La Llei 22/2009, de 23 de desembre, d'ordenació sostenible de la pesca en aigües continentals, modificada per la Llei 9/2011, de 29 de desembre, de promoció de l'activitat econòmica, regula, entre d'altres, les espècies pescables i les seves mides de captura, la classificació dels trams i masses d'aigua continental, els esquers i els períodes hàbils per a la pesca en aigües continentals.
D'acord amb la Llei 22/2009, el Pla d'ordenació de la pesca en aigües continentals és l'instrument tècnic que haurà d'establir la classificació dels trams i masses d'aigua pel que fa a la pesca, i també la determinació de les espècies pescables.
En relació amb això, la disposició final primera de l'esmentada Llei preveu que, mentre no s'aprovi el Pla indicat i el reglament de desplegament de la Llei, es continua aplicant la normativa estatal en matèria de pesca fluvial i l'Ordre MAB/91/2003, de 4 de març, per la qual s'estableixen les espècies objecte de pesca i es fixen els períodes hàbils i les normes generals relacionades amb la pesca a les aigües continentals de Catalunya per a la temporada 2003, i altres ordres subsegüents.
Malgrat l'esmentada previsió, la modificació de la Llei 22/2009 mitjançant la Llei 9/2011 i l'entrada en vigor del Reial decret 1628/2011, de 14 de novembre, pel qual es regula el llistat i catàleg espanyol d'espècies exòtiques invasores, impedeix continuar aplicant l'Ordre MAB/91/2003 en molts dels aspectes que regula, per la qual cosa, per a aquesta temporada 2013, cal fixar les espècies objecte de pesca, els períodes hàbils de pesca i les aigües en què es pot exercir la pesca continental, tot això de conformitat amb la Llei estatal 42/2007, de 13 desembre, del patrimoni natural i la biodiversitat.
D'acord amb la Resolució de 13 de març de 2012, de la Direcció General de Qualitat Ambiental i Avaluació Ambiental i Medi Natural, per la qual es publica l'Acord del Consell de Ministres de 24 de febrer de 2012, per la qual es dóna contestació als requeriments plantejats pels governs de les comunitats autònomes d'Aragó, Castella i Lleó i Catalunya, a l'empara del que preveu l'article 44.3 de la Llei 29/1988, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa, en relació amb el Reial decret 1628/2011, de 14 de novembre, pel qual es regula el llistat i el catàleg espanyol d'espècies exòtiques invasores;
D'acord amb la Interlocutòria de 23 de març de 2012, de la Sala Tercera del Tribunal Suprem, per la qual s'adopta la suspensió de la vigència del Reial decret 1628/2011, de 14 de novembre, pel qual es regula el llistat i el catàleg espanyol d'espècies exòtiques invasores, en relació amb la inclusió al Catàleg de l'espècie perca americana o black bass ( Micropterus salmoides );
D'acord amb la Interlocutòria de 28 de març de 2012 núm. de recurs ordinari 183/2012 de la Sala Contenciosa Administrativa, pel qual es deixa en suspensió cautelar una part del Reial decret 1628/2011, de 14 de novembre, pel qual es regula el llistat i el catàleg espanyol d'espècies exòtiques invasores pel que fa a les espècies de salvel·lí ( Salvelinus fontinalis ), perca americana o black bass ( Micropterus salmoides ), truita irisada ( Oncorhynchus mykiss ) i el salmó del Danubi ( Hucho hucho );
Un cop valorades les propostes presentades per determinades societats de pescadors i la Federació Catalana de Pesca Esportiva i Càsting relatives a la modificació de límits, ham i esquers de determinades zones de pesca;
Vista l'Ordre de 25 de gener de 2012, del Departament d'Agricultura, Ramaderia i Medi Ambient de la Comunitat Autònoma d'Aragó, per la qual s'aprova el Pla general de pesca a Aragó per a l'any 2012, i d'acord amb els acords arribats entre ambdues Comunitats per al 2013;
A proposta de la Direcció General del Medi Natural i Biodiversitat,
-1 Llicència de pesca i permís de pesca
D'acord amb el que disposa l'article 41 de la Llei 22/2009, de 23 de desembre, per poder exercir la pràctica de la pesca recreativa o esportiva a les aigües continentals de Catalunya cal disposar d'una llicència de pesca recreativa, i per pescar en una zona de pesca controlada cal, a més, el permís de pesca personal i intransferible.
En el cas de pescar en aigües de titularitat privada, cal disposar, a més de la llicència, de l'autorització del titular de les aigües.
