projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
-1 Si no s'ha procedit a la creació d'una oficina de gestió unificada i es tracta de procediments en els quals, tot i referir-se a un únic assumpte o objecte, han d'intervenir amb facultats decisòries dos o més Departaments o diversos centres directius o delegacions territorials, l'òrgan amb competència més específica ha d'instruir un expedient únic i ha de dictar una resolució única.
-2 Als efectes d'aquest article, el Govern pot determinar, amb caràcter general, els òrgans amb competència més específica en els assumptes de caràcter repetitiu en els quals concorrin diversos òrgans amb competències decisòries.
-1 Les oficines de gestió unificada han d'informar els particulars sobre els tràmits que, de conformitat amb la normativa aplicable en cada cas, s'han de seguir en els procediments que n'hagin determinat la creació.
-2 En relació amb aquests procediments, les oficines de gestió unificada exerceixen la funció d'oficina de registre, s'encarreguen del seguiment dels expedients i proporcionen informació als interessats.
Substitueixen, a més, els òrgans tradicionals de gestió si el decret de creació no ho disposa altrament.
-1 Per decret del Govern es poden crear tantes oficines de gestió unificada com procediments complexos hi hagi establerts i així ho aconselli el volum o la incidència econòmica i social d'aquests.
El decret de creació ha de regular el procediment i les normes de funcionament de l'oficina de gestió unificada.
-2 Als efectes d'aquesta Llei, s'entén per procediment complex aquell en el qual, per disposició legal o reglamentària, han d'intervenir òrgans de diversos Departaments.
-1 Els registres comuns han d'estar situats en els llocs que s'estableixi per reglament.
-2 Els registres comuns han d'admetre les peticions i les instàncies que s'adrecen a qualsevol Departament de l'Administració de la Generalitat, als seus organismes autònoms, i, si escau, als ens locals, i els han de trametre al destinatari dins el termini de quaranta-vuit hores.
-3 L'entrada d'un document en el registre comú produeix els mateixos efectes, quant al còmput de terminis, que el lliurament directe o l'òrgan o l'ens que n'és el destinatari.
-4 Cadascun dels registres comuns ha de tenir una oficina d'informació, amb les funcions que s'estableixin per reglament.
Abans que sigui aprovada una disposició general pel Govern, o, si escau, per un Conseller, l'òrgan competent pot sotmetre a verificació, en el termini i amb els mitjans que el mateix òrgan disposi, la virtualitat pràctica dels seus preceptes, amb la finalitat de comprovar l'adequació del contingut de la disposició als objectius que persegueix, les seves possibles disfuncionalitats i les garanties del seu compliment eficaç.
-2 La proposta de disposició ha d'anar acompanyada d'una memòria, la qual ha d'expressar en primer lloc el marc normatiu en què la proposta s'insereix, ha de justificar l'oportunitat i l'adequació de les mesures proposades als fins que es persegueixen, ha de valorar-ne la perspectiva d'igualtat de gènere i ha de fer referència a les consultes que es poden haver formulat i a altres dades d'interès per a conèixer el procés d'elaboració de la norma.
A la proposta de disposició també s'han d'adjuntar:
a) Un estudi econòmic en termes de cost-benefici.
b) Una llista de les disposicions afectades per la nova proposta.
c) La taula de vigències de disposicions anteriors sobre la mateixa matèria, en la qual s'han de consignar d'una manera expressa les que han de quedar totalment o parcialment derogades.
d) Un informe interdepartamental d'impacte de gènere de les mesures que estableix la disposició.
-2 La proposta de disposició ha d'anar acompanyada d'una memòria, la qual ha d'expressar prèviament el marc normatiu en què la proposta s'insereix, ha de justificar l'oportunitat i l'adequació de les mesures proposades als fins que es persegueixen i ha de fer referència a les consultes que es poden haver formulat i a altres dades d'interès per a conèixer el procés d'elaboració de la norma.
