projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Aquest volum de la col·lecció 'Informes d'Avaluació' està dedicat a les proves d'expressió oral en llengua catalana, llengua castellana i llengua anglesa, que es va avaluar per primer cop a una mostra d'alumnes (aproximadament 2.600) en el context de l'avaluació de quart d'ESO del curs 2018-2019.
Després d'uns capítols introductoris, en què es descriuen tant l'avaluació com el procés d'elaboració de les proves, s'inclou el marc conceptual i es publiquen els materials utilitzats, es presenten els resultats obtinguts: les puntuacions mitjanes globals i el percentatge d'alumnes que ha obtingut una determinada puntuació (1, 2, 3 i 4 punts, essent 4 la puntuació màxima) en cada una de les rúbriques utilitzades en l'avaluació per a cada una de les llengües.
Les dades objectives s'enriqueixen correlacionades amb les variables de context.
És per això que s'han tingut en compte, en aquest estudi, algunes de les variables obtingudes mitjançant el qüestionari de context que va respondre l'alumnat de la mostra.
En el número 22 d'aquesta col·lecció es poden consultar tots els resultats del qüestionari de context que va respondre l'alumnat.
Aquest és el segon volum d'una sèrie de quatre.
Aquest és el tercer volum d'una sèrie de quatre que s'han dissenyat per analitzar les dades de tres qüestionaris de context que es van aplicar a una mostra representativa d'alumnes, direccions de centres i professorat que va participar a l'avaluació de quart d'ESO del curs 2018-2019.
Pràcticament la mateixa mostra va ser avaluada de l'expressió oral en llengua catalana, llengua castellana i llengua anglesa.
El volum comença descrivint les característiques dels qüestionaris, les dades dels centres de la mostra i de les direccions.
Després, hi ha uns capítols dedicats a definir com són les direccions: quina experiència docent i directiva tenen, quin grau de satisfacció personal, com és el seu desenvolupament professional.
Tot seguit, els capítols s'emmarquen en els centres educatius: quins usos es fan dels recursos que tenen els centres, com és la funció directiva, quin és l'ambient i l'organització del centre, com es podrien classificar els centres educatius a partir del seu nivell de complexitat.
L'últim capítol, l'11, presenta una síntesi final dels resultats observats en els capítols anteriors.
El primer és la categorització dels centres educatius segons els tipus de lideratge que exerceixen les direccions.
El segon és el qüestionari que van respondre els directors i les directores dels centres educatius.
Pels estudis d'avaluació sabem que l'existència d'un bon clima escolar en un centre educatiu pot afavorir uns bons resultats acadèmics.
L'anàlisi del context de l'alumnat de quart d'ESO 2018-2019, que es va fer a una mostra representativa d'individus, ho corrobora.
Per exemple, el 90,2% de l'alumnat enquestat manifesta tenir una bona relació amb la majoria del professorat del seu centre, el 83,5% afirma ser tractat de manera justa i el 75,7% considera que rep ajuda extra, si la necessita.
Les dades mostren l'existència d'un clar patró de proporcionalitat entre la valoració positiva que l'alumnat enquestat fa de la relació que té amb el professorat i les qualificacions obtingudes en les cinc competències avaluades.
L'alumnat que afirma que té una bona relació amb la majoria dels professors obté millors resultats.
Les diferències van des dels 4 punts en la llengua catalana i la llengua castellana fins als 7 punts en la llengua anglesa, passant pels 6 punts en la competència cientificotecnològica i en la competència matemàtica.
Un altre exemple mostra la incidència que té en els resultats el fet que l'alumnat se senti integrat en la institució escolar que l'acull.
La gran majoria de l'alumnat enquestat, el 89,6%, manifesta que sent que forma part del seu centre.
També aquí hi ha un patró clar de proporcionalitat entre la puntuació mitjana que obté l'alumnat en les cinc competències i el sentit de pertinença al centre.
En les respostes a l'afirmació "Sento que formo part d'aquest centre", l'alumnat que respon que hi està "Totalment d'acord" obté sempre millors resultats.