Els tipus i imports de les llicències i els permisos de pesca quedaran fixats per la legislació de taxes i preus públics de la Generalitat de Catalunya.
-2 Períodes i horaris hàbils de pesca
Els períodes i horaris hàbils de pesca són els que s'estableixen a continuació, sens perjudici que el pla tècnic de gestió piscícola pugui restringir-los.
a) Aigües de salmònids de baixa muntanya:
Des del 16 de març fins a l'1 de setembre, ambdós inclosos.
En les zones de pesca controlada sense mort i zones lliures sense mort incloses en aigües de baixa muntanya, es permet la pesca fins al 30 de setembre.
b) Aigües de salmònids d'alta muntanya:
Des de l'11 de maig fins al 30 de setembre, ambdós inclosos.
c) Aigües de ciprínids i zones de pesca intensiva: tot l'any.
La pesca a les zones intensives es realitzarà en la modalitat sense mort des del 30 de setembre fins al 28 febrer, ambdós inclosos, llevat que el pla tècnic de gestió piscícola sigui més restrictiu.
En les zones de pesca controlada que limiten amb la Comunitat Autònoma d'Aragó, es poden determinar altres períodes hàbils fixats per ambdues comunitats que quedaran regulats en el corresponent pla tècnic de gestió piscícola de la zona de pesca controlada.
A les aigües continentals públiques, l'horari hàbil de pesca és des d'una hora abans del sol ixent fins una hora després de la posta, d'acord amb l'horari oficial.
La pesca en horari nocturn es podrà autoritzar en cas de competicions esportives degudament justificades.
La zona de pesca controlada anomenada Embassament de Riba-roja i Flix i matrícula EB-01 té una regulació especial detallada a l'apartat 10 d'aquesta Resolució.
-3 Classificació de les espècies
D'acord amb l'article 18 de la Llei 22/2009, de 23 de desembre, les espècies es classifiquen en tres categories: protegides, pescables i introduïdes.
3.1 Les espècies protegides no poden ser objecte de pesca, captura ni aprofitament, i han de ser retornades a l'aigua de la manera menys lesiva possible en cas de captura accidental.
Llop de riu ( Barbatula quignardi ).
Cranc de riu ibèric ( Austropotamobius pallipes ).
Les espècies pescables són les que poden tenir un aprofitament pesquer d'acord amb aquesta resolució.
Capplà o llissa cap pla ( Liza ramada ).
Salvel·lí ( Salvelinus fontinalis ).
3.3 A les espècies exòtiques, introduïdes o al·lòctones que es llisten a continuació, s'aplica el Reial decret 1628/2011, de 14 de novembre, pel qual es regula el llistat i catàleg espanyol d'espècies exòtiques invasores.
Foxí ( Phoxinus bigerri ), fora de la conca de l'Ebre.
Qualsevol altra de nova aparició que no sigui considerada autòctona.
Quan aquests exemplars siguin capturats, retinguts o extrets de la natura per qualsevol procediment, no podran ser retornats al medi natural i caldrà eliminar-los o retirar-los del medi natural, excepte per raons d'investigació.
Aquestes espècies han de sacrificar-se en el moment de la seva captura, sigui quina sigui la seva longitud, i en cap cas es poden mantenir en viu en sacs de retenció.
Un cop sacrificades, el pescador les ha d'eliminar com a residu orgànic o destinar-les a l'autoconsum.
El sacrifici de crustacis s'ha de fer mitjançant l'extracció del tèlson (últim segment del abdomen).
-4 Quotes i longituds de captura de les espècies pescables
L'anguila ( Anguilla anguilla ), la bagra ( Squalius laietanus i Squalius cephalus ) i el barb de Graells ( Luciobarbus graellsii ) es pescaran en la modalitat sense mort.
El gobi ibèric ( Gobio lozanoi ) dins la conca de l'Ebre i el foxí ( Phoxinus bigerri ) dins la conca de l'Ebre es pescaran en la modalitat sense mort.
La carpa ( Cyprinus carpio ) i la tenca ( Tinca tinca ) es pescaran en la modalitat sense mort, llevat que el pla tècnic de gestió piscícola n'estableixi l'aprofitament o sacrifici.
Per a la truita comuna ( Salmo trutta ), els límits o les quotes de captura i les longituds permeses s'establiran en el pla tècnic de gestió piscícola corresponent de la zona de pesca controlada, sense que en cap cas es puguin sobrepassar els límits següents:
- Quatre exemplars per pescador i dia en les zones de pesca controlada de salmònids, amb una longitud mínima de 22 cm.
