projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Els boscos del riu o de ribera, tot i ser uns dels boscos amb major biodiversitat, són uns grans desconeguts per a la majoria de la població
Els boscos de ribera aporten molts avantatges en quant a la regulació dels rius, mitigació de crescudes i dels seus efectes, qualitat de les aigües i són l'hàbitat d'una gran biodiversitat amb un alt valor paisatgístic.
No obstant això, la seva situació en zones planes i accessibles ha fet que, moltes vegades, els diferents usos agrícoles, urbans o industrials els hagin guanyat terreny, degradant-los i fent-los desaparèixer.
En els boscos existents es regulen els cursos fluvials amb un seguit de preses, rescloses, esculleres o motes, que provoquen que les petites crescudes estacionals del riu que inundaven temporalment aquests boscos pràcticament hagin desaparegut.
Aquestes inundacions aporten nutrients i fan pujar el nivell freàtic, pel que si desapareixen, les condicions ecològiques necessàries per la seva bona salut són cada vegada més difícils de trobar.
L'exposició també ens acosta a les accions de conservació i restauració que el projecte ALNUS implanta a les conques del Ter, el Segre i el Besòs.
Parc Natural del Cadí-Moixeró, Parc Natural de l'Alt Pirineu i projecte LIFE ALNUS
A més, alguns miradors van acompanyats d'àrees d'esbarjo, que us permetran gaudir una bona estona dels paisatges excepcionals del Parc.
Podeu consultar la seva ubicació en cadascun dels mapes-guia sectorials.
A més a més, molts d'aquests miradors, són punt de segell per a tots els nens i nenes que tinguin el Passaport d'Explora el Parc.
Massís de l'Orri (Llavorsí – Vall de Siarb – Arboló)
Únicament es pot fer aquesta activitat en zona de parc natural.
En zones de reserva parcial i reserva integral és prohibida.
No es pot pescar des de les Reserves Naturals Integrals terrestres de Cap de Creus i de Cap Norfeu, ja que no hi ha cap itinerari expressament senyalitzat.
Mai a la Reserva Natural Integral de l'Illa Encalladora.
No es pot pescar des de les Reserves Naturals Integrals terrestres de Cap de Creus i de Cap Norfeu, ja que no hi ha cap itinerari expressament senyalitzat
La normativa estableix que, en tot l'àmbit del parc, com a mesura de protecció, està prohibit acampar (Art.
6, Norma setena, Apartat d, de la Llei 4/1998 de protecció de Cap de Creus).
Com a excepció, en el cas d'activitats amb infants i joves, està permesa l'acampada temporal en les zones de protecció de parc natural (clau 4) i d'ordenació específica (clau 5), sempre amb l'informe preceptiu de l'òrgan gestor en relació a l'emplaçament escollit (Art.40.4 del Pla especial de protecció del medi natural i del paisatge del parc natural de Cap de Creus).
A l'àrea d'esbarjo de Mas Ventós és pot fer ús de les barbacoes, però recordeu que des del 15 de juny fins al 15 de setembre han de romandre tancades d'acord amb la normativa de prevenció d'incendis.
La resta de l'any estaran obertes durant el dia.
En aquest període, no es poden utilitzar quan faci vent o bé quan s'activin els nivells 2 i 3 del Pla Alfa d'incendis forestals.
Per a obtenir informació del nivell del Pla Alfa es pot consultar la web de Prevenció d'incendis o mitjançant el telèfon 012
En cas d'activació del Pla ALFA 3 per risc d'incendi forestal es restringirà l'accés a determinades zones del parc i es suspendrà les autoritzacions d'activitats que puguin ocasionar risc d'incendi.
Per a obtenir informació del nivell del Pla Alfa es pot consultar la web o mitjançant el telèfon 012
La barraca de Tavallera NO és un refugi i, en aplicació de l'article 46 del Real Decreto 876/2014 del Reglament General de Costes no s'hi pot pernoctar.
L'ús d'aquest espai està restringit a les activitats desenvolupades per entitats d'educació ambiental i requereix autorització expressa del Parc
D'acord amb el Pla especial de protecció del medi natural i del paisatge del Parc Natural de Cap de Creus " l'organització de pràctiques esportives, d'aventura, o de lleure comercialitzades requereix de l'autorització de l'òrgan gestor del parc, que pot establir limitacions d'acord amb els objectius de protecció del Pla i les seves Normes " (article 38.4).
