L'informe d'ESADE Actitud dels consumidors espanyols 2015 destaca que el consum repunta i que es comencen a notar canvis en l'actitud dels consumidors; enfront de l'actitud més reservada d'anys anteriors en què prevalien les compres més útils, petites i controlades, ara s'observa un major impuls consumista.
El "Black Friday" i el "Cibermonday" van incrementar la facturació un 10% respecte 2014 i es preveu una despesa entre un 4% i un 5% més gran en les compres nadalenques d'enguany.
L'informe també destaca l'increment de les vendes en el comerç electrònic.
L'INE ha publicat els resultats definitius de l'Enquesta sobre innovació a les empreses corresponents a l'any 2014, segons els quals la despesa en innovació tecnològica es va reduir un 2,1% a Espanya, situant-se en 12.960 milions d'euros.
A Catalunya va augmentar un 0,8%.
Per comunitats autònomes, Catalunya va ser la segona en despesa en innovació tecnològica (21,1%), després de Madrid (36,6%) i per davant del País Basc (10,2%).
Durant el període 2012-2014 el 28,6% de les empreses espanyoles de 10 o més assalariats van ser innovadores; en aquest percentatge estan incloses les innovacions tecnològiques (de producte i de procés) i les no tecnològiques (organitzatives i de comercialització).
Un nou informe de l'OCDE analitza el perfil de l'1% dels assalariats millor remunerats de 18 països de la Unió Europea per grups d'edat, sexe, nivell d'estudis, antiguitat a l'empresa, sector d'activitat i ocupació.
Els resultats són similars pel conjunt dels països estudiats, de manera que els empleats que formen part de l'1% millor remunerat són persones d'entre 40 i 60 anys, de sexe masculí, amb estudis superiors, que treballen en les finances o en la indústria i ocupen un lloc directiu.
Tanmateix, hi ha diferències entre països: per exemple, els treballadors amb ingressos més alts son més joves a l'Europa de l'Est i les dones que estan representades en aquest 1% pertanyen a països amb taxes d'ocupació femenina més altes.
Eurostat ha publicat un informe sobre l'ocupació en la indústria turística a la UE, un sector que ocupa més de 12 milions de persones, l'equivalent al 9% de tots els llocs de treball de l'economia no financera europea, amb dades de l'any 2013.
Destaca que sis de cada deu feines de la UE relacionades amb les activitats turístiques estan ocupades per dones; Espanya té un percentatge d'ocupació femenina en el sector del 57% (molt semblant a la mitjana europea, que és del 58%) enfront del 38% en el conjunt de l'economia no financera.
Quant a la taxa d'ocupació temporal en el sector turístic, a Espanya és del 31%, la sisena més alta de la UE i un 14% de l'ocupació en el sector és a temps parcial, 10 punts per sota de la mitjana europea.
Pel que fa a l'ocupació jove, Espanya és el segon país amb un menor percentatge de persones d'entre 15 i 25 anys treballant en el sector (6%) mentre que la mitjana europea és del 13%.
L'Observatori Nacional de les Telecomunicacions i de la Societat de la Informació (ONTSI) ha publicat un informe que analitza les operacions de comerç exterior i d'inversions del sector TIC espanyol l'any 2014, a l'hora que recull també la seva evolució durant els últims quatre anys.
L'informe destaca que el comerç exterior de béns i serveis del sector TIC presenta signes positius l'any 2014: les exportacions van augmentar un 8,3% i les importacions un 11,5%.
Tanmateix, continua el balanç negatiu (-5.692 milions d'euros) a causa de la forta dependència de l'exterior de béns TIC (que s'explica per la mida reduïda del sector de fabricació TIC nacional) i de l'augment de les importacions en un context d'incipient recuperació econòmica.
Quant a les inversions, la inversió estrangera directa bruta a Espanya assoleix els 839 milions d'euros l'any 2014 (el 4,3% del total d'inversió estrangera), el que significa una disminució del 2,2% respecte de 2013.