- Cinc exemplars per pescador i dia en les zones de pesca controlada de salmònids que limitin amb la Comunitat Autònoma d'Aragó, amb una longitud mínima de 22 cm.
- Sis exemplars per pescador i dia en les zones de pesca controlada intensiva, amb una longitud mínima de 19 cm.
El pla tècnic de gestió piscícola de cada zona de pesca controlada podrà establir, a més, una longitud màxima de captura.
Espècies eurihalines: en les aigües delimitades com a zona maritimoterrestre, serà d'aplicació el Decret 109/1995, de 24 de març, de regulació de la pesca marítima recreativa.
La possessió de la llicència de pesca recreativa habilita per a la captura de 10 kg, en total, de les espècies de llobarro ( Dicentrarchus labrax ), llissa vera ( Chelon labrosus ), llissa cap pla ( Liza ramada ), llissa petita ( Liza saliens ), llissa llobarrera ( Mugil cephalus ), llissa galta-roja ( Liza aurata ), joell ( Atherina boyeri ) i rèmol de riu ( Platichthys flesus ).
Si es captura una peça de pes superior a l'autoritzat, l'excés no serà computable en el total.
Els exemplars de truita irisada ( Oncorhynchus mykiss ) hauran de sacrificar-se en el moment de capturar-los, llevat dels presents en les zones de pesca controlada intensiva, la quota dels quals es regularà d'acord amb el pla tècnic de gestió piscícola.
Per a l'espècie perca americana o black bass ( Micropterus salmoides ) s'estableix una quota de captura de 3 individus iguals o més llargs de 35 cm en els embassaments següents: Cellers o Terradets, Camarasa, Sant Llorenç de Montgai, Oliana, Sant Ponç, Riba-roja, Flix, Riudecanyes, Siurana, Margalef, els Guiamets, Boadella, Susqueda, Sau, el Pasteral i la Baells.
Als embassaments de Santa Anna i Canelles es pescarà en la modalitat sense mort.
En la resta d'aigües s'ha de sacrificar.
Per a l'espècie salvel·lí ( Salvelinus fontinalis ) s'estableix l'obligatorietat de sacrifici, llevat dels presents als estanys de Romedos, que tindran una quota de captura de 2 individus iguals o més llargs de 40 cm, i els presents a l'estany de Morera, que tindran una quota de 4 individus iguals o més llargs de 22 cm.
El pescador haurà d'abandonar la zona de pesca controlada un cop hagi assolit la quota de captura establerta en el pla tècnic de gestió piscícola.
S'autoritza l'ús dels hams següents amb la possibilitat que el pla tècnic de gestió piscícola els pugui restringir:
5.1 Hams permesos en aigües de salmònids (alta i baixa muntanya).
En les zones lliures sense mort i zones de pesca controlada sense mort, s'autoritza únicament l'ús d'hams simples sense arponet o amb l'arponet completament aixafat.
En les zones de pesca controlada amb mort, s'autoritza l'ús d'hams simples amb arponet excepte en l'ús de peixos artificials i esquers ondulants, que podran dur hams triples sense arponet o amb els arponets completament aixafats.
La pesca amb esquers naturals s'autoritza únicament amb hams simples sense arponet d'una numeració compresa entre el núm. 1 i el núm. 7.
5.2 Hams permesos en aigües de ciprínids.
La pesca amb esquers naturals és permesa amb hams simples amb arponet o sense amb un màxim de dos hams en la mateixa línia.
La pesca amb esquers artificials és permesa amb hams simples o triples amb arponet o sense.
Els hams permesos podran ser qualssevol dels autoritzats en els apartats 5.1 i 5.2.
5.4 Hams permesos en les aigües que limiten amb la Comunitat Autònoma d'Aragó.
En aquestes aigües es podran regular els hams d'acord amb la gestió efectuada conjuntament per ambdues comunitats.
-6 Esquers autoritzats i esquers prohibits
Es consideren esquers artificials les culleretes, nimfes, mosques, peixos o animals imitats o simulats i qualsevol altre de naturalesa similar.
Es considera esquer natural els animals vius o morts, llurs restes, ous i embrions, els vegetals, els productes d'origen alimentari, barrejats o elaborats, i les massilles.
Aquestes últimes resten prohibides en les aigües de salmònids.
D'acord amb la Llei 22/2009, resta prohibit, en totes les masses d'aigua, l'ús de peixos, crustacis o mol·luscs vius o morts per a la pesca, i també d'insectes que no pertanyin a la fauna local.
