Ensenyaments artístics superiors i expedició de títols
Reconeixement i transferència de crèdits
Estructura dels ensenyaments artístics superiors oficials
Ensenyaments artístics de màster
Ensenyaments artístics superiors oficials conduents als títols superiors d'ensenyaments artístics
Contingut bàsic per al disseny dels plans d'estudis dels títols superiors d'ensenyaments artístics
Accés als ensenyaments oficials conduents als títols superiors d'ensenyaments artístics
Ensenyaments artístics oficials de màster
Disseny dels plans d'estudis del títol de màster
Accés als ensenyaments artístics oficials de màster
Admissió als ensenyaments artístics oficials de màster
Renovació de l'acreditació dels títols dels ensenyaments artístics oficials de màster
Qualitat i avaluació dels títols dels ensenyaments artístics superiors
Implantació de les nous ensenyaments i incorporació dels estudiants
Efectes dels títols corresponents a l'ordenació anterior
Accés als ensenyaments universitaris oficials
Autonomia dels centres d'ensenyaments artístics superiors
Incorporació als nous ensenyaments
La Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació, regula de manera específica als articles 54 a 58 els ensenyaments artístics superiors i assenyala com a tals els estudis superiors de música i dansa, els ensenyaments d'art dramàtic, els ensenyaments de conservació i restauració de béns culturals i els estudis superiors de disseny i d'arts plàstiques, entre els quals s'inclouen els de ceràmica i de vidre.
L'article 46.2 d'aquesta Llei estableix que la definició del contingut i de l'avaluació dels ensenyaments artístics superiors s'ha de fer en el context de l'ordenació de l'educació superior espanyola en el marc europeu, amb la participació del Consell Superior d'Ensenyaments Artístics i, si s'escau, del Consell d'Universitats, i l'article 58 indica que correspon al Govern, amb la consulta prèvia a les comunitats autònomes i al Consell Superior d'Ensenyaments Artístics, definir l'estructura i el contingut bàsic dels diferents títols dels ensenyaments artístics superiors i establir les condicions per a l'oferta d'estudis de postgrau en els centres que imparteixen aquests ensenyaments.
Aquest Reial decret, seguint els principis establerts per l'esmentada Llei, ordena els ensenyaments artístics superiors des de la doble perspectiva de la seva integració en el sistema educatiu i el plantejament global del conjunt dels ensenyaments artístics, i els dota d'un espai propi i flexible de conformitat amb els principis de l'Espai Europeu de l'Educació Superior.
Amb aquesta finalitat es proposa un canvi estructural basat en la flexibilitat en l'organització de l'ensenyament i la renovació de les metodologies docents, l'objectiu del qual se centra en el procés d'aprenentatge de l'estudiant, l'adquisició de competències, l'adequació dels procediments d'avaluació, la realització de pràctiques externes, la mobilitat dels estudiants i la promoció de l'aprenentatge al llarg de la vida.
D'acord amb aquest plantejament, es proposa la incorporació del sistema europeu de reconeixement, transferència i acumulació de crèdits ECTS, com la unitat de mesura que reflecteix els resultats de l'aprenentatge i el volum de treball realitzat per l'estudiant per assolir les competències de cada ensenyament i l'expedició del suplement europeu al títol a fi de promoure la mobilitat d'estudiants i titulats espanyols en l'Espai Europeu de l'Ensenyament Superior.
Aquest Reial decret estructura els ensenyaments artístics superiors en grau i postgrau i preveu en aquest últim nivell els ensenyaments de màster i els estudis de doctorat en l'àmbit de les disciplines que els són pròpies mitjançant convenis amb les universitats.
Així mateix, s'estableixen les directrius per al disseny dels títols corresponents i, si s'escau, les condicions i el procediment per a la verificació i l'acreditació d'aquests.
Per aconseguir aquests objectius, els centres d'ensenyaments artístics superiors han de disposar d'autonomia en els àmbits organitzatiu, pedagògic i econòmic, i correspon a les administracions educatives impulsar aquests centres i dotar-los dels recursos necessaris per garantir el compliment dels principis que sustenten el nou espai comú europeu.
Entre els principis generals que han d'inspirar els nous títols, s'ha de tenir en compte que la formació en qualsevol activitat professional ha de contribuir al coneixement i desenvolupament dels drets humans, els principis democràtics, els principis d'igualtat entre dones i homes, de solidaritat, de protecció mediambiental, d'accessibilitat universal i disseny per a tots, de respecte al patrimoni cultural i natural i de foment de la cultura de la pau.