S'hi han d'adjuntar un estudi econòmic en termes de cost-benefici, una llista de les disposicions afectades per la nova proposta, i també la taula de vigències de disposicions anteriors sobre la mateixa matèria, en la qual s'han de consignar de manera expressa les que han de quedar totalment o parcialment derogades.
La transversalitat de les polítiques d'igualtat d'oportunitats entre els homes i les dones (mainstreaming) requereix un plantejament global; per això cal intensificar-ne l'eficàcia i ampliar-ne adequadament l'àmbit.
La Plataforma d'Acció de la IV Conferència Mundial de les Nacions Unides sobre les Dones, que va tenir lloc a Pequín, i el IV Programa d'acció comunitari per a la igualtat d'oportunitats entre dones i homes, de la Unió Europea, marquen clarament les línies que han d'orientar tota acció de govern en el sentit d'introduir l'òptica d'igualtat en totes les mesures que s'adoptin, per a promoure la participació de les dones en tots els àmbits, especialment en l'economia productiva, en els centres de presa de decisions, en el món científic i cultural, i, en definitiva, en tots els àmbits de la societat.
Per a construir la igualtat cal que els principis del mainstreaming impregnin totes les polítiques i les mesures generals i, que en el moment de planificar-les, es tingui en compte l'impacte que produiran en els homes i les dones.
Es modifica l'apartat 2 de l'article 63 de la Llei 13/1989, del 14 de desembre, d'organització, procediment i règim jurídic de l'Administració de la Generalitat de Catalunya que queda redactat de la manera següent:
"La proposta de disposició ha d'anar acompanyada d'una memòria, la qual ha d'expressar en primer lloc el marc normatiu en què la proposta s'insereix, ha de justificar l'oportunitat i l'adequació de les mesures proposades als fins que es persegueixen, ha de valorar-ne la perspectiva d'igualtat de gènere i ha de fer referència a les consultes que es poden haver formulat i a altres dades d'interès per a conèixer el procés d'elaboració de la norma.
A la proposta de disposició també s'han d'adjuntar:
a) Un estudi econòmic en termes de cost-benefici.
b) Una llista de les disposicions afectades per la nova proposta.
c) La taula de vigències de disposicions anteriors sobre la mateixa matèria, en la qual s'han de consignar d'una manera expressa les que han de quedar totalment o parcialment derogades.
d) Un informe interdepartamental d'impacte de gènere de les mesures que estableix la disposició."
Palau de la Generalitat, 9 d'abril de 2001
-1 Les disposicions generals de l'Administració de la Generalitat adopten la forma de decret si procedeixen del Govern, i d'Ordre, si són dictades pel Conseller.
-2 Els decrets són signats pel President de la Generalitat i pel Conseller o els Consellers competents per raó de la matèria.
-3 Les Ordres són signades pel titular del Departament competent.
S'exceptuen les Ordres que afecten diversos Departaments, que són signades pel titular del Departament de la Presidència, a proposta dels Consellers respectius.
-2 Els consorcis tenen personalitat jurídica pròpia.
-3 Els estatuts dels consorcis han de determinar-ne les finalitats i les particularitats dels règims orgànic, funcional i financer.
-4 Els òrgans de decisió dels consorcis han d'estar integrats per representants de totes les entitats consorciades, en la proporció que es fixi en els estatuts respectius.
-1 Sens perjudici del que estableix l'article 52.1, els conflictes d'atribucions entre òrgans o organismes dependents de diferents departaments poden ésser resolts mitjançant l'arbitratge administratiu d'una comissió nomenada a aquest efecte pel president o presidenta de la Generalitat.
Si hi ha un conseller o consellera primer del Govern, la comissió és nomenada a proposta d'aquest.
-1 Sens perjudici del que estableix l'article 52.1, els conflictes d'atribucions entre òrgans o organismes dependents de diferents Departaments poden ésser resolts mitjançant l'arbitratge administratiu d'una comissió nomenada a aquest efecte pel President de la Generalitat.