S'exceptua d'aquest precepte la zona de pesca controlada anomenada Embassament de Riba-roja i Flix i matrícula EB-01, que té una regulació especial detallada a l'apartat 10.
S'autoritza l'ús dels esquers següents amb la possibilitat que el pla tècnic de gestió piscícola els pugui restringir.
En les zones de pesca controlada amb mort es permet l'ús de qualsevol esquer artificial.
L'ús de la mosca en la modalitat de fuet o cua de rata i el buldau s'autoritza amb un màxim de 3 mosques per línia.
L'ús d'esquers naturals que formin part de la dieta natural dels peixos com ara cucs de terra (anèl·lids), mosques adultes, frigànids, cucs de funda, cuques de riera, dragues, perles, grills o saltamartins (efemeròpters, tricòpters, plecòpters, ortòpters... ) també és permès.
Resten prohibits el poll de les arnes o cuc de la mel ( Galleria mellaeonella ), les larves de les mosques o altres dípters conegudes com a asticot i el grumeig.
En les zones lliures sense mort i zones de pesca controlada sense mort, s'autoritza l'ús de la mosca en la modalitat de fuet o cua de rata i el buldau amb un màxim de 2 mosques per línia i la cullereta.
Es pot limitar l'ús d'aquests esquers segons la zona.
Se n'exceptuen les zones lliures sense mort que delimiten amb la Comunitat Autònoma d'Aragó, que podran ser objecte d'una regulació especial ajustada a ambdues comunitats.
L'annex 4 detalla els esquers permesos per a cada zona lliure sense mort.
S'autoritza la pesca amb plom d'arrossegament únicament en els embassaments.
Es permet l'ús d'esquers artificials i naturals no prohibits en la Llei 22/2009, de 23 de desembre, d'ordenació sostenible de la pesca en aigües continentals.
Es permet, llevat de prohibició expressa que figurarà en el pla tècnic de gestió piscícola corresponent, l'ús del grumeig amb esquers naturals i engolats elaborats exclusivament per a la pesca dels ciprínids.
Aquests no podran contenir components químics o bioquímics que puguin alterar la qualitat de l'aigua i el comportament, metabolisme o cicle de cria i reproducció natural de qualsevol espècie o organisme, especialment els que continguin feromones, hormones o laxants.
El departament competent, juntament amb les societats de pescadors que col·laborin en la gestió de les zones de pesca controlada o zones lliures sense mort, podran establir les quantitats i condicions en què es permet el grumeig.
S'autoritzen qualssevol dels anteriors.
Per a la pesca amb mosca, sigui mitjançant la tècnica de la cua de rata o el buldau, es pot autoritzar fins a un màxim de 3 mosques.
En les aigües declarades de salmònids i en les zones de pesca controlada intensiva, tot pescador haurà de disposar i fer ús del salabre per extreure els peixos del medi natural.
S'exceptuen d'aquesta obligatorietat les zones de pesca controlada amb matrícula NR-02, NR-03a, NR-03b, NR-04a, NR-04b, NR-05a, NR-05b, NR-06, NR-07, NR-08a i NR-08b i la zona lliure sense mort amb codi ZLLSM-NR-01.
7.3 Control i eradicació de crustacis.
Per al control i eradicació dels crustacis cranc roig o americà ( Procambarus clarkii ) i cranc de senyal ( Pacifastacus leniusculus ), únicament es permeten com a arts de pesca els llantions.
Cada pescador/a en pot utilitzar un màxim de vuit, col·locats en una extensió màxima de trenta metres.
El/la pescador/a ha d'estar present en tot moment a la zona on col·loqui aquests arts de pesca.
S'entén per llantions els aparells formats per dues o mes anelles de metall amb una xarxa al seu interior que solen tenir forma de bossa i on els crancs són atrapats únicament quan es realitza l'acció de recollir l'aparell mitjançant una corda o una perxa.
Es prohibeix l'ús de llantions a les comarques de l'Alta Ribagorça, el Pallars Jussà, el Pallars Sobirà, la Cerdanya, el Ripollès, la Garrotxa i l'Alt Urgell aigües amunt del pont d'Espia.
També en els rius o trams de riu següents: riera de Merlès, riera Major, ribera Salada, Aiguadora, riera d'Osor, el Brugent i riu de Glorieta.
Se n'exceptuen les actuacions destinades a la conservació i recuperació del cranc autòcton ( Austropotamobius pallipes ) aprovades pel departament competent.
L'ús de xarxes, ralls, nanses i elements similars resta prohibit, llevat d'autorització per part del departament competent, sempre que s'estableixi per raons tècniques, biològiques, científiques, tradicionals o educatives.
