projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
L'empresa emergent catalana WeAR Technologies ha creat un sistema que facilita a pacients i terapeutes el seguiment de la rehabilitació física.
El sistema funciona a través d'una aplicació que es connecta a una sèrie de sensors portables (wearables), els quals es col·loquen en el pacient i permeten monitorar de manera automàtica els exercicis que fa, i corregir-los en cas necessari.
Al mateix temps, el sistema envia informació als professionals per ajudar-los a personalitzar i millorar els tractaments.
Quan el pacient comença la seva teràpia física, amb els sensors posats, es monitoren els moviments del seu cos i l'algorisme d'aprenentatge automàtic ( machine learning ) va aprenent els moviments de l'usuari automàticament.
D'aquesta manera, és molt fàcil per al terapeuta programar-lo, ja que la tecnologia és capaç de reconèixer si els exercicis s'estan fent correctament o no i, alhora, de donar pautes al pacient perquè en millori la realització.
El sistema, a més, incorpora un avatar en 3D que imita els moviments del pacient i reprodueix les teràpies que prèviament ha programat el terapeuta perquè les pugui fer a casa de forma autònoma i monitorada.
Els dispositius portables es connecten amb el mòbil a través de dues aplicacions, una destinada a l'usuari i una altra al professional.
L'objectiu és millorar les teràpies de rehabilitació, per part tant dels professionals que les dissenyen com dels usuaris que les duen a terme.
La tecnologia de WeAR Technologies optimitza la tasca dels terapeutes perquè puguin oferir més control i personalització als seus pacients, que, al seu torn, guanyen en autonomia i reben més suport per dur a terme correctament les seves rutines.
Aquesta solució s'ofereix a qualsevol tipus de pacient de l'àmbit general de la fisioteràpia que hagi de fer rehabilitació física, però també a pacients crònics, com ara els afectats per accidents vasculars cerebrals, malalties com l'esclerosi múltiple o que hagin patit un ictus, entre d'altres.
WeAR Technologies és una de les 10 empreses emergents que participen en el programa d'acceleració Empenta impulsat conjuntament per la Generalitat a través d'ACCIÓ —l'agència per a la competitivitat de l'empresa—, ESADE i ESADECREAPOLIS, que té per objectiu accelerar el creixement d'empreses emergents en fases inicials perquè els seus productes o serveis arribin al mercat i trobin finançament.
WeAR Technologies, que actualment està buscant finançament, té previst iniciar la comercialització del seu desenvolupament aquest any i ja es troba en negociacions amb futurs clients del sector de la fisioteràpia, les assegurances i el fitnes.
L'empresa, formada per nou treballadors, és una empresa derivada ( spin-off ) de l'Institut d'Investigació en Intel·ligència Artificial i està situada al Campus de la UAB.
L'empresa emergent (start-up) CreatSens ha creat un dispositiu no invasiu que ajuda a diagnosticar malalties renals amb una gota de sang i que permet controlar i detectar dolències renals cròniques.
El sistema, que té un funcionament similar a un glucòmetre, utilitza sensors de paper i permet fer l'extracció de sang a través d'una punxada capil·lar.
Els resultats es poden obtenir en cinc minuts i es pot utilitzar des de la consulta mèdica o des de la casa del pacient.
Els usuaris, a més, poden enviar les dades obtingudes al personal sanitari a través d'una plataforma digital.
Actualment les analítiques per detectar malalties o desordres renals només es poden fer al laboratori clínic una vegada al mes i, per tant, requereixen un procediment més llarg.
El sistema desenvolupat per l'empresa derivada de la Universitat Rovira i Virgili mesura la concentració de creatinina i potassi a la sang, dos biomarcadors que indiquen desordres renals en els pacients.
Amb només una gota de sang pot analitzar aquests dos indicadors i obtenir un diagnòstic que ajudi a prevenir problemes relacionats amb la funció renal i, a la vegada, guiar els metges per establir un tractament individualitzat segons l'estadi de la malaltia de cada pacient.
