projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
43.2 Podran rebre l'autorització de funcionament com a aula de natura les instal·lacions que, a més de complir els articles precedents, rebin un informe favorable del Departament de Medi Ambient sobre la idoneïtat de la instal·lació per dur-hi a terme l'activitat d'aula de natura, i sobre els programes d'educació ambiental que s'hi preveu desenvolupar.
42.2 Podran rebre l'autorització de funcionament com a granja escola les instal·lacions que, a més de complir els articles precedents, disposin de Llibre d'Explotació Ramadera i estiguin registrades com a nucli zoològic al Departament de Medi Ambient o com a explotació ramadera al Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca, i rebin un informe favorable del Departament competent sobre la idoneïtat de la instal·lació per dur-hi a terme l'activitat de granja escola.
20.1 Les instal·lacions regulades per aquest reglament i les ja autoritzades han de tenir, a disposició dels seus usuaris/es o de qualsevol inspector/a o altra persona degudament acreditada, la documentació que es detalla a continuació:
a) Autorització de funcionament lliurada per l'organisme competent.
b) Els resultats de les anàlisis d'autocontrol de l'aigua de consum humà que correspongui realitzar segons les característiques del sistema de subministrament de la instal·lació.
Les anàlisis han de ser efectuades per un laboratori reconegut oficialment, excepte el seguiment dels nivells de desinfectant, que també pot ser realitzat per la persona responsable de la instal·lació.
c) Informe de l'any en curs que acrediti les correctes condicions higièniques i sanitàries de la instal·lació, lliurat i signat pels serveis sanitaris de l'administració competent.
d) Llista de preus de l'any en curs, amb el detall dels diversos conceptes i serveis oferts.
e) Normes de funcionament de la instal·lació.
Les instal·lacions que integrin la Xarxa Catalana d'Instal·lacions Juvenils exhibiran de forma visible, a l'exterior de l'edifici i al costat de la porta principal d'accés, una placa identificativa.
Aquesta placa inclourà el logotip a què es refereix l'article anterior i portarà la següent inscripció: "Aquest/a (casa de colònies / alberg de joventut / granja escola / aula de natura) està autoritzat/ada amb el núm. (núm. de registre) i és membre de la Xarxa Catalana d'Instal·lacions Juvenils", segons model oficial que serà establert per la Secretaria General de Joventut.
11.2 Totes les instal·lacions destinades a activitats amb infants i joves regulades per aquest reglament, tant si són de titularitat pública com privada, s'integren, un cop han obtingut la corresponent autorització de funcionament, a la Xarxa Catalana d'Instal·lacions Juvenils.
Igualment s'hi integren les instal·lacions juvenils ja autoritzades en el moment d'entrada en vigència d'aquest reglament.
6.1 Tota persona física o jurídica que vulgui obrir alguna de les instal·lacions juvenils regulades en aquest reglament ha de presentar a l'ens administratiu competent la sol·licitud d'autorització de funcionament com a instal·lació juvenil que es regula a continuació, així com la documentació que acrediti el compliment del procediment d'intervenció administrativa ambiental regulat a la Llei 3/1998, de 27 de febrer, de la intervenció integral de l'administració ambiental, i el Decret 136/1999, de 18 de maig, que aprova el seu reglament.
La sol·licitud d'autorització de funcionament com a instal·lació juvenil s'entendrà estimada si, en el termini de tres mesos des de la seva formulació, hi manqués resolució expressa.
6.2 La sol·licitud d'autorització de funcionament s'ha de fer mitjançant una instància ajustada al model oficial que consta a l'annex d'aquest reglament i ha d'anar acompanyada de la documentació següent:
Memòria descriptiva de la instal·lació on constin els aspectes indicats en els articles 22 a 41 d'aquest reglament, i 42 a 44 segons correspongui.
En cas que la instal·lació disposi d'edificacions preexistents: certificat de solidesa d'aquestes, lliurat i signat per personal tècnic competent, i plànols a escala 1/50 que reflecteixin l'estat actual de la instal·lació, que haurà de complir amb les prescripcions d'aquest reglament.