7.4 Manteniment en viu de les captures en les aigües de ciprínids.
Es permet el manteniment en viu de les captures als participants en competicions, trobades o entrenaments d'aquestes autoritzats pel departament competent, llevat de les espècies introduïdes o exòtiques que es regularan segons el que especifica l'apartat 3.3.
Únicament es permet l'ús del viver o sac de retenció ( rejón ) per al manteniment en viu de les captures.
Queda totalment prohibit l'ús de cubells, galledes, cordes, passadors ( stringers ) i materials similars passats per l'opercle del peix o que hi causin ferides per al seu manteniment en viu.
Finalitzada l'acció de pesca, els exemplars capturats s'hauran de retornar a les aigües de procedència.
7.5 Control d'espècies exòtiques i la seva dispersió.
Tots els materials usats durant l'exercici de la pesca que siguin introduïts dins de l'aigua, com els sacs de retenció, les embarcacions o aparells usats per a la navegació, les botes i els teixits hauran de ser desinfectats d'acord amb els protocols de desinfecció que fixin els organismes de conca corresponents.
Per a l'exercici de la pesca recreativa i esportiva, s'autoritza l'ús d'embarcacions i artefactes complementaris al bany (catamarans, inflables tipus pato s, caiacs, canoes... ) en totes les aigües on la navegació estigui autoritzada per l'organisme de conca competent, sens perjudici de complir els requisits de l'apartat 1, els que estableixi l'organisme de conca competent i el Decret 148/1992, de 9 de juny, pel qual es regulen les activitats fotogràfiques, científiques i esportives que poden afectar les espècies de la fauna salvatge.
Tot el material que entri en contacte amb l'aigua (embarcació, artefactes complementaris al bany i estris de pesca) ha de ser correctament rentat i desinfectat d'acord amb les obligacions que estableixin els organismes de conca per a la prevenció de l'expansió d'espècies exòtiques invasores, molt especialment del musclo zebrat ( Dreissena polymorpha ).
La pesca a Era Val d'Aran es regularà d'acord amb el règim especial de Era Val d'Aran i d'acord amb el que estableixen els decrets de transferència de competències de la Generalitat al Conselh Generau d'Aran en matèria de pesca continental.
-10 Pesca en aigües compartides amb la Comunitat Autònoma d'Aragó
Per a les aigües que s'indiquen a continuació, és vàlida tant la llicència de pesca de Catalunya com la llicència de pesca d'Aragó:
a) Riu Noguera Ribagorçana (exclosos afluents) des del límit del terme municipal de Vielha fins al pont d'Albesa.
b) Embassament de Riba-roja i Flix, amb els límits següents:
Riu Ebre: presa de l'embassament de Mequinensa.
Riu Segre: mines de la Granja d'Escarp, al límit entre la província de Saragossa i Lleida.
Riu Ebre: presa de l'embassament de Flix.
Riu Matarranya: confluència amb el barranc de Taberner.
L'horari hàbil de pesca per a la zona de pesca controlada anomenada Embassament de Riba-roja i Flix i matrícula EB-01 serà des de les 00 h fins a les 24 h.
Queda prohibida la utilització de peix viu o mort i de les seves restes o derivats com a esquer, excepte la sardina morta.
L'obtenció del permís per a les zones de pesca controlada de l'embassament de Riba.roja i Flix EB-01, l'embassament de Canelles NR-09 i l'embassament de Santa Anna NR-10 habilita exclusivament per a la pesca en aigües catalanes, tant des d'embarcació com des de la riba.
L'obtenció del permís de pesca expedit per la Comunitat Autònoma d'Aragó o de Catalunya habilita per pescar des de la riba d'ambdues comunitats en les zones de pesca controlada de Baserca NR-02 i NR-03, Aneto-Senet NR-04, Lavaix NR-05, Escales NR-06 i Montanyana NR-07 i NR-08.
-11 Delimitació de les masses d'aigua
D'acord amb la classificació de les aigües continentals establerta a l'article 24 de la Llei 22/2009, l'annex I estableix els límits de les aigües de salmònids de baixa i alta muntanya; s'entenen com a tals les aigües que queden per damunt d'aquest límit.
Els estanys i llacs del Pirineu també es consideren aigües de salmònids.
La resta d'aigües es consideren aigües de ciprínids.
Cada massa d'aigua té associat un període hàbil de pesca establert a l'apartat 2 d'aquesta Resolució.
