la concessionària, els treballs no realitzats; pot utilitzar, si és el cas, el procediment de constrenyiment.
43.5 De la recepció dels béns revertits, se n'aixecarà l'acta corresponent en presència de la concessionària, si hi compareix.
En l'acta s'indicarà l'estat de conservació dels béns revertits, especificant, si escau, els deterioraments que presentin.
En aquest cas, l'acta serveix de base per instruir l'expedient corresponent, i s'hi ha de concretar l'import de les reparacions necessàries a càrrec de la concessionària, que pot exigir-se, si escau, pel procediment de constrenyiment.
Extinció per causa imputable a la concessionària
44.1 L'administració portuària pot iniciar expedient d'extinció anticipada de la concessió, quan la concessionària incompleixi, per causa que li sigui imputable, qualsevol de les condicions o prescripcions en virtut de les quals se li va atorgar la concessió administrativa, o qualsevol de les disposicions legals vigents en matèria portuària que comporti la resolució de la concessió.
44.2 Són també causes d'extinció anticipada per causa imputable a la concessionària:
La manca de pagament dels cànons per un termini superior a un any.
La manca d'utilització de les obres i instal·lacions concessionats per un termini superior a un any, quan no obeeixi a causa justa.
La realització d'obres en el domini públic portuari sense autorització de l'administració portuària.
La modificació de la destinació o finalitat de la concessió administrativa, o d'elements d'aquesta, sense l'autorització de l'administració portuària.
La transmissió de la concessió sense autorització prèvia de l'administració portuària.
La constitució d'hipoteques o altres drets de garantia sobre els drets i obligacions dimanants de la concessió administrativa, sense autorització de l'administració portuària.
44.3 En aquests casos, l'administració portuària ha d'advertir a la concessionària l'existència d'un incompliment que pot donar lloc a la resolució de la concessió.
La concessionària ha de corregir la situació irregular dins del termini i en els termes indicats per l'administració.
45.1 L'extinció anticipada de la concessió s'inicia mitjançant un acord motivat de la direcció general competent en matèria de ports, o de Ports de la Generalitat.
45.2 S'ha de donar trasllat de l'acord a l'ajuntament corresponent, i a les administracions públiques i persones físiques o jurídiques que tinguin la condició d'interessades en l'expedient d'extinció, per tal que en el termini d'un mes formulin les al·legacions i observacions que considerin convenients per a la defensa dels seus interessos.
45.3 Finalitzada aquesta fase, l'administració portuària competent ha de valorar, en el termini d'un mes, les al·legacions formulades i formular l'expedient de taxació d'acord amb l'article 47 d'aquest Reglament.
45.4 L'administració portuària ha de donar tràmit d'audiència a la concessionària perquè pugui al·legar, en un termini no superior als quinze dies hàbils, el que consideri pertinent per a la defensa dels seus interessos.
45.5 Formulada la proposta de resolució per part de la direcció general competent en matèria de ports, o per Ports de la Generalitat, s'ha d'elevar al conseller o consellera de Política Territorial i Obres Públiques, que resoldrà definitivament, prèvia consulta a la Comissió Jurídica Assessora, si escau.
45.6 La resolució definitiva sobre l'extinció anticipada de la concessió s'ha d'adoptar en el termini de sis mesos.
Transcorregut aquest termini sense un pronunciament exprés, es produeix la caducitat de l'expedient i l'arxivament de les actuacions.
Efectes de la resolució d'extinció per causa imputable a la concessionària
46.1 Als efectes que preveu l'article 65 de la Llei de ports de Catalunya, la notificació de la resolució d'extinció ha de fixar, atenent les circumstàncies concretes, el termini màxim atorgat a la concessionària per abandonar les instal·lacions.
46.2 Esgotat aquest termini, la direcció general competent en matèria de ports o Ports de la Generalitat han d'aixecar acta d'ocupació, en la qual s'ha de deixar constància de l'estat de les obres i instal·lacions i de les circumstàncies en què s'ha produït l'ocupació.
En cas que hi assisteixi l'antiga concessionària, podrà formular les observacions que consideri oportunes.
