Fedea acaba de publicar El repte de la inserció dels aturats de llarga durada, informe que analitza les mesures necessàries per corregir les deficiències del sistema públic d'ocupació i aconseguir la reintegració sostinguda en el mercat laboral d'aquest col·lectiu.
Segons l'estudi, l'11% de la població activa espanyola porta més d'un any a l'atur i 1,8 milions de persones, més de dos.
Aquests alts nivells d'atur comporten un risc d'exclusió social i econòmica per als col·lectius més vulnerables, entre els quals destaquen els majors de 45 anys, amb baix nivell de qualificació i provinents, en bona part, de la construcció.
També posa de manifest que els objectius establerts pel Consell Europeu són inassolibles a Espanya si no es produeix una modernització dels serveis públics d'ocupació, en el sentit d'oferir als aturats de llarga durada un recolzament individualitzat, enfortir la coordinació amb els serveis socials locals, intensificar la inversió en formació i en l'ús de bonificacions, incrementar l'ús de les pràctiques laborals, oferir a les empreses serveis posteriors a la col·locació i, finalment, avaluar els resultats de manera que s'identifiquin els programes que ofereixen els millors resultats.
L'Informe mundial sobre salaris, publicat per l'Organització Internacional del Treball, analitza les diferències en els salaris a nivell mundial i inclou tendències i estadístiques globals i regionals i recomanacions polítiques.
Els resultats de l'informe mostren que l'augment efectiu dels salaris a nivell mundial, el 2015, va ser de l'1,7%; el menor registrat en 4 anys.
El creixement salarial baix comporta un menor consum de les llars, fet que pot incidir en la demanda agregada, en particular quan els salaris s'estanquen en moltes economies grans al mateix temps, repercutint negativament en el desenvolupament econòmic mundial.
D'altra banda, l'informe recomana que s'adoptin polítiques i mesures fiscals per reduir la desigualtat salarial entre grups de treballadors (empleats i directius), entre els que treballen amb relacions contractuals típiques i els que s'ocupen atípicament (treballadors temporals i cedits) i, en particular, entre homes i dones, amb la finalitat d'evitar la discriminació basada en la posició professional, per raó de gènere o per naturalesa de relació contractual (treball atípic utilitzat amb la intenció de reduir els costos laborals).
La Direcció General d'Anàlisi Econòmica del Departament de la Vicepresidència i d'Economia i Hisenda ha publicat l'article La recuperació del sector industrial a Catalunya, el qual destaca que l'externalització de serveis, abans integrats en l'empresa, fan difícil acotar la pèrdua real de pes industrial.
A més, els "inputs" terciaris són cada vegada més importants en la rendibilitat i competitivitat industrial, donant pas al que s'anomena "nova indústria".
El VAB de la indústria a Catalunya l'any 2015 va suposar un 19,6% del VAB total, proporció propera a la de Suècia (20,4%) i Finlàndia (20,6%) i per sobre de la d'Espanya (18%), Itàlia (18,8%) i França (14,1%), però per sota d'Alemanya (25,9%).
L'estudi ressalta que són dos els indicadors que mostren la fortalesa de la recuperació en aquest sector: el primer, la producció industrial, entesa en sentit estricte, que ha crescut un 5,2% entre 2012 i 2015, 3 punts percentuals per sobre de l'increment de la zona euro i 2,8 punts per sobre d'Alemanya; i, el segon, l'ocupació, que mostra un creixement sostingut d'afiliats a la Seguretat Social en activitats industrials des de 2014.
El Consell de Treball, Econòmic i Social de Catalunya, CTESC, ha elaborat un informe amb les principals característiques del treball autònom a partir de dades de l'EPA i de la Seguretat Social.
Segons l'estudi, l'any 2015 el nombre de persones que treballen per compte propi a Catalunya és, de mitjana, 530.547, que representen el 17,2% de l'ocupació total.
Atesa la importància estratègica del treball autònom, i havent-se constatat mancances d'informació estadística, l'informe insta les administracions competents a que implementin els sistemes necessaris per obtenir les dades i fer un correcte seguiment d'aquest col·lectiu.
L'informe recull, a més, una sèrie de propostes i recomanacions: en l'àmbit del finançament, el CTESC proposa millores per mitjà de programes públics o d'entitats privades, amb la finalitat que el treball autònom es percebi no com un factor de risc i insolvència sinó com una oportunitat; considera que la contractació de treballadors no hauria d'implicar un increment de la despesa i, per això, insisteix en que s'estableixin incentius fiscals; i, respecte de la protecció social, entén que els subsidis assistencials d'atur s'haurien d'estendre als treballadors autònoms, preferentment als que no tenen treballadors a càrrec.
