projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Els guardons de la pesca catalana són el reconeixement de la tasca de les persones físiques i jurídiques, nacionals o estrangeres, que amb el seu esforç i la seva dedicació han contribuït al desenvolupament del món de la pesca, prestant serveis rellevants al sector o contribuint amb la seva exemplaritat professional i la seva cooperació als interessos del sector pesquer.
Són de dues classes: la Medalla i la Placa de la Pesca Catalana.
La Medalla de la Pesca Catalana distingeix les persones físiques que contribueixen amb el seu esforç i dedicació a la millora del sector pesquer català.
La Placa de la Pesca Catalana distingeix les persones jurídiques, públiques o privades, que destaquen per la seva activitat a favor del foment de la pesca a Catalunya.
Llista de les persones guardonades des del 1988
pel qual es creen guardons per al reconeixement d'actuacions en favor del sector agrari i pesquer català.
de concessió de guardons per al reconeixement d'actuacions a favor del sector pesquer català per a l'any 2017.
de concessió de guardons per al reconeixement d'actuacions a favor del sector pesquer català per a l'any 2018.
Premiats amb els guardons de la pesca 2017 i 2018
Pescador de surfcàsting des de peu de platja/roca.
La pesca marítima recreativa és una activitat de llarga tradició i actualment fortament arrelada a les zones litorals del Mediterrani.
L'increment del turisme i les activitats de lleure en contacte amb la natura n'ha fet augmentar el nombre d'aficionats amb els anys, fet pel que actualment té un important impacte socioeconòmic.
Els més de 550 km de costa del litoral de Catalunya i la seva diversitat geomorfològica, han contribuït a que aquesta sigui la que actualment agrupa un major nombre de practicants entre totes les activitats marítimes recreatives.
S'entén per pesca marítima recreativa tota activitat de pesca que es du a terme per afició, plaer o esport, sense ànim de lucre ni interès o voluntat comercial, i en què les captures obtingudes s'utilitzen exclusivament per a consum propi, sense que puguin ser objecte de venda o transacció.
Com tota activitat humana, aquesta activitat genera un seguit d'impactes biològics i ecològics que cal gestionar correctament per a que la seva pràctica sigui plenament compatible amb la preservació dels recursos i els ecosistemes dels que depèn directament i, per tant, pugui ser sostenible a llarg termini.
A Catalunya, la regulació de la pesca marítima recreativa en aigües interiors es realitza des de la Direcció General de Pesca i Afers Marítims del Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació; mentre que les competències sobre l'activitat en aigües exteriors correspon a l'Administració de l'Estat.
Així, l'activitat està regulada pel Decret 109/1995, de 24 de març, de regulació de la pesca marítima recreativa o la corresponent normativa estatal (Reial Decret 347/2011, d'11 de març, pel qual es regula la pesca marítima d'esbarjo en aigües exteriors.
BOE núm. 81, de 05/04/2011 ), segons es desenvolupi en aigües interiors o exteriors de Catalunya, respectivament.
de regulació de la pesca marítima recreativa.
Termini d'informació pública: del 9 de setembre al 23 de setembre de 2020, ambdós inclosos.
Termini d'informació pública: del 20 de juliol al 28 d'agost de 2020, ambdós inclosos.
En aquesta jornada es vol exposar que són les aigües regenerades, quins requisits i consideracions han de tenir per poder-se utilitzar en l'àmbit agrari i quina normativa l'afecta.
22 de juliol: Presentació de l'Avanç de propostes
El cap d'unitat adjunt de la Direcció General d'Agricultura de la Comissió Europea, Ricard Ramon, ha explicat en un webinar els detalls d'aquest pla europeu i ha respost les preguntes dels més de vuitanta assistents.
Serra de Rovelló, als termes municipals de Vinebre, la Torre de l'Espanyol i Flix (Ribera d'Ebre), claus PC-AG2019-1168 i IA-AG-2019-1168.
Termini per presentar al·legacions: del 18 de juny al 30 de juliol de 2020, ambdós inclosos.
