projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Els primers mesos d'aquest 2018 la Catalunya Central ha viscut diversos episodis de neu, on s'ha hagut d'activar el pla especial d'emergències per nevades a Catalunya, conegut com a Neucat.
El més important de tots els episodis de neu va ser el de finals de febrer, en dues etapes, on totes les nostres comarques van tenir gruixos considerables.
A nivell català, el pla Neucat compta amb diversos òrgans: els més destacables són el Consell Assessor i el CECAT.
El Consell Assessor és un comitè que assisteix el Director o Directora del Pla en els diferents aspectes de l'emergència.
El componen representants directius dels grups d'actuació així com representants d'altres ens o organismes involucrats en l'emergència, i tots ells han de tenir la capacitat de presa de decisions, comandament i mobilització dels mitjans i recursos necessaris per gestionar l'emergència.
I el CECAT és el centre superior de coordinació i informació de l'estructura de protecció civil de Catalunya.
Actua com a nucli de comunicacions i té per missió fonamental la informació, la comunicació, la coordinació, el suport i l'optimització dels esforços i actuacions de tots els organismes que puguin ser requerits durant una emergència.
En l'episodi de neu de finals de febrer, les principals mesures que es van prendre van ser:
I, a més, coordinar els cossos operatius per fer efectives aquestes mesures arreu del territori.
Durant la nevasa, a la Catalunya Central es va constituir un Centre de Coordinació Operativa (CECOR).
En l'episodi de neu dels dies 26, 27 i 28 de febrer el CECOR va estar operatiu des de dimarts 27 de febrer al matí fins que es va donar per tancat el dispositiu (dimecres dia 28 a les 7 de la tarda, quan ja s'havien aixecat les restriccions de circulació de camions i s'havien buidat tots els aparcaments on aquests vehicles pesants havien hagut de quedar aturats).
Com que es va tractar d'un extens episodi de neu, compost per dos episodis (un primer, el de dilluns dia 26 al vespre i a la nit, que es preveia que només afectaria la Catalunya Central, i que va fer que el tall de les carreteres fos puntual, i un segon, que va afectar de manera generalitzada i on es va fer una restricció de trànsit general a tot Catalunya), també es va convocar i reunir un Comitè de seguiment a la Catalunya Central, que estava format per representants de tots els cossos operatius i, a la vegada, els directors dels serveis territorials a la Catalunya Central dels departaments d'Interior, Territori i Sostenibilitat, Salut i Ensenyament.
Les 48 hores del dispositiu del pla Neucat a la Catalunya Central van portar diverses situacions:
L'aturada de camions, 830 a la Catalunya Central, i que va durar des de les 4 de la tarda de dimarts dia 27 fins a les 6 de la tarda de dimecres dia 28, ha estat qualificada com a mesura efectiva pels tècnics, ja que es va evitar que els vehicles quedessin atrapats a la neu.
En definitiva, en qualsevol episodi de neu cal seguir les dues premisses següents:
Podeu completar la informació amb:
web de Protecció Civil Consells preventius en casos de nevades i glaçades
El matí de Sant Jordi es va celebrar un acte institucional en honor a les persones que escriuen, editen i venen llibres a la Catalunya Central.
L'esdeveniment va estar presidit pel director dels Serveis Territorials del Departament de Cultura a la Catalunya Central, Lluís Cerarols, i per l'alcalde de Manresa, Valentí Junyent, i hi van ser presents altres directors de Serveis Territorials de la Generalitat així com membres dels cossos operatius de seguretat i emergència de la zona.
Va tenir lloc a la biblioteca del Casino de Manresa, i també va aplegar autors, editors i llibreters del territori.
Aquest ha estat el primer any que es desenvolupa aquest acte institucional, amb l'esperit que es repeteixi i consolidi de manera itinerant per altres poblacions de la Catalunya Central.
