projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
a) Els capítols V, VI i VII del títol I de la part primera, relatius a l'impost sobre grans establiments comercials; a l'impost sobre les estades en establiments turístics, i a l'impost sobre el risc mediambiental de la producció, manipulació i transport, custòdia i emissió d'elements radiotòxics, que entren en vigor el primer dia del trimestre següent a l'entrada en vigor d'aquesta Llei.
El capítol VIII del títol I de la part primera relatiu a l'impost sobre les begudes ensucrades envasades entra en vigor l'1 de maig.
a) Els capítols V, VI, VII i VIII del títol I de la part primera, relatius a l'impost sobre grans establiments comercials; a l'impost sobre les estades en establiments turístics; a l'impost sobre el risc mediambiental de la producció, manipulació i transport, custòdia i emissió d'elements radiotòxics, i a l'impost sobre les begudes ensucrades envasades, que entren en vigor el primer dia del trimestre següent a l'entrada en vigor d'aquesta llei.
Sens perjudici del que disposa l'apartat 4, l'impost es gestiona mitjançant padró i és elaborat i aprovat per 1'Agència Tributària de Catalunya a partir de les dades de què disposa, amb l'anunci previ en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
El padró s'ha d'exposar a la seu electrònica de l'Agència Tributària de Catalunya.
S'ha d'establir per reglament el procediment per a la modificació de les dades contingudes en el padró a què fa referència l'apartat 1.
El pagament de l'impost s'efectua mitjançant rebut, en els termes i amb les condicions que s'estableixin per reglament.
En els casos de primera adquisició i d'alta posterior a la baixa temporal del vehicle, l'impost s'exigeix en règim d'autoliquidació.
El contribuent està obligat a presentar l'autoliquidació de l'impost i efectuar-ne l'ingrés corresponent en el termini que s'estableixi per reglament.
a) Primera adquisició del vehicle en una data posterior a 1'1 de gener.
b) Supòsits de baixa definitiva del vehicle o baixa temporal per robatori.
L'impost es merita el primer dia del període impositiu, llevat del supòsit de la lletra b de l'apartat 2, que es merita el dia en què es produeix la baixa.
L'import de la quota es prorratejarà per dies en els casos de primera adquisició del vehicle o de baixa definitiva o temporal.
En el supòsit de segona o ulterior transmissió del vehicle, està obligat a satisfer l'impost referit a tot el període impositiu qui en sigui titular en data de l'1 de gener, sens perjudici dels pactes privats que hi hagi entre les parts.
a) Els vehicles oficials de l'Estat, de les comunitats autònomes i de les entitats locals adscrits a la defensa de l'Estat o a la seguretat ciutadana.
b) Els vehicles de representacions diplomàtiques, oficines consulars, agents diplomàtics i funcionaris consulars de carrera acreditats que siguin ciutadans dels països respectius, sempre que duguin la pertinent identificació externa i a condició que hi hagi reciprocitat en l'extensió i el grau.
c) Els vehicles dels organismes internacionals amb seu o oficina a Catalunya, i de llurs funcionaris o membres amb estatut diplomàtic.
e) Les ambulàncies i els altres vehicles destinats directament a l'assistència sanitària o al trasllat de ferits o malalts.
f) Els vehicles per a persones amb mobilitat reduïda a què es refereix la lletra A de l'annex II del Reglament general de vehicles, aprovat pel Reial decret 2822/1998, del 23 de desembre, amb el benentès que els subjectes beneficiaris d'aquesta exempció no en poden gaudir per a més d'un vehicle simultàniament.
a) Les persones físiques titulars del vehicle residents a Catalunya.
b) Les persones jurídiques, i també les entitats mancades de personalitat jurídica que constitueixin una unitat econòmica o un patrimoni susceptibles d'imposició definides com a obligats tributaris per la normativa tributària general, que siguin titulars del vehicle que tinguin la residència a Catalunya, o hi tinguin un establiment, una sucursal o una oficina, en els termes que siguin establerts per reglament.
a) Turismes de la categoria M1: vehicles de motor de com a mínim quatre rodes, dissenyats i fabricats per al transport de persones, de fins a un màxim de vuit seients.
b) Comercials lleugers de la categoria N1: vehicles destinats al transport de mercaderies amb una massa màxima admissible no superior o igual a 3,5 tones.
c) Motocicletes: vehicles de motor de com a mínim dues rodes, dissenyats i fabricats per al transport de persones.
