projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
-2 Les certificacions de descobert acreditatives de deutes tributaris i d'altres ingressos de dret públic, lliurades pels funcionaris competents segons els reglaments, són títols suficients per a iniciar la via de constrenyiment i tenen la mateixa força executiva que la sentència judicial per a procedir contra els béns i els drets dels deutors.
A aquests efectes, l'inici de la via de constrenyiment merita pels deutes de dret públic no tributaris els mateixos recàrrecs que s'estableixin amb caràcter general en la normativa tributària.
-2 Les certificacions de descobert acreditatives de deutes tributaris i de preus públics, lliurades pels funcionaris competents segons els reglaments, seran títols suficients per a iniciar la via de constrenyiment i tindran la mateixa força executiva que la sentència judicial per a procedir contra els béns i els drets dels deutors.
-1 Els actes i resolucions dels col·legis professionals subjectes a dret administratiu són objecte de recurs mitjançant recurs ordinari davant l'òrgan superior jeràrquic del que els va dictar segons els respectius estatuts, d'acord amb el que estableix la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.
-2 Contra les resolucions d'aquest recurs i també contra tots els altres actes i resolucions dels consells o col·legis únics en l'àmbit de Catalunya, subjectes al dret administratiu, que posin fi a la via administrativa, es podrà recórrer davant la jurisdicció contenciosa administrativa d'acord amb el que estableix la Llei reguladora d'aquesta jurisdicció.
-3 El recurs extraordinari de revisió es pot interposar contra els actes administratius dels consells de col·legis, dels col·legis únics en l'àmbit de Catalunya, i també contra els actes dictats pels col·legis respecte dels quals no s'hagi interposat recurs dins de termini, d'acord amb els supòsits regulats en la Llei 30/1992, de 26 de novembre.
-1 Tots els actes i les resolucions dels Col·legis Professionals subjectes a dret administratiu són recurribles mitjançant recurs d'alçada o de reposició, segons escaigui, en el termini i d'acord amb els requisits que estableixen els estatuts d'aquells.
-2 Contra les resolucions sobre aquests recursos, i també contra tots els altres actes i resolucions dels Consells, es podrà recórrer davant la jurisdicció contenciosa administrativa.
Aquest requisit no podrà ser exigit, en el supòsit de lliure prestació de serveis, a aquells nacionals dels Estats membres de la Comunitat Europea que estiguin prèviament establerts, amb caràcter permanent a qualsevol dels dits Estats, d'acord, en cada cas, amb allò que disposin les normes comunitàries aplicables a les professions afectades; tot això sens perjudici de l'obligació de notificar la seva actuació al Col·legi corresponent amb l'aportació de la documentació exigible segons aquelles normes, en els termes que reglamentàriament s'estableixin.
-1 Tots els actes administratius dimanants dels òrgans de govern i d'administració del Centre poden ésser objecte de recurs d'alçada, excepte els actes de la persona que n'exerceix la presidència, que esgoten la via administrativa, contra els quals es pot interposar el recurs potestatiu de reposició.
El recurs extraordinari de revisió s'ha d'interposar davant de la persona titular del Departament de Justícia en els supòsits regulats en la legislació de procediment administratiu.
-2 La interposició de recurs contenciós administratiu és procedent d'acord amb el que estableix la llei sobre aquesta jurisdicció.
-3 L'exercici d'accions civils i laborals es regeix per les normes que li siguin aplicables.
La reclamació prèvia a la via civil s'ha de presentar davant el conseller competent i la reclamació prèvia a la via laboral s'ha de presentar davant la persona que ocupa la Secretaria del Departament corresponent.
La resolució de la reclamació prèvia correspon a la persona titular del Departament de Justícia.
-1 El règim jurídic dels actes presumptes dels òrgans de govern i administratius del Centre es regirà pel que estableix la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.
-2 Els actes administratius emanats dels òrgans de govern i administratius del Centre poden ser objecte de recurs, d'acord amb els supòsits, procediments i terminis que estableixen la Llei 30/1992, de 26 de novembre, i la Llei de la jurisdicció contenciosa administrativa.
A aquests efectes posen fi a la via administrativa els actes dictats pel conseller de Justícia i també els dictats pel secretari general d'aquest Departament en matèria de personal.
-3 La reclamació prèvia en via administrativa es regeix pel que estableix el títol 8 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre.
-4 Les reclamacions prèvies a les vies judicials civil i laboral·les resoldran el conseller i el secretari general del Departament de Justícia, respectivament.
-5 L'exercici d'accions civils i laborals es regeix per les normes que li siguin aplicables.
