projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Colònies de Delottococcus aberiae (Cotonet de les Valls) sota el calze del fruit
Nova plaga Delottococcus aberiae (cotonet de les Valls) produïda per un insecte que a més d'afectar els cítrics, tmbé pot atacar els cultius del cafè, la guaiaba, l'olivera o la perera.
Present a València des de l'any 2009, recentment s'han trobat tres focus a camps de cítrics a Catalunya.
Adult d'Halyomorpha halys (Bernat marbrejat) sobre una fulla
Els requisits fitosanitaris per a la introducció de vegetals i productes vegetals, queden establerts per les normatives fitosanitàries vigents en les zones de destinació d'aquests productes.
Per tant el primer pas per realitzar la consulta dels requisits fitosanitaris haurà de ser la selecció de la destinació de la mercaderia.
Les empreses que pretenguin exportar a tercers països mercaderies subjectes a requisits especials exigibles pels països de destí, hauran de contactar amb el Punts de Inspecció Fronterera (PIF) del Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient per a sol·licitar el corresponent Certificat fitosanitari.
En el cas que el tercer país, receptor de la mercaderia, requereixi clàusules addicionals respecte a la sanitat vegetal, per a la expedició de l'esmentat Certificat fitosanitari, les empreses amb seu a Catalunya podran sol·licitar, al Servei de Sanitat Vegetal del Departament de la Demarcació corresponent, la inspecció per a la certificació d'aquestes clàusules addicionals.
Sol·licitud de declaració addicional per a l'exportació d'alfals deshidratat a Xina
Aquest tràmit es pot sol·licitar tot l'any, no obstant s'ha de sol·licitar amb la suficient antelació respecte el moment que es vulgui efectuar l'exportació, i poder realitzar les analítiques que siguin necessàries per expedir els corresponent certificat.
Hem actualitzat, a data d'avui, els tractaments aeris autoritzats per a la campanya 2020
Hem actualitzat els arxius dels tractaments aeris al cultiu de l'arròs.
Hem actualitzat, a data d'avui, els tractaments aeris autoritzats.
Hem actualitzat, a data d'avui, la Guia per l'elaboració de plans d'aplicació aèria de productes fitosanitaris
La utilització de productes fitosanitaris en el control de les plagues genera tres tipus de residus:
Aquests residus, a excepció dels envasos buits d'algunes feromones i ceres, estan classificats com a residus especials i, per tant, cal gestionar-los d'acord amb la normativa.
Cal considerar com a residus de productes fitosanitaris les quantitats sobrants de la barreja de tractament, així com els productes caducats o que ja no es fan servir.
Per tal de minimitzar els residus generats, a l'hora de fer els tractaments, cal tenir en compte el següent:
Al web de l' Agència de Residus de Catalunya, hi podeu consultar on portar aquests residus i quins tràmits cal fer.
Què cal fer amb aquests envasos?
L'annex 1 del Reglament (UE) núm. 547/2011 de la Comissió, de 8 de juny de 2011 pel qual s'aplica el Reglament (CE) núm. 1107/2009 del Parlamento Europeo i del Consell en el que fa referència als requisits d'etiquetatge de los productes fitosanitaris, estableix en el seu apartat g que les etiquetes dels productes fitosanitaris han de contenir instruccions per a l'emmagatzematge en condicions adients i l'eliminació segura del producte fitosanitari i de l'envàs.
La Llei 11/1997, d'envasos i residus d'envasos, presenta diferents possibilitats de gestió dels envasos buits:
Els envasos gestionats per aquest sistema són dipositats pels usuaris sense cap cost addicional en els punts de recollida, generalment cooperatives i distribuïdors de productes fitosanitaris.
Els agricultors, un cop esgotat el producte, i si s'escau, fet el triple esbandit, porten els envasos (ampolles, garrafes, sacs, bidons, etc.) de forma individual o en bosses de 50-100 litres al punt de recollida.
En aquest últim es preparen en big-bags i avisen l'empresa que té la concessió per a la seva gestió final.
Podeu consultar els punts de recollida d'envasos de productes fitosanitaris al web de l' Agència de Residus de Catalunya.
La normativa que regula la gestió d'envasos és la següent:
pel qual s'aplica el Reglament (CE) núm. 1107/2009 del Parlament Europeu i del Consell pel que fa als requisits de etiquetatge dels productes fitosanitaris Text pertinent a l'efecte de l'EEE.
relatiu a la comercialització de productes fitosanitaris i pel qual es deroguen les Directives 79/117/CEE i 91/414/CEE del Consell.