Pots descarregar el nou formulari de "Sol·licitud d'autorització d'activitats en espais naturals protegits" que s'ha d'omplir i enviar a través de l'Oficina Virtual de la Generalitat.
Una activitat no comercialitzada no cal que demani AUTORITZACIÓ, però cal que es comuniqui al Parc.
Recordar que en reserves naturals integrals només es pot anar per itineraris estrictament senyalitzats pel Parc.
Si es pretén sortir d'aquest itineraris caldria justificar-ho i tenir l'autorització del Parc (apartat anterior).
PASSOS A SEGUIR PER A FER UNA COMUNICACIÓ
Enviar un correu electrònic al Parc [EMAIL] adjuntant la següent informació
Cal que el Parc rebi la comunicació almenys un mes abans que es realitzi l'activitat.
Benvinguts a les aigües del Parc Natural de Cap de Creus, una zona única de la mar Mediterrània pels seus valors ecològics, geològics i paisatgístics.
A continuació us recordem les normes més importants que heu de respectar i un seguit de consells per gaudir d'una navegació més segura, saludable i respectuosa amb el medi ambient.
El Parc Natural de Cap de Creus instal·la cada any una quarantena de boies per a ús prioritari de l'activitat d'immersió (de color groc) i creuers turístics (color taronja) per tal que es puguin realitzar aquestes activitats amb total seguretat i amb l'objectiu d'evitar l'impacte que genera llençar l'àncora de forma recurrent en els punts de visita per a realitzar aquestes activitats.
En aquest arxiu podreu descarregar els punts de fondeig on trobareu aquestes boies."
S'admet la pràctica de la pesca artesanal i esportiva i els usos i les activitats tradicionals del cap de Creus.
Hi són prohibides la pesca d'arrossegament i la d'encerclament.
És prohibida la construcció d'instal·lacions d'aqüicultura, la immersió d'artefactes i similars i la construcció d'instal·lacions nàutiques en general, llevat d'aquelles reduïdes i integrades a l'entorn, destinades exclusivament a usos pesquers i de serveis del Parc.
Únicament s'hi permet la pesca artesanal o amb canya, la qual serà objecte de reglamentació específica.
Cal recordar que no està permesa la pesca dins les reserves naturals parcials marines.
Les visites i activitats recreatives, el fondeig, la circulació d'embarcacions i l'escafandrisme serà objecte de regulació específica i hauran de ser restringides i controlades.
L'òrgan gestor ha de promoure o autoritzar expressament els treballs científics de recerca o maneig que s'hi vulguin efectuar.
A la reserva natural integral marina, a la part exterior de l'illa S'Encalladora
Només poden efectuar-s'hi treballs científics i activitats destinades a la divulgació dels seus valors.
No es permet la navegació, el fondeig, el bany, el submarinisme ni la immersió a l'interior de la Reserva.
No es permeten l'extracció ni la recol·lecció de minerals, roques, fòssils, plantes i animals.
No es permet realitzar cap activitat pesquera, ni recreativa ni professional.
Tot el seu àmbit té la condició d'espai no urbanitzable objecte de protecció especial.
Són genèricament admesos els aprofitaments agropecuaris tradicionals.
És prohibit fer-hi obres i instal·lacions que no estiguin vinculades estrictament amb el usos agraris o els objectius de la protecció.
En cap supòsit es permet la instal·lació d'elements artificials que limitin el camp visual, trenquin l'harmonia del paisatge o en desfigurin les perspectives.
La circulació motoritzada és prohibida fora de les carreteres i pistes.
Es prohibeix expressament: Plantar o alliberar espècies vegetals o animals sense l'autorització expressa de l'òrgan gestor.
Abandonar o abocar tota mena de residus i deixalles.
Encendre foc fora dels indrets i períodes assenyalats per l'òrgan gestor.
La caça serà regulada per la reglamentació que estableixin els instruments d'ordenació del parc.
Als paratges naturals d'interès natural
No s'admeten alteracions de l'orografia natural dels terrenys, llevat dels compatibles amb els objectius de la protecció.