Aquest Reial decret consta de sis capítols, vuit disposicions addicionals i tres disposicions finals.
En el capítol I s'articula l'objecte, àmbit d'aplicació i expedició dels títols, la definició dels crèdits europeus, el sistema de qualificacions i el reconeixement i transferència dels esmentats crèdits.
En el capítol II es regulen els tres cicles corresponents als ensenyaments artístics superiors oficials: ensenyaments de grau, ensenyaments de màster i estudis de doctorat.
En el capítol III, dedicat als ensenyaments de grau, s'estableix el contingut bàsic per al disseny dels plans d'estudis i per a l'accés a aquests.
En el capítol IV, dedicat als ensenyaments de màster, s'estableixen igualment les condicions per al registre dels títols, per al disseny dels plans d'estudis i per a l'accés i l'admissió, així com la renovació de l'acreditació dels títols.
El capítol V s'ocupa del suplement europeu al títol com a document que acompanya cadascun dels títols d'educació superior de caràcter oficial i validesa en tot el territori nacional.
El capítol VI es refereix als sistemes i procediments d'avaluació periòdics de la qualitat d'aquests ensenyaments.
A més, aquest Reial decret es refereix als efectes dels títols, la implantació dels nous ensenyaments i incorporació a aquests dels estudiants, a programes de recerca, a l'autonomia dels centres i a l'articulació de l'oferta d'aquests ensenyaments.
En el procés d'elaboració d'aquest Reial decret han estat consultades les comunitats autònomes i n'han emès informe el Consell Superior d'Ensenyaments Artístics, el Consell d'Universitats i el Ministeri de Política Territorial.
En virtut d'això, a proposta del ministre d'Educació, amb l'aprovació prèvia de la ministra de la Presidència, d'acord amb el Consell d'Estat i amb la deliberació prèvia del Consell de Ministres a la reunió del dia 23 d'octubre de 2009,
Aquest Reial decret té com a objecte desplegar l'estructura i els aspectes bàsics de l'ordenació dels ensenyaments artístics superiors, d'acord amb el que preveu l'article 58 de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació, i de conformitat amb les línies generals emanades de l'Espai Europeu d'Educació Superior.
Les disposicions que conté aquest Reial decret són aplicables als ensenyaments artístics superiors a què es refereix la secció III del capítol VI de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació, en tot el territori nacional.
Els centres d'ensenyaments artístics superiors imparteixen els ensenyaments a què es refereix l'article 58.3 de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació.
Els títols corresponents als ensenyaments regulats per aquest Reial decret són homologats per l'Estat i expedits per les administracions educatives en les condicions que preveu l'article 6 bis.6 de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig.
Els títols a l'obtenció dels quals condueix la superació dels ensenyaments artístics superiors han de ser inscrits en el Registre estatal de centres docents no universitaris, i acreditats, si s'escau, d'acord amb les previsions que conté aquest Reial decret.
Entre els principis generals que han d'inspirar el disseny dels nous títols, els plans d'estudis han de tenir en compte que qualsevol activitat professional s'ha de realitzar:
a ) Des del respecte als drets fonamentals i d'igualtat entre homes i dones, de manera que s'han d'incloure, en els plans d'estudis en què escaigui, ensenyaments relacionats amb aquests drets.
b ) Des del respecte i la promoció dels drets humans i els principis d'accessibilitat universal i disseny per a tothom de conformitat amb el que estableix la disposició final desena de la Llei 51/2003, de 2 de desembre, d'igualtat d'oportunitats, no-discriminació i accessibilitat universal de les persones amb discapacitat, de manera que s'han d'incloure, en els plans d'estudis en què escaigui, ensenyaments relacionats amb aquests drets i principis.
c ) D'acord amb els valors propis d'una cultura de la pau i de valors democràtics, de manera que s'han d'incloure, en els plans d'estudis en què escaigui, ensenyaments relacionats amb aquests valors.
D'acord amb el sistema europeu de transferència de crèdits que regula el Reial decret 1125/2003, de 5 de setembre, pel qual s'estableix el sistema europeu de crèdits i el sistema de qualificacions en les titulacions universitàries de caràcter oficial i validesa en tot el territori nacional, l'haver acadèmic que representa el compliment dels objectius previstos en els plans d'estudis conduents a l'obtenció de títols oficials d'ensenyaments artístics superiors es mesura en crèdits europeus ECTS.