-1 Els conflictes d'atribucions positius o negatius entre òrgans o organismes autònoms dependents de diferents departaments són resolts pel president o presidenta de la Generalitat i han de constar en l'acta de la corresponent sessió del Govern.
Si hi ha un conseller o consellera primer del Govern, els dits conflictes són resolts a proposta d'aquest.
-1 Els conflictes d'atribucions positius o negatius entre òrgans o organismes autònoms dependents de diferents Departaments són resolts pel President de la Generalitat i han de constar en l'acta de la corresponent sessió del Govern.
-1 Hom no pot delegar competències que ja exerceix per delegació.
-2 Els actes dictats per delegació s'atribueixen a tots els efectes a l'òrgan que ha fet la delegació, com si emanessin directament d'aquest.
-3 Les resolucions mitjançant les quals s'acorden les delegacions de competències han d'ésser publicades al DOGC.
-4 Els actes dictats per delegació han de portar a l'avantsignatura les paraules "Per delegació", seguides del rang i la data de la resolució que ha efectuat la delegació i la del DOGC en què es publica.
-5 La delegació pot ésser revocada en qualsevol moment per l'òrgan que l'ha concedida.
Projecte de llei de la Conselleria en Cap o Conselleria Primera.
Dictamen sol·licitat pel Parlament de Catalunya, en relació amb el Dictamen de la Comissió d'Organització i Administració de la Generalitat i Govern Local sobre el Projecte de llei del conseller o consellera primer del Govern de la Generalitat, i les esmenes reservades per defensar en el Ple (BOPC núm.121, de 2 de desembre de 2004).
Les competències dels Consellers són delegables en el Secretari General o en els Directors Generals, llevat dels supòsits següents:
a) Que els actes hagin d'ésser sotmesos a l'aprovació o posats en coneixement del Govern.
b) Que els actes afectin directament relacions amb òrgans constitucionals o estatutaris.
c) Que els actes requereixin l'informe preceptiu de la Comissió Jurídica Assessora.
d) Que es tracti de l'aprovació de disposicions de caràcter general.
e) Que es tracti de la resolució de recursos d'alçada en contra dels actes del Secretari General o dels Directors Generals.
-1 Les votacions d'un òrgan col·legiat són ordinàries en el cas que no s'hagi promogut debat; altrament són nominals.
Les votacions només poden ésser secretes si ho permet la regulació específica per la qual es regeix l'òrgan, llevat que les qüestions a tractar afectin els drets fonamentals emparats per l'article 18.1 de la Constitució o bé perquè ho demani expressament la majoria absoluta dels assistents.
-2 En l'acta s'han de fer constar els acords presos per l'òrgan col·legiat, el sentit dels vots i, a petició dels interessats, una explicació succinta del seu parer.
-3 Els membres dels òrgans col·legiats que facin constar en acta el seu vot contrari a un acord adoptat, queden exempts de la responsabilitat que, arribat el cas, pugui derivar-se'n.
Si es tracta d'òrgans col·legiats que han de formular propostes a altres òrgans de l'Administració, els vots particulars dels seus membres s'han de fer constar juntament amb la mateixa acta.
-1 Els acords d'un òrgan col·legiat són adoptats per majoria dels assistents, llevat que una norma específica exigeixi una majoria qualificada o reforçada.
En cas d'empat dirimeix el resultat de les votacions el vot del president.
-2 Només poden ésser tractats els assumptes que figuren en l'ordre del dia, llevat que en sigui declarada la urgència per acord de la majoria absoluta.
-3 Sens perjudici de les facultats del president per a ordenar el debat, en les deliberacions d'un òrgan col·legiat prèvies a la votació hi pot haver un torn a favor i un altre en contra.
-1 La documentació necessària per a la deliberació i l'adopció d'acords que no pugui acompanyar la convocatòria ha d'estar a disposició dels components de l'òrgan col·legiat des de la data de la recepció d'aquella, llevat que hi hagi motius justificats que ho impedeixin.