Es tracta d'un reg que, amb més de 150 anys de funcionament, abasta una superfície d'unes 75.000 hectàrees de les comarques del Segrià, el Pla d'Urgell, la Noguera, les Garrigues i l'Urgell
La Comissió Europea té oberta una enquesta breu per millorar les seves pàgines web sobre la política agrícola comuna.
Aquesta sisena convocatòria dels ajuts a la cooperació Leader 2014-2020, dona continuïtat i representa una important aposta del Departament pel desenvolupament de les estratègies locals dels grups Leader
La consellera d'Agricultura ha tancat, aquest migdia, la jornada 'Reg i Futur, en què ha refermat el compromís del Departament a seguir impulsant els regadius, com prova els 58,6 milions que hi destina el pressupost de 2020.
La Ponència d'energies renovables ha donat el vistiplau a la tramitació de nou parcs eòlics, en constatar que no existeixen elements insalvables d'ordre urbanístic, ambiental, agrícola, cultural o energètic.
Amb aquesta fase, es dóna per tancat tot el procés de concentració parcel·lària d'aquest reg i, per tant, tot el projecte atès que la infraestructura pròpiament de regadiu ja va finalitzar l'estiu de 2018.
Aquestes obres són una demanda històrica de la zona i permetran que el Departament d'Agricultura inverteixi 5 MEUR en aquestes obres.
L'objectiu principal del projecte Odisseu és el de fomentar el retorn i la inserció laboral de joves al medi rural
Els grups Leader organitzen i participen, aquest mes d'octubre, en diferents actes, jornades, visites i reunions per a divulgar i donar a conèixer els projectes que desenvolupen en el marc de les seves estratègies de desenvolupament territorial
Amb aquests pagaments s'abonarà abans de final d'any el 95% de l'import total que la legislació europea permet pagar, i del 100% en el cas del règim de petits agricultors.
Es tracta dels ajuts de pagament bàsic, pagament del greening, complement de joves i els ajuts del règim de petits agricultors.
La gestió dels ajuts en el tram final de la campanya no s'ha vist afectada per les limitacions de la pandèmia
Les solucions innovadores basades en tecnologies digitals avançades proposades per les empreses Shotl, Easy2bwise, Sense4Care i Maccion han estat les guanyadores de la sisena edició del concurs d'innovació oberta.
Informa sobre les recomanacions setmanals, articles, jornades i tota l'actualitat en matèria de reg.
La 6a edició del SmartCatalonia Challenge celebra la seva gran final.
És moment de saber qui guanyarà la possibilitat de fer una prova pilot amb l'Associació d'Iniciatives Rurals de Catalunya (ARCA) i entre quines empreses es repartiran els premis per valor de 20.000 €.
Tres experts en coworking realitzaran sessions formatives sobre projectes compartits, nous productes i serveis, i col·laboracions público-privades
L'increment anual de la renda agrària és degut, principalment, als preus dels productes ramaders, en concret als del sector porcí (+18,65%), que van ser molt favorables durant l'any 2019.
La Comissió Europea ha posat en marxa una consulta pública al voltant de la seva nova iniciativa sobre una visió a llarg termini per a les zones rurals.
Aquesta Agenda ha de permetre al món rural, en el seu conjunt, formar part de les decisions sobre desenvolupament territorial, econòmic i social com a peça fonamental que és per al desenvolupament sostenible del planeta.
Gratitud Pallars és un projecte de cooperació Leader impulsat pel Departament, coordinat pel Consorci Leader Pirineu Occidental
Termini d'informació pública: del 9 de setembre al 23 de setembre de 2020, ambdós inclosos.
L'aprovació d'aquestes sol·licituds referma la important aposta del Departament pel desenvolupament de les estratègies locals dels grups Leader
Els grups Leader organitzen i participen, aquest mes de setembre, en diferents actes, jornades, visites i reunions per a divulgar i donar a conèixer els projectes que desenvolupen en el marc de les seves estratègies de desenvolupament territorial
La present Revista rural de la UE analitza la interpretació que actualment fan dels principis Leader aquelles persones que han participat molt activament en l'aplicació de Leader a les comunitats rurals de tot Europa.