Les zones de reserva genètica de truites són conques tancades en les quals les poblacions de truites són autòctones i els seus individus presenten característiques genètiques pròpies.
Els trams que tenen la consideració de zona de reserva genètica de truita són els que assenyala l'annex II.
Els estanys i llacs aïllats de la xarxa fluvial s'exclouen de la reserva genètica, llevat que s'especifiqui el contrari.
-13 Delimitació dels trams per a la pesca
D'acord amb l'article 25 de la Llei 22/2009, els trams de cursos i les masses d'aigua es classifiquen en les categories següents:
L'annex III estableix els trams classificats com a refugis de pesca.
En aquests refugis, l'exercici de la pesca és prohibida de manera temporal o indefinida.
Totes les masses d'aigua no delimitades com a zones lliures sense mort o zones de pesca controlada seran considerades refugis de pesca.
L'annex IV estableix les zones lliures sense mort.
Totes les aigües de titularitat privada es consideren zones lliures sense mort, llevat de les especificades a l'article 35 de la Llei 22/2009, de 23 de desembre.
Les zones de pesca controlada i els plans tècnics de gestió piscícola respectius s'estableixen a l'annex V.
Les delimitacions cartogràfiques de les zones lliures sense mort i les zones de pesca controlada es poden consultar al Visor de caça i pesca continental, a la web www.gencat.cat/pesca/continental.
Els refugis, les zones lliures sense mort i les zones de pesca controlada s'han de senyalitzar al començament i al final, i s'han de deixar, com a mínim, cinc-cents metres d'espai entre senyal i senyal.
Cada zona de pesca controlada disposarà d'una matrícula.
Els dos primers dígits indicaran la conca hidrogràfica a la qual pertany.
Els dos següents, separats per un guionet, indicaran el número de la zona de pesca controlada.
Finalment, es podrà afegir la lletra "A" indicant que el tram és amb mort, la lletra "B" indicant que el tram és sense mort, o una "A/B" indicant que a la zona s'hi pot practicar la pesca amb mort o sense mort segons el permís obtingut.
En aquest últim supòsit, els permisos de pesca s'adequaran a cada modalitat.
Si la zona de pesca controlada és exclusivament en la modalitat sense mort, no s'hi afegirà cap lletra.
Per tal d'evitar la propagació del musclo zebrat ( Dreissena polymorpha ) i l'aparició d'altres espècies que puguin posar en risc l'estabilitat dels ecosistemes fluvials catalans, s'estableix un període transitori d'un any a partir de la publicació d'aquesta resolució per tal de substituir les soles de feltre usades per a la pràctica de la pesca per altres soles fetes amb materials que tinguin un procés de assecat ràpid, com ara les soles de goma, amb tacs antilliscants o altres de similars que apareguin en el mercat.
Aquesta Resolució entrarà en vigor l'endemà de la seva publicació en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
Classificació de les masses d'aigua
Es consideren aigües de salmònids tots els cursos aigües amunt d'aquests límits.
Els estanys del Pirineu de les comarques de Girona i Lleida també es consideren aigües de salmònids.
Quan no se n'especifica cap límit, s'entén que la conca sencera és zona de salmònids.
La resta de zones correspon a aigües de ciprínids.
A) Aigües de salmònids de baixa muntanya
Pont de la carretera GI-511 a l'entrada de Sant Llorenç de la Muga
Aiguabarreig de la riera de Beget amb la riera de Sant Aniol
Passallís Font de la Gruta (zona els Tossals)
Pont de la carretera BV-4022 cap a la Nou de Berguedà a la cua de l'embassament de la Baells
Resclosa del Paperer (exclòs l'embassament de Sant Ponç)
Confluència amb el riu de Fontanet
Pont del Molí d'Ingla, al pla dels Roures
Pont abans d'arribar a la piscifactoria de Palou
Pont del Claverol a la Pobla de Segur
Pont de Ferro a la Pobla de Segur
Pont de la C-311 al Pont de Montanyana
B) Aigües de salmònids d'alta muntanya
Inici de la zona d'alta muntanya
Embarcador de l'embassament d'Escales al Pont de Suert
Aiguabarreig amb el riu Romadriu o de
Santa Magdalena (riu Romadriu inclòs)
Es consideren aigües de reserva genètica de truita comuna ( Salmo trutta ) tots els cursos aigües amunt d'aquests límits.
Inici de la reserva genètica de truita
Aigües amunt del pont del balneari de Caldes de Boí (exclòs l'embassament de Cavallers)
Inici del Parc Nacional d'Aigüestortes i Estany de Sant Maurici, a la confluència amb el barranc d'Aigüissi
Barranc de Massivert i riuet del port d'Erta
Se n'exclou l'embassament de Sallente i la resta d'estanys llevat del de Francí, Francí de Dalt, Ribanegra i Travessani.