Tampoc no hi és permesa la instal·lació de conduccions aparents d'energia, telefòniques i similars, ni la construcció de cap obra o aparell de generació d'energia.
Només poden efectuar-s'hi treballs científics i activitats destinades a la divulgació dels seus valors.
L'accés i la circulació públics s'han de condicionar exclusivament per mitjà de punts i itineraris expressament assenyalats.
No es permeten l'extracció ni la recol·lecció de minerals, roques, fòssils, plantes i animals, ni les activitats cinegètiques.
A l'illa de s'Encalladora només s'hi pot accedir per motius justificats de recerca científica, amb autorització prèvia de l'òrgan gestor o de força major.
No està permesa la pesca des de les reserves naturals integrals terrestres.
Aplicatiu d'itineraris en 2D i 3D pel Parc Natural
Als mapes grans trobareu els GRs, el camí de Sant Jaume, el connector itinerari 1 del parc que passa per tots els municipis i les dues rutes de BTT del parc.
A cada 3D trobareu les propostes d'itineraris de cada municipi.
Una ruta de cada municipi és un itinerari proposat pel parc i trobareu més informació d'aquest itinerari als PDF adjunts.
Francisco de Zamora escriu en el seu Diari de viatges, l'any 1795, mentre baixa de la muntanya de Sant Pere de Rodes en direcció a La Selva de Mar: " Encara que el camí és dolent, anavem divertits veient les moltes vinyes i oliveres que hi ha en aquests grans pendents, sostingudes per parets perquè no ho arrassi tot l'aigua".
El Parc Natural de Cap de Creus acull cada any dos camps de treball de la Fundació Catalana de l'Esplai.
Els joves treballen en la recuperació de camins, fonts, etc. Aquests camps s'organitzen amb la col·laboració de la Societat de Caçadors del Port de la Selva- Selva de Mar, els Ajuntaments de la Selva de Mar i del Port de la Selva i el Parc Natural de Cap de Creus.
Al cor del poble de Queralbs podeu trobar-hi el Centre d'Informació del Parc Natural, ben bé al costat de l'ajuntament.
Queralbs és el municipi que més territori aporta al Parc Natural, gairebé un 55 %, de manera que és també un fantàstic punt de partida per a endinsar-se muntanya amunt cap a alguns dels senders més transitats, i indrets més emblemàtics d'aquestes muntanyes.
Al centre d'informació trobareu detall de totes aquestes excursions, no només des de Queralbs sinó des de qualsevol indret del Parc, des del Puig de Dòrria fins al coll d'Ares passant per Núria, Coma de Vaca i Ulldeter.
Utilitzeu aquest punt d'informació per a assessorar-vos també dels valors naturals i culturals d'aquest territori, de gran rellevància tant pel què fa a la biodiversitat dels hàbitats d'alta i mitja muntanya, com a la interacció ancestral entre l'home i el paisatge, a través principalment de la ramaderia.
Aquí sota teniu l'adreça del Centre d'Informació, i més avall l'enllaç al calendari anual d'obertura.
"El Centre d'Informació del Parc Natural queda provisionalment tancat a partir de l'1 de gener de 2020, a l'espera de poder enunciar, els propers dies, la propera reobertura.
Mentrestant podeu adreçar els vostres dubtes o suggeriments a [EMAIL] o al número de telèfon 972702209, de dilluns a divendres de 9 a 16.30 h.
El Parc Natural de les Capçaleres del Ter i del Freser té asfaltades dues de les seves entrades principals, a Planoles i Setcases, de manera que permeten, amb gran esforç, arribar-hi amb bicicleta de carretera.
Seguidament trobareu detall d'aquestes dues propostes:
• Planoles: pujada al collet de les Barraques
Podeu trobar aquestes i altre informacions d'interès al portal turístic de la comarca
El Centre BTT del Ripollès ofereix 21 rutes BTT per tota la comarca, de diferents nivells de dificultat, classificades amb els mateixos colors de les estacions d'esquí: verdes, blaves, vermelles i negres, en funció de la seva duresa i perfil tècnic.
Seguidament us mostrem algunes propostes pels municipis que tenen part del seu territori dins el Parc Natural de les Capçaleres del Ter i del Freser.
