Aprovació del Reglament d'ingrés, provisió de llocs de treball i promoció professional del personal funcionari al servei de l'Administració de justícia
Negociació amb les organitzacions sindicals
Nomenament de la Comissió de Selecció de Personal
Destinació dels metges forenses i facultatius després del seu cessament en càrrecs de lliure designació en un institut de medicina legal o a l'Institut Nacional de Toxicologia i Ciències Forenses
Procés d'acoblament dels funcionaris dels cossos al servei de l'Administració de justícia
Règim transitori de promoció interna
Règim transitori per a concursos de llocs genèrics
Accés pel torn lliure a través del sistema de concurs oposició
Règim transitori per al cessament dels directors i subdirectors d'instituts de medicina legal
Oficina judicial i relacions de llocs de treball
REGLAMENT D'INGRÉS, PROVISIÓ DE LLOCS DE TREBALL I PROMOCIÓ PROFESSIONAL DEL PERSONAL FUNCIONARI AL SERVEI DE L'ADMINISTRACIÓ DE JUSTÍCIA
Ingrés en els cossos al servei de l'Administració de justícia
Quota per a persones amb discapacitat
Competència per convocar les proves selectives
Característiques de les proves selectives
Comissió de Selecció i tribunals
Comissió de Selecció de Personal
Competències de la Comissió de Selecció
Funcionament de la Comissió de Selecció
Regles addicionals sobre la seva composició i funcionament
Drets i deures dels membres dels tribunals
Convocatòries i procediment selectiu
Anunci de celebració de les proves
Període de pràctiques o curs selectiu
Drets i deures dels funcionaris en pràctiques
Règim disciplinari dels funcionaris en pràctiques
Nomenament i adjudicació de llocs de treball
Assignació inicial de llocs de treball
Jurament o promesa i presa de possessió
Drets dels funcionaris de promoció interna
Permís retribuït per a funcionaris que accedeixin a altres cossos al servei de l'Administració de justícia per promoció interna
Promoció interna per a l'accés a diferent especialitat dels cossos especials de l'Institut Nacional de Toxicologia i Ciències Forenses
Relacions de llocs de les unitats processals de suport directe
Provisió de llocs de treball mitjançant concurs
Condicions generals de participació
Convocatòria de concursos per a llocs genèrics
Requisits i condicions de participació en els concursos per a llocs genèrics
Presentació de sol·licituds de participació en concursos per a llocs genèrics
Convocatòria de concursos específics per cobrir llocs de treball singularitzats
Renúncia a llocs de treball obtinguts per concurs específic
Procediment de lliure designació
Trasllat per causa de violència sobre la dona funcionària
Regles generals que han de regir les modificacions de les relacions de llocs de treball
Reingrés dels funcionaris del cos de gestió processal i administrativa que hagin cessat com a secretaris substituts
Reingrés dels declarats en situació de suspensió definitiva
Substitució en les secretaries de jutjats i agrupacions de jutjats de pau
Criteris per a la formulació de la proposta de resolució
La promulgació de la Llei orgànica 19/2003, de 23 de desembre, de modificació de la Llei orgànica 6/1985, d'1 de juliol, del poder judicial, suposa una profunda transformació en l'organització de l'Administració de justícia i en la del personal al seu servei.
Des d'aquesta perspectiva es pot dir que l'esmentada reforma, plasmada, en el que interessa aquí, en la modificació del llibre V de la Llei orgànica, ha d'implicar una fonda transformació de l'oficina judicial.
La reorganització de l'oficina judicial resulta una tasca d'indubtable complexitat atès que, entre altres raons, en aquesta realitat es dóna un cúmul de peculiaritats que la singularitzen davant de qualsevol altre òrgan de gestió.
En primer lloc, l'evolució de les formes de treball desenvolupat a les oficines judicials exigeix noves estructures amb un disseny organitzatiu millor, imprescindible no només per a la progressiva incorporació de noves tecnologies en aquest àmbit, sinó fonamentalment per prestar una atenció de qualitat als ciutadans.
En segon lloc, les oficines judicials no poden ser alienes a la realitat de l'Estat autonòmic, especialment quan s'ha produït un intens procés de traspàs de funcions i serveis en aquest àmbit que demana una delimitació detallada dels àmbits competencials de les administracions implicades en la dotació de mitjans personals i materials al servei del poder judicial.
Finalment, la confluència en l'oficina judicial de diversos àmbits de decisió que recauen sobre una única realitat sovint ha demostrat ser una font de conflictes, sense que les normes que ara se substitueixen hagin establert mecanismes oportuns de col·laboració, coordinació i garantia que assegurin l'autonomia funcional i orgànica dels uns i els altres centres de decisió.
El nou model d'oficina judicial arrenca amb el propòsit clar que el seu funcionament garanteixi la independència del poder al qual serveix, conjugant alhora, i sense que això se'n vegi afectat, una adequada racionalització dels mitjans que utilitza.
A fi d'harmonitzar aquests objectius, en el pla exclusivament organitzatiu es defineix l'oficina judicial com l'organització de caràcter instrumental que de forma exclusiva presta suport a l'activitat jurisdiccional.
Per la seva singularitat es recull expressament la necessària reserva de funció, de manera que només els funcionaris dels cossos al servei de l'Administració de justícia poden exercir els llocs de treball dels quals està dotada l'oficina judicial.
En el seu disseny s'ha optat per un sistema flexible que permeti que cada oficina judicial s'adapti a qualsevol tipus de necessitats de l'Administració de justícia, i el criteri diferenciador que permet singularitzar-la d'altres organitzacions administratives és el fet que la seva activitat està regida principalment per normes processals.
Amb aquestes característiques, l'oficina judicial, com a gènere, comprèn com a espècies tant les unitats processals de suport directe com els serveis comuns processals.
Les primeres han d'assumir la tasca d'assistir de prop els jutges i tribunals en l'exercici de les funcions que els són pròpies.
Per la seva part, els serveis comuns processals són objecte d'una especial regulació, de manera que omplen el buit legal existent fins ara, fomenten el seu desenvolupament i especialització, i estableixen un sistema que garanteixi un govern millor, particularment en els casos en què, per la seva complexitat o abast, resulta imprescindible l'existència de nivells intermedis.
A tot això s'afegeix, com a element decisiu i desitjable per al bon funcionament del sistema, la creació de serveis comuns processals que assumeixin l'ordenació del procediment.
Així, es pretén abans que res racionalitzar i actualitzar mitjans personals i materials per a una Administració de justícia més ràpida i millor.
Aquest context organitzatiu ha d'anar acompanyat de la reforma funcional dels cossos de funcionaris que presten serveis dins de l'Administració de justícia.
D'aquesta manera, la figura del secretari judicial, que regula el llibre V de la Llei orgànica 6/1985, d'1 de juliol, del poder judicial, es converteix en una de les claus de la reforma actual.
No només es defineixen amb més precisió les seves funcions, sinó que se li atribueixen d'altres, i així es potencien les seves capacitats professionals.
Assumeix, a més, responsabilitats en matèria de coordinació amb les administracions públiques amb competències en matèria de justícia.
El llibre VI de la mateixa Llei orgànica regula bàsicament l'estatut jurídic dels cossos de funcionaris al servei de l'Administració de justícia.
La regulació es tradueix en una àmplia modificació funcional i dels requisits per a l'accés i provisió dels llocs de treball que estigui d'acord amb el nou model de gestió pública dels serveis de l'Administració de justícia.
La configuració de l'estatut dels funcionaris al servei de l'Administració de justícia pateix, així, un important canvi en la seva conformació.
La delimitació d'un estrat directiu en l'oficina judicial, l'aposta per un sistema numèricament significatiu de promoció interna, la professionalització de la funció i la potencial introducció d'elements retributius que valorin la productivitat i l'exercici efectiu de la funció configuren un panorama en què la carrera i les expectatives professionals dels funcionaris comencen a tenir un perfil diferent del tradicional i en el qual es generen expectatives professionals en la carrera d'aquests funcionaris, aspecte que constitueix un dels elements centrals de qualsevol sistema d'organització de l'ocupació pública i en el qual les normes futures han d'aprofundir-hi.
A partir d'aquest esquema general, el Reglament analitza el desenvolupament del procés selectiu, i estableix les regles per a la confecció de l'oferta pública d'ocupació i la participació que hi han de tenir les comunitats autònomes per aconseguir un conjunt harmònic que doni satisfacció a les necessitats de tots els que intervenen en aquest àmbit.
Més enllà d'aquest esquema es determinen els procediments selectius, en els quals els sistemes comuns són l'oposició i el concurs oposició, encara que la utilizació d'aquest segon sistema es configura amb un caràcter excepcional per al torn lliure.
Des d'una perspectiva orgànica s'estableix la creació d'una Comissió de Selecció de Personal, amb caràcter d'òrgan de l'Administració i amb la funció d'establir una homologació dels elements que, amb caràcter comú, componen els processos selectius, com ara els programes, temaris, bases de les convocatòries, etc.
Aquest àmbit organitzatiu es completa amb la regulació dels tribunals, que són els que jutgen, ja en el pla concret, les diferents proves selectives.
S'estableix el seu funcionament des d'un tribunal únic que exerceix les seves competències en el si de les comunitats autònomes amb traspassos rebuts en matèria de justícia, mitjançant la creació de tribunals delegats.
El Reglament regula el règim i contingut de les convocatòries, de les sol·licituds de participació en els processos selectius, el règim d'admesos i exclosos que hi participen, les regles formals de realització dels exercicis i la relació d'aprovats i la forma d'aportar la documentació corresponent, així com el període de pràctiques i el curs selectiu.
S'hi inclou, així mateix, el règim jurídic dels funcionaris en pràctiques.
La regulació inclou una referència a la forma de nomenament dels funcionaris interins, el règim de prestació de serveis i el de cessament.
En sintonia amb els diversos acords que el Ministeri de Justícia i les centrals sindicals presents a la taula sectorial estan adoptant, s'estableix una regulació de la promoció interna com a forma d'accés als cossos superiors en titulació o als de diferent especialitat, dins del mateix nivell de titulació.
Es detallen les característiques de les proves i les línies generals i mèrits que s'han d'incloure en la fase de concurs.
El segon dels grans blocs temàtics és el relatiu a la provisió de llocs de treball.
L'esquema del Reglament consisteix a diferenciar els sistemes de provisió en situacions de normalitat, que són el concurs i la lliure designació, el segon sistema dels quals és de caràcter excepcional enfront del primer i només per als llocs que en les respectives relacions de llocs de treball apareguin expressament identificats per a la seva provisió d'aquesta manera; de les situacions que són conseqüència dels processos de reorganització i canvis organitzatius que concorren necessàriament en totes les administracions, i especialment en un procés tan dinàmic com ha de suposar el de la transformació que introdueix la nova configuració dels serveis que plasma la Llei orgànica 6/1985, d'1 de juliol, del poder judicial.
En aquest àmbit s'inclouen la redistribució d'efectius, la reordenació d'efectius i la reassignació forçosa.
El desenvolupament dels sistemes previstos determina les condicions en què es poden aplicar cadascun dels sistemes i la forma operativa de portar-los a terme, incloent-hi una menció específica als mèrits i circumstàncies que s'han de donar per a l'aplicació respectiva dels sistemes previstos.
Es determinen les regles per al reingrés al servei actiu dels funcionaris que estiguin prestant serveis en un altre cos i la dels suspensos i rehabilitats.
En síntesi, es tracta de dotar els gestors de l'Administració de justícia d'un conjunt d'instruments i mecanismes que són comuns en la gestió pública de recursos humans i que han de permetre la transformació de la dita gestió en aquest àmbit sectorial.
Aquest impuls normatiu està d'acord amb el que demanda la transformació imposada en la Llei orgànica 6/1985, d'1 de juliol, del poder judicial, i amb la necessitat de culminar la reforma de la prestació del servei públic de la justícia en condicions de més eficàcia i eficiència i amb respecte i interacció cooperativa amb les diferents instàncies territorials i corporatives que intervenen en la gestió d'aquest servei, essencial en un estat democràtic.
En l'elaboració d'aquesta disposició s'ha complert el tràmit d'audiència a què es refereix l'article 24 de la Llei 50/1997, de 27 de novembre, del govern, i n'han informat el Consell General del Poder Judicial, les comunitats autònomes amb traspassos rebuts i el Ministeri d'Administracions Públiques.
En virtut d'això, a proposta del ministre de Justícia, d'acord amb el Consell d'Estat i amb la deliberació prèvia del Consell de Ministres en la reunió del dia 2 de desembre de 2005,
S'aprova el Reglament d'ingrés, provisió de llocs de treball i promoció professional del personal funcionari al servei de l'Administració de justícia, el text del qual s'insereix a continuació.
Els plans de recursos humans i els sistemes i disseny dels processos d'ingrés, promoció i provisió de llocs de treball han de ser objecte de negociació amb les organitzacions sindicals en els termes que estableix la Llei 9/1987, de 12 de juny, d'òrgans de representació, determinació de les condicions de treball i participació del personal al servei de les administracions públiques, sense perjudici del que preveu el seu article 34.