En cas que la instal·lació disposi d'edificacions de nova construcció: certificat final d'obra lliurat i signat per la direcció facultativa i plànols a escala 1/50 que reflecteixin l'estat definitiu de la instal·lació.
Informe de l'organisme competent sobre la compatibilitat entre l'ús de la instal·lació i la classificació del sòl.
Informe sanitari preceptiu i vinculant, lliurat pels serveis sanitaris de l'administració competent, sobre el compliment de la normativa vigent relativa a les aigües de consum i a la higiene dels aliments.
Butlletí elèctric lliurat per un instal·lador o instal·ladora autoritzat i segellat pel Departament de Treball, Indústria, Comerç i Turisme o per una entitat d'inspecció i control concessionària de la Generalitat de Catalunya on s'especifiqui expressament l'ús com a instal·lació juvenil.
Certificat o document administratiu que acrediti, quan correspongui, el compliment de la legislació aplicable a les instal·lacions sotmeses als diversos reglaments tècnics de seguretat i a la Llei 13/1987, de seguretat de les instal·lacions industrials.
Contracte de subministrament i/o certificació d'adequació de la instal·lació de gas a la normativa aplicable, si hi ha dita instal·lació.
Definició de les categories i dels criteris de qualitat ambiental
Símbol del distintiu de garantia de qualitat ambiental.
Es reproduirà sempre adscrit dins el quadrat i en les següents versions cromàtiques:
Fons del quadrat: verd Pantone 354 c.
Altres versions admeses s'inclouen en les normes específiques que facilitarà el Departament de Medi Ambient.
Denominació de característiques
El text indicatiu de la característica o les característiques de qualitat ambiental del producte es compondrà en tipografia helvètica fina o helvètica 55, en majúscula la primera lletra i en minúscula la resta.
Es reproduirà en negre sobre fons blanc o en fons de color d'intensitat amb un grau de saturació entre el 0 i el 40%.
Es reproduirà en blanc sobre un fons negre o en fons de color d'intensitat amb un grau de saturació superior al 40%.
Es situarà immediatament a la dreta o a la part inferior del símbol.
El Departament de Medi Ambient facilitarà els originals per reproduir correctament el símbol i unes normes específiques per a la seva aplicació.
34.1 Les granges escola, sense perjudici d'altres normatives que els puguin ser d'aplicació, hauran de garantir:
a) La suficient separació entre el lloc d'estabulació dels animals i el lloc de residència dels usuaris, a fi d'evitar els olors excessius i la proximitat d'insectes.
c) El tancament del recinte dels animals i dels estables, per tal d'evitar que els usuaris puguin entrar-hi de forma indiscriminada.
d) En cas que la instal·lació disposi de sales o recintes per a la transformació dels productes de la granja, hauran de complir el que estableix l'article 27 d'aquest Reglament.
34.2 Les aules de natura, sense perjudici d'altres normatives que els puguin ser d'aplicació, hauran de garantir l'existència de l'equipament suficient i adequat i els recursos didàctics necessaris per a la seva funció.
31.1 Les instal·lacions juvenils, excepte els campaments, hauran de disposar d'una infermeria.
El nombre de llits de la infermeria serà d'un per cada 30 places, amb un mínim de dos.
31.2 La infermeria haurà de disposar d'un lavabo i un evacuatori independent de la resta de serveis higiènics de la instal·lació.
31.3 En cap cas el nombre de places de la infermeria, llevat que aquesta estigui adaptada a disminuïts, s'oferirà en el total de places de la instal·lació.
29.1 Les instal•lacions juvenils amb edificis disposaran de blocs de serveis sanitaris, que caldrà mantenir nets i en les necessàries condicions higièniques.
29.5 En cas que els blocs sanitaris disposin de dutxes de tipus col•lectiu, caldrà que a cada bloc sanitari hi hagi, com a mínim, una dutxa de tipus individual.