En la seva intervenció, Lluís Cerarols va dir que la diada de Sant Jordi és una bona oportunitat per trobar l'espai i el temps per recuperar la lectura lineal, reposada, concentrada, que ofereixen els llibres, sense estar pendents del darrer Whatsapp, la darrera notícia del diari digital al qual estem subscrits o les últimes piulades a Twitter.
L'acte va començar amb la intervenció d'Antoni Daura, expresident del Gremi de Llibreters de Catalunya, que va destacar que aquesta espècie de catarsi col·lectiva d'allau insòlita de gent que surt al carrer per trobar un llibre i una rosa és molt interessant en tots els sentits.
Va lamentar que potser el gruix de la gent no llegeix prou de manera suficient i sostinguda durant tot l'any, però va remarcar la gran creativitat que hi ha al territori i el gran volum d'obres que es publiquen.
L'esdeveniment va comptar també amb l'espectacle poeticomusical "Clar de lluna", a càrrec de la rapsoda Anna Miralpeix i la cantant i teclista Nuna Gee.
L'acte de la diada de Sant Jordia va anar de bracet de les sis conferències que, al voltant de la figura del mite, s'havien desenvolupat a les capitals de les sis comarques del nostre territori a la primera quinzena d'aquest mes d'abril:
Postgrau en Direcció i Gestió Públiques.
L'Escola d'Administració Pública de Catalunya, conjuntament amb la Universitat de Vic ─ Universitat Central de Catalunya, ofereixen l'edició Manresa – Vic del Postgrau en Direcció i Gestió Públiques.
Aquesta formació està enfocada a les persones que volen conèixer i dominar la direcció i gestió de qualsevol de les administracions públiques catalanes.
Amb els estudis que s'hi cursaran es vol contribuir a aconseguir administracions públiques que donin resposta a les exigències de la ciutadania en l'actual entorn complex i canviant, i a potenciar lideratges que contribueixin a fer-ho possible.
S'ofereix un espai ple d'oportunitats d'aprenentatge amb metodologies diverses, des de la conceptualització teòrica i l'anàlisi pràctica de casos fins a diferents tallers per treballar la gestió del lideratge públic des de diferents perspectives.
El període de preinscripció es va allargar fins al 22 de juliol de 2018.
Una vegada finalitzat el termini de preinscripció es va comunicar individualment l'admissió de les persones aspirants al postgrau.
Finalment, la matrícula per a alguna de les 30 places disponibles es va formalitzar fins al 7 d'octubre de 2018.
Es preveu una càrrega lectiva equivalent a 30 crèdits ECTS: 20 per les assignatures obligatòries i 10 pel treball final de postgrau.
Les sessions presencials es fan a les instal·lacions de la Universitat de Vic ─ Universitat Central de Catalunya (la meitat al Campus de Manresa i l'altra meitat al Campus de Vic).
Es van organitzar sessions informatives a Vic i a Manresa.
Podeu completar la informació (com els requisits d'accés, els criteris de selecció, el pla docent...) al web d'aquest Postgrau.
Després de la destitució de l'anterior delegada per l'aplicació de l'article 155 en un període de suspensió democràtica, amb la consegüent aturada de tots els projectes que es consideraven prioritaris i òptims pel territori, ens trobem davant d'un escenari que planteja un primer objectiu molt clar: reprendre tota la bona feina feta fins al moment i bloquejada il·legítimament.
La Catalunya Central ha tingut un paper en la història del nostre país d'especial rellevància.
Ara toca mirar al futur que desitgem i ser part activa de la construcció d'aquesta societat on la justícia social, l'evolució econòmica i la igualtat d'oportunitats es configuren com a elements bàsics.
No tinc cap dubte que el nostre és un entorn ple de possibilitats.
La funció de la Delegació és, en part, acompanyar al territori a les fites localment proposades, amb l'objectiu que cada un dels municipis que configuren la Catalunya Central acabi esdevenint allò que vulgui ser.
