DECRET 328/1988, d'11 d'octubre, pel qual s'estableixen normes
de protecció i addicionals en matèria de procediment en relació amb diversos
Les aigües subterrànies constitueixen un
recurs hidràulic d'innegable importància en tot el territori de Catalunya i
especialment en les zones en què, tant per raons geogràfiques i de
pluviometria com per problemes de qualitat, les aigües superficials disponibles
Això fins al punt que, a hores d'ara, hi ha
comarques on el desenvolupament de les activitats econòmiques i el mateix
funcionament dels assentaments humans depèn, gairebé de manera exclusiva, de
l'aprofitament de l'aigua del subsòl.
Atès que és una necessitat indefugible,
l'aprofitament dels aqüífers ha derivat en molts casos cap a extraccions
indiscriminades que posen en perill la mateixa existència del recurs, per
efecte d'un descens constant dels nivells freàtics que en les zones costaneres
comporta, freqüentment, un grau important d'intrusió marina i de salinització.
El problema que es presenta, amb extraordinària
gravetat en certes àrees, exigeix una intervenció administrativa proporcionada
a les circumstàncies de cada cas i que, necessàriament, ha de tenir un caràcter
La competència exclusiva que l'article 9.16 de
hidràulics en relació amb les aigües de les conques compreses íntegrament en
el territori de Catalunya es concreta, d'acord amb l'article 6.1.a) del Decret
legislatiu 1/1988, de 28 de gener, en la potestat d'administrar i controlar el
domini públic hidràulic i els aprofitaments sobre aquest.
Així mateix, correspon a l'Administració Hidràulica
de Catalunya, a través dels diversos ens i òrgans que la integren, acomplir
les funcions que dimanen de la Llei 29/1985, d'aigües, exercint les facultats,
les comeses i les atribucions que corresponen.
En aquest sentit, el Consell Executiu està
facultat, en aplicació de l'article 56 de la Llei d'aigües vigent, per
adoptar, en cas de sobreexplotació d'aqüífers o estats similars de
necessitat, urgència o concurrència de situacions anòmales i excepcionals,
les mesures necessàries per a la superació d'aquestes situacions, i, per tant,
a aquest òrgan correspon establir les determinacions més urgents a aplicar
mentre es duen a terme els estudis i tràmits previstos per a la declaració de
sobreexplotació en les zones en què calgui fer-la.
En altres zones, on la utilització de les aigües
subterrànies es manté en nivells més moderats, resulta també convenient, per
tal de mantenir les característiques actuals de qualitat i quantitat del
recurs, adoptar normes de control de tots els nous aprofitaments que impedeixin
La col·laboració dels usuaris en la gestió pública
de l'aigua, proclamada com a principi informador de la nova legislació, resulta
encara més indispensable quan es tracta d'administrar els recursos limitats
Per això, la Llei d'aigües i el seu Reglament preceptuen la
constitució de la comunitat d'usuaris de cadascun d'ells.
Tot tenint presents els precedents existents a
Catalunya, el Decret reconeix l'important joc de les comunitats d'usuaris en
l'explotació racional dels recursos de què disposen i preveu, alhora, la
possibilitat d'encomanar-los certes funcions en la tramitació d'expedients
referents a l'aqüífer com a mecanisme per garantir-ne la participació en
l'administració; amb l'ordenació de l'establiment de mecanismes de protecció
dels interessos dels usuaris futurs.
Finalment, l'assignació equitativa dels
recursos fa forçós preveure prioritats en la utilització que tinguin en
compte la incidència de recursos externs d'aportació específica, així com la
conveniència de fomentar la reutilització de les aigües residuals tractades
per a usos que siguin compatibles d'acord amb la qualitat d'aquestes.
Territorial i Obres Públiques, de conformitat amb el dictamen emès per la
comissió jurídica assessora i d'acord amb el Consell Executiu,
1.1 Les determinacions que conté el present Decret seran d'aplicació a tots
els aprofitaments dels recursos hidràulics existents en els aqüífers subterranis
o unitats hidrogeològiques que estan delimitats als annexos 1 i 2 d'aquest,
llevat de les disposicions que expressament refereixin la seva aplicació només
als aqüífers inclosos en un o altre d'aquells annexos.
1.2 Amb caràcter general, i des de l'entrada en vigor d'aquest Decret:
a) El que disposa l'article 4 d'aquest Decret serà d'aplicació a la tramitació
de tots els expedients en curs d'autorització d'investigació d'aigües subterrànies,
concessió d'aigües d'aiguaneixos o subterrànies i de modificació de les característiques
dels aprofitaments preexistents.
b) El dret d'obertura de noves captacions establert a l'article 52.2 de la Llei
d'aigües restarà subjecte al règim d'autorització que preveu l'article 9 d'aquest
2.1 Tots els titulars d'aprofitaments d'aigües
subterrànies o d'aiguaneixos pertanyents a cadascuna de les unitats hidrogeològiques
delimitades a l'annex 1 estan obligats a constituir-se, si no existeix encara,
2.2 Als efectes de promoure la constitució de
la comunitat, els titulars o usuaris actuals d'aiguaneixos, pous o galeries en
explotació declararan el seu aprofitament a la Junta d'Aigües dins el termini
de sis mesos a comptar des de la data d'entrada en vigor d'aquest Decret i
segons el model i les instruccions que figuren a l'annex 3.
2.3 La declaració, que haurà de formular-se
sigui quina sigui la situació administrativa actual de l'aprofitament, anirà
acompanyada amb la documentació de què es disposi per acreditar-ne la
titularitat legítima i el dret a la utilització del recurs.
farà constar expressament el cabal realment utilitzat, el seu règim
d'explotació i l'ús a què es dedica.
2.4 Finalitzat el termini fixat en el número 2,
la Junta d'Aigües elaborarà una relació nominal dels usuaris de l'aqüífer i
promourà la constitució de la comunitat d'usuaris, que podrà ser una o
diverses per a cada àmbit delimitat, segons el procediment general establert.
Els interessats en expedients de legalització de
captacions d'aigües subterrànies iniciats abans de l'1 de gener de 1986 podran
acreditar dins el termini màxim de sis mesos a comptar des de la data d'entrada
en vigor d'aquest Decret el seu dret a la utilització del recurs i la no-afecció
a cabals d'altres aprofitaments legals preexistents per a la inscripció al
Registre d'Aigües com a aprofitament temporal d'aigües privades amb els
efectes que preveu la disposició transitòria 3 de la Llei d'Aigües.
d'Aigües examinarà la possible afecció a aigües qualificades com a públiques
en la legislació vigent abans de l'1 de gener de 1986, que, cas que es
produeixi, comunicarà a l'interessat per tal que sol·liciti la concessió
La manca d'acreditació del seu dret en el termini indicat tindrà
la consideració de causa de paralització imputable a l'interessat dels
expedients de legalització en curs, pel que fa a la seva caducitat d'acord amb
l'article 99 de la Llei de procediment administratiu.