En el termini màxim de sis mesos a partir de l'entrada en vigor del Reglament que aprova aquest Reial decret, el ministre de Justícia ha de procedir al nomenament de la Comissió de Selecció de Personal.
Aprovades les relacions inicials de llocs de treball de cada centre de destinació pel Ministeri de Justícia i les comunitats autònomes amb traspassos rebuts, s'ha de procedir a l'acoblament dels funcionaris amb destinació definitiva en aquests centres en l'àmbit territorial respectiu, procés que consisteix en:
a ) La confirmació dels funcionaris en els llocs de treball que estiguin ocupant.
b ) La reordenació o redistribució d'efectius en supòsits d'amortització, supressió o requalificació de llocs, d'acord amb els procediments que estableixen els articles 64, 65, 66 i 67 d'aquest Reglament.
c ) La convocatòria de concursos específics per als llocs de treball que s'hagin de cobrir per aquest sistema, en què, per una sola vegada, poden participar en exclusiva els funcionaris destinats en l'àmbit territorial de l'òrgan convocant.
d ) La convocatòria de procediments de lliure designació per als llocs que s'hagin de cobrir per aquest sistema.
Amb caràcter general, i mentre no hagin finalitzat del tot els processos d'acoblament, no s'han d'atorgar comissions de servei fora de l'àmbit territorial de l'òrgan competent per concedir-les, ni s'han de concedir reingressos provisionals.
Els concursos de trasllats per a la cobertura de llocs genèrics que s'hagin convocat abans de l'entrada en vigor del Reglament que aprova aquest Reial decret s'han de regir per la normativa anterior, que a aquest efecte manté la seva vigència.
Als funcionaris que hagin obtingut destinació definitiva en els concursos esmentats els és aplicable per tornar a concursar el període mínim que estableix l'article 529 de la Llei orgànica 6/1985, d'1 de juliol, del poder judicial.
Excepcionalment i només en les dues primeres convocatòries que es facin públiques a partir de l'entrada en vigor del Reglament que aprova aquest Reial decret, els funcionaris dels cossos de tramitació processal i administrativa i d'auxili judicial que no tinguin la titulació que estableix l'article 475. a de la Llei orgànica 6/1985, d'1 de juliol, del poder judicial, poden participar en els processos selectius de promoció interna per a l'accés als cossos de gestió processal i administrativa i de tramitació processal i administrativa, respectivament, mitjançant el sistema de concurs oposició que regula l'article 32 del Reglament que aprova aquest Reial decret.
Els requisits per participar en aquests processos selectius són els establerts amb caràcter general, amb excepció de la titulació.
L'antiguitat requerida en els cossos d'origen és de cinc anys.
Els funcionaris que superin aquests processos selectius s'integraran en les escales per extingir dels cossos de gestió processal i administrativa i de tramitació processal i administrativa, respectivament.
Així mateix, és aplicable el que disposa l'apartat anterior als funcionaris del cos d'ajudants de laboratori de l'Institut Nacional de Toxicologia i Ciències Forenses i als funcionaris de l'escala d'agents de laboratori de l'Institut Nacional de Toxicologia i Ciències Forenses per extingir, que no tinguin la titulació que estableix l'article 475.b) de la Llei orgànica esmentada, per a l'accés per promoció interna als cossos de tècnics especialistes i d'ajudants de laboratori, respectivament, de l'Institut Nacional de Toxicologia i Ciències Forenses.
Els funcionaris que superin aquests processos selectius s'integraran en les escales per extingir dels cossos de tècnics especialistes i d'ajudants de laboratori de l'Institut esmentat.
Mentre no hagin finalitzat del tot els processos d'acoblament, el concurs de trasllat d'àmbit estatal i de caràcter anual es pot convocar en la data que sigui més apropiada, sense que regeixi l'obligatorietat de convocar-lo dins del primer trimestre de cada any natural segons el que disposa l'article 44.1 del Reglament que aprova aquest Reial decret.
Excepcionalment i d'acord amb el que disposa l'article 484.2 de la Llei orgànica 6/1985, d'1 de juliol, les dues primeres convocatòries de processos selectius per a l'accés als cossos de funcionaris de l'Administració de justícia que es realitzin a partir de l'entrada en vigor del Reglament que aprova aquest Reial decret s'han de portar a terme pel sistema de concurs oposició.
En el barem que s'estableixi per a l'avaluació de la fase de concurs s'hi ha de preveure específicament, entre altres mèrits, la valoració del desenvolupament com a funcionari interí de les tasques pròpies dels cossos als quals s'opti.
Els metges forenses que hagin estat nomenats directors o subdirectors d'instituts de medicina legal pel sistema de lliure designació abans de l'entrada en vigor del present Reglament i siguin cessats amb caràcter discrecional, s'han de reincorporar al seu lloc de procedència sempre que aquest s'hagi obtingut mitjançant el sistema de concurs.
Fins que no entri en funcionament el nou model d'oficina judicial que preveu la Llei orgànica 19/2003, de 23 de desembre, de reforma de la Llei orgànica del poder judicial, les referències que en fa aquest Reglament, així com les relacions de llocs de treball, en el que sigui aplicable, s'han d'entendre efectuades a l'actual estructura i als actuals llocs de treball dels centres de treball en què encara no s'hagi produït el procés d'acoblament a la nova oficina judicial.
Queden derogats el Reial decret 296/1996, de 23 de febrer, pel qual s'aprova el Reglament orgànic del cos de metges forenses, que s'oposa al que estableix el Reglament que aprova aquest Reial decret en matèria d'ingrés, provisió de llocs de treball i promoció professional; i el Reial decret 249/1996, de 16 de febrer, pel qual s'aprova el Reglament orgànic dels cossos d'oficials, auxiliars i agents al servei de l'Administració de justícia, llevat dels articles 50, 51 i 52 del Reglament esmentat, que es mantenen en vigor fins que el Ministeri de Justícia aprovi definitivament totes les relacions de llocs de treball i s'hagin realitzat íntegrament els processos d'acoblament de les diferents unitats que conformen l'estructura de les oficines judicials segons el que disposa la Llei orgànica 19/2003, de 23 de desembre.
El present Reial decret entra en vigor l'endemà de la publicació en el Butlletí Oficial de l'Estat.
Aquest Reglament té per objecte regular els procediments d'ingrés, promoció interna, provisió de llocs de treball i rehabilitació del personal funcionari al servei de l'Administració de justícia, inclòs en el llibre VI de la Llei orgànica 6/1985, d'1 de juliol, del poder judicial.
En tot el que no preveuen la Llei orgànica esmentada i aquest Reglament, s'ha aplicar amb caràcter supletori el que estableixen les normes de l'Estat sobre funció pública, sense perjudici de les disposicions complementàries que, en l'exercici de les competències reconegudes en la Llei orgànica esmentada, dictin en aquestes matèries les comunitats autònomes amb traspassos rebuts, disposicions que, en tot cas, han de respectar el que estableix aquest Reglament.
Les necessitats de recursos humans amb assignació pressupostària que no hagin pogut ser proveïts per funcionaris de carrera i la cobertura dels quals es consideri convenient durant l'exercici són objecte d'una única oferta d'ocupació pública anual que s'ha d'elaborar de conformitat amb els criteris per al sector públic estatal que estableix la Llei de pressupostos generals de l'Estat i amb les prescripcions de la Llei general d'estabilitat pressupostària.
Les comunitats autònomes han de determinar, en els seus respectius àmbits territorials, les necessitats de recursos humans respecte dels cossos de funcionaris al servei de l'Administració de justícia sobre els quals han rebut els traspassos i ho han de posar en coneixement del Ministeri de Justícia.
El Ministeri de Justícia ha d'elaborar l'oferta d'ocupació pública integrant, de manera diferenciada, les necessitats de recursos determinades per les comunitats autònomes amb traspassos rebuts amb les existents a la resta del territori de l'Estat, i l'ha de presentar al Ministeri d'Administracions Públiques, que l'ha d'elevar al Govern per a la seva aprovació, conforme, si s'escau, al que estableixi la corresponent Llei de pressupostos generals de l'Estat.
En les ofertes d'ocupació pública s'ha de reservar una quota no inferior al cinc per cent de les vacants perquè siguin cobertes entre persones amb discapacitat en grau igual o superior al 33 per cent, que acreditin el grau de discapacitat i la compatibilitat per a l'exercici de les fun-cions i tasques corresponents en la forma que regula l'article 19 d'aquest Reglament i en la que es determini en les convocatòries.
Si les places reservades i que han estat cobertes per les persones amb discapacitat no assoleixen la taxa del tres per cent de les places convocades, les places no cobertes s'acumulen a la quota del cinc per cent de l'oferta següent, amb un límit màxim del 10 per 100.
Aprovada l'oferta d'ocupació pública, el Ministeri de Justícia ha de procedir a la convocatòria dels processos selectius.
L'ingrés en els cossos de funcionaris al servei de l'Administració de justícia s'ha de realitzar mitjançant algun dels sistemes selectius que preveu l'article següent, amb convocatòria pública, i s'ha de regir per les seves respectives bases, que s'han d'ajustar en tot cas al que disposen la Llei orgànica 6/1985, d'1 de juliol, del poder judicial, i aquest Reglament.
D'acord amb els principis que conté l'article 103 de la Constitució espanyola, el personal funcionari de carrera ha de ser seleccionat amb criteris d'objectivitat i d'acord amb els principis d'igualtat, mèrit, capacitat i també de publicitat.
L'accés als cossos és lliure i públic i s'ha de portar a terme a través dels sistemes d'oposició o concurs oposició.
La utilització del sistema de concurs oposició té caràcter excepcional, sense perjudici del que estableix el títol II d'aquest Reglament per a la promoció interna.
La selecció per oposició és el sistema ordinari d'ingrés i consisteix en la realització de les proves que s'estableixin en la convocatòria per determinar la capacitat i aptitud de l'aspirant.
La selecció per concurs oposició consisteix en la realització de les proves corresponents i en la valoració de determinades condicions de formació, mèrits o nivells d'experiència, en la forma que s'estableixi en la convocatòria.
Les proves selectives han de ser adequades al conjunt de llocs de treball que poden ser ocupats pels funcionaris de carrera dels cossos generals o especials corresponents.
El contingut del temari, així com les proves que s'han de realitzar, són únics per a cada cos en tot el territori de l'Estat, llevat de les proves que es puguin establir per a l'acreditació del coneixement de la llengua i del dret propi de les comunitats autònomes que els posseeixin, que tenen caràcter optatiu i en cap cas són eliminatòries, i s'ha de tenir en compte la puntuació obtinguda, d'acord amb el barem que s'estableixi, als únics efectes d'adjudicació de destinació dins de la comunitat autònoma corresponent.
Les proves optatives que s'estableixin per avaluar els coneixements de la llengua oficial pròpia o del dret propi de les comunitats autònomes, així com les certificacions que puguin acreditar aquests coneixements, són les que resulten aplicables segons la normativa en vigor a les comunitats autònomes que la tinguin establerta.
Amb aquest fi, la Comissió de Selecció de Personal ha de recollir de les comunitats autònomes la normativa esmentada i ha de determinar la puntuació que s'hagi d'atorgar en les respectives convocatòries.
El ministre de Justícia ha de nomenar mitjançant una ordre una Comissió de Selecció de Personal que ha d'estar formada per:
Quatre vocals representants del Ministeri de Justícia, un dels quals ha de ser un magistrat jutge, fiscal o secretari judicial, que ha d'assumir la presidència i té un vot diriment en cas d'empat en l'adopció d'acords, i tres funcionaris del Ministeri de Justícia, un dels quals ha d'actuar com a secretari, que han de ser proposats pel director general de Relacions amb l'Administració de justícia.
Quatre representants de les comunitats autònomes amb traspassos rebuts en matèria d'Administració de justícia, un dels quals ha d'assumir la vicepresidència de la Comissió.
Aquests representants són proposats per les esmentades comunitats autònomes de la manera que aquestes determinin.
La composició de la Comissió de Selecció ha de promoure la paritat entre dones i homes.
Quan es tracti de la selecció de cossos especials que no hagin estat objecte de traspàs a les comunitats autònomes, aquesta Comissió ha d'estar formada per tres facultatius de l'Institut Nacional de Toxicologia i Ciències Forenses, un dels quals ha d'assumir la presidència, dos metges forenses, un dels quals ha d'assumir la vicepresidència, i tres funcionaris del Ministeri de Justícia, un dels quals ha d'actuar com a secretari.
Tots ells han de ser proposats pel director general de Relacions amb l'Administració de justícia.
La Comissió de Selecció pot disposar la incorporació a la seves feines d'assessors especialistes, per a les matèries en què es consideri necessària la seva intervenció.
Aquests assessors han de col·laborar amb l'esmentada Comissió de Selecció exclusivament en l'exercici de les seves especialitats tècniques.
Els vocals de la Comissió de Selecció, així com els assessors especialistes, estan sotmesos a les regles que preveu l'article 13.4 d'aquest Reglament.
Són competències de la Comissió de Selecció:
Elaborar i aprovar els temaris, que són únics per a cada cos en tot el territori de l'Estat.
Elaborar les bases de convocatòria per les quals s'han de regir els processos selectius per a l'ingrés en els corresponents cossos de funcionaris.