En aquest sentit, ens plantegem un horitzó molt clar que ens farà avançar: un país on cada un dels seus ciutadans i ciutadanes pugui escollir, lliurement, on viure sense que la decisió els perjudiqui en les seves possibilitats futures: un país on la igualtat d'oportunitats territorial sigui un fet.
La Catalunya Central és enriquidorament diversa.
És aquest tret el que, precisament, ens dota d'identitat territorial.
Des de la singularitat de cada municipi podem i hem de crear línies estratègiques comunes que afavoreixin al conjunt i així avançar cap a una regió més cohesionada, un territori referent a nivell de país.
Per concloure, és un honor per a mi representar al Govern de la Generalitat de Catalunya en uns moments tan rellevants i determinants per al nostre futur, on la ciutadania cada cop està més empoderada.
Alhora, em sento orgullosa de poder representar-la en un context com el de la Catalunya Central, un territori que m'ha ofert una vida, una història i un futur.
Delegada territorial del Govern de la Generalitat a la Catalunya Central
Amb la represa de l'actuació normal i ordinària per part de la Delegació del Govern a la Catalunya Central, fruit del meu recent nomenament, endeguem novament la vehiculació de la necessària coordinació i acció del Govern de la Generalitat a l'àmbit territorial de la Catalunya Central en la forma operativa de desconcentració de tasques i funcions.
Ho fem sabedors del passat que ens fonamenta, les línies de Govern traçades, i la clara i nítida voluntat d'impulsar el territori en favor del conjunt de la ciutadania.
La intervenció política i tècnica de la Generalitat de Catalunya ha tingut greus impactes en l'àmbit de les nostres comarques, tant en el dany causat, la paralització de millores directes pel territori, com també per tot el temps perdut en tot allò que hauríem pogut, conjuntament, assolir.
Davant d'aquest fet, sols puc traslladar que, també en aquest terreny, vetllarem i treballarem per recuperar el temps perdut.
La construcció nacional, l'empoderament de tots i totes com a membres d'una comunitat entesa com a subjecte sobirà, passa necessàriament també per l'activació immediata d'unes polítiques adreçades a les finalitats preteses.
És i serà en aquest sentit que des de la Delegació del Govern a la Catalunya Central fixem com a línies estratègiques de treball aquelles que podem i hem d'emmarcar en la consolidació i l'enfortiment en favor de la realització nacional plena, l'equilibri territorial, la igualtat d'oportunitats i la recepció efectiva de serveis per part de tota la ciutadania, d'acord amb una prestació ordenada i eficient per part nostra i del conjunt d'Institucions presents i actuants al territori.
No deixem de banda la ferma convicció de ser eina instrumental i operativa per a la correcta articulació i presència del Govern al nostre àmbit veguerial, i és així que prenem inicialment coneixement de la situació concreta a dia d'avui, via la interlocució amb tots els agents actuants, tant d'àmbit públic com privat.
D'aquí, una necessària diagnosi i posterior anàlisi segmentada del territori, a fi de donar resposta a necessitats emergents i, més important, ser capaços de captar oportunitats.
Ens autoemplacem doncs a ser garants de les línies traçades, en favor del país, del nostre àmbit territorial concret i del conjunt de la ciutadania.
I per aquest motiu ens proposem avançar en la millora de l'organització i el desplegament del Govern al territori, ja que l'entenem cabdal per poder fer front a una correcta disposició de les polítiques públiques dels diferents departaments i Conselleries, així com també dissenyem les estratègies i plans per a la millora de l'eficiència en la gestió del Govern a la Catalunya Central.
Molta feina a fer, per un necessari avenç social en el marc d'un imprescindible alliberament nacional.
Des d'ara, i fins a l'assoliment dels objectius pretesos, a plena disposició i a ple rendiment.
Enguany, novament i lamentablement, hem hagut d'assenyalar el 25 de novembre al calendari, com a dia internacional per a l'eliminació de la violència masclista, com a dia per clamar a la racionalitat i per defensar la convivència cívica en favor del dret a viure en plena llibertat.