Recomanem fixar-se amb les dades de la fitxa tècnica, perquè algunes d'elles són força exigents físicament.
Podeu trobar aquestes i altre informacions d'interès al portal turístic de la comarca del Ripollès.
És la xarxa de camins que ha recuperat els antics camins que feien servir els nostres avantpassats per anar d'un poble a l'altre.
Podem seguir la xarxa en el Parc, i també a la resta de la comarca del Ripollès, la Garrotxa i l'Alt Empordà.
La xarxa de senders Itinerànnia ens ofereix propostes de rutes per tota la comarca del Ripollès.
Seguidament trobareu els enllaços als itineraris pels municipis que tenen part del seu territori dins del Parc Natural de les Capçaleres del Ter i del Freser:
• Ribes de Freser: Per Campelles i Ribes de Freser sota la mirada del Taga
• Pardines: Pels veïnats de Pardines sota l'ombra de Serra Cavallera
• Queralbs: pels veïnats del l'Alt Freser
• Planoles: De Planoles a Ribes per la ruta minera de les ferreres de Ventolà
• Setcases: De Setcases a Vilallonga de Ter per Tregurà i el camí del Port
• Vilallonga de Ter: De Vilallonga de Ter a Setcases pel camí del "Nen de Llebró"
• Molló: Carenant entre la vall de Camprodon i l'Alt Vallespir
L'espai protegit està format pel territori de vuit municipis.
Tots delimiten el Parc i, per tant, s'hi pot entrar per qualsevol dels municipis.
En cotxe: per l'autopista AP-7, de Barcelona a la Jonquera agafem la sortida número 4 (Figueres Sud), i de la Jonquera a Barcelona agafem la sortida número 3 (Figueres Nord).
Des de Figueres seguim les indicacions que ens duen a Llançà o bé a Roses.
Per la carretera A-2, de Barcelona a la Jonquera, anem fins a Figueres, i després agafem l'A-26 de Figueres a Llançà o bé la C-260 de Figueres a Roses.
Si anem en ferrocarril: agafem la línia Barcelona-Portbou.
Només dos dels vuit municipis del parc tenen parada: Llançà i Vilajuïga.
Si anem amb autobús: agafem les línies que des de Figueres arriben a les poblacions del Parc Natural, de la companyia Sarfa.
Per arribar als punts d'informació del Parc Natural:
Centre d'Informació del Palau de l'Abat: situat al monestir de Sant Pere de Rodes, que té accés des dels municipis de Vilajuïga i el Port de la Selva.
Punt d'Informació de l'Espai Cap de Creus: des de Cadaqués anem seguint les indicacions que ens porten al far de Cap de Creus.
El punt d'informació es troba situat dins de l'edifici del far.
Centre d'Informació de Tudela: Carretera de Cadaqués al Far de Cap de Creus (Cadaqués).
Centre d'Informació de Mas Ventós: Carretera de Vilajuïga al Monestir de Sant Pere de Rodes (Port de la Selva).
El prat alpí és el més característic d'aquest estatge.
Està dominat per gramíneas i ciperàceas.
Els tipus de prats principals són el prat de festuca airoide ( Hieracio-Festucetum airoidis ) als llocs plans i el prat de càrex corbat ( Leonto-Caricetum curvulae ) que trobem als racons més humits.
També hi podem trobar, en funció del grau d'acidificació o descalcificació del subtrat i del pastoreig, gespets ( Festucion eskiae ), prats de pèl caní (Nardion), gespa d'ussona ( Festucion gautieri ), prats de prímula gran i genciana i prats d'elina ( Elyno-Oxytropietum ).
Complementen aquest paisatge les nombroses tarteres, fonts i rierols, congestes i molleres.
Els boscos subalpins dominen aquest estatge.
El bosc de pi negre amb sotabosc de neret, nabiu i ginegre ( Saxifrago-Rhododendretum ferruginae ).
Als llocs més ombrívols hi trobem l'avetosa ( Goodyero-Abietetum albae ).
On no hi ha pi negre hi trobem matollars com el neretar, ginebroses, baleguers...
O pastures similars a les de l'estatge alpí.
