Mitjançant l'Ordre de 28 d'agost de 1996 del conseller del departament competent en matèria de finances es va aprovar el Pla general de comptabilitat pública de la Generalitat de Catalunya (d'ara endavant, PGCPGC).
Des de la data de la seva publicació al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, el PGCPGC ha constituït un instrument de normalització comptable i un element clau de referència tant per a les entitats que per requeriment legal l'havien d'aplicar directament, com per a les altres que, no tenen aquesta obligació, però han de retre comptes com a entitats que formen part del sector públic de la Generalitat de Catalunya i que, segons l'Ordre esmentada, han d'aplicar el criteris i principis en prevalença als continguts en els marcs comptables vigents que apliquen respectivament.
Tant el PGCPGC de l'any 1996 com el que ara s'aprova tenen com a referència els plans de comptabilitat pública aprovats els anys 1994 i 2010, per l'Ordre del Ministeri d'Economia i Hisenda de 6 de maig de 1994 i l'Ordre EHA/1037/2010, de 13 d'abril, respectivament, que constitueixen plans marc per a totes les administracions públiques.
El procés d'harmonització de les normes comptables a la Unió Europea s'emmarca dins l'harmonització del dret de societats.
Aquest procés de normalització comptable que va continuar amb l'aprovació del text refós de la Llei de societats anònimes, mitjançant el Reial decret legislatiu 1564/1989, de 22 de desembre, va concloure en una primera fase amb l'aprovació del Pla general de comptabilitat, a traves del Reial decret 1643/1990, de 20 de desembre, i de les normes per a la formulació dels comptes anuals consolidats, aprovats pel Reial decret 1815/1991, de 20 de desembre.
A partir d'aquell moment, s'ha anat configurant un autèntic dret comptable, incardinat en el dret mercantil, i caracteritzat per l'existència d'uns principis generals reconeguts en les esmentades normes legals, que al seu torn han dotat aquest dret d'una substantivitat pròpia.
Aquest bloc normatiu ha estat complementat mitjançant les adaptacions sectorials successives del Pla general de comptabilitat, en funció de les particularitats que s'anaven posant de manifest en la naturalesa econòmica de les operacions realitzades per les empreses pertanyents a diferents sectors d'activitat, així com per les resolucions de l'Institut de Comptabilitat i Auditoria de Comptes.
La conseqüència d'aquest procés d'implantació ha estat un conjunt normatiu d'acceptació i aplicació àmplies, en harmonia amb les directives de la Unió Europea sobre la matèria, així com amb altres emissors de pronunciaments comptables, nacionals i internacionals, i que ha contribuït a dotar les empreses espanyoles d'unes normes tècnicament preparades per subministrar la informació requerida pels seus diferents usuaris.
Fruit d'aquesta voluntat d'assolir l'homogeneïtzació internacional comptable a partir de la normativa que sobre aquesta matèria ha establert la Unió Europea, es va produir la reforma mercantil que en matèria de comptabilitat es va dur a terme mitjançant la Llei 16/2007, de 4 de juliol, de reforma i adaptació de la legislació mercantil en matèria comptable per a la seva harmonització internacional amb base en la normativa de la Unió Europea, i que va donar lloc a l'aprovació del Pla general de comptabilitat mitjançant el Reial decret 1514/2007, de 16 de novembre i a l'aprovació del Pla general de comptabilitat per a les petites i mitjanes empreses i els criteris comptables específics per a microempreses mitjançant el Reial decret 1515/2007, de 16 de novembre.
En aquest mateix sentit, el sector públic no ha estat aliè a aquest procés d'harmonització, ja que totes les reformes de la comptabilitat pública dutes a terme han pretès arribar a l'objectiu de la normalització comptable.
Per assolir aquest objectiu s'han seguit diferents línies: en primer lloc, s'ha buscat la normalització dels criteris comptables aplicats per les diferents administracions públiques sotmeses al Pla general de comptabilitat pública; en segon lloc, s'ha pretès, en la mesura que ha estat possible, la normalització amb els principis comptables aplicables a les empreses i, finalment, s'han pres com a referents els pronunciaments comptables internacionals.
La normalització comptable de què parlem comporta el tractament de la informació d'una manera unitària i integrada.
Així, queda superada la clàssica separació entre comptabilitat pressupostaria i comptabilitat financera, per passar a un sistema comptable únic i integrat en què es recullen comptes que donen informació sobre el pressupost, altres sobre el patrimoni, i altres sobre el pressupost i el patrimoni, de manera conjunta.
