Com cada any, el Memorial Democràtic de la Generalitat de Catalunya ha organitzat diverses activitats relacionades amb la memòria de la nostra història recent.
Durant tot el 2016, s'han organitzat i s'han fet homenatges, exposicions, activitats pedagògiques, conferències, cursos, publicacions, etc. que serveixen per mostrar el compromís de la nostra institució amb la memòria dels catalans i les catalanes.
Algunes de les activitats més destacades, han estat les següents:
Commemoració dels vuitanta anys de la Guerra Civil
Com a eix commemoratiu central de l'any 2016, trobem el 80è aniversari de l'inici de la Guerra Civil.
El govern de la Generalitat de Catalunya, a través de la Direcció General de Relacions Institucionals i amb el Parlament, ha actuat com a catalitzadora i dinamitzadora d'activitats, actes de difusió, commemoracions i homenatges tant d'institucions públiques com d'entitats de la societat civil.
L'objectiu ha estat recordar els fets, però també reivindicar Catalunya com a terra de pau.
El 18 de juliol, al Palau de la Música, ha tingut lloc un concert commemoratiu que ha iniciat els actes d'homenatge, que es perllongaran fins al 2019.
El concert ha estat organitzat, conjuntament, pel Memorial Democràtic i per la Direcció General de Relacions Institucionals i amb el Parlament.
Els estudiants recorden les víctimes de l'Holocaust
Les Nacions Unides van designar el 27 de gener el Dia internacional de commemoració en memòria de les víctimes de l'Holocaust i de prevenció de crims contra la humanitat.
Cada any, l'acte es dedica a un tema concret.
Aquest 2016, l'ONU va designar el tema "L'Holocaust i la dignitat humana".
El Memorial Democràtic ha organitzat un seguit d'actes al
voltant d'aquest dia commemoratiu prenent estudiants i professorat com a principals protagonistes.
El Memorial Democràtic, el Departament d'Ensenyament, el Museu Memorial de l'Exili (MUME), el Servei Educatiu de l'Alt Empordà, el Grup de treball Exili, Deportació i Holocaust i dotze instituts catalans amb més de 400 alumnes han participat als dos actes commemoratius adreçats a estudiants de 4t d'ESO i Batxillerat, l'un a Barcelona i l'altre a la Jonquera.
El lema escollit ha estat "No et quedis mirant, actua!".
La Caputxinada és el nom amb què es coneix popularment el setge policial que durant més de 48 hores —del 9 a l'11 de març del 1966— va retenir més de 450 estudiants, intel·lectuals i professors universitaris al convent dels pares caputxins del barceloní barri de Sarrià.
El grup va erigir-se en assemblea constitutiva del Sindicat Democràtic d'Estudiants de la Universitat de Barcelona (SDEUB).
El Memorial Democràtic ha volgut recordar a totes les persones protagonistes d'aquests fets que van desembocar en un moviment unitari de solidaritat política i ciutadana amb un emotiu acte al mateix convent on van tenir lloc els fets.
1939: devastació, repressió i gana.
Aquests foren els eixos que dominaren l'Espanya franquista de la postguerra.
Un país destruït a causa de la Guerra Civil, una terrible repressió que afectà milers d'homes i dones, i la fam, que tingué unes conseqüències terribles sobre tota la població.
Oficialment, el 5 de setembre de 1939 Espanya es declarà neutral en la guerra, però va ser realment així?
Amb aquesta exposició, el Memorial Democràtic vol reflexionar sobre el paper que tingué l'Espanya de Franco a la Segona Guerra Mundial.
Els anys de la República foren un període d'esperances polítiques, territorials, socials i econòmiques.
El Memorial Democràtic ha organitzat una jornada per recordar els fets més destacats de la Segona República.
De la mà de diversos especialistes, s'ha dut a terme una anàlisi dels èxits i els fracassos que s'assoliren durant tots aquests anys.
Hi han participat: Enric Pujol, Mercè Morales, Arnau Gonzàlez Vilalta, Manel López, Carles Santacana, Salvador Domènech, Clara Masriera, Maria Feliu, Lluís Durán, Isabel Segura, Teresa Abelló, Raül Carretero i Carles Hervàs.
També s'ha fet una presentació de testimonis de la Segona República del Banc Audiovisual de Testimonis del Memorial Democràtic (BAT).
40è aniversari dels inicis dels mitjans en català
Ara fa 40 anys, el 1976, començava una tímida recuperació dels mitjans de comunicació en llengua catalana: la publicació del diari AVUI, el 23 d'abril; les primeres emissions de futbol en català, el 5 de setembre, i els primers programes en català a Ràdio Barcelona, que va començar la seva programació l'1 de desembre.
Un parell d'anys abans, el Centre de Producció de Programes de TVE a Catalunya havia començat a emetre regularment en català.
Amb motiu del 40è aniversari d'aquests fets, el Memorial Democràtic i el Col·legi de Periodistes Catalunya han organitzat una taula rodona amb alguns protagonistes destacats dels mitjans de comunicació en català d'aquells anys.