Proposar el barem de mèrits segons els aspectes que desplega l'article 37 del títol II d'aquest Reglament, així com la puntuació que s'atribueix a cadascun per a l'accés als cossos de funcionaris pel sistema de concurs oposició, barem que ha de ser aprovat pel Ministeri de Justícia amb la negociació prèvia amb les organitzacions sindicals i s'ha de publicar en el Butlletí Oficial de l'Estat.
Determinar el programa formatiu corresponent al període de pràctiques o curs selectiu, així com els criteris per a la seva avaluació.
Fixar els criteris d'actuació que han de regir el procés selectiu, que s'han de plasmar en les respectives bases de la convocatòria.
Analitzar i proposar al Ministeri de Justícia, si s'escau, totes les mesures que puguin ser convenients per millorar els processos selectius.
El funcionament de la Comissió de Selecció s'ha d'ajustar al que disposen els òrgans col·legiats en el capítol II del títol II de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.
El desenvolupament i la qualificació de les proves selectives dels cossos generals i especials correspon als tribunals qualificadors.
Aquests tribunals gaudeixen d'autonomia funcional i responen de l'objectivitat del procediment i del compliment de les normes que conté la convocatòria, a les quals estan sotmesos.
Per a cada un dels processos selectius d'ingrés en els cossos generals al servei de l'Administració de justícia, el Ministeri de Justícia ha de nomenar un tribunal qualificador únic, que ha d'efectuar el procés selectiu en tots els àmbits territorials fixats en la convocatòria.
En cada àmbit territorial de comunitat autònoma amb traspassos rebuts on es convoquin places, el Ministeri de Justícia, a proposta dels òrgans corresponents de la comunitat autònoma, ha de nomenar un tribunal delegat.
Al nomenament dels tribunals se li ha de donar l'adequada publicitat a través del Butlletí Oficial de l'Estat i dels diaris oficials de les comunitats autònomes amb traspassos rebuts.
Correspon als tribunals qualificadors únics elaborar les proves que s'han de dur a terme, determinar-ne el calendari de realització i dels criteris de valoració, així com la resolució de totes les consultes que puguin plantejar els diferents tribunals delegats.
Els tribunals delegats han d'actuar, en el seu àmbit territorial, per delegació del tribunal qualificador únic, sota la seva dependència i direcció, a fi de garantir la igualtat entre tots els aspirants al llarg del procés selectiu.
Els tribunals qualificadors únics han d'estar compostos per un nombre senar de vocals, no inferior a cinc, dels quals un ha de ser un magistrat jutge, fiscal, secretari judicial, o metge forense, si s'escau, que ha d'assumir la presidència, i un altre, un funcionari de carrera del Ministeri de Justícia que ha d'actuar com a secretari.
La resta dels vocals, que també són funcionaris de carrera, s'han de nomenar en atenció al principi d'especialitat, i de tal manera que tots els membres del tribunal tinguin un nivell de titulació igual o superior a l'exigit per a l'ingrés al cos de què es tracti.
Els tribunals delegats tenen una composició idèntica, menys pel que fa als funcionaris del Ministeri de Justícia, que, en aquest cas, han de ser funcionaris de la comunitat autònoma proposats directament per l'òrgan competent d'aquesta.
En tot cas, dos de cada cinc vocals han de ser proposats per l'òrgan competent de la comunitat autònoma.
En la composició dels tribunals de proves selectives s'ha de promoure la paritat entre dones i homes.
Els tribunals no poden estar formats majoritària ment per funcionaris pertanyents al mateix cos objecte de la selecció.
Els tribunals no es poden constituir ni actuar sense la presència del president i secretari, o qui els substitueixi, i, almenys, de la meitat dels vocals que els componen.
Tampoc no es poden constituir ni actuar quan hi hagi majoria de vocals pertanyents al cos a què es pretén accedir.
La convocatòria de les sessions l'ha d'efectuar el secretari per ordre del president, amb una antelació mínima de 48 hores a la seva celebració, amb indicació de l'ordre del dia en què s'incloguin els assumptes que s'han de tractar en la sessió.
No pot ser objecte de deliberació o acord cap assumpte que no figuri inclòs en l'ordre del dia, llevat que hi estiguin presents tots els membres del tribunal que hagin estat citats i sigui declarada la urgència de l'assumpte per vot favorable de la majoria.
Tots els acords s'han d'adoptar per majoria de vots, dels quals és el del president el de qualitat en cas d'empat.
El secretari ha d'estendre acta de cadascuna de les sessions que se celebrin, acta que s'ha de llegir en la sessió següent i, fetes si s'escau les rectificacions que corresponguin, s'ha d'autoritzar amb la signatura del secretari i el vistiplau del president.
En les actes s'hi han de consignar necessàriament el dia, l'hora i l'objecte de la reunió, així com els vots particulars que puguin formular els vocals del tribunal presents.
Els membres dels tribunals s'han d'abstenir d'intervenir en el procés de selecció i ho han de comunicar al president, el qual al seu torn ho ha de posar en coneixement del Ministeri de Justícia, quan es doni alguna de les circumstàncies que preveu l'article 28 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administra-cions públiques i del procediment administratiu comú.
Pels mateixos motius, els aspirants poden promoure recusació en el termini que es determini en la convocatòria o, per causes sobrevingudes, en qualsevol moment de la tramitació del procés selectiu.
L'incident de recusació s'ha de resoldre d'acord amb el que preveu l'article 29 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.
No poden formar part dels tribunals els qui exerceixin la condició d'alt càrrec, segons la seva respectiva regulació, ni els qui hagin realitzat tasques de preparació d'aspirants a proves selectives en els cinc anys anteriors a la publicació de la corresponent convocatòria.
Quan es prevegi així en les corresponents convocatòries, els tribunals poden disposar la incorporació d'assessors especialistes, que els assisteixin per a totes les proves o algunes.
Els assessors han de col·laborar amb els tribunals exclusivament en l'exercici de les seves especialitats tècniques, i els és aplicable el que estableix l'apartat anterior d'aquest article.
És competència dels tribunals el desenvolupament i la qualificació de les proves selectives amb plena independència funcional.
En l'exercici d'aquesta funció estan sotmesos a la Llei orgànica 6/1985, d'1 de juliol, del poder judicial, a aquest Reglament i a les bases de la respectiva convocatòria.
Són drets i deures fonamentals dels membres dels tribunals:
a ) Assistir a les reunions convocades, i participar en les deliberacions amb veu i vot.
b ) Dur a terme les tasques que en tals reunions s'acordi encomanar-los, en la forma i el termini determinats.
c ) Abstenir-se si es dóna alguna causa d'abstenció.
d ) Observar una estricta neutralitat respecte dels participants en el procés selectiu i valorar-los únicament amb criteris objectius fonamentats en les proves realitzades.
e ) Guardar sigil respecte dels assumptes que coneguin i la documentació a què tinguin accés per raó de la seva pertinença al tribunal, deure aquest que comporta especialment la prohibició de:
Divulgar el resultat, les puntuacions, o qualsevol altra dada relativa a les proves i qualificacions abans de la seva publicació oficial.
Proporcionar informació sobre el contingut dels exercicis i de les propostes presentades per a la seva elaboració.
f ) Tenen dret a la percepció de les indemnitzacions a què es refereix el Reial decret 462/2002, de 24 de maig, sobre indemnitzacions per raó del servei, o disposicions que ho estableixin.
Les resolucions dels tribunals vinculen l'Administració, sense perjudici que aquesta, si s'escau, pugui revisar-les, d'acord amb el que preveuen els articles 102 i següents de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.
Els actes que posin fi als procediments selectius han de ser motivats.
La motivació dels actes dels tribunals dictats en virtut de discrecionalitat tècnica en l'exercici de la seva comesa de valoració es refereix al compliment de les normes reglamentàries i de les bases de la convocatòria.
Contra les resolucions dels tribunals i els seus actes de tràmit que impedeixin continuar el procediment o produeixin indefensió es poden interposar els recursos que escaiguin davant l'autoritat que els hagi nomenat, d'acord amb el que estableix la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.
Les proves selectives les ha de convocar el Ministeri de Justícia.
Les places ubicades en el territori d'una comunitat autònoma amb traspassos rebuts s'ofereixen per l'àmbit territorial de la comunitat autònoma de què es tracti, llevat de renúncia expressa d'aquesta, cas en què han de ser objecte d'agrupació.
Quan el nombre de places o el millor desenvolupament dels processos ho aconselli, es poden agrupar les vacants corresponents a un o diversos territoris.
Les convocatòries i les seves bases, que són úniques per a cada cos, s'han d'ajustar en tot cas al que disposen la Llei orgànica 6/1985, d'1 de juliol, del poder judicial i aquest Reglament i s'han de publicar en el Butlletí Oficial de l'Estat i, si s'escau, en els diaris oficials de les comunitats autònomes, de forma simultània.
Les bases de la convocatòria les ha d'elaborar la Comissió de Selecció i les ha d'aprovar el Ministeri de Justícia, amb la negociació prèvia amb les organitzacions sindicals.
Les bases esmentades, que vinculen l'Administració, els tribunals que han de jutjar les proves selectives i tots els qui hi participin, només poden ser modificades amb subjecció a les normes de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.
Les convocatòries han de contenir com a mínim:
Nombre de places, amb indicació, si s'escau, de les reservades per a promoció interna, i àmbit territorial pel qual s'ofereixen.
Indicació que els aspirants només poden sol·licitar la seva participació per un dels àmbits territorials que s'expressin en la convocatòria i que, si superen el procés selectiu, han de ser destinats obligatòriament a alguna de les vacants radicades en aquest.
Declaració expressa que no poden superar el procés selectiu en cada àmbit un nombre més gran d'aspirants que el de places objecte de la convocatòria, i són nul·les de ple dret les propostes d'aprovats que contravinguin aquesta limitació.
Condicions o requisits que han de tenir o complir els aspirants, referits a la data de finalització del termini de presentació de sol·licituds.
Manera com les persones amb discapacitat han de formular, si s'escau, la seva petició de les adaptacions possibles, quant a temps i mitjans, per a la realització de les proves.
Òrgan, centre o unitat administrativa a què s'han d'adreçar les sol·licituds de participació.
Sistema selectiu i detall del desenvolupament de les proves.
Proves selectives que s'hagin de convocar, incloses les de caràcter optatiu, i, si s'escau, relació de mèrits que han de ser tinguts en compte en la selecció.
Forma de designació dels tribunals qualificadors.
Temari que ha de regir les proves o indicació del «Butlletí Oficial de l'Estat» en què s'hagi publicat amb anterioritat.
Determinació, si s'escau, de les característiques, durada, termini màxim per al començament i centre o òrgan responsable de l'avaluació del període de pràctiques o curs selectiu.
Durada màxima del procés selectiu.
Des de la total conclusió d'un exercici o prova fins al començament del següent ha de transcórrer un termini mínim de 72 hores i un màxim de 45 dies naturals.
Ordre d'actuació dels aspirants segons el sorteig que cada any realitza la Secretaria General per a l'Administració Pública.
La sol·licitud per participar en els procediments d'ingrés, ajustada al model oficial aprovat pel Ministeri de Justícia, s'ha de presentar en el termini que es fixi en la convocatòria, a partir de l'endemà de la publicació en el Butlletí Oficial de l'Estat, d'acord amb el que estableix la convocatòria i a qualsevol dels llocs que preveu l'article 38 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.
El model de sol·licitud es facilita en castellà i en la llengua també oficial en les comunitats autònomes que la tinguin.
Es pot descarregar a través de la pàgina web del Ministeri de Justícia i, si s'escau, de les comunitats autònomes.
Per ser admesos i, si s'escau, prendre part en les proves selectives corresponents, els aspirants han de presentar les sol·licituds de participació, en les quan han de fer constar que compleixen els requisits exigits en la convocatòria, referits a la data de finalització del termini de presentació d'instàncies.
Els requisits exigits en la convocatòria s'han de mantenir fins a la presa de possessió com a funcionaris de carrera.
L'autoritat convocant, per si mateixa o a proposta del president del tribunal, ha de donar compte als òrgans competents, i, si s'escau, al ministeri fiscal, de les inexactituds, falsedats o qualsevol altra presumpta infracció que pugui ser constitutiva de delicte o falta, als efectes que siguin procedents respectivament i en qualsevol moment del procediment en què arribi a conèixer tals circumstàncies.
En els processos selectius per a l'ingrés en els cossos de funcionaris s'han d'admetre les persones amb discapacitat en igualtat de condicions que els altres aspirants.
Les convocatòries no poden establir exclusions per limitacions psíquiques o físiques, sense perjudici de les incompatibilitats amb l'exercici de les tasques o funcions corresponents.
La realització de les proves ha de tenir lloc en condicions d'igualtat amb els altres aspirants, sense perjudici de les possibles adaptacions quant a temps i mitjans per a les persones amb discapacitat que ho sol·licitin.
A aquest efecte, els tribunals poden requerir un informe i, si s'escau, la col·laboració dels òrgans tècnics de l'Administració laboral, sanitària o dels òrgans competents del Ministeri de Treball i Afers Socials, o de les comunitats autònomes.