L'informe de l'OCDE Income inequality mostra que la desigualtat d'ingressos continua augmentant: fa 25 anys la renda mitjana disponible del 10% dels més rics en els països de l'OCDE va ser prop de set vegades superior a la del 10% més pobre; actualment és nou vegades i mitja més gran.
L'informe analitza perquè la desigualtat d'ingressos està creixent, explica perquè varia segons els països, valora les conseqüències i, finalment, examina les polítiques per fer front a la desigualtat.
Destaca la necessitat de combatre aquesta bretxa creixent de desigualtat perquè no només està danyant els individus sinó que és perniciosa pel conjunt de les economies ja que afecta negativament el creixement econòmic.
La Direcció General d'Indústria ha publicat el tercer número de la col·lecció Articles d'economia industrial titulat La nova indústria, actualització de les dades a partir de les taules input-output de Catalunya.
Es tracta d'un treball de Carme Poveda, directora d'anàlisi econòmica de la Cambra de Comerç de Barcelona, que quantifica el pes del que es coneix com a nova indústria en el conjunt de l'economia catalana a partir de les taules "input-output".
Considerant la nova indústria (que inclou els serveis interiors que es destinen a consum intermedi de la indústria i la demanda final dels sectors del comerç i del transport de mercaderies) el sector industrial representaria el 50% del VAB català, amb dades de l'any 2011.
L'estudi conclou que "[...] a Catalunya no s'ha produït una desindustrialització amb la intensitat que es pensava, sinó que el sector de serveis a la indústria ha tingut un extraordinari creixement que ha permès compensar en part aquesta pèrdua".
La Confederació Espanyola d'Hotels i Allotjaments Turístics (CEHAT) i l'Institut Tecnològic Hoteler (ITH), en col·laboració amb la Universitat Rei Juan Carlos (URJC) han desenvolupat durant l'any 2015 el Projecte EQUOTEL: bretxa salarial i igualtat de gènere en les empreses turístico-hoteleres.
El seu objectiu és conèixer les causes de la bretxa salarial i analitzar els factors que generen i mantenen la bretxa salarial entre dones i homes en llocs operatius, intermedis i directius en el sector.
Entre les conclusions del projecte destaca que, tot i que el sector hoteler ocupa més dones que homes, moltes d'elles tenen condicions menys favorables.
En la contractació indefinida, tots dos sexes estan representats pràcticament al 50% i en els contractes temporals i a temps parcial hi ha més dones que homes (75% i 25%, respectivament).
El laboratori d'idees anglès Institute for Public Policy Research ha elaborat un informe que examina la situació del mercat de treball i en especial les tendències en matèria d'ocupació i de desenvolupament de competències en les cinc economies més grans de la Unió Europea: Alemanya, Regne Unit, França, Espanya i Itàlia.
Fa una avaluació de l'eficàcia de les polítiques implementades amb l'objectiu d'impulsar l'ocupació i les competències en cada un d'aquests països i identifica les debilitats del mercat de treball.
Del cas espanyol destaca la seva segmentació i l'alta taxa d'atur juvenil i d'atur de llarga durada, de manera que el repte és la creació de nous llocs de treball per reemplaçar els perduts durant la crisi, destinar més recursos a l'atur de llarga durada i major coordinació de les polítiques entre la formació i l'empresa.
Funcas ha publicat el llibre Eficiència dels sistemes regionals d'innovació a Espanya que es compon d'11 capítols dividits en dues parts.
La primera s'ocupa dels conceptes bàsics, dels indicadors i de les eines de mesura dels sistemes d'innovació; la segona conté anàlisis sobre l'eficiència dels sistemes d'innovació de les comunitats autònomes, amb capítols com: Descripció dels sistemes regionals d'innovació a Espanya; El nivell d'eficiència dels sistemes regionals d'innovació a Espanya: una anàlisi estàtica; Anàlisi dinàmica: evolució de l'eficiència amb una frontera d'eficiència variable, i Pautes en l'evolució de la ineficiència dels sistemes regionals d'innovació espanyols.
El número 397 de la revista Economia Industrial, que publica el Ministeri d'Indústria, Energia i Turisme, es presenta com un monogràfic que combina internacionalització, territoris, clústers, pimes i cadenes de valor globals.
