projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Objectiu operatiu 1.1 Analitzar els col·lectius professionals de la seguretat a qui es dirigeix l'activitat de l'ISPC
Determinar els col·lectius professionals de la seguretat a qui l'Institut ha de donar servei
Identificar les demandes potencials prioritàries de formació dels col·lectius professionals a qui l'Institut ha de donar servei.
Objectiu operatiu 1.2 Adequar la formació bàsica (que possibilita l'accés a un col·lectiu professional) a les necessitats actuals dels col·lectius de la seguretat
Definir els perfils professionals de sortida de la formació bàsica dels col·lectius professionals de la seguretat.
Revisar la formació bàsica dels col·lectius de la seguretat en funció de les necessitats presents i futures.
Dissenyar la formació bàsica dels nous col·lectius professionals determinats a l'àrea clau 1.
Objectiu operatiu 1.3 Desenvolupar les carreres professionals dels col·lectius de la seguretat amb la formació que permet l'accés a una categoria o especialització professional diferent o superior
Detectar les necessitats formatives corresponents a les diferents categories i especialitats professionals establertes en els plans de carrera.
Objectiu operatiu 1.4 Impulsar les activitats de formació contínua per a l'actualització professional permanent dels col·lectius de seguretat
Identificar i analitzar l'oferta de formació contínua realitzada en altres organismes i entitats públiques competents en temes de seguretat.
Identificar les necessitats formatives de cadascun dels col·lectius professionals al llarg de la seva vida laboral.
Desenvolupar les funcions necessàries per al reconeixement d'activitats realitzades per als membres dels cossos de policia i de bombers en altres centres i organitzacions que els ofereixin formació.
Objectiu operatiu 1.5 Impulsar la millora contínua de l'avaluació de la formació
Identificar el nivell d'avaluació que es vol assolir en les diferents activitats formatives.
Definir les estratègies i els mecanismes per assolir els nivells d'avaluació que es determinin per als diferents tipus de formació de l'Institut.
La Generalitat de Catalunya gestiona un fitxer de persones radioaficionades voluntàries per col·laborar amb l'Administració en casos d'emergència.
A qualsevol persona major d'edat que disposi de l'autorització administrativa d'ús de l'espectre radioelèctric per a persones radioaficionades i que vulgui col·laborar amb l'Administració en cas d'emergència.
Una ICT (infraestructura comuna de telecomunicacions) és la instal·lació que, emplaçada a l'interior dels edificis, permet l'accés efectiu, lliure i de qualitat als diversos serveis de telecomunicacions.
Han de disposar d'una ICT tots els edificis, d'ús residencial o no, siguin de nova construcció o rehabilitació integral, acollits o que s'hagin d'acollir al règim de propietat horitzontal, és a dir, que disposin d'algun element comú (aparcament, jardí, piscina, etc.).
També n'han de disposar els edificis que, totalment o en part, hagin estat o siguin objecte d'arrendament per un termini superior a un any, llevat dels que tinguin un sol habitatge.
A la persona representant de l'empresa promotora de la construcció de la infraestructura comuna de telecomunicacions (ICT).
El Postgrau en Direcció i Gestió Públiques aposta per un enfocament multidisciplinari i aborda temàtiques com l'entorn polític i social, els models de gestió pública i la governança, les polítiques públiques i el desenvolupament d'habilitats directives des d'un punt de vista ètic i basat en el comportament responsable dels comandaments públics.
Aquesta formació vol contribuir a aconseguir administracions públiques que donin resposta a les exigències de la ciutadania en l'actual entorn complex i canviant, i a potenciar lideratges que contribueixin a fer-ho possible.
El programa i el professorat volen donar resposta a les necessitats reals dels comandaments públics.
Es preveu una càrrega lectiva equivalent a 30 crèdits ECTS:
Aquest Postgrau consta de dues edicions:
- Edició Barcelona: Inici de l'edició 03.02.2021.
- Edició Manresa - Vic: posposat fins a nova data.
En l'apartat de "Terminis" de cada edició es poden consultar els terminis de preinscripció, comunicació d'admissió i matriculació.