Si en el desenvolupament dels processos selectius se susciten dubtes al tribunal respecte de la capacitat de l'aspirant amb discapacitat per a l'exercici de les activitats habitualment dutes a terme pels funcionaris del cos al qual s'opta, només pot recollir el corresponent dictamen de l'òrgan competent del Ministeri de Treball i Afers So-cials o, si s'escau, de la comunitat autònoma corresponent.
En aquest supòsit, mentre s'emet el dictamen l'aspirant pot participar en el procés selectiu, i queda en suspens la resolució definitiva sobre la seva admissió o exclusió fins a la recepció del dictamen.
Expirat el termini de presentació de sol·licituds, l'autoritat convocant ha de dictar resolució, en el termini que s'estableixi en la convocatòria, i ha de declarar aprovada la llista provisional d'admesos i exclosos.
En la resolució esmentada s'han d'indicar els llocs en què estan exposades al públic les llistes certificades completes d'aspirants admesos i exclosos, amb indicació de la causa d'exclusió, i s'ha d'assenyalar un termini de deu dies hàbils per esmenar-les.
Aquesta resolució s'ha de publicar de forma simultània en el Butlletí Oficial de l'Estat i, si s'escau, en els diaris oficials de les comunitats autònomes amb traspassos rebuts.
Les llistes s'han de posar de manifest, en tot cas, en la Direcció General de Relacions amb l'Administració de justícia, en les gerències territorials o unitats administratives, en els tribunals superiors de justícia, en la Direcció General de la Funció Pública del Ministeri d'Administracions Públiques, en els organismes corresponents de les comunitats autònomes amb traspassos rebuts, així com en la pàgina web del Ministeri de Justícia i, si s'escau, de les comunitats autònomes.
La publicació de la resolució en el «Butlletí Oficial de l'Estat» és determinant dels terminis als efectes de possibles impugnacions o recursos.
El lloc i la data de començament dels exercicis, així com l'aprovació de la relació definitiva d'admesos i exclosos, amb la indicació dels llocs on està exposada, s'ha de publicar en el Butlletí Oficial de l'Estat i, si s'escau, en els diaris oficials de les comunitats autònomes amb competències assumides.
Una vegada començats els processos selectius no és obligatòria la publicació dels successius anuncis de la celebració de les restants proves en el Butlletí Oficial de l'Estat, ni en els diaris oficials de les comunitats autònomes per les quals es convoquin places.
En aquest supòsit, aquests anuncis els ha de fer públics el tribunal en els mateixos llocs que especifica l'article 20 d'aquest Reglament, inclosa la pàgina web del Ministeri de Justícia i, si s'escau, de les comunitats autònomes, com a mínim amb dotze hores d'antelació al començament d'aquest, si es tracta del mateix exercici, o de vint-i-quatre hores, si es tracta d'un de nou.
Una vegada acabada la fase d'oposició o concurs oposició, els tribunals han d'elevar al Ministeri de Justícia la relació d'aprovats, que s'ha de publicar en el Butlletí Oficial de l'Estat i en els diaris oficials de les comunitats autònomes on es convoquin places, i és aplicable, si s'escau, el que disposa l'article 16.2 d'aquest Reglament.
Els aspirants proposats han d'aportar davant el Ministeri de Justícia, per al seu nomenament com a funcionaris en pràctiques, els documents acreditatius dels requisits exigits en la convocatòria, dins el termini de vint dies naturals des que es publiquin en el Butlletí Oficial de l'Estat les relacions d'aprovats a què es refereix l'article anterior.
Els aspirants amb discapacitat han d'acreditar la seva condició, així com la compatibilitat funcional amb el cos al qual accedeixen, mitjançant una certificació expedida pels òrgans oficials competents.
Els que dins el termini indicat, i llevat de casos de força major, no hagin presentat la documentació, o es dedueixi d'aquesta que els manca algun dels requisits exigits, no poden ser nomenats, i queden anul·lades totes les seves actuacions, sense perjudici de la responsabilitat en què puguin haver incorregut per falsedat en les seves sol·licituds de participació.
Els que tinguin la condició de funcionaris públics estan exempts de justificar les condicions i requisits ja acreditats per obtenir el seu anterior nomenament, i han de presentar, únicament, una certificació del ministeri o organisme del qual depenguin, que acrediti la seva condició i altres circumstàncies requerides per al seu nomenament.
No obstant això, sempre que l'interessat ho autoritzi, les certificacions en suport paper seran substituïdes per certificats telemàtics o per transmissions de dades, en les condicions i amb els requisits que preveuen els articles 14 i 15 del Reial decret 263/1996, de 16 de febrer, pel qual es regula la utilització de tècniques electròniques, informàtiques i telemàtiques per l'Administració General de l'Estat.
En el cas de funcionaris amb discapacitat, han d'acreditar la compatibilitat funcional per al cos a què accedeixen mitjançant una certificació expedida pels òrgans oficials competents.
Els processos de selecció inclouen la realització d'un curs teoricopràctic o d'un període de pràctiques, de caràcter selectiu.
La qualificació obtinguda serveix per fixar l'ordre de prelació.
Els aspirants que no superin el curs o període de pràctiques perden el dret al seu nomenament com a funcionaris de carrera, mitjançant una resolució motivada de l'autoritat convocant.
Durant la realització del curs o període de pràctiques, els aspirants tenen la consideració de funcionaris en pràctiques.
La condició de funcionaris en pràctiques dels aspirants es manté fins a la seva presa de possessió com a funcionaris de carrera, però s'extingeix per als qui no superin el curs o període de pràctiques corresponent, sense perjudici del que estableix l'apartat 6.
El curs selectiu o, si s'escau, el període de pràctiques, es pot dur a terme en els centres, instituts o serveis de formació dependents del Ministeri de Justícia, de les comunitats autònomes, o en els centres de destinació que indica l'article 39 d'aquest Reglament, situats en l'àmbit territorial pel qual va participar el funcionari.
Correspon als centres, instituts, serveis o responsables de la unitat o centre de destinació corresponents l'avaluació de l'aprofitament dels aspirants, que s'ha de graduar segons s'estableixi en la respectiva convocatòria.
Els qui no puguin realitzar o concloure el curs selectiu o període de pràctiques per causa de força major, cessen en la seva condició de funcionaris en pràctiques, i poden tornar a ser nomenats com a tals en el curs immediatament posterior que es convoqui de la mateixa classe, conservant la puntuació obtinguda en l'oposició o concurs oposició previs.
Els funcionaris en pràctiques tenen dret a percebre una retribució equivalent al sou i les pagues extraordinàries corresponents al cos a què accedeixin i, sempre que superin el curs o període de pràctiques, al còmput a efectes econòmics del temps de permanència en els centres, instituts o serveis de formació corresponents, o en els centres de destinació.
Els funcionaris en pràctiques que estiguin prestant serveis remunerats en l'Administració de justícia, durant el curs o període de pràctiques no poden percebre cap remuneració pel lloc de treball d'origen, i poden optar per una remuneració d'un import igual a la que percebien en l'esmentat lloc de treball o per la que els correspongui com a funcionaris en pràctiques.
Aquesta remuneració l'ha d'abonar el Centre d'Estudis Jurídics o els òrgans corresponents de les comunitats autònomes amb traspassos rebuts en l'àmbit territorial dels quals es realitzi el període de pràctiques o curs selectiu.
Així mateix tenen dret a la concessió de permisos per causes degudament justificades, però el seu atorgament no els eximeix en cap cas del nivell d'assistència mínim per a la superació del curs o del període de pràctiques.
Els funcionaris en pràctiques han d'assistir a la seu dels centres, instituts o serveis de formació corresponents o als llocs on es duguin a terme les activitats teòriques o pràctiques, amb subjecció al calendari i horari establerts.
Han de portar a terme l'actuació necessària per aconseguir l'adequada preparació per a l'exercici de la funció respectiva, mitjançant l'aprofitament diligent de les activitats programades.
Les activitats del curs de selecció s'han de dur a terme en règim de dedicació exclusiva per a cada cos, i tenen, als efectes disciplinaris, el caràcter de funció o servei públic.
Els funcionaris en pràctiques depenen jeràrquicament de la Direcció General de Relacions amb l'Administració de justícia o dels òrgans competents de les comunitats autònomes amb traspassos rebuts.
Els funcionaris en pràctiques incorren en responsabilitat disciplinària en els supòsits i amb els efectes previstos amb caràcter general per als funcionaris de carrera dels cossos al servei de l'Administració de justícia.
El procediment per a l'exercici de la potestat disciplinària es regeix pel que disposa el Reglament general de règim disciplinari del personal al servei de l'Administració de justícia.
Conclòs el procés selectiu i incorporada la puntuació que correspongui al curs selectiu o període de pràctiques, els aspirants que l'hagin superat, el nombre dels quals no pot excedir en cap cas el de places convocades en cada àmbit, han de ser nomenats funcionaris de carrera per l'òrgan competent del Ministeri de Justícia.
Els nomenaments són objecte de publicació, simultàniament, en el Butlletí Oficial de l'Estat i en els diaris oficials de les comunitats autònomes amb competències assumides.
L'adjudicació de llocs de treball als funcionaris de nou ingrés s'efectua d'acord amb les seves peticions, entre els llocs genèrics oferts als mateixos, segons l'ordre obtingut en el procés selectiu.
Les destinacions adjudicades tenen caràcter definitiu equivalent a tots els efectes als obtinguts per concurs, sense que hi puguin participar fins que no hagin transcorregut dos anys des de la data de la resolució per la qual se'ls va adjudicar destinació.
Per al còmput dels dos anys cal atenir-se al que estableix el paràgraf segon de l'article 529.3 de la Llei orgànica 6/1985, d'1 de juliol, del poder judicial.
Els llocs de treball que s'ofereixin als funcionaris de nou ingrés han d'haver estat objecte de concurs de trasllat previ entre els qui ja tinguin la condició de funcionari.
No obstant això, si les administracions competents en matèria de gestió de recursos humans no disposen, en els seus respectius àmbits territorials, de places suficients per oferir als funcionaris de nou ingrés, amb caràcter excepcional i amb la negociació sindical prèvia, poden incorporar llocs de treball no inclosos prèviament en concurs de trasllats.
En aquest últim supòsit, la destinació adjudicada al funcionari de nou ingrés té caràcter provisional.
Aquest funcionari ha de prendre part en el primer concurs de trasllats que es convoqui en el qual s'ofereixin places de l'àmbit territorial en què estigui destinat provisionalment, i se li garanteix la destinació definitiva en l'àmbit pel qual va participar en el procés selectiu.
Si incompleix aquesta obligació, se li ha d'adjudicar amb caràcter definitiu qualsevol de les places no adjudicades en tot el territori nacional.
Els llocs de treball no ocupats pels funcionaris de promoció interna a què es refereix l'apartat 2 de l'article 29 d'aquest Reglament s'ofereixen als aspirants que hagin superat el procés selectiu pel torn lliure.
La condició de funcionari de carrera s'adquireix amb la presa de possessió de la primera destinació, que té lloc en el termini de vint dies naturals comptats des de l'endemà de la publicació del seu nomenament en el «Butlletí Oficial de l'Estat», amb el jurament o promesa previs prestats de la forma següent: «Juro o prometo complir i fer complir fidelment la Constitució i la resta de l'ordenament jurídic, lleialtat a la Corona i complir els deures del meu càrrec davant de tots».
Quan la presa de possessió del lloc de treball es realitzi en les comunitats autònomes amb llengua oficial pròpia, aquest jurament es pot efectuar en la llengua esmentada.
En casos de força major degudament justificats, el Ministeri de Justícia o els òrgans corresponents de les comunitats autònomes amb traspassos rebuts poden, a instància de l'interessat, prorrogar en la mesura que ho considerin necessari el termini previst en el paràgraf anterior.
Els funcionaris que accedeixin a un nou cos pel torn de promoció interna i que optin per continuar en actiu en el cos de procedència no cal que es desplacin per prendre possessió al lloc de treball adjudicat, n'hi ha prou que dins el termini de presa de possessió comuniquin, si s'escau, a l'òrgan corresponent del Ministeri de Justícia o de les comunitats autònomes amb traspassos rebuts l'opció esmentada, als efectes de declaració d'excedència voluntària que preveu l'article 506.d) de la Llei orgànica 6/1985, d'1 de juliol, del poder judicial.
El jurament o promesa, així com la presa de possessió de la primera destinació, s'han de fer davant el responsable de la Gerència Territorial, unitat administrativa o òrgan que determini l'Administració pública competent.
Els actes esmentats s'han de posar en coneixement del Registre central de personal funcionari al servei de l'Administració de justícia.
El qui es negui a prestar jurament o promesa, o sense causa justa deixi de prendre'n possessió, s'entén que renuncia a adquirir la condició de funcionari en el cos corresponent, i d'això, n'ha de donar compte l'òrgan respectiu al Ministeri de Justícia o, si s'escau, a l'òrgan competent de la comunitat autònoma amb traspassos rebuts.
