projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
L'European Medicine Agency (EMA) fa un balanç dels medicaments que han recomanat al llarg del 2014
El 2014 l'EMA va recomanar l'aprovació de 82 medicaments, dels quals 17 són medicaments orfes, és a dir, medicaments destinats al tractament de malalties minoritàries (que afecten no més de 5 ciutadans de cada 10.000 a la Unió Europea).
Entre aquests medicaments s'inclouen: Translarna® (ataluren), el primer medicament per al tractament de la distròfia muscular de Duchenne; Scenesse® (afamelanotide), el primer tractament per la porfíria eritropoiètica; i Holoclar®, per al tractament de la deficiència en les cèl·lules del limbe de l'ull (LSCD).
Aquest últim s'ha convertit en la primera teràpia avançada, basada en cèl·lules mare, recomanada a la UE.
Tots tres medicaments, estan pendents d'aprovació sota circumstàncies especials.
En general, el nombre de medicaments amb nous principis actius segueix incrementant.
Un de cada dos medicaments recomanats conté un principi actiu que no havia estat utilitzat anteriorment.
Per últim, al llarg del 2014 s'han recomanat 7 medicaments després d'un procés d'avaluació accelerada, una designació que es concedeix a nous fàrmacs amb un interès públic sanitari important.
L'European Medicine Agency (EMA) fa un balanç dels medicaments que han recomanat al llarg del 2014 i que romanen pendents d'aprovació.
Aquest any es bat el rècord de medicaments destinats al tractament de malalties minoritàries
Estudi que repassa els resultats clínics dels nous tractaments per a l'Hepatitis C
El llançament de boceprevir i telaprevir (IP de 1a generació) l'any 2011 va ser el primer gran avanç en el tractament del VHC, especialment important en els pacients GT- 1, ja que eren els pacients que responien millor a aquests fàrmacs.
Des d'aleshores, la triple teràpia (PEG-INF + RBV + boceprevir o telaprevir) es va convertir en el tractament estàndard per aquest perfil de pacients, mentre que els pacients amb altres genotips (2-6) es van seguir tractant amb PEG-INF+RBV.
En els últims anys s'han desenvolupat un gran nombre de fàrmacs, entre els quals destaquen els antivirals d'acció directe (DAAs).
Els resultats clínics mostren que aquests fàrmacs són més efectius i actius davant els diferents genotips, i que presenten un millor perfil de seguretat i administració, facilitant l'adherència al tractament.
Recentment, s'han llançat dos nous fàrmacs al mercat: sofosbuvir (agent antiviral d'acció directe) i simeprevir (IP de 2a generació).
El desenvolupament d'aquests fàrmacs ens permet disposar de noves combinacions, amb PEG-INF+RBV o sense, que augmenten el percentatge de curació mitjançant tractaments més curts i més segurs, pel que el futur del tractament del VHC es presenta esperançador.
Estudi que repassa els resultats clínics dels nous tractaments per a l'Hepatitis C, centrant-se amb els fàrmacs antivirals d'acció directe, per tal de preveure quin és el futur d'aquest tractament en els pacients GT-1, no-GT-1 i cirròtics
Tendència de preus i les causes d'aquest increment
Per tal d'avaluar la tendència de preus de llançament en el mercat dels medicaments contra el càncer, s'han considerat els 58 tractaments oncològics aprovats per la FDA (41 d'aquests aprovats basant-se en dades d'assaigs clínics randomitzats) als Estats Units entre 1995 i 2013, i que s'inclouen dins de la cobertura de Medicare, la principal asseguradora pública nord-americana en donar accés als tractaments oncològics als seus assegurats.
Per aquests 58 medicaments, els autors han estudiat la relació entre el preu del medicament ajustat als anys de vida guanyats i la data d'aprovació de la FDA.
Els resultats de l'anàlisi mostren una tendència d'increment del preu ajustat als anys de vida guanyats durant el període d'estudi, que ha incrementat de 54.100 dòlars l'any 1995 a 207.000 dòlars l'any 2013.
Aquest increment en el preu no ha anat acompanyat de grans beneficis en salut addicionals pels pacients.
Els autors ofereixen dues possibles explicacions per aquesta tendència a l'alça:
(1) el preu de referència, que s'entén com la referència de preu que marca el darrer medicament aprovat
(2) l'expansió dels descomptes, conseqüència del programa 340B instaurat el 1992 als Estats Units, que requereix que els laboratoris farmacèutics rebaixin els preus dels seus medicaments a determinats centres, el que podria haver comportat la fixació de preus de llançament més elevats per tal de mantenir els beneficis.