Les diferències són de 3 punts en la llengua castellana, de 4 punts en la llengua catalana i en la competència cientificotecnològica, de 6 punts en la llengua anglesa i de 8 punts en la competència matemàtica.
Un dels set principis de l'aprenentatge deixa ben clara la seva naturalesa social.
Si l'alumnat sent que forma part d'un col·lectiu que el reconeix i l'estimula, està predisposat a obtenir més bons resultats.
Font: CSASE, Informes d'avaluació, 22, juny 2020
Les expectatives dels altres incideixen en els resultats de l'avaluació de quart d'ESO?
Les emocions són part integral de l'aprenentatge, i també ho són l'esforç i l'afany de superació: cada estudiant ha d'anar superant els seus propis reptes, com ho reconeixen els set principis de l'aprenentatge, els set principis transversals que poden orientar la creació dels entorns d'aprenentatge del segle XXI.
L'anàlisi del context de l'alumnat en l'avaluació de quart d'ESO 2018-2019, que es va fer a una mostra representativa d'individus, ho corrobora: s'observa un clar patró de proporcionalitat entre els resultats i el component emocional que comporten les expectatives dels altres.
En avaluar l'impacte que l'activitat tutorial té en el rendiment de l'alumnat, s'observa que el fet de donar valor a l'esforç i als resultats acadèmics de influeix significativament en els resultats de les cinc competències avaluades.
L'alumnat que respon estar ''D'acord'' (46,1%) o ''Totalment d'acord'' (39,1%) amb l'afirmació que el tutor/a valora els seus esforços i resultats acadèmics obté més bons resultats que el que manifesta no estar-hi d'acord.
La diferència màxima són els 5 punts en llengua anglesa.
En la resta de competències, és de 2 o 3 punts.
També incideix en els resultats l'existència d' una bona relació i valoració entre iguals a l'hora de treballar.
El 60,7% de l'alumnat enquestat respon que sempre se'l té en compte a l'hora de fer activitats en grup, mentre que només el 4,9% se situa a l'altre extrem, ja que considera que mai no se'l té en compte.
També aquí hi ha un patró clar de proporcionalitat entre la puntuació mitjana que obté l'alumnat en les cinc competències i la freqüència d'integració i participació en les activitats acadèmiques de grup.
Les dades mostren l'important benefici que comporta en els resultats de l'alumnat la seva integració a l'hora de fer treballs en grup.
L'alumnat que afirma que molt habitualment (una o diverses vegades per setmana) se'l té en compte a l'hora de fer activitats en grup obté puntuacions molt més altes que la resta, puntuacions que poden arribar fins als 15 punts de diferència en la competència lingüística en llengua anglesa.
En la competència matemàtica són 14 els punts de diferència, 11 en la competència cientificotecnològica, 10 en la llengua catalana i 9 en la llengua castellana.
Font: CSASE, Informes d'avaluació, 22, juny 2020
Amb l'objectiu d'analitzar i avaluar el sistema educatiu no universitari de Catalunya, el Consell Superior d'Avaluació del Sistema Educatiu desenvolupa les funcions següents:
Aquest primer vídeo explica els diferents processos seguits per elaborar les proves d'avaluació del sistema educatiu.
Hi ha una breu introducció sobre quines són les característiques i funcions del Consell.
La secretària del Consell, Carmina Pinya i Salomó, parla en aquest vídeo de l'anàlisi dels resultats de les proves de competències i de les possibilitats d'actuació a nivell macro (sistema educatiu), meso (zona educativa) i micro (centre educatiu).
Defensa la necessitat d'analitzar els resultats de les avaluacions de sistema per revisar programes i prendre decisions de polítiques educatives.
A nivell meso, defensa la importància de relacionar les activitats del PF2 amb la millora de resultats, mentre que a nivell de centre proposa reflexionar sobre l'avaluació per millorar el desenvolupament professional docent i definir les necessitats de centre per millorar l'aprenentatge de l'alumnat.
