I. La consellera de Justícia sol·licita dictamen de la Comissió Jurídica Assessora sobre el Projecte de decret pel qual es constitueix el Col·legi d'Enòlegs i Enòlogues de Catalunya.
La disposició projectada consta d'un preàmbul, cinc articles i quatre disposicions addicionals.
L'article 1 regula la creació del Col·legi, l'article 2, la naturalesa i el règim jurídic, l'article 3 fa referència a l'àmbit territorial, l'article 4, a l'àmbit personal i en l'article 5 es regulen les relacions amb l'Administració.
Les disposicions addicionals primera, segona i tercera fan referència, respectivament, a la Comissió Gestora encarregada de redactar uns estatuts del Col·legi Professional, a les funcions de l'Assemblea constituent del Col·legi i a la publicació dels Estatuts del Col·legi Professional.
La disposició addicional quarta regula el règim d'incorporació dels professionals habilitats per a l'exercici de la professió d'enòleg.
El Projecte de decret desplega la Llei 7/2006, de 31 de maig, de l'exercici de professions titulades i dels col·legis professionals.
Es tracta, per tant, d'un projecte de disposició general que es dicta per a desplegar una llei i consegüentment és preceptiu el dictamen de la Comissió Jurídica Assessora, d'acord amb el que disposa l'article 8.2.b) de la Llei 5/2005, de 2 de maig, que en regula la institució.
És doctrina reiterada d'aquest òrgan consultiu que, en l'examen d'un projecte de disposició de caràcter general, l'abast d'actuació d'aquest òrgan consultiu comporta l'estudi de la competència de la Generalitat de Catalunya, l'habilitació del Govern per a dictar-la, la comprovació que s'hagin seguit els tràmits procedimentals i, especialment, l'anàlisi de la legalitat del contingut del projecte, així com la formulació de suggeriments sobre eventuals deficiències que calgui evitar o sobre possibles millores que calgui introduir.
La Generalitat de Catalunya té competència exclusiva sobre col·legis professionals d'acord amb l'article 125.1 de l'Estatut d'autonomia de Catalunya.
L'article 125.2 estableix una excepció a l'exclusivitat en disposar: "correspon a la Generalitat la competència compartida sobre la definició de les corporacions a què fa referència l'apartat 1 i sobre els requisits per a crear-ne i per a ésser-ne membre."
En aquestes dues matèries estarà sotmesa a les bases estatals.
El Govern és el titular de la potestat reglamentaria d'acord amb l'article 68 de l'Estatut d'autonomia de Catalunya.
L'esmentada Llei 7/2006, en la disposició final primera, habilita el Govern per al desplegament reglamentari genèricament.
Més concretament, l'article 37.3 disposa que els col·legis professionals es creen per decret del Govern.
La Generalitat és competent i el Govern està habilitat per a dictar la norma objecte de dictamen.
Aquesta Comissió ja va destacar en el Dictamen 82/12 que la creació dels col·legis professionals a través d'un decret del Govern constitueix una de les principals novetats que incorpora la llei de col·legis professionals de Catalunya del 2006, ja que tant la normativa estatal com la de les comunitats autònomes que han regulat el règim jurídic general dels col·legis professionals remeten a una llei la creació d'aquests.
Davant d'aquest criteri, la llei catalana planteja una opció que, com es diu en el preàmbul, combina la intervenció del Parlament i la del Govern.
Aquesta regulació, si bé atribueix al Govern la creació del col·legi professional a través de decret, deixa sota la potestat del legislador tant la fixació del règim jurídic general dels col·legis professionals i la determinació dels requisits per a crear-los (qüestions contingudes actualment en la Llei 7/2006) com el fet d'emetre un pronunciament previ a l'aprovació del decret per part del Govern per tal d'expressar l'opinió favorable sobre la concurrència dels requisits d'interès públic i d'especial rellevància social o econòmica de la professió que el Govern proposa integrar en un col·legi professional.