4.1 En la tramitació de les sol·licituds de noves
concessions d'aigües subterrànies i d'ampliació o modificació de les
existents, així com dels expedients ja iniciats de concessió o de modificació
a què es refereix l'article 1, s'observaran les prescripcions que contenen els
4.2 La Junta d'Aigües farà pública, per a cada
aqüífer o unitat hidrogeològica, la relació de les sol·licituds de concessió
o de modificació de les característiques de concessions preexistents que
s'haguessin presentat abans de l'entrada en vigor del present Decret, a fi que
dins el termini d'un mes es puguin presentar altres sol·licituds en competència.
Dins el mateix termini els titulars legítims d'aprofitaments preexistents que
es considerin perjudicats podran al·legar el que considerin més convenient a
la defensa dels seus interessos.
4.3 Les noves sol·licituds que siguin presentades
de conformitat amb el que disposa la legislació general se sotmetran a
informació pública per un termini d'un mes als mateixos efectes que preveu
4.4 Els anuncis expressaran els àmbits parcials
dins de cada aqüífer als quals haurà de referir-se necessàriament la competència
de projectes, i en relació amb els quals es podrà acordar la tramitació dins
un expedient únic de totes les peticions presentades.
4.5 La Junta d'Aigües examinarà el projecte o els
projectes presentats en cada àmbit de competència i a la vista de les al·legacions
rebudes seleccionarà aquells als quals pugui atorgar-se la concessió.
Finalment, dictarà la resolució corresponent.
4.6 En l'atorgament de les concessions es podrà
tenir en compte, a més de l'ordre de prioritats fixat en la Llei, la
possibilitat o no de poder obtenir recursos d'altres fonts alternatives per a
5.1 La tramitació de les sol·licituds
d'autorització per a la investigació d'aigües subterrànies s'ajustarà al
Simultàniament amb el tràmit d'informació
pública es comunicarà la iniciació de l'expedient al propietari del terreny
sobre el qual es demana de fer la investigació, en el cas que no sigui el
mateix sol·licitant, informant-lo del seu dret de prioritat per obtenir
5.2 La resolució d'autorització i els efectes del
seu atorgament es regiran pel que disposen l'article 180 i l'apartat 3 de
l'article 108 del Reglament del domini públic hidràulic.
Les concessions i les autoritzacions d'investigació
d'aigües subterrànies destinades a l'abast de poblacions podran atorgar-se
sense admissió de projectes en competència.
La resolució d'atorgament portarà
implícita la declaració d'utilitat pública i de necessitat d'ocupació als
efectes d'expropiació d'aprofitaments preexistents;
sense que siguin d'aplicació en aquest cas les
normes que, sobre distàncies mínimes i afeccions, especifica la legislació
A l'empara del present Decret podran atorgar-se
noves concessions subjectes a les reduccions que, amb efectes temporals o
permanents, pugui acordar la Junta d'Aigües, d'ofici o a petició d'una
comunitat d'usuaris, amb el fi de racionalitzar l'aprofitament dels recursos de
l'aqüífer o en favor d'un altre aprofitament que resulti prioritari.
modificacions acordades només podran donar dret a la indemnització, si és
procedent, de l'import justificat de les obres i els treballs realitzats amb
vistes a l'aprofitament dels cabals reduïts.
La Junta d'Aigües podrà atorgar, amb la
comprovació prèvia de la no-afecció als cabals d'aprofitaments legals
preexistents, autoritzacions per a captacions d'aigües subterrànies amb caràcter
temporal, que fixaran necessàriament el cabal màxim instantani i el volum màxim
explotable per al període que es consideri, així com la seva durada, que no
L'interessat haurà de sol·licitar la concessió
corresponent dins aquest termini, transcorregut el qual sense que s'hagi produït
la sol·licitud, restarà extingida l'autorització.
Els aprofitaments d'aigües subterrànies d'un
volum total anual no superior a 7.000 metres cúbics, als quals es refereix
l'article 52.2 de la Llei d'aigües, requeriran en tot cas l'autorització prèvia
La resolució d'atorgament podrà establir un règim
d'explotació per a cada captació i imposar la instal·lació a càrrec del
titular d'aparells de mesurament a la sortida de cadascuna, per tal de
10.1 La Junta d'Aigües formularà, si cal, per a
cada aqüífer dels delimitats a l'annex 1, un inventari d'aprofitaments i
elaborarà un pla d'ordenació d'extraccions, atenent els drets acreditats a la
utilització dels cabals respectius i d'acord amb l'ordre de preferència
10.2 El pla d'ordenació d'extraccions serà
sotmès a la comunitat d'usuaris respectiva per a la seva adopció, si escau,
com a regulador del règim d'utilització dels recursos disponibles.
Posteriorment, la comunitat, d'acord amb el que prevegin els seus Estatuts i amb
la comunicació prèvia a la Junta d'Aigües, podrà acordar amb caràcter
estacional o permanent, i per a tot l'aqüífer o una part d'aquest, la reducció
proporcional del volum d'extraccions.
10.3 La declaració com a sobreexplotat de l'aqüífer
comportarà l'aprovació per part de la Junta d'Aigües, dins un termini màxim
de sis mesos, d'un nou pla d'ordenació
d'extraccions que substituirà, amb caràcter
vinculant i a tots els efectes, el que estigués aplicant la comunitat
11.1 Un cop constituïda, la comunitat d'usuaris
haurà d'emetre el seu informe a requeriment de la Junta d'Aigües en tots els
expedients d'autorització d'investigació d'aigües subterrànies, concessions
i modificació d'aquestes que es tramitin en relació amb els recursos de
11.2 La Junta d'Aigües, amb l'audiència prèvia
de les comunitats de regants existents en l'àrea delimitada, podrà decidir, a
l'empara de l'article 80 de la Llei d'aigües, la constitució d'una o de
diverses comunitats que tinguin per objecte l'aprofitament conjunt d'aigües
superficials i subterrànies o la formació d'una comunitat general integrada
per les comunitats de regants existents i les d'usuaris d'aigües subterrànies.
11.3 Mitjançant una Ordre del Departament de Política
Territorial i Obres Públiques es podrà encomanar a la comunitat d'usuaris d'un
aqüífer la tramitació d'alguna o d'algunes fases dels expedients
administratius a què es refereix el número primer, llevat de la resolució
L'Ordre haurà de contenir expressament els
mecanismes necessaris per tutelar els interessos dels usuaris futurs.
- 1 Les declaracions que preveu l'article 2
s'efectuaran sens perjudici del règim transitori que la Llei 29/1985 estableix
per a les aigües qualificades com a privades en la legislació anterior.