Hem actualitzat, a data d'avui, la Guia per l'elaboració de plans d'aplicació aèria de productes fitosanitaris
Us recordem que tan sols es podran fer aplicacions aèries en determinats casos especials.
Per a dur-les a terme, cal seguir, escrupolosament, les passes indicades a la Guia per a l'elaboració de Plans d'aplicació aèria de productes fitosanitaris.
A la pàgina que tracta les Aplicacions aèries trobareu actualitzada a data d'avui, la Guia per l'elaboració de plans d'aplicació aèria de productes fitosanitaris corresponent a la versió de Maig de 2020
Guia per l'elaboració de plans d'aplicació aèria de productes fitosanitaris
Hem actualitzat, a data d'avui, els tractaments aeris autoritzats.
Us recordem que tan sols es podran fer aplicacions aèries en determinats casos especials.
Per a dur-les a terme, cal seguir, escrupolosament, les passes indicades a la Guia per a l'elaboració de Plans d'aplicació aèria de productes fitosanitaris.
A la pàgina que tracta les Aplicacions aèries trobareu els tractaments aeris autoritzats a data d'avui:
Autoritzacions tractaments aeris - Campanya 2020 (actualitzada a 23 d'abril de 2020)
També podreu consultar el Pla d'aplicació aèria de la Lymantria dispar L.
Hem obert un nou apartat de normativa a on hi trobareu la RESOLUCIÓ ARP/889/2020, de 20 d'abril, per la qual s'aprova el Pla d'aplicació aèria per al control de l'eruga peluda del suro (Lymantria dispar L.) per a la campanya 2020.
Modificacions importants en el Pla d'acció aèria de la Lymantria dispar L.
Nou full informatiu sobre la mosca de l'olivera
Full informatiu: " Lluita contra la Mosca de l'olivera".
La mosca de l'oliva ( Bactrocera oleae ) és una plaga important d'aquest cultiu que provoca pèrdues de la producció i de la qualitat de l'oli obtingut.
El moment en què pica l'oliva per a fer la posta i la severitat de l'atac depenen de factors climàtics, meteorològics, agronòmics, de la biologia de la mosca i de la sensibilitat varietal de l'olivera.
Per al seu control, cal seguir les recomanacions de les Estacions d'Avisos del Servei de Sanitat Vegetal i els tècnics de les ADV.
Cal un passaport fitosanitari per cada unitat comercial, i ha d'acompanyar físicament sempre al material.Aquesta unitat comercial pot ser el vegetal, el test, la safata, la caixa, l'embalatge, el paquet, l'envàs, etc. sempre que s'enviï a un únic destinatari, i tingui el mateix país d'origen.
En general no, tot i que el Reglament permet en casos especials que en el camp C no consti el codi de traçabilitat.
El Passaport fitosanitari es pot enganxar o adjuntar a una sola planta, feix, bossa, contenidor, capsa, embalatge...
En definitiva el que es consideri un lot comercial si aquest només va destinat a un únic client, i ha d'acompanyar físicament al material vegetal.
El Passaport fitosanitari pot ser vàlid per qualsevol quantitat de plantes sempre i quan formin un únic lot comercial i vagin destinades a un únic destinatari.
Com que el reglament UE no ho deixa tot especificat hi poden haver inicialment algunes diferencies de criteri entre països.
Per qualsevol dubte o aclariment sobre aquest tema podeu enviar un correu electrònic a: [EMAIL]
Nota: La normativa europea actual no detalla moltes particularitats, per la qual cosa cal tenir en compte sempre el que diu la normativa, que en alguns casos és susceptible de diverses interpretacions.
El Passaport fitosanitari és un document que garanteix que els vegetals, productes vegetals i altres objectes (que puguin albergar o dispersar plagues, amb inclusió de la terra o el medi de cultiu) que els acompanyen, han estat produïts per entitats inscrites al Registre oficial d'empreses proveïdores de material vegetal i que han estat sotmesos als corresponents controls i/o tractaments fitosanitaris establerts per l'Administració i, per tant, que acredita el compliment dels requisits i les mesures que estableix el Reglament UE 2016/2031, relatiu a les mesures de protecció contra les plagues dels vegetals.
Per obtenir el Passaport fitosanitari, cal fer cada any la declaració de producció i/o comercialització de material vegetal, així com comunicar qualsevol modificació que es produeixi mitjançant una declaració complementària.
Aquestes declaracions es faran telemàticament per l'aplicació informàtica oficial del Departament d'Agricultura de control del material vegetal (CMV).
Les empreses que ja estan autoritzades per a l'emissió de passaport fitosanitari, no cal que facin cap tipus de renovació.