Pel que fa al procediment i als documents que conformen l'expedient, s'han de tenir en compte les especialitats derivades de l'article 37 de la Llei 7/2006.
Destaca com a tràmits específics anteriors a l'inici del procediment d'elaboració i amb caràcter previ a la memòria general justificativa un tràmit d'audiència per demanar el parer sobre la creació del col·legi al Consell de Col·legis de Metges, al de Farmacèutics, al de Tècnics Agrícoles i Pèrits Agrícoles i al d'Enginyers Agrònoms.
I també un tràmit d'audiència interdepartamental reduït, a través del qual es consultà al Departament d'Innovació, Universitats i Empresa, al de Medi Ambient i Habitatge, al d'Agricultura, Alimentació i Acció Rural i al de Salut.
Del resultat d'aquest tràmit preliminar, segons consta en l'expedient, no es van fer consideracions, llevat del Col·legi d'Enginyers Agrònoms, que va sol·licitar que se'l tingués per part interessada, atès que els interessos col·lectius que representa es podrien veure afectats.
I el Departament de Salut, que va efectuar algunes consideracions sobre el possible consum de risc, sobre la necessitat de respectar la legislació pel que fa a la comercialització i sobre la recomanació d'evitar l'associació entre consum de vi i salut.
En relació amb els documents que conformen l'expedient, es poden classificar en dos grups: un específic d'aquesta tipologia de disposició reglamentària, i l'altre, el general, que ha d'acompanyar els projectes de disposicions de caràcter general.
A) En relació amb el primer, s'incorporen a l'expedient els documents següents: la Resolució del Parlament de Catalunya 443/VIII, que dóna suport a la creació del col·legi esmentat; una sol·licitud de l'Associació Catalana d'Enòlegs de creació del col·legi, presentada al Departament de Justícia; dos certificats del secretari de l'Associació Catalana d'Enòlegs en què fa constar, respectivament, que en les assemblees XXII i XXV s'acordà impulsar-ne la creació i en què s'indica el nombre de professionals que si bé no tenen titulació universitària estarien habilitats; una memòria justificativa dels motius d'interès públic i de la rellevància social i econòmica; un certificat del degà de la Facultat d'Enologia, de la Universitat Rovira i Virgili, on indica el nombre de graduats i titulats, i una còpia de 224 declaracions jurades de professionals enòlegs que donen suport a la iniciativa.
B) Pel que fa al segon grup, la documentació que s'adjunta al Projecte s'ajusta a la Llei 13/1989, de 14 de desembre, d'organització, procediment i règim jurídic de l'Administració de la Generalitat, norma que resulta d'aplicació per raons cronològiques, ja que hi consten les versions anteriors del text, una memòria justificativa, un estudi econòmic i l'informe d'avaluació de l'impacte de les mesures proposades i els corresponents informes jurídics.
El procediment d'elaboració que s'ha seguit és el previst en els articles 63, 64 i 65 de la Llei 13/1989, esmentada.
S'ha sotmès a informació pública i a informe interdepartamental a través de l'aplicatiu SIGOV i s'han incorporat els informes preceptius següents: 1) El de l'Autoritat Catalana de la Competència, que va informar-hi desfavorablement, en considerar, en síntesi, que la professió d'enòleg, que és una professió titulada, no comporta una reserva d'activitat a favor d'aquests professionals i que no existeix cap norma amb rang legal que determini expressament l'obligatorietat de constituir aquesta professió com a col·legiada.
Per tant, considera que la creació del Col·legi d'Enòlegs de Catalunya no està justificada ni des de l'òptica de la competència, ja que no compleix el principi de necessitat, ni de l'adequació, ni tampoc de proporcionalitat.