El Ministeri de Justícia o, si s'escau, els òrgans competents de les comunitats autònomes que hagin rebut els traspassos de mitjans personals al servei de l'Administració de justícia, poden nomenar funcionaris interins, per raons d'urgència o per necessitats del servei, quan no sigui possible, amb la celeritat exigida per les circumstàncies, la prestació del servei per funcionari de carrera, d'acord amb els criteris objectius que es fixin en l'ordre ministerial o, si s'escau, la disposició de la comunitat autònoma que hagi rebut els traspassos de mitjans personals al servei de l'Administració de justícia.
Els funcionaris interins han de dur a terme les funcions pròpies dels cossos esmentats, mentre no sigui possible que funcionaris de carrera les duguin a terme o continuïn les raons que van motivar-ne el nomenament.
Els nomenats han de tenir els requisits i la titulació necessaris per a l'ingrés al cos, han de prendre possessió en el termini que per reglament s'estableixi i tenen els mateixos drets i deures que els funcionaris, llevat de la fixesa en el lloc de treball, i les mateixes retribucions bàsiques i complementàries, excepte triennis.
Als funcionaris interins els és aplicable el règim dels funcionaris de carrera, en el que sigui adequat a la naturalesa de la seva condició.
Han de ser cessats segons els termes que estableixi l'ordre ministerial o, si s'escau, la disposició de la comunitat autònoma a què es refereix l'apartat primer d'aquest article i, en tot cas, quan es proveeixi la vacant, s'hi incorpori efectivament el seu titular o desapareguin les raons d'urgència o necessitat que van motivar-ne el nomenament.
La promoció interna consisteix en l'ascens des d'un cos per a l'ingrés del qual s'ha exigit determinada titulació a un altre cos per a l'accés al qual s'exigeix la titulació immediata superior o, en el cas dels cossos especials, mitjançant la possibilitat d'accedir a les diferents especialitats d'un mateix cos. Es regeix per les normes establertes en aquest títol i, en el que sigui apli- cable, per les del títol I d'aquest Reglament.
Es reserven per a seva la provisió per promoció interna un 50 per cent de les places vacants incloses per a cada cos en l'oferta d'ocupació pública.
Les places que no es cobreixin pel procés de promoció interna augmenten en el torn lliure en cada àmbit territorial.
La promoció interna s'efectua mitjançant el sistema de concurs oposició, amb subjecció als principis d'igualtat, mèrit, capacitat i publicitat.
En primer lloc s'ha de celebrar la fase d'oposició, que és eliminatòria, i a continuació es valoren els mèrits en la fase de concurs.
En cap cas la puntuació obtinguda en la fase de concurs es pot aplicar per superar els exercicis de la fase d'oposició.
Les proves selectives es fan de forma territorialitzada en les comunitats autònomes amb traspassos rebuts, tant si es porten a terme amb les d'ingrés general com si es fan en convocatòries independents.
Per participar en les proves de promoció interna, els funcionaris han de tenir la titulació acadèmica requerida per a l'accés als cossos o especialitats de què es tracti, tenir una antiguitat com a funcionari de carrera almenys de dos anys en el cos de titulació immediatament inferior al que es pretén accedir el dia de finalització del termini de presentació de sol·licituds de participació, tenir en aquesta data els requisits establerts amb caràcter general per a l'accés al cos, i mantenir-los fins a la data de presa de possessió.
A efectes del còmput d'antiguitat s'ha de tenir en compte la que tinguin acreditada en el cos d'auxiliars o agents de l'Administració de justícia o, si s'escau, en l'escala de tècnics especialistes o l'escala d'auxiliars de laboratori de l'Institut Nacional de Toxicologia i Ciències Forenses, en funció del cos que es pretén promocionar.
Els funcionaris que accedeixin per promoció interna tenen preferència, en tot cas, sobre els aspirants que no procedeixin d'aquest torn per a l'elecció dels llocs de treball vacants oferts.
Els no ocupats de manera efectiva pels funcionaris de promoció interna no es consideren vacants i s'han de proveir de la manera que estableix l'article 28.3 d'aquest Reglament.
Els funcionaris de carrera en servei actiu o situació assimilada que accedeixin a un nou cos pel sistema de promoció interna tenen dret a partir de la presa de possessió al permís retribuït que estableix la disposició addicional cinquena del Reial decret 364/1995, de 10 de març, o norma que en el futur pugui substituir-lo per a l'Administració General de l'Estat.
En les convocatòries es pot establir l'exempció de les proves encaminades a acreditar els coneixements ja exigits per a l'accés al cos d'origen, i es poden valorar els cursos i programes de formació superats.
La Comissió de Selecció ha d'aprovar el temari a què s'ajusta la fase d'oposició i que, en tot cas, ha de ser inferior en el nombre i/o extensió dels temes a l'exigit per a l'accés lliure.
Ha d'establir, així mateix, la graduació de les puntuacions i la valoració màxima en conjunt de cadascun dels mèrits corresponents als sol·licitants, i que s'han d'avaluar en la fase de concurs.
Han d'incloure en tot cas els aspectes següents:
a ) Historial acadèmic relacionat amb les matèries o especialitats pròpies dels cossos.
b ) Historial professional, que comprèn els mèrits relacionats amb els llocs de treball, diplomes, coneixements informàtics i cursos relacionats amb les matèries o especialitats pròpies dels cossos.
d ) Coneixement d'idiomes estrangers.
e ) En els àmbits territorials corresponents a comunitats autònomes amb llengua oficial o dret propi, s'ha de puntuar, així mateix, el coneixement d'aquests.
L'avaluació d'aquests mèrits s'ha d'ajustar al que disposa el paràgraf segon de l'article 8.2 d'aquest Reglament.
El barem corresponent l'ha d'aprovar el Ministeri de Justícia, en els termes que estableix l'article 10.3 d'aquest Reglament, i ha de ser publicat abans de la convocatòria.
La promoció interna per a l'accés a diferent especialitat del mateix cos s'ha d'efectuar, amb respecte als principis d'igualtat, mèrit, capacitat i publicitat, entre funcionaris que desenvolupin activitats substancialment coincidents o anàlogues en el contingut professional i en el seu nivell acadèmic.
La Comissió de Selecció estableix les bases que han de contenir, entre altres aspectes, els requisits i les proves que s'han de superar.
Per participar-hi s'exigeix, en tot cas, tenir la titulació acadèmica requerida per a l'accés a la corresponent especialitat, així com la resta de requisits que estableix l'article 33 d'aquest Reglament.
S'entén per centre de destinació els que preveu l'article 521 de la Llei orgànica del poder judicial.
El cap o responsable de la unitat o centre de destinació pot atribuir, per necessitats del servei, la realització de qualsevol de les funcions pròpies del cos, per a un funcionament millor d'aquestes unitats, als funcionaris que ocupin amb caràcter definitiu llocs de treball genèrics.
L'ordenació del personal a través de les relacions de llocs de treball s'ha de fer definint en els diferents centres de destinació que es creïn les funcions que ha d'exercir cada un dels cossos al servei de l'Administració de justícia de conformitat amb el que preveuen els articles 476, 477 i 478 de la Llei orgànica del poder judicial.
Les relacions de llocs de treball de les unitats processals de suport directe que radiquin en el mateix municipi han de contenir necessàriament la diferenciació dels llocs de treball corresponents a:
a ) El conjunt d'unitats processals de suport directe a un determinat òrgan col·legiat.
b ) El conjunt d'unitats processals de suport directe a òrgans judicials unipersonals que pertanyen al mateix ordre jurisdiccional.
A aquests efectes, s'entén que l'ordre jurisdiccional civil comprèn els jutjats de primera instància, jutjats mercantils i jutjats de família.
S'entén que l'ordre jurisdiccional penal comprèn els jutjats d'instrucció, jutjats penals, jutjats de vigilància penitenciària, jutjats de menors i jutjats de violència sobre la dona.
Els llocs de treball diferenciats així han de determinar l'atribució de funcions pel cap o responsable de la unitat o centre de destinació als funcionaris que ocupin amb caràcter definitiu llocs de treball genèrics, dins de cada ordre jurisdiccional.
Així mateix, en els concursos de trasllats, els funcionaris poden optar als llocs genèrics diferenciats dins del centre de destinació corresponent a les unitats processals de suport directe que radiquin en el mateix municipi de conformitat amb el que estableix l'apartat primer d'aquest article.
La provisió dels llocs de treball s'ha de portar a terme pels procediments de concurs, que és el sistema ordinari, o de lliure designació, de conformitat amb el que determinin les relacions de llocs de treball i en atenció a la naturalesa de les funcions que s'han de desenvolupar.
El concurs consisteix en la comprovació i valoració dels mèrits que es puguin al·legar, d'acord amb les bases de la convocatòria i d'acord amb el barem que s'hi estableixi.
Atenent la naturalesa i funcions dels llocs que es pretenen cobrir, el concurs pot ser:
a ) Concurs de trasllat: per aquest procediment es cobreixen els llocs de treball genèrics.
b ) Concurs específic: per aquest procediment es cobreixen els llocs de treball singularitzats.
Els llocs de treball es poden cobrir temporalment mitjançant adscripció provisional, comissió de servei o substitució.
Així mateix, i per raons organitzatives, els llocs de treball genèrics poden ser proveïts mitjançant redistribució o reordenació d'efectius.
Són competents per a la provisió dels llocs de treball ubicats en els respectius àmbits territorials el Ministeri de Justícia i les comunitats autònomes amb traspassos rebuts.
El Ministeri de Justícia i les comunitats autònomes amb traspassos rebuts han d'acordar conjuntament les bases marc de les convocatòries de concurs per a la provisió de llocs de treball genèrics, que s'han d'ajustar al que estableixen la Llei orgànica 6/1985, d'1 de juliol, del poder judicial, i aquest Reglament.
Les bases han d'establir, entre altres aspectes, els mèrits que s'han de valorar, així com el nombre màxim de llocs de treball vacants i de resultes que poden sol·licitar els concursants, quan així es prevegi en la convocatòria.
Poden participar en aquests concursos els funcionaris, sigui quina sigui la seva situació administrativa, llevat dels que es trobin en alguna de les situacions que preveu l'apartat 2, sempre que compleixin les condicions generals exigides i els requisits determinats en la convocatòria en la data en què acabi el termini de presentació d'instàncies, i les mantinguin fins a la resolució definitiva del concurs, sense cap limitació per raó de la localitat de destinació.
No poden prendre part en els concursos genèrics, específics i de lliure designació:
a ) Els declarats suspensos en ferm, mentre duri la suspensió.
b ) Els funcionaris que es trobin en situació d'excedència voluntària per interès particular, durant el període mínim obligatori de permanència en la situació esmentada.
c ) Els sancionats amb trasllat forçós, fins que transcorrin un o tres anys, per a destinació a la mateixa localitat en la qual se'ls va imposar la sanció, si es tracta de falta greu o molt greu, respectivament.
Aquests terminis s'han de computar des de la data de presa de possessió en la destinació en què hagin estat traslladats i, en cas que la sanció no s'hagi executat en el termini d'un mes des de la notificació de la resolució a l'interessat, el còmput comença l'endemà al de finalització del termini esmentat.
El Ministeri de Justícia i els òrgans corresponents de les comunitats autònomes amb traspassos rebuts han de convocar, dins del primer trimestre de cada any natural i en la mateixa data, concurs d'àmbit estatal per a la provisió de llocs de treball vacants en tot el territori de l'Estat, que s'ha d'ajustar a les normes que estableix aquest Reglament, a les bases marc i a les pròpies convocatòries.
Les convocatòries s'han de fer públiques en el «Butlletí Oficial de l'Estat» i en els diaris oficials de les comunitats autònomes de forma simultània.
Si la simultaneïtat no és possible, els termes i terminis establerts en la convocatòria s'han de computar a partir de la publicació en el «Butlletí Oficial de l'Estat».
En els concursos s'ofereixen les places vacants que determinin les administracions competents i les que resultin com a conseqüència del concurs mateix, sempre que no estigui previst que s'amortitzin.
En la convocatòria per a llocs de treball de les comunitats autònomes amb competències assumides la llengua pròpia de les quals tingui caràcter oficial, s'ha de valorar com a mèrit el seu coneixement oral i escrit, en la forma que estableix l'article 48 d'aquest Reglament.
La provisió de llocs genèrics vacants s'efectua mitjançant concursos de trasllats, que han de ser convocats i resolts simultàniament, en els seus àmbits respectius, pel Ministeri de Justícia i pels òrgans corresponents de les comunitats autònomes amb traspassos rebuts.
En aquests concursos poden participar tots els funcionaris que compleixin els requisits exigits, sigui quin sigui el territori en què estiguin destinats.
No es pot prendre part en un concurs de trasllat per a la provisió de llocs genèrics fins que no hagin transcorregut dos anys des que es va dictar la resolució per la qual es va convocar el concurs de trasllat en què el funcionari va obtenir la seva última destinació definitiva, des de la qual participa, o la resolució en la qual se li va adjudicar destinació definitiva, si es tracta de funcionaris de nou ingrés.
Per al còmput dels anys es considera primer any l'any natural en què es van dictar les resolucions de què es tracti, amb independència de la seva data, i segon any, l'any natural següent.
Els funcionaris que no tinguin destinació definitiva, obligats a participar en els concursos d'acord amb la normativa vigent, estan exclosos de la limitació temporal que preveu l'apartat anterior.