Als Estats Units el preu dels medicaments contra el càncer s'ha vist incrementat significativament en els últims anys
Aquest estudi aporta una perspectiva sobre les similituds i diferències entre els futurs escenaris
Tant als Estats Units com a Europa, cada vegada és més l'evidència què requereixen les entitats reguladores per a l'aprovació d'un nou medicament i la que demanen els clínics i pagadors (evidència entesa en termes d'eficàcia relativa (ER) a Europa i d'efectivitat comparada (CER) als Estats Units) per a la presa de decisions un cop el medicament ha rebut l'autorització de comercialització.
Aquest estudi aporta una perspectiva sobre les similituds i diferències entre els futurs escenaris entorn de l'evidència dels nous medicaments a Europa i als Estats Units l'any 2020.
La comparativa dels dos escenaris mostra que, tant als Estats Units com a Europa, a l'any 2020 les companyies farmacèutiques es veuran obligades a realitzar estudis de CER/ER, però per diferents raons.
Les companyies realitzaran estudis de prellançament, quan sigui possible, per cobrir les necessitats dels reguladors i pagadors.
Als Estats Units, l'increment de dades disponibles promourà la realització d'estudis observacionals dirigits als pagadors, de la mateixa manera que a Europa, pagadors i reguladors tindran una major acceptació per les dades observacionals.
Això no obstant, tots dos mercats seguiran preferint l'evidència obtinguda a partir dels estudis controlats randomitzats.
Aquest estudi s'ha realitzat a partir de la informació de les altres dues publicacions on els autors identifiquen els factors clau i construeixen futurs escenaris per Europa i pels Estats Units, utilitzant la metodologia Delphi.
Publicats al Journal of Comparative Effectiveness Research tres estudis que tenen per objectiu explorar les expectatives de futur entorn de la generació d'evidència als Estats Units i a Europa l'any 2020
L'OMS ha elaborat l'informe "Access to new medicines in Europe: technical review of policy initiatives and opportunities for collaboration and Research" davant el repte actual en què els sistemes públics de salut europeus es troben per mantenir la sostenibilitat del sistema, i garantir l'atenció sanitària i l'accés als nous medicaments.
L'informe dedica un apartat a revisar els mètodes de fixació de preus i reemborsament presents en els 27 països d'Europa objecte d'estudi.
Aquest apartat és important perquè, a pesar que l'autorització de mercat funciona a escala europea, els models de fixació de preus i de reemborsament s'estableixen nacionalment i per tant divergeixen d'un país a l'altre.
Pel que fa a la fixació de preus, el sistema de preus de referència és el mètode més comú i és àmpliament utilitzat a Europa (només 3 països de l'estudi no l'empren: Alemanya, Suècia i Regne Unit).
Pel que fa al reemborsament, cada vegada són més els països que utilitzen les avaluacions de tecnologies sanitàries (HTA) per guiar-se en les decisions de reemborsament.
En aquest sentit, es proposa l'anàlisi MCDA com una opció per avançar en l'aplicació de les avaluacions en la presa de decisions i abordar les limitacions dels actuals mètodes emprats (anàlisi de cost-efectivitat, cost-utilitat).
Informe de l'OMS que revisa les polítiques europees del medicament, en el conjunt de la seva cadena: des de la fase d'investigació i recerca a la fase de post-autorització, i aporta idees de cap a on avançar
Es tracta de la primera intervenció basada en tecnologia mòbil
Anàlisi dels avisos de seguretat emesos per les agències reguladores de França, Holanda, Regne Unit i Espanya respecte als nous medicaments autoritzats per l'EMA
Publicació del llibre "Nova era en la farmàcia hospitalària: gestionar la incertesa i compartir riscos", 2015
Amb aquestes recomanacions busca crear un punt de partida en el desenvolupament d'un marc europeu més consistent i encoratjar tots els agents involucrats en el desenvolupament de Productes Medicinals Orfes (PMO)
Aquest informe s'ha realitzat a partir de l'anàlisi del model de la RE (recepta electrònica) desenvolupat a Catalunya
L'article segueix amb la controvèrsia provocada per l'estudi de Claxton et al
És possible millorar el compliment terapèutic als antipsicòtics amb l'ajut dels SMS?