S'ocupa de la importància dels clústers industrials com a instruments de desenvolupament i innovació, d'una banda, i de l'altra, de les multinacionals com a element de connexió i coordinació de cadenes de valor globals que complementarien el procés d'aprenentatge endogen dels clústers amb l'entrada de noves perspectives, el coneixement i la tecnologia d'empreses provinents d'altres territoris i sectors.
La concentració geogràfica, l'augment d'interaccions i l'aprenentatge associat beneficien les empreses locals, segons s'argumenta en la presentació del monogràfic.
Fedea ha publicat un estudi que presenta una mètrica per calcular les necessitats de despesa per habitant en els serveis públics fonamentals de les comunitats autònomes amb un criteri homogeni per tal d'estimar les diferències entre elles derivades de les seves característiques demogràfiques, geogràfiques i econòmiques, que poden influir en la intensitat de les demandes i el cost de prestació dels serveis a un mateix nivell.
El treball inclou l'aplicació d'aquesta mètrica al càlcul de les necessitats de despesa en educació, sanitat i serveis socials en el període 2002-2013.
La Fundació Bertelsmann ha elaborat un estudi que estima els costos i beneficis que obtindrien les empreses participants en la formació professional dual i presenta els resultats detallats per diferents sectors: indústria química, indústria de l'automòbil, comerç minorista, bancari, indústria alimentària i hostaleria.
La simulació es fa aplicant un model de formació dual escola-empresa similar al suís, suposant també que les empreses espanyoles aplicarien –en formar els seus aprenents- estratègies similars a les de les empreses suïsses en formacions anàlogues i que impartirien una quantitat equivalent d'hores formatives.
Pel que fa als aprenents, no només tenen en compte la seva retribució sinó que recomanen a les empreses formadores que paguin un sou mensual al llarg de tot el programa.
Els resultats varien molt entre ocupacions i grandària d'empreses, però existeixen, almenys, un o dos escenaris (dels tres considerats) per a cada una de les ocupacions analitzades que generen benefici net al final del període formatiu.
L'informe Empreses més rellevants de l'economia social 2014-2015, elaborat per CEPES (Confederació Empresarial Espanyola de l'Economia Social) ofereix informació sobre 870 empreses d'economia social, amb dades de 2014: facturació, ocupació, sector i localitat on estan ubicades.
Segons la nota de premsa de CEPES es comptabilitzen a Espanya unes 42.800 empreses d'economia social, que representen el 10% del PIB i el 12,5% de l'ocupació total.
L'informe constata la presència de marques significatives d'empreses d'economia social en diferents sectors i destaca la importància econòmica i social que, a més de les cooperatives i les societats laborals, tenen les mutualitats, les empreses d'inserció i els centres especials d'ocupació, que integren en les seves plantilles més d'un 70% d'empreses amb discapacitat.
El número 249 de la publicació Quaderns d'informació econòmica, que Funcas acaba de publicar, inclou els capítols següents: Els costos laborals unitaris i l'evolució del sector manufacturer espanyol entre l'any 2000 i el 2014; La internacionalització de l'economia espanyola: avenços, limitacions i millores pràctiques; Els canvis en l'estructura i composició de l'ocupació pública durant la crisi, i Quines són les conseqüències d'acabar els estudis en un context de crisi econòmica a Espanya?
Aquest últim conclou que acabar els estudis en un context elevat d'atur fa que, de mitjana, durant els deu anys posteriors les pèrdues dels ingressos laborals anuals de les persones amb educació secundària, formació professional o llicenciatura universitària arriben a representar un 9,6%, un 12,5% i un 6,4%, respectivament.
CCOO de Indústria i la Universitat Politècnica de Madrid han elaborat l'informe L'ocupació i les qualificacions professionals en la indústria de les TIC, en què identifiquen les característiques del sector de les tecnologies de la informació i la comunicació, tant en matèria d'ocupació com de les qualificacions que l'acompanyen.
