Algunes plantes emmagatzemen aigua i nutrients (principalment hidrats de carboni) en diferents tipus d'òrgans d'emmagatzematge subterrani (USOs).
Els humans vam aprendre a aprofitar aquests recursos, gestionant-los i explotant-los al llarg de la Història.
Tot i això, malgrat la seva importància com a aliments, matèries primeres i medicaments en el passat, quan es tracta del registre arqueològic no estan representats, a causa no tan sols de la recuperació, sinó també de limitacions metodològiques.
CHUFA establirà una metodologia sistemàtica, unint diferents disciplines per a un estudi multi-proxy.
En primer lloc, utilitzarem diferents tècniques de microscòpia (ESEM, 3Dscanner i microCT) per crear material de referència que ens permeti assolir la identificar de restes arqueològiques.
En segon lloc, es crearan i s'utilitzaran eines d'arqueologia experimental per registrar i reconèixer els patrons de traces d'ús de les activitats de recollida i processament d'USOs.
Com a resultat, es crearà una col·lecció botànica de referència d'USOs i una base de dades sobre traces d'ús i residus d'ús experimental sobre material experimental i es posarà a disposició en línia.
Tota l'acció proporcionarà als arqueobotanics, especialistes en anàlisis de traces d'us i als arqueòlegs en general, amb material de referència per a la identificació dels USOs i el seu processament en jaciments arqueològics.
Finalment, aquestes noves possibilitats permetran omplir un buit en la investigació dels caçadors-recol·lectors i més enllà.
Els meus interessos se centren tant el treball comparatiu sobre les polítiques de ciutat intel·ligent o smart city com en com es "mouen" aquestes entre ciutats amb especial focus en el "model" Barcelona i les mobilitats de la "sobirania tecnològica".
Tanmateix, a causa del gir de l'Ajuntament cap a l'"humanisme tecnològic" i l'impacte de la pandèmia he hagut de canviar parcialment el meu focus de recerca.
Ara estic prevalentment explorant el "dret a la ciutat intel·ligent" i les seves alternatives, basant-me i continuant alguns treballs que he realitzat prèviament sobre infraestructures comunals, comuns digitals i l'ètica de dades.
En poques paraules, investigar no només el que està passant a Barcelona, sinó explorar en la mesura del possible la Coalició per als Drets Digitals o Eurocities, dos xarxes de ciutats on Barcelona juga un paper destacat.
Com els projectes de ciutat intel·ligent "alternatius" viatgen?
A través de quins espais i mitjans polítics és aquesta "visió" traduïda (o no) en diferents contextos?
Si considerem la "ciutat intel·ligent" barcelonina un experiment situat, com potser propagat aquest model en contextos diferents?
Qui posa en marxa una visió alternativa de "ciutat intel·ligent"?
Aquesta investigació adoptarà una perspectiva comparativa i, per tant, se centrarà en els efectes de replicació i adopció que aquest ideal ha estat promovent a escala nacional i europea.
Té com a objectiu el mapatge de la xarxa actual de ciutats (o iniciatives de ciutat) i la seva evolució que segueixen la trajectòria de la "ciutat intel·ligent" alternativa i els seus intents de replicar, traduir o escalar aquesta política per als seus propis propòsits.
A més, contribuiré a un altre projecte de recerca, "Smart Cities in Global Comparative Perspective", que compara Calgary, Toronto, Singapur, Seül, Taipei, Estocolm i Barcelona, ciutats, algunes d'elles, que també formen part de la coalició per a drets digitals.
He estat professor associat a Goldsmiths, Universitat de Londres, on vaig obtenir el doctorat en Sociologia al 2013.
També he estat professor visitant a la Universitat d'Anvers (Smart City Summer School), al Royal Holloway (Màster en Geografia Cultural), a la Universitat de Modena (Màster en Geografia Econòmica), i a CAPA London (Estudis Urbans).
Troba els meus projectes a Open Science Framework i les meves publicacions a la Zotero Community
Títol del projecte: Chert Road.
Es tracta d'un projecte de recerca pertanyent a l'àrea de coneixement de les Humanitats i al camp d'especialització de la prehistòria que contempla, no obstant, l'ús de coneixements propis d'altres disciplines científiques com la geologia i la geoquímica.
És, per tant, un projecte multidisciplinari on diverses disciplines científiques convergeixen amb la voluntat de millorar el coneixement de les comunitats humanes del passat.
Aquest projecte té per objectiu principal millorar el coneixement sobre la mobilitat dels grups de caçadors-recol·lectors que durant el paleolític i el mesolític van freqüentar el NE peninsular.
Així, a través de l'anàlisi de les restes en sílex recuperades en diferents jaciments prehistòrics, pretenem augmentar el coneixement sobre les estratègies de mobilitat de les societats del passat.
Aquest estudi es desenvolupa a través d'anàlisis texturals, micropaleontològics i petrogràfics del sílex amb la incorporació d'estudis geoquímics a través de dues tècniques analítiques principals: la Fluorescència de Raigs X per energia dispersiva (ED-XRF) i l'Espectrometria de Masses amb Plasma acoblat inductivament i sistema d'ablació làser (LA-ICP-MS).
Per al correcte desenvolupament del projecte es plantegen diverses estades de recerca en laboratoris de reconegut prestigi internacional, així com un intens treball de camp per a la recuperació de noves restes prehistòriques susceptibles de ser incorporades al projecte.
Títol del projecte: L'ascens de les monarquies compostes a l'edat mitjana: la Corona d'Aragó i els seus dominis
La baixa edat mitjana es va caracteritzar per l'existència d'unions polítiques i de confederacions de territoris que funcionaven a nivell suprarregional.
Governar aquests estats múltiples no era fàcil i, tant a conseqüència de la seva excepcionalment llarga història com també de la seva riquesa documental, la Corona de Aragó no només ofereix un exemple extraordinari d'aquest tipus d'estats, sinó que també pot ser crucial per entendre el successiu èxit de l'imperi espanyol en un món més globalitzat.
L'objectiu d'aquest projecte és estudiar la praxi de funcionament de la Corona d'Aragó, i de quina manera els seus monarques van controlar els seus dominis compostos i transmediterranis.
En fer-ho, el projecte L'ascens de les monarquies compostes a l'edat mitjana: la Corona d'Aragó i els seus dominis analitzarà l'aparició d'un know-how comú entre els diversos territoris de la unió catalanoaragonesa, el desenvolupament de les estratègies governamentals, i les eines diplomàtiques amb les quals els sobirans governaren la Corona, l'evolució del procés de negociació entre el centre i les perifèries, i altres aspectes com l'economia, la diplomàcia i l'ús de diversos idiomes.
A més a més, en un nivell de conceptualització més elevat, aquest projecte abordarà també una comparació entre els diversos territoris que composaven la Corona de Aragó.
Per fer front a problemes semblants, els sobirans catalanoaragonesos van haver de modelar les seves polítiques, canviar les seves prioritats i adaptar les institucions per tal de respondre a les diverses necessitats polítiques i socials dels diversos territoris que tenien sota el seu domini.
A través de l'estudi de la Corona d'Aragó, el projecte vol aportar una aproximació innovadora al debat clàssic de l'emergència de l'estat a l'edat mitjana, desplaçant l'atenció des del nivell de l'estat "delimitat territorialment" fins al nivell de l'estat "supranacional".
D'aquesta manera, la Corona d'Aragó pot esdevenir un ineludible model d'estudi, comparable amb altres exemples occidentals i no occidentals, capaç de depassar, en una escala d'història global, l'impacte d'aquest domini transmediterrani.