Sistema Kanban a la farmàcia hospitalària
Comparació de les dades que proporcionen tant l'Agència Europea del Medicament (EMA) com la Food and Drug Administration (FDA)
Informe de resultats de la pròxima dècada
A causa de la creixent resistència als antibiòtics, causada per l'ús inadequat d'aquests medicaments, des de l'any 2000 s'han desenvolupat noves famílies d'antibiòtics
Avui en dia gairebé tothom disposa d'un dispositiu mòbil i té la possibilitat de descarregar aplicacions amb tot tipus de funcionalitats
Els registres de pacients són una eina efectiva per monitoritzar l'eficàcia i seguretat dels fàrmacs
La indústria farmacèutica ha experimentat un canvi en el seu model operacional en les últimes dues dècades
El document s'ha elaborat a partir de la realització d'enquestes
La FDA ha aprovat el primer medicament imprès en 3D
Com millorar la farmacovigilància gràcies a les xarxes socials?
Incloure la figura d'un professional farmacèutic com a personal de les residències geriàtriques ajudaria per al bon ús dels medicaments
Reptes de present i futur per a la farmàcia comunitària
Els esdeveniments adversos resultants de l'assistència sanitària poden tenir conseqüències greus i diverses
Actualment, hi ha diversos mecanismes per a accelerar tant el desenvolupament com la regulació d'un fàrmac a Europa i a Estats Unit
Els nous fàrmacs per a combatre la infecció per Hepatitis C són molt efectius, però també tenen un preu molt elevat
Percepció subjectiva dels professionals farmacèutics
Un compliment terapèutic baix causa del 33-69% dels ingressos deguts a problemes amb la medicació
L'existència d'un mercat il·legal de productes que en la seva composició contenen un principi actiu s'ha convertit en un risc molt elevat per als ciutadans
Amb l'objectiu de garantir una compra eficient dels medicaments, no s'ha de tenir en compte només el preu final del mateix
Un estudi publicat el 2015 a la revista PharmacoEconomics analitza les polítiques de desinversió parcials o totals de determinats medicaments finançats o subvencionats per l'Estat en cinc països de l'OCDE
L'estudi indica que més del 10% de la població enquestada té un nivell de coneixements en salut inadequat
Resultats d'un estudi realitzat des de les farmàcies comunitàries de l'Estat espanyol a persones diabètiques que van acudir a retirar la seva medicació en aquestes farmàcies.
L'objectiu ha estat analitzar la percepció que tenen els diabètics sobre la seva malaltia
El Col·legi de Farmacèutics de Barcelona ha fet tot un seguit de recomanacions en cas que s'hagi d'agafar el cotxe mentre es segueix un tractament.
Entre els consells més importants en destaca evitar la conducció durant els primers dies de tractament i evitar el consum d'alcohol
Recerca amb l'objectiu de determinar la proporció d'aturades cardíaques
El coneixement, minimització i prevenció dels efectes no desitjats dels medicaments són alguns dels objectius importants d'una farmacoteràpia adequada
Per a l'aprovació d'un nou medicament calen assaigs clínics que demostrin l'eficàcia i la seguretat del mateix, però no es coneixeran tots els seus efectes fins que s'estengui el seu ús a la pràctica clínica habitual, fent el seu ús extensiu a diferent context geogràfic, població diana.
A més, es coneixerà el perfil del fàrmac quan se superi la dosi màxima.
Aquest estudi fa una explicació dels diferents conceptes implicats en farmacovigilància, com es el cas de l'ús intercanviable que se'n fa a la pràctica clínica dels termes "efecte advers, reacció adversa o efecte secundari".
D'igual manera, s'expliquen les diferències entre els conceptes "gravetat, severitat, causalitat o resultats esperables".
A més, es resumeixen els passos bàsics que es realitzen en el procés de farmacovigilància.
Per tant, l'estandardització de la terminologia relacionada amb la seguretat dels medicaments és un aspecte clau.
El paper del professional farmacèutic en la farmacovigilància és molt important, tenint en compte el coneixement de primera mà que poden tenir d'aquests fets, a diferència de les indústries farmacèutiques i/o les autoritats reguladores.
Com exemple, una de cada tres comunicacions sobre problemes amb medicaments rebuts l'any 2008 per la Food and Drugs Administration (FDA) estava incompleta i, per tant, impedia un seguiment adequat per part d'aquesta agència.
Per tant, la farmacovigilància s'ha d'entendre com un procés continu que requereix participació activa de tots els agents involucrats en l'àmbit del medicament: des d'indústria farmacèutica, farmacèutics, agències reguladores i fins i tot pacients.
La farmacovigilància, segons la Organització Mundial de la Salut, consisteix en la detecció, avaluació, coneixement i prevenció dels efectes adversos i altres qüestions vinculades als medicaments
La farmacoepidemiologia, entesa com l'estudi de l'ús i dels efectes dels medicaments en grans poblacions, és ara més factible que mai, gràcies a la incorporació massiva de dades (Big Data)
Les dades a gran escala poden estar formades per dades genètiques, mèdiques, econòmiques, geogràfiques, o inclús, procedents de xarxes socials.
