I. El Projecte de decret sobre el qual es dictamina té una finalitat molt específica, que, tal com resulta de la seva identificació, és la determinació de la nova composició del Consell Escolar de la ciutat de Barcelona o, més exactament, del Consell Escolar municipal de Barcelona, i introdueix unes breus modificacions en la situació actual.
La Llei 22/1998, de 30 de desembre, de la Carta municipal de Barcelona, estableix en l'article 127 que el Consell Escolar municipal de Barcelona és presidit per l'alcalde o l'alcaldessa de la ciutat, però no fa cap previsió quant a la seva composició i es limita a establir que "pel que fa al funcionament i a les competències, es regeix pel que estableix l'ordenament aplicable en relació amb els consells escolars territorials".
Calia aplicar, doncs, el règim general d'aquests consells i, en conseqüència, el que preveu la Llei 25/1985, de 10 de desembre, dels consells escolars.
Succeeix, però, és que la Llei 7/2004, de 16 de juliol, de mesures fiscals i administratives, hi ha introduït una nova disposició addicional, la segona, que preveu que "al Consell Escolar de Barcelona, atesa la seva singularitat, li és aplicable el règim establert per als consells escolars territorials, amb la composició específica que es determini per decret".
La determinació d'aquesta composició és, doncs, la finalitat del Projecte.
La competència de la Generalitat per regular-lo és evident i es basa en la competència plena que, segons l'article 15 de l'Estatut, té en matèria d'ensenyament, per bé que d'acord amb el que preveuen els articles 27 i 149.1.30 de la Constitució.
En aquest sentit, però, cal tenir en compte allò que disposa la Llei orgànica 8/1985, de 3 de juliol, reguladora del dret a l'educació, que, després de preveure en l'article 34 l'existència a cada comunitat autònoma d'un consell escolar per al seu àmbit territorial, preveu en l'article 35 que "els poders públics, en l'àmbit de les seves competències, podran establir consells escolars d'àmbits territorials diferents al que es refereix l'article anterior".
L'exigència d'aquest Dictamen resulta de la condició de disposició de caràcter reglamentari que ha tenir sens dubte el decret projectat i, per tant, de l'article 3.1.b) del Decret legislatiu 1/1991, de 25 de març, que conté el Text refós de les lleis reguladores de la Comissió Jurídica Assessora.
Segons l'article esmentat, és necessari el dictamen d'aquesta Comissió en els projectes de reglament o de disposicions de caràcter general que es dictin en execució de les lleis o de les seves modificacions.
La tramitació del Projecte de decret ha estat impulsada pel Departament d'Educació, però a iniciativa del Consorci d'Educació de Barcelona, amb el consens de les parts que l'integren, és a dir, la Generalitat de Catalunya i l'Ajuntament de Barcelona, segons que resulta del primer document que figura en l'expedient.
Es comprenen en aquest expedient tots els documents que exigeix l'article 63.2 de la Llei 13/1989, de 14 de desembre, d'organització, procediment i règim jurídic de l'Administració de la Generalitat de Catalunya.
Hi consta, per tant, una memòria certament il·lustrativa i un informe sobre l'anomenat impacte de gènere, elaborat per l'Institut Català de la Dona.
Hi consta també l'informe preceptiu del Consell Escolar de Catalunya, tal com resulta de l'antecedent 3 i que formula algunes observacions sobre la redacció del text, a part d'unes recomanacions de política legislativa.
De l'antecedent 4 resulta l'existència del tràmit d'informació pública, en el qual s'ha formulat una sola al·legació, precisament del Consell Escolar municipal de Barcelona, sobre la denominació dels consells escolars de districte, que no ha estat tinguda en compte.
En canvi, no ha existit cap tràmit d'audiència, i aquest és un aspecte que ha de ser objecte de comentari.
És a dir, aquesta Comissió Jurídica Assessora sempre ha entès que el sentit discrecional que sembla donar a aquest tràmit l'article 64 d'aquella Llei 13/1989 ha de ser degudament interpretat, de manera que l'omissió només és entenedora si hi concorren circumstàncies específiques que la justifiquin de manera evident.
