projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
En un món cada cop més globalitzat, la interculturalitat és una de les tendències més evidents.
Moviments migratoris en busca d'una millor qualitat de vida, una nova feina, formació o simplement, per veure món, són algunes de les raons que fan que cada cop més persones canviïn el seu país de residència.
Tot i que sempre hi ha hagut moviments migratoris i diversitat cultural al nostre país, darrerament la globalització ha accentuat aquest fet encara més.
Gent que ve en busca d'una nova feina, una millor qualitat de vida, per estudiar o aprendre.
Tot un ampli ventall d'objectius i il·lusions que fan que cada dia la multiculturalitat esdevingui un fenomen cada cop més evident, i que ompli el nostre vocabulari amb noves paraules: diversitat cultural, identitat, diàleg, convivència, interculturalitat...
Però realment els tenim ben interioritzats o es tracta només d'una nova moda social?
Multicultural no és igual a intercultural
En major o menor grau, sempre hi ha gent de tot arreu a una societat, fet que la fa multicultural: és a dir, on diverses cultures coexisteixen, però no sempre conviuen.
Però la interculturalitat només es dóna quan hi ha diàleg entre cultures diferents, barrejant-se i compartint valors i costums.
Però moltes vegades costa molt arribar-hi, ja que sovint sorgeixen conflictes de convivència com el racisme i la xenofòbia.
És aquí on els agents socials i les entitats civils fan una veritable tasca de protecció, acolliment i integració dels nouvinguts, en la majoria dels casos persones amb pocs recursos.
També s'implementen polítiques integradores des dels governs i les administracions, treballant per l'acollida, la participació, l'emancipació, la formació i l'acomodació, també dels joves.
I fins i tot la UNESCO va declarar la diversitat cultural patrimoni comú de la humanitat l'any 2005.
La Fundació Esclerosi Múltiple (FEM) organitza campanyes arreu del territori per donar suport a les persones afectades i contribuir a la visibilitat d'una malaltia que afecta moltes persones joves.
Al portal de la Fundació Esclerosi Múltiple (FEM) trobaràs informació sobre "Joves i esclerosi múltiple" i un nou apartat sobre aquesta malaltia i el coronavirus.
Tu també et pots mullar per l'esclerosi múltiple.
Saps què és l'esclerosi múltiple?
És una malaltia neurològica crònica i la segona causa de discapacitat neurològica en adults joves després dels traumatismes.
La malaltia afecta el cervell i la medul·la espinal.
Les fibres nervioses estan envoltades i protegides per la mielina, una substància composta per proteïnes i greixos, que facilita la conducció dels impulsos nerviosos.
Si la mielina és destruïda o malmesa, l'habilitat dels nervis per conduir els senyals des de i cap al cervell s'interromp, i aquest fet produeix l'aparició dels símptomes de la malaltia.
Les lesions d'aquesta malaltia es produeixen arreu del sistema nerviós central i es manifesten a diferents àrees: en la motora (debilitat i falta de control de les extremitats), o la sensitiva (falta de sensibilitat o sensibilitat alterada).També pot provocar trastorns visuals i problemes en les capacitats intel·lectuals.
L'esclerosi múltiple no és una malaltia contagiosa, ni hereditària ni mortal.
La campanya solidària "Mulla't per l'esclerosi múltiple" és una de les més multitudinàries a Catalunya.
Enguany, perquè la COVID-19 no ens aturi, el repte és superar els metres que es van nedar durant el Mulla't de l'any passat: nedar 1.000 metres per cadascuna de les persones que tenen esclerosi múltiple a Catalunya.
Per aconseguir-ho cal la implicació dels amants de l'aigua: nedadors/es, waterpolistes, triatletes i gent del món de la vela!
Participar al repte és molt senzill.
Només cal que t'inscriguis, facis un donatiu i sumis els metres que nedaràs per l'esclerosi múltiple.
Amb l'institut a punt d'acabar, tens un llarg estiu per davant amb temps lliure que pots dedicar a moltes coses.
T'has plantejat que el voluntariat podria ser-ne una?
Si ja tens 16 anys l'estiu és una bona època per iniciar-t'hi, per conèixer el món del voluntariat i invertir una mica del teu temps a transformar el teu entorn.
Llicència CC0 - rawpixel - (Pixabay)
Sembla que els i les joves tingueu tot el temps ocupat, estudiant, treballant, amb les amistats, a casa, amb la família... però segur que buscant una mica pots trobar una estona a la setmana per implicar-te en algun projecte de voluntariat.
Però, com sabré què m'agradaria fer?