A l'efecte d'aquest impost, es consideren aptes per a circular per les vies públiques els vehicles següents:
a) Els vehicles a què fa referència l'apartat 1 matriculats en els registres públics corresponents, mentre no n'hagin estat donats de baixa.
b) Els vehicles proveïts de permisos temporals i els vehicles de matrícula turística.
No estan subjectes a l'impost els vehicles que, havent estat donats de baixa en els registres per l'antiguitat del model, puguin ésser autoritzats a circular excepcionalment en ocasió d'exhibicions, certàmens o curses limitades a vehicles d'aquesta naturalesa.
Per a l'aplicació de la bonificació de l'article 60 durant els tres primers exercicis d'aplicació de l'impost, la referència als tres períodes impositius anteriors s'ha d'entendre que és feta als tres anys naturals anteriors al període impositiu corresponent.
El període impositiu corresponent a l'exercici del 2017 s'inicia el dia d'entrada en vigor d'aquest capítol que estableix la lletra a de la disposició final setena.
Amb relació a les activitats de producció termonuclear i d'emissió rutinària d'elements radiotòxics, i durant el període impositiu, els subjectes passius han d'efectuar pagaments fraccionats en concepte de pagaments a compte, referits a trimestres naturals, en els primers vint dies naturals dels mesos d'abril, juliol i octubre de cada any natural.
L'import dels pagaments fraccionats equival a la suma de les quotes resultants de l'aplicació del valor de les magnituds determinants de les bases imposables respectives i tipus de gravamen corresponents per cadascuna de les activitats durant el trimestre natural respectiu.
Els pagaments fraccionats efectuats durant el període impositiu s'han de deduir de la quota tributària resultant de l'autoliquidació a què fa referència l'article 63.
El subjecte passiu està obligat a presentar l'autoliquidació de l'impost i a efectuar-ne l'ingrés corresponent durant els primers dos mesos de l'any següent a les dates que s'assenyalen a continuació per a cada cas:
a) A la data de finiment del període impositiu en el cas de les activitats a què fa referència l'apartat 1 de l'article 61.
b) A la data de l'informe que emet el Consell de Seguretat Nuclear en el cas de les emissions accidentals o superiors als nivells legalment establerts.
c) A la data d'acabament de l'activitat en el cas de les operacions de manipulació i transport a què fa referència la lletra b de l'article 54.1.
L'autoliquidació és única i ha d'incloure tots els fets imposables meritats i exigibles d'acord amb el que estableixen l'article 62 i l'apartat 1 del present article, respectivament.
L'ingrés del deute tributari s'ha d'efectuar juntament amb l'autoliquidació.
Tant l'ingrés dels pagaments fraccionats a què fa referència l'article 64 com del deute tributari derivat de l'autoliquidació s'han d'efectuar per via telemàtica.
L'impost es merita, per a cada fet imposable, l'últim dia del període impositiu respectiu.
En el supòsit de cessament de l'activitat a què es refereix el segon paràgraf de l'apartat 1 de l'article 61, l'impost es merita en la data de cessament.
En els supòsits a què fa referència l'apartat 3 de l'article 61, l'impost es merita en la data en què el Consell de Seguretat Nuclear emet l'informe corresponent.
Amb relació als fets imposables consistents en les activitats de producció termonuclear, de custòdia transitòria de materials que continguin elements radiotòxics i en les emissions rutinàries d'elements radiotòxics al medi ambient, es fixa un període impositiu que coincideix amb l'any natural, sens perjudici del que estableix el paràgraf següent.