Les sol·licituds s'han d'adreçar a l'òrgan convocant en el termini que s'estableixi en la convocatòria i han de contenir, en cas que siguin diversos els llocs de treball sol·licitats, l'ordre de preferència d'aquests.
Els llocs de treball singularitzats que figurin com a tals en les relacions de llocs de treball s'han de cobrir mitjançant convocatòria de concursos específics, sense perjudici del que estableix l'article 56 d'aquest Reglament pel que fa a la provisió de llocs pel sistema de lliure designació.
En les convocatòries esmentades hi ha de figurar la descripció del lloc de treball, que ha d'incloure les especificacions derivades de la naturalesa de la funció encomanada a aquest, i la relació de les principals tasques i responsabilitats que el caracteritzen.
Així mateix, han de fixar els mèrits específics adequats a les característiques d'aquests llocs mitjançant la delimitació dels coneixements professionals, estudis, experiència necessària, titulació, si s'escau, i altres condicions que garanteixin l'adequació per ocupar el lloc.
Les convocatòries consten de dues fases:
a ) En la primera s'ha de procedir a la comprovació i valoració dels mèrits generals d'acord amb el que estableix l'article anterior.
La puntuació màxima és de 72 punts a les comunitats autònomes la llengua pròpia de les quals tingui caràcter oficial i de 60 punts a la resta del territori de l'Estat.
b ) En la segona fase, s'ha de procedir a la valoració d'aptituds concretes, a través de coneixements, experiència, titulacions acadèmiques i aquells altres elements que garanteixin l'adequació de l'aspirant per ocupar el lloc, sense que es puguin valorar els mèrits que ja hagin estat puntuats en la primera fase.
Aquestes aptituds s'han de valorar en la forma que es determini en la convocatòria sense que, en cap cas, aquesta segona fase pugui suposar més del 40 per cent (43 punts a les comunitats autònomes la llengua pròpia de les quals tingui caràcter oficial, i 40 punts a la resta del territori) de la puntuació màxima total de les dues fases.
Aquests mèrits específics s'han d'adequar a les característiques de cada lloc.
Amb aquesta finalitat, es pot establir l'elaboració de memòries o la celebració d'entrevistes que s'han d'especificar necessàriament en la convocatòria.
Si s'escau, la memòria ha de consistir en una anàlisi de les tasques del lloc i dels requisits, condicions i mitjans necessaris per al seu desenvolupament segons el parer del candidat, sobre la base de la descripció continguda en la convocatòria.
Les entrevistes han de versar sobre els mèrits específics adequats a les característiques del lloc, d'acord amb el que preveu la convocatòria i, si s'escau, sobre la memòria, i es pot estendre a la comprovació dels mèrits al·legats.
Els aspirants amb alguna discapacitat poden demanar, en la sol·licitud de participació, les possibles adaptacions de temps i mitjà per a la realització de les entrevistes.
En les convocatòries per cobrir determinats llocs de treball singularitzats de les comunitats autònomes la llengua pròpia de les quals tingui caràcter oficial, aquesta es pot considerar un requisit exigible per a l'accés a aquests, quan de la naturalesa de les funcions que s'han de dur a terme derivi l'exigència esmentada i així s'estableixi en les relacions de llocs de treball.
Les convocatòries s'han de publicar en el diari oficial de la comunitat autònoma corresponent i, de forma simultània, en el «Butlletí Oficial de l'Estat».
Si la simultaneïtat no és possible, els termes i terminis establerts en la convocatòria s'han de comptar, en tot cas, a partir de la data de la publicació en el «Butlletí Oficial de l'Estat» o el diari oficial de la comunitat autònoma corresponent, segons quin sigui l'òrgan convocant.
El termini de presentació de sol·licituds és el que s'estableixi en la convocatòria.
Els concursos específics han de ser convocats i resolts per cada administració competent en el seu àmbit territorial, i han de procurar que les convocatòries i les seves resolucions no interfereixin els resultats dels concursos convocats per les altres administracions, i poder participar-hi els funcionaris de l'Administració de justícia, sigui quin sigui l'àmbit territorial en què estiguin destinats, sense que regeixi cap limitació quant al temps per concursar, que preveu l'article 46.1 d'aquest Reglament.
La valoració dels mèrits específics s'ha d'efectuar mitjançant puntuació obtinguda amb la mitjana aritmètica de les atorgades per cadascun dels membres de la Comissió de Valoració, i a aquests efectes s'ha de rebutjar la màxima i la mínima concedides o, si s'escau, una de les que apareguin repetides com a tals.
Les puntuacions atorgades en cada apartat del barem, així com la valoració final, s'han de reflectir en l'acta que s'ha d'estendre a l'efecte.
La proposta de resolució ha de recaure en el candidat que hagi obtingut més puntuació, sumats els resultats finals de les dues fases i, en cas d'empat, en el candidat amb més antiguitat en el cos.
Les comissions de valoració per a concursos de llocs de treball singularitzats estan constituïdes per quatre membres en representació de l'Administració convocant i designats per aquesta, un dels quals almenys ha de ser funcionari al servei de l'Administració de justícia.
Les organitzacions sindicals més representatives en l'àmbit corresponent han de participar en la Comissió de Valoració, en un nombre inferior al dels membres designats a proposta de l'Administració.
Tots els membres d'aquestes comissions han de pertànyer a cossos per a l'ingrés al qual s'exigeixi una titulació igual o superior a la qual estigui adscrit el lloc convocat.
Els presidents i secretaris els ha de nomenar l'autoritat convocant entre els membres designats per l'Administració.
Les comissions de valoració poden sol·licitar de l'autoritat convocant la designació d'experts que, en qualitat d'assessors, actuen amb veu però sense vot.
L'adjudicació dels llocs de treball s'ha de fer tant amb la vigilància del Ministeri de Justícia com dels òrgans competents de les comunitats autònomes amb competències assumides per tal de garantir un criteri uniforme de valoració i perquè no es pugui obtenir més d'un únic lloc de treball i en un mateix cos.
El termini màxim per a la resolució de concursos per cobrir llocs genèrics és de sis mesos, comptats des de l'endemà de la finalització de la presentació de sol·licituds.
El termini per a la resolució de concursos específics per a la provisió de llocs singularitzats és de tres mesos, comptats des de l'endemà de finalització de la presentació de sol·licituds, llevat que la mateixa convocatòria n'estableixi un altre de diferent, que mai pot ser superior a sis mesos.
La resolució dels concursos genèrics i específics, que s'ha de publicar en el diari oficial de la comunitat autònoma corresponent i en el Butlletí Oficial de l'Estat, s'ha de motivar amb referència al compliment de les normes reglamentàries i de les bases de la convocatòria.
En tot cas han de quedar acreditades en el procediment, com a fonaments de la resolució adoptada, l'observança del procediment degut i la valoració final dels mèrits dels candidats.
El termini de presa de possessió en els concursos genèrics i específics és de tres dies si no implica canvi de localitat del funcionari; vuit dies si implica canvi de localitat dins de la comunitat autònoma i vint dies si implica canvi de comunitat autònoma, amb excepció de la Comunitat Autònoma de les Canàries, Comunitat Autònoma de les Illes Balears, Ciutat de Ceuta i Ciutat de Melilla, en què és d'un mes tant si el lloc de treball a les illes o a les ciutats és el d'origen com si és el de destinació.
Quan l'adjudicatari de plaça obtingui amb la seva presa de possessió el reingrés en el servei actiu el termini serà de vint dies.
En els terminis indicats per dies es consideren en tot cas com a naturals.
El termini de presa de possessió comença a comptar a partir de l'endemà del de cessament, que s'ha d'efectuar dins els tres dies hàbils següents a la publicació de la resolució del concurs en el Butlletí Oficial de l'Estat o en el diari oficial de les comunitats autònomes corresponents amb competències assumides.
Si la resolució comporta el reingrés al servei actiu, el termini de presa de possessió s'ha de computar des de la publicació esmentada.
El Ministeri de Justícia o, si s'escau, les comunitats autònomes amb traspassos rebuts poden diferir el cessament, per necessitats del servei, fins a un màxim de vint dies hàbils, i ho han de comunicar a l'òrgan convocant.
El còmput dels terminis possessoris s'inicia quan finalitzin els permisos o llicències, inclosos els de vacances, que hagin estat concedits als interessats.
Efectuada la presa de possessió, el termini possessori es considera de servei actiu a tots els efectes, excepte en els supòsits de reingrés des de la situació d'excedència voluntària.
El termini de possessió l'ha de retribuir l'Administració competent en l'àmbit territorial del lloc obtingut per concurs.
Els interessats només poden prendre possessió en una única destinació i en un mateix cos.
No obstant això, els funcionaris que hagin obtingut un lloc de treball per concurs específic poden renunciar-hi si abans de finalitzar el termini de presa de possessió han obtingut una altra destinació mitjançant convocatòria pública, i l'interessat queda obligat, en aquest cas, a comunicar-ho a l'òrgan convocant.
Si s'incompleix aquest deure de comunicació, el funcionari ha de prendre possessió en la primera de les destinacions adjudicades.
Les destinacions adjudicades es consideren de caràcter voluntari i, en conseqüència, no generen dret a l'abonament d'indemnització per cap concepte.
Els titulars d'un lloc de treball singularitzat poden renunciar-hi mitjançant una sol·licitud raonada, en la qual han de fer constar els motius professionals o personals per aquesta renúncia i sempre que hagin ocupat el lloc esmentat almenys durant un any.
Als funcionaris que hagin renunciat a un lloc de treball obtingut en concurs específic, se'ls atribuirà l'ocupació provisional d'un lloc corresponent al seu cos o escala en el mateix municipi, mentre n'obtinguin un altre amb caràcter definitiu, amb efectes de l'endemà de la data d'acceptació de la renúncia, i gaudeixen de dret preferent per ocupar, la primera vegada que s'anunciï a concurs, llocs de treball genèrics en la mateixa localitat on prestaven servei quan es va produir el seu cessament, en la qual han de sol·licitar tots els llocs de treball que s'hi convoquin.
Si no participen en el concurs esmentat se'ls adjudicarà amb caràcter definitiu qualsevol dels llocs no adjudicats.
Poden proveir-se per aquest sistema els llocs directius i aquells per als quals, per la seva especial responsabilitat i dedicació, s'estableixi així en les relacions de llocs de treball.
És preceptiva, en tot cas, la convocatòria pública en el diari oficial de la comunitat autònoma amb competències assumides i en el Butlletí Oficial de l'Estat, amb indicació de la denominació del lloc, localització i retribució, així com, si s'escau, dels requisits mínims exigibles.
En cas que no es pugui publicar simultàniament, els termes i terminis establerts en la convocatòria es compten en tot cas a partir de la publicació en el «Butlletí Oficial de l'Estat».
En el procediment de lliure designació, l'òrgan competent aprecia la idoneïtat dels candidats en relació amb els requisits exigits per ocupar el lloc.
Correspon al Ministeri de Justícia o als òrgans corresponents de les comunitats autònomes amb traspassos rebuts i en l'àmbit del seu respectiu territori la convocatòria pública per cobrir llocs de treball pel procediment de lliure designació, en la qual, a més de la descripció del lloc i requisits per ocupar-lo, continguts en la relació de llocs de treball, es poden recollir les especificacions derivades de la naturalesa de les funcions encomanades a aquest.
Les sol·licituds s'han d'adreçar a l'òrgan convocant, en el termini establert en la convocatòria.
El nomenament requereix l'informe previ del responsable del qual depengui el lloc de treball en les relacions de llocs de treball.
Els nomenaments s'han d'efectuar en el termini màxim de dos mesos comptats des de la finalització del termini de presentació de sol·licituds, una vegada apreciada la idoneïtat dels candidats.
Aquest termini es pot prorrogar, excepcionalment, fins a un mes més.
Les resolucions de nomenament s'han de motivar amb referència al compliment, per part del candidat elegit, dels requisits i les especificacions exigides en la convocatòria i la competència per procedir a aquest.
El règim de possessió de la nova destinació és el que estableix l'article 52 d'aquest Reglament.
Els funcionaris nomenats per a llocs de treball de lliure designació poden ser cessats amb caràcter discrecional, mitjançant resolució en la qual la motivació s'ha de referir exclusivament a la competència per adoptar-la.
També poden renunciar als llocs de treball esmentats, mitjançant una sol·licitud raonada en la qual han de fer constar els motius professionals o personals per a aquesta renúncia i sempre que hagin ocupat el dit lloc almenys durant un any.
Els funcionaris cessats en un lloc de lliure designació o que hi hagin renunciat, estan adscrits provisionalment, mentre no obtinguin un altre lloc amb caràcter definitiu, a un de corresponent al seu cos, dins del mateix municipi i amb efectes de l'endemà de la resolució del cessament o acceptació de la renúncia.
Els funcionaris cessats o que hagin renunciat a un lloc de lliure designació gaudeixen de dret preferent per ocupar, la primera vegada que s'anunciïn a concurs, llocs de treball genèrics en la mateixa localitat on prestaven servei quan es va produir el seu cessament, i han de sol·licitar tots els llocs de treball que s'hi convoquin.
Si no participen en aquest concurs, o no obtenen cap dels llocs sol·licitats, se'ls adjudicarà amb caràcter definitiu qualsevol dels llocs no adjudicats.