Un any del traspàs del periodista Xavier Vinader
Un any després del traspàs del periodista Xavier Vinader, el Memorial Democràtic i el Col·legi de Periodistes de Catalunya han organitzat un acte d'homenatge.
Xavier Vinader fou un dels periodistes que millor ens ajudaren a entendre la violència política i la vinculació de les estructures del nou Estat democràtic amb la dictadura franquista durant la transició cap a la democràcia.
Ho féu des de la clara defensa del dret a la llibertat d'expressió i exercint l'ofici de periodista des del compromís.
En aquesta jornada d'homenatge que s'ha celebrat el 25 d'abril, hi ha participat els periodistes Antonio Franco, David Fernàndez, Jordi Évole i Ana Cynthia Uribe.
65 anys de la vaga dels tramvies
La vaga de tramvies de 1951 va ser el primer gran moviment transversal de caràcter ciutadà i amb poca participació d'uns partits i sindicats clandestins.
El Memorial Democràtic ha volgut recordar aquests fets i recordar la valentia dels que hi van participar, amb l'organització d'una conversa entre l'historiador Andreu Mayayo i el director teatral Pau Miró en el marc de l'obra de teatre Victòria, que s'ha pogut veure al Teatre Nacional de Catalunya durant els mesos de maig i juny.
Lliurament del Premi de Recerca en Memòria Democràtica
El divendres 26 de maig va tenir lloc, a la seu del Memorial Democràtic, l'acte de lliurament del Segon Premi de Recerca en Memòria Democràtica.
Aquest premi és de caràcter anual i l'atorga el Memorial Democràtic amb la col·laboració del Departament d'Ensenyament.
L'objectiu del guardó és distingir treballs de recerca d'estudiants de Batxillerat al voltant del foment de la memòria democràtica, entre els anys 1931 i 1980, als Països Catalans.
Amb motiu de la commemoració del Dia Internacional de les Persones Refugiades, el 21 de juny s'ha inaugurat una nova exposició a la seu del Memorial Democràtic que narra les vicissituds dels 2.895 nens i nenes que, entre març de 1937 i novembre de 1938, van ser evacuats cap a la Unió Soviètica per protegir-los de la Guerra Civil.
Al país d'acollida, van viure la Guerra Mundial i no van poder retornar a Espanya fins a la dècada de 1950.
Molts dels seus descendents actualment són ciutadans de Rússia.
Homenatge a les persones i col·lectiu LGTBI que van patir la repressió del franquisme
Amb motiu del 2n aniversari de l'aprovació de la Llei 11/2014, de 10 d'octubre, per a garantir els drets de lesbianes, gais, bisexuals, transgèneres i intersexuals i per a erradicar l'homofòbia, la bifòbia i la transfòbia, el Memorial Democràtic ha organitzat el 28 de setembre un homenatge a les persones i col·lectius LGTBI represaliades durant el
En aquest acte, hi van participar Fernando Olmeda, periodista i escriptor, i Armand de Fluvià, genealogista i heraldista, pioner del moviment LGTBI durant els últims anys de la dictadura i la transició i Creu de Sant Jordi l'any 2000.
"Èxode i memòria: present i passat" ha estat el títol d'aquesta trobada anual que enguany el Memorial Democràtic ha acollit a la seva seu de Barcelona.
La International Coalition of Sites of Conscience és una xarxa internacional de la qual forma part el Memorial Democràtic i que aplega prop de 200 entitats memorials d'arreu del món.
connectar el passat i el present per visualitzar i donar forma a un futur més just i humà.
Homenatge als represaliats pel franquisme
El Memorial Democràtic ha organitzat un acte d'homenatge a les persones afusellades per la dictadura franquista al Fossar de la Pedrera de Montjuïc conjuntament amb l'Associació Pro-memòria als Immolats per la Llibertat de Catalunya.
També ha volgut retre homenatge a les persones que van perdre la vida al Camp de La Bota, amb un acte solemne que ha tingut lloc el 27 de novembre.
El Memorial Democràtic i l'Associació de Dones Periodistes han organitzat una exposició amb fotografies de Pilar Aymerich dedicada a la figura de Montserrat Roig.
L'exposició ofereix una mirada a la trajectòria de la periodista i escriptora 25 anys després de la seva mort.
La mostra ha posat especial atenció en la seva tasca de recuperació de la memòria dels republicans deportats als camps nazis.
Memòries comparades: experiències d'Amèrica Llatina i Catalunya Aquest any 2016 l'objectiu ha estat posar en comú les polítiques públiques de memòria a l'Amèrica Llatina, concretament al Salvador, Colòmbia i Guatemala, i Catalunya, per tal de donar-les a conèixer a la ciutadania.
La jornada s'ha centrat en dos aspectes fonamentals en la recuperació de la memòria històrica: el rol que hi tenen els arxius i com treballar amb la població civil des dels drets humans per tal d'aconseguir reparar moral i materialment les víctimes.
Simposi sobre la Generalitat de Catalunya i la Guerra Civil Organitzat pel Memorial Democràtic, conjuntament amb el Centre d'Història Contemporània de Catalunya i la Societat Catalana d'Estudis Històrics, ha comptat amb la participació d'alguns dels historiadors més destacats del país.