Barcelona és protagonista indiscutible i molt important en la vida i l'obra d'Aureli Capmany.
Nascut al barri del Born, l'any 1882 va a viure a la Rambla al traslladar-hi el negoci familiar.
Capmany ho té tot a prop: l'Orfeó Català, el Liceu, la parròquia del Pi, el Centre Excursionista de Catalunya, l'Ateneu Barcelonès, l'Esbart Català de Dansaires, l'església de Santa Maria del Mar, la plaça de Sant Jaume... la seva ciutat al seu abast a peu, tot passejant.
L'any 1900, passats els trenta anys, sofreix una greu malaltia d'inflamació de budells que l'obliga a restar a casa.
El temps d'inactivitat li serveix per decidir, segons explica:
"...instintivament el meu pla de treball fonamentant la meva actuació vers el folklore de Catalunya i la Història de Barcelona"; per això no ens ha d'estranyar que la ciutat ocupi part de la seva producció escrita.
No podem oblidar que Capmany és protagonista dels canvis continus que pateix la ciutat per passar de la Barcelona vuitcentista que fa poc ha aterrat les muralles fins a la Barcelona dels anys cinquanta del segle XX.
L'obertura de la Via Laietana i de l'avinguda de la Catedral modifica profundament l'entramat de carrers i places.
Aquesta Barcelona és la que Capmany, de manera molt clara, vol retenir en l'obra Àlbum fotogràfic de Barcelona retrospectiva 1800-1900: recull d'aspectes ciutadans vuitcentistes desapareguts, editat per l'editorial Millà l'any 1929 amb motiu de l'Exposició Universal.
Sobre els edificis religiosos podem parlar de les monografies La Iglesia de Santa Ana de Barcelona, de 1929, i La Iglesia de San Pablo del Campo de Barcelona, de 1931, ambdues molt il·lustrades amb dibuixos i fotografies.
Les festes de la ciutat és un altre del temes amb presència àmplia a la seva obra amb nombrosos articles que en general es publiquen en una data molt pròxima a la diada festiva: Carnestoltas, de l'any 1902, La Mare de Deu del Carme: (popularitats ), de 1903, tots al diari La Renaixensa; Juny: ginesta i fogueres, que parla de la festa del Corpus i Corpus Christi i Santa Creu: una antiga tradició dels barcelonins, els dos textos a D'ací i d'allà: magazine català del 1928; La festa de la Puríssima a Barcelona i Diada de Santa Llúcia, de l'any 1929, La Festa del Corpus a Barcelona, La Santa Creu i El gloriós miracler Sant Roc de 1930, tots al diari El Matí; Pasqua Florida que es troba a la revista Claror: publicació de l'Institut de Cultura i Biblioteca Popular de la Dona, del mes d'abril de 1936, Les fires i festes de Barcelona que Ràdio Barcelona publica el mes de setembre de 1937.
Un altre grup d'escrits són els referits a monuments i espais de la ciutat, començant pel mateix territori del terme de Barcelona, com ho fa a: Barcelona i el seu territori o al titulat El caràcter barcelonetí, sobre el barri mariner de la Barceloneta que es troba a D'Ací i d'allà: magazine català, de l'any 1930, o a Nuestra Señora de Gracia: segregación de la villa y nueva agregación a la ciudad de Barcelona que forma part de l' Álbum histórico y gráfico de Gracia editat l'any 1950.
La Rambla, trepitjada diàriament per Capmany, és objecte de comentari històric i anecdotari, el passeig i els nombrosos edificis que en època de l'autor hi tenen seu: La Rambla a la publicació Barcelona sentimental de 1939 o l'extensa obra amb títol El Café del Liceo: 1837-1939.
També mereix ser reconeguda la recopilació d'efemèrides a la ciutat de Barcelona de les quals ell en va fer un extensíssim recull històric i que eren destinades a ser utilitzades en escrits de tota mena de temàtica barcelonina.
Capmany i l'Esbart Català de Dansaires tenien programada una col·lecció d'obres sobre la història de Barcelona que s'havia d'iniciar l'any 1938 i que la Guerra Civil va estroncar.
I molts altres textos referits als gremis, a llegendes, sants, santes i mares de déu, al calendari festiu de la ciutat, a les fires o altres temes que en alguns casos són tractats des del punt de vista històric mentre que en d'altres ocasions són descrits o mencionats per il·lustrar monografies i articles.
Publicat amb motiu de la II Exposició Internacional de Barcelona (1929).
A la coberta de l'Àlbum hi consta: Barcelona retrospectiva: 1800-1900.
A algunes cites hi figura l'any 1945 però l'Editorial Millà afirma que l'edició de 1945 no existeix.
En alguns repertoris apareix citat amb el títol Barcelona retrospectiva, però es tracta d'una altra obra.
Col·lecció de làmines soltes organitzada en 6 sèries de 10 làmines cadascuna.
Contenen fotografies o reproduccions de dibuixos o gravats d'edificis, carrers, places i elements urbans (fonts, etc.) desapareguts.
Proposta d'Eugeni Serrano de Casanovas de realitzar una exposició universal a Barcelona.
Evolució de les obres de construcció dels edificis i de millores urbanes.
Descripció de l'activitat frenètica barcelonina, de les tres de la matinada fins al tancament de teatres, casinos, cafès, etc. Millores a la ciutat a mitjan segle XIX.
Repàs del terme de Barcelona des dels romans fins a la integració de sarrià l'any 1921, darrer dels pobles i viles del voltant.
Breu història de l'indret barceloní anomenat El Fossar de les Moreres.
Homenatge a tots els caiguts per Catalunya.
Inclou els poemes El Fossar de les Moreres de Frederic Soler i Oració de l'Onze de setembre de Ventura Gassol.
Ressenya de l'acte de col·locació d'una placa commemorativa l'any 1915 per Els Nts dels Almogàvers.
Ocupació dels terrenys de la Barcelona Xica o Barceloneta pels habitants de l'enrunat barri de la Ribera.
Edificació dels habitatges a partir de 1853 i de l'església dedicada a Sant Miquel.
Molt il·lustrat amb dibuixos i fotografies.
Text de la secció II de l'Álbum.
Procés seguit pels graciencs per tal obtenir la declaració de vila independent de la ciutat de Barcelona.
Culminació de procés el juliol de 1850.
Primer ajuntament gracienc i primera festa major.
Procés seguit fins la definitiva annexió de Gràcia i pobles veïns a la ciutat de Barcelona.