Aigües amunt de la borda Pubill
Aigües amunt del poble d'Espot (riu Peguera inclòs).
Aigües amunt del túnel del Cargol
Aigües amunt de la cua de l'embassament de Graus.
Noguera de Cardós o Noguera de Lladorre
Aigües amunt de l'aiguabarreig amb el barranc
Resclosa aigües amunt del nucli urbà d'Alins, a la confluència entre la Noguera de Tor i la Noguera de Vallferrera.
Aigües amunt de l'aiguabarreig amb el riu d'Alp
Cua de l'embassament de la Llosa del Cavall
Pont de la carretera LV-4241 a la confluència de l'Aigua d'Ora i l'Aigua de Llinars
Resclosa 75 m aigües avall del pont de la
Aiguabarreig amb el riu Ritort (inclòs el Ritort)
Es consideren refugis de pesca tots els cursos aigües amunt d'aquests límits.
Confluència del Llobregat d'Empordà amb la Muga
Confluència del Ricardell amb el Llobregat d'Empordà
Tallafocs militar/pont dels Solers
Resclosa d'Orfes/nucli urbà de la Palma
Reserva Natural de l'Illa de Caramany/Mig de Dos Rius
Límit amb el Parc Natural de la Garrotxa
Límit de la Reserva Natural Integral/carretera de Fortià a Castelló d'Empúries
Reserva natural de fauna salvatge de l'illa del Fluvià, d'acord amb l'Ordre de 19 de maig de 1992, de declaració de la reserva
Resclosa de sota el Gorg de la Torre
El Freser, el Rigard i el Segadell
Límits superiors: pont de la carretera N-152 en direcció a Planoles al Rigard; pont del cremallera al Segadell; tub de la central hidroelèctrica de la colònia Saida al Freser (antiga colònia Recolons)
Confluència del Clot de l'Avellanosa
Confluència del Ter/casa de Can Moi
Confluència del torrent de Comalada
Presa de Creixenturri/confluència de la ribera de Faitús
Pont d'Abella/confluència del torrent de Planella amb el Ter
Torrent de la Llebrada, torrent de Noucreus i torrent de Coma de l'Embut
Confluència de la ribera de Fontlletera
Confluència de la riera de Llémena
Pont de la cruïlla de la carretera de Vallclara
Confluència del torrent de la Tolosa
Pont de la carretera en direcció a la caseta forestal Jaume Ferrer
Punt de captació d'aigües de Planoles
Presa del canal de l'Alt Freser
Confluència del clot de la Closeta
Confluència amb la riera Major (exclòs l'embassament d'Espinzella)
Aiguabarreig de la riera de Vallfogona
Pont de Can Blanc situat per sota d'Arbúcies
Pont de la carretera BV-5301 en direcció a Montseny d'Amunt
Tots els afluents de la riera de Breda per sobre de la població de Riells
Confluència de la riera de Collformic amb la Tordera
Confluència amb la riera d'Arbúcies
Confluència de la riera d'Arbúcies
Riera de la Font de l'arç o de la Cau
Terme municipal de les Franqueses del Vallès
Aiguabarreig de la riera d'Avençó
Confluència del torrent de la Baga d'en Cuc
Antic gual d'accés al barri de Torre Romeu/torrent de Ribatallada
Límit del terme municipal entre Barberà del Vallès i Montcada i Reixac
Confluència amb el riu de Gréixer
Pont de Mercabarna/desembocadura del Llobregat
Des de la confluència amb el riu de Bitlles fins la capçalera (riu de Bitlles inclòs)
Pont de la carretera B-124 en direcció a Monistrol de Calders
Pont de la carretera C-26 de Berga a Ripoll
Límit amb el Parc Natural del Cadí-Moixeró a l'altura de la carretera C-1411
Confluència amb l'embassament de la Baells
Confluència del torrent de Bosoms
Aiguabarreig del riu d'Aigua d'Ora (tota la conca)
Confluència amb el riu del Molí
Canal d'entrada al llac de Puigcerdà
Des de la confluència amb el llac de Puigcerdà fins a 25 m aigües amunt
Pont de la carretera C-26 en direcció a Ogern
Embassament de Sant Llorenç de Montgai
Excepte els llocs autoritzats en el Pla d'usos de l'estany
Confluència amb la Ribera Salada
Pont de la carretera L-401 en direcció a Xivill
Pont de la carretera LV-4241b en direcció a Vilamantells
Confluència amb l'embassament de Rialb