El període impositiu és inferior a l'any natural si el subjecte cessa en la seva activitat en una data anterior al 31 de desembre, i comprèn de l'1 de gener a la data de cessament.
A aquest efecte, no es consideren els casos de successió en l'execució de l'activitat o de canvi de la denominació del subjecte passiu si no impliquen un cessament de l'activitat en la instal·lació, sens perjudici del que disposa la normativa general tributària.
El període impositiu dels fets imposables consistents en les activitats de manipulació i transport de materials que contenen elements radiotòxics a què fa referència la lletra b de l'article 54.1 coincideix amb el temps que duri l'activitat gravada.
Concretament, en el cas de les operacions de càrrega-descàrrega i reconfiguració del nucli del reactor nuclear, el període impositiu s'inicia amb l'aturada del reactor i fineix en la data de reiniciació del reactor.
En el cas d'emissions accidentals o superiors a les establertes legalment a què es refereix la lletra d de l'article 54.1, i sens perjudici del que estableix l'article 62, no hi ha període impositiu.
Són subjectes passius de l'impost, a títol de contribuents, les persones físiques o jurídiques, i també les entitats que sense tenir personalitat jurídica constitueixin una unitat econòmica o patrimoni separat susceptible d'imposició definides com a obligats tributaris per la normativa tributària general, que realitzen el fet imposable en qualsevol de les modalitats establertes per l'article 54.
Són responsables solidaris del deute tributari d'aquest impost els propietaris de les instal·lacions en què es duen a terme les activitats a què fa referència l'article 54.
Constitueixen fets imposables de l'impost les activitats següents, per raó que la possible dispersió d'elements radiotòxics genera un risc important per al medi ambient i per a les persones:
a) La producció d'elements radiotòxics en reaccions termonuclears.
b) La manipulació i el transport de materials que contenen elements radiotòxics, incloses les operacions de càrrega i descàrrega i reconfiguració del nucli d'un reactor nuclear.
c) La custòdia transitòria d'elements radiotòxics a l'espera de la neutralització o de l'emmagatzematge definitiu.
d) L'emissió d'elements radiotòxics al medi ambient, ja siguin emissions rutinàries, accidentals o superiors als nivells establerts legalment.
Als efectes del que estableix l'apartat 1. d:
a) Són emissions rutinàries les que es produeixen en l'operació normal d'un reactor termonuclear i que estan regulades, tant pel que fa a la quantitat com a la dispersió controlada en el temps.
b) Són emissions accidentals les que es produeixen per un funcionament anormal o accidental d'un reactor termonuclear, o en qualsevol altra activitat que comporti la manipulació de materials que contenen elements radiotòxics.
c) S'entén per emissions superiors als nivells establerts legalment les que, sense ser accidentals, superen els nivells fixats per la normativa del Consell de Seguretat Nuclear d'explotació de reactors termonuclears i d'altres activitats relacionades amb materials radiotòxics.
S'afecten parcialment els ingressos d'aquest impost en la quantia de 257.154 euros anuals, per a atendre el finançament dels mitjans i de les activitats i actuacions de protecció civil expressament destinats al control i, si escau, la reducció dels riscos derivats de l'activitat gravada.
Es crea un fons amb el 20% de la recaptació efectiva de l'impost.
Aquest fons ha d'ésser destinat a finançar actuacions i accions dirigides a:
a) La reactivació econòmica de les zones afectades per activitats gravades per l'impost, amb la finalitat de promoure'n i millorar-ne la competitivitat i la diversificació econòmica.
b) La prevenció i moderació dels riscos derivats de les activitats sotmeses a l'impost.
c) El manteniment i la renovació dels sistemes de control i mesurament dels nivells d'elements radiotòxics en el territori de Catalunya.
El règim de gestió del fons a què es refereix l'apartat 2 s'ha de regular per reglament.
Aquest capítol té per objecte la regulació, com a tribut propi de la Generalitat, de l'impost sobre el risc mediambiental de la producció, manipulació i transport, custòdia i emissió d'elements radiotòxics.