Reiterativament, hem exercit de bellnou la manifestació pública, des de l'àmbit més personal i amb el màxim relleu institucional, contra la xacra de la violència masclista, en defensa de valors, principis i accions que ens haurien de caracteritzar com a persones, com a societat i com a país.
No ens hem de cansar, i no ens cansarem mai de treballar amb constància i determinació vers l'objecte que ens ocupa i preocupa: la violència, en totes les seves esferes, àmbits i nivells, envers les dones.
El vint-i-cinc de novembre és i seguirà essent cada dia també com a tema prioritari en l'agenda de país, i ho serà perquè, per damunt de tot, hem de ser garants de la preservació de la integritat de totes i cada una de nosaltres.
Erradicar les violències masclistes és feina de tothom i en tot moment.
Des de la Delegació del Govern de la Generalitat a la Catalunya Central ho sabem i ho fem, ja sigui via meses institucionals, via accions concretes, ja sigui interdisciplinàriament i al llarg de l'any, segons l'objecte i amb variabilitat de subjectes en acció conjunta.
No podem deixar que aquesta llosa pesi damunt la nostra societat.
Tenim lleis; tenim capacitat executiva; tenim eines; tenim recursos; tenim capacitat, doncs fem-nos-en valedors i garantim posar fre a les violències masclistes de manera conjunta i coordinada.
Perquè en el treball del dia a dia, en l'educació integral, en la prevenció i en l'atenció, si actuem junts i amb l'objectiu clar no tenim ningú que ens pugui oprimir, que ens pugui fer por, que ens pugui atacar ni que ens pugui fer mal.
Juntes som més fortes, des de la raó, des de l'autoritat moral i des de l'àmbit públic que ha de posar de relleu la injustícia de l'àmbit massa sovint privat.
Que la visibilització en el calendari de la data assenyalada aporti la necessària aturada a la reflexió però que no enteli el necessari i imprescindible treball constant i incansable al llarg de l'any i des de tots els fronts possibles.
La violència masclista pren diverses formes i manifestacions, no farem un bon treball si no identifiquem tots i cada un dels micromasclismes els quals enforteixen i legitimen irracionalment aquest sistema de poder i violència.
Són difícils de veure i percebre però no per això defugim la responsabilitat de combatre'ls i fer-los visibles un a un davant de tots nosaltres.
Tolerància zero a aquests actes quotidians.
Eduquem, reconeixem, actuem i guarim, en favor ja no sols de nosaltres mateixos sinó en benefici del conjunt de la societat i de les que vindran.
Sentim-nos orgullosos d'encarar reptes tan importants i fem-nos garants i valedors dels resultats esperats.
El masclisme estructural de la societat no pot ser una opció, la violència no és una opció, l'opció som totes nosaltres.
Perquè el país lliure que volem també ho ha de ser de violències masclistes.
Recentment s'ha presentat l'Informe de l'Associacionisme i el Voluntariat a Catalunya, d'acord amb compromís del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies en compliment del mandat de la Llei 25/2015.
Amb ell, disposem doncs d'un informe periòdic per tenir així la informació necessària per establir polítiques públiques de foment de l'associacionisme i el voluntariat, alhora que ens aporta dades singularitzades de cada realitat territorial concreta i, pel cas que ens ocupa, de la Catalunya Central.
El voluntariat i l'associacionisme són compromís, valors i actitud davant la societat.
Són la connexió amb les persones, amb el territori i amb els projectes que afermen la cohesió social del país.
Tenint present aquest aspecte, constatem que és deure públic apostar per l'enfortiment de les entitats i la potenciació i defensa del model català del voluntariat.
Només així podrem seguir comptant amb un teixit associatiu fort, amb capacitat crítica i amb una veu pròpia potent a la vegada que podrem seguir creixent i consolidant un model en què les persones que volen contribuir a la millora de la societat i al bé comú trobin la millor manera de fer-ho.
És innegable que la participació ciutadana a través de les organitzacions sense ànim de lucre és una realitat creixent, vinculada a la presa de consciència sobre la responsabilitat que totes i tots tenim envers la construcció d'una societat més justa, equitativa i inclusiva.