En aquesta unitat de mesura s'integren els ensenyaments teòrics i pràctics, així com altres activitats acadèmiques dirigides, amb inclusió de les hores d'estudi i de treball que l'estudiant ha de realitzar per assolir els objectius formatius propis de cadascuna de les matèries del corresponent pla d'estudis.
El nombre total de crèdits establert en els plans d'estudis per a cada curs acadèmic és de 60.
El nombre de crèdits ha de ser distribuït entre la totalitat de les matèries integrades en el pla d'estudis que hagi de cursar l'estudiant.
En l'assignació de crèdits per a cada matèria i assignatura que configurin el pla d'estudis s'ha de computar el nombre d'hores de treball requerides per a l'adquisició pels estudiants dels coneixements, capacitats i destreses corresponents.
En aquesta assignació s'hi han d'incloure les hores corresponents a les classes lectives, teòriques o pràctiques, les hores d'estudi, les dedicades a la realització de seminaris, treballs, pràctiques i projectes i les exigides per a la preparació i realització dels exàmens i proves d'avaluació.
Aquesta assignació de crèdits i l'estimació del corresponent nombre d'hores, s'entén referida a un estudiant dedicat a cursar a temps complet els estudis corresponents als ensenyaments artístics superiors durant un mínim de 36 i un màxim de 40 setmanes per curs acadèmic.
El nombre mínim d'hores, per crèdit, és de 25 i el nombre màxim de 30.
L'estructura de crèdits definida es refereix a un curs complet.
En cas que l'estudiant realitzi estudis a temps parcial, se li ha de reconèixer la part corresponent.
L'obtenció dels crèdits corresponents a una matèria comporta haver superat els exàmens o les proves d'avaluació corresponents.
El nivell d'aprenentatge aconseguit pels estudiants s'expressa mitjançant qualificacions numèriques que s'han de reflectir en el seu expedient acadèmic, juntament amb el percentatge de distribució d'aquestes qualificacions sobre el total d'estudiants que hagin cursat les matèries corresponents en cada curs acadèmic.
La mitjana de l'expedient acadèmic de cada estudiant és el resultat de l'aplicació de la fórmula següent: suma dels crèdits obtinguts per l'estudiant multiplicats cadascun d'ells pel valor de les qualificacions que corresponguin i dividida pel nombre de crèdits totals obtinguts per l'estudiant.
Els resultats obtinguts per l'estudiant en cadascuna de les assignatures del pla d'estudis s'han de qualificar en funció de la següent escala numèrica de 0 a 10, amb expressió d'un decimal, a la qual es pot afegir la corresponent qualificació qualitativa:
Els crèdits obtinguts per reconeixement de crèdits corresponents a activitats formatives no integrades en el pla d'estudis no han de ser qualificats numèricament ni computen als efectes de còmput de la mitjana de l'expedient acadèmic.
La menció «matrícula d'honor» es pot atorgar als estudiants que hagin obtingut una qualificació igual o superior a 9,0.
El seu nombre no pot excedir el cinc per cent dels estudiants matriculats en una assignatura en el corresponent curs acadèmic, llevat que el nombre d'estudiants matriculats sigui inferior a 20, cas en el qual es pot concedir una sola «matrícula d'honor».
Per tal de fer efectiva la mobilitat d'estudiants, tant dins del territori nacional com fora, les administracions educatives han de fer pública la normativa sobre el sistema de reconeixement i transferència de crèdits dels ensenyaments artístics superiors.
Als efectes que preveu aquest Reial decret, s'entén per reconeixement l'acceptació per una administració educativa dels crèdits que s'han obtingut en uns ensenyaments oficials, en centres d'ensenyaments artístics superiors o un altre centre de l'Espai Europeu de l'Educació Superior i que són computats als efectes de l'obtenció d'un títol oficial.
L'experiència laboral i professional acreditada també pot ser reconeguda en forma de crèdits que computen als efectes de l'obtenció d'un títol oficial, sempre que aquesta experiència estigui relacionada amb les competències inherents al títol esmentat.
El nombre de crèdits que siguin objecte de reconeixement a partir d'experiència professional o laboral no pot ser superior, en el seu conjunt, al 15 per cent del total de crèdits que constitueixen el pla d'estudis.