En l'àmbit de les normes internacionals, una de les novetats més importants ha estat l'elaboració de les Normes internacionals aplicables a la comptabilitat del sector públic (NIC-SP), fetes per la Federació Internacional de Comptables (IFAC), a través de l'IPSASB, Consell de Normes Comptables Internacionals per al Sector Públic.
Malgrat que en l'àmbit de la comptabilitat pública no existeix una norma de la Unió Europea que obligui els estats membres a aplicar les NIC-SP, la IFAC en recomana l'adopció, amb la finalitat d'aconseguir una informació consistent i comparable entre les entitats del sector públic dels diferents països.
Van ser els reials decrets 1514/2007 i 1515/2007, de 16 de novembre, esmentats, juntament amb les normes internacionals aplicables a la comptabilitat del sector públic (NIC-SP) la base perquè, mitjançant l'Ordre EHA/1037/2010, de 13 d'abril, s'aprovés el Pla general de comptabilitat pública (PGCP).
Aquest Pla té caràcter de pla comptable marc per a totes les administracions públiques i deroga totes les normes de rang igual o inferior que el contradiguin o s'hi oposin.
Aquesta derogació afecta de ple l'Ordre de 6 de maig de 1994, que va aprovar el PGCP, fins aleshores vigent, i en el qual es basava el PGCPGC.
L'adaptació aconsellable a les NIC-SP a què s'ha fet referència i les disposicions del nou Pla general de comptabilitat pública (PGCP) comporten la necessitat d'aprovar un nou Pla de comptabilitat pública de la Generalitat de Catalunya, PGCPGC.
En aquest procés d'integració d'instruccions comptables emeses per la Intervenció General des de l'aprovació de l'anterior PGCPGC, s'han desenvolupat o afegit determinats aspectes que en el PGCP vigent no queden recollides o s'hi esmenten però no es desenvolupen fins al nivell necessari per a l'Administració de la Generalitat.
En aquesta Ordre, que aprova el nou PGCPGC, cal destacar l'establiment de l'àmbit subjectiu d'aplicació per a les entitats que conformen el sector públic de la Generalitat de Catalunya i, com a novetats, el registre comptable de les operacions urbanístiques per als ens dependents de la Generalitat de Catalunya que actuen com a Administració actuant en el territori; la clarificació del registre comptable de transferències per a la compensació de pèrdues d'exercicis anteriors o per a l'amortització d'endeutament, la distinció entre la despesa i l'ingrés de pèrdues i reversions per deteriorament de crèdits comercials dels que tenen caràcter financer, com també una regulació específica dels reintegraments de les obligacions de l'exercici corrent; i, finalment, la inclusió a la memòria de la informació sobre creditors per operacions meritades pendents de reconeixement al pressupost i la seva repercussió en el romanent de tresoreria.
Aquesta Ordre conté cinc articles, tres disposicions addicionals, cinc disposicions transitòries, una disposició derogatòria i una disposició final.
Els articles 2 i 3 de l'Ordre estableixen l'àmbit subjectiu d'aplicació del PGCPGC; l'article 4 es refereix al contingut del Compte general de la Generalitat de Catalunya i en l'article 5 es regulen les especificitats i requeriments d'informació comptable a incloure en els comptes anuals per les entitats que no apliquen el PGCPGC.
La disposició addicional primera conté normes sobre consolidació comptable i estableix que correspon a la persona titular del departament competent en matèria de finances la regulació d'aquest tipus de normes, entre d'altres aspectes.
La disposició addicional segona de l'Ordre estableix que la utilització en l'àmbit del sector públic administratiu de la Generalitat de Catalunya del model de revaloració que preveu la norma de reconeixement i valoració (NRV) 2a. del PGCPGC per a la valoració posterior de l'immobilitzat material, inversions immobiliàries i immobilitzat intangible requereix l'autorització prèvia de la Intervenció General de l'Administració de la Generalitat de Catalunya.
La disposició addicional tercera determina que el Consell de Treball, Econòmic i Social, l'Autoritat Catalana de la Competència, l'Autoritat Catalana de Protecció de Dades, l'Institut Català Internacional de la Pau i el Consell Audiovisual de Catalunya han d'elaborar i realitzar el retiment de comptes d'acord amb el Pla que s'aprova amb aquesta Ordre.
La disposició transitòria primera conté les regles generals per a la transició al PGCPGC en el primer exercici de la seva aplicació.
Pel que fa a la valoració dels elements patrimonials, amb una idea de simplificació, es manté, amb caràcter general, la valoració existent en la data esmentada, amb les excepcions que recull la disposició transitòria segona.