Aquest tràmit només es pot fer per internet.
A personal directiu i comandaments de les administracions públiques de Catalunya i del seu sector públic.
La inscripció al Registre d'instal·ladors de telecomunicacions habilita les persones físiques i jurídiques per a la instal·lació i manteniment d'aquest tipus d'equipaments a tot l'estat.
Per garantir que esteu fent servir la darrera versió dels formularis en el moment de la tramitació, cal que cada vegada que els hàgiu d'utilitzar us els descarregueu.
Si reutilitzeu els documents per altres ocasions es pot donar el cas que presenteu una versió obsoleta.
A les persones físiques i jurídiques que vulguin dur a terme activitats d'instal·lació o manteniment d'equips o de sistemes de telecomunicació amb domicili fiscal a Catalunya.
La Secretaria d'Administració i Funció Pública, del Departament de Polítiques Digitals i Administració Pública, ha impulsat el Protocol per a la prevenció, la detecció, l'actuació i la resolució de situacions d'assetjament psicològic laboral i altres discriminacions a la feina.
Aquest protocol és una mostra més del compromís de l'Administració de la Generalitat de Catalunya en l'erradicació d'aquestes conductes en el seu àmbit d'actuació intern i, en especial, en la prevenció de riscos laborals a la seva organització, per tal de garantir els drets de les persones que hi treballen.
A tots els empleats i empleades públics de l'Administració de la Generalitat, sigui quina sigui la seva funció en l'organització i sigui quin sigui el seu nivell jeràrquic, als quals se'ls apliquin les normes convencionals vigents.
És a dir, l'Acord general sobre condicions de treball del personal de l'àmbit d'aplicació de la Mesa General de Negociació de l'Administració de la Generalitat de Catalunya i el Conveni col·lectiu únic de Catalunya del personal laboral de la Generalitat de Catalunya.
L'ACTIC és la certificació que acredita la competència digital, és a dir, la combinació de coneixements, habilitats i actituds en l'àmbit de les tecnologies de la informació i la comunicació (TIC) que es despleguen en situacions reals per assolir objectius determinats amb eficàcia i eficiència.
Per obtenir-la cal fer una prova telemàtica en un centre col·laborador autoritzat per la Generalitat.
La sol·licitud i la reserva de lloc i data per fer la prova, així com l'obtenció del certificat, també són telemàtics.
Hi ha tres nivells de certificació i vuit competències (6 només en el nivell 1 i 5 en el nivell 3).
El tercer és modular: només cal acreditar dues competències per obtenir el certificat.
A les persones més grans de 16 anys que vulguin acreditar les seves competències en TIC davant de qualsevol empresa, entitat o administració.
A causa de la situació d'excepcionalitat actual provocada per l'expansió mundial de la COVID-19, si us voleu posar en contacte amb la Secretaria de Polítiques Digitals heu d'enviar un correu electrònic a [EMAIL] i us respondrem tan aviat com sigui possible.
El Departament s'encarrega d'implementar i coordinar les polítiques governamentals relacionades amb les TIC, amb l'objectiu d'aconseguir una societat digital intel·ligent a Catalunya, que sigui sostenible i inclusiva.
IdentiCAT, el projecte d'identitat digital autosobirana per apoderar la ciutadania en l'entorn digital
Eines de consulta en línia de la cobertura de telefonia mòbil, TDT i banda ampla
Elements de les ICT, com implantar-la, empreses instal·ladores, drets i deures de la propietat i normativa relacionada.
Activitats d'instal·lació o manteniment d'equips o sistemes de telecomunicació.
Informació, tràmits i materials de formació sobre la radioafició
Catalunya és i ha estat terra de creadors, d'emprenedors i de revolucionaris de la innovació, espurnes de geni que han fet avançar aquest país i l'han situat sempre un pas endavant, a les portes de la modernitat.
En són clars exemples Antoni Gaudí, Josefina Castellví, Salvador Dalí, Maria Josep Colomer o Ildefons Cerdà.