Primer de tot has de pensar per què vols fer voluntariat.
Què t'agrada, com et vols implicar, amb qui t'agradaria col·laborar, quant de temps t'hi pots dedicar, vols fer-ho puntualment, només a l'estiu, tot l'any...
Pots compartir aquestes inquietuds amb les persones més properes a tu i, si ets menor d'edat, necessitaràs l'autorització del teu tutor o tutora legal.
Un cop tinguis clars els teus objectius, ja pots començar a buscar a diferents entitats o directament a la borsa jove de voluntariat de la Federació Catalana de Voluntariat Social.
Al portal "Voluntariat en un clic.cat" hi trobaràs les ofertes de voluntariat social de diferents entitats per a joves de 16 a 18 anys (VolJove), i per a majors de 18 anys (VolCat).
A Catalunya les entitats es classifiquen en cinc àmbits:
Si tens de 16 a 18 anys pots implicar-te en diferents activitats com reforç escolar, acompanyar a persones grans, activitats de lleure en un casal d'estiu, col·laborar en la traducció de textos en altres idiomes, ajudar en l'organització d'un fòrum internacional, realitzar tallers amb diferents col·lectius... ja ho veus, no sembla gaire difícil, no?
Si ja ets major d'edat també pots fer activitats de lleure amb persones amb malaltia mental o amb persones amb discapacitat, acompanyar a persones malaltes i les seves famílies, ensenyar anglès, compartir una estona amb una persona gran, donar suport a recepció o tasques administratives en entitats, donar suport a estudiants de l'ESO, participar en tallers de cuina amb persones en risc d'exclusió social, ensenyar català a persones nouvingudes...
Aquests projectes de voluntariat poden ocupar-te des d'una hora o vàries, un dia cada setmana, un matí a la setmana, una tarda cada quinze dies o un setmana sencera.
La teva disponibilitat marcarà el temps que tu vulguis implicar-te.
La solidaritat i la transformació social són valors que ja pots posar en pràctica!
El compromís personal de compartir el teu temps amb persones que ho necessiten et farà viure experiències vitals amb t'enriquiran com a persona.
Les entitats t'ofereixen cursos de formació perquè quan comencis en el món del voluntariat, tinguis més eines i recursos per donar la teva millor versió.
Si estàs pensant viure unes vacances d'estiu diferents, ajudant els altres a diversos països d'arreu del món, ja pots assistir a les xerrades informatives que han programat les entitats que organitzen estades amb aquest objectiu.
Llicència CC0 1.0 - geralt (Pixabay)
Moltes d'aquestes estades es concentren en els mesos d'estiu i poden durar setmanes o mesos.
Per participar-hi però, primer cal informar-se'n i després formar-se per realitzar tasques de voluntariat en indrets desfavorits o països del tercer món.
És precisament en aquesta època de l'any que les entitats realitzen sessions informatives dels seus projectes per, posteriorment, a l'abril-maig, obrir la fase de formació de les persones candidates.
Cocat, Setem, Servei Civil Internacional, Tarannà, Associació Catalana per la Pau o CC ONG són algunes de les entitats i ONG que organitzen aquests viatges.
La Coordinadora d'Organitzadors de Camps de Treball Internacionals de Catalunya (COCAT) programa 8 sessions informatives de febrer a abril, a la Direcció General de Joventut (Calàbria 147, Barcelona), a Girona (l'Espai Jove Girona), a Cerdanyola (l'edifici Àgora de la Universitat Autònoma de Barcelona), a Mataró (Cafè de Mar, Carrer de Santa Rita, 1), a Lleida (Carrer la Palma, 6), a l'Espai Jove Fontana (Carrer Gran de Gràcia, 190, Barcelona), a Vilafranca del Penedès (lloc i hora per confirmar), al Casal de Joves de La Palma/OJ Baix Camps (Carrer de Castellvell, 24 de Reus) i a la seu de COCAT (Calàbria 120 baixos, Barcelona).
Setem programa xerrades informatives de febrer a abril a Barcelona, Girona, Lleida, Tarragona i Valls.
El Servei Civil Internacional de Catalunya (SCI) programa xerrades informatives de febrer a maig a Barcelona i Lleida.
L'Associació Catalana per la Pau programa tres xerrades informatives sobre les Brigades de Solidaritat a Barcelona, de febrer a l'abril.
Consulta les dates de les xerrades i viu un estiu de solidaritat i compromís.
No cal ser un "X-Men o X-Women" i desenvolupar estranys poders perquè la gent que t'envolta et faci sentir diferent.