L'acta ha de ser signada per totes les persones assistents.
46.3 En cas que es consideri necessari, el director o directora general competent en matèria de ports o el/la gerent de Ports de la Generalitat poden sol·licitar dels cossos i forces de seguretat l'assistència i suport per a portar a terme l'ocupació.
46.4 Extingida la concessió, l'administració portuària haurà de garantir la continuació de l'explotació dels serveis portuaris, atenent la situació generada i les repercussions que pugui generar en els usuaris i usuàries.
46.5 L'administració portuària pot optar, en el cas que no se'n reservi la gestió directa, entre licitar la concessió en els mateixos termes, condicions i termini fixats en el plec de condicions en virtut de les quals es va atorgar la concessió administrativa corresponent, o bé licitar l'adjudicació d'una nova concessió.
46.6 L'extinció per causa imputable a la concessionària comporta en tots els casos la pèrdua de les garanties constituïdes.
47.1 Als efectes previstos en l'apartat b) de l'article 65 de la Llei de ports de Catalunya, s'han de prendre en consideració els aspectes següents:
a) La taxació s'ha de fixar d'acord amb el valor de les obres i instal·lacions no amortitzades incloses en l'acta de reconeixement final de les obres, o autoritzades expressament per l'administració portuària, actualitzant els preus del projecte de conformitat amb les normes oficials, i partint en tots els casos de la hipòtesi d'una amortització lineal durant el període de vigència de la concessió.
b) De l'import resultant se n'ha de deduir el valor de les obres necessàries, si és el cas, per reparar els desperfectes existents i deixar la instal·lació en condicions idònies per ser utilitzada.
En cas de discrepància, l'administració portuària ha de sol·licitar un pressupost a tres empreses del sector i fer-ne la mitjana ponderada.
c) De l'import resultant se n'han de deduir els deutes, degudament acreditats, que per qualsevol concepte mantingui la concessionària amb l'administració portuària per motiu de la concessió administrativa.
d) En cap cas s'han de valorar els beneficis futurs o lucre cessant que deixi de percebre la concessionària.
e) En els supòsits que regula l'apartat a) de l'article 64.2 de la Llei de ports de Catalunya, als efectes de la taxació s'han de valorar els beneficis futurs que deixi de percebre la concessionària, corresponents a l'any o exercici en curs, prenent com a base la mitjana dels beneficis obtinguts durant els darrers cinc anys o, en el seu cas, els transcorreguts des de l'inici de la concessió si són inferiors a cinc, degudament acreditats mitjançant l'aportació de les declaracions presentades a efectes fiscals davant l'administració tributària.
f) L'expedient de taxació ha de ser aprovat per l'administració portuària i té els efectes pertinents en relació a les contraprestacions que es deriven de l'extinció de la concessió i de l'adjudicació d'una nova concessió.
47.2 Prèviament a l'aprovació de l'expedient de taxació, s'ha d'atorgar tràmit d'audiència a la concessionària per tal que mostri la seva conformitat o faci les al·legacions que consideri pertinents, aportant, si escau, justificació documental.
48.1 Als efectes que preveu l'article 68 de la Llei de ports de Catalunya, la concessionària que vulgui continuar l'explotació del port o dàrsena una vegada finalitzat el termini de concessió pot sol·licitar a l'administració portuària competent l'adjudicació d'un contracte de gestió de la concessió administrativa.
48.2 El que preveu aquest capítol no és aplicable a les concessions que en finalitzar el termini concessional perden, a conseqüència de modificacions o reordenacions substancials aprovades per l'administració portuària, la identitat física i els trets que la configuraven.
48.3 La sol·licitud pot ser presentada a partir que hagin transcorregut les dues terceres parts del termini, i amb una antelació mínima de dos anys abans que acabi.