Van revolucionar la manera de fer i de pensar, per repensar i fer avançar aquest país, el mateix esperit que ens dugué a finals del segle XIX a liderar la revolució industrial.
És aquesta empenta emprenedora i inconformista la que ha permès que avui Catalunya es faci un lloc en el rànquing de les nacions més avançades del món.
Tenim les condicions i els ingredients necessaris per liderar també la quarta revolució industrial: la revolució digital.
Cada vegada som més conscients que la transformació digital que estem vivint ho està canviant tot: la manera com ens comuniquem, com ens relacionem, com ens movem, com treballem, comprem o consumim.
No som en una era de canvis, sinó en un canvi d'era.
Som en un món cada vegada més hiperconnectat: hem passat del «penso, per tant existeixo» al «estic connectat, per tant soc».
De «governar per la gent» a «governar amb la gent».
Ara estem entrant en una segona fase d'aquesta revolució digital, on la 5G, la intel·ligència artificial (IA), la Blockchain o el Big Data canviaran radicalment el nostre sistema productiu, econòmic i social.
Com a Govern tenim una oportunitat i un repte.
L'oportunitat de liderar el canvi i el repte de generar una nova cultura i un nou model de governança, propi d'una nació del segle XXI: la nació digital.
"Estem desenvolupant una autèntica agenda digital que permeti situar Catalunya com a 'hub' mundial"
Estem desenvolupant una autèntica agenda digital que permeti situar Catalunya com a hub mundial.
El Departament de Polítiques Digitals i Administració Pública és una eina de país i de suport al creixent sector TIC de Catalunya i d'impuls d'una societat i una economia digital que generi innovació, més ocupació i més oportunitats al servei del progrés de Catalunya, a partir d'una estratègia basada en cinc pilars:
Les tecnologies digitals intel·ligents seran la base de les nacions pròsperes del futur i Catalunya no en pot quedar al marge.
Països com Estònia, Finlàndia, el Regne Unit o Singapur han iniciat un camí de no retorn apostant per un nou model de governança en què l'àmbit digital hi té un paper determinant.
En aquest sentit, Catalunya està fent els deures per competir en aquesta cursa digital malgrat no disposar de totes les eines ni de tots els recursos que li són sistemàticament manllevats per un Estat ancorat en l'era analògica.
Des del Govern de Catalunya apostem per una governança participativa i participada, amb ciutadans i ciutadanes apoderades digitalment.
Deia l'activista afroamericà, defensor dels drets civils, William H. Steward, «la revolució mai va enrere».
Benvinguts, doncs, a la Catalunya que va endavant: terra de revolucionaris digitals.
Conseller de Polítiques Digitals i Adminsitració Pública
El president de la Generalitat, Quim Torra, ha anunciat aquest matí que en la reunió del Consell Executiu de la setmana que ve "el Govern aprovarà un acord per fer extensiu el Programa DIL d'integració laboral de persones amb discapacitat intel·lectual a tot el sector públic".
Amb l'acord, les entitats del sector públic es podran adherir al programa i s'ampliaran el nombre de llocs de treballs per aquest col·lectiu.
La Generalitat és capdavantera en integració laboral de les persones amb discapacitat intel·lectual a través del Programa DIL.
El programa s'adreça a persones que tenen com a mínim un 25% de discapacitat intel·lectual reconeguda.
En el cas d'inclusió al fitxer de persones radioaficionades:
Una vegada presentat el formulari de sol·licitud rebreu l'acusament de recepció.
Consulteu les condicions tècniques necessàries per fer els tràmits en línia.
Descarregueu-vos la sol·licitud d'expedició o renovació, empleneu-la i signeu-la.
Adjunteu-hi una fotografia mida carnet.
La sol·licitud emplenada es pot presentar a:
D'acord amb allò que preveu el Conveni de col·laboració, després d'avaluar la vostra sol·licitud d'adhesió, se us comunicarà la resposta de l'Administració i, si escau, se us trametrà el carnet acreditatiu.