D'aquesta manera es redueixen els efectes secundaris i s'aconsegueixen mètodes menys invasius que no repercuteixin tant en la salut del pacient.
El dispositiu està dirigit a les persones que pateixen algun tipus de problema renal crònic, problemes cardiovasculars o diabetis o que necessiten fer un seguiment constant de la seva funció renal.
Aquesta empresa ja compta amb un prototip funcional validat a l'Hospital Clínic de Barcelona i ha analitzat més de 700 mostres reals.
La companyia, que ha rebut una ajuda de 160.000 euros de la Fundació Renal Íñigo Álvarez de Madrid per al desenvolupament del projecte, preveu iniciar la comercialització del dispositiu a partir del 2020 en hospitals i centres mèdics de Catalunya, concretament de Barcelona i Tarragona.
CreatSens és una de les 10 empreses emergents que participa al programa IQS Next Tech impulsat per ACCIÓ i organitzat per l'IQS Tech Factory, el centre d'emprenedoria de l'IQS.
Peptomyc, SL, una spin-off (empresa derivada) del Vall d'Hebron Institut d'Oncologia (VHIO), va ser guardonada en la darrera edició de BioFIT —que va tenir lloc el passat mes de desembre a Marsella— com una de les empreses en ciències de la vida més innovadora de 2018.
Després d'una conferència de dos dies, l'empresa catalana va ser premiada juntament amb la companyia Elasmogen, que desenvolupa productes biològics terapèutics d'última generació per al tractament de malalties inflamatòries.
BioFIT és el principal esdeveniment d'Europa per a innovacions en etapes inicials de projectes relacionats amb ciències de la vida.
En aquesta setena edició s'hi van presentar 80 sol·licituds, que van ser valorades per un jurat d'experts internacionals.
Es van seleccionar 20 projectes per ser presentats durant la competició Start-up Slams.
L'equip de recerca de Peptomyc desenvolupa pèptids anti-Myc per al tractament del càncer de pulmó de cèl·lules no petites, el càncer de mama triple negatiu i el glioblastoma.
El pèptid de penetració de cèl·lules (CPP, per la sigla en anglès) Omomyc ja ha estat provat de manera preclínica gràcies a la recerca realitzada per Laura Soucek els últims 20 anys, i ara es perfila com un nou fàrmac molt prometedor.
De fet, és el primer inhibidor directe i clínicament viable de la proteïna Myc, implicada en la formació de la majoria dels tipus de tumors.
Peptomyc, SL, va ser fundada el 2014 per Soucek, investigadora principal del Grup de Modelització de Teràpies Antitumorals en Ratolí del VHIO i professora de la Institució Catalana de Recerca i Estudis Avançats (ICREA), i està coliderada per Marie-Eve Beaulieu, directora científica de Peptomyc i ex-becària postdoctoral al laboratori de Soucek al VHIO.
La primera connexió de tot l'Estat amb la tecnologia 5G, la més avançada en la transmissió de dades, estarà en un dels quiròfans de l'Hospital Clínic.
L'Optimus, un quiròfan hospitalari considerat el més avançat del món i que inclou el Telestration, una tecnologia creada per la companyia Advances In Surgery Channel, permetrà que qualsevol cirurgià des de qualsevol lloc del món assessori els col·legues que estan fent l'operació a Barcelona en temps real.
Quiròfan Optimus de l'Hospital Clínic
Gràcies a la tecnologia 5G, un cirurgià especialista va poder guiar, sense estar físicament present i en temps real, un altre cirurgià que estava operant.
Els equips de cirurgians estaven situats en dues localitzacions diferents entre la Fira de Barcelona i l'Hospital Clínic.
L'operació es va transmetre en temps real amb un retard en la comunicació inferior a mig segon durant la passada edició del Mobile World Congress de Barcelona (MWC19).
El projecte pilot s'ha denominat Cirurgià Remot i es va impulsar en el marc de 5G Barcelona, una iniciativa promoguda, entre d'altres, per la Generalitat de Catalunya, l'Ajuntament de Barcelona, el MWC19 i la Universitat Politècnica de Catalunya, que té l'objectiu de convertir la ciutat en un hub digital de 5G de referència europea.