La funcionària víctima de violència sobre la dona que es vegi obligada a abandonar el lloc de treball en la localitat on prestava els seus serveis, per fer efectiva la seva protecció o el seu dret a l'assistència social integral, té dret preferent a ocupar un altre lloc de treball propi del seu cos o escala i de característiques anàlogues, que estigui vacant i la provisió del qual sigui necessària.
En aquest supòsit, el Ministeri de Justícia o, si s'escau, els òrgans corresponents de les comunitats autònomes amb competències assumides, estan obligats a comunicar-li les vacants de necessària provisió ubicades en la mateixa localitat o en les localitats que la interessada sol·liciti expressament.
El trasllat té una durada inicial de sis mesos, durant els quals l'Administració té l'obligació de reservar el lloc de treball que anteriorment ocupava la funcionària, que passa a ocupar el nou lloc de treball en comissió de servei.
Transcorregut aquest període, la funcionària ha d'optar o bé pel lloc de treball d'origen o bé per romandre amb caràcter definitiu en el lloc que hagi ocupat en comissió de servei.
En tot cas, les modificacions que es produeixin de les relacions de llocs de treball han de tenir en compte els principis que conté la Llei orgànica 19/2003, de 23 de desembre, de modificació de la Llei orgànica 6/1985, d'1 de juliol, del poder judicial, per a la redistribució i reordenació d'efectius i, en concret, les regles següents:
a ) Les administracions competents han d'elaborar un pla de recursos humans, que s'ha de negociar amb les organitzacions sindicals més representatives.
b ) S'ha de respectar la denominació, retribucions i altres característiques dels llocs afectats, i en cap cas han de suposar un canvi de municipi per al personal.
c ) En tot cas s'han de respectar les dotacions mínimes que per a les unitats processals de suport directe s'hagin establert.
d ) Es requereix l'informe previ del Consell General del Poder Judicial i per a la seva efectivitat és preceptiva la comunicació prèvia al Ministeri de Justícia.
Els òrgans competents del Ministeri de Justícia o de les comunitats autònomes amb traspassos rebuts, per iniciativa pròpia o a proposta del cap o responsable del centre de destinació, poden decidir l'adscripció, per necessitats del servei, dels funcionaris que ocupin amb caràcter definitiu llocs genèrics a d'altres d'igual naturalesa del mateix centre de destinació, amb el mateix complement general del lloc i complement específic.
En cas que afecti diversos funcionaris, l'adscripció s'ha de dictar en els que tenen menys antiguitat en el centre de destinació.
La redistribució només afecta els llocs no singularitzats de l'oficina judicial.
La redistribució també pot afectar els llocs de treball d'unitats suprimides de l'oficina judicial, com a conseqüència de la modificació de les estructures orgàniques.
El lloc de treball a què s'accedeixi a través de la redistribució té caràcter forçós i definitiu, i s'inicia el còmput del temps mínim de permanència per poder concursar des de la data de la resolució per la qual es va accedir amb caràcter definitiu a aquest mateix centre de destinació si es tracta de funcionaris de nou ingrés, o des de la data de la resolució de convocatòria, d'acord amb el que disposa l'article 46.1 d'aquest Reglament.
La reordenació s'aplica per als llocs de treball entre diferents oficines o centres de destinació.
Per raons organitzatives i a través de les corresponents modificacions de les relacions de llocs de treball, els llocs de treball genèrics, i els titulars d'aquests, poden ser adscrits a altres centres de destinació.
Aquest procés de mobilitat es fa sobre la base d'un projecte presentat per les administracions competents, i negociat amb les organitzacions sindicals més representatives, mitjançant procediments de mobilitat voluntària.
Aquest projecte ha de contenir, si són necessaris, plans de formació relatius al contingut substancial de les funcions corresponents als llocs de treball.
Als efectes de determinació del lloc afectat per la reordenació, quan n'hi hagi més d'un de la mateixa naturalesa, s'ha d'aplicar el criteri de voluntarietat per part dels funcionaris que l'ocupin i, si hi ha diversos interessats, el de més antiguitat en el centre de destinació, i, en cas d'empat, el de més antiguitat en el cos.
El lloc de treball al qual s'accedeixi a través de reordenació té caràcter definitiu, i s'inicia el còmput del temps mínim de permanència per poder concursar des de la data de la resolució per la qual es va accedir per primera vegada amb caràcter definitiu al centre de destinació del qual procedien si es tracta de funcionaris de nou ingrés, o des de la data de la resolució de convocatòria, d'acord amb el que disposa l'article 46.1 d'aquest Reglament.
Els llocs o places que no siguin coberts mitjançant la reordenació d'efectius seran assignats posteriorment mitjançant un procés de reassignació forçosa.
S'ha d'aplicar entre centres de destinació diferents, dins del mateix municipi, als funcionaris afectats per un procés de reordenació que no hagin obtingut lloc a través dels processos de mobilitat voluntària.
No obstant això, en aquest supòsit s'han d'oferir els llocs no assignats en les fases ante-riors als funcionaris afectats i s'han d'adjudicar segons l'ordre de prelació que s'estableixi d'acord amb el que disposa l'article 66 d'aquest Reglament.
En cas d'empat, s'ha de resoldre per antiguitat en el cos de què es tracti.
L'adscripció al lloc de treball adjudicat té caràcter obligatori i definitiu.
El Ministeri de Justícia o, si s'escau, les comunitats autònomes amb traspassos rebuts, poden reassignar el funcionari a un lloc de treball d'un altre centre de destinació, de les mateixes característiques i almenys d'iguals retribucions que el lloc de treball d'origen.
Mentre no sigui reassignat a un lloc de treball, el funcionari ha de continuar percebent les retribucions del lloc de treball suprimit que ocupava, si bé se li pot encomanar la realització de tasques adequades al seu cos o escala de pertinença.
Els funcionaris afectats per una reassignació forçosa estan exempts de l'obligació de permanència mínima en el lloc de treball que assenyala l'article 46.1, i gaudeixen de preferència per obtenir un lloc de treball en el seu centre de destinació d'origen en el primer concurs de llocs genèrics en què s'ofereixin places del centre esmentat.
Els llocs de treball es poden proveir per mitjà d'adscripció provisional únicament en els supòsits següents:
a ) Per cessament o renúncia en un lloc de treball obtingut per concurs específic o lliure designació, d'acord amb el que disposa aquest Reglament.
b ) Perquè no hi ha, per als funcionaris de nou ingrés, llocs de treball que no hagin estat prèviament oferts en concurs de trasllat.
c ) Reingrés al servei actiu, amb caràcter excepcional, dels funcionaris sense reserva de lloc de treball.
d ) Reingrés dels funcionaris del cos de gestió processal i administrativa que hagin cessat com a secretaris substituts.
e ) Reingrés dels declarats en situació de suspensió definitiva.
f ) Reingrés dels rehabilitats a què es refereixen els apartats 2 i 3 de l'article 76 d'aquest Reglament.
El reingrés al servei actiu dels funcionaris que no tinguin reserva de lloc de treball es produeix mitjançant la participació en els procediments de concurs general o específic o per l'adjudicació d'un lloc pel sistema de lliure designació.
És procedent, així mateix, el reingrés al servei actiu, amb caràcter provisional, mitjançant l'adscripció a una plaça vacant, per a l'ocupació de la qual el funcionari compleixi els requisits exigits en les relacions de llocs de treball.
A aquest efecte, el funcionari excedent ha de sol·licitar l'adscripció esmentada al Ministeri de Justícia o, si s'escau, als òrgans corresponents de les comunitats autònomes amb traspassos rebuts, si l'última destinació quan es va produir el seu cessament en el servei actiu es trobava en l'àmbit territorial gestionat per aquests.
Si el reingrés per adscripció provisional correspon a una comunitat autònoma amb traspassos rebuts, els seus òrgans competents han de donar trasllat de la corresponent resolució al Ministeri de Justícia per al seu coneixement i constància en el Registre central de personal.
El reingrés per adscripció provisional, que té caràcter excepcional, està condicionat en tot cas a les necessitats del servei i el funcionari adscrit queda obligat, per obtenir destinació definitiva, a participar en el primer concurs genèric que es convoqui per a la provisió de llocs de treball i a sol·licitar totes les places corresponents al seu cos de la província on estigui adscrit i, entre altres, el lloc que ocupa provisionalment.
Si no obté destinació definitiva se l'ha de tornar a adscriure de forma provisional a un lloc de treball vacant de qualsevol oficina judicial o centre de destinació ubicats a la província o a l'àrea territorial en la qual s'hagin agrupat les vacants a efecte de concurs.
Si no participa en el primer concurs convocat amb posterioritat a l'adscripció provisional, passa a la situació d'excedència voluntària per interès particular.
Si no obté destinació definitiva en el següent concurs, se li ha d'adjudicar de forma definitiva qualsevol dels llocs de treball que resultin vacants en el concurs esmentat en qualsevol àmbit territorial.
Els funcionaris del cos de gestió processal i administrativa que hagin cessat com a secretaris substituts han de sol·licitar el reingrés al servei actiu en el termini de deu dies des del seu cessament i, en aquest cas, el Ministeri de Justícia o l'òrgan competent de la comunitat autònoma amb traspassos rebuts els ha d'incorporar al servei actiu des de la data de la seva sol·licitud, i els ha d'adscriure amb caràcter provisional a un lloc del seu cos en el mateix municipi on prestaven serveis abans del seu nomenament com a secretaris substituts.
En l'esmentada adscripció provisional s'ha de garantir la percepció de retribucions similars que les d'un lloc de treball genèric del cos de gestió processal i administrativa en tal municipi.
Si, en el termini que preveu l'apartat anterior, l'interessat no formula cap sol·licitud de reingrés, se l'ha de declarar en situació d'excedència voluntària per interès particular, amb efectes des de la data del cessament com a secretari substitut.
La primera vegada que s'anunciïn a concurs llocs de treball genèrics a la localitat on estiguin adscrits, gaudeixen de dret preferent per ocupar-los.
Si no participen en el concurs esmentat o no sol·liciten totes les places vacants de la localitat esmentada, se'ls ha de destinar amb caràcter definitiu a qualsevol dels llocs no adjudicats.
Si no poden arribar a ocupar aquests llocs de treball perquè hi concorren amb altres funcionaris també amb dret preferent als qui van adjudicar-los, han de continuar en situació d'adscripció provisional fins que se'ls pugui adjudicar un lloc de treball definitiu en virtut de la seva participació en els successius concursos i sol·licitud en aquests de totes les places vacants a la localitat d'adscripció.
Els declarats en situació de suspensió definitiva que hagin perdut el seu lloc de treball han de sol·licitar el reingrés al servei actiu en el termini de deu dies des de la finalització del període de suspensió i, en aquest cas, el Ministeri de Justícia o l'òrgan competent de la comunitat autònoma amb traspassos rebuts els ha d'incorporar al servei actiu adscrivint-los amb caràcter provisional a un lloc del seu cos, quan les necessitats del servei ho permetin.
A la sol·licitud de reingrés s'ha d'adjuntar la resolució judicial que declari el compliment de la sanció imposada o la seva extinció per altres causes.
Si la sanció es va imposar per resolució administrativa, s'ha d'aportar una còpia d'aquesta.
Si, en el termini que preveu l'apartat 1, l'interessat no formula sol·licitud de reingrés, se l'ha de declarar en situació d'excedència voluntària per interès particular, amb efectes des de la data en què hagi finalitzat el període de suspensió.
Els funcionaris suspensos que hagin estat adscrits amb caràcter provisional han de participar en el primer concurs de trasllat que es convoqui, per tal d'obtenir un lloc de treball.
Si no participen en aquest concurs o no obtenen el lloc de treball sol·licitat, se'ls ha de destinar, si s'escau, amb caràcter definitiu a qualsevol dels no adjudicats als altres concursants, dins de l'àmbit territorial corresponent en què estiguin adscrits.
El funcionari reposat en aquesta condició en virtut de rehabilitació per la causa que estableix l'article 76.1 d'aquest Reglament, ha de sol·licitar el reingrés al servei actiu en el termini de deu dies a partir de la notificació de la resolució de rehabilitació i, en aquest cas, el Ministeri de Justícia o la comunitat autònoma amb traspassos rebuts, l'ha d'incorporar amb caràcter definitiu a la primera vacant del seu cos que es produeixi, a la localitat en què estava destinat quan es va produir la incapacitat permanent per al servei.
Si no existeix vacant en la localitat esmentada, se li ha d'adjudicar destinació en la més propera a aquesta.
El funcionari reposat en aquesta condició en virtut de rehabilitació per les causes que estableixen els apartats 2 i 3 de l'article 76 d'aquest Reglament, ha de sol·licitar el reingrés al servei actiu en el termini de deu dies a partir de la notificació de la rehabilitació i, en aquest cas, el Ministeri de Justícia o la comunitat autònoma amb traspassos rebuts el pot incorporar al servei actiu amb l'adscripció amb caràcter provisional a un lloc del seu cos, quan les necessitats del servei ho permetin.