Cal que totes les empreses facin la corresponent declaració de cultiu i/o comercialització i/o producció en termini, i adaptin el seu model de Passaport Fitosanitari als nous requisits.
Cal presentar una declaració complementària si el proveïdor vol produir o comercialitzar espècies vegetals diferents a les declarades.
El Departament d'Agricultura dintre de les inspeccions que realitzarà a totes les empreses inscrites al Registre oficial d'empreses proveïdores de material vegetal, comprovarà entre d'altres aspectes, que les diferents empreses s'hagin adaptat als nous requeriments.
El Reglament UE 2016/2031 (en vigor des del 14 de desembre de 2019) que substitueix la Directiva 2000/29/CE, indica el vegetals, productes vegetals i altres objectes que han de portar Passaport fitosanitari per al a seva introducció i trasllat dins el territori de la Unió Europea.
Com a norma general ha d'acompanyar tots els vegetals destinats a romandre plantats o a ser plantats o replantats i les llavors que ho requereixin normativament.
Vegetals destinats a romandre plantats o a ser plantats o replantats.
Per qualsevol dubte o aclariment sobre aquest tema podeu enviar un correu electrònic a: [EMAIL]
Nota: La normativa europea actual no detalla moltes particularitats, per la qual cosa cal tenir en compte sempre el que diu la normativa, que en alguns casos és susceptible de diverses interpretacions.
A la pàgina que tracta les Aplicacions aèries trobareu els tractaments aeris autoritzats.
Podeu descarregar-vos els arxius "Tractaments aeris al cultiu de l'arròs.
Zones vulnerables i bandes de seguretat al Delta de l'Ebre i l'Empordà" següents:
Hem actualitzat els arxius dels tractaments aeris al cultiu de l'arròs:
Zones vulnerables i bandes de seguretat al Delta de l'Ebre i l'Empordà.
El Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient (MAGRAMA) ha arribat a acords específics amb el govern de Canadà, Sud-àfrica, Israel i Estats Units per a l'exportació de fruita.
Els acords impliquen l'obligatorietat per part dels productors i magatzems de complir una sèrie de requisits generals i específics per autoritzar l'entrada de fruita en aquest països.
La verificació conforme es compleixen aquests requisits es farà mitjançant un procés de certificació, que es portarà a terme per part d'empreses autoritzades per l'Entidad Nacional de Certificación (ENAC), les despeses derivades del qual aniran a càrrec de les empreses exportadores.
Promotora d'Exportacions Agroalimentàries
Tots els productors i magatzems interessats en exportar a aquests països, s'hauran de registrar en el registre d'exportadors.
El MAGRAMA ha habilitat una aplicació centralitzada per gestionar totes les exportacions, en la que els interessats han d'entrar les seves dades: parcel·les de producció, magatzems i empreses auditores que els faran la certificació, a més de consultar els requisits concrets de cada campanya.
Dintre de la mateixa aplicació des del Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural (DAAM) es procedirà a realitzar les validacions necessàries.
El termini per a la inscripció en aquest registre es fixarà en funció de la campanya específica i es farà públic a través d'aquesta pàgina d'Internet, així com també serà comunicat específicament al sector.
L'acord al que han arribat el govern de Canadà i el MAGRAMA afecta a l'exportació de fruita de pinyol, i implica el compliment de tota una sèrie de requisits durant el cultiu i en el moment de la preparació de la fruita amb destinació a Canadà.
L'acord al que han arribat el govern de Sud-àfrica i el MAGRAMA afecta a l'exportació de fruita dolça procedent de Prunus spp, i implica el compliment d'una sèrie de requisits durant el cultiu i en el moment de la preparació de la fruita.
L'acord al que han arribat el govern d'Israel i el MAGRAMA afecta a l'exportació de fruita de llavor, i també de fruita procedent de Prunus spp, i implica el compliment d'una sèrie de requisits durant el cultiu i en el moment de la preparació de la fruita.
L'acord al que han arribat el govern d'Estats Units i el MAGRAMA afecta a l'exportació de fruita de mandarines, i implica el compliment d'una sèrie de requisits durant el cultiu i en el moment de la preparació de les mandarines.
El Departament d'Agricultura publica periòdicament al web butlletins electrònics relacionats amb els sectors agrari i pesquer.
També us oferim la possibilitat de rebre els butlletins que hàgiu triat al vostre correu electrònic.
Per disposar d'aquest servei, cal que obriu un compte, emplenant un senzill formulari de subscripció.