-1 Tots els actes administratius dimanants dels òrgans de govern i administratius del Centre poden ésser objecte del recurs d'alçada corresponent, davant el Conseller de Justícia.
El recurs extraordinari de revisió es pot interposar davant el Conseller de Justícia en els supòsits regulats en la legislació de procediment administratiu.
-2 La interposició de recurs contenciós administratiu és procedent segons el que estableix la llei d'aquesta jurisdicció.
-3 L'exercici d'accions civils i laborals es regeix per les normes que li suguin aplicables, i la reclamació prèvia ha d'ésser resolta pel Conseller de Justícia.
L'Institut té com a objectius estudiar, dins l'àrea mediterrània, els problemes que afecten el medi, la indústria, el comerç, les noves tecnologies, les realitats i les necessitats culturals, científiques i socials, i, alhora, contribuir a la difusió a Catalunya i arreu del món de les diferents realitats dels països mediterranis, a més d'ésser plataforma de cooperació, mediació, diàleg i suport intermediterranis en els camps esmentats, en col·laboració amb els departaments de la Generalitat.
Per a complir aquests objectius, l'Institut pot organitzar cursos, seminaris, congressos i exposicions, concedir beques i ajuts, editar publicacions i emprendre qualssevol iniciatives conjuntes amb les diferents administracions que hi siguin competents tendents a la consecució del fi per al qual ha estat creat.
-1 L'Institut té com a objectius estudiar, dins l'àrea mediterrània, els problemes que afecten el medi, la indústria, el comerç, les noves tecnologies i les realitats culturals, i contribuir a la difusió a Catalunya i arreu del món de les diferents realitats dels països mediterranis.
-2 Per a complir aquests objectius, l'Institut pot organitzar cursos, seminaris, congressos i exposicions, concedir beques i ajuts, editar publicacions i, en general, impulsar qualsevol iniciativa tendent a la consecució del fi per al qual ha estat creat.
Les cooperatives constituïdes abans de la promulgació d'aquesta Llei tindran com a termini per adaptar llurs estatuts socials a la normativa de la Llei fins al 31 de desembre de 1986.
Passat aquest termini sense que la cooperativa compleixi la seva obligació de presentar els nous estatuts socials, l'òrgan competent de l'administració de la Generalitat iniciarà el procediment per a la seva desqualificació, d'acord amb allò que disposa l'article 101.
En el termini de dos anys, després de la promulgació d'aquesta Llei, les cooperatives constituïdes abans d'aquesta data hauran d'adaptar els seus Estatuts socials a la normativa de la Llei.
El Departament competent en matèria de cooperatives, una vegada escoltat el Consell Superior de la Cooperació, fixarà el calendari de la dita acceptació.
Passat aquest termini sense que la cooperativa compleixi la seva obligació de presentar els nous Estatuts, quedarà dissolta i se'n començarà el procés de liquidació.
Les quantitats que es rebin de les diferents administracions públiques provinents d'ajuts estructurals, sectorials o d'altre tipus han d'ésser canalitzades, en la mesura que sigui possible, mitjançant societats cooperatives.
Les quantitats que es rebin de l'Aministració central provinents del treball comunitari, del Fons Nacional de Protecció al Treball o de conceptes equivalents han d'ésser canalitzades per mitjà de cooperatives de crèdit i utilitzades, tant com sigui possible, a través de societats cooperatives.
La promoció de cooperatives exigeix una dotació de mitjans humans, tècnics i financers adequada, raó per la qual la Generalitat de Catalunya crearà un Institut per a la Promoció i Formació Cooperativa, que, regulat per les normes apropiades a aquests organismes i amb participació del Consell Superior de la Cooperació, tindrà com a fi específic facilitar, per ell mateix o per mitjà d'òrgans especialitzats, ajuts en els camps abans esmentats.
-1 La Generalitat ha d'adoptar les mesures que calguin per a fomentar les relacions entre les cooperatives.
-2 Dins el marc d'actuació intercooperativa, les societats cooperatives poden contreure, entre elles, vincles societaris que facilitin el compliment de llurs objectius socials.
A aquest efecte, poden establir convenis, consorcis, concerts i, en general, qualsevol tipus de pactes que afavoreixin les finalitats particulars i la consolidació i el desenvolupament globals del moviment cooperatiu.
-3 Han d'ésser objecte d'una consideració especial tots els pactes que, derivats de l'establiment de relacions entre cooperatives de branques iguals o diferents, permetin a les cooperatives d'oferir als socis d'altres cooperatives, obertament i en tot allò que sigui possible, el subministrament de tots els béns i els serveis de què disposen llurs propis socis, sense més restriccions que les que puguin derivar de la pròpia singularitat o complexitat de les operacions cooperativitzades ofertes, dels estatuts socials o de les disposicions legals.