La Comissió Europea ha publicat l'edició 2016 de la revista Ocupació i Desenvolupament Social a Europa que conté, entre d'altres, un capítol dedicat a l'anàlisi de les dinàmiques d'ocupació i les seves implicacions socials, i com els llocs de treball i els salaris poden fer front a la pobresa i la desigualtat i, un altre, sobre les implicacions del desenvolupament de les TIC i la digitalització en el mercat laboral.
El primer considera que baixos salaris, llocs de treball temporals o parcials i la situació de cada llar expliquen el risc d'entrar en la pobresa; per tant, el fort vincle entre la pobresa dels treballadors i la mida de la família subratlla la necessitat de donar suport amb prestacions a les famílies amb nens a càrrec i facilitar la participació laboral d'ambdós pares.
El segon, analitza com les TIC són el motor clau de l'ocupació, la productivitat i el creixement en tots els sectors; i com, tanmateix, l'automatització redueix llocs de treball (com ha passat per exemple en la indústria de l'automòbil) i, en conseqüència, requereix en el futur d'un nou conjunt de coneixements i habilitats que assegurin la complementarietat entre el capital humà i el tecnològic.
L'estudi Tendències demogràfiques durant el segle XX a Espanya, publicat per l'INE, dóna una visió dels canvis demogràfics a l'estat espanyol amb informació per comunitats autònomes.
Les principals dades situen la població en 40.847.371 habitants, d'acord amb el cens de 2001; l'estructura d'aquesta població mostra que el col·lectiu de majors de 65 anys té més pes (17%) que el de menors de 15 anys (14,5%), el doble que 30 anys enrere.
A Catalunya, el pes dels majors de 65 anys també és destacat (17,4% enfront del 13,8% dels menors de 15 anys).
Malgrat aquest increment de la longevitat, la mortalitat dels joves, sobretot dels homes, iniciada la dècada dels 80, continua alta.
Pel que fa a la natalitat, Catalunya va ser una una de les comunitats autònomes en què els naixements van disminuir en més del 50%, per sobre del conjunt del descens registrat al conjunt d'Espanya (30%).
La disminució de la població a mig termini, el descens de població jove, la disminució de persones en edat de treballar i, per últim, l'augment del nombre de persones que van arribant a la jubilació i a la vellesa són els factors que descriuen el futur d'Espanya.
La Comissió Europea ha publicat el sisè informe de vigilància que avalua la situació econòmica, fiscal i financera d'Espanya després de la sortida, el gener de 2014, del programa d'assistència financera.
L'estudi apunta que el creixement econòmic durant els tres primers trimestres de 2016 va superar les expectatives i es manté per sobre de la mitjana de la zona euro.
Aquesta expansió ha estat impulsada pel consum privat, la inversió i les exportacions, i reforçada per unes condicions de finançament favorables, una forta creació d'ocupació, el manteniment de la moderació salarial i l'impacte de les reformes del mercat laboral anteriors.
Ara bé, l'alt nivell de deute públic i privat i la baixa productivitat amplifiquen el risc de desequilibri.
A més, tot i la notable disminució, l'atur és encara alt, especialment entre les persones aturades que porten més d'un any sense feina.
Així mateix, el dèficit públic continua sent elevat en no haver-se pres mesures efectives en resposta a la recomanació del Consell, i ha comportat l'ampliació del termini per a l'ajustament fiscal fins al 2018.
Pel que fa al sector bancari, l'informe considera important finalitzar la reestructuració i la privatització dels dos bancs de propietat estatal per enfortir l'estabilitat del sector.
L'informe Afecten les tensions geopolítiques en mercats competidors el turisme espanyol?, publicat per l'Observatori Econòmic del BBVA, té com a objectiu estimar la possible relació entre les tensions geopolítiques i el creixement del turisme a Espanya.
D'acord amb l'estudi, el turisme espanyol ha crescut ininterrompudament des de l'any 2010, amb un augment del 30% en el nombre de visitants i del 37% en la despesa turística, fins a assolir l'11% del PIB i el 13% de l'ocupació total l'any 2014.
L'informe apunta que els factors que expliquen aquesta expansió del sector són: la tendència positiva a nivell global del turisme internacional; l'important guany en competitivitat-preu experimentat per l'economia espanyola i la millora de la seguretat ciutadana en el nostre país en contrast amb l'increment de les tensions geopolítiques en alguns països competidors com Grècia, França i Turquia.
Alguns dels factors que, segons l'estudi, podrien ajudar a mantenir aquesta tendència de creixement del sector són: guanyar quota en mercats no tradicionals, reduir l'estacionalitat ampliant la temporada turística i millorar la competitivitat.