La contrapartida dels ajustos realitzats és el compte 120, Resultats d'exercicis anteriors, amb les excepcions que preveu la disposició transitòria segona.
La disposició transitòria segona recull les regles per a la valoració i registre de determinades partides, els criteris de registre i reconeixement de les quals experimenten canvis en el Pla general de comptabilitat pública, com són determinats actius i passius financers i les inversions realitzades per l'entitat en el patrimoni d'entitats de dret públic del grup, multigrup o associades.
Aquesta disposició també recull el traspàs dels comptes que afecten el patrimoni rebut i lliurat en cessió i en adscripció.
La disposició transitòria tercera regula els criteris que cal aplicar per als primers comptes anuals que es formulin el primer exercici en què s'apliqui el PGCPGC; i la disposició transitòria quarta fa referència als desplegaments normatius anteriors dels plans especials de comptabilitat pública del Servei Català de la Salut, Institut Català de la Salut i de les universitats públiques de Catalunya.
I per últim, la cinquena, estableix un termini d'adaptació de les entitats del sector públic de la Generalitat de Catalunya al sistema corporatiu d'informació comptable de la Generalitat de Catalunya
El Pla general de comptabilitat pública de la Generalitat de Catalunya, que s'aprova per aquesta Ordre, i que consta a l'Annex, s'estructura en cinc parts que van precedides d'una introducció en la qual s'expliquen les característiques fonamentals del PGCPGC i les principals diferències respecte al PGCPGC aprovat per Ordre de 28 d'agost de 1996.
La primera part, marc conceptual de la comptabilitat pública, recull els documents que integren els comptes anuals, els principis comptables públics, els requisits de la informació comptable, les definicions dels elements dels comptes anuals i els criteris generals de registre i de valoració d'aquests, que han de conduir els comptes anuals a mostrar la imatge fidel del patrimoni, de la situació financera, del resultat econòmic patrimonial i de l'execució del pressupost de l'entitat comptable.
Aquest marc conceptual harmonitza els conceptes comptables bàsics i constitueix el suport per a l'anàlisi i la interpretació de les normes comptables.
La segona part, normes de reconeixement i valoració, conté el desplegament dels principis comptables i altres disposicions recollides a la primera part del marc conceptual.
En aquesta part es recullen els criteris de registre i valoració aplicables a diversos elements patrimonials.
La tercera part, comptes anuals, inclou les normes d'elaboració dels comptes esmentats, en què es recullen les regles que afecten la seva formulació, així com les normes aclaridores a cada un dels documents que els integren.
Els comptes anuals de les entitats s'han d'adaptar als models que estableix aquesta part del Pla general de comptabilitat pública.
El balanç, el compte del resultat econòmic patrimonial, l'estat de canvis en el patrimoni net, l'estat de fluxos d'efectiu, l'estat de liquidació del pressupost i la memòria són els documents que integren els comptes anuals.
La quarta part, quadre de comptes, conté els grups, subgrups i comptes.
Els comptes dels grups 1 a 5 contenen els comptes de balanç, els grups 6 i 7, els de gestió i altres, components del resultat.
S'hi han incorporat dos grups nous, el 8 i el 9, per incloure les despeses i ingressos imputats al patrimoni net, respectivament.
Cal destacar com a novetat la supressió del caràcter obligatori dels comptes de control pressupostari del grup 0 (comptes que reflecteixen respecte als crèdits per a despeses i a les previsions d'ingressos que figuren en el pressupost, així com respecte als avançaments de tresoreria, les fases que precedeixen el reconeixement de l'obligació o del dret), ja que aquestes operacions no tenen efectes de caràcter econòmic patrimonial, sense perjudici que es registrin per partida simple en la comptabilitat de desenvolupament d'execució del pressupost i es faciliti la informació corresponent en els comptes anuals.
La cinquena part, definicions i relacions comptables, inclou les dels grups, subgrups i comptes que preveu la quarta part.
Les relacions comptables defineixen els motius més comuns de càrrec i abonament dels comptes, sense esgotar totes les possibilitats que admeten.
L'article 74 del text refós de la Llei de finances públiques de Catalunya, aprovat pel Decret legislatiu 3/2002, de 24 de desembre, estableix que és competència de la persona titular del departament competent en matèria d'economia i finances, l'organització de la comptabilitat pública.