El president del Consell, Joan Mateo i Andrés, explica en aquest vídeo què és el Consell Superior d'Avaluació del Sistema Educatiu, quines funcions té assignades i els canvis que ha experimentat el concepte d'avaluació al llarg del temps.
Resumeix el pas d'una avaluació que certificava a una avaluació que construeix la qualitat del sistema, que avalua la competència i les habilitats que la componen, que potencia una avaluació continuada per preveure l'evolució del sistema, etc.
En el marc de l'OCDE (Organització per a la Col·laboració i Desenvolupament Econòmic), l'estudi PISA (Programa per a l'Avaluació Internacional de l'Alumnat) 2003 avalua els coneixements i habilitats de l'alumnat de 15 anys en matemàtiques, comprensió lectora, ciències i resolució de problemes.
El document presenta els principis que guien l'avaluació PISA 2003, descrita en funció dels continguts que l'alumnat necessita adquirir, els processos que ha de realitzar i el context en què s'apliquen els coneixements i les habilitats adquirides.
També il·lustra els àmbits d'avaluació (matemàtiques, ciències de la naturalesa i resolució de problemes) mitjançant diferents exemples.
Els exemples de l'àmbit de comprensió lectora es poden trobar en La medida de los conocimientos y destrezas de los alumnos, publicat per l'INECSE l'any 2001.
El document és la traducció i adaptació de The PISA 2003 Assessment Framework (Mathematics, Reading, Science and Problem Solving Knowledge and Skills), publicat per l'OCDE el 2003.
El primer número dels Quaderns d'avaluació és un monogràfic dedicat als resultats obtinguts per l'alumnat de 41 països en l'Estudi PISA 2003 que avalua les matemàtiques com a àrea principal i la comprensió lectora, les ciències de la naturalesa i la resolució de problemes com a àrees secundàries.
S'hi inclouen els resultats obtinguts per l'alumnat de Catalunya en comparació als altres països participants i també a les altres regions europees.
L'apartat final dels Quaderns d'avaluació és la "Revista de llibres i publicacions del Consell".
Un dels indicadors educatius europeus assenyalats pel pla Educació i Formació 2020 (ET2020: Education and Training 2020) marca el percentatge d'alumnat que ha d'estar situat al nivell baix de competència a PISA: ha de ser inferior al 15% del total de la població escolar que acaba l'educació secundària obligatòria.
En aquest mateix sentit, el Pla per a la reducció del fracàs escolar a Catalunya per al 2018, que va ser presentat al Parlament al mes de juny de l'any 2012, assenyala que el percentatge d'alumnat situat al nivell baix d'assoliment de les competències en la prova de sisè d'educació primària i de quart d'ESO ha de ser també inferior al 15%.
Les dades recollides en la darrera edició de la prova de quart d'ESO permeten comprovar si s'assoleix l'objectiu marcat pel Pla per a la reducció del fracàs escolar a Catalunya, alhora que permeten intuir si s'assolirà l'objectiu ET2020 en aquest indicador en l'avaluació PISA 2018, els resultats de la qual es faran públics a finals de 2019.
El percentatge d'alumnat situat al nivell que indica el no assoliment de la competència en l'avaluació de quart d'ESO del curs 2017-2018, aplicada al mes de febrer, només supera el 15% en una de les cinc proves aplicades: en la de competència cientificoteconòlgica, i ho fa només per dues dècimes.
Observem l'evolució d'aquest indicador en els tres darrers anys d'aplicació de la prova de quart d'ESO.
L'any 2016 es va aplicar per primer cop la prova de competència cientificotecnològica.
En competència en llengua catalana i llengua castellana s'assoleix l'objectiu al llarg de tot el període analitzat, amb els valors més baixos.
En competència matemàtica, els valors oscil·len entre el 15 i el 14%, amb l'assoliment de l'objectiu marcat des del primer any del període.
Entre el 2016 i el 2018 es produeix una disminució de 3,9 punts en llengua anglesa, que és la competència que ha reduït més el seu valor en aquest indicador.
La dada del 2017 ja assoleix l'objectiu marcat per al 2018.
En competència cientificotecnològica hi ha una diferència de -0,7 punts entre els tres anys en què s'ha aplicat la prova, amb percentatges molt propers al 15%.
