La presentació de la Jornada va ser a càrrec del secretari de Medi Ambient i Sostenibilitat, Josep Enric Llebot, que va anunciar que la darrera setmana de setembre es presentaria el document base del Pla de qualitat de l'aire, i posa de manifest el desequilibri que existeix entre la gestió dels problemes de la qualitat de l'aire i la acústica.
Primer es va començar amb la gestió de l'aigua, després del sòl, continuant amb l'aire i ara li toca a l'acústica, un problema no tangible, en principi, tot i que tots aquests factors són vectors que configuren la qualitat de vida.
Fins al 2002, el control del soroll estava a l'àmbit local.
Amb la Directiva europea 16/2002, s'ha establert una necessitat de regulació d'àmbit més ampli.
L'anterior Departament de Medi Ambient i Habitatge ja havia establerts els terminis per fer els mapes estratègics i els plans d'acció, que han de tenir en compte tots els àmbits, avançar en estratègies i simplificar metodologies.
Aquest darrer objectiu és l'exigència del Govern i encara més amb les situació d'especial dificultat econòmica del moment.
La Jornada s'ha dividit en tres parts:
Bloc I. Estratègies d'avaluació i gestió de la contaminació acústica ambiental
Balazs Gergely, de la Direcció General de Medi Ambient, Comissió Europea, va presentar la Directiva del soroll ambiental, l'estat en què està la seva implementació i les propostes per a futures revisions.
Al calendari de desenvolupament de la Directiva europea es distingeixen dues franges temporals:
On estem després de la implementació de la Directiva europea 2002/49/EC (END)?
Però, encara no s'ha explorat totalment el potencial de la Directiva.
A més, els mapes estratègics de soroll han aportat millores en la situació però s'han de millorar aspectes que puguin facilitar la comparació entre dades.
En aquest sentit, s'ha desenvolupat CNOSSOS per harmonitzar la metodologia.
L'Agència Europea del Medi Ambient és l'organisme europeu que proporciona informació relacionada amb el so.
Són la font principal i independent per a tots aquells involucrats en desenvolupar, adoptar, implementar i avaluar polítiques de l'entorn, així com per al públic en general.
També disposa d'una xarxa europea d'informació ambiental i d'observació (Eionet).
La Universitat Autònoma de Barcelona, mitjançant el centre European Topic Centre Land Use and Spatial Information (ETC/SIA), participa en la tasca de recollida, procés i distribució de dades que lliuren les diferents institucions europees.
També compta amb el panell d'experts en soroll (EEA Expert Panel on Noise (EPoN), que entre altres iniciatives ha impulsat el projecte Common Noise Assessment Methods of Europe (CNOSSOS), així com l'assessorament per a la guia de bones pràctiques en soroll i salut, i el paper verd de les àrees silencioses.
L'Agència ha publicat la guia Recomended Night Noise Guidelines for Europe 2009, en la qual s'estableix que el llindar de so permès a la nit, Lnit a l'exterior, és de 55 dB.
Aquest organisme ha establert una xarxa de responsables de les agències de protecció del medi ambient d'Europa ( EPA ), que estan involucrades en la pràctica diària i la implementació de la política ambiental.
EPA és un lloc d'intercanvi d'experiències en aquests temes.
D'entre els seus objectius cal remarcar:
Núria Blanes d'ETC/SIA, Departament de Geografia de l'UAB, fa una anàlisi temporal de la implementació de la normativa en relació amb el soroll a la UE.
Amb aquest gràfic s'intenta descriure què ha passat amb el soroll en relació amb la normativa europea, en els darrers anys.
En 2002 entra en vigència la normativa europea i en el 2004 la transposició nacional.
L'any 2007, per poder fer comparatives es determina la creació d'una base de dades relacional (ENDRM).
L'any 2009, per explotar aquesta base de dades es crea Reportnet i s'incorpora el grup de treball C-NOSSOS- Commom Assessment Methods.
Tot i això, encara hi ha problemes:
Tot i aquestes mancances, ja es poden fer algunes anàlisis, com per exemple el nombre de persones que estan exposades al soroll a Europa i, en particular, per aglomeracions.
Moltes consultes i llistes amb informació associada ja es poden obtenir amb el visor: http://NOISE.eionet.europa.eu
Nombre de persones per km de carretera, que viuen fora de les aglomeracions.
Que estan exposats als valors del soroll superior al 55 dB.