L'Organització Internacional del Treball ha elaborat un informe sobre el treball domèstic arreu del món, amb l'objectiu de servir d'eina per als governs, treballadors i empresaris en la creació d'ocupació de qualitat.
L'OIT estima el nombre de treballadors domèstics, de 15 i més anys d'edat, en 67 milions de persones a nivell mundial.
El segment d'aquests treballadors representa el 2% de la participació laboral global i el 4% de la participació total femenina.
Aquest sector laboral està caracteritzat per un alt grau d'informalitat, això és, el nivell de contractes escrits i de contribucions a la seguretat social és baix.
L'estudi conclou que, si bé la cobertura laboral i de seguretat social dels treballadors és un pas fonamental cap a la formalització, les normes laborals tenen poc efecte sobre les pràctiques d'ocupació si no hi ha mesures per fer-les complir.
Entre les mesures proposades destaca la difusió d'informació, la inspecció de treball i l'assessorament i suport a les parts (empleador i treballador).
A més del compliment legal, l'informe incideix en que cal un enfortiment dels incentius del treball formal: la reducció de costos, la simplificació de procediments i les exempcions o baixes contribucions a la seguretat social, entre d'altres.
CaixaBank Research inclou en el seu informe mensual tres focus d'interès de l'economia espanyola.
El primer, La productivitat i qualitat de l'ocupació, destaca les condicions laborals com un dels factors que determinen l'evolució de la productivitat; com a exemple, entre els anys 2000-2009, es va observar tant a Alemanya com a Espanya que a més proporció de treball temporal, menor creixement de la productivitat.
El segon, Una mirada als Pressupostos Generals de l'Estat per al 2017, recull algunes estimacions pressupostàries segons les quals el creixement econòmic podrà reduir el dèficit públic fins el 3,6% del PIB el proper any, ja que es preveu una millora de l'ocupació que impulsarà les cotitzacions socials, un creixement de l'IVA i una recuperació dels impostos sobre la renda i la riquesa, així com també una reducció de l'atur.
I, el tercer, La millora de la competitivitat espanyola: la clau sectorial, destaca l'augment dels costos laborals unitaris i l'evolució pobra de la productivitat del treball com els factors determinants de la pèrdua de productivitat dels anys 2000-2008; no obstant això, a partir de 2011 l'economia va recuperar part de la competitivitat perduda.
El darrer butlletí econòmic del Banc d'Espanya inclou, a banda dels principals indicadors de l'evolució recent de l'economia espanyola i de l'evolució de l'ocupació i l'atur en el tercer trimestre, articles d'interès, entre d'altres, Els resultats de les empreses no financeres de 2015 fins el tercer trimestre de 2016 i els Determinants i implicacions de les baixes taxes d'inflació a nivell global.
El primer article presenta els resultats a partir de la mostra de societats no financeres de la Central de Balanços Integrada (CBI), que confirma la tendència de recuperació de l'activitat productiva de les empreses, de manera que el VAB d'aquesta mostra ha crescut, en termes nominals, un 6,6%, enfront del creixement del 2,9% observat un any abans, sent l'increment més intens en les empreses de menor dimensió.
El segon article ofereix una panoràmica de l'evolució de la inflació a escala global durant els darrers anys, en què s'ha mostrat una tendència generalitzada a la disminució, i analitza els efectes desfavorables del manteniment, durant un període prolongat de temps, de les baixes taxes d'inflació; com són, entre d'altres, el possible increment dels tipus d'interès reals, obstaculitzar els ajustaments de la competitivitat dins les unions monetàries i afectar negativament la credibilitat dels bancs centrals.
L'Informe de l'Observatori de la Indústria Hotelera Espanyola, elaborat per PwC i CEHAT, situa les expectatives turístiques d'aquest hivern 2016-2017 per aquest sector en nivells d'estabilitat, d'acord amb l'índex OHE general resultant de l'anàlisi macroeconòmic dels principals mercats emissors de turistes a Espanya i de les estimacions de la tendència d'aquest sector.
En concret, l'índex OHE general d'aquesta temporada és de 56,51 punts, nivell inferior al de la temporada anterior (69,83 punts), per un entorn macroeconòmic menys optimista que el de la temporada d'hivern 2015-2016 i per una perspectiva més conservadora de les expectatives del sector hoteler.
Aquests descensos no reflecteixen variacions significatives, d'acord amb la interpretació que en fa l'índex que elabora l'Observatori.