En definitiva afirma que no es pot procedir a crear el Col·legi d'Enòlegs de Catalunya perquè constitueix una restricció a la competència que no està justificada i no disposa d'emparament legal; 2) El del Consell de Treball Econòmic i Social de Catalunya, que no va efectuar-hi cap consideració, i 3) El de l'Institut Català de les Dones, que va informar-hi, aleshores amb caràcter preceptiu, i va efectuar un seguit de consideracions al text del projecte de decret.
Concretament, va suggerir substituir determinades referències del preàmbul, en l'article 4 i en la disposició addicional quarta, i substituir al llarg del text la referència d'"enòlegs", per "enologia", o bé per "enòlegs i enòlogues", la majoria de les quals han estat incorporades al text.
En el tràmit de participació han presentat al·legacions l'Associació Catalana d'Enòlegs de Catalunya, que ha sol·licitat la possibilitat d'homologar com a titulats els associats que acreditin un mínim de 10 anys d'experiència en l'exercici de la professió; i el Col·legi Oficial d'Enginyers Tècnics Agrícoles i Pèrits Agrícoles de Catalunya, que si bé no hi formula observacions, sol·licita poder conèixer en el seu moment el redactat dels estatuts per veure si poden envair competències o atribucions que corresponen al seu col·lectiu.
Finalment, la iniciativa normativa va quedar vista pel Consell Tècnic de la Generalitat de Catalunya en la sessió del dia 17 de gener de 2012, amb caràcter previ a la sol·licitud de dictamen a aquesta Comissió Jurídica Assessora.
La Llei 7/2006, de 31 de maig, de l'exercici de professions titulades i dels col·legis professionals, sotmet la creació d'un col·legi professional al compliment d'uns requisits.
Aquests requisits, establerts en l'article 37 de la Llei, són els següents: a) que existeixi una professió per a l'exercici de la qual es requereixi un títol universitari oficial; b) que hi concorrin motius d'interès públic que justifiquin la creació i, a més, que hi hagi una especial rellevància social o econòmica de les funcions inherents a la professió; ambdues qüestions han de ser apreciades pel Parlament de Catalunya com a condició prèvia i necessària per a l'aprovació del decret del Govern; c) que existeixi un nombre de professionals en exercici lliure suficientment ampli que ho justifiqui; d) que el col·lectiu sol·licitant no es pugui integrar en un col·legi professional ja existent; e) que ho sol·liciti un nombre suficientment representatiu dels professionals afectats, i f) que la creació del col·legi professional es faci a través de decret del Govern.
Aquesta Comissió, tenint en compte les dades que consten en l'expedient, considera que queda prou acreditat el compliment dels requisits següents:
a) L'exercici de la professió d'enòleg requereix un títol universitari oficial.
El Reial decret 1845/1996, de 26 de juliol, va establir el títol universitari oficial de llicenciat en enologia i va aprovar les directrius generals dels plans d'estudis.
A Catalunya, per Resolució de 17 d'abril de 1997, de la Universitat Rovira Virgili, s'establí el pla d'estudis de llicenciat en enologia de l'Escola d'Enologia de Tarragona.
El Decret 26/1998, de 4 de febrer, va transformar l'Escola d'Enologia en Facultat d'Enologia de la Universitat Rovira i Virgili i va determinar la implantació dels estudis conduents a l'obtenció del títol de llicenciat en enologia de segon cicle.
L'actual pla d'estudis de la llicenciatura d'enologia va ser aprovat per Resolució de 23 de desembre de 2002, es va començar a aplicar el curs 2003/04 i es va modificar parcialment per Resolució de 22 de novembre de 2004.
D'acord amb el Reial decret 1393/2007, de 29 d'octubre, pel qual s'estableix l'ordenació dels ensenyaments universitaris oficials, la Secretaria General del Consell de Coordinació Universitària, del Ministeri de Ciència i Innovació va dictar la Resolució de 6 de març de 2009, que verificà el títol de grau d'enologia de la Universitat Rovira i Virgili a partir del curs 2009/2010.