-4 Els socis afectats per l'àmbit d'aplicació dels acords intercooperatius no tenen la consideració de tercers no socis.
-5 Els acords intercooperatius han d'ésser inscrits en el Registre General de Cooperatives.
-1 El coneixement i la resolució dels litigis que es puguin suscitar a l'empara d'aquesta Llei, pel que fa a les relacions entre les cooperatives i llurs socis, correspon als jutjats i els tribunals ordinaris, que exerceixen la potestat jurisdiccional de conformitat amb el que disposen les lleis.
-2 Atès el caràcter societari del contracte cooperatiu, els òrgans jurisdiccionals, per a la solució dels conflictes entre les cooperatives i llurs socis, han d'aplicar, preferentment a qualsevol altra tipus de norma, el dret cooperatiu en el sentit estricte, integrat per aquesta Llei, per les disposicions normatives que la despleguen, pels estatuts socials de la cooperativa, pel reglament de règim intern i pels altres acords dels òrgans socials de la cooperativa.
El Consell Superior de la Cooperació, en virtut de les competències que li atorga l'article 106, pot demanar al departament competent en matèria de cooperatives que es facin les inspeccions necessàries per a aclarir les actuacions i examinar les responsabilitats en matèries que siguin de la seva competència.
En virtut de la competència reconeguda per aquesta Llei en l'article 106, paràgraf 8, de vetllar pel compliment dels principis cooperatius en la utilització dels Fons d'Educació i Promoció Cooperativa i de les regles d'una gestió correcta i democràtica, el Consell Superior de la Cooperació podrà demanar inspeccions, que seran dutes a terme per funcionaris designats pel Departament de Treball.
El Consell Superior de la Cooperació és finançat amb les quantitats que li assignen els Pressupostos de la Generalitat.
Els recursos econòmics del Consell Superior de la Cooperació seran:
a) Les quantitats que li siguin assignades en el pressupost de la Generalitat.
b) Les quantitats que s'obliguin a aportar les federacions de Cooperatives de Catalunya representades en el Consell, en cap cas inferiors al vint per cent al pressupost de l'exercici, llevat el que disposa la Disposició transitòria setena.
c) Els productes de les seves publicacions i dels seus béns en general.
d) Les quantitats que es rebin en concepte de llegat, de subvenció i de donatius.
e) Qualsevol altre ingrés que sigui autoritzat pel Parlament de Catalunya.
El Consell Superior de la Cooperació és un òrgan consultiu, de participació i mediació de l'Administració de la Generalitat.
El Consell Superior de la Cooperació podrà adquirir el caràcter de corporació de dret públic, d'acord amb la normativa aplicable.
Així mateix, i d'acord amb la legislaicó vigent, el Consell Superior de la Cooperació té personalitat jurídica pròpia i plena capacitat per a contractar i realitzar els actes que siguin necessaris per al compliment del seu objectiu.
-1 El Consell Superior de la Cooperació funciona en sessions plenàries i en comissió permanent.
-2 Correspon a la Comissió Permanent d'executar els acords del Ple, de resoldre les qüestions ordinàries i de preparar les reunions del Ple.
-3 La Comissió Permanent és formada pels set membres següents del Consell:
a) El president, que pot delegar les seves funcions en la forma que sigui establerta per reglament.
b) Dos dels representants de l'Administració de la Generalitat.
c) Tres dels representants de les federacions de cooperatives.
d) Un dels membres designats pel Parlament.
-4 El secretari del Consell assisteix també a les reunions de la Comissió Permanent.
-5 El Consell Superior de la Cooperació, que ha d'establir les regles de funcionament del Ple i de la Comissió Permanent, s'ha de reunir en sessió plenària, com a mínim, un cop cada dos mesos.
El Consell Superior de la Cooperació ha d'establir les seves pròpies regles de funcionament i s'han de reunir, almenys, un cop cada dos mesos o quan així ho estableixin les lleis o els seus reglaments.
El Consell funcionarà en sessions plenàries i en Comissió Permanent, que serà formada per quatre vocals elegits pels representants de les Federacions de Cooperatives de Catalunya, un vocal nomenat pel Consell Executiu, pel Secretari del Consell i pel President.
Aquesta Comissió s'ha d'encarregar de portar a terme els acords del Ple, resoldre els problemes ordinaris i preparar les reunions d'aquests.