La 5G és la cinquena generació de les xarxes de telefonia mòbil.
Significarà un augment molt considerable de la velocitat de transmissió i de la capacitat per captar i emetre dades.
L'empresa catalana Sensotran lidera un consorci internacional que ha creat un dispositiu que incorpora sensors de gasos contaminants, un sistema de localització i un altre que mesura les constants vitals per alertar les unitats de control de les condicions en què es troba cada bomber i poder valorar si pot continuar o no amb la seva activitat.
Els bombers poden portar a sobre, durant la seva activitat, aquest dispositiu de dimensions reduïdes que inclou un sistema de banda ultraampla (UWB, per la sigla anglesa) per geolocalitzar els efectius en espais on el GPS no pot actuar, com edificis, soterranis o túnels.
El dispositiu també incorpora una polsera que mesura les constants vitals, com ara la freqüència cardíaca, la saturació d'oxigen o el nivell de CO 2 en sang, i un conjunt de sensors fotomètrics que detecten si hi ha gasos tòxics complexos i alerten l'usuari amb un codi de colors quan hi entra en contacte.
D'aquesta manera, el centre de control pot monitorar l'estat de salut de cada membre i es pot vigilar l'estat físic de cada agent durant una actuació en temps real.
D'origen familiar i fundada el 1990, Sensotran està especialitzada en la detecció de gasos en l'àmbit industrial i treballa per a empreses dels sectors químic, petroquímic o alimentari.
Per a aquest projecte aquesta empresa ha comptat amb el suport d'ACCIÓ —l'agència per a la competitivitat de l'empresa, que depèn del Departament d'Empresa i Coneixement— a través del programa d'ajuts Nuclis d'R+D Empresarial Internacionals, per impulsar projectes empresarials d'R+D entre empreses catalanes i socis internacionals.
En concret, s'ha concedit un ajut de 102.000 euros a l'empresa catalana per a aquest projecte en el qual treballa en col·laboració amb l'empresa alemanya Telocate (especialitzada en tecnologies de localització), la Universitat de Friburg i el Centre d'Enginyeria de Microsistemes per a Instrumentació i Control (CEMIC) de la Universitat de Barcelona (UB).
Dues empreses d'enginyeria catalanes, Gutmar i Promaut, han unit esforços per crear un robot destinat a la seguretat civil que és més petit i versàtil que el d'altres competidors mundials.
S'anomena Aquil·les i, com a principal innovació, disposa d'un sistema modular que permet canviar el braç robòtic de manera ràpida i senzilla, sense haver de fer configuracions.
Amb aquesta tecnologia el robot s'adapta fàcilment a diverses necessitats, segons les circumstàncies.
Aquil·les està capacitat per desactivar explosius, transportar paquets perillosos, treballar en ambients tòxics o actuar com a intermediari en operacions amb ostatges, entre altres usos.
Gràcies a les seves dimensions reduïdes, també pot fer missions en avions, autobusos o passadissos estrets.
Té un pes que no supera els 80 quilos i pot ser transportat per equips d'intervenció ràpida i helicòpters.
Aquil·les està fabricat amb alumini magnesi, metalls emprats en la indústria aeroespacial, i està equipat amb un dispositiu de veu i vídeo.
A més, el seu sistema de tracció s'adapta a les deformitats del terreny i pot pujar escales.
L'aparell està desenvolupat per Aquiles Robotics Systems, empresa amb prop d'un centenar de treballadors i seu a l'Hospitalet de Llobregat que va ser fundada el 2007 per Gutmar, dedicada a l'enginyeria mecànica de precisió, i Promaut, dedicada a l'enginyeria elèctrica.
Després d'adquirir experiència en el subministrament i el manteniment de robots per a les unitats TEDAX de la Guàrdia Civil des de 1994, ambdues firmes van decidir treballar plegades en un prototip amb prestacions avançades, en col·laboració amb el Centre Tecnològic per a la Indústria Aeronàutica i de l'Espai (CTAE).