Segons l'informe, el sector TIC es comporta molt millor pel que fa a l'ocupació i a les taxes d'atur que el conjunt de l'economia espanyola i la seva dinàmica és menys dependent del cicle econòmic.
Per subsectors, bona part de l'ocupació TIC es concentra en activitats informàtiques, seguides de telecomunicacions, continguts, comerç i fabricació.
Quant a la taxa d'atur, l'estudi constata que és molt baixa i no cíclica en activitats informàtiques, molt alta en continguts i baixa i cíclica en fabricació.
Un informe del Parlament Europeu alerta que l'impacte actual i previst de la digitalització i el mercat únic digital no només ofereix oportunitats sinó que planteja reptes en termes de condicions laborals i de competències necessàries.
Les pèrdues de llocs de treball en alguns sectors són, segons l'informe, inevitables, i la transformació de les ocupacions exigeix habilitats que podrien conduir a un desajust creixent en el mercat laboral.
Tanmateix, no tots els estats membres es veuran afectats de la mateixa manera ja que existeixen diferències substancials entre ells: els països escandinaus i Holanda són considerats com els líders mundials en competitivitat digital, mentre que alguns dels nous estats membres de la UE i els països dels sud d'Europa s'estan quedant enrere i és urgent posar-se al dia.
La federació d'Entitats Catalanes d'Acció Social (ECAS) ha elaborat la sisena edició de l'informe Indicadors Socials a Catalunya, INSOCAT, que ha titulat Polarització social i pobresa més severa.
Mostra com a Catalunya hi ha cada vegada més persones en situació de pobresa extrema (aquelles que viuen amb ingressos inferiors al 40% de la renda mediana), ja que el percentatge ha augmentat més de 2 punts l'últim any (del 9,1% l'any 2013 a l'11,7% l'any 2014).
L'informe denuncia que la societat catalana és cada vegada més desigual: "[...]
Es dóna una creixent polarització social: els rics són cada vegada més rics, els pobres cada vegada més pobres, i la classe mitjana s'afebleix (fet preocupant tenint en compte que és el motor econòmic de la societat)".
El 9,4% de les famílies catalanes viuen amb uns ingressos iguals o inferiors a 9.000€/any, un 1,2% més que el percentatge de l'any 2013.
La taxa de risc de pobresa i exclusió social AROPE (acrònim de l'anglès At-Risk-of Powerty and Exclusion), passa del 24,3% l'any 2013 al 26% l'any 2014 i, dels indicadors que la integren, el que empitjora de manera més accentuada és la baixa intensitat del treball, que passa del 5,6% l'any 2009 al 12% l'any 2014.
L'informe Situació Catalunya, segon semestre de 2015, elaborat pel BBVA Research apunta que la recuperació de l'activitat econòmica i la creació d'ocupació van assolir la màxima velocitat el primer trimestre de 2015 i que es desacceleraran lleugerament en el segon.
Preveu que el PIB català creixerà un 3,3% enguany i un 2,4% l'any 2016 (recolzat en la demanda interna i en l'exportació), de manera que facilitarà la creació de 167.000 llocs de treball i situarà la taxa d'atur en el 15% l'any vinent.
Inclou un capítol en què es compara l'evolució del nivell educatiu de la població a Espanya i a Catalunya durant el període 1960-2011.
Amb motiu de la setmana europea de la pime celebrada del 16 al 22 de novembre, Eurostat ha publicat una comparativa de la grandària de les empreses dels països de la UE-28 i dels treballadors que ocupen.
Sobre un total de 22,3 milions d'empreses no financeres amb que contava la UE l'any 2012, la major part (92,7%) eren microempreses, i representaven el 29,2% de l'ocupació; 7,1% eren petites i mitjanes (38% de l'ocupació), i només el 0,2% eren grans empreses (33% de l'ocupació).
Analitzat per països trobem que és en els països del sud d'Europa on el percentatge d'ocupació en les microempreses és més gran: Grècia (58,6%), Itàlia (46,4%), Portugal (42,3%) i Espanya (40,8%).
En l'extrem oposat trobem el Regne Unit (17,3%), Luxemburg (18%) i Alemanya (19%).