En aquest cas, es farà constar en l'acta els motius que han impedit la disposició d'aquests documents als membres de l'òrgan.
-2 Malgrat no haver-se complert els requisits de la convocatòria, un òrgan col·legiat queda vàlidament constituït quan s'han reunit tots els seus membres i ho acorden per unanimitat.
-3 Abans del començament de la sessió, els membres de l'òrgan col·legiat poden presentar esmenes, addicions o propostes alternatives que han d'ésser debatudes i votades en les sessions.
-1 La convocatòria de la sessió, amb l'ordre del dia corresponent, s'ha de notificar als membres de l'òrgan col·legiat amb una antelació mínima de quaranta-vuit hores, llevat de cas d'urgència apreciada pel president, la qual s'ha de fer constar en la convocatòria.
-2 En la notificació es pot preveure una segona convocatòria de la sessió per a una hora després en el cas que per a la primera convocatòria no hi hagués quòrum suficient d'assistents.
-1 Correspon al president d'un òrgan col·legiat assegurar el compliment de les lleis i la regularitat de les deliberacions, convocar les sessions, fixar l'ordre del dia i ordenar les deliberacions i els debats.
-2 El secretari ha d'aixecar l'acta de les reunions, la qual ha de contenir la indicació de les persones que hi han intervingut, les circumstàncies de lloc i de temps en què s'han tingut, els punts principals de la deliberació, la forma i els resultats de la votació i el contingut dels acords.
L'acta ha d'anar signada pel secretari amb el vist-i-plau del president i s'ha d'aprovar en la mateixa reunió o en la següent.
Així mateix, correspon al secretari estendre els certificats pertinents.
-1 El president i el secretari d'un òrgan col·legiat són nomenats pel mateix òrgan per majoria absoluta dels seus membres, en primera votació, o per majoria simple en segona votació, les quals poden tenir lloc dins la mateixa sessió.
-2 En casos d'absència, de vacant o de malaltia del president, el substitueixen els vice-presidents, segons l'ordre de nomenament; si no n'hi ha, el vocal més antic i, si dos o més vocals tenen la mateixa antiguitat, el vocal de més edat.
-3 El secretari és substituït pel vocal més jove.
-1 Els òrgans col·legiats, qualsevol que sigui la naturalesa de les seves funcions, es regeixen per les normes que els creen, les quals, en tot cas, han d'establir-ne la composició i les funcions.
-2 Si no hi ha normes específiques de funcionament, els òrgans col·legiats es regeixen per les normes contingudes en aquest capítol.
-1 Les Delegacions Territorials del Govern depenen del Departament al qual han estat adscrites per reglament.
-2 Els titulars de les delegacions territorials del Govern tenen categoria de Directors Generals i són nomenats i separats del càrrec per decret del Govern.
-3 Els Delegats Territorials del Govern tenen les funcions de representació, informació, coordinació i règim interior que s'estableixin per reglament.
-1 Els Secretaris Generals de cada Departament integren el Consell Tècnic, al qual correspon de fer l'anàlisi i l'estudi de les disposicions i els afers que han d'ésser sotmesos a l'aprovació del Govern, d'acord amb les seves normes de funcionament.
-2 Correspon al Govern de fixar les normes de funcionament del Consell Tècnic i de determinar a qui correspon de presidir-ne les sessions.
-2 A cada departament hi ha una secretaria general i les direccions generals imprescindibles que exigeixen els serveis especialitzats que s'integren dins d'aquell.
Al Departament de Presidència hi pot haver, a més, una secretaria general adjunta.
El Govern, d'acord amb les disponibilitats pressupostàries, pot crear, en el si d'un departament, secretaries sectorials, amb rang orgànic de secretaria general, si l'especificitat o la complexitat tècnica o organitzativa d'un determinat àmbit material ho requereix, a les quals s'han d'atribuir les funcions que siguin determinades per reglament, àdhuc les que per llei s'hagin atribuït específicament a una direcció general.