29.1 Les instal·lacions juvenils amb edificis disposaran de blocs de serveis sanitaris, que caldrà mantenir nets i en les necessàries condicions higièniques.
29.3 Els serveis sanitaris, excepte els campaments, hauran de disposar, com a mínim, del següent:
a) Un evacuatori per cada dotze persones o fracció.
b) Un lavabo per cada deu persones o fracció.
d) Aigua calenta, com a mínim, en un dels lavabos i una de les dutxes de cadascun dels blocs sanitaris.
29.5 En cas que els blocs sanitaris disposin de dutxes de tipus col·lectiu, caldrà que a cada bloc sanitari hi hagi, com a mínim, una dutxa de tipus individual.
28.1 Tota instal·lació juvenil, llevat dels campaments, disposarà d'una o més dependències destinades a les activitats pròpies dels usuaris de la instal·lació.
28.2 Cada una d'aquestes dependències haurà de tenir garantida la corresponent ventilació.
28.3 El terra d'aquestes sales haurà de ser fàcilment netejable.
24.1 Totes les instal·lacions juvenils, llevat dels campaments juvenils, que es regulen específicament en l'article 35 d'aquest Reglament, hauran de tenir forçosament dormitoris, menjador, infermeria, blocs sanitaris, una instal·lació que, com a mínim, permeti que els usuaris s'escalfin el menjar i una dependència destinada a les activitats pròpies dels usuaris de la instal·lació.
24.2 Totes aquestes dependències estaran situades en habitacions diferents i no podran tenir usos polivalents, llevat de les sales destinades a activitats i la infermeria.
24.3 Només en casos específics el menjador i les sales destinades a activitats podran ser instal·lacions de tipus provisional.
24.4 En cas d'instal·lacions que ofereixin serveis de pensió completa o la possibilitat que els usuaris es confeccionin ells mateixos el menjar, aquestes hauran de disposar d'una cuina.
En el cas que el menjar no s'elabori a la instal·lació, aquesta disposarà dels aparells o estris necessaris per tal de mantenir el menjar calent o escalfar-lo de forma col·lectiva.
24.5 Els blocs sanitaris, els dormitoris i la infermeria no podran ser lloc de pas habitual cap a altres dependències.
Dictada resolució declaratòria de l'incompliment i acordada l'aplicació del règim corresponent, l'Administració actuant ha de remetre al Registre de la Propietat certificació de l'acte o actes corresponents per a la seva constància per nota al marge de l'última inscripció de domini.
La situació d'execució subsidiària, d'expropiació per incompliment de la funció social de la propietat, l'aplicació del règim de venda o substitució forçoses, o qualssevol altres a què quedi subjecte l'immoble corresponent, s'ha de consignar en les certificacions registrals que s'expedeixin.
Quan el procediment determini l'adjudicació per aplicació de la venda o substitució forçoses, una vegada resolt aquest, l'Administració actuant ha d'expedir una certificació d'aquesta adjudicació, que és títol inscriptible en el Registre de la Propietat, en què s'han de fer constar les condicions i els terminis de compliment del deure a què quedi obligat l'adquirent, en qualitat de resolutòries de l'adquisició.
Dictada resolució declaratòria de l'incompliment de deures del règim de la propietat del sòl i acordada l'aplicació del règim de venda o substitució forçoses, l'Administració actuant ha de remetre al Registre de la Propietat certificació de l'acte o actes corresponents per a la seva constància per nota al marge de l'última inscripció de domini.
La situació de venda o substitució forçoses s'ha de consignar en les certificacions registrals que s'expedeixin de la finca.
Resolt el procediment, l'Administració actuant ha d'expedir una certificació de l'adjudicació, que serà títol inscriptible en el Registre de la Propietat.
En la inscripció registral s'hi han de fer constar les condicions i els terminis d'edificació a què quedi obligat l'adquirent en qualitat de resolutòries de l'adquisició.