El cas més típic de discriminació és el que pateixen les persones homosexuals, però hi ha molts més casos de marginació o discriminació.
Et miren malament pel teu físic o la teva manera de vestir?
És la teva raça, religió o nivell social un obstacle per ser acceptat?
Una malaltia, una disminució física o psíquica és una barrera insalvable per sentir-se part, més enllà de les barreres arquitectòniques?
Ets el centre de les bromes al teu institut?
Tot allò que aconsegueixes amb el teu esforç obrirà les portes a altres persones com tu.
Tampoc no cal ser un superheroi/ïna amb superpoders per sentir-te diferent, per pensar que aquest món no és el teu món.
No només ho sents, sinó que ho dius obertament: "sóc diferent".
Potser penses que no tens res en comú amb la resta de la gent i et sents sol@ i insegur@.
Però això no et fa ni pitjor ni millor que la resta.
No tots els valors de la societat convencional són valors a imitar.
T'han de considerar una bestiola rara o un "friki" pel fet de donar auxili a una persona tirada al mig del carrer?
Quanta gent passa pel seu costat sense mirar-la?
Des de l'autoestima aprenem a respectar i a fer-nos respectar.
Al cap i a la fi, tothom és únic i irrepetible.
Potser hi ha més gent de la que et penses que és com tu...
És possible que no et sentis identificat amb cap dels dos grups anteriors i et consideris una persona molt normal.
Però asseguraries que mai no has discriminat ningú o l'has fet sentir malament per algun fet diferenciador?
Ser diferent no és dolent però tractar a algú de forma despectiva sí que ho és.
Un petit esforç per acceptar les altres persones tal com són no costa tant.
Si vols canviar el món, no et calen accions espectaculars.
Amb petits gestos com aquest també ajudes a construir un món millor.
Aquesta publicació, el contingut de la qual s'ha elaborat en col·laboració amb la Fundació Jaume Bofill, consisteix, com diu el subtítol, en una guia per a la formació dels educadors i les educadores en interculturalitat i immigració, per tal que sigui una eina de treball a l'hora de fer activitats amb nens, nois i noies, d'origen immigrant, per mitjà d'activitats de lleure.
Tangram, set elements per fer esplai i escoltisme des de la interculturalitat, és un material adreçat als monitors, monitores i caps de les entitats de lleure que ha estat elaborat en el marc del projecte Calidoscopi conjuntament per la Subcomissió d'Immigració de les Escoles d'educació en el lleure i els moviments d'educació en el lleure amb la coordinació de Carles Armengol.
Tangram és un recurs molt pràctic que vol donar pistes per promoure l'obertura de les entitats d'educació en el lleure a nous públics i per incorporar la interculturalitat com a eix transversal dels projectes educatius de les entitats d'educació en el lleure de Catalunya
El Govern crea un registre administratiu únic de parelles estables a Catalunya que s'acomoda a la regulació del Codi civil català, i que s'orienta a satisfer els requisits que estableix la legislació de la Seguretat Social quant a la pensió de viudetat.
El Registre de parelles estables de Catalunya va entrar en funcionament el passat 1 d'abril.
Què és una parella estable a Catalunya?
D'acord amb el codi civil català, la parella estable està formada per dues persones, majors d'edat, que conviuen en una comunitat de vida anàloga a la matrimonial on:
Qui es pot inscriure al Registre de parelles estables?
Des del passat 1 d'abril, el Registre està a disposició de totes les persones que compleixen les condicions que defineix el llibre segon del Codi civil de Catalunya, relatiu a la persona i a la família.
La inscripció és voluntària, no té caràcter constitutiu i requereix el consentiment dels dos convivents.
S'inscriu la parella, i també, si és el cas, la seva extinció.
La inscripció de l'extinció es pot fer a sol·licitud d'un dels convivents.
La inscripció de la parella és un dels mitjans de prova que permet al membre supervivent de la parella estable accedir a la pensió de viudetat i a altres prestacions socials.
Com s'ha d'inscriure l'existència d'una parella estable?
El formulari de sol·licitud presencial es pot descarregar per Internet i la informació sobre la documentació acreditativa es troba en la pàgina web del Departament de Justícia.
La documentació es pot presentar a la seu del Departament o a les delegacions a Girona, Lleida, Tarragona i les Terres de l'Ebre, amb cita prèvia.
La inscripció també es pot tramitar telemàticament sempre que es disposi de signatura electrònica reconeguda.
Les persones que vulguin sol·licitar més informació disposen del telèfon 93 316 41 23, del correu electrònic [EMAIL] i d'una pàgina web específica.
Si cal atenció personalitzada es pot demanar cita prèvia.