- 2 Dins l'àmbit territorial de les unitats
hidrogeològiques que sota la denominació d'aqüífers del Curs Baix i del
Delta del Llobregat, aqüífer de la Cubeta de Sant Andreu de la Barca i aqüífers
de la Cubeta d'Abrera es delimiten en els annexos I i II del present Decret i
amb la finalitat de protegir-ne els recursos, les extraccions d'àrids i les
operacions de restitució dels espais afectats per aquestes, així com qualsevol
altra activitat que pugui ser causa de degradació o deteriorament del domini públic
hidràulic, resten sotmeses a les determinacions que per a la zona de policia
estableix la legislació general d'aigües.
- 3 Totes les autoritzacions i les
concessions previstes en aquest Decret se substanciaran en un expedient únic en
el qual es dictarà una sola resolució i la tramitació del qual correspon als
òrgans de la Junta d'Aigües que resultin competents.
ho requereixin segons la normativa vigent en la matèria, l'interessat haurà
d'adjuntar un projecte de seguretat d'acord amb el Reglament general de normes bàsiques
de seguretat minera, que serà remès a l'òrgan competent del Departament d'Indústria
i Energia perquè n'atorgui, si escau, l'aprovació preceptiva.
en aquest Decret seran aplicables als expedients d'autorització
d'investigacions i de concessió d'aigües subterrànies o de modificació de
condicions de concessions anteriors iniciats abans de la seva entrada en vigor i
en els que no hagi finalitzat el tràmit de competència de projectes regulat en
els articles 104 i següents del Reglament del domini públic hidràulic.
- 2 Les comunitats d'usuaris en tràmit de
constitució continuaran la tramitació en curs fins arribar a la seva
A partir d'aquell moment, juntament amb les que
actualment es troben en funcionament, passaran a exercir les funcions i les
iniciatives que els atribueixen els articles precedents.
- 1 S'autoritza el Conseller de Política
Territorial i Obres Públiques perquè dicti les disposicions i adopti les
mesures necessàries per a l'aplicació, l'eficàcia i l'execució del present
En particular, queda facultat per modificar el model de declaració que
figura com a annex núm. 3 per adaptar-lo a les circumstàncies particulars de
cada aqüífer i per dictar les instruccions que siguin necessàries per
facilitar la presentació de les declaracions pertinents.
- 2 Aquest Decret entrarà en vigor l'endemà de
la seva publicació al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
Barcelona, 11 d'octubre de 1988
- 1 Delimitació de l'aqüífer de la
Cubeta de Sant Andreu de la Barca
L'aqüífer de la Cubeta de Sant Andreu de la Barca
resta delimitat mitjançant una línia amb el traçat que segueix:
Cruïlla de la línia de ferrocarril Renfe (línia
de Barcelona a Vilafranca del Penedès) amb la línia de Ferrocarrils de la
Generalitat (línia de Barcelona a Igualada).
Continuant la dita línia de Ferrocarrils de la
Generalitat vers el SE fins al quilòmetre 19,770, aproximadament, de
l'esmentada línia fèrria que és el
punt d'intersecció amb la línia de prolongació
la Infanta fins a la seva cruïlla amb el límit o divisòria municipal entre
Pallejà i el Papiol, just a la desembocadura de la riera de Rubí en el riu
aigües amunt, fins a la seva cruïlla amb l'autopista A-7 (Barcelona-Lleida-Saragossa).
Seguint la dita autopista fins a la passarel·la
per a vianants situada entre les dues àrees de servei, una a cada banda, de
l'autopista A-2 (àrea del Llobregat), aproximadament en el km 165,4 de
l'esmentada autopista en direcció a Martorell.
Seguint la prolongació de l'eix
de l'esmentada passarel·la cap al NE, en direcció a Castellbisbal, fins a
trobar el camí d'accés per al personal de l'estació de servei del Llobregat
(autopista A-2, direcció Barcelona-Lleida-Tarragona), paral·lel a l'esmentada
autopista, situat justament fora dels límits tancats d'aquesta, i al peu dels
turons sobre els quals se situa Castellbisbal.
Seguint el dit camí en direcció
NW fins a trobar una línia perpendicular a la via fèrria Renfe, línia de
Barcelona a Martorell, que sortís de la seva cruïlla amb l'autopista A-2 i que
es dirigís en direcció NE vers la població de Castellbisbal.
Seguint aquesta línia ideal i perpendicular a la
via fèrria Renfe esmentada, fins a un punt separat 500 m en direcció NE del
seu inici, és a dir, de la cruïlla de l'autopista A-2 amb la línia fèrria
Des d'aquest punt fins a l'extrem oriental del túnel
del ferrocarril Renfe (línia de Barcelona a Vilafranca del Penedès), per sota
dels vèrtexs Telègraf i Costa Blanca, a través d'una línia paral·lela a la
via fèrria esmentada i separada d'aquesta 500 m en direcció NE, és a dir, en
d'aquest, és a dir, en direcció a Martorell, seguint la projecció vertical de
la línia fèrria fins a la superfície del terreny.
fins a trobar la cruïlla amb la línia dels Ferrocarrils de la Generalitat,
- 2 Delimitació dels aqüífers de la Vall
Els aqüífers de la Vall Baixa i Delta del
Llobregat resten delimitats mitjançant una línia amb el traçat que segueix:
Quilòmetre 19,770 de la línia dels Ferrocarrils de la Generalitat (Barcelona-Sant
Boi-Pallejà-Martorell), coincidint amb la línia teòrica de prolongació de la
part superior de la presa o resclosa del Canal de la Infanta en el riu
Seguint la dita línia dels Ferrocarrils de la
Generalitat fins a la seva cruïlla amb la carretera local Sant Boi de
Llobregat-Sant Vicenç dels Horts, a la rodalia de l'estació de Santa Coloma de
Continuant per la dita carretera local Sant Vicenç
dels Horts-Sant Boi de Llobregat fins a creuar el Canal de la Dreta del
Llobregat, a la rodalia de l'estació de Sant Boi de Llobregat.
Seguint el dit Canal de la Dreta del Llobregat fins
a creuar la carretera local C-245 (Cornellà-Sant Boi-Viladecans-Gavà-Castelldefels).
Seguint la dita carretera C-245 esmentada fins a la seva unió amb la carretera
o autovia C-246 (Barcelona-el Prat de Llobregat-Castelldefels-Garraf-Sitges).
Des d'aquest punt pel carrer Romero (urbanització
Des d'aquest punt, i segons la línia de la costa
actual fins a la intersecció amb la prolongació teòrica del passeig de la
Zona Franca (Barcelona), a la rodalia de les instal·lacions de gas natural.