José Manuel Sanz, Ministeri del Medi Ambient Rural i Marí, va parlar sobre la implementació de la Directiva ambiental de contaminació acústica a Espanya.
La normativa bàsica que ens regula a l'Estat espanyol és:
Per fer els mapes estratègics, s'han tingut en compte:
El Reial Decret 1513/2005, sobre les fases d'aplicació i els terminis, estableix que entre els anys 2007 i 2012 s'han d'elaborar mapes de situació i estratègics del soroll, que s'han de divulgar i comunicar-los a la UE.
L'altre termini va del 2008 al 2013 i estableix que és el període dins el qual s'han de fer els plans d'acció, que alhora s'han de revisar cada cinc anys.
La 1a fase del MER té 19 aglomeracions i 12,2 milions de persones, el 26,5% de la població.
D'entre aquesta població s'ha determinat que:
El Ministeri ha desenvolupat el sistema d'informació sobre la contaminació acústica (SICA), que es pot visitar a http://sicaweb.cedex.es/, que permet la cerca i la descàrrega dels mapes estratègics del soroll elaborats en la primera fase de la Directiva 2000/49/CE.
A la imatge següent mostrem un exemple de mapa de l'aeroport de València.
En la segona fase de l'aplicació de la directiva es pretén arribar a:
En aquests moments i d'acord amb el que disposa la Directiva europea en aquesta matèria, s'ha finalitzat el marc legislatiu bàsic de l'Estat i el Ministeri es troba en la fase de la seva aplicació.
Eduard Puig, del Servei per a la Prevenció de la Contaminació Acústica i Lluminosa, de la Generalitat de Catalunya.
La gestió del soroll ambiental s'ha d'entendre com el conjunt d'eines i estratègies que tenen com a finalitat evitar, prevenir i reduir el soroll a què està exposada la població, així com la preservació i la millora de la qualitat acústica del territori.
Les eines i les estratègies de què se'n disposa són:
Entre les competències del Departament cal assenyalar:
S'han determinat quins són els àmbits supramunicipal a tractar:
I s'han determinat els d'àmbit municipal de Lleida, Reus i Mataró.
S'ha preparat un visor per accedir a les dades disponibles de les aglomeracions esmentades.
I en relació amb els plans estratègics:
Els objectius d'aquests plans són:
Un exemple de Pla d'acció per a àrees escolar amb Ld < 70 dB per causa del trànsit de vehicles als carrers de la zona.
Dels mapes estratègics als plans d'acció.
Maria Mercè Martínez, de la Direcció General de Carreteres va presentar les actuacions que, a l'hora de planejar les actuacions de carreteres, es duen a terme en relació amb la contaminació acústica.
A la Direcció General de Carreteres (DGC) s'ha establert que, en una primera fase, els plans d'acció són per a carreteres amb una IMD superior a 6 milions de vehicle/any.
El context de treball és el següent: la llargada total de les carreteres de la Generalitat és de 5.628 km, dels quals 251 km corresponen a autopistes, 633 km a vies preferents i 5.042 a carreteres convencionals.
D'aquestes xifres, 633 km tenen una IMD> 6 milions, dels quals 355 km corresponen a l'àmbit metropolità de Barcelona i 32 km a aglomeracions.
A la DGC ja s'ha fet mapes de soroll i s'han analitzat els resultats, les dades emprades per fer-les han estat:
En totes les consideracions és Ln, ja que el més crític i el més sensible per a la població és el llindar de la nit, tenint en compte que si aquest llindar se supera, segur que se supera el del dia.
Si aquestes dades s'extrapolen a tot el territori:
Un cop feta l'anàlisi, s'ha de plantejar els plans d'acció o bé les mesures a dur a terme per reduir el soroll.
A l'hora de fer un pla s'han d'establir els criteris de priorització següents:
Amb aquests criteris s'han establert les tipologies dels trams:
Hores d'ara, malgrat que els plans d'acció no s'han aprovat tal com estableix la normativa, ja s'han dut a terme mesures correctores i/o d'altres que redueixen l'impacte.
En total són 316 km per implementar plans d'acció, dels quals 41 són urbans.
Xavier Flores, de la Direcció General de Transports i Mobilitat, va introduir el Pla d'acció dels Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya.
A banda del soroll produït pels motors, els sistemes de tracció i els sistemes auxiliars (com per exemple els de climatització) del tren, la principal causa del soroll es troba al fregament de les rodes contra el carril.