Així mateix, i conforme als apartats a) i b) de l'article 75 d'aquest text, la Intervenció General de la Generalitat és el centre directiu de la comptabilitat Pública de Catalunya, al qual correspon sotmetre a la decisió de l'esmentat titular, el pla general de comptabilitat de la Generalitat de Catalunya, en el qual s'han de recollir i desplegar els principis comptables públics a què s'adapten les corporacions, organismes i altres entitats incloses en el sector públic de Catalunya, segons les seves característiques o peculiaritats, amb la deguda coordinació i articulació en el pla marc; així com promoure l'exercici de la potestat reglamentària amb vista a la determinació de l'estructura, justificació, tramitació, rendició dels comptes i altres documents relatius a la comptabilitat pública.
En ús de la potestat que m'atorga l'article 39.3 de la Llei 13/2008, del 5 de novembre de la presidència de la Generalitat i del Govern, i l'article 81 del text refós de la Llei de finances públiques de Catalunya, aprovat per Decret legislatiu 3/2002 de 24 de desembre
Aprovació del Pla general de comptabilitat pública de la Generalitat de Catalunya
S'aprova el Pla general de comptabilitat pública de la Generalitat de Catalunya (en endavant, PGCPGC), el text del qual s'incorpora com annex a la present Ordre.
Subjecció al règim de comptabilitat pública i obligació de retre comptes
Les entitats que integren el sector públic de la Generalitat de Catalunya resten sotmeses al règim de comptabilitat pública d'acord amb la normativa de finances públiques de la Generalitat de Catalunya, i a l'obligació de retre comptes de les seves operacions sigui quina sigui la seva naturalesa, llevat de les especificitats que s'indiquen a l'article 3 d'aquesta Ordre.
Plans de comptabilitat d'aplicació al sector públic de la Generalitat de Catalunya
En el sector públic de la Generalitat de Catalunya s'apliquen els plans de comptabilitat següents:
a) La comptabilitat de l'Administració de la Generalitat de Catalunya, les entitats autònomes administratives, el Servei Català de la Salut (CatSalut), l'Institut Català de la Salut (ICS), es regeixen pel PGCPGC, pels seus principis i normes comptables, pels seus plans parcials o especials i, en general, per les disposicions que el detallin, concretin o desenvolupin.
b) La comptabilitat de les entitats de dret públic sotmeses a l'ordenament jurídic privat així com les entitats autònomes comercials, financeres o industrials, que es financen majoritàriament amb ingressos obtinguts com a contrapartida de lliurament de béns o la prestació de serveis sota condicions comparables a les de mercat, amb l'autorització prèvia de la Intervenció General, poden regir-se pel Pla general de comptabilitat de l'empresa i les seves adaptacions, excepte que la seva norma fundacional disposi una altra cosa.
Aquesta tipologia d'entitats i en cas de no complir les condicions indicades, es regeixen pel PGCPGC i les seves adaptacions.
c) La comptabilitat de les societats mercantils amb participació majoritària, directament o indirectament, de la Generalitat de Catalunya es regeix pel Pla general de comptabilitat de l'empresa i les seves adaptacions.
d) La comptabilitat de les entitats sense ànim de lucre de la Generalitat de Catalunya es regeix pel Pla general de la comptabilitat de les entitats sense ànim de lucre subjectes a la legislació de la Generalitat de Catalunya
e) La comptabilitat dels consorcis adscrits a la Generalitat de Catalunya, amb caràcter general es regeix pel PGCPGC, llevat dels consorcis que són finançats majoritàriament amb ingressos obtinguts com a contrapartida del lliurament de béns o la prestació de serveis sota condicions comparables a les del mercat, que amb l'autorització prèvia de la Intervenció General, poden regir-se pel Pla general de comptabilitat de l'empresa i les seves adaptacions.
f) Les entitats del sector públic de la salut amb personalitat jurídica diferenciada, que gestionen serveis sanitaris per compte de l'Administració de la Generalitat de Catalunya en règim de mercat intern regulat, que financen llur activitat majoritàriament amb ingressos obtinguts com a contraprestació de serveis i que compleixen amb els requisits per gaudir del règim d'autonomia de gestió establert a la normativa vigent, poden regir-se pel Pla general comptable de l'empresa i les seves adaptacions.
g) Els consorcis que disposin de la resolució de la persona titular del departament competent en matèria de recerca, en què es reconeixen com a centres de recerca de Catalunya, que tenen com a objecte principal la recerca en la frontera del coneixement i que, d'acord amb la normativa vigent, gaudeixin d'autonomia econòmica i financera, d'acord amb el règim jurídic especial dels centres CERCA i de la Institució Catalana de Recerca i Estudis Avançats ICREA, d'acord amb el marc de la normativa vigent, poden regir-se pel Pla general comptable de l'empresa i les seves adaptacions.
h) La resta d'entitats del sector públic participades majoritàriament, directament o indirectament, per la Generalitat de Catalunya es regeixen pel pla que determini la Intervenció General de la Generalitat de Catalunya.
i) La comptabilitat de les universitats públiques es regeix pel PGCPGC i les adaptacions que determini la Intervenció General.