A petició de la Direcció General de Cooperatives o del Consell Superior de la Cooperació la Comissió Permanent podrà requerir l'assessorament d'altres Departaments Tècnics de la Generalitat sobre casos que, per la seva naturalesa, exigeixin aquesta col·laboració.
-1 El Consell Superior de la Cooperació és un organisme col·laborador de la Generalitat en tot l'àmbit de competències que sobre cooperatives li pertoquen.
-2 Corresponen al Consell Superior de la Cooperació les missions específiques següents:
a) Fer estudis, informes, propostes i dictàmens en relació amb les normes i disposicions legals que afectin les cooperatives, difondre aquestes normes i disposicions i impulsar totes les accions encaminades a facilitar la intercooperació.
b) Vetllar, sens perjudici de les funcions inspectores que pertoquen a l'Administració, pel compliment dels principis cooperatius en la utilització del Fons d'Educació i Promoció Cooperativa i pel respecte de les regles d'una gestió correcta i democràtica, especialment en els casos de liquidació de les cooperatives.
c) Intervenir per via de conciliació en les qüestions que sorgeixin entre les entitats regulades per aquesta Llei o entre aquestes i llurs associats.
d) Complir funcions arbitrals, com a sistema de resolució de conflictes, en la forma que sigui determinada per reglament.
e) Debatre i discutir, en general, les qüestions que afecten el sector cooperatiu, amb vista a orientar-lo.
El Consell Superior de la Cooperació es crea com un organisme col·laborador de la Generalitat de Catalunya en tot l'àmbit de competències que sobre cooperatives té encomanades.
Aquest organisme té com a missions específiques les següents:
a) Informar, dictaminar o formular proposicions sobre qualsevol disposició legal que pugui afectar les societats cooperatives.
3) Fomentar, defensar i tutelar el moviment cooperatiu català.
4) Participar en la difusió dels principis del moviment cooperatiu i estimular l'educació i formació corresponents.
5) Fomentar activitats sectorials del moviment cooperatiu, de les cooperatives de segon i d'ulterior grau i de qualsevol altra.
6) Facilitar la planificació del desplegament del moviment cooperatiu, mitjançant anàlisis, estadístiques i accions d'ajut als sectors més convenients.
7) Realitzar aquelles funcions que li són encomanades per aquesta Llei i per les disposicions complementàries.
8) Vetllar pel compliment, pel que fa a les cooperatives de primer i d'ulterior grau i llurs entitats associatives, dels principis cooperatius en la utilització dels Fons d'Educació i Promoció Cooperativa i de les regles d'una gestió correcta i democràtica.
Tot això sens perjudici de les funcions inspectores que corresponen a l'Administració pública en virtut de la legislació específica aplicable a cada cooperativa pel seu objecte social o la seva mateixa naturalesa jurídico-cooperativa.
9) Intervenir per via de conciliació en les qüestions que sorgeixin entre les entitats acollides a aquesta Llei o entre aquestes i llurs associats.
10) Informar sobre les matèries que afecten els interessos i activitats de les cooperatives que li siguin presentades pels diversos Departaments de la Generalitat.
-1 Es consideren com a generals les federacions que associen, com a mínim, el trenta-cinc per cent de les cooperatives censades i amb activitat en la branca respectiva.
-2 Les federacions generals són representades directament en el Consell Superior de la Cooperació.
Es consideren com a generals, per tant són representades directament en el Consell Superior de la Cooperació, aquelles federacions que associen, com a mínim, el trenta-cinc per cent de les cooperatives existents en la branca de què es tracta dintre de Catalunya.
-1 Per a desenvolupar millor llurs activitats, les societats cooperatives regulades per aquesta Llei poden constituir federacions de branques generals de Catalunya i d'àmbit inferior.
-2 Les societats agràries de transformació i les entitats que associen agrupacions de productors agraris es poden integrar, encara que no tinguin la condició de societats cooperatives, en les federacions de cooperatives agràries.
Per a aquesta integració, és requisit indispensable que les esmentades societats i entitats siguin formades únicament per socis titulars d'explotacions agràries i per treballadors del camp.
-3 Les societats cooperatives poden establir acords i associacions de caràcter temporal per a finalitats particulars, en els quals acords i associacions poden participar les institucions d'assistència social i les corporacions de caràcter públic.
-4 Les federacions, els acords i les associacions s'han d'atenir a les condicions que determina aquesta Llei i tenen totes les prerrogatives que aquesta els concedeix.
La inscripció a les federacions i l'establiment d'acords i d'associacions són voluntaris.