La Xarxa de Referència de Recerca i Desenvolupament i Innovació en Aqüicultura de la Generalitat de Catalunya, l'XRAq, és una entitat sense parets creada l'any 1997 i que té com a objectiu prioritari promoure la recerca interdisciplinar i de qualitat en l'àmbit de l'aqüicultura al nostre País, per tal d'afavorir el bescanvi de coneixements entre recerca pública i sector productiu.
Avui, i gràcies a tots aquells que ens han precedit, tenim un valuós patrimoni que està esperant ser conegut i reconegut, pels propis vilanovins, i per tota aquella gent d' arreu que estima les coses del mar.
Aquest patrimoni ens parla de tradicions i costums, de la pesca, dels pescadors, del seu vocabulari, dels seus mots, dels seus oficis, de les seves feines, dels bots i de les barques... de l' activitat de la gent de mar.
Pujada del Far de Sant Cristòfol, 2 08800 Vilanova i la Geltrú
Instal·lat a l'antic edifici d'oficines i tallers de la Real Compañía de Canalización del Ebro (1857-1858), a tocar del port pesquer i de l'accés al Delta de l'Ebre, aquest equipament de recent creació acull, a la primera planta, dues exposicions permanents "La Mar de l'Ebre: del cap de Terme a Sòl-de-riu" i "Les Terres de l'Ebre, terra de pescadors i mariners" que sintetitzen la rica biodiversitat, la importància i perillositat de la navegació i les formes de vida de la costa situada al voltant de la desembocadura de l'Ebre.
Finalment, a la planta baixa es trova l'Espai Arbó, exposició que ofereix un recorregut per la vida i l'obra de l'escriptor rapitenc Sebastià Juan Arbó, un dels principals autors catalans del segle XX.
Pl. d'Agustí Vizcarro, s/n, 43540 Sant Carles de la Ràpita
Recorregut per la història del port a través del temps, des que els romans hi desembarcaren fins a l'actualitat.
La vida als molls, els tipus de pesca, les activitats esportives, les embarcacions i les mercaderies vinculades a la nostra mar també hi són representades.
L'any 2003 es va ampliar l'oferta museística amb la incorporació del Far de la Banya, com a extensió del Museu, per tal de mostrar una col·lecció permanent d'objectes relacionats amb els senyals marítims.
977 259 400 extensions: recepció 4411, coordinació 4421 i activitats 4422
Amb la missió de divulgar el fet marítim i pesquer, el Museu de la Pesca, únic a la Mediterrània en la seva especialitat, ha dissenyat un programa d'activitats pedagògiques de descoberta i posada en valor de les tradicions, dels sabers i de les habilitats dels pescadors, de la riquesa patrimonial de la mar i de la seva cuina.
Un conjunt d'activitats que es posen a l'abast de les escoles, dels instituts i d'altres col·lectius interessats.
Un patrimoni cultural i natural que cal conèixer i valorar.
Els arts de pesca perduts (APP) són tots aquells ormejos de pesca esportiva o professional que han estat abandonats al mar.
Aquests elements, aliens als ecosistemes marins, tenen importants efectes negatius sobre les espècies i hàbitats marins, a més d'impactes socials i econòmics en l'ús i gestió del medi.
Així, els APP han esdevingut una problemàtica creixent per a la conservació i aprofitament sostenible dels nostres mars.
Per conscienciar i lluitar contra aquesta problemàtica de forma segura, la Direcció General de Pesca i Afers Marítims ha publicat el Protocol per a l'extracció d'arts de pesca perduts a la costa catalana.
Un document que, a més d'exposar la problemàtica, defineix uns protocols mínims per a la recollida d'informació i la retirada d'APP de forma segura i respectuosa amb el medi.
L'elevada diversitat d'activitats i usos del litoral, fa que s'enfoqui com un projecte que depèn de la col·laboració i participació de tots els sectors implicats en l'ús i la conservació del litoral.