La xarxa de ferrocarril de la Generalitat té 292 km (183 km són metropolitans) que transporten 81 milions de persones per any.
182 km d'aquesta xarxa són metropolitans.
La normativa estableix l'obligatorietat d'avaluar els eixos ferroviaris que superin les 30.000 circulacions/any.
Els mapes estratègics de soroll (MES) s'han fet en dues fases:
La imatge següent mostra un exemple.
Els resultats mostren la no superació dels límits d'emissió acústica corresponents a la zona de sensibilitat acústica moderada, amb l'única excepció del tram Barcelona-Valldoreix Estació (tram 1) on es detecta la presència de persones sotmeses a Ln entre 55 i 60 dB.
Del Pla d'acció d'FGC fins al 2013 cal remarcar les mesures següents:
D'altres mesures puntuals aplicades en els darrers anys:
Hi ha d'altres mesures previstes a aplicar:
Arantxa Millas, de l'Ajuntament de Barcelona, presenta el Pla de l'aglomeració del Barcelonès I, de àmbit supramunicipal que comprèn Barcelona i Sant Adrià de Besòs, amb una superfície de 104 km 2 i 1.650.000 h, són dos municipis molt diferents, que a la vegada comparteixen moltes infraestructures.
El mapa estratègic ja es va aprovar el 25 de juny de 2009.
Les accions fetes des del 2008 fins ara han estat (agrupades per cinc temes):
Des d'ara i fins al 2015, es preveu:
A més de millorar la qualitat acústica global, el Pla preveu protegir aquelles zones on ja es donen unes condicions acústiques bones, amb pràctiques com:
Jordi Pedrol, de l'Ajuntament de Sant Feliu de Llobregat, tracta de l'aglomeració supramunicipal del Baix Llobregat I, que és un exemple de col·laboració de diversos municipis sota la supervisió de l'Oficina Tècnica.
La seva experiència planteja crear una terminologia comuna sobre les diferents perspectives per tractar aquest problema que afecta els diferents municipis que intervenen.
La conglomeració del Baix Llobregat té certes particularitats:
Un cop està descrita la situació, s'han emprés algunes accions municipals, que s'anomena d'acció 1, entre les quals n'assenyalem:
L'acció 2 del Pla, i en previsió de poder-les implementar, estan les mesures següents:
L'acció 3 compta amb les mesures següents:
L'acció 4 està relacionada amb la regulació i la legislació:
Per concloure, l'acció 5 té a veure amb l'estratègia a emprar:
Jordi Pedrol remarca el projecte GESMOPOLI Project – Sustainable mobility management industrial estates que ha rebut suport de la UE.
Aquest Projecte és una mostra de la cooperació entre l'Administració i les associacions de negocis amb l'objectiu de millorar la mobilitat i el transport de la població, així com de les mercaderies seguint criteris de sostenibilitat.
Entre d'altres idees, es crea la figura de mànager de mobilitat d'un polígon, i s'estableixen accions per compactar la mobilitat industrial.
Juan Luis Beresaluze, de l'Ajuntament d'Alacant, presenta l'estat del Pla d'acció d'Alacant.
El mapa acústic d'Alacant es va acabar l'abril de 2007.
Atès les diferències entre la legislació estatal i la de la comunitat autònoma, hi ha un doble sistema de representació.
D'altra banda, també s'ha coordinat l'entrada de dades, ja que hi ha diferents fonts: AENA, RENFE-ADIF, Ministeri de Foment, etc. En relació amb aquest darrer punt, ha estat molt difícil obtenir dades fiables i actualitzades de RENFE i d'AENA.
Aquest mapa és fonamentalment un mapa de soroll de trànsit rodat, ja que la incidència del ferrocarril és nul·la i molt baixa l'associada al trànsit aeri, aquesta queda reduïda al d'Urbanova, que ja està inclòs en el Pla acústic de l'aeroport d'Alacant, i sobre el soroll que hi genera l'activitat aeroportuària ja s'ha actuat amb el corresponent Pla d'aïllament acústic de l'aeroport d'Alacant.
La seva visió dels punts febles del sistema ha estat compartida per gran part dels assistents:
El projecte del Pla acústic s'ha aprovat inicialment el setembre de 2011 i després de 30 dies d'informació pública, es tramet a la Conselleria de Medi Ambient perquè l'informi.
Un cop informat, s'haurà d'aprovar de manera definitiva al Ple municipal.