L'informe de l'Eurofound Explorant la contractació fraudulenta de treball a la Unió Europea analitza aquestes pràctiques a tota la UE i les mesures dutes a terme per les autoritats nacionals per identificar-les, prevenir-les i combatre-les.
Basat en 29 informes nacionals sobre els països de la UE-28 més Noruega, la investigació conclou que el potencial de la negociació col·lectiva per respondre als desafiaments de l'ús fraudulent de la contractació de treball està molt poc explotat.
L'anàlisi dels informes nacionals assenyala tres àmbits que semblen els més afectats per l'ús fraudulent: el treball autònom, el treball de durada determinada i el desplaçament de treballadors.
També constata que l'ús fraudulent involucra tots els sectors i ocupacions, encara que aquestes pràctiques són més comunes en una sèrie de sectors, com són la construcció, els mitjans de comunicació, les arts i els sectors d'entreteniment i el turisme i la restauració.
L'Institut Valencià d'Investigacions Econòmiques (Ivie) i la Fundació BBVA han publicat l'informe La competitivitat de les regions espanyoles davant l'economia del coneixement, que analitza la relació entre l'ús del coneixement que fa cada comunitat autònoma i la seva capacitat de generar renda i riquesa.
L'estudi articula l'economia del coneixement al voltant de tres components: el capital físic de base tecnològica (maquinària i, especialment, tecnologies de la informació i la comunicació); el capital humà d'alta qualificació, i el desenvolupament de les activitats d'R+D+I. També té en compte altres factors de l'entorn, com el paper del sector públic, la concentració de la població, el tamany del teixit empresarial o la internacionalització de les empreses.
Destaca que l'economia del coneixement es basa en un ús transversal i creixent del capital humà, les TIC i els processos d'innovació en totes les activitats i que a Espanya avança de manera clara però desigual.
També apunta que les regions que aposten decididament per la utilització dels actius basats en el coneixement són més competitives i obtenen millors resultats en renda per habitant i productivitat.
Quant a innovació i ús de les TIC, Madrid i Catalunya són les més avançades.
L'Institut d'Economia de Barcelona (IEB), centre de recerca en economia de la Universitat de Barcelona, ha llançat un nou títol de la col·lecció IEB Report, Com finançar les pensions? en què tres experts analitzen les dues reformes impulsades pel govern espanyol en els darrers anys (2011, quan es va elevar gradualment l'edat de jubilació dels 65 als 67 anys, i 2013, quan es va introduir un nou sistema de revaloració de les pensions) i en plantegen d'altres amb l'objectiu de donar viabilitat al sistema de pensions espanyol.
Davant l'evidència de la insostenibilitat del sistema de pensions a llarg termini, l'informe també reflexiona sobre algunes de les vies alternatives per augmentar els ingressos que s'han plantejat, com finançar una part de les pensions amb impostos com ara l'IVA, pujar les contribucions o canviar cap a un sistema assistencial.
També s'apunta una altra via, que seria passar les pensions de viduïtat al sistema assistencial, de manera que s'alliberarien recursos a favor de les pensions contributives.
La Comissió Europea de Viatges (ETC), organització internacional responsable de la promoció d'Europa com a destinació turística, l'Associació Europea de Turisme (ETOA) i el Grup Eurail han llançat una nova edició del Baròmetre del viatge de llarga distància, elaborat pel centre de recerca belga RCI Research, que mesura el sentiment dels potencials viatgers per visitar Europa en un futur pròxim i proporciona informació sobre les tendències dels mercats de viatges amb més volum de sortida (Estats Units, Xina, Brasil, Japó i la Federació Russa).
Les dades de l'enquesta revelen que el sentiment de viatge per als quatre darrers mesos de l'any és positiu en tres dels cinc mercats enquestats.
Estats Units és el país que ha mostrat més interès per Europa com a destinació turística (més d'1 de cada 3 enquestats planeja visitar el continent en els propers mesos) i els països preferits pels turistes nord-americans són França (36% dels enquestats), Itàlia (29%), Alemanya (26%) i Espanya (21%).
Els russos són els únics que tenen Espanya com la seva primera opció (16%).
Per a la temporada tardor-hivern, els potencials viatgers expressen interès per les experiències relacionades amb la natura.
L'OCDE ha publicat aquest novembre un informe amb dades actualitzades sobre la desigualtat d'ingressos, en què posa de manifest que, fins al moment, la feble recuperació econòmica no ha reduït les diferències entre rics i pobres, ja que els fruits d'aquesta recuperació no han estat repartits de manera uniforme.
Diu l'informe que, si bé en les dues terceres parts dels països de l'OCDE, els ingressos del treball gairebé s'han recuperat assolint els nivells d'abans de la crisi, el fet és que aquesta recuperació no s'ha produït en la part inferior de la distribució dels ingressos.