Així, el document estableix un protocol científic i tècnic de retirada d'APP a les costes de Catalunya, mitjançant la coordinació i participació d'administració, usuaris i pescadors, en les diferents fases de detecció, recopilació d'informació, extracció i reciclatge.
Els objectius principals son reduir el nombre i/o incidència d'APP sobre els fons marins de Catalunya i sensibilitzar sobre aquesta problemàtica als diversos sectors implicats; però també s'espera obtenir informació sobre la incidència, el tipus i el nombre d'APP a les costes catalanes, determinar i quantificar els efectes dels APP sobre les espècies i els fons marins.
Nosaltres la retirarem de forma neta, segura i sense malmetre el fons.
Si trobes una xarxa abandonada al mar, omple el Formulari de localització i envia'l per correu electrònic a [EMAIL]
El Mar Mediterrani, amb unes 17.000 espècies, és una zona amb una elevada biodiversitat a nivell mundial.
El coral·ligen, és un dels seus hàbitats marins considerats un hot-spot de biodiversitat marina al Mediterrani ja que concentra un 10 % de les espècies marines.
Per aquest motiu, la seva conservació ha esdevingut una prioritat per a la conservació.
Així mateix, amb l'objectiu de garantir el manteniment dels seus serveis ecosistèmics lligats a la pesca, el coral·ligen ha esdevingut objecte de protecció per la legislació sectorial pesquera.
El coral·ligen és un hàbitat d'interès pesquer situat entre els 15 i els 120 m de fondària resultat de diferents processos simultanis de bioconstrucció i d'erosió.
El seu procés de formació és molt lent i origina una estructura extremadament complexa i heterogènia amb multitud de microhàbitats on els factors ambientals (llum, hidrodinamisme, taxa de sedimentació, etc.) poden variar molt a petites distàncies.
L'elevada heterogeneïtat ambiental permet la coexistència de moltes especies en espais reduïts i, per tant, en una elevada biodiversitat de l'hàbitat.
Al coral·ligen hi trobem moltes espècies d'interès per a la pesca com el cap roig ( Scorpaena scrofa ), el croball ( Sciaena umbra ), el déntol ( Dentex dentex ), el sarg ( Diplodus vulgaris ), el congre ( Conger conger ), la morena ( Muraena hel·lena ), el peix de Sant Pere ( Zeus faber ), la llagosta ( Palinurus elephas ), l' esclop ( Scyllarides latus ) o el llamàntol ( Homarus gammarus ).
A més, també s'hi desenvolupen moltes espècies sèssils de gran interès per les activitats recreatives subaquàtiques degut a l'espectacularitat dels paisatges que formen.
Així, destaquem la gorgònia vermella ( Paramuricea clavata ), la gorgònia blanca ( Eunicella singularis ), la gorgònia groga ( Eunicella cavolini ), el corall vermell ( Corallium rubrum ), briozous com Myriapora truncata o esponges com l' Axinella polypoides.
Com d'altres hàbitats marins, el coral·ligen està sotmès a diverses pressions naturals o lligades a l'activitat humana.
En alguns casos, la intensitat i/o freqüència de la pertorbació és superior a la lenta capacitat d'absorció de l'hàbitat i acaba generant impactes negatius i reduint la seva resiliència i capacitat d'oferir serveis ecosistèmics.
L'establiment de metodologies de restauració de l'hàbitat pot ajudar a contrarestar la pressió a què està sotmès el coral·ligen i, així, contribuir a la seva conservació i, per tant, a poder seguir disposant dels serveis ecosistèmics que ofereix a l'economia litoral catalana.
El Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació (DARP) de la Generalitat de Catalunya ha convocat avui, 16 d'abril, els ajuts als projectes estratègics de cooperació dels grups Leader de Catalunya, en el marc de la operació 19.3 de cooperació Leader del Programa de Desenvolupament Rural (PDR) de Catalunya 2014-2020, corresponents a l'any 2020.