Abans de l'aprovació del Pla d'acció, ja s'han endegat diferents accions adreçades a millorar la problemàtica associada:
Si ens limitem al nucli urbà, l'aportació més gran de soroll esdevé del ferrocarril que passa pel mig de la població.
En aquest cas, les mesures es fan a les façanes del traçat actual, en el cas de projectes nous com és el traçat de l'AVE, es fa un estudi acústic i, si cal, es redefineixen les zones del nou traçat, si hi ha gran afectació de soroll o de vibracions.
Pel que fa a les activitats pròpies municipals, s'analitza tant el soroll diürn, com el nocturn.
Amb aquestes dades es fan anàlisis que s'incorporen al planejament.
En qualsevol cas, hi ha estratègies que ja s'apliquen per defecte, com són millorar l'orientació en relació amb l'emissor.
Establir una estratègia per pacificar el trànsit a l'interior de la ciutat amb les superilles, que és un projecte ja conegut i fet per l'Agència d'Ecologia Urbana de Barcelona, i que un cop establertes només deixa accedir a l'interior de cada unitat, amb vehicle, als veïns.
Ara estan programant el nou mapa del soroll, que segueix el procés següent:
Mantenir el que és bo i millorar allò que no ho és tant
Itziar Aspuru, de l'empresa Tecnalia, presenta com algunes de les idees sobre paisatges sonors s'estan incorporant al planejament de Bilbao.
Un so o un ambient sonor no pot ser mesurat i/o qualificat solament des de característiques físiques, de la mateixa forma que no pot ser considerat sense tenir en compte les persones que el perceben, ni del lloc on s'escolta.
Tenim les dues vessants del mateix fenomen:
Contaminació acústica Paisatge sonor
Ara ja existeixen motius argumentats per defensar alguns paisatges sonors:
Cal trobar paràmetres físics per avaluar-lo, ja que l'índex de soroll continu equivalent (LAeq) mitjà, temps i freqüència no són suficients.
Els paràmetres loudness, roughness i sharpness aporten excessiva informació, ja que en els espais oberts no presenten gaire variació, llevat de la presència de focus dominants.
És millor identificar esdeveniments, i analitzar la congruència i el significat, així com detectar les fonts del soroll.
Hi ha propostes en fer el disseny i la gestió del Pla d'actuació:
Hi ha la voluntat de vincular els beneficis del paisatge sonor, des del punt de vista de les expectatives de la població, al Pla d'acció de Bilbao.
El govern municipal de Bilbao està seguint la directiva europea i acomplint els terminis, ja que el mapa estratègic de soroll ja està fet i el Pla d'acció de soroll ambiental 2013 s'està desenvolupant d'acord amb aquestes directrius:
Jaume Fons, coordinador de l'ETC-SIA, del Departament de Geografia de l'UAB, tracta sobre àrees urbanes i qualitat de vida.
Les ciutats europees, tot i que ocupen un 4% de superfície, acullen al 75% de la població.
Per tant, qualsevol actuació en aquest àmbit suposa un gran impacte humà.
L'impacte del soroll a la qualitat de vida té a veure, a més, amb:
A Holanda s'estima que la mortalitat derivada ascendeix entre 20 i 150 persones/any.
A Noruega, es valora que el cost laboral d'una persona molesta pel soroll és de 1.600 euros/any i, en general, es valoren els anys de vida potencialment perduts:
Maite Majó, del Servei per a la Prevenció de la Contaminació Acústica i Lluminosa, exposa els aspectes de la integració dels objectius de qualitat acústica en el planejament.
Els plans d'ordenació urbanística municipals i els plans resultants han d'integrar els objectius de qualitat acústica, el Departament, si cal, guia els municipis en com aquests objectius s'han de tenir en compte en la preparació i l'aprovació dels plans.
En les noves construccions o usos, s'han d'establir d'acord amb els objectius de qualitat acústica.
No es poden concedir noves llicències de construcció destinades a usos sensibles si no s'assegura el compliment dels objectius aplicables a l'espai interior.
Algunes de les fórmules proposades per assolir els objectius són:
Protegir amb barreres i motes de terra, que tenen una eficiència en funció de la seva altura, llargada i posició relativa entre la font i el receptor.
Atenció perquè les barreres vegetals no són eficaces en els problemes de soroll.
Aïllar la font de soroll és sempre la solució més eficaç.
Per saber-ne més: Mercè Martínez Moliné