Formalitzacions de relacions de parella en una notaria
Cada any al voltant de 4.000 parelles estables formalitzen la seva relació en una escriptura pública.
Habitualment, les parelles que no estan casades visiten el notari per primera vegada quan tenen un fill o quan compren un habitatge.
També quan fan testament o designen els tutors dels fills en cas de defunció.
A partir d'ara, els membres de la parella que formalitzin la seva relació en una notaria podran inscriure's al Registre de parelles estables de Catalunya.
Recull de sindicats d'estudiants a la Viquipèdia.
Recull d'associacions estudiantils del Departament de Justícia.
L'Associació de Joves Estudiants de Catalunya (AJEC) és un sindicat d'estudiants d'àmbit català.
AEGEE es l'associació interdisciplinària d'estudiants més gran d'Europa i compta amb 13.000 membres de 42 països repartits en més de 200 ciutats europees on tenen seu.
Com afegir una mobilitat, com emplenar un informe final, com llegir un registre d'error i com treballar amb CSV a Mobility Tool
S'han de guardar i extreure'n el PDF.
Guia informativa de la companyia d'assegurances CIGNA, responsable dels voluntaris SVE, que resumeix les cobertures i processos de la pòlissa d'assegurances.
Erasmus+ és el programa integrat de la Unió Europea (UE) que engloba les iniciatives en educació, formació, joventut i esport.
Quins objectius principals té, vinculats a la joventut?
- Millorar el nivell de competències bàsiques i habilitats de les persones joves, amb especial atenció als i les joves amb menys oportunitats
- Promoure la participació en la vida democràtica a Europa, la ciutadania activa, el diàleg intercultural, la solidaritat i la inclusió social
- Millorar la qualitat del treball en l'àmbit de la joventut, en particular mitjançant una major cooperació entre les organitzacions juvenils
- Complementar les reformes de polítiques de joventut a nivell local, regional i nacional
- Donar suport al reconeixement de l'aprenentatge no formal
- Potenciar la dimensió internacional de les activitats per a joves
Tindrà una vigència de set anys: de l'1 de gener de 2014 al 31 de desembre de 2020.
Actualment fora de convocatòria.
Tan sosl hi ha disponible la subvenció anual de les que es van presentar el 2018.
Els convenis de voluntariat són un format específic de projecte que està dissenyat perquè les organitzacions de voluntariat experimentades puguin desenvolupar i implementar projectes a llarg termini.
Els convenis de voluntariat també han de contribuir a millorar qualitativament i quantitativa les oportunitats de voluntariat del Cos Europeu de Solidaritat.
Els projectes han de respondre estratègicament a necessitats socials importants i han de contribuir a l'enfortiment de les comunitats.
Alhora, han de permetre als joves adquirir una experiència, unes capacitats i unes competències que els resultin útils per al seu desenvolupament personal, educatiu, social, cívic i professional i, per tant, millorin la seva ocupabilitat.
Els convenis de voluntariat poden implementar les mateixes activitats que els projectes de voluntariat.
Per tant, als convenis de voluntariat se'ls apliquen els mateixos criteris d'elegibilitat i les mateixes normes de finançament.
Consulteu la fitxa informativa sobre els projectes de voluntariat per obtenir més informació.
Els convenis de voluntariat s'han desenvolupat amb l'objectiu d'oferir a les organitzacions un format alternatiu simplificat i flexible per implementar les activitats de voluntariat.
Així doncs, els convenis de voluntariat s'implementaran mitjançant acords marc de col·laboració de 3 anys de durada.
Els sol·licitants han de presentar una proposta de projecte global que estableixi l'objectiu, la rellevància i l'impacte del seu projecte, així com una descripció general de les activitats que es realitzaran durant els tres anys i una descripció indicativa de com es dividiran les activitats en objectius anuals.
Els sol·licitants dels convenis de voluntariat que obtinguin una resposta positiva han de signar un acord marc de col·laboració que els permetrà presentar tres sol·licituds de subvenció anuals al llarg del projecte (2018-2020).
Els sol·licitants de convenis de voluntariat que obtinguin una resposta positiva no poden sol·licitar finançament en el programa estàndard de projectes de voluntariat.
Un projecte de solidaritat és una activitat solidària a escala nacional (in-country) iniciada, desenvolupada i implementada per joves pel seu propi compte durant un període que va de dos a dotze mesos.
Ofereix a un grup d'un mínim de cinc joves l'oportunitat d'expressar la seva solidaritat assumint la responsabilitat i el compromís de generar canvis positius en la seva comunitat local.