L'impost sobre el risc mediambiental de la producció, manipulació i transport, custòdia i emissió d'elements radiotòxics és exigible en tot el territori de Catalunya.
Projecte de llei de mesures fiscals, administratives, financeres i del sector públic; de creació de l'impost sobre el risc mediambiental de la producció, manipulació i transport, custòdia i emissió d'elements radiotòxics; de l'impost sobre begudes ensucrades envasades; de l'impost sobre grans establiments comercials, i de l'impost sobre les estades en establiments turístics.
DICTAMEN 3/2017, de 9 de març, sobre el Projecte de llei de mesures fiscals, financeres, administratives i en l'àmbit del sector públic; de creació de l'impost sobre el risc mediambiental de la producció, manipulació i transport, custòdia i emissió d'elements radiotòxics; de l'impost sobre begudes ensucrades envasades; de l'impost sobre grans establiments comercials, i de l'impost sobre les estades en establiments turístics
La Inspecció d'Ensenyament de la Generalitat de
Subdirecció General de la Inspecció
L'article 15 de l'Estatut d'Autonomia de Catalunya reconeix a la Generalitat competències plenes en matèria d'educació.
En conseqüència, li correspon la inspecció del sistema educatiu a Catalunya.
La Generalitat de Catalunya estableix per mitjà del present Decret -i en el marc de la Llei 30/1984, de 2 d'agost, de mesures per a la reforma de la funció pública, modificada per la Llei 23/1988, de 23 de juliol, la Llei orgànica 8/1985, de 3 de juliol, reguladora del dret a l'educació, la Llei 17/1985, de 23 de juliol, de la funció pública de l'administració de la Generalitat de Catalunya, i la Llei 9/1986, de 10 de novembre, de cossos de funcionaris de la Generalitat de Catalunya- la regulació de la funció inspectora en el sistema educatiu no universitari i encomana aquesta funció a la Inspecció d'Ensenyament.
S'estableix com a objectiu essencial de la funció inspectora vetllar perquè els processos i resultats del sistema educatiu coincideixin amb els objectius establerts pel Departament d'Ensenyament, i es dissenya, alhora, una Inspecció flexible i oberta a les innovacions pedagògiques i administratives, que actua de manera descentralitzada, mantenint alhora la necessària actuació especialitzada.
L'exercici de les funcions d'inspecció confereix als inspectors un bon coneixement de la realitat educativa.
Es preveu, per tant, que la Inspecció col·labori també en les tasques de planificació de l'ensenyament, per tal de contribuir a la configuració d'un sistema educatiu en què es fomenti la participació plena de tots els membres de la comunitat educativa.
En virtut d'això, a proposta del Conseller d'Ensenyament i amb l'acord previ del Consell Executiu,
Els funcionaris nomenats per exercir les funcions de cap d'Inspecció i cap d'Inspecció adjunts de la Subdirecció General de la Inspecció d'Ensenyament i per exercir les funcions d'inspectors en cap i d'inspectors en cap adjunts de les inspeccions territorials, que pertanyen al cos d'inspectors d'educació i al cos d'inspectors al servei de l'Administració educativa, i que ocupen llocs de treball de caràcter docent, percebran, mentre duri aquest nomenament, el complement específic docent que preveu l'Acord del Govern de la Generalitat de 24 de desembre de 2001 i, si s'escau, les seves modificacions
Els inspectors i les inspectores que exerceixen els càrrecs de comandament i de coordinació de la Inspecció d'Ensenyament, els continuaran exercint mentre no es procedeixi als nomenaments corresponents d'acord amb les previsions d'aquest Decret.
Els càrrecs de les unitats afectades per aquest Decret continuaran exercint les seves funcions respectives mentre no es proveeixin els llocs de treball corresponents d'acord amb l'estructura que s'estableix.
En el cas de la ciutat de Barcelona, la Inspecció Territorial de Barcelona I (ciutat) depèn orgànica i funcionalment de la Subdirecció General de la Inspecció d'Educació.