El reconeixement d'aquests crèdits no incorpora la seva qualificació per la qual cosa no computen als efectes de baremació de l'expedient.
En tot cas no poden ser objecte de reconeixement els crèdits corresponents als treballs de fi d'estudis i màster.
Així mateix, la transferència de crèdits implica que, en els documents acadèmics oficials acreditatius dels ensenyaments seguits per cada estudiant, s'hi han d'incloure la totalitat dels crèdits obtinguts en ensenyaments oficials cursats amb anterioritat, en centres d'ensenyaments artístics superiors o un altre centre de l'Espai Europeu de l'Educació Superior, que no hagin conduït a l'obtenció d'un títol oficial.
Tots els crèdits obtinguts per l'estudiant en ensenyaments artístics oficials cursats en qualsevol comunitat autònoma, els transferits, els reconeguts i els superats per a l'obtenció del corresponent títol, han de ser inclosos en el seu expedient acadèmic i reflectits en el suplement europeu al títol.
Els centres d'ensenyaments artístics superiors als quals es refereix l'article 58.3 de la Llei orgànica, de 3 de maig, poden oferir ensenyaments conduents al títol superior d'ensenyaments artístics, i de màster.
Així mateix, i de conformitat amb l'article 58.5 de l'esmentada Llei orgànica, les administracions educatives han de fomentar convenis amb les universitats per a l'organització d'estudis de doctorat propis dels ensenyaments artístics.
Els ensenyaments artístics conduents al títol superior d'ensenyaments artístics tenen com a finalitat l'obtenció per part de l'estudiant d'una formació general, en una o diverses disciplines, i una formació orientada a la preparació per a l'exercici d'activitats de caràcter professional.
Els títols superiors d'ensenyaments artístics tenen la denominació que s'estableix a continuació, seguida de l'especialitat corresponent:
Títol superior de conservació i restauració de béns culturals
Títol superior d'arts plàstiques
Els títols superiors d'ensenyaments artístics queden inclosos a tots els efectes en el nivell 2 del Marc espanyol de qualificacions per a l'educació superior i són equivalents al títol universitari de grau.
La superació dels ensenyaments de màster dóna dret a l'obtenció del títol de màster en ensenyaments artístics.
Els ensenyaments artístics de màster tenen com a finalitat l'adquisició per l'estudiant d'una formació avançada, de caràcter especialitzat o multidisciplinari, orientada a l'especialització acadèmica o professional, o bé a promoure la iniciació en tasques investigadores.
La denominació dels títols de màster és: «màster en ensenyaments artístics» seguit de la denominació específica del títol.
Les administracions educatives, d'acord amb l'article 58.5 de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació, han de fomentar convenis amb les universitats per a l'organització d'estudis de doctorat propis dels ensenyaments artístics.
Aquests convenis han d'incloure els criteris d'admissió i les condicions per a la realització i elaboració de la tesi doctoral i la seva adequació a les particularitats dels ensenyaments artístics superiors entre els quals es pot considerar la interpretació i la creació, de conformitat amb el que estableix aquest Reial decret.
De conformitat amb l'article 58.1 de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, el Govern ha de definir, d'acord amb les directrius que estableix aquest Reial decret, i prèvia consulta a les comunitats autònomes i al Consell Superior d'Ensenyaments Artístics, el contingut bàsic al qual s'han d'adequar els plans d'estudis conduents a l'obtenció dels títols superiors d'ensenyaments artístics en les especialitats corresponents, que s'ha de referir a les competències, matèries i els seus descriptors, continguts i nombre de crèdits corresponents.
Les administracions educatives, en l'àmbit de les seves competències, han d'aprovar el pla d'estudis corresponent a cada títol, d'acord amb el que estableix aquest Reial decret.
Els plans d'estudis esmentats s'han de publicar en els butlletins oficials respectius.
El Ministeri d'Educació, Cultura i Esport, a través de l'Alta Inspecció de l'Estat, en l'exercici de les seves funcions, ha de vetllar pel compliment del que estableixen la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, i el present Reial decret.
Els plans d'estudis han de tenir 240 crèdits, que han de contenir tota la formació teòrica i pràctica que l'estudiant hagi d'adquirir: matèries de formació bàsica pròpies del seu àmbit, matèries obligatòries i optatives, seminaris, pràctiques externes, treballs dirigits, treball de fi d'estudis i altres activitats formatives.