El projecte ha de tenir un tema ben definit, que els participants del grup vulguin explorar junts i que s'ha de traduir a les activitats diàries concretes del projecte i ha d'involucrar tots els participants.
La participació en un projecte de solidaritat és una important experiència d'aprenentatge no formal a través de la qual els joves poden millorar el seu desenvolupament personal, educatiu, social i cívic.
Els projectes de solidaritat han de ser locals, però també han d'aportar clarament valor afegit europeu abordant les prioritats identificades a escala europea en el marc del Cos Europeu de Solidaritat.
Joves de 18 a 30 anys d'un Estat membre de la UE.
Els joves han d'estar inscrits al Cos Europeu de Solidaritat per poder iniciar un projecte de solidaritat i participar-hi.
Els costos del projecte, els costos de coaching i els costos excepcionals.
Normalment, els projectes consten de les fases següents:
Cal presentar una sol·licitud de subvenció a l'agència nacional del país on resideixen en el termini adequat.
Aquesta sol·licitud la pot presentar tant el grup promotor com una organització (qualsevol organització pública o privada) en nom del grup.
Durada dels projectes: de 2 a 12 mesos.
Termini de presentació de sol·licituds per l'any 2020: 5 de febrer, 30 d'abril i 1 d'octubre del 2020, fins a les 12.00 h (hora de Brussel·les).
El Cos Europeu de Solidaritat és una iniciativa de la Unió Europea l'objectiu de la qual és crear oportunitats perquè els joves treballin com a voluntaris o col·laborin en projectes que beneficiïn a comunitats i ciutadans de tot Europa.
Poden participar joves de 18 a 30 30 anys residents a qualsevol país de la UE i països associats.
El Cos Europeu de Solidaritat està obert a tota classe d'organitzacions: poden desenvolupar projectes els organismes d'administracions públiques, els municipis, les organitzacions no governamentals i les empreses.
Les organitzacions poden ser de qualsevol mida, des de grans multinacionals fins a petites ONG actives en comunitats locals.
Els seus projectes han de guardar relació amb la solidaritat.
En un Projecte de Voluntariat hi poden participar 3 tipus d'organitzacions (degudament acreditades):
Youthpass és un instrument de validació i reconeixement que permet als participants del programa Erasmus+ en l'àmbit de la joventut, rebre un certificat que descriu i valida la seva experiència d'aprenentatge no formal.
A través del certificat Youthpass, la Comissió Europea garanteix que l'experiència d'aprenentatge adquirida a través del programa sigui reconeguda com una experiència educativa i un període d'aprenentatge no formal.
El certificat Youthpass descriu el que els participants han fet en el seu projecte i les competències que han adquirit.
Sí, per breu que hagi estat la seva participació, la Comissió Europea assenyala l'obligació d'emetre aquest certificat si el/la participant així ho exigeix.
Les entitats a les quals se'ls aproven els projectes, MAI els/les participants.
Seria possible sempre i quan hi hagi causes justificades i es notifiqui a l'Agència Nacional per escrit sol•licitant l'autorització del canvi amb prou antelació a l'inici de l'activitat.
L'Agència Nacional valorarà els motius i les condicions del canvi, i en el cas que acceptés, s'haurà de presentar el Mandat amb el nou grup participant abans de l'inici de l'activitat.
Qualsevol canvi que es produeixi en un projecte ha d'obtenir el permís previ de l'Agència Nacional.
Sí, tot i que el nombre d'organitzacions participants per aquesta acció depèn del tipus d'activitat:
- Trobades internacionals: han de participar almenys dues organitzacions de dos països diferents, dels quals almenys un ha de pertànyer a un país del programa.
- Trobades nacionals: mínim una organització d'un país del programa.
Tota la informació sobre Diàleg estructurat i els temes de debat es pot trobar a la pàgina web de la Comissió Europea i al Portal Europeu de la Joventut.
També es pot trobar informació a la pàgina del Consell de la Joventut d'Espanya (CJE).
I per a més informació teniu un enllaç a la llista de dades de contacte dels diferents països.
Sí, els diners que l'organització rep pel desplaçament dels voluntaris és una quantitat fixa calculada a través d'una eina proporcionada per la Comissió Europea.
Introduint els llocs d'origen i de destinació, aquesta eina calcula els quilòmetres entre aquests dos punts.
Quan l'organització ompli el formulari de sol•licitud, haurà d'introduir la banda de distància correcta corresponent a aquest viatge.
Automàticament, el formulari calcula una quantitat fixa en concepte de costos de viatge.
Calculador de distàncies de la Comissió Europea