48.4 La sol·licitud s'ha de presentar davant la direcció general competent en matèria de ports o de Ports de la Generalitat, acompanyada de la documentació següent:
a) Estudi, signat per un tècnic o tècnica competent, en què s'especifiqui l'estat actual de les obres d'infrastructura i instal·lacions portuàries, i projecte que inclogui les obres i actuacions necessàries, si escau, per garantir l'òptima explotació de la concessió durant el nou termini de concessió.
b) Documentació acreditativa de les inversions fetes durant el període de concessió.
c) Proposta de millores projectades en la instal·lació portuària i del seu finançament.
d) Projecte de sistema de gestió mediambiental integral de la instal·lació, totalment adaptat a les directrius vigents, incloses les que dimanin de la legislació comunitària.
e) Reglament de policia i explotació de la instal·lació portuària, si escau, i del règim de gestió i explotació previst.
f) Relació de les persones titulars de drets d'ús i gaudi sobre elements portuaris en el moment de presentar-se la sol·licitud, amb certificació de la concessionària de si es troben o no al corrent de les seves obligacions per motiu del dret que ostenten, als efectes que preveu l'article 67.3 de la Llei de ports de Catalunya.
g) Proposta detallada de les tarifes que per qualsevol concepte s'aplicaran als amarristes i la resta d'usuaris i usuàries d'un dret d'ús preferent sobre els espais portuaris, amb desglossament dels seus conceptes i criteris d'actualització.
h) Estudi econòmic financer que justifiqui la viabilitat de l'explotació.
48.5 La direcció general competent en matèria de ports o Ports de la Generalitat han de donar publicitat a la sol·licitud presentada mitjançant la publicació de l'anunci corresponent al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, en un diari de circulació habitual en l'àmbit territorial de referència i als taulers d'anuncis del port i de l'ajuntament en el terme municipal del qual es troba, per tal que en el termini de sis mesos a comptar des de la data de la publicació es puguin presentar altres sol·licituds per part de tercers interessats a obtenir el contracte de gestió de la concessió administrativa.
En tots els casos, les sol·licituds que eventualment es presentin han d'anar acompanyades de la documentació fixada en l'apartat 4 d'aquest article.
En el cas que comportin una ampliació de la infraestructura portuària, cal aportar també la documentació que estableix l'article 7.1 d'aquest Reglament.
48.6 Finalitzat el termini de sis mesos, la direcció general competent en matèria de ports o Ports de la Generalitat han d'iniciar un concurs restringit entre els qui hagin presentat sol·licituds per a l'adjudicació de la concessió.
49.1 Aquest concurs restringit es regeix per les normes sobre contractació administrativa d'aplicació a la Generalitat de Catalunya.
49.2 En l'adjudicació, s'ha de tenir en compte la proposta més beneficiosa en el seu conjunt, segons els criteris objectius fixats en el plec de clàusules administratives particulars del concurs, que han de prendre en consideració, com a mínim, els aspectes següents:
L'adequació de la proposta als criteris establerts en el Pla de ports de Catalunya.
L'interès públic i social de la proposta.
La integració del port en el marc del municipi on s'ubica.
La proposta de gestió ambiental de la instal·lació.
50.1 D'acord amb l'article 68.3 de la Llei de ports, en el procediment de concurs restringit s'ha d'atorgar un dret de tempteig, un cop formulada la proposta d'adjudicació, a l'antiga concessionària, sempre que compleixi els requisits següents:
a) Que no hagi incomplert les condicions de la concessió o la normativa portuària vigent durant el termini concessional o, si escau, que hagi procedit a reparar la situació alterada en el termini i en els termes establerts per l'administració portuària.
b) Que hagi gestionat satisfactòriament la instal·lació durant el termini de la concessió.
A aquests efectes s'ha de valorar exclusivament la documentació de l'expedient, en la qual s'han d'acreditar suficientment els següents extrems:
La realització d'obres i actuacions de manteniment i millora de les instal·lacions.
L'adaptació a les directrius i recomanacions vigents en matèria de gestió mediambiental.
L'obtenció de premis i guardons relacionats amb la bona gestió de la instal·lació.
L'adopció de mesures d'integració i accessibilitat per a minusvàlids.
La dinamització de la nàutica esportiva mitjançant l'organització d'esdeveniments culturals, esportius o recreatius o la col·laboració en aquests.