En el Reial decret 1837/2008, de 8 de novembre, pel qual s'incorporen a l'ordenament jurídic espanyol la Directiva 2005/36/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 7 de setembre de 2005, i la Directiva 2006/100/CE, del Consell, de 20 de novembre de 2006, relatives al reconeixement de qualificacions professionals, així com determinats aspectes de l'exercici de la professió d'advocat, consta, en l'annex VIII, dins de la relació de professions i activitats a l'efecte d'aplicar, en el sistema de reconeixement de qualificacions, la d'enòleg.
Per la seva banda, la Llei 50/1998, de 30 de desembre, de mesures fiscals administratives i de l'ordre social, en l'article 102 regula les professions d'enòleg, tècnic especialista en vitivinicultura i tècnic en elaboració de vins.
Aquest precepte regula la professió d'enòleg i determina que per a l'exercici de la professió s'exigirà el títol universitari de llicenciat en enologia establert mitjançant Reial decret 1845/1996, de 26 de juliol.
La Llei 15/2002, de 27 de juny, d'ordenació vitivinícola, aprovada pel Parlament de Catalunya, defineix l'enòleg, en l'article 2, com la persona física, amb titulació oficial en enologia, que per llur formació acadèmica estudia i coneix les tècniques de la preparació, el millorament i la conservació del vi, i que n'analitza i estudia cadascun dels components.
b) L'activitat professional que desenvolupen els enòlegs s'emmarca en l'article 37.2.a), que considera d'interès públic i d'especial rellevància social o econòmica les professions que afecten: "la preservació de la salut de les persones, la garantia de les condicions sanitàries i la preservació del medi."
Tot i que la concurrència d'interès públic i l'especial rellevància de la professió ha de ser apreciada pel Parlament de Catalunya.
c) Hi ha un nombre de professionals en exercici lliure suficientment ampli.
La memòria justificativa mostra que el 1984 es va crear l'Associació Catalana d'Enòlegs, inscrita al Registre d'associacions de Barcelona el 22 de març de 1984.
S'hi integren 385 membres, que representen aproximadament el 80 % dels professionals que exerceixen a Catalunya i que, des del curs 1996/97, hi ha hagut un total de 461 titulats en enologia formats a la Facultat d'Enologia de la Universitat Rovira i Virgili, de Tarragona.
Actualment a Catalunya hi ha de l'ordre de 480 enòlegs i enòlogues en exercici.
d) Impossibilitat d'integrar-se en un col·legi professional existent: En l'expedient es justifica aquest extrem pel fet que els enòlegs són els professionals que, amb una formació científica tecnològica, es responsabilitzen del cultiu de la vinya, de l'elaboració dels vins i altres derivats de la vinya, de l'anàlisi dels productes elaborats, de les condicions d'higiene i d'emmagatzematge de productes, i també de la seva posterior comercialització.
Aquesta ponderació del requisit caldria realitzar-se amb l'anàlisi dels estatuts dels col·legis existents, per tal de determinar que les atribucions professionals pròpies impossibiliten la integració d'aquests professionals en una organització col·legial preexistent.
e) Sol·licitud per part d'un nombre suficientment representatiu dels professionals afectats.
També consta en l'expedient que la iniciativa instada per l'ACE compta actualment amb 385 socis, que representen aproximadament el 80 % dels professionals que exerceixen a Catalunya, i que existeixen 271 professionals habilitats, i consta en l'expedient el suport exprés i individualitzat de 224 professionals: 66 llicenciats i 158 habilitats, xifra que permet apreciar, justament amb la resta, que ho demana un nombre suficientment representatiu d'interessats.
Un cop satisfets els requisits anteriors, per tal de complir la totalitat dels requisits previstos per la Llei 7/2006, resta la intervenció del Parlament de Catalunya.