Si es programen pràctiques externes, aquestes han de tenir una extensió màxima de 60 crèdits i s'han d'oferir preferentment en la segona meitat del pla d'estudis.
Aquests ensenyaments han de concloure amb l'elaboració i presentació d'un treball de fi d'estudis per part de l'estudiant, que ha de tenir una extensió mínima de 6 crèdits i màxima de 30 crèdits, s'ha de fer en la fase final del pla d'estudis i ha d'estar orientat a l'avaluació de competències associades al títol.
Els estudiants poden obtenir reconeixement acadèmic en crèdits per la participació en activitats culturals, esportives, de representació estudiantil, solidàries i de cooperació fins a un màxim de 6 crèdits del total del pla d'estudis cursat.
L'accés als ensenyaments oficials conduents als títols superiors d'ensenyaments artístics en els diferents àmbits requereix estar en possessió del títol de batxiller o haver superat la prova d'accés a la universitat per a majors de 25 anys, així com la superació de les corresponents proves específiques a què es refereixen els articles 54, 55, 56 i 57 de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig.
Les administracions educatives han de disposar de sistemes d'informació i procediments d'acollida i orientació dels estudiants de nou ingrés per facilitar la seva incorporació als ensenyaments artístics superiors corresponents.
Aquests sistemes i procediments han d'incloure, en el cas d'estudiants amb necessitats educatives especials derivades de discapacitat, els serveis de suport i assessorament adequats, que han de valorar la necessitat de possibles adaptacions curriculars.
Les administracions educatives han d'enviar la proposta dels plans d'estudis dels ensenyaments artístics superiors del títol de màster per a la seva homologació pel Ministeri d'Educació.
El Ministeri d'Educació ha d'enviar el pla d'estudis a l'Agència Nacional d'Avaluació de la Qualitat i Acreditació o, si s'escau, a l'agència d'avaluació de la comunitat autònoma corresponent, que l'ha d'avaluar d'acord amb els protocols que a aquest efecte s'estableixin.
L'agència d'avaluació ha d'elaborar una proposta d'informe en termes favorables o desfavorables al pla d'estudis presentat i hi pot incloure, si s'escau, recomanacions de modificació, i l'ha de remetre a l'administració educativa corresponent perquè en el termini de vint dies naturals presenti al·legacions.
L'agència d'avaluació ha d'enviar l'informe definitiu al Ministeri d'Educació, Cultura i Esport juntament amb la memòria actualitzada.
El Ministeri d'Educació ha d'enviar el pla d'estudis al Consell Superior d'Ensenyaments Artístics perquè n'emeti informe.
En el termini de sis mesos des que es va iniciar el procediment, el Ministeri d'Educació, Cultura i Esport, vistos els informes del Consell Superior d'Ensenyaments Artístics i de l'agència avaluadora corresponent, ha de dictar resolució d'homologació.
Aquesta resolució s'ha de comunicar a l'administració educativa interessada, juntament amb els informes emesos per l'agència avaluadora corresponent i el Consell Superior d'Ensenyaments Artístics, i s'ha de publicar en el Butlletí Oficial de l'Estat.
Contra la resolució d'homologació, l'administració educativa corresponent pot recórrer davant el Ministeri d'Educació.
La inscripció en el Registre estatal de centres docents no universitaris a què es refereix aquest article té com a efecte la consideració inicial de títol acreditat.
Les modificacions dels plans d'estudis de màster s'han d'aprovar per les administracions educatives i s'han de notificar al Ministeri d'Educació, Cultura i Esport.
En el cas que aquestes modificacions no suposin un canvi en la naturalesa i els objectius del títol inscrit, o hagin transcorregut tres mesos sense pronunciament exprés, la modificació es considera acceptada.
En cas contrari, es considera que es tracta d'un nou pla d'estudis i així s'ha de comunicar als efectes d'iniciar, si s'escau, el procediment que estableix el present Reial decret.
En aquest supòsit, el pla d'estudis anterior es considera extingit i se n'ha de donar compte per a la seva oportuna anotació en el Registre estatal de centres docents no universitaris.
Els plans d'estudis dels títols de màster han de ser elaborats per les administracions educatives a iniciativa pròpia o a proposta dels centres, i inscrits en el Registre estatal de centres docents no universitaris, d'acord amb el que estableix el present Reial decret.