L'incompliment dels deures que estableix aquesta Llei habilita l'Administració actuant per decretar, d'ofici o a instància d'interessat, i en tot cas, amb l'audiència prèvia de l'obligat, l'execució subsidiària, l'expropiació per incompliment de la funció social de la propietat, l'aplicació del règim de venda o substitució forçoses o qualssevol altres conseqüències derivades de la legislació sobre ordenació territorial i urbanística.
La substitució forçosa té per objecte garantir el compliment del deure corresponent, mitjançant la imposició del seu exercici, que es pot fer en règim de propietat horitzontal amb el propietari actual del sòl, en cas d'incompliment dels deures d'edificació o de conservació d'edificis.
L'incompliment dels deures d'edificació o rehabilitació que preveu aquesta Llei habilita per a l'expropiació per incompliment de la funció social de la propietat o l'aplicació del règim de venda o substitució forçoses, sense perjudici que la legislació sobre ordenació territorial i urbanística pugui establir altres conseqüències.
La substitució forçosa té per objecte la facultat d'edificació, per imposar el seu exercici en règim de propietat horitzontal amb el propietari actual del sòl.
a) A la diferència entre el valor del sòl en la seva situació d'origen i el valor que li correspondria si estigués acabada l'actuació, quan s'impedeixi l'exercici d'aquesta facultat.
a ) A la diferència entre el valor del sòl en la seva situació d'origen i el valor que li correspondria si estigués acabada l'actuació, quan s'impedeixi l'exercici d'aquesta facultat.
La documentació dels instruments d'ordenació de les actuacions de nova urbanització, de reforma o renovació de la urbanització i de les actuacions de dotació ha d'incloure un informe o memòria de sostenibilitat econòmica, en el qual s'ha de ponderar, en particular, l'impacte de l'actuació en les hisendes públiques afectades per la implantació i el manteniment de les infraestructures necessàries o la posada en marxa i la prestació dels serveis resultants, així com la suficiència i adequació del sòl destinat a usos productius.
La documentació dels instruments d'ordenació de les actuacions d'urbanització ha d'incloure un informe o memòria de sostenibilitat econòmica, en el qual s'ha de ponderar en particular l'impacte de l'actuació en les hisendes públiques afectades per la implantació i el manteniment de les infraestructures necessàries o la posada en marxa i la prestació dels serveis resultants, així com la suficiència i adequació del sòl destinat a usos productius.
a ) Respectar i contribuir a preservar el medi ambient i el paisatge natural i abstenir-se de realitzar actuacions que contaminin l'aire, l'aigua, el sòl i el subsòl o no permeses per la legislació en la matèria.
b ) Complir els requisits i les condicions a què la legislació subjecti les activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses, així com emprar-hi en cada moment les millors tècniques disponibles d'acord amb la normativa aplicable, encaminades a eliminar o reduir els efectes negatius assenyalats.
c ) Respectar i fer un ús racional i adequat, concorde en tot cas amb les seves característiques, funció i capacitat de servei, dels béns de domini públic i de les infraestructures i els serveis urbans.
d ) Respectar i contribuir a preservar el paisatge urbà i el patrimoni arquitectònic i cultural i abstenir-se en tot cas de realitzar qualsevol acte o dur a terme qualsevol activitat no permesos.
a ) Respectar i contribuir a preservar el medi ambient, el patrimoni històric i el paisatge natural i urbà, i abstenir-se en tot cas de realitzar qualsevol acte o dur a terme qualsevol activitat no permesos per la legislació en la matèria.
b ) Respectar, d'acord en tot cas amb les seves característiques, funció i capacitat de servei, els béns de domini públic i les infraestructures i els serveis urbans, i fer-ne un ús racional i adequat.
c ) Abstenir-se de fer qualsevol acte o de dur a terme qualsevol activitat que comporti risc de pertorbació o lesió dels béns públics o de tercers amb infracció de la legislació aplicable.
d ) Complir els requisits i les condicions a què la legislació subjecti les activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses, així com emprar-hi en cada moment les millors tècniques disponibles d'acord amb la normativa aplicable.