El Pla territorial de la inspecció a Barcelona I (ciutat) el presentarà l'inspector o l'inspectora en cap al Consell de direcció del Consorci d'Educació de Barcelona, qui procedirà, si escau, a la seva aprovació.
En el cas de la ciutat de Barcelona, els inspectors coordinadors territorials i les inspectores coordinadores territorials seran nomenats i nomenades per la Subdirecció General de la Inspecció d'Educació, a proposta de l'inspector o l'inspectora en cap.
En el cas de la ciutat de Barcelona, l'inspector/ora en cap proposarà a la Subdirecció General de la Inspecció d'Educació la determinació de les àrees geogràfiques, per tal de coordinar l'actuació de l'equip d'inspectors i inspectores que tenen assignats els centres i els serveis educatius corresponents.
7.8 A cada Inspecció territorial l'inspector en cap proposarà al delegat territorial la determinació de les àrees geogràfiques necessàries, d'acord amb la planificació i l'ordenació escolar del territori, per tal de coordinar l'actuació de l'equip d'inspectors i inspectores que tenen assignats els centres docents i els serveis educatius corresponents..
7.2 Els inspectors en cap territorials són nomenats pel conseller o la consellera d'Ensenyament, amb els informes previs del delegat territorial i del subdirector general de la Inspecció, per períodes de cinc anys renovables, pel procediment de convocatòria pública i de lliure designació, entre funcionaris en actiu del cos d'inspectors d'Educació i del cos d'inspectors al servei de l'Administració educativa, amb un mínim de quatre anys d'experiència en l'exercici de la funció inspectora.
6.9 Els nomenaments de cap d'inspecció de planificació i coordinació, de cap d'inspecció de seguiment i avaluació i de caps d'inspecció adjunts comporten l'exercici temporal de les funcions corresponents, les quals s'exerciran a la Subdirecció General de la Inspecció d'Ensenyament, amb independència de la delegació territorial on estiguin destinats.
El Departament d'Educació fixa periòdicament les línies i els criteris d'actuació de la Inspecció d'Ensenyament.
La concreció d'aquestes línies i criteris i de les activitats que la Inspecció d'Ensenyament ha de dur a terme en el desenvolupament de les seves funcions constitueix el pla director de la Inspecció, el qual és elaborat per la Subdirecció General de la Inspecció i aprovat pel secretari o secretària de Polítiques Educatives del Departament d'Educació.
El Departament d'Ensenyament fixa periòdicament les línies i els criteris d'actuació de la Inspecció d'Ensenyament.
La concreció d'aquestes línies i criteris i de les activitats que la Inspecció d'Ensenyament ha de dur a terme en el desenvolupament de les seves funcions constitueix el pla director de la Inspecció, el qual és elaborat per la Subdirecció General de la Inspecció i aprovat pel secretari general del Departament d'Ensenyament.
Les corresponents convocatòries determinaran el nombre total de places ofertes.
Així mateix, les convocatòries concretaran les especialitats -de les determinades a l'article 12 del Decret 266/2000- per les quals podran participar els candidats a accedir al cos d'Inspectors d'Educació
Les corresponents convocatòries determinaran el nombre total i la distribució per delegacions territorials de les places ofertes.
Així mateix, les convocatòries concretaran les especialitats -de les determinades a l'article 12 del Decret 266/2000- per les quals podran participar els candidats a accedir al cos d'Inspectors d'Educació.
Mitjançant l'Ordre EDU/123/2010, d'1 de març, es van aprovar les bases generals de les línies de subvenció del Departament d'Educació, les bases específiques dels programes que les integren, i es va obrir la convocatòria pública per a l'any 2010 (DOGC núm. 5582, de 8.3.2010).
El programa 224F de l'esmentada Ordre estableix les bases específiques de les subvencions a associacions i organitzacions professionals d'ensenyants, i a altres entitats amb personalitat jurídica pròpia i sense finalitat de lucre directament vinculades al món de l'ensenyament, per a la realització d'activitats de formació permanent adreçades al professorat de nivell no universitari i per a despeses de funcionament, informació i difusió.