Aquil·les va ser presentat per primer cop al públic el juny de 2007 al saló aeroespacial de Le Bourget, la fira més important del sector a Europa.
Reem és un androide construït per l'empresa catalana Pal Robotics que mesura prop d'un metre i mig d'alçada, pesa 40 quilos i consta de 41 motors que li permeten caminar, pujar escales, asseure's, agafar objectes i transportar-los.
Aquest hominoide pot ser de gran ajut per a persones que necessiten assistència contínua i es preveu que serà comercialitzat a finals de 2010 amb un preu inicial de 150.000 euros.
El robot Reem és un androide bípede capaç d'orientar-se en l'espai, de sostenir càrregues de fins a 12 quilos i de funcionar amb autonomia durant dues hores.
També és capaç de parlar en diferents idiomes, tot i que de moment només hi ha preparat un programari en anglès i castellà.
L'actual cost, uns 150.000 euros amb les màximes prestacions, fa que les vendes es dirigeixin a mercats amb un alt poder adquisitiu, com poden ser els països del golf Pèrsic, els Estats Units, el sud-est asiàtic i clients del segment de luxe, però en el futur es preveu que aquest robot sigui de gran utilitat per a l'assistència a persones amb dependència i dèficit de companyia o persones cegues.
Pal Robotics va començar com una aventura d'un grup de quatre universitaris catalans que el 2004 es van ajuntar per avançar en l'àmbit de la recerca robòtica.
Amb el suport econòmic d'un inversor del golf Pèrsic, concretament d'Abu Dhabi, l'empresa es va constituir com a tal el 2008, coincidint amb el naixement del primer prototip de Reem.
Des del 2008, l'empresa ha passat de tenir 10 empleats a 27 i la facturació per a aquest 2010 es preveu que arribarà a 2,7 milions, dels quals 2,2 milions es destinaran a futures recerques.
Per a finals de 2010, quan es comenci a comercialitzar Reem, Pal Robotics preveu augmentar la seva plantilla a 33 persones treballadores i facturar 3,5 milions d'euros durant el 2011.
L'empresa, en la seva aposta per la qualitat, va participar en la convocatòria d'ajuts Talent empresa (TEM) 2009 de la Generalitat de Catalunya, destinada a microempreses, pimes, centres tecnològics i entitats del sector empresarial amb seu a Catalunya, i ha rebut ajuts per a la contractació de personal qualificat.
Concretament, un ajut ha anat destinat a un enginyer en telecomunicacions, per tal que desenvolupi la tesi doctoral sobre un tema d'interès per a l'empresa, i l'altre a un doctor en informàtica per incrementar els projectes col·laboratius.
Ebotlution Systems, una jove empresa d'enginyeria creada a Barcelona l'any 2007, ha ideat una plataforma robotitzada, anomenada EMPERoC-D, per a l'extracció de mines en zones de guerra.
La iniciativa ha estat distingida amb el premi Fem Indústria del 2009-2010 dins de la categoria D'una idea a una realitat, que organitza el Col·legi d'Enginyers Industrials de Catalunya i la Fundació Eduard Soler.
Al món hi ha actualment uns 110 milions de mines i cada any se n'instal·len 2,5 milions més, la qual cosa implicaria que, a la velocitat d'extracció actual, es trigaria 400 anys a eliminar-les.
És per aquest motiu que EMPERoC-D ( Explorative Multi-Purpose Robotic Community ) pot ser de gran utilitat per reduir els costos humans, tecnològics i de temps que requereix el procés de localització i desactivació de les mines.
EMPERoC-D consisteix en una plataforma robotitzada d'uns deu quilograms de pes semblant a un petit tanc, el programari de la qual, també ideat per Ebotlution Systems, és capaç d'identificar tots els diferents tipus de mines que hi ha al mercat, que poden arribar a ser set mil si es combinen totes les formes, materials i explosius existents.