Altres aspectes directament relacionats amb el foment de les activitats portuàries i marítimes.
Haver procedit a corregir les deficiències observades per l'administració portuària, de la manera i en els terminis fixats a l'efecte.
50.2 El dret de tempteig permet a l'antiga concessionària la possibilitat d'igualar les condicions ofertes per qui hagi obtingut una millor puntuació en el conjunt del concurs.
Efectes del contracte de gestió de la concessió
51.1 En cas que el concurs no es resolgui a favor de l'anterior concessionari, aquest no manté cap dret sobre la concessió, i no pot reclamar cap tipus de rescabalament per danys i perjudicis ni per cap altre concepte.
51.2 Si l'adjudicatari del contracte, ja es tracti de l'antic concessionari o del guanyador del concurs, no accepta les condicions generals i particulars fixades per l'administració portuària, caldrà atenir-se al que estableix l'article 68.6 de la Llei de ports de Catalunya.
51.3 El contracte de gestió de la concessió comporta l'obligació d'acreditar el cànon d'explotació corresponent davant el Departament de Política Territorial i Obres Públiques, d'acord amb el que estableix l'article 68.7 de la Llei de ports de Catalunya.
52.1 La formulació i la redacció del Pla de Ports de Catalunya i de les seves modificacions correspon al departament de Política Territorial i Obres Públiques mitjançant la direcció general competent en matèria de ports.
52.2 El text modificat s'ha de sotmetre a informació pública durant un període de trenta dies hàbils mitjançant la publicació de l'anunci corresponent al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
52.3 S'ha de sotmetre igualment a informe dels departaments de la Generalitat competents en matèria de medi ambient, pesca, urbanisme, turisme i esport, a l'ens públic Ports de la Generalitat, als ajuntaments afectats per raó del territori, a les organitzacions associatives dels ens locals i al ministeri competent en matèria de domini públic marítim terrestre, per tal que informin de la matèria relativa a les seves competències en el termini de dos mesos.
En el mateix termini s'ha de sol·licitar informe a les persones físiques o jurídiques, públiques o privades, responsables de la gestió i explotació de ports, dàrsenes, instal·lacions marítimes o marines interiors que poden estar afectades per la modificació.
Transcorregut aquest termini sense que s'hagi emès l'informe corresponent, es poden continuar les actuacions.
52.4 La direcció general competent en matèria de ports pot sol·licitar informe a qualsevol altra entitat pública o privada o organisme oficial quan consideri que poden quedar afectades les seves competències o interessos.
52.5 Després de valorades les al·legacions i observacions presentades, el conseller o consellera de Política Territorial i Obres Públiques, a proposta de la direcció general competent en matèria de ports, elevarà la proposta de resolució al Govern de la Generalitat per a la seva aprovació.
53.1 La formulació i la redacció de la revisió del Pla de Ports de Catalunya correspon al departament de Política Territorial i Obres Públiques, mitjançant la direcció general competent en matèria de ports.
53.2 El text revisat serà sotmès a la tramitació que ha quedat establerta en l'article precedent.
54.1 El departament de Política Territorial i Obres Públiques, a través de la direcció general competent en matèria de ports, ha d'actualitzar, quan escaigui, els estudis i les dades continguts en el Pla de Ports de Catalunya.
Aquestes actualitzacions no tenen caràcter de modificació o revisió del Pla de Ports i no requereixen la tramitació prevista en l'article 52 d'aquest Reglament.
54.2 Tenen la consideració d'actualitzacions:
a) L'actualització de les dades i estudis inclosos en el Pla de Ports de Catalunya.
b) La incorporació de les modificacions dimanants de l'aprovació de normativa autonòmica, estatal o comunitària, que afecti aspectes inclosos en el Pla.
c) La modificació, a efectes operatius i d'eficàcia, dels indicadors de seguiment que s'estableixen en el Pla.
54.3 Les actualitzacions del Pla de Ports de Catalunya s'han de fer, si escau, cada quatre anys.
Ordenació de la zona de servei portuària
55.1 Els projectes de construcció d'un port, dàrsena o instal·lació marítima han de contenir un pla de delimitació de la zona de servei portuària.