A petició de l'empresa constructora o promotora, el Negociat de Tramitació de Telecomunicacions ha d'expedir un certificat als únics efectes d'acreditar que per part de la promotora o constructora s'ha presentat tota la documentació que preveu el procediment establert pel Reglament ICT.
L'emissió d'aquest certificat suposa l'abonament de la taxa corresponent.
Aquest tràmit es pot fer per internet només amb certificat digital
El pagament de la taxa s'ha de fer a través de la web de "la Caixa" clicant sobre el text de Pagaments en línia que apareix a la carta de pagament a l'apartat d'Informació econòmica.
L'autenticació mecànica o resguard d'ingrés acredita el pagament.
El pagament de la taxa es pot fer a qualsevol oficina de "la Caixa" o a través d'un terminal ServiCaixa 24 hores.
En aquest cas, el resguard expedit pel terminal serveix com a comprovant del pagament.
Un cop examinada i verificada la comunicació i pagades les taxes, l'òrgan tècnic lliurarà el certificat sol·licitat.
Per accedir a aquest postgrau es requereix estar en possessió d'un títol universitari oficial i estar ocupant un càrrec de comandament a les administracions públiques catalanes i del seu sector públic.
Els criteris de selecció, pla docent, import, places, calendari lectiu, lloc de realització i altres informacions d'interès consultar:
No cal que disposeu d'idCAT Mòbil o certificat digital.
Aquesta edició s'ha posposat fins a nova data.
Consulteu les condicions tècniques per fer tràmits en línia
Un cop presentada la sol·licitud, rebreu per via telemàtica una carta de pagament que us permetrà efectuar el pagament de la taxa.
El pagament de la taxa s'ha de fer a través de la web de "la Caixa" clicant sobre el text de Pagaments en línia que apareix a la carta de pagament a l'apartat d'Informació econòmica.
L'autenticació mecànica o resguard d'ingrés acredita el pagament.
Un cop presentada la sol·licitud rebreu, via telemàtica, una carta de pagament que us permetrà efectuar el pagament de la taxa.
El pagament de la taxa es pot fer per qualsevol dels mitjans següents en el termini indicat en la carta de pagament:
Quan es rep la resposta de l'Administració?
Una vegada realitzeu la sol·licitud d'emissió de certificat, rebreu l'acusament de recepció i còpia del formulari presentat.
Verificada la inscripció, i efectuat el pagament de la taxa, el responsable del Registre emetrà el corresponent certificat d'inscripció, que serà tramés per via telemàtica.
Un cop sol·licitat, rebreu el certificat d'inscripció per via telemàtica.
En aquest apartat es recullen els diferents informes elaborats per l'espai d'anàlisi de l'ocupació pública a partir de dades pròpies, obtingudes dels sistemes d'informació corporatius o a través d'enquestes, així com de dades produïdes per altres organismes.
L'Apunt del Mes ofereix les dades més rellevants relatives a l'ocupació pública a les administracions catalanes.
113.465 dones treballen a l'Administració de la Generalitat de Catalunya.
Només un 5% pertanyen a col·lectius masculinitzats.
Evolució de l'increment de personal a l'Administració de la Generalitat de Catalunya en els darrers 15 anys per sexe (taxa de variació interanual): en els darrers quinze anys l'increment del nombre de dones a l'Administració sempre ha estat superior al dels homes.
Distribució del personal funcionari i interí del col·lectiu d'administració i tècnic, per nivells retributius: el nombre d'homes continua predominant en els llocs amb nivells retributius superiors.
Recull anual de L'Apunt del Mes
La Mirada presenta el resultat de l'anàlisi de dades rellevants relatives a l'ocupació pública a les administracions catalanes.
El Gran Angular és una col·lecció d'informes monogràfics que tenen com objectiu aprofundir de forma més reflexiva en les temàtiques avançades per La Mirada, així com altres aspectes d'actualitat del sector públic.
Ocupació pública en temps de crisi.
Efectes de la Gran Recessió sobre el sistema català d'ocupació pública (Francisco Longo (dir.), Adrià Albareda (dir.), Tamyko Ysa, Manuel Férez, Susanna Salvador.