El Govern de la Generalitat, amb la col·laboració de les altres administracions públiques de Catalunya i el Consell Nacional de la Joventut, ha d'elaborar un Mapa d'Instal·lacions destinades a activitatsde lleure amb infants i joves de Catalunya per tal d'orientar l'actuació pública i privada en aquest camp.
El Govern de la Generalitat, amb la col·laboració de les altres administracions públiques de Catalunya i el Consell Nacional de la Joventut, ha d'elaborar un Mapa d'Instal·lacions Juvenils de Catalunya per tal d'orientar l'actuació pública i privada en aquest camp.
Les sancions fermes per faltes molt greus s'han d'inscriure al Registre i s'han de publicar amb el nom de les persones infractores als mitjans propis de la direcció general competent en matèria de joventut.
Les sancions de les faltes molt greus hauran d'ésser publicades amb el nom dels infractors al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
- 3 Són competents per a la resolució dels expedients sancionadors:
a) Els presidents dels ens locals esmentats al paràgraf anterior, per sancionar infraccions amb multes de fins a 6.010,12 euros i amb el cessament temporal en l'exercici de l'activitat corresponent per un període màxim de sis mesos.
b) La unitat directiva competent en matèria de joventut, per sancionar infraccions amb multes de fins 12.020,24 euros i, el cessament temporal en l'exercici de l'activitat corresponent per un període màxim de dotze mesos.
c) El Conseller competent en matèria de joventut, per sancionar infraccions amb multes superiors als 12.020,24 euros i amb el tancament de la instal·lació.
-3 Són competents per a la resolució dels expedients sancionadors:
-2 En el cas de les sancions lleus, la notificació d'inici de l'expedient ha d'incloure els càrrecs que s'imputen i la sanció que aquests poden comportar.
Els interessats poden proposar les proves i, simultàniament, al·legar el que creguin convenient en llur defensa.
-3 Són competents per a la incoació d'expedients sancionadors el Director General de Joventut i els presidents dels ens locals que hagin assumit les competències executives d'acord amb el que estableix aquesta Llei.
-4 Són competents per a la resolució dels expedients sancionadors:
-5 Contra les resolucions del Director General de Joventut es pot interposar recurs d'alçada davant del conseller competent en la matèria.
-6 Contra les resolucions dels presidents dels consells comarcals i dels alcaldes es poden interposar els recursos que estableix la legislació corresponent aplicable.
- 1 Les faltes molt greus poden ser sancionades amb una multa de fins a 30.050 euros i, alternativament o conjuntament amb aquesta, es pot acordar el cessament temporal en l'exercici de l'activitat corresponent per un període màxim de dotze mesos.
- 2 La reincidència i la reiteració en faltes molt greus i la comissió de les faltes molt greus previstes a les lletres b) i d) de l'article 10.3 comporten deixar sense efecte la comunicació prèvia, l'anul·lació de la inscripció en el Registre d'instal·lacions destinades a activitats amb infants i joves, i el tancament de la instal·lació.
- 3 Les faltes greus poden ser sancionades amb una multa de fins a 6.010 euros i, alternativament o conjuntament amb aquesta, es pot acordar la impossibilitat de continuar l'exercici de l'activitat corresponent per un període màxim de sis mesos.
-1 Les faltes molt greus poden ésser sancionades amb una multa de fins a cinc milions de pessetes i, alternativament o conjuntament amb aquesta, amb la suspensió de l'autorització de funcionament de la instal·lació per un període màxim de dotze mesos.
-2 La reincidència i la reiteració en faltes molt greus pot comportar el tancament de la instal·lació.
Aquest tancament comporta l'anul·lació de l'autorització de funcionament.
-3 Les faltes greus poden ésser sancionades amb una multa de fins a un milió de pessetes i, alternativament o conjuntament amb aquesta, amb la suspensió de l'autorització de funcionament de la instal·lació per un període màxim de sis mesos.