En aquest estatge també s'hi desenvolupen comunitats d'herbassars megafòrbiques, constituïdes per plantes de grans dimensions com l'adenostil ( Adenostyles alliaria ), l'herba tora ( Aconiturm napellus ), la tora pirinenca ( Aconitum pyrenaicum subsp. l amarckii ), el marcòlic groc ( Lilium pyrenaicum ) i el veladre ( Veratrum album ).
Entre elles s'hi troba una espècie endèmica dels Pirineus orientals, la umbel·lifera Endressia pyrenaica.
Definits per la Directiva Hàbitats de la Unió Europea, els Hàbitats d'Interés Comunitari (HIC), són la base per a la definició de la Xarxa Natura 2000.
Dins l'espai hi trobem 19 HIC, gaire bé la meitat de la seva superfície.
D'aquests 19 hàbitats, 2 en són d'interés prioritari.
Les característiques orogràfiques, climàtiques i geològiques de l'espai fan que hi hagi una gran riquesa florística.
Dins el Parc hi trobem 2 de les 10 quadrícules amb més diversitat de flora del país.
Dins l'espai hi trobem unes 30 espècies protegides per diferents normatives.
Algunes d'aquestes espècies són objecte de seguiments i estudis específics.
Dins del Parc hi trobem un dels boscos inventariats a l'Inventari de Boscos Singulars de Catlunya (CREAF, 2010).
Es tracta del bosc de pi negre anomenat Bac de Carboners, amb una extensió de 5,8 ha. Aquest bosc es troba dins el bosc públic Muntanya de Sant Miquel a Setcases.
A la baga de Queràs (Setcases) hi trobem alguns exemplars centenaris d'avet ( Abies alba ).
També trobem exemplars molt vells de pi negre ( Pinus uncinata ) a les pinedes de Fontalba a Núria.
Localització: Basses de la Tancada i l'Encassinyada
Durada: 4 hores (ritme molt suau i parant sovint pel camí)
Ruta de connexió: Atenció amb els cotxes!
Localització: Deltebre, Canal Vell, Garxal, Riu Ebre
Durada: Etapa per realitzar tranquil·lament en una jornada
Localització: Deltebre, riu fondo, badia Fangar, antigues salines de Secanella.
Durada: Etapa per realitzar tranquil·lament en mig dia (4 hores)
Localització: L'Aldea, Camarles, l'Ampolla, bassa de les Olles, badia del Fangar.
Durada: Etapa per realitzar en mig dia (4 hores) o tranquil·lament en 1 dia.
Localització: Deltebre, Riumar, Garxal, Riu Ebre
Localització: Amposta, Ullals, l'Encanyissada
Trams compartits: atenció amb els cotxes!!
Distància: 24,4 km (març-setembre) / 25,8 km (octubre-febrer)
Localització: Sant Carles de la Ràpita, Vilacoto, l'Encanyissada
Trams compartits: atenció als cotxes!!
Distància: 43,2 km (anada i tornada)
Localització: Amposta, Balada, Sant Jaume d'Enveja
Distància: 12.8 km (anada i tornada)
Localització: façana fluvial de Deltebre
Distància: 19,3 km (anada i tornada)
Localització: Sant Jaume d'Enveja, riu Ebre, Els Muntells, Eucaliptus
El delta de l'Ebre disposa d'una variada oferta de serveis turístics per al públic local i visitant.
Des de l'any 2006, els gestors del Parc, els empresaris turístics i la resta d'entitats del territori treballen conjuntament, per mitjà de la Carta europea de turisme sostenible, aplicant una estratègia i un seguit d'actuacions per fer compatible el desenvolupament sostenible del turisme amb les tasques necessàries de conservació i millora del patrimoni natural i cultural que es protegeix.
Podeu consultar més informació als web oficials dels set municipis del Delta, del Patronat de Turisme de les Terres de l'Ebre i de diverses associacions d'empresaris.
L'Encanyissada: una gran praderia submergida.
Amb una superfície de 1.192 ha, és la llacuna més gran del Delta.
Davant de la Casa de Fusta neix el carril bici de l'Encanyissada.
L'àrea disposa de cinc miradors sobre la bassa.
A la primavera i a l'estiu, els canyissars alberguen les colònies de cria d'ardèids més grans de tot el Delta (martinet blanc, esplugabous, martinet menut, agró roig i martinet ros).
