L'informe de la central de Resultats " Àmbit d'Atenció Primària.
Dades 2017 " de l' Observatori del Sistema de Salut de Catalunya de l'AQuAS, ha fet públics els resultats que mostren la disminució durant els darrers anys en la prescripció de determinats fàrmacs i proves de cribratge en situacions en què no han demostrat la seva efectivitat.
Els indicadors, basats en les dades dels equips de l'Institut Català de la Salut i d'altres proveïdors, han estat triats a partir de la publicació de diverses recomanacions Essencial.
Aquestes recomanacions -basades en la revisió de l'evidència científica- proposen reduir i/o evitar intervencions sanitàries que es realitzen amb freqüència però que no han demostrat aportar cap valor.
Fins i tot, en alguns casos l'administració d'aquests fàrmacs en situacions no adequades pot suposar un risc superior al seu benefici per a la salut.
D'aquesta manera, les dades recollides han posat de relleu la disminució del percentatge de persones amb un risc cardiovascular baix que reben estatines.
Si el 2015 eren 196.580 les persones tractades, l'any 2017 la xifra se situava en 113.305 persones, fet que ha suposat la reducció d'un 42,3%.
Pel que fa als bifosfonats en dones postmenopàusiques amb risc de fractura, cal dir que el percentatge de dones de 55 anys o més amb tractament a llarg termini amb aquests fàrmacs ha passat del 5,3% el 2012 a l'1,4% el 2017.
La determinació de l' antigen específic de la pròstata (PSA) com a cribratge poblacional de càncer de pròstata, considerada com una prova inefectiva en no tenir cap incidència sobre la mortalitat, ha minvat en un 33% des del 2015, situant en 60.408 els homes majors de 50 anys als quals s'ha realitzat aquesta prova.
Respecte al consum d' inhibidors de la bomba de protons sense justificació clínica, el seu consum se situa en un 25,5% en el percentatge de pacients de més de 64 anys polimedicats en comparació del 28,8% de l'any 2012.
Les causes que han provocat la disminució en la prescripció d'aquests fàrmacs i el cribratge del PSA poden ser molt diverses i multifactorials.
Actualment, hi ha força iniciatives, estratègies i actuacions que responen a la necessitat de trobar solucions a la problemàtica del sobrediagnòstic i el sobretractament.
Des dels professionals als proveïdors de salut, passant per comissions de qualitat als centres sanitaris o programes de desprescripció, hi ha un ampli ventall d'iniciatives que advoquen per un ús més racional dels fàrmacs focalitzat en aquelles indicacions on hi ha una eficàcia provada.
Així mateix cal destacar la tasca de promoció i conscienciació sobre aquesta problemàtica que estan duent a terme iniciatives internacionals com Choosing Wisely, o "Compromiso por la Calidad de la Sociedades Científicas en España" (per més informació consulteu el portal web DianaSalud).
Al nostre entorn el projecte Essencial, des dels seus inicis l'any 2013, ha treballat amb els professionals sanitaris i les societats científiques per identificar aquestes pràctiques clíniques de poc valor i elaborar recomanacions per evitar-les.
En atenció primària, la implementació d'aquestes recomanacions es va iniciar l'any 2015 amb la participació de professionals de medicina de família, infermeria i pediatria.
Es tracta d'una actuació que ha comptat amb una gran resposta i implicació per part dels professionals, tot contribuint a promoure una cultura i una massa crítica basades en la consciència de la necessitat de procedir a la desadopció d'intervencions de poc valor i la necessitat d'oferir una millor atenció sanitària, tot prevenint els riscos generats pel sobrediagnòstic i el sobretractament.
Recomanació Essencial, octubre 2013.
Recomanació Essencial, maig 2013.