Seguint l'esmentada línia teòrica fins al passeig
de la Zona Franca, la plaça d'Ildefons Cerdà, i continuant pel primer cinturó
de ronda de Barcelona fins a la seva cruïlla amb la línia fèrria Renfe (Barcelona-Molins
Seguint la dita línia fèrria en direcció a
Martorell fins arribar a la cruïlla amb l'autopista A-2 (Barcelona-Martorell),
Continuant per l'esmentada autopista fins a
creuar la riera de Rubí, o de Les Arenes.
fins a la seva unió amb el riu Llobregat.
Seguint pel riu Llobregat aigües
avall fins a creuar la presa o resclosa del Canal de la Infanta.
Continuant per la part superior de l'esmentada
presa o resclosa i la seva prolongació teòrica vers el marge dret del riu
Llobregat fins a creuar la línia fèrria dels Ferrocarrils de la Generalitat de
Catalunya (Barcelona-Pallejà-Martorell), aproximadament en el quilòmetre
19,770, que és el punt de sortida.
- 3 Delimitació de l'aqüífer de la Riera
L'aqüífer de la Riera d'Argentona resta delimitat
Cruïlla de la línia de la costa amb el límit
meridional del terme municipal de Cabrera de Mar (rodalia del quilòmetre 23 de
Seguint el dit límit municipal fins a trobar el límit
municipal entre Argentona i Cabrils (en el vèrtex Cirera (470 m).
Seguint la dita frontera municipal entre els dos
termes esmentats de Cabrils i Argentona fins a trobar el que separa el d'Òrrius
Continuant pel límit occidental d'Òrrius fins a la seva cruïlla
amb el d'Argentona, voltant tot el terme municipal d'Òrrius.
Continuant pel dit límit municipal d'Argentona per
la banda NW d'aquest terme municipal fins a la seva cruïlla amb el de Dosrius.
Continuant pel dit límit municipal de Dosrius
voltant tot el terme de Dosrius, pel nord i l'est del terme, fins a trobar la
seva unió amb el de Mataró (rodalia del vèrtex Geodèsic Tuñi -406 m-, al NE
Des d'aquest punt fins a arribar al mar, seguint
sempre pel límit municipal entre Mataró i Sant Andreu de Llavaneres.
Des de la cruïlla del dit terme municipal amb el
mar fins al punt d'inici d'aquesta delimitació seguint per la línia de la
reflecteixen en el mapa nacional a escala 1/50.000, sèrie L, fulls 393 (37-15)
- 4 Delimitació dels aqüífers del Baix
Els aqüífers del Baix Tordera resten
Cruïlla del límit SW del terme municipal de
Continuant pel dit límit municipal de Malgrat de
Mar fins a la seva cruïlla amb la carretera N-II (Barcelona-França per
Continuant per la dita carretera N-II fins a trobar
la cruïlla amb la carretera local que porta a la població de Tordera (voltants
del quilòmetre 688 de la N-II).
Travessant la dita població de Tordera segons la
prolongació de la carretera local esmentada, fins a trobar la carretera local
que, pel marge dret del riu Tordera, porta a Hostalric.
autopista en direcció a França fins a trobar la línia del ferrocarril Renfe
Continuant per la dita línia del ferrocarril Renfe
fins a la seva cruïlla amb la carretera local que enllaça la que va
d'Hostalric a Maçanet de la Selva amb la carretera que porta fins a la població
de Blanes pel marge esquerre del riu Tordera.
Continuant per la perllongació de la dita
carretera local fins a trobar la rambla de Joaquim Ruyra, a Blanes.
Continuant per la dita rambla de Joaquim Ruyra i la
seva prolongació rectilínia fins a la cruïlla amb el mar Mediterrani.
d'aquest punt fins a l'inici de la delimitació a través de la línia de la
reflecteixen en el mapa nacional a escala 1/50.000, sèrie L, fulls 365 (38-14)
Termes municipals inclosos totalment en l'àrea
Termes municipals inclosos parcialment en l'àrea
- 5 Delimitació de l'aqüífer Carme-Capellades
L'aqüífer Carme-Capellades està delimitat mitjançant
una línia amb el traçat que segueix:
S'inicia a la carretera comarcal Igualada-Esblada,
en el quilòmetre 44, justament a la cruïlla amb el límit dels termes
municipals entre Santa Margarida de Montbui i Santa Maria de Miralles.
Continua vers el nor-dest pel límit del terme
municipal d'Orpí, fins a la cruïlla amb el límit del terme municipal de
Continuant també cap al nord-est pel límit del
terme de Carme fins a trobar el de la Pobla de Claramunt.
vers el nord-est, fins a creuar la línia fèrria dels Ferrocarrils de la
Generalitat de Catalunya (tram Martorell-Igualada).
Seguint la dita línia fèrria fins a la cruïlla
amb el límit dels termes municipals entre Capellades i Vallbona d'Anoia.
Seguint el dit límit municipal fins a creuar el riu Anoia.
Llera d'aquest riu fins a la confluència, pel
marge dret amb la riera del Grama (a la rodalia de l'ermita de Sant Nicolau),
(terme municipal de Cabrera d'Igualada), seguint l'esmentada riera aigües amunt
fins al límit dels termes municipals entre Sant Pere de Riudebitlles i Vallbona
d'Anoia (rodalia barri de Canaletes-Can Ulladas), fins a trobar el límit
municipal entre Mediona i Sant Pere de Riudebitlles.
Seguint-lo fins a trobar la partió municipal amb
Continuant pel límit nord del terme de Sant Quintí
fins a trobar el camí veïnal que uneix Can Pareres (terme municipal de
Mediona) amb la carretera comarcal entre Guardiola de Font-rubí i la Llacuna.
Continuant vers el sud pel dit camí veïnal fins a l'esmentada carretera (quilòmetre
Seguint-la fins a la població de la Llacuna (quilòmetre
Per continuar en direcció a Santa Coloma de Queralt fins a
la cruïlla amb la carretera comarcal d'Igualada (quilòmetre 33,300
Per continuar fins al seu quilòmetre 44, que és
reflecteixen en els mapes 1/50.000 sèrie L, i en concret en els fulls Igualada
Termes municipals inclosos parcialment dins de
- 6 Delimitació de l'aqüífer del Riudaura
L'aqüífer del Ridaura comprèn la totalitat dels
termes municipals de Castell d'Aro i Santa Cristina d'Aro.
