El passat dia 22 va tenir lloc va tenir lloc la primera sessió del seminari 'Sistemes de cura i ODS: polítiques públiques per a la sostenibilitat de la vida', organitzat en el marc del 5è aniversari de l'aprovació de l'Agenda 2030 pel Consell Assessor per al Desenvolupament Sostenible (CADS), la Secretaria de Transparència i Govern Obert i el Centre d'Estudis de Temes Contemporanis (CETC), amb la col·laboració de l'Institut Català de les Dones, la Direcció General d'Igualtat i l'Agència Catalana de Cooperació al Desenvolupament.
La sessió, dirigida a oferir un context i estat de la qüestió en matèria de cures i conciliació, va comptar amb la ponències d'expertes en la matèria provinents del món acadèmic i del teixit associatiu català.
Núria Vergés i Bosch, professora lectora al Departament de Sociologia de la UB i integrant del grup COPOLIS, va constatar que "el context generat per la Covid-19 ha incrementat el treball mercantilitzat i alhora ha fet disminuir molts serveis de cures presencials.
S'han feminitzat totes les cures, amb una sobrecàrrega per a les dones".
Va reivindicar que "calen polítiques transformatives de gènere i que es desenvolupin en condicions.
Que no només es quedin en una llei, sinó que hi hagi els recursos suficients perquè es puguin executar".
Sara Moreno i Colom, professora de Sociologia a la UAB i investigadora del Centre d'Estudis Sociològics sobre la Vida Quotidiana i el Treball i de l'Institut d'Estudis del Treball, va afirmar que les tasques de cura o domèstiques encara no es reconeixen socialment com a treball.
Això perjudica seriosament a les dones que continuen sent les majors responsables dels treballs de cura.
Moreno afirma que les polítiques de conciliació s'han enfocat excessivament cap a les dones i insta a caminar cap a un model que fomenti la coresponsabilitat així com repensar la manera actual d'organitzar el nostre temps, ja que actualment la jornada laboral té un paper excessivament central.
Per això, "des dels governs, cal pensar en la dimensió pública de la vida quotidiana i deixar de pensar en la lògica del mercat".
Rosa Roig i Berenguer, professora associada de la Universitat de València (UV), investigadora ROCOGIS i integrant de l'Institut Universitari d'Estudis de les Dones de la UV i l'ECPR Steering Committee on Gender and Politics, va retreure que seguim creant un marc legal que perpetua la divisió sexual del treball, la qual 'no es qüestiona en cap moment, sinó que es reforça'.
Ans al contrari, "és una forma eufemística de mantenir un sistema econòmic sota el concepte de la productivitat".
Després de les ponències es va iniciar un debat participatiu encapçalat per Wendy Espinosa, de Mujeres Palante, que va afirmar que "el treball de la llar i les cures té cara de dona migrant" i que les polítiques de reagrupació familiar són insuficients i injustes.
Espinosa va reclamar un tracte equitatiu per les treballadores de la llar, actualment sotmeses a un règim especial dins de la Seguretat Social, així com incorporar una mirada de gènere a les polítiques públiques que doni resposta a les diferents realitats familiars i socials.
A continuació, Montse Pineda Lorenzo, vicepresidenta segona del Consell Nacional de Dones de Catalunya, va afirmar que "sense una agenda feminista, la resta d'objectius de l'Agenda 2030 no es podran complir" ja que "la sostenibilitat ha de ser feminista".
Pineda va reivindicar que les polítiques públiques d'igualtat s'han de posar al centre i ha recordat la gran xacra de la violència masclista.
Va defensar també l'important paper que juguen les entitats per superar el patriarcat i ha condemnat les condicions precàries en les quals sobreviu el tercer sector.
Per últim, Cristina Sánchez Miret, sociòloga i directora del departament d'Empresa de la Universitat de Girona, va destacar la reforma horària com a element de canvi.
Miret afirma que la situació generada per la COVID-19 "ha posat en evidència tot allò que fèiem veure que havíem millorat i no ho havíem fet.
No hem canviat l'imaginari col·lectiu".
"Cal canviar el contracte social, les relacions entre sexes" ja que "el temps de cura necessita un temps i un espai considerables" i revertir el desequilibri en l'ús del temps entre dones i homes, atès que en l'actualitat "les dones regalen temps als homes".
La segona sessió del seminari, que tindrà lloc el 20 d'octubre, servirà per coproduir propostes de polítiques públiques en matèria de cures i conciliació a partir de la diagnosi de la primera sessió que ens permetin avançar cap a l'assoliment de l'Objectiu de Desenvolupament Sostenible (ODS) 5 sobre igualtat de gènere i l'apoderament de dones i nenes.
Es realitzarà un treball en subgrups en funció dels eixos prioritaris d'intervenció que es mostrin com a rellevants en la diagnosi.
Cada subgrup treballarà en la definició dels elements clau que haurien de formar part d'aquestes actuacions i/o polítiques en matèria de cures i conciliació.
Posteriorment, es farà treball de síntesi i validació d'aquestes propostes en plenària.
Exteriors organitza un seminari per generar nou coneixement sobre les cures i la conciliació