L'Arxiu Comarcal del Baix Llobregat custodia fotografies de fons i col·leccions que mostren les diverses professions i els diferents oficis al llarg del temps
Dins de la documentació no textual de l'Arxiu Comarcal del Baix Llobregat hi ha fotografies de diversos fons i col·leccions que mostren les diverses professions i els diferents oficis al llarg del temps, tanmateix no tot el ventall d'oficis hi és representat.
No era freqüent captar fotografies en els llocs de treball, sinó que era més habitual fer-ne amb motiu d'esdeveniments especials, com ara les celebracions i els ambients festius, amb l'objectiu de deixar constància per a la posteritat.
No obstant això, es poden veure molts exemples d'imatges de persones realitzant la seva feina en els seus llocs de treball, amb la utilització d'eines, o envoltats de la maquinaria adient, o del producte que elaboren.
Les fotografies més antigues són de la segona meitat del segle XIX i corresponen a grups de treballadores i treballadors de la indústria tèxtil, amb la seva indumentària de treball.
Responen a la necessitat de mostrar el poder dels empresaris i la ostentació que per a ells representava el fet de tenir un nombre important de personal assalariat a la seva empresa, la majoria especialitzats en les diverses tasques productives.
L'empresari acostuma a situar-se en un lloc central de la fotografia, en primera línia, envoltat de la resta de persones que estan en diverses fileres.
Algunes imatges dels oficis industrials situen als treballadors i treballadores en el lloc de treball, al costat de la màquina que manipulen, treballant amb els telers, la màquina de vapor, o bé reparant un teler, entre altres activitats.
Les imatges també evidencien la posterior diversificació de la indústria, amb el sector químic i metal·lúrgic.
Es veuen interiors de laboratoris, tallers de fabricació d'aixetes i foneries, etc, amb els operaris davant del banc de treball o al costat del forn fonent metalls.
N'és una bona mostra el reportatge d'Agustí Salvador, de l'any 1935, encarregat per l'Ajuntament de Sant Feliu de Llobregat, per a l'Exposició dels Pobles de Catalunya que va tenir lloc al Palau de Montjuïc, un reportatge que també ens mostra empleats de les oficines municipals, dels bancs, etc.
Del sector primari hi ha un ventall ampli d'imatges de les tasques agrícoles, tant a la zona del Pla, amb el conreu de regadiu, com a la muntanya, al voltant de les masies, amb el conreu de secà.
Per exemple les feines de llaurar, recol·lectar la fruita, emmagatzemar-la en caixes, veremar, garbellar per separar el gra de la palla, que es feia a les eres; i podar els arbres, amb les colles dels esporgadors, que també anaven fora del terme municipal, inclús a l'estranger.
Els animals de tir, i més tard la mecanització, permet de veure l'evolució d'aquestes feines amb el temps.
Al voltant de l'agricultura i la ramaderia es desenvolupen altres oficis relacionats, com són els boters, els ferrers, els pastors, els forners, també representats a les imatges.
Amb la distribució i el comerç dels productes del camp, naixen oficis com els traginers, que condueixen les mercaderies a cavalls i en carro cap als mercats i als comerços; i els comerciants i els seus dependents, presents a les botigues on es venen els productes.
Hi ha fotografies de botigues de queviures; pastisseries, amb els seus pastissers; forns de pa, amb els seus forners; i venedors del mercat, segons la seva especialitat.
Associat a la venda de carn hi havia matancers de l'escorxador municipal, que s'encarregaven del sacrifici dels vedells, cavalls, porcs i del tall de la carn i de la seva distribució als llocs de venda.
El veterinari era qui certificava la validesa sanitària del producte.
Lligat al lleure, hi ha el servei de restauració i dispensació de begudes, amb els oficis de cuiner i cambrers, tant en restaurants com en bars i cafeteries de particulars o d'entitats recreatives.
La confecció de roba de vestir, abans de la implantació de la venda del prêt à porter, tant per a home com per dona, era patrimoni dels sastres i de les modistes, que han deixat la seva petjada en les emulsions fotogràfiques.
La higiene i la imatge personal, amb els serveis, abans diariament, dels barbers en el cas dels homes, i de les perruqueres, més espaiadament, en el cas de les dones, és fidel reflex en les imatges.
Amb els automòbils i l'augment de la circulació rodada, els xofers de camions per a les mercaderies i d'autobusos per al transport de viatgers substitueixen poc a poc els oficis lligats a la tracció de sang.
També apareixen els dispensadors de gasolina, associats a comerços d'altres especialitats com les sabateries.
Una professió singular de la ciutat de Sant Feliu de Llobregat és la de roserista, amb el conreu de les roses, l'obtenció, la hibridació i la seva comercialització.
El seu màxim exponent de fama internacional és Pere Dot i Martínez, fotografiat dins del seu camp de roses treballant, o bé entrevistat per algun professional del periodisme.