Des del punt de vista social i econòmic, el principal aprofitament són les pastures.
Històricament ha estat un espai de referència per a l'excursionisme, el senderisme, l'esquí i, més recentment, per a altres activitats esportives d'alta muntanya; tot plegat ha conferit un increment notable del sector turístic dels municipis que l'integren (Queralbs, Setcases, Vilallonga de Ter, Ribes de Freser, Toses, Planoles, Molló i Pardines) i, de retruc, a tota la comarca del Ripollès.
Els nuclis de població se situen a cotes més baixes, fora de l'espai.
Les estacions d'esquí de Núria i Vallter, tot i que excloses de l'actual espai protegit, hi queden englobades, i el santuari de la Mare de Déu de Núria, al cor de l'espai, és un indret simbòlic i identitari de Catalunya.
Nombre absolut afiliats a la seguretat social 31/03/2014
Font: Memòria de la declaració a partir de dades de l'IDESCAT (dades disponibles octubre 2014)
A causa dels grans valors d'aquest espai i el seu potencial de dinamització socioeconòmica en un territori de muntanya, la declaració de parc natural és el punt culminant del que ha estat una demanda reiterada del territori i una previsió de la política d'espais naturals del país des dels seus inicis.
Ja el 1932, el Pla de distribució en zones del territori català (el Regional Planning ) incloïa bona part d'aquest espai en el que anomenava reserves del paisatge.
Posteriorment, el 1966 es va declarar la Reserva Nacional de Caça Freser-Setcases per a la gestió cinegètica dels isards ( Rupicapra pyrenaica ).
Des de llavors, nombroses iniciatives científiques, socials i polítiques han posat de manifest la rellevància d'aquest espai i la necessitat de protegir-lo.
Primer dins del Pla d'espais d'interès natural (1993), més tard, a l'any 2001 l'espai va ser declarat ZEPA (Zona d'Especial Protecció per a les Aus), i al 2003, LIC (Lloc d'Interès Comunitari) passant a formar part de la Xarxa Natura 2000, que actualment ha catalogat aquests espais com a ZECs (Zona d'Especial Conservació).
Apart, l'Inventari de Zones Humides de Catalunya incorpora fins a 14 molleres, estanys o torberes dins l'espai.
Més de 9.000 ha del Parc corresponen a forests del Catàleg d'Utilitat Pública.
La gran majoria pertanyen a entitats locals i la resta de superfície pertany a la Generalitat de Catalunya.
A banda, també cal dir que són refugis de pesca la conca superior del riu Núria, la del Freser i la del Ter.
El març de 2004 es va aprovar, al vessant nord dels Pirineus, el Parc Natural Regional dels Pirineus Catalans, segons Décret du 5 mars 2004 portant classement du parc naturel régional des Pyrénées catalanes (région Languedoc-Roussillon), en què s'inclouen 138.000 ha de l'Alta Cerdanya, el Capcir i el Conflent, tocant al Ripollès des del Coll de la Creu de Maians, fins a la Roca Colom, al llarg de l'espai fronterer de les Capçaleres del Ter i del Freser.
Integrades en el Parc Natural Regional dels Pirineus Catalans, hi ha la Reserva Natural de Mantet, Reserva Natural de Prats de Molló - La Preste, Reserva Natural de la Vall d'Eina, Reserva Natural de Pi i Reserva Natural regional de Nyer.
Aquestes reserves naturals depenen de la Federació de Reserves Naturals Catalanes (FRNC) amb seu a Prada de Conflent que, a la seva vegada, depèn del Govern Francès.
En aquests moments és vigent un Acord Marc de Cooperació Transfronterera entre la Generalitat de Catalunya i el Consell General dels Pirineus Orientals, que preveu la col·laboració interinstitucional a tots els nivells, incloent el de conservació de la natura.
El logotip del Parc Natural representa, per una banda, el naixement de dos rius, el Ter i el Freser, que acaben confluint aigües avall.
I, per l'altra, un perfil muntanyós amb dos dels cims més emblemàtics del Pirineu.
A la dreta la silueta del Bastiments i a l'esquerra la del Puigmal.
El color verd simbolitza el verd viu que tenen les pastures i els prats alpins al final de la primavera i a l'estiu.