La intervenció en el procediment de creació del col·legi professional, que aquesta Comissió Jurídica Assessora va valorar en els dictàmens 249/10, 250/10 i particularment en el 54/11, té com a objecte apreciar si es dóna el requisit de l'interès públic i l' especial rellevància social i econòmica de la professió que es projecta col·legiar, i té la naturalesa de condició prèvia i necessària perquè el Govern aprovi el decret.
En coherència amb la naturalesa i funcionalitat que la llei assigna a la intervenció del Parlament, el Govern li ha de remetre el Projecte de decret una vegada es fixi el contingut (per tant, amb posterioritat al dictamen de la Comissió Jurídica Assessora) i abans que s'aprovi definitivament, a l'efecte que es pronunciï mitjançant un procediment que segueix els tràmits establerts en l'article 149 del Reglament del Parlament de Catalunya.
Aquesta Comissió ha de deixar constància, com ja va fer en els dictàmens abans esmentats, que, si, com a conseqüència de la intervenció parlamentària, el Govern decidís canviar substancialment el contingut de la norma sobre la qual ara es dictamina, seria necessari tornar-s'hi a pronunciar.
V. El contingut del Projecte sobre el qual es dictamina no planteja cap problema de legalitat.
Només per a la millora tècnica del text se suggereix que en el preàmbul s'ordenin els paràgrafs que fan referència al marc normatiu d'una manera homogènia, és a dir, es podria unificar els paràgrafs número tres i el sis, ja que ambdós tracten de la Llei 50/1998, i reubicar el paràgraf 2 referit a la Llei 7/2006 després de l'actual paràgraf número vuit.
Tal com ja es va pronunciar aquesta Comissió (Dictamen 82/12), el judici positiu de la legalitat del contingut del Projecte no evita que l'aplicació, un cop s'aprovi, pel que afecta l'establiment de l'obligatorietat de la col·legiació (que el Projecte de decret resol en l'article 4, amb una remissió "al que disposa la normativa vigent en matèria de col·legis professionals"), s'hagi de fer tenint en compte que l'article 38.1 de la Llei 7/2006, que estableix l'obligatorietat de la col·legiació per a l'exercici de les professions col·legiades, ha estat impugnat pel Govern de l'Estat davant del Tribunal Constitucional (tot i que no s'ha suspès la llei) i que l'article 3.2 de la Llei estatal 2/1974 (en la redacció que li dóna la Llei estatal 25/2009), que estableix que la col·legiació és obligatòria quan així ho estableixi una llei estatal, ha estat impugnat per la Generalitat.
En tots dos recursos d'inconstitucionalitat, pendents de resolució per part del Tribunal Constitucional, es debat la titularitat de la competència per a determinar l'obligatorietat de la incorporació als col·legis professionals.
En aquesta situació de possible conflicte entre normes, com ja va dir aquesta Comissió Jurídica Assessora en el Dictamen 54/11 (en relació amb el Projecte de decret de creació del Col·legi de Terapeutes Ocupacionals, l'estructura i el contingut del qual coincideixen exactament amb la del Projecte sobre el qual aquí es dictamina), hi ha bons arguments constitucionals i estatutaris, exposats en la fonamentació jurídica del Dictamen 4/2010 del Consell de Garanties Estatutàries, per tal de sostenir que la competència estatutària de la Generalitat de Catalunya, en relació amb els col·legis professionals del seu àmbit territorial, abasta la determinació de l'obligatorietat de la col·legiació; qüestió que ha estat desplegada per l'article 38.1 de la Llei 7/2006 i que té com a conseqüència que la incorporació al Col·legi Professional d'Enòlegs, si s'aprova el Projecte de decret que el crea, ha de ser un requisit necessari per a l'exercici de la professió a Catalunya.
Un cop considerades les observacions efectuades en el cos del Dictamen, pot elevar-se al Govern el Projecte de decret de creació del Col·legi d'Enòlegs i Enòlogues de Catalunya.