El ram de la construcció, amb les obres de cases i edificis i de sèquies per al regatge dels camps de conreu, és present en el ventall de fotografies de l'Arxiu Comarcal.
A la ciutat hi havia contractistes d'obres de renom, els quals eren requerits per treballar més enllà del municipi de Sant Feliu de Llobregat.
També hi havia l'ofici com el de pintor decorador.
En el camp de la sanitat s'hi troben els metges, les llevadores, les infermeres, entre altres, tot i que no acostumen a sortir en el context laboral.
També hi havia els sanitaris voluntaris de la Creu Roja.
Hi ha fotografies de l'àmbit de l'educació, amb els i les mestres i els grups escolars dels diversos centres d'ensenyament, tant públics com privats, molts d'ells religiosos, com les escoles de les Mercedàries, el Bon Salvador, o bé lligats a entitats com l'Ateneu Santfeliuenc.
Dins del sector de la seguretat i vigilància hi ha els col·lectius policials, com la Policia Municipal, la Guàrdia Civil, Guarderia Rural i els vigilants i serenos.
Es disposa de la imatge del primer guàrdia urbà del municipi, dels anys vint del segle passat.
No hem d'oblidar les mestresses de casa, amb les seves tasques domèstiques, i que complementaven treball assalariat, sense deixar de banda la feina a domicili, font d'ingrés que ajudava l'economia familiar.
L'enterramorts o fosser acompanya el final de la vida dels éssers humans i se'ns mostra en alguna fotografia de l'enterrament d'un personatge destacat, així com els religiosos a les celebracions litúrgiques.
La Col.·lecció d'Imatges Ciutadana i la de l'Abans, del fons de complement, contenen el nombre més gran d'imatges d'oficis i professions.
També el fons de l'Ajuntament de Sant Feliu de Llobregat té fotos sobre aquest tema per algun període concret, així com alguns fons d'associacions i personals, tot i que de manera més escadussera.
Sobre aquest tema és especialment important les aportacions de la ciutadania, perquè contribueix a engrossir el nombre de fotografies sobre oficis i professions de l'Arxiu.
Dipositar aquestes fotografies a l'Arxiu o permetre'n la reproducció fa possible difondre aquest patrimoni entre la població a través d'activitats de difusió com la Setmana del patrimoni d'enguany.
Per això, com sempre, fem una crida als possibles donants d'imatges.
Per visionar les fotografies a baixa resolució de l'Arxiu, des d'Internet, heu d'entrar al web de l'Arxiu:
Després heu de prémer la icona d'«Arxius en línia: cercador de fons i documents» (situada a la dreta de la pantalla), fer «una cerca avançada», prémer «fotografies», posar «Arxiu Comarcal del Baix Llobregat», en el camp de centre, i triar l'opció de llista de «Documents amb imatge associada», que es troba a la part inferior de la pantalla.
Aleshores accedireu a tots els fons que contenen fotografies.
A la descripció podeu posar les paraules claus que us interessin per accedir a imatges concretes i/o els descriptors temàtics, onomàstics i toponímics objecte de la cerca.
Per tal de visualitzar-les amb total resolució ho podrà fer personalment a l'Arxiu Comarcal del Baix Llobregat, carrer Clementina Arderiu, 23.
Foto 1: Tasques de llaurar la terra amb el cavall a la Torre Abadal.
Imatge cedida per Pepita Güell.
Júlia Pérez Susín, la seva mare i la seva sogra Manela Sorribes Villegas, treballant a casa seva a la taula del menjador per a l'empresa Sofacel.
Imatge cedida i informada per Margarida Junqué Pérez.
Foto 3: Visió interior de la Sastreria Sport, amb el sastre Manel Rosell, que regentava el negoci, a la carretera de Laureà Miró, prop de la cantonada amb el carrer de Joan Batllori.
ACBL Col·lecció d'imatges ciutadanes de Sant Feliu de Llobregat Imatge cedida per Manel Rosell Rovira
L'entrevista és per publicar al diari El Noticiero Universal, al suplement especial de maig sobre Sant Feliu de Llobregat i l'Exposició Nacional de Roses.
Foto 5: Foto d'estudi del primer guàrdia urbà o policia municipal de Sant Feliu de Llobregat, Mariano Roy Maeso.
Imatge cedida per Ramiro Julián Llerda.
Foto 6: L'enterramorts municipal Pau Sousa, junt amb d'altres empleats de la funerària, a la cerimònia d'enterrament del rector Lluís Brugarolas en el cementi.
Foto 7: Concepció Giol Grau, la llevadora de Sant Feliu durant la dècada dels anys quaranta i cinquanta, amb un nen recent nascut entre les cames.
Els parts normalment es feien a casa de la gent llevat de complicacions.
Imatge cedida per Gustavo Miranda Giol.