Col·lecció Estudis de Recerca Digitals, EAPC)
Estudi sobre la inserció laboral dels graduats universitaris des de la perspectiva dels ocupadors (Ocupadors Funció pública - Agència per a la Qualitat del Sistema Universitari de Catalunya)
En aguest sens, era DGCE apòste de manèra principau per maximizar era inversion privada e era artenhuda des sòns desplegaments d'infrastructures de fibra optica per tot eth territòri, maugrat mantier era apòsta pera intervencion publica per part dera Administracion entà complementar era iniciativa privada a on sigue de besonh.
Per çò qu'ei deth profitament d'aguesti hilats entà relançar era economia deth país, era DGCE apòste tanben per iniciatives coma era connexion des poligòns industriaus damb eth hilat troncau de fibra optica e era creacion d'anères sectoriaus en diferenti encastres coma per exemple era sanitat, era educacion o era automocion.
Er Estatut d'autonomia de Catalonha, reformat pera Lei organica 6/2006, de 19 de junhsèga, establís, en article 140.7, que correspon ara Generalitat, cossent damb era nòrma der Estat, era competéncia executiva en matèria de comunicacions electroniques qu'en tot cas includís:
Desplegament normatiu d'infrastructures.
Entà completar era accion deth sector privat, a estat planificat eth desplegament d'un hilat troncau, en tot començar pera estenuda de fibra optica en canalizacions ja existentes en infrastructures viàries e ferroviàries dera sua titularitat.
Damb aguesta tòca era Generalitat a promoigut es aspèctes següents:
Ath delà dera òbra publica, era Comission de Seguiment a volut fixar tanben es instruccions tecniques qu'an de definir es infrastructures de telecomunicacions que cau bastir en òbres d'urbanizacion e en òbres de bastenda de bastisses publiques, entà dar responsa as besonhs plantejadi per diuèrsi ajuntaments, e tanben per d'auti departaments dera Generalitat.
Enquiad aguest moment, es instruccions tecniques aprovades son es següentes:
Era DGCE, cossent damb era nòrma d'urbanisme, a emetut er informe sectoriau de telecomunicacions enes plans d'organizacion urbanistica municipau e enes plans especiaus d'infrastructures de telecomunicacions/radiocomunicacions.
Era DGCE ei cargada d'avalorar tecnicaments es afectacions que sus es servicis de telecomunicacions an es plans locaus, ja siguen plans d'ordenacion urbanistica municipau (POUM) o plans especiaus d'infrastructures de radiocomunicacion (PEIR), en tot hèr un informe favorable o desfavorable que se remane tar ajuntament corresponent.
Era tòca d'aguestes avaloracions ei de garantir qu'eth desplegament deth Plan en municipi permeterà d'esténer es servicis de radiocomunicacions.
Actuauments aguestes foncions corresponen ara DGCE.
Emplec de bens immòbles dera Generalitat de Catalonha
Per aguesta rason s'a elaborat un protocòl de collaboracion que descriu es accions que cau hèr, tant per part dera administracion dera Generalitat de Catalonha coma per part des operadors de comunicacions electroniques.
Bastisses naues disponibles entà plaçar-i estacions basa de telefonia mobila:
Podetz consultar er istoric d'immòbles disponibles en ligam «Istoric d'ubicacions» (document PDF) que i a en apartat Informacion restacada.
Al formulari genèric de sol·licitud cal que annexeu la següent documentació:
Des del formulari de sol·licitud es pot descarregar la comunicació de modificació de dades, per tal d'emplenar-lo, desar-lo i adjuntar-lo a la sol·licitud electrònica, una vegada completada.
Consulteu les condicions tècniques per fer tràmits en línia
Una vegada realitzeu la comunicació de modificació de dades, rebreu l'acusament de recepció i còpia del formulari presentat.
Efectuat l'assentament de modificació en el Registre, rebreu per via telemàtica la Resolució que el constata.
La transformació que s'ha produït a escala global arran de la introducció de la tecnologia també ha afectat l'esfera municipal.