Com publica, avui, el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya (DOGC), el termini de presentació de sol·licituds és d'un mes a partir de l'endemà de la pèrdua de vigència del Reial Decret 463/2020, de 14 de març, pel qual es declarava l'estat d'alarma per a la gestió de la crisi sanitària ocasionada pel COVID-19, o les seves pròrrogues.
L'objectiu principal d'aquests ajuts és fomentar els projectes estratègics de cooperació dels territoris Leader de Catalunya, creant projectes en xarxa que permetin la realització d'actuacions conjuntes en el territori de cada grup i creïn sinèrgies amb els projectes productius de cada zona.
Els beneficiaris d'aquesta convocatòria són els 11 Grups d'Acció Local que varen ser seleccionats pel DARP per a l'aplicació del desenvolupament local participatiu Leader, en el marc del PDR 2014-2020.
El projectes estratègics de cooperació s'han de regir pels principis d'innovació i efecte demostratiu, han de contribuir al desenvolupament sostenible del medi rural, han d'implicar la posada en comú d'idees, coneixements, i recursos humans i materials, a l'entorn de l'assoliment d'un objectiu d'interès compartit, i han de fomentar el desenvolupament de projectes transversals per tal de reforçar les estratègies dels grups Leader i donar valor afegit al Leader de Catalunya.
En les cinc primeres convocatòries del període 2014-2020, el DARP va aprovar 66 projectes de temàtiques molt diverses com ara l'emprenedoria, els joves rurals, les energies renovables, la valorització dels productes agroalimentaris, desenvolupament econòmic en espais naturals protegits, o el patrimoni rural, entre altres.
Els ajuts que preveu aquesta convocatòria, per un import total de 330.000 euros, tenen caràcter de cofinançats pel Fons Europeu Agrícola de Desenvolupament Rural (FEADER), d'acord amb el que preveu el PDR de Catalunya 2014-2020, i aniran a càrrec de l'anualitat 2021 del pressupost del DARP, dotada amb un import màxim de 188.100 euros, la qual cosa suposa el 57% del finançament d'aquests ajuts.
La resta de finançament, 141.900 euros, anirà a càrrec del FEADER, el que representa el 43% restant del finançament d'aquests ajuts.
El passat 5 de juny us posàvem a disposició un nou procediment de justificació d'actuacions aprovades a través de FotoDUN, el qual s'habilitava amb motiu de la pandèmia de la Covid-19.
El marc normatiu que emparava l'ús d'aquest procediment per les inversions de maquinària (ajuts millora de la competitivitat i mitigació del canvi climàtic) eren les mesures derivades de la declaració de l'estat d'alarma.
Posteriorment, el passat 19 de juny us comunicàvem que, en deixar sense efecte a Catalunya aquestes mesures, no es podia continuar utilitzant aquest procediment nou.
A partir d'avui dia 15 de juliol de 2020 i fins a nou avís, a l'empara del Decret Llei 27/2020, de 13 de juliol, de modificació de la Llei 18/2009, de 22 d'octubre, de salut pública, i d'adopció de mesures urgents per fer front al risc de brots de la Covid-19, i de la Resolució SLT/1698/2020 que estableix mesures de limitació de la mobilitat a determinats municipis del Segrià, torna a ser vigent el procediment publicat el passat 5 de juny que permetia substituir la visita presencial dels tècnics del DARP (certificació), per l'aportació digital d'una declaració responsable, els documents justificatius i les fotografies georeferenciades, únicament en expedients de Millora de la Competitivitat i en Mitigació del Canvi Climàtic, quan totes les inversions subvencionades són maquinària agrícola, i per a les comarques de Lleida.
S'ha tornat a publicar al web del DARP la fitxa interpretativa 13 que us adjuntem en aquest comunicat.
Recordeu que les fotografies es presentaran a través de l'app FotoDUN, i la declaració responsable i els documents, a través d'una petició genèrica de la Generalitat.
El model normalitzat de la declaració responsable es troba publicat al web del DARP, però també us l'adjuntem en aquest comunicat.