D'altra banda, a través del vostre compte podeu, sempre que vulgueu, fer algunes modificacions, com ara altes, baixes compte, correccions d'errades, etc.
Accediu al nou format de les Novetats Estadístiques
Accediu al nou format de les Novetats Documentals
Data d'actualització: 16.12.2019
La consellera d'Agricultura ha inagurat aquest matí la 1a jornada Networking Odisseu Segrià 2020 'Aposta per tu i per un món més rural'
Més de 2.000 joves s'han fet pagesos des del 2015 gràcies a l'ajut a la primera instal·lació de joves agricultors que gestiona el Departament d'Agricultura
"Seguim treballant per fixar el talent jove al medi rural millorant les oportuniats laborals", ho ha dit la consellera d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació de la Generalitat de Catalunya, Teresa Jordà, a la inauguració de la 1a jornada Networking Odisseu Segrià 2020 'Aposta per tu i per un món més rural', que s'ha celebrat avui a l'Escola Agrària (EA) d'Alfarràs.
A l'acte també hi han participat el director general d'Alimentació, Qualitat i Indústries Agroalimentàries, Carmel Mòdol, així com el director dels Serveis Territorials del Departament a Lleida, Ferran de Noguera, i la directora general de Joventut, Laia Girós.
En el decurs de la seva intervenció, Teresa Jordà ha explicat que en els darrers cinc anys i gràcies a l'ajut a la primera instal·lació de joves agricultors que gestiona el DARP, s'han incorporat 2.102 joves al sector agrari català, una xifra que marca una tendència positiva si es té en compte que en tot el període 2007-2013 les incorporacions van ser 1.600.
A més, cal dir també que el Govern català va posar en funcionament el passat mes de maig l'Oficina Jove al portal Ruralcat (El Planter) un espai dedicat exclusivament al jove que es vol incorporar a l'activitat agrària.
A més, a escala territorial, la consellera d' Agricultura ha destacat que els ajuts Leader a inversions del Programa de Desenvolupament Rural 2014-2020 a la comarca del Segrià han subvencionat 27 projectes, amb un ajut total d'1.141.412€, que hi han generat una inversió de 3.391.865€.
En aquest sentit, Teresa Jordà ha posat en relleu el compromís i la forta responsabilitat que té el Departament envers el territori, recordant un dels projectes transformadors que es va presentar fa pocs mesos dins del Pla de reactivació i transformació del sector agroalimentari, forestal i marítim, i és precisament el de la Cohesió Territorial, que està dotat amb 350M€ fins al 2025 i amb 100M€ de 2026 a 2032.
D'altra banda, la titular d'Agricultura s'ha referit a l'Agenda Rural, una nova eina que serà elaborada de manera conjunta entre govern, entitats i societat per garantir que les zones rurals catalanes se situïn a la primera línia de la presa de decisions nacional i que, segons ha dit, "estarà llesta a principis de l'any que ve".
Finalment, ha recordat que el Projecte Odisseu per al retorn i la inserció laboral de joves al medi rural, al qual correspon la jornada d'avui, és un projecte coordinat pel Consorci GAL Alt Urgell–Cerdanya, impulsat pel DARP, des de l'any 2012, i per la Direcció General de Joventut, amb la col·laboració d'ARCA, la xarxa catalana de grups Leader, i que té l'objectiu de fomentar el retorn del capital humà format en les universitats a les zones rurals d'origen, mitjançant el contacte i la implicació dels principals agents que coincideixen en la seva transició, universitats, centres de formació, empreses locals, institucions i administracions.
Coneixem la història del Santiago, agricultor de Tivissa (Ribera d'Ebre)
En Santiago tenia vint anys i havia de decidir cap a on encarava el seu futur.
Va optar per començar de zero i emprendre un nou projecte.
Va deixar el paisatge aeri del Prat de Llobregat per un altre ple d'arbres fruiters a Tivissa.
No tenia cap vinculació amb el camp, però això no el va fer dubtar per comprar una finca i dedicar-se a l'agricultura.
A Mas de Baix va començar el seu projecte vital.
Els inicis sempre són durs, però la feina li agradava i se sentia a gust.
Avui encara el podem trobar entre els seus arbres fruiters.
En Santiago es passa bona part del dia al camp.
La seva feina li proporciona una gran sensació de llibertat.
"No em mana ningú i faig segons jo considero".
Durant la jornada va d'un cantó a l'altre de la finca controlant com va tot, tant al camp com a l'oficina.
A part de la família, el negoci compta amb diversos treballadors i durant l'època de la collita se n'incrementa el nombre.
La feina al camp cada any és diferent.