3.2 La Intervenció General de la Generalitat de Catalunya, d'acord amb les seves competències, pot establir, d'ofici o a instància de part, el pla de comptabilitat més adient per a una determinada entitat si aplicar-lo suposa una millora en el retiment dels seus comptes i de la imatge fidel del patrimoni, situació financera, resultat econòmic patrimonial, i de l'execució del seu pressupost.
En tot cas, per tal de poder aplicar un pla diferent dels establerts, es requereix l'aprovació expressa de la Intervenció General.
3.3 Totes les entitats subjectes al règim de comptabilitat pública i a l'obligació de retre comptes, amb independència del pla de comptabilitat que apliquin, han de dur a terme un seguiment pressupostari, i la seva comptabilitat ha de permetre l'elaboració de la liquidació del seu pressupost i la resta d'informació pressupostària, d'acord amb els criteris i instruccions que a l'efecte estableixi la Intervenció General.
3.4 Les entitats indicades en el punt anterior, independentment del pla de comptabilitat que apliquin, han d'observar en cas de discrepància o de no regulació explícita de determinades operacions pel pla aplicat per aquesta, les normes de registre i valoració, així com els principis i criteris comptables del PGCPGC, els quals tenen prevalença.
3.5 El pla, amb les especificitats de l'àmbit d'aplicació que disposa aquest article, abasta el desenvolupament dels plans parcials i especials per a les entitats del sector públic de la Generalitat de Catalunya previst a la normativa vigent.
Compte general de la Generalitat de Catalunya
4.1 El Compte general de la Generalitat de Catalunya es forma per la Intervenció General de la Generalitat de Catalunya, d'acord amb els comptes que els responsables de les diferents entitats que integren el sector públic de la Generalitat li hagin tramès.
4.2 El Compte general de la Generalitat de Catalunya està format per:
a) El compte de l'Administració general.
b) Els comptes de les entitats autònomes administratives i del Servei Català de la Salut.
c) Els comptes de les entitats comercials, industrials i financeres.
d) Els comptes de les entitats de dret públic sotmès al dret privat.
e) Els comptes dels consorcis amb participació majoritària o adscrits a la Generalitat de Catalunya.
f) Els comptes de les societats mercantils participades majoritàriament per la Generalitat de Catalunya.
g) Els comptes de les fundacions participades majoritàriament per la Generalitat de Catalunya o adscrites a la Generalitat de Catalunya.
4.3 El Compte general de la Generalitat de Catalunya ha de subministrar informació sobre:
a) La situació econòmica, financera i patrimonial del sector públic de la Generalitat de Catalunya.
b) La informació sobre la capacitat/necessitat de finançament segons normes del Sistema Europeu de Comptes.
c) Els resultats econòmics i patrimonials de l'exercici.
d) La liquidació dels pressupostos.
g) Els compromisos amb càrrec a pressupostos d'exercicis futurs.
h) La distribució territorial de les despeses d'inversió.
i) El grau de realització dels objectius previstos.
4.4 Amb caràcter general, totes les entitats del sector públic de la Generalitat de Catalunya que hagin de retre els seus comptes a la Intervenció General per a la formulació del Compte general, han de traslladar a l'esmentat centre directiu de la comptabilitat pública, la documentació següent:
b) Compte del resultat econòmic patrimonial/Compte de pèrdues i guanys.
c) L'estat de canvis en el patrimoni net.
d) L'estat de fluxos d'efectiu.
e) L'estat de liquidació del pressupost.
f) La memòria, segons el contingut i estructura previst en el Pla de comptabilitat que sigui d'aplicació en cada cas.
4.5 Els models dels documents i dels estats indicats al punt anterior són els que estableixin els diferents plans de comptabilitat que les entitats subjectes de la comptabilitat han d'aplicar, d'acord amb la normativa vigent.
4.6 La Intervenció General de la Generalitat de Catalunya té la funció de regular els models de desenvolupament, ampliació o millora de la informació pressupostària i financera establerta en la memòria del PGCPGC.