Si en el termini que preveuen els apartats anteriors l'interessat no formula la sol·licitud de reingrés, se l'ha de declarar en situació d'excedència voluntària per interès particular, amb efectes des de la data de la resolució de rehabilitació.
El funcionari rehabilitat adscrit provisionalment a què es refereix l'apartat 2, ha de participar en el primer concurs de trasllat que es convoqui, per tal d'obtenir un lloc de treball.
Si no participa en aquest concurs o no obté el lloc de treball sol·licitat, se l'ha de destinar, si s'escau, amb caràcter definitiu a qualsevol dels no adjudicats als altres concursants, en qualsevol àmbit territorial.
Sense perjudici de la possibilitat de nomenament de funcionaris interins per raons d'urgència o necessitat, quan un lloc de treball quedi vacant pot ser cobert mitjançant l'atorgament de comissió de servei, amb un funcionari que compleixi els requisits establerts per al seu desenvolupament en la relació de llocs de treball.
Els funcionaris que estiguin en comissió de servei conserven el seu lloc d'origen i tenen dret a les retribucions complementàries del lloc que exerceixin.
Es poden conferir pel Ministeri de Justícia o, si s'escau, per l'òrgan corresponent de la comunitat autònoma amb traspassos rebuts, per prestar serveis en les oficines judicials, fiscalies i serveis comuns de l'Administració de justícia, o en departaments o òrgans relacionats amb l'Administració de justícia.
Les comissions de servei tenen una durada màxima d'un any, prorrogable per un altre, en cas que no s'hagi cobert el lloc amb caràcter definitiu.
És requisit necessari per atorgar-les l'interès prevalent del servei.
Per concedir-les, l'Administració gestora ha de sol·licitar l'emissió d'informe als responsables de la unitat o centre de destinació a què pertanyin les places afectades per la comissió de servei.
Només es pot atorgar comissió de servei quan no sigui possible atendre les funcions per altres mitjans ordinaris o extraordinaris de provisió de llocs de treball previstos en aquest Reglament, i en cas de necessitat urgent i inajornable.
El lloc vacant cobert temporalment en comissió de servei ha de ser inclòs pel sistema que correspongui en la següent convocatòria per a la seva provisió definitiva.
Es poden concedir comissions de servei als funcionaris en tot el territori de l'Estat, independentment del lloc de destinació de qualsevol d'aquests.
No obstant això, quan es concedeixin comissions de servei que impliquin el trasllat temporal del funcionari a un territori d'una Administració diferent d'aquella de la qual depengui, es requereix l'aprovació de les dues administracions.
També es pot concedir comissió de servei sense rellevament de funcions, cas en què el funcionari continua en el seu lloc d'origen, pel qual percep les seves retribucions, sense perjudici de les gratificacions que es puguin establir pel desenvolupament conjunt d'una altra funció i de les indemnitzacions que per raó del servei li corresponguin, si s'escau.
Els llocs de treball que estiguin vacants, o el titular dels quals estigui absent pel gaudi de llicències o permisos de llarga durada, amb caràcter excepcional i sempre que el Ministeri de Justícia i els òrgans corresponents de les comunitats autònomes amb traspassos rebuts no considerin que s'hagin de cobrir amb funcionaris interins, es poden cobrir temporalment per funcionaris titulars mitjançant substitució.
No són procedents les substitucions en els casos de permisos, vacances i aquelles llicències que no siguin de llarga durada, de manera que s'ha de procurar que les necessitats del servei quedin degudament ateses durant les absències esmentades.
Per ser nomenat substitut en un cos immediatament superior, s'han de complir els requisits establerts per ocupar el lloc de què es tracti en la relació de llocs de treball.
Té preferència per fer la substitució el funcionari destinat dins del mateix centre de destinació.
Si hi ha més d'un funcionari interessat que compleixi els requisits establerts per ocupar el lloc, té preferència el que tingui més temps de serveis prestats en el centre de destinació d'acord, si s'escau, amb l'ordre jurisdiccional, i, si hi ha empat, el que tingui més antiguitat en el cos.
En tots els casos, per als llocs de treball singularitzats i per als llocs de treball genèrics de diferents centres de destinació si es tracta d'una substitució d'un lloc de treball dins del seu mateix cos o del de titulació superior immediata, conserven el seu lloc d'origen i tenen dret a les retribucions complementàries del lloc que ocupin per substitució.
El lloc de treball que deixa temporalment vacant el funcionari substitut no pot ser ocupat per un altre substitut.
El funcionari substitut cessa quan s'incorpori el titular del lloc o finalitzi la causa que va motivar la substitució.
En les secretaries de les oficines judicials de les agrupacions de secretaries de jutjats de pau, de jutjats de pau de més de 7.000 habitants i de jutjats de pau de menys de 7.000 habitants la càrrega de treball de les quals justifiqui el seu establiment, en els casos de vacant, permisos, vacances o llicències, les substitucions s'han de fer d'acord amb l'ordre següent:
a ) Funcionari del cos de gestió processal i administrativa, si n'hi ha, del mateix centre de destinació.
b ) Funcionari del cos de tramitació processal i administrativa, sempre que compleixi els requisits establerts per al lloc de treball i no hi hagi funcionari del cos de gestió processal i administrativa.
Quan no sigui possible la substitució en els termes que estableix l'apartat anterior, es poden conferir comissions de servei sense rellevament de funcions i pel temps indispensable als titulars d'una altra secretaria de jutjats o agrupacions de secretaries de les localitats més pròximes.
Els funcionaris que hagin perdut la condició de tals com a conseqüència de la incapacitat permanent per al servei, una vegada desapareguda la causa objectiva que la va motivar.
Els funcionaris que hagin perdut la condició de tals com a conseqüència de la pèrdua de la nacionalitat espanyola, una vegada recuperada aquesta o adquirida una altra que en permeti la rehabilitació.
Els qui hagin perdut la condició de funcionari a conseqüència de la imposició amb caràcter ferm d'inhabilitació absoluta o especial com a pena principal o accessòria o per condemna a pena privativa de llibertat superior a tres anys, per raó de delicte dolós, una vegada extingides les seves responsabilitats civils i penals i, si s'escau, cancel·lats els antecedents penals.
Així mateix poden ser rehabilitats els funcionaris que hagin estat separats del servei com a conseqüència de sanció disciplinària.
És òrgan competent per resoldre els expedients de rehabilitació en els supòsits que assenyala l'article anterior el ministre de Justícia, i correspon la seva instrucció a la Secretaria d'Estat de Justícia a través del titular de la Direcció General de Relacions amb l'Administració de justícia.
El procediment s'inicia mitjançant sol·licitud de l'interessat adreçada al ministre de Justícia, en la qual s'han de fer constar les dades següents:
a ) Causa i data de pèrdua de la condició de funcionari.
b ) Lloc de treball que ocupava en el temps de la pèrdua expressada, amb identificació de la unitat de dependència, municipi i província de destinació o situació administrativa en què es trobava, en cas que aquesta no fos de servei actiu.
c ) Supòsit de rehabilitació a què es pretén acollir.
d ) Qualsevol altra circumstància o informació que consideri procedent al·legar.
Els qui hagin recuperat la nacionalitat espanyola o adquirit una altra nacionalitat que permeti l'accés al cos o escala a què van pertànyer han d'aportar certificació literal de naixement expedida pel Registre civil en què consti la recuperació de la nacionalitat.
En el supòsit de rehabilitació per desaparició de la causa que va motivar la jubilació per incapacitat permanent, l'interessat ha de sol·licitar que s'efectuï el corresponent reconeixement mèdic per l'equip de valoració d'incapacitats de l'Institut Nacional de la Seguretat Social o òrgan mèdic equivalent de la comunitat autònoma en la província en la qual l'interessat tingui el seu domicili, i pot adjuntar a la instància tota la documentació relativa al seu historial o situació mèdica que consideri convenient.
Els qui hagin perdut la condició de funcionaris com a conseqüència d'haver estat condemnats a pena principal o accessòria d'inhabilitació absoluta o especial o per delicte dolós, han d'acreditar, a més de les dades que indica l'apartat 1, l'extinció de la responsabilitat penal i civil, i que han estat cancel·lats els antecedents en el Registre central de penats i rebels.
Els funcionaris a què es refereix l'apartat anterior i els que hagin estat separats del servei com a conseqüència de sanció disciplinària no poden sol·licitar l'obertura de l'expedient de rehabilitació abans d'haver transcorregut dos anys a partir de la fermesa de l'acord de separació.
L'òrgan instructor del procediment ha de comprovar el compliment dels requisits que faculten l'interessat per sol·licitar la rehabilitació i, en cas que aquells no estiguin prou acreditats, l'ha de requerir perquè en el termini màxim de deu dies aporti els documents i les justificacions corresponents.
En el supòsit de rehabilitació per desaparició de la causa que va motivar la jubilació per incapacitat permanent, l'òrgan instructor del procediment s'ha d'adreçar a la unitat competent de l'Administració General de l'Estat o de la comunitat autònoma, a fi que per part de la unitat esmentada s'ordeni el reconeixement mèdic del funcionari i s'emeti un nou dictamen mèdic que, si s'escau, serveixi de base per declarar la seva rehabilitació, i s'ha de procedir fins a la fase d'elaboració de la proposta de resolució d'acord amb els tràmits que estableix la instrucció del procediment de jubilació per incapacitat.
En els supòsits de canvi de nacionalitat i jubilació per incapacitat permanent per al servei, l'acreditació suficient de les causes objectives que possibiliten la rehabilitació és determinant perquè l'òrgan competent per a la tramitació del procediment formuli proposta de resolució estimatòria de la sol·licitud de l'interessat.
Per a la resolució del procediment de rehabilitació dels qui hagin perdut la seva condició de funcionari com a conseqüència d'haver estat condemnats a pena principal o accessòria d'inhabilitació, per delicte dolós, o per haver estat separats com a conseqüència de sanció disciplinària, s'han de tenir en compte els criteris orientadors següents:
a ) Antecedents penals previs i posteriors a la pèrdua de la condició de funcionari.
b ) Dany o perjudici per al servei públic derivat de la comissió del delicte o la falta.
c ) Relació del fet delictiu amb l'exercici del càrrec funcionarial.
d ) Gravetat dels fets i, si s'escau, durada de la condemna.
e ) Temps transcorregut des de la comissió del delicte o la falta.
f ) Qualsevol altre que permeti apreciar objectivament la incidència del delicte o la falta comesos sobre la futura ocupació d'un lloc de funcionari de l'Administració de justícia.
La instància, junt amb els antecedents que constin al Ministeri, s'ha de remetre al Consell General del Poder Judicial perquè emeti l' informe oportú, que és preceptiu, sobre les circumstàncies que puguin concórrer en el peti-cionari i que tinguin relació amb el servei i funcionament de l'Administració de justícia.
L'informe l'ha de remetre al Ministeri de Justícia per a la resolució que correspongui.
Si el funcionari que pretengui la rehabilitació ha tingut com a última destinació qualsevol de les radicades en el territori d'una comunitat autònoma amb traspassos rebuts, s'ha de sol·licitar, amb caràcter previ a l'informe del Consell General del Poder Judicial, l'informe de l'òrgan competent de la comunitat autònoma.
Formulada la proposta de resolució, tinguts en compte els criteris assenyalats en aquest article, la Direcció General de Relacions amb l'Administració de Justícia ha de sotmetre a vista l'interessat de l'expedient instruït, amb inclusió de la proposta de resolució formulada, perquè en el termini màxim de quinze dies presenti les al·legacions que consideri oportunes, degudament justificades.
Complert el tràmit anterior, l'òrgan instructor ha d'elevar proposta de resolució de l'expedient al ministre de Justícia per a la seva resolució.
El termini màxim per resoldre el procediment i notificar la resolució és de sis mesos.
Si transcorregut el termini esmentat no s'ha notificat resolució expressa, l'interessat està legitimat per considerar estimada la seva sol·licitud, sense perjudici de l'obligació de dictar resolució expressa per part del ministre de Justícia.
La resolució dictada pel ministre de Justícia s'ha de notificar a l'interessat.
En els casos en què la resolució del procediment de rehabilitació sigui denegatòria i en els supòsits de rehabilitació dels qui hagin estat condemnats a pena principal o accessòria d'inhabilitació absoluta o especial, per delicte dolós, o hagin estat separats del servei per sanció disciplinària, la resolució esmentada ha de ser motivada, d'acord amb el que disposa l'article 54.1 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.
La resolució adoptada exhaureix la via administrativa i contra aquesta es pot interposar el corresponent recurs contenciós administratiu.
Si la resolució adoptada és desestimatòria, l'interessat no pot tornar a sol·licitar la rehabilitació fins que no variïn les circumstàncies i requisits exigits i, en tot cas, en el supòsit de condemnes a penes d'inhabilitació o com a conseqüència de separació del servei per sanció disciplinària, fins que hagin transcorregut dos anys des de la resolució desestimatòria.
El període transcorregut entre la pèrdua de la condició de funcionari i la rehabilitació no és computable a efectes del reconeixement i càlcul d'una pensió posterior, sigui quina sigui la seva causa.
Tampoc és computable als efectes d'ascensos, triennis i drets passius que puguin correspondre segons el règim de Seguretat Social que sigui aplicable al funcionari.