La Catalunya Central serà doncs també el resultat de la implicació voluntària i en defensa del bé comú per part de ciutadans i ciutadanes del nostre territori central.
El món no lucratiu és dinàmic, constantment s'estan creant entitats i d'altres deixen la seva activitat.
S'estima que a Catalunya hi ha prop de 24.000 entitats, 1.550.000 persones associades i 510.000 persones voluntàries.
D'aquestes, a la Catalunya Central s'hi ubica el 8,4% (3a demarcació), tot i que si ens mirem el mapa de les entitats amb programes de voluntariat veiem una altra mirada de la realitat territorial.
L'anàlisi del pes de les entitats amb programes de voluntariat a cada demarcació mostra que a la Catalunya Central estem a la cua.
Cal, per tant, que tots plegats establim aquelles sinergies necessàries i imprescindibles per enfortir l'associacionisme a la Catalunya Central i, alhora, garantim la seva aplicació i materialització cap a un increment significatiu dels programes de voluntariat.
No podem oblidar, en cap cas, que l'associacionisme porta intrínsec el voluntariat.
Des de les meves responsabilitats durem també a terme totes aquelles accions necessàries a aquests efectes, vetllant al mateix temps pel suport continu.
Junts hem de ser i serem capaços de sumar i construir col·lectivament, des dels diferents nivells i àmbits d'actuació, amb un finançament i recursos adequats, en benefici corresponsable de les entitats, del territori i del voluntariat.
La Catalunya Central és característica i genuïna en molts àmbits i, més enllà d'una concepció errònia i equívoca orientada a concebre-la com a terra de pas, esdevé, a dia d'avui, territori fèrtil per a l'acolliment, arrelament i projecció d'iniciatives i propostes reals i necessàries per al conjunt del país, en els diferents àmbits socials i econòmics.
L'evolució demogràfica dels darrers anys a la Catalunya Central ens aporta un creixement que, tot i que minse, és destacable especialment a la comarca d'Osona, seguit de la comarca del Bages.
A l'altra banda, notem un decreixement especialment al Berguedà, seguit del Solsonès.
Una evolució demogràfica que pren rellevància tant en l'àmbit veguerial, el comarcal i el municipal, i que referencia l'oportunitat, necessitat i idoneïtat de determinades públiques.
La realitat poblacional i municipal de la Catalunya Central ve caracteritzada per una gran quantitat de municipis, 144 en total, i una gran quantitat dels mateixos amb una població inferior als 500 habitants.
De fet, 67 municipis tenen menys de 500 habitants i, si consideréssim una ampliació de paràmetre, la xifra s'eleva a un total de 108 municipis amb menys de 2.500 habitants.
Així doncs, una àmplia majoria de municipis amb pocs habitants.
Destacable n'és que sols 3 municipis tenen més de 20.000 habitants: Manresa, Vic i Manlleu.
Complementàriament a aquestes dades cal observar també com el fet que, si bé els micropobles i els municipis petits conformen la realitat municipal de la Catalunya Central, poblacionalment en ells s'hi ubica una menor part de la població.
Fet notori és que, en els tres municipis més grans de la demarcació, hi resideix pràcticament el 35% de la població.
Tenint present aquesta realitat és necessari i d'obligat compliment que el conjunt d'administracions públiques actuem en coneixement de causa i donant resposta a una realitat, la de la Catalunya Central, on els petits municipis requereixen d'una especial atenció si els volem conservar com a tals i hi volem garantir la igualtat d'oportunitats tan volguda i anhelada.
El municipi, com a ens local bàsic de l'organització territorial de Catalunya i mitjà essencial de participació de la comunitat local en els afers públics, esdevé central i nuclear en la nostra quotidianitat i capacitat de decisió.
El municipi gaudeix d'autonomia, té personalitat jurídica i plena capacitat per a l'exercici de les funcions públiques que té encomanades.