- 7 Delimitació de l'aqüífer del Baix Penedès
Cruïlla de la carretera N-340 (Barcelona a València)
amb la línia del ferrocarril Renfe Barcelona-Vilafranca-el Vendrell (rodalia
direcció a Barcelona fins a la cruïlla amb el límit municipal entre Santa
Margarida i els Monjos, i Castellet i la Gornal.
fins a trobar el que separa Castellví de la Marca del de Santa Margarida i els
la carretera local Vilafranca del Penedès-l'Almúnia-Sant Jaume dels
carretera local fins a la seva cruïlla amb la carretera comarcal 246 (el
Continuant per la dita carretera comarcal 246 (Valls-el
Vendrell) fins a la seva unió amb la carretera nacional 340 (Barcelona-el
Vendrell per Vilafranca), dins el nucli urbà del Vendrell.
dita carretera nacional 340 (Barcelona-el Vendrell per Vilafranca) fins a trobar
la seva cruïlla amb el ferrocarril Renfe (Barcelona-el Vendrell per
Vilafranca), que és el punt de sortida.
reflecteixen en el mapa nacional a escala 1/50.000, sèrie L, fulls 447 (35-17)
Vilanova i la Geltrú i 419 (35-16) Vilafranca del Penedès.
- 8 Delimitació dels aqüífers del Bloc del
Gaià Els aqüífers del Bloc del Gaià resten delimitats mitjançant una línia
Cruïlla de la carretera nacional 240 (Tarragona-Valls-Lleida)
amb la part nord del límit municipal entre Vallmoll i la Secuita (rodalia del
quilòmetre 12 de l'esmentada carretera.
Continuant per la dita carretera nacional en
direcció a Valls, fins a la seva unió amb la carretera comarcal 246 (Valls-el
Seguint l'esmentada carretera comarcal 246 en
direcció a Valls fins a arribar a la seva cruïlla amb la carretera nacional
Continuant per la dita carretera 340 en direcció a
Vilafranca del Penedès fins a creuar la Riera de la Bisbal.
Seguint l'esmentada Riera vers aigües avall fins a
la seva cruïlla amb la línia de ferrocarril Renfe Barcelona-Vilanova-Sant
Continuant per l'esmentada línia de ferrocarril
Renfe en direcció Roda de Barà-Valls-Lleida fins a arribar a la seva cruïlla
amb el límit municipal entre Salomó i Vilabella.
Continuant per l'esmentat límit entre Vilabella i
Vespella de Gaià fins a trobar el límit municipal entre Renau i Vilabella.
Continuant per l'esmentat límit entre Vilabella i Renau fins a trobar el límit
entre Nulles i la Secuita fins a trobar el límit municipal entre Vallmoll i la
Continuant per l'esmentat límit fins a creuar la
carretera nacional 240 Tarragona-Valls-Montblanc-Lleida a la rodalia del quilòmetre
reflecteixen el el mapa nacional a escala 1/50.000, sèrie L, fulls 446 (34-17)
- 9 Delimitació de l'aqüífer de l'al·luvial
del Tordera Mitjà L'aqüífer de l'al·luvial del Tordera Mitjà resta
delimitat mitjançant una línia amb el traçat que segueix:
Cruïlla de la línia de la Renfe (línia
Barcelona-Maçanet per l'interior) amb el límit dels termes municipals de Santa
Maria de Palautordera i Sant Celoni (quilòmetre 156 aproximadament), fins a la
seva unió amb la línia de la Renfe (línia Barcelona-Maçanet per la costa;
quilòmetre 170 aproximadament).
Continuant per la línia de la Renfe (línia
Barcelona-Maçanet per la costa) fins a la seva cruïlla amb l'autopista A-7 (Barcelona-Girona).
Continuant per l'autopista A-7, direcció Barcelona
fins a la seva cruïlla amb la carretera local Sant Celoni-Vallgorguina.
Seguint l'esmentada carretera fins a creuar el límit
municipal entre Santa Maria de Palautordera i Sant Celoni.
la línia de Renfe (línia Barcelona-Maçanet per l'interior).
reflecteixen en el mapa nacional a escala 1/50.000, sèrie L, full 365 Blanes.
- 10 Delimitació dels aqüífers del Baix
Francolí Els aqüífers del Baix Francolí resten delimitats mitjançant una línia
Seguint la dita riera aigües amunt fins a creuar
la línia de Renfe Barcelona-Vilanova-Sant Vicenç de Calders.
Seguint la dita línia de ferrocarril en direcció
a Roda de Barà-Valls-Picamoixons, fins a la seva cruïlla amb la divisòria
dels termes municipals de Salomó i Vilabella.
Continuant per les divisòries dels termes
municipals següents: Entre Vilabella i Salomó.
Entre els Garidells i Vallmoll.
Entre el Rourell i Vilallonga del Camp.
dels termes municipals d'Alcover i la Selva del Camp fins a creuar la carretera
C-240 Reus-la Riba, rodalia del quilòmetre 78 d'aquesta.
carretera C-240 en direcció a Reus fins a la seva cruïlla amb la línia de
Continuant per la dita línia de ferrocarril en
Continuant per la dita avinguda de la Misericòrdia,
fins a l'Ermita de la Misericòrdia i continuant per la carretera local
Reus-Cambrils fins al seu entroncament amb la carretera nacional N-340 (Barcelona-Tarragona-València).
Continuant per la dita carretera nacional N-340 fins a la seva cruïlla amb la
riera de Maspujols, i continuant per aquesta riera fins al seu desguàs al Mar
Seguint la línia costanera fins al desguàs de la riera de la
Bisbal, que és el punt de sortida.
Termes municipals inclosos parcialment dins la
- 1 Delimitació dels aqüífers Sant Martí
Els aqüífers de Sant Martí Sarroca-Marmellà
resten delimitats mitjançant una línia amb el traçat que segueix:
Cruïlla de la carretera comarcal 246 (el
Vendrell-Valls) amb el límit municipal entre Rodonyà i Vila-rodona, rodalia
del quilòmetre 21 de l'esmentada carretera comarcal.
municipal entre Vila-rodona i Montmell, fins a trobar el límit municipal entre
la carretera local entre Sant Jaume dels Domenys-Pla de Manlleu-Valldosera.
Continuant per la carretera local Pla de
Manlleu-Valldosera (ja en el terme municipal de Querol), fins a arribar a la cruïlla
de la carretera local esmentada amb la carretera local Santes Creus-Pontons.
Creus-Pontons en direcció a Pontons.
Continuant per la dita carretera passant per Sant
Martí Sarroca fins a la cruïlla amb la carretera nacional 340 (Barcelona-Tarragona
per Vilafranca), ja dins del nucli urbà de Vilafranca del Penedès.
direcció al Vendrell fins a la cruïlla amb la carretera local que va a l'Almúnia-Sant
Jaume dels Domenys-la Bisbal del Penedès.
fins a la seva unió amb la carretera comarcal 246 (Valls-el Vendrell).