Contingut de la informació de caràcter pressupostari a incloure en els comptes anuals de les entitats no sotmeses al PGCPGC.
Per confeccionar la liquidació del pressupost, del resultat pressupostari i del romanent de tresoreria de les entitats no subjectes al Pla General de comptabilitat pública d'acord amb el previst a l'article 3 d'aquesta Ordre, però que tinguin l'obligació legal de formar i retre a la Intervenció General els esmentats estats pressupostaris, s'han de tenir en compte els apartats següents:
a) La informació de caràcter economicofinancer a utilitzar per confeccionar els estats pressupostaris és la que resulta de l'aplicació dels principis comptables i normes de valoració del pla comptable que estiguin aplicant.
Aquesta informació s'ha d'ajustar, homogeneïtzar o reclassificar de forma que es conformin els estats esmentats.
b) En la presentació dels seus comptes anuals s'han d'incloure els estats i els models continguts en els plans comptables pels quals es regeixen i, addicionalment, la informació pressupostària que estableixi la Intervenció General.
Aquesta informació, que ha de formar part dels comptes anuals, inclou la liquidació del pressupost, el romanent de tresoreria, el resultat pressupostari i la conciliació entre el resultat comptable i el resultat pressupostari.
Addicionalment, aquestes entitats han d'incloure un informe relatiu al compliment de les obligacions de caràcter economicofinancer que assumeixen com a conseqüència de la seva pertinença al sector públic, el qual ha de tenir el contingut que la Intervenció General determini a l'efecte.
c) El criteri de meritació és la norma general per a la imputació temporal dels drets i obligacions reconeguts en la liquidació dels pressupostos d'aquestes entitats, sense detriment de les excepcions en la imputació pressupostària de subvencions i transferències i altres operacions específiques que estableixi la Intervenció General.
d) Les entitats classificades com a Administració pública de la Generalitat de Catalunya segons el Sistema Europeu de Comptes han de donar compliment a la normativa d'estabilitat pressupostària i sostenibilitat financera i si en el tancament de l'exercici pressupostari tenen un resultat pressupostari negatiu per circumstàncies excepcionals, han d'incloure en l'informe establert al punt b anterior un pla de reequilibri a mitjà termini, en què es detallin les mesures adequades per fer front a les conseqüències pressupostàries derivades d'aquestes situacions excepcionals.
Normes sobre consolidació comptable
Correspon a la persona titular del departament competent en matèria de finances regular les normes sobre consolidació comptable, a proposta de la Intervenció General.
En tot cas, en el primer exercici d'aplicació del PGCPGC s'ha de realitzar l'estat de liquidació dels pressupostos consolidats d'ingressos i despeses relatiu al conjunt d'entitats participades majoritàriament per la Generalitat de Catalunya.
Aplicació del model de revaloració
En l'àmbit del sector públic de la Generalitat de Catalunya, la utilització del model de revaloració previst a la Norma de reconeixement i valoració (NRV) 2a.
"Immobilitzat material" del PGCPGC, per a la valoració posterior de l'immobilitzat material, inversions immobiliàries i immobilitzat intangible, necessita l'autorització prèvia de la Intervenció General de la Generalitat de Catalunya.
Aplicació del Pla general de comptabilitat pública de la Generalitat de Catalunya (PGCPGC) a determinades entitats
El Consell de Treball, Econòmic i Social, l'Autoritat Catalana de la Competència, l'Autoritat Catalana de Protecció de Dades, l'Institut Català Internacional de la Pau i el Consell Audiovisual de Catalunya elaboren i realitzen el retiment de comptes a què estan obligades segons la normativa vigent, d'acord amb el Pla que s'aprova amb aquesta Ordre.
Aplicació del Pla general de comptabilitat pública de la Generalitat de Catalunya (PGCPGC) en el primer exercici.
L'aplicació del PGCPGC, en la data d'obertura del primer exercici del seu establiment, s'ha d'efectuar d'acord amb els criteris següents:
a) Una vegada realitzat l'assentament d'obertura de la comptabilitat de l'exercici en què s'apliqui per primera vegada el PGCPGC, amb utilització dels mateixos comptes que en l'assentament de tancament de l'exercici anterior, s'ha d'ajustar aquest assentament d'obertura amb la finalitat que a la data esmentada quedin registrats tots els actius i passius el reconeixement dels quals exigeixi el PGCPGC i es donin de baixa tots els actius i passius, el reconeixement dels quals no estigui regulat per aquest Pla.
