Organitza: Biblioteca-Hemeroteca Municipal.
Departament de Cultura, Biblioteca del Seminari, Departament de Filologia Catalana de la Universitat Rovira i Virgili, Institut Català d'Arqueologia Clàssica, Museu Nacional Arqueològic de Tarragona, Reial Societat Arqueològica Tarraconense.
Aquest any 2018 es commemora el 500 aniversari del naixement de Lluís Pons d'Icart, home de lleis, humanista i primer arqueòleg tarragoní.
Tot i que es coneixen poques dades de la seva biografia, va néixer a Tarragona cap a l'any 1518, possiblement a la casa paterna, situada en el carrer d'en Riudecols.
Fill de Joan Pons, doctor en drets, i d'Isabel, filla del cavaller Lluís d'Icart i de Requesens –senyor de Torredembarra-.
El cognom Pons era conegut a Tarragona almenys des de principis del segle XV.
El seu pare havia ocupat importants càrrecs al regne de Nàpols en època de Carles I. Per via materna li venia el parentiu amb el que seria arquebisbe de Tarragona Antonio Agustín –el germà de la seva mare estava casat amb la germana d'aquest últim, de qui era un fervent admirador.
Segurament devia estudiar lleis a l'Estudi de Lleida, tornant a Tarragona el 1545, quan tenia entre 25 i 27 anys.
A la ciutat ocupà diferents càrrecs, entre altres jutge general de les apel·lacions de la ciutat i Camp de Tarragona i advocat del capítol de la Catedral, a més d'exercir la seva professió particularment.
Aquesta i les seves relacions li van facilitar l'accés a la documentació antiga, que li serví per a la realització de la seva obra històrica, com ell mateix reconeix.
Va viure a la Tarragona renaixentista i va participar directament en el seu esplendor cultural.
Formà també una respectable biblioteca, tot demostrant un coneixement dels autors clàssics i dels historiadors.
Com a erudit antiquari anotà, traduí i catalogà un nombre important d'inscripcions trobades a Tarragona.
El 1573 publicà a Lleida el Libro de las grandezas y cosas memorables de Tarragona en versió castellana a partir de l'original en català, que no es publicà fins a l'any 1984.
Les seves altres dues obres principals, el Catàleg dels arquebisbes de Tarragona i un llibre sobre les inscripcions antigues de Tarragona (Epigrammata antiquae urbis Tarraconensis), van quedar inèdites a la mort del seu autor.
Hi ha referències, també, a una obra de Pons d'Icart dedicada a Santa Tecla, patrona de Tarragona, de la què no es tenen més dades.
L'objectiu del cicle és difondre i posar en valor la figura de Lluís Pons d'Icart, però també aprofundir en la Tarragona de la segona meitat del segle XVI, complementant els continguts que es van treballar l'any 2017 amb Antonio Agustín, com són la topografia i l'arqueologia de la ciutat o les seves institucions.
La tasca portada a terme per Lluís Pons d'Icart (1518?-1578) sobre l'arqueologia i l'epigrafia romanes de la seva ciutat natal -i del seu entorn immediat- és el primer antecedent qualificat de la recerca sobre Tàrraco i una font encara molt útil per als investigadors actuals.
Exposició i comentari de diversos exemplars antics d'obres originals i primeres edicions d'Antoni Agustí i de Lluís Pons d'Icart.
Després de la seva visita a Tarragona, el pintor Anton Van den Wyngaerde va mostrar un especial interès pels vestigis del passat de les ciutats que visitava.
Quin paper podrien haver jugat Tarragona/Tàrraco i Lluís Pons d'Icart en aquest canvi?
Itinerari comentat per la Tarragona del XVI, seguint la topografia que van viure i descriure aquests dos il·lustres personatges.
Activitat complementària a la conferència del dimarts 15 de maig.
Durant el segle XVI, època en què va viure Lluís Pons d'Icart, Catalunya quedà incorporada plenament a la monarquia hispànica i a l'Imperi.
Per la seva banda, la ciutat de Tarragona intentà superar crisis passades i recuperar un cert prestigi en el Principat de Catalunya.
Visita a l'Arxiu Comarcal de l'Alt Camp per veure els manuscrits originals del llibre de les Grandeses de Tarragona, entendre com i quina documentació arriba als arxius, com es conserva, es tracta i es posa a disposició dels usuaris.
Llibres i biblioteques a Tarragona en època renaixentista, a partir de la descripció de les biblioteques de l'arquebisbe Antoni Agustí i de Micer Pons d'Icart.
Lectura dramatitzada del Llibre de les Grandeses de Tarragona, de Lluís Pons d'Icart, amb les veus de Laura Casas i Josep Suñé.
Guanyadora del Premi Pin i Soler, és una història ambientada en el segle XVI que posa en contacte a un vell inquisidor i a un contrabandista provençal als carrers de la Tarragona universitària de l'arquebisbe Antonio Agustín.
Una novel·la en què ningú és exactament qui sembla ser.
Departament de Filologia Catalana de la Universitat Rovira i Virgili
Institut Català d'Arqueologia Clàssica
Museu Nacional Arqueològic de Tarragona
Reial Societat Arqueològica Tarraconense
Col·labora: Arxiu Comarcal de l'Alt Camp (Valls) i Bibliòfils de Tarragona