Pont del Molí del poble de Meranges (excepte l'estany de Meranges o de Malniu)
Pont de la carretera en direcció a la muntanya de Lles (pont del refugi de les Pollineres)
Confluència amb l'embassament d'Oliana
Confluència amb el torrent de Ribanegra
Confluència amb el riu de la Vansa
Confluència amb el riu de la Muga
Confluència amb el riu de la Llosa (exclosos els estanys de la Muga)
Confluència del Segre/les fonts del Prat
Confluència amb el riu del Molí (exclòs l'estany de l'Orri)
Confluència del riu de la Vansa
Confluència amb l'embassament de Terradets o de Cellers
Barrancs dels estanys de Cabdella
Tots els barrancs entre els estanys
Canal de la central hidroelèctrica de Sossís
Canal de desguàs de la central hidroelèctrica de Sossís/presa del canal a la presa de Sossís
Estanyet de Montarenyo (al riu del Port)
Serradora d'Àrreu (excepte l'estany Pudo, Estanyoletes, Garrabea i l'estany del Rosari d'Àrreu)
Barranc d'Enseu o de les Pletes
Confluència amb el riu de Gavet (riu de Conques)
Aiguabarreig amb la Noguera Pallaresa
Resclosa de l'estany de la Senyora/pont de la Bonaigua a la carretera C-28 a l'altura del km 58 en direcció al refugi del Gerdar
Confluència del riu de Tavascan (inclòs l'estany de Mariola)
Confluència del riu de Certascan
Confluència del riu de Tavascan
Confluència amb la Noguera de Cardós (inclòs l'estany de Certascan)
Confluència amb l'embassament de la Torrassa
Confluència amb la Noguera Pallaresa (excepte l'estany Petit d'Airoto i l'estany d'Airoto)
Confluència amb el riu d'Unarre
Aiguabarreig de la Noguera Pallaresa
Confluència amb el riu d'Unarre (excepte les Estanyeres i les basses de Labedo)
Barranc de Blancafort o del Llop, Gros i les Rebolloses i la Maçana
Confluència amb el riuet del Convent
Barrancs finals del terme municipal de Barruera: Cardet, Solanella, Serval, Comabona, Fenero o de Coll i Saraís
Confluència amb el barranc de la Pardina o del Portell/pont del poble del Pont de Montanyana
Confluència amb el barranc de Sant Roman
Confluència amb el barranc del Solà
Pont del poble de Senet/presa de l'embassament de Baserca o Senet
Confluència amb el barranc de Collbirrós
Límit amb el Parc Nacional d'Aigüestortes
Confluència amb el barranc de Massivert o de Malpàs
Confluència de la Noguera de Tor amb el riuet de Durro/presa a la cota 1.300 m
Límit amb el Parc Nacional al pont del riuet Nere
Límit amb el Parc Nacional a la cascada dels estanys Gelats
Delta de l'Ebre - zona de propietat pública de l'illa de Buda, la Gola Nord i el tram del Migjorn, comprés entre els 400 m aigua amunt i 150 m aigua avall de la bocana de la pesquera d'Enriquet.
Delta de l'Ebre-illa de Sant Antoni
Delta de l'Ebre-Ullals de l'Arispe o de Baltasar
Confluència del barranc de l'Hort del Frare
Mas de Fonts/aiguabarreig del barranc de l'Arram
Confluència riu Siurana amb el riu Montsant/capçalera (s'exclou l'embassament de Siurana (ZLLSM-EB-05)
Delta de l'Ebre-Ullals de la Panxa
Desembocadura del riu de Llastres
Des de la desembocadura a la mar fins a la capçalera, inclosos els torrents.
Confluència amb el barranc de la Font de l'Om o barranc de la Font d'en Gomis (barranc inclòs)
Zones lliures sense mort de les aigües continentals de Catalunya.
Baixa muntanya sense mort: del 16 de març al 30 de setembre.
Alta muntanya: de l'11 de maig al 30 de setembre.
Tot l'any: de l'1 de gener al 31 de desembre.
On digui "ham sense arponet" s'entén que és sense aquest o amb aquest completament aixafat.
On digui "esquers naturals" s'entén que són aquells que autoritzi la normativa per a les aigües de ciprínids.
On digui "obligatori salabre" vol dir que és obligatori fer-ne ús per a l'extracció dels peixos del medi natural.
(Vegeu la imatge de l'annex IV i l'annex V al final del document)