A més, el robot recarrega les seves bateries de forma automatitzada, la qual cosa li permet treballar tot l'any, durant les 24 hores del dia.
Això és un gran avantatge perquè, actualment, l'extracció manual de mines només pot fer-se durant un màxim de quatre hores diàries, a causa de la tensió que genera aquesta feina en els operaris que hi treballen.
A més del premi Fem Indústria 2009-2010, aquest projecte ha rebut un ajut de 350.000 euros sota el marc de la INICIATIVA NEOTEC del Centre per al Desenvolupament Tecnològic Industrial (CDTI) de l'Estat espanyol.
La consultora Droneii, especialitzada en l'avaluació de drons professionals, ha valorat dos models de la companyia catalana Catuav entre els 10 millors del món, per les seves característiques, en la categoria d'un a quatre quilograms de pes.
Al rànquing d'aparells voladors de quatre a 25 quilograms també hi ha tres models d'aquesta empresa de Moià.
Els drons que solem veure més sovint són els multicòpters, que tenen una tecnologia senzilla i són els que utilitzen els aficionats normalment.
Aquest tipus de drons s'ha posat de moda com a joguina, tot i que també presenta nombrosos models i usos professionals.
En canvi, el drons de Catuav són d'ús professional i tenen l'ala fixa, de manera que semblen avions en miniatura.
També són més cars, però tenen més autonomia, ja que permeten vols d'entre una i dues hores de durada, per la qual cosa són els més utilitzats amb finalitats científiques i tècniques.
Segons l'anàlisi que fa Droneii, els drons d'ala fixa són fins a cinc vegades més eficients que els que es basen en tecnologia d'autogir.
De fet, els alats representen set dels 10 primers dins del rànquing de models d'un a quatre quilos.
A la llista dels drons més pesants, Catuav també ha situat tres dels seus models entre els 10 primers.
Dos d'aquests models estan equipats amb motors de gasolina i poden fer vols prolongats d'entre sis i 14 hores.
El tercer model té un motor elèctric.
Entre les missions de rellevància en què ha participat Catuav, destaca l'avaluació sobre el terreny dels danys causats pel terratrèmol de Llorca del 2011.
Menys de 24 hores després del sisme, un dels avions ja era a la zona per determinar des de l'aire els principals danys que havia patit la ciutat.
La companyia també ha participat en projectes relacionats, per exemple, amb el control de collites per part de la Unió Europea per confirmar si les subvencions concedides estaven justificades, la detecció de mines antipersones a Bòsnia, el transport de sediments i abocaments industrials als rius espanyols, i l'eficiència lluminosa en ciutats.
Sadako Technologies, creada el 2012, és una empresa emergent en l'àmbit de l'ecotecnologia (cleantech) especialitzada en el desenvolupament de tecnologia de visió per computador i robòtica de darrera generació.
El seu primer producte és Wall-B, un robot d'intel•ligència artificial que pot reconèixer i separar residus mitjançant visió artificial i un braç articulat.
Tot i que part dels residus que generem es recuperen, encara hi ha una gran quantitat que es perd o s'incinera.
Amb la tecnologia actual reciclar volums grans de residus té un cost massa elevat perquè resulti rendible.
La majoria de plantes de reciclatge detecten les ampolles o les llaunes mitjançant infrarojos, un sistema que funciona bé a gran escala, però que resulta molt car.
El primer prototip funcional de Sadako és Wall-B, un sistema dissenyat per millorar el treball de les plantes de triatge.
Wall-B veu els residus que passen per les cintes de triatge i detecta els elements valoritzables i els separa amb un braç robotitzat.
En la primera fase, aquest braç articulat reconeix els envasos i les ampolles de PET, però el sistema pot adaptar-se a molts altres materials.
Actualment aquest robot es troba a la planta de tractament de residus urbans del Maresme a Mataró.
Aquest producte encaixa dins de l'anomenada economia circular, en què qualsevol residu pot tornar al cicle productiu després del seu consum.