Quant a l'Estat espanyol, les dades mostren que, tot i tenir un prolongat període de creació d'ocupació, estimulat per la reforma laboral del 2012, han persistit nivells alts d'atur de llarga durada, han caigut els salaris i el mercat de treball ha continuat segmentat.
A més, la redistribució d'ingressos, que va créixer durant la fase inicial de la crisi, es va estancar a partir de 2010 tot i persistir encara una gran desigualtat en els ingressos provinents del mercat laboral.
L'informe conclou que aquesta ampliació de les diferències entre rics i pobres i l'elevat atur demanen noves polítiques públiques que ofereixin un major creixement i també una major inclusió.
L'OCDE ha publicat el llibre Perspectives de la migració internacional 2016, que ofereix una visió de les tendències en els fluxos migratoris internacionals, informa sobre la situació laboral dels immigrants i analitza l'efecte de la immigració en els mercats de treball.
Les dades mostren que, el 2015, al voltant de 4,8 milions de persones van emigrar de forma permanent a països de l'OCDE (el 10% més que el 2014).
L'agrupació familiar i la lliure circulació dins la Unió Europea van representar, cadascuna, el 30% del total de la migració permanent.
La migració temporal també s'ha incrementat i la mobilitat entre empreses i l'adscripció de treballadors dins la Unió Europea i la Zona Europea de Lliure Comerç van augmentar entre el 17% i el 38%.
Així mateix, es van registrar 1,65 milions de sol·licituds d'asil, aproximadament el 25% de siris i un 16% d'afgans.
Per procedència, un de cada tres nous migrats prové d'un altre país de l'OCDE, prop d'un de cada deu migrats és de la Xina i un de cada vint, de l'Índia.
Finalment, per situació laboral, al voltant del 60% de la població estrangera en països de l'OCDE es troba ocupada (enfront del 64,9% dels nacionals), i la taxa d'atur és del 9,3%, 2 punts per sobre de la dels nacionals (7,3%).
El Departament de la Vicepresidència i d'Economia i Hisenda ha publicat el número 103 de la revista Nota d'Economia, dedicada monogràficament a l'anàlisi de la pobresa i la desigualtat.
El document s'estructura en tres blocs: el primer analitza l'evolució de la pobresa i la desigualtat a nivell mundial i a Catalunya i descriu les principals opcions metodològiques per mesurar aquestes tendències; el segon aprofundeix en les diferents dimensions de la pobresa i la desigualtat (l'evolució dels salaris i la seva desigualtat, la perspectiva de gènere, edat i immigració, el paper de l'educació o de l'habitatge), i el tercer tracta el paper de certes eines de política econòmica en la lluita contra la pobresa i la desigualtat (les transferències o el sistema impositiu), així com les institucions del tercer sector social.
Conclou que, després d'anys d'increment de la taxa de risc de pobresa i desigualtat, els darrers resultats dels indicadors de pobresa i desigualtat de l'economia catalana, elaborats a partir de l'Enquesta de condicions de vida, són positius gràcies a la recuperació econòmica.
En concret, el risc de pobresa a Catalunya l'any 2015 afecta el 19% de la població catalana, 1,9 punts menys que el 2014 (20,9%).
Aquesta taxa és inferior a la mitjana espanyola (22,1%) però superior a la UE27 (17,2%).
Bruegel, think tank europeu especialitzat en economia, ha elaborat l'informe Anatomia del creixement inclusiu a Europa, que analitza els principals canvis socials que s'han produït a la UE i presenta arguments sobre la necessitat d'un creixement integrador.
Arran de la crisi les desigualtats s'han incrementat i les economies europees afronten diferents reptes: la polarització entre el sud i el nord s'ha ampliat des de 2008; diversos països, en particular al sud, han patit increments en la privació material i la desocupació (inclosa la desocupació juvenil i una major proporció de nens que viuen en llars sense ocupació), i experimenten una creixent bretxa entre les generacions joves i la gent gran i la desigualtat d'ingressos és relativament alta en alguns estats, en particular al sud de la UE.
Sobre el canvi tecnològic, l'estudi considera que les dades dels països més grans d'Europa donen suport a la hipòtesi que s'està produint una "polarització del treball" (que postula que la tecnologia pot substituir el treball humà en les tasques de rutina, ja sigui manual o cognitiva, però encara no en les tasques no rutinàries).
L'informe conclou que les polítiques nacionals i europees han de fomentar el creixement inclusiu i situar-lo en un lloc prioritari en l'agenda política.