Continuant per l'esmentada carretera comarcal 246
en direcció a Valls fins a la seva cruïlla amb la carretera local a Canferré,
reflecteixen en el mapa nacional a escala 1/50.000, sèrie L, fulls 419 (35-16)
Vilafranca, 447 (35-17) Vilanova i la Geltrú, 446 (34-17) Valls i 418 (34-16)
- 2 Delimitació dels aqüífers del Delta dels
Els aqüífers del Delta dels rius Fluvià i
Muga resten delimitats mitjançant una línia amb el traçat que segueix:
Cruïlla del límit municipal meridional de
l'Escala amb el mar (rodalia de Cala Montgó).
el límit municipal entre l'Escala i Viladamat.
Continuant pel límit meridional del terme
municipal de Viladamat fins a trobar la carretera local de Verges a Viladamat.
cruïlla amb la carretera local de l'Escala a Viladamat i Camallera.
seva cruïlla amb el límit municipal de Ventalló amb Vilopriu (rodalia del
quilòmetre 9,5 de la dita carretera).
Continuant pel dit límit municipal entre Ventalló
i Vilopriu cap al nord fins a trobar el límit municipal de Sant Miquel de Fluvià.
Continuant pel dit límit municipal de Sant Miquel
de Fluvià cap a l'oest fins a creuar la línia de ferrocarril Renfe
la carretera local Garriguella-Vilajuïga-Palau-saverdera- Roses.
Roses, inclosa la seva prolongació fins a la platja de Santa Margarida, de
Roses (rodalia del quilòmetre 44 de la carretera comarcal 260 Roses-Figueres).
Des d'aquest punt fins a l'inici d'aquesta
delimitació segons la línia de costa.
reflecteixen en el mapa nacional a escala 1/50.000, sèrie L, fulls 258 (39-11)
- 3 Delimitació dels aqüífers del Baix Ter
Els aqüífers del Baix Ter resten delimitats
mitjançant elements visibles sobre el terreny (carreteres, vies de ferrocarril,
termes municipals, etc, sempre presos segons els seus eixos respectius), segons
Aquesta delimitació es descriu a continuació:
Cruïlla de la línia de la costa, amb la divisòria
dels termes municipals de Pals i Begur.
Continuant per aquesta divisòria fins a la seva
cruïlla amb la carretera local de Pals a la Platja de Pals.
Continuant per aquesta carretera fins a la seva cruïlla
amb la carretera de Palafrugell a Torroella de Montgrí (km 7 aproximadament).
Continuant per la carretera de Palafrugell a
Torroella de Montgrí fins a la seva cruïlla amb la divisòria dels termes
municipals de Pals i Fontanilles.
Des d'aquí segons les línies divisòries entre
els termes municipals següents:
Entre Fontanilles i Palau-sator.
Entre Serra de Daró i Ullastret.
Entre Foixà i Sant Jordi Desvalls.
Entre Ullà i Torroella de Montgrí. fins a la cruïlla
del dit límit municipal entre Ullà i Torroella de Montgrí amb la carretera
Continuant per l'esmentada carretera i la seva
prolongació fins a la línia de la costa actual.
- 4 Delimitació dels aqüífers de les rieres
d'Aubi i Calonge Aqüífer de la Riera d'Aubi: Comprèn tota l'extensió dels
termes municipals de Mont-ras, Vall-llobrega i Palamós.
- 5 Delimitació dels aqüífers de la Fossa de
Els aqüífers de la Fossa de Palafrugell resten
delimitats mitjançant una línia amb el traçat que segueix: Cruïlla dels límits
dels termes municipals de Palafrugell, Mont-ras i Vullpellac.
dels termes de Palafrugell i Vullpellac.
Continuant pel límit dels termes de
Continuant pel límit dels termes de Palau-sator i
Vullpellac fins a la seva cruïlla amb la carretera local de Peratallada a Pals
Continuant per la carretera esmentada fins a la cruïlla
amb la carretera de Torroella de Montgrí a Pals.
carretera passant per Pals, Regencós fins a arribar a la rodalia de Begur.
Continuant per la carretera de Begur a Palafrugell fins a creuar el límit
municipal entre Begur i Palafrugell (rodalia d'aquesta última població).
Continuant per l'esmentada divisòria municipal fins a la seva cruïlla amb la
l'esmentada carretera local, en direcció a Palafrugell i continuant per l'enllaç
de Palafrugell a la carretera de la Bisbal a Palamós fins a trobar aquesta
Continuant per la carretera de la Bisbal a
Palamós, en direcció sud, fins a la seva cruïlla amb la divisòria dels
termes municipals de Palafrugell i Mont-ras, i seguint en aquesta divisòria
fins a la seva cruïlla amb la divisòria dels termes municipals de Vullpellac,
Palafrugell i Mont-ras, que és el punt de sortida.
que es reflecteixen en el mapa nacional a escala 1/50.000, sèrie L, fulls 334
- 6 Delimitació de l'aqüífer de la riera de
Santa Coloma L'aqüífer de la riera de Santa Coloma resta delimitat mitjançant
una línia amb el traçat que segueix: Cruïlla del ferrocarril Renfe (Barcelona-Girona
per Granollers) amb el límit sud del terme municipal de Massanes (rodalia del
quilòmetre 172 de la línia Renfe).
Seguint la dita línia de ferrocarril fins
a la seva unió amb la línia de ferrocarril Renfe (Barcelona-Girona per la
costa), a la rodalia de l'estació Maçanet-Massanes.
de ferrocarril Renfe (Barcelona-Girona per la costa) en direcció a Blanes fins
a arribar al límit meridional del terme municipal de Maçanet de la Selva.
Continuant pel dit límit municipal de Maçanet de la Selva fins a trobar la
seva cruïlla amb el de Vidreres.
Continuant pel límit municipal sud-est de
Vidreres, voltant tot el terme fins a trobar el límit municipal de Sils.
Continuant pel dit límit municipal de Sils en direcció nord i nord-est fins a
arribar al límit municipal de Santa Coloma de Farners.
municipal de Santa Coloma de Farners, voltant tot el terme municipal fins a
trobar el límit municipal entre Riudarenes i Sant Feliu de Buixalleu.
Continuant pel dit límit municipal fins a trobar el que separa Sant Feliu de
Continuant pel dit límit municipal oest de Massanes fins
a trobar la cruïlla amb la línia de ferrocarril Renfe (Barcelona-Girona per
Granollers), que és el punt de sortida.
carreteres esmentades, accidents topogràfics, urbanístics, etc, són els que
es reflecteixen en el mapa nacional a escala 1/50.000, sèrie L, fulls 333
Les vies de comunicació s'han d'entendre sempre referides als seus
Termes municipals inclosos totalment en aquesta delimitació
parcialment en aquesta delimitació Massanes.