Està sotmesa a moltes variables, com ara les inclemències del temps.
En Santiago va decidir provar-ho i li va agradar, per això no li sembla una feina pesada ni sacrificada.
Amb el que no s'acaba d'acostumar és amb la part de la comercialització.
Això genera molta inseguretat perquè no saps si podràs arribar a l'any següent".
Explotacions Agrícoles Mas de Baix, SL
Amb el pas dels anys, en Santiago considera que cal fer un canvi; l'explotació s'ha d'encarar diferent.
Ha sentit a parlar de l'agricultura ecològica i s'hi interessa.
Com sempre, iniciar un nou projecte reporta moments difícils, de dubte i inseguretat, però en Santiago ho té clar.
"Quan vaig entrar al món de l'agricultura ecològica vaig veure que en l'agricultura convencional tot estava encarat cap a les multinacionals i, alliberar-me de tot això ha estat molt satisfactori".
En Santiago creu amb el que fa i està convençut.
"Nosaltres intentem que les persones mengin productes sans i que no tinguin malalties ni conseqüències a causa de la seva ingesta".
M'agradaria que la gent prengués consciència del que menja i fes una aposta per l'agricultura ecològica, ja que és una garantia.
Les ganes d'iniciar projectes nous no han abandonat el Santiago.
Encara el futur amb optimisme i il·lusió.
Té una altra aventura entre mans: vol diversificar l'activitat i està treballant per obrir un hotel rural a la mateixa finca.
Mas de Baix continua amb vida i empenta.
La incorporació de joves al camp en el període 2015-2018 creix un 60% respecte a la mateixa etapa anterior
Des de l'any 2015 i fins avui, hem incorporat 2.011 joves al món agrari.
L'augment ha estat del 60% respecte de l'etapa anterior equivalent, 2011-2014, període en què les incorporacions van ser de 1.200 joves.
Part d'aquest augment ha estat gràcies a eines posades en marxa pel Departament com ara el programa Odisseu, que es du a terme conjuntament amb la Direcció General de Joventut del Departament de Treball, per fomentar el retorn dels joves al territori, i a la formació impartida a les diferents Escoles Agràries de Catalunya.
És rellevant destacar que el nombre total d'alumnes era al voltant dels 9.000 anuals l'any 2016.
Enguany, passem dels 12.000, una xifra rècord que demostra la fortalesa de les Escoles i la nostra voluntat.
La incorporació de joves al camp és fonamental per afavorir el relleu generacional i fomentar l'arrelament a la terra.
En aquest sentit, cal valoritzar la professió de pagès perquè sigui un motor d'atracció de talent cap al sector agroalimentari i, per això, treballem en la posada en funcionament de noves eines com ara la figura del Dinamitzador de Joves per acompanyar el/la jove en el seu procés d'instal·lació, una Oficina Jove al portal Ruralcat, amb tota la informació necessària sobre ajuts i tot tipus de tràmits, i un Observatori Jove per a seguir l'evolució dels joves agricultors a Catalunya.
Els joves que es vulguin incorporar i tinguin entre 18 i 40 anys, poden acollir-se a l'Ajut de primera instal·lació.
A més, com a jove, també poden rebre ajuts directes de la Política Agrària Comuna (PAC) i tenen avantatges en altres tipus d'ajuts.
L'agricultura i la ramaderia del dia de demà és a les mans dels joves.
Són el món rural d'avui i tenen l'oportunitat de pensar i fer com volen que sigui el de demà.
Són el relleu d'una de les professions més antigues de la Humanitat.
I d'una professió que sempre tindrà sentit i cabuda en aquesta societat.
Serà un pla pilot que es posarà en marxa aquesta convocatòria 2019 a les comarques de Girona i del Camp de Tarragona.
El Dinamitzador de Joves serà un tècnic especialista del DARP que millorarà l'acompanyament del jove en el seu procés d'instal·lació i que coordinarà els diferents agents que intervenen en aquest procés.
Creació d'un document de consulta accessible des de Ruralcat en el qual surti detallat per comarques tots els joves de cada convocatòria de DUN, especificant el tipus de perfil, donant, així, resposta a les múltiples sol·licituds d'informació i per a seguir l'evolució i/o tendència dels joves agricultors a Catalunya.
Un espai dedicat exclusivament al jove que es vol incorporar a l'activitat agrària amb tota la informació necessària de l'ajut i tot tipus de tràmits, dels agents que intervenen en el procés d'instal·lació, projectes d'èxit de joves emprenedors, jornades, notícies, observatori de joves, publicacions,...
Fomentem la incorporació de joves al camp