b) De la mateixa manera, a l'esmentada data, s'han d'efectuar les reclassificacions dels elements patrimonials que corresponguin, d'acord amb les definicions i criteris comptables establerts pel PGCPGC.
c) Amb caràcter general, una vegada establerts els ajustaments a què s'ha fet referència en les lletres a) i b) anteriors, s'ha de mantenir la valoració de tots els elements patrimonials, amb les excepcions recollides en la disposició transitòria segona de la present Ordre.
d) Els ajustaments a què fan referència les lletres a), b) i c) anteriors, tenen com a contrapartida el compte (120) "Resultats d'exercicis anteriors", amb les excepcions recollides a la disposició transitòria segona de la present Ordre.
Regles específiques per a la valoració i registre de determinades partides.
A l'efecte del que estableix la lletra c de la disposició transitòria primera de la present Ordre, per a la valoració inicial de les partides que es relacionen en aquesta disposició, s'han de tenir en compte les regles especials següents:
a) Patrimoni rebut en adscripció.
El saldo del compte representatiu en l'anterior PGCPGC del patrimoni rebut en adscripció s'ha de saldar contra el compte (100) "Patrimoni", mitjançant el subcompte (100.1) "Aportació de béns i drets".
b) Patrimoni lliurat en adscripció.
El saldo dels comptes representatius del patrimoni lliurat en adscripció, s'ha de cancel·lar amb el compte (120) "Resultats d'exercicis anteriors".
c) Patrimoni lliurat en cessió.
El saldo del compte representatiu del patrimoni lliurat en cessió, s'ha de cancel·lar contra el compte (120) "Resultats d'exercicis anteriors".
El saldo del compte representatiu en l'anterior PGCPGC del patrimoni rebut en cessió s'ha de saldar contra el compte (120) "Resultats d'exercicis anteriors", per l'import de l'amortització acumulada corresponent als béns rebuts en cessió que siguin amortitzables, i contra el compte (130) "Subvencions, donacions i llegats pel finançament de l'immobilitzat no financer i d'actius en estat de venda", pel saldo restant del compte.
En cas que la informació comptable disponible no permeti identificar el valor comptable dels actius que componen els subgrups 20, 21, 22, 24 i 25, la Intervenció General pot, amb informe preceptiu i vinculant de la unitat directiva competent en matèria de patrimoni, autoritzar el seu registre pel seu valor raonable.
El registre dels esmentats béns té com a contrapartida el compte (120) "Resultats d'exercicis anteriors".
Els comptes en què s'hagin registrat les despeses a distribuir o, si escau, els ingressos a distribuir de l'endeutament, s'han de saldar contra els comptes representatius dels corresponents deutes.
A més, els actius i passius financers s'han de classificar a la data d'obertura en les categories que correspongui segons el que es disposa a les NRV 8.2 i 9.2 del PGCPGC, llevat que es designin com a instruments de cobertura i compleixin els requisits de la NRV 10a.
"Cobertures comptables" de l'esmentat Pla, o es faci ús del contingut del punt 2 de la disposició transitòria tercera d'aquesta Ordre.
Per al càlcul del tipus d'interès efectiu, s'ha pres com a data inicial de referència la data d'obertura del primer exercici d'aplicació del PGCPGC.
Els actius i passius que es classifiquin en les categories "d'actius financers a valor raonable amb canvis a resultats" i "passius financers a valor raonable amb canvis a resultats" s'han de valorar pel seu valor raonable en la data del balanç d'obertura.
Les diferències que es produeixin com a conseqüència d'aquestes valoracions s'han d'imputar al compte (120) "Resultats d'exercicis anteriors".
Els actius financers que es classifiquin com a "actius financers disponibles per a la venda" s'han de valorar igualment pel seu valor raonable en la data del balanç d'obertura.
Les diferències que sorgeixin d'aquesta valoració s'han d'imputar al compte (133) "Ajustaments per valoració en actius financers disponibles per a la venda".
La resta d'actius i passius financers s'han de valorar pel seu valor comptable al tancament del darrer exercici en què s'apliqui el PGCPGC anterior, excepte les inversions en el patrimoni d'entitats de dret públic del grup, multigrup i associades que s'han de valorar d'acord amb el que preveu l'apartat g següent.
g) Inversions en el patrimoni d'entitats de dret públic del grup, multigrup i associades anteriors a l'entrada en vigor del PGCPGC.