Els ajuntaments, com a primera finestra administrativa envers la ciutadania, han hagut d'adaptar-se a aquests nous temps.
El paper que han tingut al llarg d'aquests anys ha estat, bàsicament, el de millorar l'atenció a la ciutadania.
Els canvis no han estat només de caràcter administratiu, com la substitució de la burocràcia en paper per les finestres d'atenció en línia o la gestió per mitjà de portals d'Internet.
Hem acostat la política a la ciutadania, l'hem modernitzat i l'hem adaptat a les diverses demandes, perquè el municipalisme ha de respondre a les peticions dels ciutadans.
L'Associació Catalana de Municipis i Comarques, com a entitat que engloba el món local, defensa i representa els interessos locals davant d'altres administracions supramunicipals, assessora els ens locals a través dels serveis jurídics i els dona suport, i forma tant els membres electes com el personal tècnic per tal que disposin de les eines necessàries per a desenvolupar la seva tasca diària amb el màxim rigor.
També hem tingut un paper clau en l'evolució de la prestació de serveis adreçats als ciutadans i focalitzats en la qualitat de vida als municipis, fet que s'ha traduït en la posada en escena de programes socials en què les persones són el centre de totes les decisions.
La creixent innovació tecnològica pot facilitar, en un futur proper, tant al sistema de serveis socials d'àmbit local com al de país, un pas qualitatiu, des de l'atenció a la persona, passant pel tipus d'atenció, fins a la presa de decisions més acurades.
"La innovació tecnològica pot facilitar un pas qualitatiu en l'atenció a la ciutadania i en la presa de decisions"
L'avenç tecnològic ens permetrà:
Perquè el municipalisme només té una raó de ser: treballar per als ciutadans de cada poble i ciutat, i fer-ho amb ells.
President de l'Associació Catalana de Municipis i Comarques
El president de la Generalitat, Quim Torra, acompanya del conseller de Polítiques Digitals i Administració Pública, Jordi Puigneró, ha participat aquest migdia al Mobile Networking Lunch organitzat per la Mobile World Capital i ha afirmat que "quan el país necessita que tothom hi sigui, tothom hi és".
Aquest esdeveniment ha donat el tret de sortida al Barcelona Tech Spirit, una trobada organitzada per Barcelona Tech City juntament amb la Generalitat de Catalunya, la Mobile World Capital Barcelona, l'Ajuntament de Barcelona, el Consorci de la Zona Franca, la Cambra de Comerç de Barcelona, el govern espanyol i altres institucions de la comunitat startup, que promou activitats i conferències de foment de l'emprenedoria.
El Tech Spirit Barcelona, que se celebrarà només aquest any, pretén omplir el buit deixat per l'anul·lació del Mobile World Congress, en una de les setmanes més importants de l'any per a l'ecosistema digital i tecnològic local i internacional.
L'objectiu és que es puguin mantenir les trobades entre els emprenedors i els fons d'inversió internacionals que ja tenien previst visitar Barcelona en aquestes dates.
En paraules del president Torra, aquesta iniciativa ha posat de manifest "la solidesa institucional i la força dels emprenedors" de Catalunya.
"Les mostres d'unitat que hem fet per tirar endavant són un orgull ", ha precisat el cap de l'Executiu.
Tal i com ha explicat el president de la Generalitat, el Tech City és una mostra de "l'esperit Barcelona", un esperit "de llibertat, cultura i talent".
El cap de l'Executiu ha tingut paraules d'agraïment pels organitzadors, i ha posat èmfasi en el fet que la iniciativa hagi sorgit "de baix a dalt ", és a dir, dels emprenedors digitals del país.
El Mobile Networking Lunch ha comptat també amb parlaments del director general de la Fundació Mobile World Capital Barcelona, Carlos Grau; de la secretària d'Estat de Digitalització i Intel·ligència Artificial, Carme Artigas, i del tinent d'alcalde de Barcelona Jaume Collboni.
El cap de l'Executiu encapçala el Mobile Networking Lunch, que obre el Tech Spirit