És, així doncs, el municipi, a través dels seus electes escollits, qui ha de vetllar, garantir i treballar en favor del benestar del seu àmbit d'actuació i de totes les persones que en formen part.
Des del Govern de la Generalitat, i més concretament des de la Delegació del Govern de la Generalitat a la Catalunya Central, ens posem a disposició per teixir un treball conjunt, unes relacions interinstitucionals i interadministratives efectives, reals, facilitadores i productives.
Ens disposem com a porta d'entrada de cada un dels municipis a la Generalitat, per a la millora coordinada de les condicions objectives de l'entorn local, i ho fem amb vocació de donar suport en la millora progressiva de la governança local, la igualtat d'oportunitats, la justícia social, les economies, l'educació i l'entorn.
Des de la Delegació del Govern a la Catalunya Central, i d'acord amb l'àmbit competencial que ens és propi, restem actius a fi de canalitzar i possibilitar la millora del finançament local, la transparència i bon govern, el treball interinstitucional, la simplificació administrativa i burocràtica, el respecte als centres de decisió, el progrés local, i tot això en base al suport i treball colze a colze amb els ens titulars de la governança local, des d'on la política i la gestió pública prenen, també, rellevància cabdal.
El proppassat 26 de maig d'enguany vam posar novament les urnes, vam poder tornar a votar.
I en el cas de l'àmbit local, ho vam fer novament al cap de quatre anys, reafirmant que aquesta ha de ser i ha de continuar essent l'opció, la via, el fonament i la millor manera de bastir la societat que volem i anhelem.
En els presents comicis locals hi ha hagut una participació en sufragis a la Catalunya Central d'un 72,11%.
Un percentatge superior en 7,48 punts respecte al 2015.
És motiu també de satisfacció plena, ja que sols des d'una ciutadania activa i implicada podrem articular i possibilitar l'arrelament de les polítiques públiques en el sentit volgut i expressat a les urnes, i que doni resposta no sols als objectius finals buscats sinó també a una concepció i manera d'entendre la participació pública i l'elaboració i implementació de les accions i polítiques públiques concretes.
Treballem plegats en favor del territori, esdevenim referència en la millora continuada, siguem el que vulguem ser.
Durant tot l'any es duen a terme actuacions en el marc de la planificació necessària i preceptiva a fi de reforçar de manera clara la gestió forestal i la prevenció dels incendis forestals.
En aquest sentit, és bo assenyalar i posar en valor que la prevenció d'incendis és una de les polítiques prioritàries del Govern de la Generalitat.
Però un cop arribat de nou l'estiu, és hora de posar, de bell nou, els màxims esforços i atenció a la vigilància i precaució a fi d'evitar qualsevol ignició.
Estem davant una campanya forestal que pot ser complicada.
L'any 2018 va presentar unes condicions molt favorables i l'afectació per incendis forestals va ser molt baixa, tot i que cada hectàrea cremada ja és sobrera.
Disposem d'un sistema de prevenció i extinció d'incendis forestals consolidat i que es va reforçant des de les polítiques estratègiques dels departaments corresponents.
En aquest sentit, cal constatar la coordinació absoluta i d'unitat d'acció per reforçar de manera clara la gestió forestal i la prevenció dels grans incendis forestals que poden tenir efectes devastadors, a la Catalunya Central i al conjunt del país.
Conscients del gran risc, pren major rellevància la disposició de tots els agents actuants en prevenció, vigilància i extinció.
I del conjunt d'administracions, totes les administracions, que a través dels diferents cossos, configuren una estructura operativa clau per a l'organització de les tasques a desenvolupar ara i tot l'any, basant-se en la proximitat i el coneixement del territori.
Tots i cada un de nosaltres som importants i imprescindibles en la prevenció i vigilància per evitar qualsevol incendi, de la mateixa manera que, i de manera molt rellevant, és important i vital la col·laboració de la ciutadania.
Evitem qualsevol situació de risc d'incendi.