Les inversions realitzades per l'entitat en el patrimoni d'entitats de dret públic del grup, multigrup i associades abans de l'entrada en vigor del PGCPGC s'han de valorar, en els casos en què no es pugui establir el valor comptable corresponent al seu cost, pel valor recuperable d'aquestes inversions el primer dia de l'aplicació del Pla esmentat, per a la determinació dels quals, excepte major evidència, s'ha de tenir en compte el patrimoni net de l'entitat participada, corregit per les plusvàlues tàcites existents a la data de la seva valoració, i han de donar d'alta contra el compte (120) "Resultats d'exercicis anteriors".
Els instruments financers derivats que es designin a la data de l'obertura com a instruments de cobertura, s'han de valorar d'acord amb el que estableix l'apartat 5.1 de la NRV 10a.
La diferència que pugui existir entre el valor esmentat i el valor comptable pel qual figurin al balanç de tancament del darrer exercici anterior a l'aplicació del PGCPGC, s'han d'imputar al compte (120) "Resultats d'exercicis anteriors".
Els actius o passius financers que s'hagin designat com a partides cobertes s'han de valorar al balanç d'obertura, segons els criteris indicats a la lletra f anterior, segons la categoria en la qual es classifiquin.
Les provisions per obligacions assumides derivades del desmantellament o retir i altres associades a l'immobilitzat material, així com els costos de rehabilitació del lloc sobre el qual s'assenten s'han de calcular i comptabilitzar pel valor actual que tinguin a la data del balanç d'obertura contra el compte representatiu del bé.
Informació a incloure en els comptes anuals del primer exercici en què s'apliqui el PGCPGC.
Els primers comptes anuals que es formulin aplicant el PGCPGC s'han d'elaborar amb els criteris següents:
No s'han de reflectir al balanç, al compte del resultat econòmic patrimonial ni a la resta d'estats que incloguin informació comparativa, xifres relatives a l'exercici o exercicis anteriors.
Sense perjudici del que s'ha dit, a la memòria dels comptes anuals esmentats s'han de reflectir el balanç i el compte del resultat econòmic patrimonial inclosos en els comptes anuals de l'exercici anterior.
Així mateix, a la memòria d'aquests primers comptes anuals, s'ha de crear un apartat amb la denominació "Aspectes derivats de la transició a les noves normes comptables", en el qual s'ha d'incloure una explicació de les principals diferències entre els criteris comptables aplicats a l'exercici anterior i els actuals, així com la quantificació del impacte que produeix aquesta variació de criteris comptables en el patrimoni net de l'entitat.
Desplegaments normatius anteriors del Pla general de comptabilitat pública per al Servei Català de la Salut, l'Institut Català de la Salut i les universitats públiques de Catalunya.
Les adaptacions anteriors del PGCPGC, com ara els plans especials de comptabilitat pública del Servei Català de la Salut, de l'Institut Català de la Salut i de les universitats públiques de Catalunya en vigor en la data de publicació d'aquesta Ordre continuen aplicant-se en tot el que no s'oposi al que estableix aquesta fins que, si escau, entrin en vigor les noves adaptacions o disposicions de desplegament del nou Pla.
Adaptació de les entitats del sector públic de la Generalitat de Catalunya al sistema corporatiu d'informació comptable de la Generalitat de Catalunya
Les entitats que, de conformitat amb l'article 3 d'aquesta Ordre, hagin d'aplicar el PGCPGC que s'aprova en aquesta Ordre, i que fins ara aplicaven un pla de comptabilitat basat en un marc d'informació financera diferent al Pla de comptabilitat pública que es deroga amb aquesta Ordre, poden continuar portant la gestió comptable i el retiment de comptes anterior fins que es desenvolupi l'adaptació del sistema corporatiu d'informació comptable de la Generalitat de Catalunya.
No obstant això, i fins que es dugui a terme aquesta adaptació, aquestes entitats han de complir el marc conceptual de la comptabilitat pública i les normes de reconeixement i valoració del PGCPGC des de l'entrada en vigor d'aquesta Ordre.
- Es deroga l'Ordre de 28 d'agost de 1996, per la qual s'aprova el Pla general de comptabilitat pública de la Generalitat de Catalunya.
- Es deixa sense efecte la Resolució de l'interventor general de la Generalitat de Catalunya, de 6 de setembre de 2000, per la qual s'aprova el Pla especial de comptabilitat de l'Institut Català d'Assistència i Serveis Socials.
La present Ordre entra en vigor i és aplicable a partir de l'exercici comptable que s'inicia el dia 1 de gener de 2018.
Pla General de comptabilitat pública de la Generalitat de Catalunya