Per la seva banda, Els registres són sistemes que permeten l'avaluació de resultats en un camp definit i si es creen, per exemple, per a estudiar l'ús de medicaments o els seus efectes, poden ser considerats registres farmacoepidemiològics.
No obstant això, és freqüent trobar registres que només es limiten a l'adquisició de dades i poden ser fàcilment utilitzats de manera inadequada.
Bases de dades d'història clínica
La principal font d'informació assistencial en l'àmbit sanitari és l'historial clínic, freqüentment utilitzat en estudis farmacoepidemiològics.
És per això que una vegada es completi la informatització de les consultes i historials clínics, les bases de dades informatitzades recolliran dades d'un nombre cada vegada més gran de pacients.
A Espanya, totes les comunitats autònomes ja formen part del sistema d 'història clínica electrònica, i es disposa d'informació de més de 35 milions de persones.
A més, existeixen diverses bases de dades creades especialment per a la realització d'estudis farmacoepidemiològics a partir de dades de l'història clínica.
És el cas del Sistema d'Informació pel Desenvolupament de la Investigació en Atenció Primària (SIDIAP) de Catalunya, de la base de dades del Institut Aragonès de Ciències de la Salut (IACS), o de la base de dades per a la investigació farmacoepidemiològica en Atenció Primària (BIFAP).
A més, l'existència de registres d'assajos clínics i la publicació en obert per part de revistes científiques, limitant el material promocional de companyies farmacèutiques, pot prevenir també possibles conflictes d'interessos.
En relació al programa marc Horizon 2020, existeixen iniciatives per a facilitar el repositori de dades i, a Espanya, MAREDATA promou la difusió de dades de recerca i producció científica.
Tot i les oportunitats que comporta l'expansió de les fonts d'informació, cal tenir en compte el risc de sobreinformació.
Amb l'objectiu d'obtenir una evidència de la realitat clínica, calen assajos clínics aleatoritzats, on les tècniques de metaanàlisi adquiriran cada cop més importància per sintetitzar aquesta evidència.
Per tant, caldrà saber com gestionar i aprofitar aquests fonts d'informació en expansió per a generar informació útil.
L'arribada de nous medicaments al mercat juntament amb la seva avaluació constant requereix una investigació farmacoepidemiològica.
El creixement exponencial de les fonts de dades amb un ús potencial en la investigació biomèdica fa que avui dia aquest tipus d'investigació sigui més viable que mai
L'hospital Universitari A Coruña ha posat en marxa un sistema electrònic per a millorar la comunicació entre unitats de farmàcia
L'hospital universitari A Coruña ha posat en marxa un sistema electrònic que permet la comunicació entre unitats de farmàcia hospitalària i farmàcia d'atenció primària.
És un sistema que afavoreix la col·laboració en la transició del pacient entre ambdós nivells assistencials i permet facilitar, normalitzar i documentar consultes, derivacions i intervencions farmacèutiques assistencials.
L'objectiu del servei de e-Interconsulta és aconseguir un servei farmacoterapèutic més eficient i segur, ja que promou la coresponsabilitat en el resultat assistencial i facilita la comunicació entre els professionals implicats.
Les comunicacions establertes des de farmàcia hospitalària cap a farmàcia d'atenció primària es deu principalment a la necessitat de dur a terme un seguiment farmacoterapèutic de medicaments prescrits a l'hospital, sobretot d'aquells pacients la medicació dels quals pot tenir interaccions clínicament significatives amb el seu tractament basal, ha estat recentment comercialitzada o mostra un estret marge terapèutic.
Pel que fa a les comunicacions des de farmàcia hospitalària i cap a primària, principalment es deuen a la prescripció de medicaments recentment comercialitzats, com els nous anticoagulants o antiagregants orals, o al seguiment de pacients trasplantats.
En un any de funcionament s'han realitzat 321 consultes de les quals 110 van ser des d'atenció hospitalària cap a l'atenció primària i 211 a l'inrevés
Informe de l'Institut de Salut Global de Barcelona per a destacar la resistència als antibiòtics
El model global d'innovació i accés a aquests medicaments dificulta el desenvolupament de nous medicaments, i en concret, en el camp dels antibiòtics, emprats per a la lluita contra les infeccions i com a agents coadjuvants, limita l'interès del sector per tal de produir-los, ja que són tractaments de curta durada, no és possible predir una possible resistència i es desconeix la població que se'n beneficiaria.
Les infeccions degudes a bacteris resistents fa que s'allargui l'ingrés hospitalari i que augmentin així els costos sanitaris.