Aquests càrrecs estan subjectes a la direcció superior del titular del departament i depenen del secretari general en totes les funcions d'aquest que no els hagin estat atribuïdes.
-3 La creació, la modificació, la supressió, l'agrupació, la divisió i el canvi de denominació de la secretaria general adjunta, de les secretaries sectorials i de les direccions generals s'acorden per decret del Govern.
-2 A cada Departament hi ha una Secretaria General, excepcionalment una Secretaria General Adjunta i les Direccions Generals imprescindibles que exigeixin els serveis especialitzats que s'integren dins d'aquell.
A l'empara de les corresponents lleis sectorials es poden crear les Secretaries necessàries d'acord amb les previsions pressupostàries corresponents.
-3 La creació, la modificació, la supressió, l'agrupació, la divisió i el canvi de denominació de les Direccions Generals s'acorda per decret del Govern.
-1 Excepcionalment, el Govern pot nomenar comissionats, als quals ha d'assignar un àmbit d'actuació específic.
Aquest àmbit d'actuació s'ha de configurar per a l'atribució específica i parcial de l'exercici de les competències administratives establertes en els articles 12, 13 i 14.
En tot cas, els comissionats actuen sota la direcció superior del titular del departament a què estan adscrits i depenen del secretari general en les funcions d'aquest que no els hagin estat atribuïdes.
El mandat dels comissionats és el de la legislatura, sens perjudici de llur eventual renovació pel Govern si persisteixen les causes que en van motivar el nomenament.
-2 Els comissionats assisteixen a les reunions del Govern quan hi són especialment convocats per a informar del desenvolupament de les funcions que tenen encomanades.
Excepcionalment, el Govern pot nomenar Comissionats, amb la categoria d'alt càrrec (llevat que es tracti de Consellers del mateix Govern), als quals s'ha d'assignar un àmbit d'actuació específic.
-1 La creació i la determinació del nombre, la denominació i l'àmbit de competència respectius dels departaments en què s'estructura l'Administració de la Generalitat s'estableixen per decret de la presidència de la Generalitat.
-2 El Govern, mitjançant compareixença, ha de donar compte al Parlament de les modificacions relatives als decrets a què fa referència l'apartat 1.
-1 L'Administració de la Generalitat està organitzada en els catorze Departaments següents:
-1 L'Administració de la Generalitat està organitzada en els tretze Departaments següents:
-1 El Govern pot crear en el seu si Comissions de Govern, amb caràcter permanent o temporal i d'àmbit central o territorial, a les quals corresponen les funcions que específicament els atribueixi o delegui.
-2 El règim general de funcionament d'aquestes Comissions s'ha d'ajustar als criteris establerts pel Govern i per les altres disposicions que específicament les regulin.
- 1 Els òrgans superiors de l'Administració de la Generalitat són el president o presidenta de la Generalitat, el Govern, el conseller primer o consellera primera del Govern, el vicepresident o vicepresidenta del Govern i els consellers.
-1 Els òrgans superiors de l'Administració de la Generalitat són el President, el Govern i els Consellers.
Projecte de llei d'organització, procediment i règim jurídic de l'Administració de la Generalitat de Catalunya.
Dictamen sol·licitat pel Parlament de Catalunya, en relació amb l'adequació a la Constitució i a l'Estatut d'Autonomia del Dictamen de la Comissió d'Organització i Administració de la Generalitat i Govern Local (BOPC de 23 de maig) sobre el Projecte de Llei d'Organització, Procediment i Règim jurídic de l'Administració de la Generalitat de, Catalunya.
S'exclouen les empreses que es dediquen a la producció, la protecció i el tractament de material vegetal i les empreses que es dediquen a la neteja de cereals de fecundació autògama i de lleguminoses per a dedicar-los a la sembra.