Aquesta evidència no sembla donar-se en aquest cas, especialment si es té en compte que el nou text no inclou entre els membres de l'organisme una referència específica a les universitats, que actualment formen part del Consell de manera individualitzada i, atesa l'època de constitució d'aquest, es concretava la participació de la Universitat de Barcelona, la Universitat Politècnica de Catalunya i la Universitat Autònoma de Barcelona, amb la qual cosa, a partir d'ara, les universitats només s'hi podran integrar en el marc de les institucions, organitzacions i associacions més representatives.
Com ha subratllat aquesta Comissió Jurídica Assessora, l'audiència i la informació pública no s'han de veure només com a tràmits formals.
Es tracta en realitat de dos marcs de col·laboració: un de més especialitzat i l'altre de caràcter general entre la societat i l'Administració, amb la finalitat certament plausible d'assolir en la redacció dels textos normatius el màxim nivell d'adequació a les necessitats reals d'aquella.
A part, naturalment, dels inconvenients que es podrien derivar de la no observança dels esmentats tràmits, en el cas d'impugnació.
L'expedient es tanca amb l'informe jurídic preceptiu, certament complet, que emeten l'advocada en cap i la coordinadora de l'Àrea de Gestió i Assumptes Jurídics.
V. Quant al contingut de la disposició, cal fer les observacions següents:
a) La primera ha de fer referència a la denominació de la disposició.
És a dir, la manera com la Carta municipal denomina l'organisme és la de Consell Escolar Municipal de Barcelona, i no de la ciutat de Barcelona, raó per la qual és aquella la que hauria d'identificar el futur decret.
L'observació s'estén a les referències diferents que en el preàmbul i en la part dispositiva es fan a l'organisme, per tal com aquest s'hi designa de les dues maneres.
b) Al final del preàmbul ha de figurar la referència a aquest Dictamen, segons que resulta de l'article 5.3 d'aquell Decret legislatiu 1/1998 i de l'article 18 del Decret 127/1991, de 17 de juny, que conté el Reglament de la Comissió Jurídica Assessora.
c) La composició del Consell es modifica en tres aspectes: primer, en la vicepresidència, que passa d'una a dues, una per a la Generalitat i l'altra per a l'Ajuntament; segon, en la representació de les administracions, de manera que l'autonòmica passa de dos representats a cinc, i la municipal, que també passa de dos representants a cinc, i tercer, en l'àmbit que podríem qualificar de social, que mereix un comentari a part.
Actualment es compon de deu representants de les institucions i les organitzacions més representatives i de tres representants universitaris, un per cada a una de les universitats abans citades, mentre que a partir de la vigència del decret es passaria a només dotze representants d'institucions, d'organitzacions i d'associacions, sense cap referència especial a les universitats.
En el marc de la tramitació, es dóna per entès que la representació universitària es comprèn en la de les institucions, les organitzacions i les associacions més representatives i, en aquest sentit, és cert que el text al·ludeix a "llur representativitat en la vida educativa".
El cas és, però, que la referència no és nominativa i, per tant, el raonament no resulta tan convincent.
És criteri, en canvi, d'aquesta Comissió Jurídica Assessora que aquest és un aspecte que mereix una seriosa reflexió, i més en un cas com aquest, si es té en compte que un dels reptes del nostre sistema educatiu és precisament el del perfeccionament de la connexió entre l'ensenyament no universitari i l'universitari.
Per tant, una alternativa podria ser el manteniment dels deu representants d'institucions, organitzacions i associacions i la restauració de la referència específica a les universitats, amb la inclusió ara -sense moure'ns de l'àmbit de les universitats públiques- de la Universitat Pompeu Fabra.
Es pot elevar al Govern el Projecte de decret pel qual es determina la composició del Consell Escolar de la ciutat de Barcelona, amb les observacions que es formulen en el fonament jurídic V.