-4 Les faltes lleus poden ésser sancionades amb una multa de fins a cent mil pessetes.
-5 La imposició de multes és independent del rescabalament dels danys i de la indemnització dels prejudicis ocasionats per la infracció.
b) El funcionament de la instal·lació sense comunicació prèvia a l'Administració competent, i la inexactitud, falsedat o omissió de caràcter essencial en qualsevol dada, manifestació o document que s'acompanyi o s'incorpori a una declaració responsable o a una comunicació prèvia.
d) Les modificacions de la instal·lació que alterin les condicions amb què es va fer la comunicació prèvia i, en el seu cas, la declaració responsable, sense haver fet una nova comunicació.
f) L'excés en l'aforament establert en la comunicació, si comporta un risc per a la seguretat dels usuaris i usuàries.
c) L'excés no ocasional en l'aforament establert en la comunicació, si no comporta un risc per a la seguretat dels usuaris i usuàries.
e) Permetre la utilització de dependències o serveis de la instal·lació a persones o grups aliens a les finalitats de les instal·lacions d'infants i joves quan dificulti l'activitat normal dels seus usuaris i usuàries.
b) El funcionament de la instal·lació sense l'autorització preceptiva corresponent.
d) Les modificacions de la instal·lació que alterin les condicions amb què se'n va autoritzar el funcionament, per a les quals calgui autorització prèvia, sense haver-la obtinguda.
f) L'excés de l'ocupació permesa, si comporta un risc per a la seguretat dels usuaris.
c) L'excés no ocasional de l'ocupació permesa, si no comporta un risc per a la seguretat dels usuaris.
e) El fet de permetre la utilització de dependències o serveis de la instal·lació a persones o grups aliens a les finalitats per a les quals ha estat autoritzada la instal·lació i que dificulti l'activitat normal dels seus usuaris.
Les entitats locals han d'informar l'òrgan competent en matèria de joventut de l'Administració de la Generalitat de la documentació que reben en aplicació de l'article 3.1 i de les sancions que imposen en compliment d'aquesta Llei.
-1 Per a l'atorgament de les autoritzacions de funcionament de les instal·lacions juvenils regulades en aquesta Llei s'ha d'establir per reglament un procediment unitari que ha d'integrar en els seus tràmits les llicències, els permisos, les autoritzacions i els informes vinculants que, d'acord amb l'ordenament jurídic vigent, s'hagin de concedir en matèries que siguin concurrents amb l'activitat objecte d'aquesta Llei.
-2 Els ens locals han d'informar la Direcció General de Joventut sobre les llicències d'obertura i les autoritzacions de funcionament que atorguin i sobre les sancions que imposin en compliment d'aquesta Llei.
-1 D'acord amb allò que disposa l'article 71 del Text refós de la Llei municipal i de règim local de Catalunya, aprovat pel Decret legislatiu 2/2003, de 28 d'abril, els municipis poden exercir per delegació potestats d'execució en la matèria objecte d'aquesta Llei, les quals han d'incloure la gestió i tramitació que deriva de la comunicació prèvia, les facultats d'inspecció i també les de sanció previstes a l'article 14, sempre que s'adopti un acord exprés en aquest sentit en el qual es justifiqui la capacitat tècnica, financera i de gestió per dur-les a terme.
S'ha d'informar l'Administració de la Generalitat d'aquest acord, segons el que preveu la normativa de règim local.
-1 D'acord amb el que disposa l'article 68 de la Llei 8/1987, de 15 d'abril, Municipal i de Règim Local de Catalunya, els municipis poden exercir potestats d'execució en la matèria objecte d'aquesta Llei, les quals han d'incloure les facultats d'autorització i d'inspecció i les de sanció previstes en l'article 14, sempre que s'adopti un acord exprés en aquest sentit, en el qual es justifiqui la capacitat tècnica, financera i de gestió per a dur-les a terme.
Aquest acord ha d'ésser comunicat a l'Administració de la Generalitat en els termes previstos en la normativa de Règim Local.