Venda i reparació de vehicles de motor i motocicletes
Venda de recanvis i accessoris de vehicles de motor
Se n'exclouen les impremtes que estan incloses a l'epígraf 181 i, per tant, no els és aplicable.
Activitats de les agències de viatges, operadors turístics i altres serveis de reserves i activitats que s'hi relacionen
Activitats de les agències de viatges i operadors turístics
Altres serveis de reserves i activitats que s'hi relacionen
Serveis a edificis i activitats de jardineria
Serveis integrals a edificis i instal·lacions
Activitats auxiliars d'educació
No s'inclouen les bugaderies industrials o no comercials, que són les que no tenen botiga oberta al públic i es dediquen a rentar grans lots de roba provinents d'un sol client, i els seus clients principals no són particulars.
Aplicable als establiments de turisme rural i als habitatges d ́ús turístic, i en general a tota modalitat d'allotjament turístic que es pugui dur a terme en edificis o establiments amb ús característic residencial d'habitatge
Si disposen de l'informe emès pel tècnic competent per a obtenir la cèdula d'habitabilitat, aquest pot esdevenir el certificat tècnic necessari en aquestes instal·lacions
Si la superfície construïda ≤50 m 2 (excloent-ne despatxos, magatzems i altres àrees auxiliars, i sempre que la superfície construïda ≤500 m 2 ).
No s'hi inclouen les bugaderies industrials.
L'informe preceptiu favorable per risc d'incendi, a què fa referència l'article 21, per si mateix no habilita per a l'inici de les activitats que el requereixen.
Per a poder iniciar l'activitat, la persona interessada ha d'obtenir i presentar a l'ajuntament un certificat d'acte de comprovació favorable en matèria de prevenció i seguretat pel que fa a incendis i acreditar el compliment dels requisits i les determinacions ambientals d'acord amb la normativa sobre prevenció i control ambiental de les activitats.
El titular pot sol·licitar una única actuació de control per part d'una entitat col·laboradora de l'Administració que acrediti el compliment dels requisits exigibles tant en matèria d'incendis com en matèria de prevenció i control ambiental de les activitats.
Les administracions tenen l'obligació d'incloure en el portal electrònic únic la informació sobre els textos normatius, els règims d'intervenció administrativa i els requisits necessaris per a habilitar per a cada una de les activitats econòmiques, i també els models de formularis relatius als tràmits gestionats per la finestreta única empresarial.
Les administracions tenen l'obligació d'incloure en el portal electrònic únic la informació sobre els textos normatius, els règims d'intervenció administrativa i els requisits necessaris per a habilitar per a cada una de les activitats econòmiques.
En el cas d'activitats de baix risc, aquesta comunicació prèvia d'obres habilita el titular per a iniciar l'activitat si abans de l'inici, i finalitzades les obres, es presenta a l'Administració pública competent el projecte i certificat tècnic corresponent, a què fa referència l'apartat 1. b.
Si s'estableix un règim diferenciat d'intervenció entre la normativa catalana, l'estatal o l'europea, l'inici d'activitat s'articula per mitjà d'un únic formulari que integra ambdós règims, segons escaigui, i es presenta a la finestreta única empresarial que, actuant com a xarxa interadministrativa, ho tramet a l'Administració corresponent.
Els règims d'intervenció de les activitats econòmiques objectes d'aquesta llei són els següents:
a) Les activitats econòmiques innòcues estan subjectes a declaració responsable.
b) Les activitats econòmiques de baix risc estan subjectes al règim de comunicació prèvia.
Les administracions públiques no poden introduir el règim d'autorització en el desplegament reglamentari de les normes sectorials que afecten les activitats econòmiques regulades per aquest capítol.
En el cas que les obres de condicionament dels locals per a dur a terme una activitat econòmica descrita en els annexos I i II estiguin subjectes al règim de comunicació prèvia establert per la legislació urbanística, aquesta comunicació habilita el titular per a iniciar l'activitat si compleix els requisits que exigeix l'apartat 1.