En el cas que es tracti de projectes d'ampliació o remodelació, el pla de delimitació de la zona de servei portuària ha d'abraçar la totalitat de l'àmbit portuari, de manera que substitueixi l'existent anteriorment.
55.2 El pla de delimitació de la zona de servei portuària ha de definir d'una manera precisa el seu perímetre, amb indicació de les coordenades corresponents, i el detall de les superfícies destinades als diferents usos i activitats, pròpies i complementàries, que hi són previstes.
55.3 L'aprovació definitiva per part dels òrgans competents dels projectes constructius porta implícita l'aprovació del pla de delimitació de la zona de servei portuària corresponent.
55.4 Qualsevol modificació del pla de delimitació de la zona de servei portuària s'ha de presentar a la direcció general competent en matèria de ports o a Ports de la Generalitat per al seu informe i aprovació, si escau, en els termes que preveu la Llei de ports de Catalunya.
55.5 Les zones exemptes d'acreditar l'IBI, d'acord amb el que preveu l'article 28.2 de la Llei de ports de Catalunya, es delimiten en el pla de delimitació corresponent de la zona de servei portuària, convenientment aprovat.
De conformitat amb el que preveu l'article 37 de la Llei de ports de Catalunya, el pla especial que desenvolupa el sistema portuari s'ha de tramitar i aprovar d'acord amb la legislació urbanística per al desenvolupament dels sistemes urbanístics generals, amb les peculiaritats següents:
La iniciativa per redactar-lo pot partir de la corporació municipal o de l'administració portuària, les qual també poden signar amb caràcter previ un conveni de col·laboració en el qual es prevegin els paràmetres generals pel que fa a usos, edificabilitat i volumetries permeses, d'acord amb l'ordenació general vigent i sense interferir l'exercici de les competències portuàries.
El conveni ha d'incloure també el règim financer que es determini entre les parts signants.
Aprovat inicialment el pla especial, se n'ha de donar trasllat al Ministeri de Medi Ambient per tal que informi en matèria de la seva competència de la manera i amb els efectes determinats per la legislació vigent aplicable en matèria de costes.
Així mateix, s'ha de sol·licitar informe als departaments de la Generalitat competents en matèria de medi ambient i de pesca, d'acord amb el que preveu l'article 37.2 de la Llei de ports de Catalunya.
Si en el termini d'un mes no s'emet l'informe corresponent, es pot continuar la tramitació.
Amb caràcter previ a l'aprovació definitiva, el pla s'ha de trametre a l'administració portuària competent per tal que, en un termini de dos mesos, emeti l'informe preceptiu i vinculant pel que fa als aspectes de la seva competència.
El pla especial en cap cas pot aprovar-se sense que s'hagi sol·licitat l'informe esmentat o si aquest és desfavorable.
L'acord d'aprovació definitiva s'ha de notificar al municipi afectat, a la concessionària o gestor de la instal·lació portuària, a l'administració portuària competent i a l'administració estatal, i s'ha de publicar al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, juntament amb les seves normes.
57.1 Depenent del departament de Política Territorial i Obres Públiques, es crea el Registre d'usos del domini públic portuari, en el qual s'inscriuen les concessions administratives sobre les quals la Generalitat té competències, amb indicació de la persona titular, terme municipal, superfície, objecte, termini concessional, i cànons, així com de les diferents incidències que es produeixin durant la vigència de la concessió.
57.2 Les certificacions que s'emetin d'ofici o a instància de part sobre aspectes continguts en aquest Registre tenen efectes probatoris pel que fa a l'existència i contingut del títol administratiu.
57.3 El tractament i la cessió de les dades que conté aquest Registre, així com tot el que fa referència a les mesures de seguretat i responsabilitats, s'ha d'ajustar a la legislació vigent sobre fitxers administratius i al tractament de dades personals.
57.4 Aquestes dades podran ser utilitzades per les institucions i organismes de caràcter oficial i les administracions públiques per fer tractaments estadístics desglossats per sexes i edats, d'acord amb el que estableix la legislació vigent.