Aquests plans d'estudis tenen entre 60 i 120 crèdits, que han de contenir tota la formació teòrica i pràctica que l'estudiant ha de rebre: matèries obligatòries, matèries optatives, seminaris, pràctiques externes, treballs dirigits, treball de fi de màster, activitats d'avaluació, i altres que siguin necessàries segons les característiques pròpies de cada títol.
Aquests ensenyaments finalitzen amb l'elaboració i defensa pública d'un treball d'interpretació, de creació o d'investigació fi de màster, que ha de tenir entre 6 i 30 crèdits.
Per accedir als ensenyaments oficials de màster s'ha de tenir un títol superior oficial d'ensenyaments artístics, un títol oficial de graduat o graduada o el seu equivalent expedit per una institució de l'Espai Europeu d'Educació Superior que faculti el país expedidor del títol per a l'accés als ensenyaments de màster.
Així mateix, hi poden accedir els titulats de conformitat amb sistemes educatius aliens a l'Espai Europeu d'Educació Superior sense necessitat de l'homologació dels seus títols, prèvia comprovació per l'administració educativa competent que aquells acrediten un nivell de formació equivalent.
L'accés per aquesta via no implica, en cap cas, l'homologació del títol previ que tingui l'interessat, ni el seu reconeixement a altres efectes que el de cursar els ensenyaments artístics de màster.
Els estudiants poden ser admesos a un màster, de conformitat amb els requisits específics i criteris de valoració de mèrits que, si s'escau, siguin propis del títol de màster o estableixi l'administració educativa competent.
Les administracions educatives han d'incloure els procediments i els requisits d'admissió en el pla d'estudis, entre els quals hi poden haver requisits de formació prèvia específica en algunes disciplines.
Aquests sistemes i procediments han d'incloure, en el cas d'estudiants amb necessitats educatives específiques derivades de la condició de discapacitat, els serveis i suport i assessorament adequats, que han d'avaluar la necessitat de possibles adaptacions curriculars.
Els títols de màster dels ensenyaments artístics superiors oficials s'han de sotmetre a un procediment d'avaluació cada 6 anys a comptar de la data de l'homologació, amb la finalitat de mantenir l'acreditació.
L'acreditació dels títols s'ha de mantenir quan obtinguin un informe d'acreditació positiu efectuat per l'ANECA o els òrgans d'avaluació creats per les comunitats autònomes, la qual cosa s'ha de comunicar al Registre estatal de centres docents no universitaris, per a la renovació de la inscripció.
Per obtenir un informe positiu s'ha de comprovar que el pla d'estudis corresponent s'està portant a terme d'acord amb el projecte autoritzat, mitjançant una avaluació que ha d'incloure, en tot cas, una visita externa al centre docent.
En cas d'informe negatiu, s'ha de comunicar a l'administració educativa competent perquè les deficiències trobades puguin ser solucionades.
Si no ho són, el títol causa baixa en el Registre i perd el caràcter oficial i la validesa en tot el territori nacional, i en la resolució corresponent s'han d'establir les garanties necessàries per als estudiants que estiguin cursant aquests estudis.
L'ANECA i els òrgans d'avaluació que les comunitats autònomes determinin, han de fer un seguiment dels títols registrats, basant-se en la informació pública disponible, fins al moment que s'hagin de sotmetre a l'avaluació per renovar la seva acreditació.
En cas que es detecti alguna deficiència, aquesta ha de ser comunicada a l'administració educativa competent perquè pugui ser solucionada.
Amb la finalitat de promoure la mobilitat d'estudiants i titulats espanyols a l'Espai Europeu d'Educació Superior, les administracions educatives han d'expedir, juntament amb el títol, el suplement europeu al títol, d'acord amb les característiques que es determinin per reglament.
El suplement europeu al títol és el document que acompanya cadascun dels títols de l'educació superior de caràcter oficial i validesa en tot el territori nacional, amb la informació unificada, personalitzada per a cada titulat superior, sobre els estudis cursats, els resultats obtinguts, les capacitats professionals adquirides i el nivell de la seva titulació en el sistema nacional d'educació superior.
El suplement europeu al títol ha de contenir la informació següent:
Informació sobre el nivell de la titulació.
Informació sobre el contingut i els resultats obtinguts.