La tendència evolutiva d'aquest indicador, doncs, és positiva en totes les competències avaluades, excepte en la cientificotecnològica que, tot i això, manté valors propers al 15%.
Font: CSASE, Quaderns d'avaluació, 40, abril 2018
Publicació del número de gener de 2020 dels 'Quaderns d'avaluació', dedicat als resultats de PISA 2018.
El domini prioritari de l'avaluació PISA 2021 és la competència matemàtica.
Accés a la pàgina de l'OCDE amb les novetats de l'avaluació (en anglès).
Reunió del Consell Superior d'Avaluació del Sistema Educatiu per retornar els resultats de PISA 2018 als centres de la mostra.
Com evoluciona el percentatge de no superació de les competències a sisè d'educació primària?
La percepció de la dificultat de la prova de medi natural de sisè d'educació primària del 2019 s'associa amb els resultats reals?
Accés a tota la informació sobre la prova d'avaluació de sisè d'educació primària del curs 2019-2020, que tindrà lloc els dies 20, 21 i 22 d'abril de 2020.
Accés a la documentació sobre la prova d'expressió oral que es va aplicar a quart d'ESO el curs 2018-2019 a una mostra d'alumnes.
Publicació del número d'octubre del Tast de dades, que respon a la pregunta: La comprensió lectora va per davant de l'expressió escrita en l'avaluació de quart d'ESO?
Publicació del número 44 dels Quaderns d'avaluació, que conté la síntesi de resultats de l'avaluació de sisè d'educació primària del curs 2018-2019.
Accés a tota la informació per poder aplicar les proves d'avaluació diagnòstica amb els alumnes que han acabat el cicle inicial de l'educació primària.
El president del Consell, Joan Mateo i Andrés, explica en aquest vídeo de 6.54' de durada què és el Consell Superior d'Avaluació del Sistema Educatiu i els canvis que ha experimentat el concepte d'avaluació.
Resumeix el pas d'una avaluació que certificava a una avaluació que construeix la qualitat del sistema, que avalua la competència i les habilitats que la componen, que potencia una avaluació continuada per preveure l'evolució del sistema, etc.
La secretària del Consell, Carmina Pinya i Salomó, parla de l'anàlisi dels resultats de les proves de competències de sisè d'educació primària i de quart d'ESO i de les possibilitats d'actuació a nivell macro (sistema educatiu), meso (zona educativa) i micro (centre educatiu).
Defensa la necessitat d'establir un diàleg professional per analitzar els resultats dels avaluacions, la necessitat de reflexionar i actuar en comunitats d'aprenentatge professionals col·laboratives, de reflexionar sobre l'avaluació per millorar el desenvolupament professional docent i d'avaluar per millorar l'aprenentatge de l'alumnat.
Publicació del Tast de dades corresponent al mes de setembre, que respon a la pregunta Quina incidència té la repetició de curs en l'avaluació de quart d'ESO del 2019?
Accés al curs de Moodle que té per objectiu oferir un seguit d'activitats d'avaluació de les competències científica, lectora i matemàtica en l'entorn de les proves PISA.
Publiació del nou Tast de dades: La percepció de la dificultat de les proves de quart d'ESO del 2019 s'associa amb els resultats reals?
Què passa amb la bretxa de gènere?
Publicació del número 43 dels Quaderns d'avaluació, dedicat als resultats de l'avaluació de quart d'ESO de 2019.
Publicació de l'informe espanyol de l'avaluació TALIS 2018, que conté les dades de Catalunya i de les altres comunitats autònomes que han ampliat la mostra.
Actualització del calendari de les avaluacions previstes per al curs 2019-2020.
Publicació del nou Tast de dades: Com seran els resultats de l'avaluació de sisè d'educació primària del curs 2018-2019?
Termini de presentació de la sol·licitud: del 23 de maig al 20 de juny de 2019.
Hi haurà variacions en els resultats de l'avaluació de quart d'ESO del curs 2018-2019?