S'estima que, si la resistència continua creixent al ritme actual, l'any 2050 el nombre de persones que moririen per aquesta causa superaria fins i tot les defuncions per càncer.
A més, la falta d'incentius en aquest camp fa que la indústria farmacèutica inverteixi els seus recursos en el desenvolupament de fàrmacs que puguin ser rendibilitzats abans que n'expiri la patent.
Per tant, l'informe conclou que caldria generar uns incentius adequats i fomentar un millor ús dels antibiòtics per assegurar una major adherència al tractament i evitar un abús en situacions que no són indicades, com en les infeccions víriques.
Informe que subratlla l'amenaça sanitària que suposa la carència de nous antibiòtics com a alternativa als que actualment es troben disponibles, per combatre la resistència que actualment ja mostren algunes infeccions
L'OMS actualitza cada dos anys la seva llista de medicaments essencials
La llista de medicaments essencials consta de 2 apartats: una llista bàsica, on figuren els medicaments mínims necessaris per a un sistema bàsic de salut, i una llista complementària, amb aquells medicaments essencials per a les malalties prioritàries que requereixen mitjans especialitzats de diagnòstic, vigilància o assistència per part d'un especialista.
Per a la realització del document, es va comptar amb un grup d'experts d'arreu del món, i es van valorar 92 propostes, que van analitzar l'evidència científica de l'eficàcia comparada, seguretat i cost-eficàcia.
En aquesta actualització, s'hi han afegit 30 nous medicaments a la llista per a adults (17 a la llista bàsica i 13 a la complementària) i 25 per a població pediàtrica (13 a la llista bàsica i 12 a la complementària), i es detallen noves indicacions per a 9 medicaments que ja constaven en la llista anterior.
A més, s'hi afegeix una secció nova per a l'oxigenoteràpia.
Com a novetat, destaca una nova categorització per als medicaments antibacterians, que es divideixen en 3 grans categories:
En resum, les principals modificacions són les següents:
Es consideren essencials aquells medicaments necessaris per cobrir les necessitats de salut prioritària de la població
La compra de medicaments a través d'internet pot comportar riscos per a la salut
L'any 1999 va aparèixer a Estats Units la primera farmàcia que va operar via Internet per vendre medicaments directament al consumidor.
Des de llavors, el comerç electrònic ha experimentat un creixement exponencia l, junt amb la globalització de la indústria farmacèutica.
S'estima que, en l'actualitat, més de 35.000 farmàcies d'arreu del món operen a través d'Internet i que, aproximadament, aquelles que incorren en pràctiques il·lícites són un 96%, incomplint aspectes reguladors, de seguretat i, per tant, violant principis professionals, legals i ètics.
Els usuaris que consumeixen aquests tipus de medicaments s'exposen a múltiples efectes adversos, a no rebre el tractament que els correspon, sobredosi o, fins i tot, èxitus.
Els aspectes no relacionats amb la salut inclouen frau al consumidor, pèrdua de privacitat, robatori de dades personals i atacs per virus informàtics.
Un dels principals perills és l'accés ràpid a disposar de medicaments pels quals cal una prescripció mèdica, com opioides, sedants, antidepressius, vacunes, hormones i antibiòtics, entre altres.
Els motius pels quals l'usuari els compra, possiblement van lligats amb la cerca de l'autodiagnòstic per Internet i per no recórrer a la visita amb un professional de la salut.
Algunes d'aquestes pàgines webs de farmàcies il·lícites, fins i tot, ofereixen un "qüestionari mèdic" per tal de facilitar l'autodiagnòstic i oferir medicacions relacionades.
Un altre motiu pot ser el suposat baix cost al qual ofereixen els medicaments, la disponibilitat (24 h/7 dies setmana), autonomia vers la seva salut i la privacitat que es percep de les compres en línia.
A més, degut a la varietat d'apps i de pàgines webs disponibles, l'usuari pot no tenir les eines necessàries per tal de distingir la informació fraudulenta.
Internet és una xarxa que conté moltes pàgines web que incompleixen les respectives legislacions, sense un control possible per part de les autoritats, tot i que existeixen propostes en l'àmbit local, estatal i mundial per tal de combatre aquest tipus de mercat.
Per tant, les solucions per combatre les vendes il·lícites de medicaments han de focalitzar-se en tecnologies innovadores i regulacions harmonitzades que puguin evolucionar a mesura que les tecnologies lligades a Internet també ho facin.
Amb l'increment de les vendes electròniques, les farmàcies que venen medicaments sense prescripció per part d'un professional de la salut corresponent, són un perill per a la seguretat del pacient