- 7 Delimitació de l'aqüífer de l'Alt Maresme
L'aqüífer de l'Alt Maresme resta delimitat
mitjançant una línia amb el traçat que segueix: Començant en la cruïlla del
límit municipal SW de Sant Andreu de Llavaneres amb el mar.
municipal fins a trobar la intersecció amb el límit municipal de Sant Vicenç
Continuant pel dit límit municipal de Sant Vicenç
de Montalt fins a trobar el que separa aquest terme del d'Arenys de Munt (a
A partir d'aquí seguint per les divisòries nord
dels municipis de: Arenys de Munt, Canet de Mar, Sant Cebrià de Vallalta,
Pineda de Mar, Santa Sussana i Palafolls fins a arribar a la intersecció del
terme municipal NW de Palafolls amb la carretera nacional II (Barcelona-Girona
Continuant per la dita carretera N-II en direcció a Barcelona
fins a creuar el límit entre Malgrat de Mar i Santa Susanna.
límit municipal fins arribar al mar (rodalia del quilòmetre 54 de la línia fèrria
Des d'aquest punt fins al punt de l'inici
d'aquesta delimitació seguint la línia de costa.
que es reflecteixen en el mapa nacional a escala 1/50.000, sèrie L, fulls 394
Les vies de comunicació s'han d'entendre
sempre referides als seus eixos longitudinals.
totalment en aquesta delimitació Santa Susanna.
Termes municipals inclosos parcialment en aquesta delimitació Palafolls.
- 8 Delimitació de l'aqüífer del Baix Maresme
L'aqüífer del Baix Maresme resta delimitat
mitjançant una línia amb el traçat que segueix: Cruïlla SW del límit
municipal de Montgat amb el mar (rodalia del quilòmetre 11 de la línia Renfe
Continuant pel dit límit municipal amb una línia formada
pels trams nord, occidental o oriental d'alguns dels límits municipals de les
poblacions següents, de forma que comprengui la totalitat dels termes
municipals de Montgat, Tiana, Alella, el Masnou, Teià, Premià de Dalt, Premià
de Mar, Vilassar de Dalt, Vilassar de Mar i Cabrils fins a arribar a la cruïlla
del terme municipal de Sant Joan de Vilassar amb el mar (rodalia del quilòmetre
23 de la línia fèrria Renfe Barcelona-Mataró).
l'inici d'aquesta delimitació seguint la línia de costa.
de les carreteres esmentades, accidents topogràfics, urbanístics, etc, són
els que es reflecteixen en el mapa nacional a escala 1/50.000, sèrie L, fulls
d'entendre sempre referides als seus eixos longitudinals.
totalment inclosos en aquesta delimitació Montgat.
Termes municipals inclosos parcialment en aquesta delimitació Cap.
- 9 Delimitació dels aqüífers del Delta del
Els aqüífers del Delta del Besòs resten
delimitats mitjançant una línia amb el traçat que segueix: Cruïlla del límit
nord del terme municipal de Sant Adrià de Besòs amb la línia de la costa.
Continuant pel límit municipal entre Sant Adrià de Besòs i Badalona fins a
trobar el límit municipal de Santa Coloma de Gramenet.
municipal entre Santa Coloma de Gramenet i Badalona i entre Santa Coloma de
Gramenet i Montcada fins a arribar a la cruïlla amb la carretera local Santa
carretera local fins a trobar el pont que, creuant el Besòs, porta de la
carretera esmentada a Montcada i Reixac (rodalia del quilòmetre 7 d'aquesta
Continuant pel dit pont fins a trobar l'avinguda de la Continuant
per la dita avinguda en direcció nord fins a trobar la seva prolongació,
anomenada carrer de Mossèn Joaquim Castellví (rodalia de la seva cruïlla amb
carrer de Mossèn Joaquim Castellví fins a la seva cruïlla amb l'autopista
Continuant per la dita autopista en direcció a
Barcelona i la seva prolongació (av. de la Meridiana) fins a la plaça de les
Catalanes continuant per la Gran Via de les Corts Catalanes en direcció
sud-oest, vers el centre de Barcelona.
Continuant per la dita Gran Via de les
Corts Catalanes fins a la cruïlla amb la rambla de Catalunya, de Barcelona.
Continuant per la dita rambla de Catalunya i la seva prolongació pel costat
oest de la plaça de Catalunya fins a enllaçar amb l'inici de les rambles.
Continuant per tot el traçat de les rambles (rambla de Canaletes, rambla dels
Estudis, rambla de Sant Josep, rambla dels Caputxins, rambla de Santa Mònica),
fins a arribar al monument de Colom.
d'una perpendicular a la línia del moll (moll de les Drassanes).
punt al punt de sortida segons la línia de costa.
que es reflecteixen en el mapa nacional a escala 1/50.000, sèrie L, full 421
Les vies de comunicació s'han d'entendre sempre referides
delimitació Sant Adrià de Besòs.
inclosos parcialment en aquesta delimitació Barcelona.
- 10 Delimitació dels aqüífers de la Cubeta
Els Aqüífers de la Cubeta d'Abrera resten
delimitats mitjançant una línia amb el traçat que segueix: Cruïlla de
l'autopista A-7 (Barcelona-Lleida-Tarragona) amb la carretera N-II (Barcelona-Saragossa)
dins el nucli urbà de Martorell.
Continuant per la dita carretera N-II en
direcció a Saragossa fins a trobar la carretera local que enllaça aquella amb
Collbató (rodalia del quilòmetre 582 de la N-II).
carretera local, travessant la població de Collbató i continuant en direcció
a Monistrol, pel sud i est de la muntanya de Montserrat fins a creuar el límit
Continuant pel dit límit municipal de
Monistrol fins a la seva cruïlla amb la línia fèrria dels Ferrocarrils de la
Generalitat de Catalunya (línia de Barcelona-Martorell-Manresa) a la rodalia de
l'estació inferior del transbordador aeri de Montserrat.
línia dels Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya en direcció a
Martorell, fins a l'antiga estació de la Puda de Montserrat.
l'antiga carretera d'Olesa al Balneari de la Puda de Montserrat, segons la línia
Continuant per la dita carretera antiga fins a la població
d'Olesa, per continuar per la seva prolongació en direcció a Martorell pel
marge esquerre del riu Llobregat, fins arribar a la seva unió amb la carretera
N-II, a la rodalia del Congost de Martorell, que és el punt de sortida.
noms i els números de les carreteres esmentades, accidents topogràfics, urbanístics,
etc, són els que es reflecteixen en el mapa nacional a escala 1/50.000, sèrie
L, fulls 392 (36-15) Sabadell i 420 (36-16) l'Hospitalet de Llobregat.
de comunicació s'han d'entendre sempre referides als seus eixos longitudinals.
Termes municipals inclosos totalment en aquesta delimitació Cap.
municipals inclosos parcialment en aquesta delimitació Martorell.