Accés a tota la informació sobre les proves de sisè d'educació prmària, aplicades els dies 7, 8 i 9 de maig de 2019.
Es poden consultar les proves corregides i els criteris de correcció.
Una novetat de l'avaluació de quart d'ESO del curs 2018-2019 és l'avaluació de l'expressió oral en la competència comunicativa lingüística en una mostra d'alumnes.
L'expressió oral s'avalua en llengua catalana, llengua castellana i llengua anglesa.
La mostra està formada per uns 1.700 alumnes, provinents de 51 centres educatius.
Aquesta és la documentació que ha generat la prova.
PISA 2021 té com a focus principal de l'avaluació la competència matemàtica.
Els dominis secundaris que s'avaluen són la competència científica i la competència en comprensió lectora.
La competència innovadora és el pensament creatiu.
Hi participaran els trenta-sis països membres de l'OCDE i s'espera que també ho facin cinquanta països i economies més.
Des de l'any 2003, Catalunya participa a PISA amb una mostra pròpia.
Les dates previstes per a l'avaluació de sisè d'educació primària són els dies 8 (dimarts), 9 (dimecres) i 10 (dijous) de maig de 2018.
Consulteu aquí les altres novetats previstes per a l'avaluació de sisè d'educació primària, que afecten les àrees de coneixement del medi natural, llengua catalana i llengua castellana.
Inclou un àudio de comprensió oral en llengua catalana perquè serveixi de model.
Publicació del número 38 dels Quaderns d'avaluació, amb els resultats de l'avaluació de sisè d'educació primària del curs 2016-2017.
Publicació del número 37 dels Quaderns d'avaluació, amb la síntesi de resultats de l'avaluació de quart d'ESO del curs 2016-2017.
Actualització del marc conceptual de la prova d'avaluació de la competència cientificotecnològica, que s'aplicarà a quart d'ESO durant el curs 2017-2018.
Informació de les avaluacions censals i mostrals que s'han d'aplicar durant el curs 2017-2018.
Publicació del volum 21 de la col·lecció 'Informes d'avaluació', que conté dades sobre el coneixement de la llengua catalana i castellana de l'alumnat de Catalunya a partir de l'anàlisi de diferents avaluacions i de diferents anys.
Publicació del número 38 de la col·lecció 'Documents', que inclou les novetats en l'avaluació de la competència lectora que s'aplicaran en el PISA 2018.
Publicació del número 37 de la col·lecció 'Documents', que porta per títol Sistemes educatius que aprenen: un horitzó estratègic per a Catalunya.
Accés a tota la informació sobre l'avaluació de sisè curs d'educació primària, que s'aplicarà els dijous 4 i el divendres 5 de maig de 2017.
Publicació del número corresponent al mes de gener de 2017 de la col·lecció 'Quaderns d'avaluació', dedicat als resultats de l'estudi PISA 2015.
Publicació del número 40 de la col·lecció 'Quaderns d'avaluació', amb els resultats de l'avaluació de quart d'ESO 2017-2018.
Aquest matí s'han presentat en roda de premsa els resultats de les avaluacions de sisè de primària i de quart d'ESO, en què el secretari de Polítiques Educatives ha anunciat el compromís del Departament d'estendre progressivament les hores d'anglès a l'ESO
El Consell Superior d'Avaluació del Sistema Educatiu participa en el projecte Erasmus+ "Supporting Opportunity in School", coordinat per la inspecció d'Educació de Catalunya i junt amb institucions d'Itàlia, Romania, Bèlgica i Gal·les.
Accés a tota la informació sobre la prova de sisè d'educació primària, que s'ha aplicat els dies 8, 9 i 10 de maig de 2018.
Es poden consultar totes les proves aplicades, amb els criteris de correcció corresponents.
L'avaluació internacional PISA 2018 s'aplica entre els dies 16 d'abril i el 31 de maig de 2018 a més de 2.000 alumnes dels 50 centres de Catalunya que formen part de la mostra.
Publicació de la segona edició del número 28 de la col·lecció 'Documents': PISA.
Ítems alliberats de competència en comprensió lectora.