A continuació us fem un resum dels diferents procediments que estan habilitats per realitzar-se "digitalment" pel que fa als ajuts de Primera instal·lació de joves agricultors, Millora de la Competitivitat, Mitigació del Canvi Climàtic i Diversificació Agrària:
Només vigent per inversions a justificar a les comarques de Lleida:
Vigent a tot el territori: es manté la possibilitat de justificar a través de FotoDUN i si tot és correcte no requereix la visita del tècnic:
Ja no era possible la justificació a través de FotoDUN dels expedients dels ajuts a la millora de competitivitat o de la mitigació del canvi climàtic on hi ha alguna inversió diferent de maquinària, així com els expedients de diversificació.
Aquests expedients sempre han requerit la visita del tècnic del DARP.
Us comuniquem que avui 24 de juliol de 2020 s'ha publicat al Tauler electrònic de l'Administració de la Generalitat de Catalunya el segon grup de resolucions de concessió de l' ajut a la mitigació del canvi climàtic de la convocatòria 2019 (paraula clau de cerca a e-tauler: mitigació).
Prèviament a la resolució hem enviat als beneficiaris el correu informatiu amb l'avís i les dades específiques del seu expedient.
Aquesta resolució aprova un segon tram d'expedients.
Si teniu qualsevol dubte, podeu vehicular les vostres consultes a la següent bústia de correu: [EMAIL]
L'hàbitat d'interès pesquer anomenat grapissar, també conegut com a maërl o fons de rodòlits, és una formació vegetal composta per l'acumulació d'algues vermelles calcàries ( Phymatolithon calcareum i Lithothamnion corallioides ) de creixement lent i sense subjecció al substrat que es troba en fons marins il·luminats generalment a partir dels 20 metres de fondària.
Els rodòlits es mouen amb els corrents marins i això permet que els hi arribi llum per tots els cantons, impedeix que es colguin a la sorra i que organismes sèssils o incrustants els recobreixin.
Així, l'hàbitat presenta unes característiques intermèdies entre els fons sedimentaris no consolidats i els fons rocosos, duen a terme diverses funcions ecològiques importants.
La seva estructura mòbil i tridimensional dóna lloc a un ampli conjunt de nínxols ecològics que ofereix zones de refugi i alimentació per a una gran diversitat d'espècies de flora i fauna.
A més, la capacitat de fixar CO2 de les algues coral·linàcies que el formen, contribueix a mitigar els efectes del Canvi Climàtic estabilitzant l'acidesa dels oceans.
Associats a aquests fons, hi trobem espècies d'interès comercial com els serrans ( Serranus cabrilla ) i diverses espècies de tríglids com les lluernes
per a la regulació d'herbassers de fanerògames marines.
(Correcció d'errades en el DOGC núm. 1958, pàg.
Departament d'Agricultura Ramaderia i Pesca (Generalitat de Catalunya), 1995
Les fanerògames Marines de la costa catalana
Conselleria d'Agricultura i Pesca (Govern de les Illes Balears), 2000
Les praderies de Posidonia oceanica en el litoral català i la costa menorquina (en format pdf - 487 kb).
En aquest projecte, participen de manera desinteressada, en les tasques d'estudi, conservació i divulgació sobre diferents aspectes d'aquests ecosistemes, un elevat nombre de col·laboradors (entitats locals, particulars, etc.) de poblacions al llarg de tot el litoral català.
Els qui vulguin ser-ne col·laboradors, únicament han d'adquirir un cert compromís en el compliment de les tasques assignades, no sent mai, però, feixugues.
Per a aquells que participin en les immersions d'estudi, serà imprescindible:
En tots els casos, hi haurà algun voluntari amb titulació superior (monitor o instructor) que assumeixi el paper de coordinador de la part esportiva de les immersions.
Si voleu participar en aquest projecte, contacteu amb la Direcció General de Pesca i Afers Marítims.
Xarxa de Vigilància de la Qualitat Biològica dels Herbassars de Fanerògames Marines