Informació sobre la funció de la titulació.
Informació sobre el sistema nacional d'educació superior.
En el cas d'estudiants que cursin només una part dels estudis conduents a un títol dels ensenyaments artístics superiors de caràcter oficial i validesa en tot el territori nacional, no s'ha d'expedir el suplement europeu al títol sinó únicament una certificació d'estudis, amb el contingut del model del suplement que sigui procedent.
Les administracions educatives han d'impulsar sistemes i procediments d'avaluació interna i avaluació externa periòdiques de la qualitat d'aquests ensenyaments.
Els criteris bàsics de referència són els definits i regulats en el context de l'Espai Europeu d'Educació Superior.
Per a això, els òrgans d'avaluació que les administracions educatives determinin, en l'àmbit de les seves competències, han de dissenyar i executar en col·laboració amb els centres d'ensenyaments artístics superiors els plans d'avaluació interna i avaluació externa corresponents.
L'avaluació de la qualitat d'aquests ensenyaments té com a objectiu millorar l'activitat docent, investigadora i de gestió dels centres, i també fomentar l'excel·lència i mobilitat d'estudiants i professorat.
Els títols a què es refereix aquest Reial decret són equivalents, a tots els efectes, als corresponents títols universitaris de grau i màster.
Els aspectes relacionats amb la implantació de les nous ensenyaments i la incorporació a aquests dels estudiants es regulen a la normativa específica de cada títol.
Els títols dels ensenyaments artístics superiors oficials obtinguts de conformitat amb plans d'estudis anteriors als regulats en el present Reial decret mantenen tots els seus efectes acadèmics i, si s'escau, professionals.
Els qui estiguin en possessió de títols d'ensenyaments artístics superiors oficials d'ordenacions anteriors i pretenguin obtenir un dels títols superiors d'ensenyaments artístics esmentats en aquest Reial decret, han d'obtenir el reconeixement de crèdits que sigui procedent, als efectes de cursar els crèdits restants necessaris per a l'obtenció del títol superior corresponent.
De conformitat amb el reconeixement establert als articles 54, 55, 56, 57 i 58, de la Llei 2/2006, de 3 de maig, d'educació, d'equivalències de titulacions dels ensenyaments artístics superiors i els ensenyaments universitaris, els títols oficials dels ensenyaments artístics superiors permeten l'accés als ensenyaments universitaris oficials de màster i doctorat, sense perjudici d'altres criteris d'admissió que, si s'escau, determini la universitat a la qual es pretengui accedir.
Els centres d'ensenyaments artístics superiors disposen d'autonomia en els àmbits organitzatiu, pedagògic i de gestió, i el seu funcionament ha de garantir el compliment de les seves funcions, d'acord amb l'article 107.3 de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació.
Les administracions educatives han de dotar els centres d'ensenyaments artístics superiors dels recursos necessaris per facilitar el seu funcionament, desenvolupar els seus objectius en les àrees de la docència, la recerca i la creació artística, d'acord amb l'article 120.3 de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació, i la normativa que la desplega.
Així mateix, els centres disposen d'autonomia en la seva gestió econòmica d'acord amb l'article 123.1 de la llei orgànica esmentada.
Les administracions educatives han de regular la participació en els centres que imparteixin ensenyaments artístics superiors d'acord amb la normativa bàsica que estableixi el Govern.
Amb caràcter d'excepcionalitat i d'acord amb l'article 69.5 de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, les administracions educatives poden establir l'accés directe dels majors de 18 anys d'edat als ensenyaments artístics superiors en general mitjançant la superació d'una prova específica, regulada i organitzada per les administracions educatives, que acrediti que l'aspirant té els coneixements, les habilitats i les aptituds necessaris per cursar amb aprofitament els ensenyaments corresponents, així com l'accés directe als estudis superiors de música o de dansa dels majors de 16 anys en les mateixes condicions.
El present Reial decret té caràcter bàsic i es dicta en virtut de les competències que atribueix a l'Estat l'article 149.1.30a de la Constitució espanyola, que atribueix a l'Estat la competència d'establir el desplegament de l'article 27 de la Constitució.
Correspon al ministre d'Educació dictar les disposicions necessàries per a l'aplicació i el desplegament del que estableix aquest Reial decret, sense perjudici de les competències de les comunitats autònomes de desplegament i execució de la legislació bàsica de l'Estat.