L'acte inaugural va tenir les intervencions de la Consellera de Cultura Mariàngela Vilallonga, la Directora General de Cultura Popular i Associacionisme Cultural Ma.
Àngels Blasco, la Comissària de l'Any Carme Oriol i del pare Josep Massot, estudiós i editor de l'Obra del Cançoner Popular de Catalunya.
Va cloure l'acte la representació de l'espectacle Palmira, ideat per Jordi Lara; una proposta que recorrerà una vintena de comarques com el Ripollès o el Baix Camp on l'escriptora va dur a terme el seu treball de camp.
Palmira Jaquetti, persona de forta sensibilitat literària i musical, es va lliurar en cos i ànima, des de molt jove, a l'estudi, ensenyament i divulgació de la nostra cultura, amb el condicionant social de ser dona en la primera meitat del segle XX.
És una de les moltes dones que, des d'un anonimat encara vigent, van contribuir a millorar el nivell cultural del país a partir de les seves inquietuds musicals, literàries, pedagògiques i humanístiques en general.
Des de l'any 1925 participà en les campanyes de recerca de l'Obra del Cançoner Popular de Catalunya.
L'Orfeó Català, que juntament amb la Fundació Patxot dirigia aquest projecte, li va encomanar una missió a la Seu d'Urgell.
Aquesta fou la primera de moltes altres que duria a terme acompanyada de Maria Carbó, Mercè Porta o Enric d'Aoust.
Durant aquesta nova etapa en la seva vida professional, alternà la seva faceta de folklorista amb la seva labor educativa.
Els seus escrits de les memòries dels viatges i dels treballs de camp són un testimoni viu i directe de la vida rural dels anys 20 i 30 del segle passat, a part d'una mostra de la seva sensibilitat estètica, literària i humana.
Com a poetessa, va participar en Jocs Florals celebrats fora de Catalunya i hi va guanyar diversos premis.
Com a compositora, va harmonitzar cançons a dues, tres i quatre veus i ha deixat una obra, en bona part, encara per descobrir.
La seva figura, la seva trajectòria i el llegat que ens ha deixat mereixen el nostre reconeixement i la seva divulgació.
Jaquetti va recórrer la geografia catalana durant els anys 1920 en recerca de melodies i lletres tradicionals, i va alternar la vessant folklòrica amb la labor educativa i poètica.
Amb aquesta commemoració es vol recordar la figura d'aquesta escriptora, poetessa, pedagoga, compositora i reconeguda recol·lectora de cançons per a l'Obra del Cançoner Popular de Catalunya.
"És un nom que no sona a ningú, la intenció és que al final de l'Any, que es perllongarà fins al 8 de maig del 2021, se la pugui conèixer, a ella i a la seva tasca", va explicar Carme Oriol.
Per la seva banda, Blasco va afirmar que es vol donar valor al fet que "era una dona que no ho va tenir gens fàcil i tot i això és qui més cançons va recuperar".
Entre el 1925 i el 1940 va documentar cap a 10.000 cançons populars al llarg de les visites que va fer per tot de comarques del nord de Catalunya, ella recuperant la música i, altres col·laboradors, les lletres.
"Una recuperació que ara seria impossible", va puntualitzar Blasco, perquè la transmissió oral ha quedat estroncada.
S'ha de destacar també la seva vàlua literària; segons el crític Joaquim Molas, la Palmira Jaquetti de les Memòries de Missions de Recerca, és un dels millors exemples de "prosa poètica" de la literatura catalana.
La seva poesia també és destacable, L'estel dins la llar, escrita en plena Guerra Civil, reflecteix una acusada sensibilitat.
"Entre les moltes tasques que tenim previstes, una és publicar algun del deu llibres de poemes inèdits que tenim d'ella; per com escrivia les fitxes, jo crec que pensava en vers", va afirmar Oriol.