-5 El nombre mínim de cooperatives per a constituir una federació és de quinze, excepte en el cas de les cooperatives de crèdit, en què és de tres.
La constitució de federacions està subjecta als mateixos actes constitutius que aquesta Llei estableix per a les cooperatives.
-6 Perquè la denominació d'una federació es pugui referir a un àmbit geogràfic determinat, la federació ha d'acreditar l'afiliació del trenta-cinc per cent, com a mínim, de les societats cooperatives censades, i amb activitat, en l'àmbit i la branca respectius; en cas contrari, la denominació no pot incloure patronímics ni qualificatius que es refereixin a un àmbit geogràfic o l'identifiquin.
Per a un millor desenvolupament de llurs activitats, les societats cooperatives acollides a aquesta Llei poden constituir-se en federacions de branques generals de Catalunya i d'àmbit inferior.
Per a les finalitats particulars es poden establir acords i associacions de caràcter temporal.
En aquests acords i associacions poden entrar les institucions d'assistència social i les corporacions de caràcter públic.
Les federacions, els acords i les associacions s'han de subjectar a les condicions que assenyala aquesta Llei i tindran totes les prerrogatives establertes en aquesta.
La inscripció a les federacions i a aquests acords i associacions és voluntària.
El nombre mínim de cooperatives per a constituir una federació és de tres.
La constitució de federacions és subjecta als mateixos actes constitutius que s'estableixen per a les cooperatives en aquesta Llei.
Perquè una federació pugui atribuir-se la denominació referida a un àmbit geogràfic determinat, haurà d'acreditar l'afiliació del quaranta per cent, com a mínim, de les societats cooperatives censades en l'àmbit i la branca respectius.
En cas contrari, no podrà fer ús de la seva denomianció de patronímics ni de qualificatius que expressin o identifiquin un àmbit geogràfic.
-1 Pot ésser causa de desqualificació d'una cooperativa:
a) La comissió d'una infracció molt greu de normes imperatives o prohibitives d'aquesta Llei, si és de grau màxim.
b) La inactivitat dels òrgans socials durant tres anys consecutius.
c) La no-realització de l'objecte social durant tres anys consecutius.
-2 En els supòsits a què es refereixen les lletres b) i c) de l'apartat 1, l'Administració ha de requerir la cooperativa perquè, en el termini de tres mesos, adopti les mesures pertinents per a resoldre la irregularitat.
-3 El procediment per a la desqualificació s'ha d'ajustar a la normativa de procediment administratiu, amb les particularitats següents:
a) S'han de personar a l'audiència de la cooperativa el Consell Rector o, si això no és possible, un mínim de tres socis.
Si aquesta compareixença tampoc no és possible, el tràmit es compleix publicant l'avís corresponent en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
b) Es pot presentar recurs contenciós administratiu contra la resolució administrativa de desqualificació, la qual no és executiva, en aquest cas, fins que no es dicta la sentència ferma.
-4 La desqualificació, un cop esdevé ferma, té efectes registrals d'ofici i implica la dissolució de la cooperativa.
-5 La declaració de desqualificació de les cooperatives correspon al conseller competent en matèria de cooperació, amb informe previ del Consell Superior de la Cooperació i dels departaments que, per raó de l'activitat de la cooperativa, hi puguin intervenir.
1) La comissió d'infraccions greus de normes imperatives o prohibitives d'aquesta Llei.
2) La inactivitat dels òrgans socials durant tres anys consecutius.
3) La no-realització de l'objecte social durant tres anys consecutius.
En els supòsits de les causes 2 i 3, l'Administració haurà de requerir la cooperativa perquè, en un termini de tres mesos, adopti les mesures pertinents per a resoldre la irregularitat.
El procediment per a la desqualificació s'ha d'ajustar a la Llei de Procediment Administratiu, amb les particularitats següents:
a) A l'audiència de la cooperativa es personarà el Consell Rector o, si no és possible, un nombre de socis no inferior a tres.
Si tampoc no és possible aquesta última compareixença el tràmit es complirà publicant l'avís corresponent en el Diari Oficial de la Generalitat.
b) La resolució administrativa de desqualificació és revisable en via contenciosa administrativa i, si era recorreguda, no serà executiva mentre no recaigui sentència ferma.
La desqualificació, un cop esdevé ferma, serà d'efectes registrals d'ofici i implicarà la dissolució de la cooperativa.
Correspon la declaració de desqualificació de les cooperatives al Departament competent en matèria de cooperació previ informe d'aquell altre Departament que per raons de l'activitat de la cooperativa hi pugui intervenir.