La base específica 9 d'aquest programa estableix el tràmit de pagament de les subvencions concedides en dos períodes: el 80% de l'import un cop resolta la convocatòria, en concepte de bestreta, i el 20% restant un cop justificada correctament la subvenció, no més tard del 30 de setembre de 2010.
Tanmateix, atesa la dificultat plantejada per les pròpies entitats per lliurar la justificació econòmica dins el termini establert, es considera necessari ampliar el termini de justificació de les subvencions.
Per tot això, i d'acord amb el capítol IX del Text refós de la Llei de finances públiques de Catalunya, aprovat per Decret legislatiu 3/2002, de 24 de desembre, i la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions, a proposta de la Secretaria de Polítiques Educatives,
Modificar l'Ordre EDU/123/2010, d'1 de març, per la qual s'aproven les bases generals, les bases específiques dels programes que la integren, i s'obre la convocatòria pública per a l'any 2010, en el sentit d'ampliar fins al dia 15 de desembre de 2010 el termini de justificació de les subvencions previst a la base 8.1 del programa 224F, subvencions a associacions i organitzacions professionals d'ensenyants, i a altres entitats amb personalitat jurídica pròpia i sense finalitat de lucre directament vinculades al món de l'ensenyament, per a la realització d'activitats de formació permanent adreçades al professorat de nivell no universitari i per a despeses de funcionament, informació i difusió.
Barcelona, 27 de setembre de 2010
Definició, tipus de serveis educatius i àmbit funcional
Centres de recursos pedagògics (CRP)
Composició dels centres de recursos pedagògics
Funcions dels centres de recursos pedagògics
Equips d'assessorament i orientació psicopedagògica (EAP)
Composició dels equips d'assessorament i orientació psicopedagògica
Funcions dels equips d'assessorament i orientació psicopedagògica
Composició dels centres de recursos educatius per a deficients auditius
Funcions dels centres de recursos educatius per a deficients auditius
Centres de recursos educatius per a diversos tipus de disminucions
Composició dels camps d'aprenentatge
Funcions dels camps d'aprenentatge
Els equips de suport i assessorament en Llengua, Interculturalitat i Cohesió Social
Composició dels equips de suport i assessorament en Llengua, Interculturalitat i Cohesió Social
Funcions dels equips de suport i assessorament en Llengua, Interculturalitat i Cohesió Social
Nomenament dels directors i directores
Coordinació dels serveis educatius
Requisits per acordar la rectificació
Notificació del canvi registral de sexe
Addició d'un apartat 3 a l'article 7 de la Llei 14/2006, de 26 de maig, sobre tècniques de reproducció humana assistida
Reexpedició de títols o documents
Exoneració de l'acreditació de requisits per a la rectificació de la menció registral del sexe
Modificació de la Llei del Registre civil, de 8 de juny de 1957
Modificació de la Llei 84/1978, de 28 de desembre, per la qual es regula la taxa per expedició del document nacional d'identitat
Disposicions generals sobre accessibilitat
Disposicions sobre Barreres Arquitectòniques Urbanístiques (BAU)
Accessibilitat dels espais d'ús públic
Disposicions sobre Barreres Arquitectòniques en l'Edificació (BAE)
Accessibilitat dels edificis: classes
Accessibilitat dels edificis d'ús públic
Control de les condicions d'accessibilitat
Accessibilitat dels edificis d'ús privat
Reserva d'habitatges per a persones amb mobilitat reduïda
Garantia de la realització de les adaptacions interiors dels habitatges reservats
Accessibilitat dels elements comuns
Disposicions sobre Barreres Arquitectòniques en el Transport (BAT)
Accessibilitat dels transports públics
Disposicions sobre Barreres en la Comunicació (BC)
Accessibilitat dels sistemes de comunicació i senyalització
Fons per a la supressió de barreres arquitectòniques
Llicències i autoritzacions municipals