S'hi han afegit setze ítems de dues unitats de la prova pilot de PISA 2018.
Tots els ítems han estat aprovats per un grup d'experts per a la seva publicació com a ítems de mostra.
Accés a tota la informació sobre la prova d'avaluació diagnòstica que s'ha d'aplicar a tercer curs d'educació primària entre els dies 5 i 16 de març de 2018.
Publicació del número 39 de la col·lecció 'Quaderns d'avaluació', que conté la síntesi de resultats de dos estudis internacionals: PIRLS 2016 i TIMSS 2015.
Accés a tota la informació de l'avaluació de quart d'ESO del curs 2017-2018, aplicada els dies 6 i 7 de febrer.
Ja es poden consultar les proves corregides.
Publicació del número 39 de la col·lecció 'Documents', que porta per títol Marc conceptual de la competència global PISA 2018.
Preparant el nostre jovent per a un món inclusiu i sostenible
Per al curs 2017-2018 hi ha previstes dues novetats a l'avaluació de sisè d'educació primària:
Amb motiu de l'avaluació de l'àrea del coneixement del medi natural, s'afegeix un dia més als ja previstos.
L'avaluació tindrà lloc els dies 8 (dimarts), 9 (dimecres) i 10 (dijous) de maig de 2018.
Aquest és el marc conceptual de la prova d'avaluació de l'àrea de coneixement del medi natural.
Els materials orientatius que s'ofereixen en aquest document són unes activitats d'exemple que han de servir als docents per fer-se una idea de com seran les activitats de la prova de l'avaluació de l'àrea de coneixement del medi natural que s'aplicarà per primera vegada el curs 2017-2018.
A la prova definitiva hi haurà una vintena d'ítems, agrupats en quatre activitats d'estímul.
Cada activitat s'estructurarà a partir d'un context, que pot tenir diferent format i que ha de servir d'estímul inicial: un fragment escrit, diagrames, gràfics, figures, taules...
Cada activitat inclou ítems de complexitat diferent que permetran avaluar els diferents aspectes del domini competencial de l'àrea de coneixement del medi natural.
Els ítems d'aquesta prova seran de dos tipus: d'opció múltiple simple i de resposta oberta.
S'afegeix el full de respostes perquè els alumnes es familiaritzin amb la forma de respondre aquestes preguntes.
S'inclouen també els criteris de correcció dels ítems de resposta oberta així com un document amb el quadre d'especificacions, on s'indiquen les característiques de cadascun dels ítems del material orientatiu.
En comptes del dictat, es passarà un àudio per avaluar la comprensió oral, que s'avaluarà amb ítems d'opció múltiple simple.
A sota es pot consultar un model d'àudio de llengua catalana i de llengua castellana, amb les preguntes corresponents.
A la comprensió lectora, s'inclouran un parell d'ítems de resposta oberta.
El número 46 dels Quaderns d'avaluació presenta els resultats del novè cicle de l'avaluació de quart d'ESO, que es va aplicar per primera vegada el curs 2011-2012.
Conté els resultats habituals: les puntuacions mitjanes globals, les puntuacions dels àmbits avaluats en cada competència, el percentatge d'alumnes que hi ha situat en cada nivell d'assoliment de les competències, la incidència que tenen en els resultats diverses variables, l'anàlisi de tendències, les puntuacions globals en els diferents territoris, la percepció de la dificultat de les proves i la relació que mostra amb els resultats obtinguts, etc.
El número conté una novetat rellevant per enriquir les dades.
Per primera vegada, s'han estudiat els resultats obtinguts per un col·lectiu determinat, que en aquest cas és la Xarxa de competències bàsiques (Xarxa Cb), amb disset anys de trajectòria.
Ens hem preguntat si els centres que pertanyen a la Xarxa Cb presenten alguna diferència en els resultats de l'avaluació i, per respondre la pregunta, s'han comparat amb els resultats dels centres que no pertanyen a la Xarxa Cb.
El número es tanca, com sempre, amb les seccions Revista de llibres, Publicacions recents del Consell i Publicacions del Consell.