- 11 Delimitació dels aqüífers de l'Alt Camp
Els aqüífers de l'Alt Camp resten delimitats
mitjançant una línia amb el traçat que segueix: Cruïlla de la carretera
comarcal 246 (Valls-el Vendrell) amb la carretera local Tarragona-Argilaga-Bràfim-
Continuant per la dita carretera Valls-el Vendrell en
direcció al Vendrell fins a trobar el límit municipal entre Vila-rodona i
Continuant pel dit límit municipal de Vila-rodona fins a trobar el límit
municipal entre Montmell i Vila-rodona.
entre Montmell i Vila-rodona fins a trobar el límit municipal entre Aiguamúrcia
Continuant pel dit límit municipal entre Aiguamúrcia i Montmell
fins a trobar la carretera local Sant Jaume dels Domenys-Pla de
Continuant per la dita carretera local fins a creuar el límit
municipal entre Aiguamúrcia i Querol.
Aiguamúrcia i Querol fins a trobar el límit municipal entre el Pont
Continuant pel dit límit municipal entre el Pont
d'Armentera i Querol fins a arribar al límit municipal entre el Pont
d'Armentera i Santa Perpètua de Gaià.
entre el Pont d'Armentera i Santa Perpètua de Gaià fins a arribar al límit
municipal entre Sarral i el Pont d'Armentera.
municipal entre Sarral i el Pont d'Armentera fins a trobar el límit municipal
Continuant pel dit límit municipal entre Sarral
i Cabra del Camp fins a trobar el límit municipal entre Barberà de la Conca i
Continuant pel dit límit municipal entre Barberà
de la Conca i Cabra del Camp fins a trobar el límit municipal entre Figuerola
del Camp i Barberà de la Conca fins a trobar el límit municipal entre
Montblanc i Figuerola del Camp fins a trobar el límit municipal entre Valls i
i Montblanc fins a trobar el límit municipal entre Valls i la Riba.
i la Riba fins a creuar la carretera comarcal 240 (Montblanc-la
Continuant per l'esmentada carretera comarcal
fins a creuar el límit meridional d'Alcover.
Continuant pel dit límit municipal d'Alcover
fins a trobar la divisòria municipal entre Alcover i el Rourell.
Continuant pel dit límit municipal del Rourell
fins a trobar el de Vallmoll (rodalia del vèrtex Torrecurta).
Continuant pel dit límit municipal meridional
de Vallmoll fins a la seva cruïlla amb la carretera nacional 240 (Tarragona-Valls-Lleida)
(rodalia del quilòmetre 12 d'aquesta).
Continuant per l'esmentada carretera nacional
fins a l'encreuament amb la carretera comarcal 246 (el Vendrell-Valls) prop del
quilòmetre 17,7 de la carretera nacional 240 esmentada.
reflecteixen en el mapa nacional a escala 1/50.000, sèrie L, fulls 418 (34-16)
comunicació s'han d'entendre sempre referides als seus eixos longitudinals.
- 12 Delimitació de l'aqüífer de la Plana de
L'aqüífer comprén la totalitat dels termes
municipals del Perelló i l'Ametlla de Mar.
- 13 Delimitació dels aqüífers del Baix
Els aqüífers del Baix Camp-Mont-roig resten
Seguint la riera de Maspujols aigües amunt fins a
creuar la carretera nacional 340 Barcelona-Tarragona- València.
Continuant per l'esmentada carretera nacional fins
a creuar (km 24,5) la petita carretera que enllaça la carretera local
Continuant per l'esmentada carretera local fins a
fins a creuar la via fèrria Renfe (línia Barcelona-Reus-Casp).
Continuant per la dita carretera comarcal 240 fins
a creuar el límit nord-est del terme municipal de la Selva del Camp.
Continuant pel dit límit municipal entre la Selva
del Camp i l'Albiol fins a arribar al que separa l'Aleixar i la Selva del Camp.
Continuant pel dit límit municipal fins arribar al
límit municipal entre l'Aleixar i Almoster fins a arribar a la divisòria
municipal entre l'Aleixar i Castellvell.
a la divisòria municipal entre l'Aleixar i Reus fins al límit municipal entre
al que separa l'Alforja de les Borges del Camp fins a arribar al que separa
al que separa Botarell de Riudecanyes.
al que separa Riudecanyes de Montbrió del Camp.
Continuant per la dita riera fins a creuar la
Seguint la dita carretera en direcció a Pratdip
fins a arribar a la que enllaça l'Hospitalet de l'Infant amb Móra la Nova,
passant per dins de l'urbanització les Planes del Rei.
Continuant per la dita carretera en direcció a
l'Hospitalet de l'Infant i la seva prolongació fins al Mar Mediterrani.
Des d'aquí fins al desguàs de la riera de
Maspujols, per la línia de la costa, que és el punt de sortida.
- 1 Model de declaració d'aprofitaments de l'aqüífer
Declaració d'aprofitaments de l'aqüifer
033 Bassa natural en superfície
etc. (indiqueu el tipus de contracte o situació)
081 Abans 1.1.1986 082 Després 1.1.1986
09 Títol o documentació de què es disposa:
091 Concessió o autorització administrativa
092 Títol acreditatiu de la prescripció
093 Inscripció en un registre públic (2)
094 Autorització de policia minera
10 Expedients en tràmit davant de l'Administració
102 Legalització de captacions en zona de policia
104 Identificació de l'expedient: Data d'iniciació
Dependència on es tramita Número de l'expedient Dades tècniques
11 L'aprofitament actual és de... litres cada (3)
111 regadiu de... ha de (tipus de cultiu)
112 usos ramaders amb... caps de bestiar (espècie)
113 abastament d'una indústria de (tipus d'indústria)
114 abastament d'una població de.... persones en
115 altres usos (indiqueu quins)
12 Volum anual utilitzat.... m3
13 Existència d'aparells de mesura: Sí (indiqueu
quin model o sistema) No Amb referència exclusiva a captacions subterrànies
15 Mecanisme d'elevació: Motor de....
es coneix (2) Indiqueu quin registre i el lloc d'inscripció.
- 2 Presentació de les declaracions
Els fulls de declaració d'aprofitaments es
podran obtenir a les dependències de la Junta d'Aigües, així com a cadascun
dels ajuntaments els termes del quals formin part d'alguna de les àrees
Les declaracions podran presentar-se davant la
Junta d'Aigües o bé per qualsevol altra mitjà dels previstos a l'article 66
de la Llei de procediment administratiu, així com, també, en els ajuntaments
respectius pel que fa als aprofitaments situats en els diversos termes
Transcorregut el termini fixat, els ajuntaments remetran les
declaracions rebudes a la Junta d'Aigües.
Per donar compliment a la previsió de l'article
3 del Decret els interessats en expedients de legalització de captacions d'aigües
subterrànies iniciats abans de l'1 de gener de 1986 adjuntaran al full de
declaració la documentació de què disposin.
Així mateix podran invocar, en defensa del seu
dret, les dades que hagin resultat acreditades en l'expedient de legalització