És, doncs, un procés molt profitós per a qualsevol producte, ja que permet la circulació dels recursos i alhora representa un canvi important en l'economia desenvolupada des dels inicis de la industrialització, que es basava en la successió «producció, consum i rebuig».
L'empresa catalana aposta per adaptar els robots als cicles productius i reconeix que els robots faran cada cop més tasques, entre les quals n'hi ha moltes que avui dia fan les persones.
En general aquestes tasques seran les que responen a les tres d: dirty, dull and dangerous ('brutes, avorrides i perilloses').
En definitiva, el robot serà una eina de productivitat per al treballador, de la mateixa manera que ara ho són l'ordinador o el telèfon mòbil.
Sadako Technologies és una empresa familiar creada pels germans Eugenio i Belén Garnica, i Javier de la Ossa, i té com a socis l'Institut de Robòtica i Informàtica Industrial de la Universitat Politècnica de Catalunya i el fabricant de robots Stäubli.
El nom de Sadako és un homenatge a la nena japonesa Sadako Sasaki, que va sobreviure als bombardejos d'Hiroshima del 1945, quan tenia dos anys.
Amb 10 anys se li va diagnosticar leucèmia.
Va sentir que si feia mil ocellets de papiroflèxia se li concediria un desig i els va començar a fer a l'hospital.
En el moment de la seva creació, aquesta empresa tenia per objectiu crear un sistema de reconeixement visual de la radiació nuclear.
Més endavant, van reorientar-se cap a la gestió de residus.
El nou robot Bitrack System per a cirurgia laparoscòpica mínimament invasiva, que ha desenvolupat l'empresa Rob Surgical Systems amb especialistes de primera línia internacional, aviat podrà substituir del robot Da Vinci instal·lat en nombrosos centres hospitalaris de referència a tot el món, com a l'Hospital Clínic i l'Hospital Universitari Vall d'Hebron a Barcelona, ja que és l'alternativa modular, més flexible i més econòmica que el model anterior.
Els assajos amb el prototip final s'han dut a terme a la nova sala d'operacions experimental de Specipig, una empresa de recerca per contracte (CRO) amb certificació BPL (bones pràctiques de laboratori) especialitzada a oferir aquest servei a empreses de tecnologia mèdica.
Per a la validació tècnica hi han participat cirurgians especialistes en robòtica quirúrgica i coneixedors del sistema Da Vinci de la Clínica Mayo dels Estats Units.
La direcció tècnica ha estat a càrrec del Dr.
Josep Amat, catedràtic de la Universitat Politècnica de Catalunya i responsable de robòtica del Centre de Recerca en Enginyeria Biomèdica (CREB).
Jaume Amat, cofundador i CEO de Rob Surgical Systems, explica que «l'actual repte global de la cirurgia robòtica és millorar l'eficiència, és a dir, que sense renunciar a l'eficàcia dels sistemes actuals es puguin adquirir robots a un cost més baix i que resolguin alguns requisits tècnics que demana la comunitat mèdica.
Per això Rob Surgical s'ha proposat posar les operacions clíniques que fa servir la robòtica a l'abast de la majoria dels hospitals».
A Rob Surgical Systems donen per finalitzada la fase d'R+D amb el nou prototip funcional i protegit per patents internacionals que respon a unes necessitats reals de mercat.
Ara els queda portar-lo al mercat i per això es preparen, també, per obtenir l'homologació europea.
Per aquesta raó, en els propers mesos, s'obrirà una ronda d'inversió per cobrir l'última fase del projecte i se seguiran els contactes amb empreses de tecnologia mèdica perquè li concedeixin una llicència.
Fins avui Rob Surgical Systems ha recaptat 2 milions d'euros d'inversors privats i 1 milió d'euros de finançament públic.
La cirurgia robòtica permet fer operacions complexes amb molta precisió.
S'estima que el volum de negoci d'aquest mercat ronda els 5.000 milions d'euros anuals, amb una taxa anual de creixement del 30 % durant els últims cinc anys.
Actualment, el 99 % de la quota de mercat de la robòtica quirúrgica està en mans de l'empresa nord-americana Intuitive Surgical.