Els plafons senyalitzen el lloc on s'han inhumat restes òssies de víctimes de la Guerra Civil recuperades per la Generalitat de Catalunya.
Data i hora: 11/10/2020 a les 12:00 h.
El Memorial Democràtic ha obert una nova línia de col·laboració amb la Direcció General de Memòria Democràtica, del Departament de Justícia, per deixar constància de la intervenció arqueològica en fosses comunes de la Guerra Civil.
En concret, s'estan senyalitzant amb plafons de la Xarxa d'Espais de Memòria aquells cementiris municipals on són inhumades les restes òssies no identificades recuperades en fosses comunes.
Les properes senyalitzacions es col·locaran als cementiris d'Alguaire (Segrià) i de Cassà de la Selva (Gironès), on s'inhumaran les restes òssies recuperades en intervencions arqueològiques a fosses comunes dels municipis.
La col·locació dels plafons es farà en el marc dels actes de lliurament de la memòria d'intervenció a la fossa i de retorn de les restes òssies al municipi corresponent.
La fossa comuna del cementiri d'Alguaire
El 12 d'abril de 1938, Sebastià Lloveras Badia i Fausto Salvia Ribes, tots dos alguairencs, van ser afusellats a la tàpia del cementiri d'Alguaire.
Sebastià Lloveras tenia 60 anys, estava casat i era pagès.
Fausto Salvia tenia 42 anys, estava casat i era pagès, jutge de pau i regidor d'Esquerra Republicana de Catalunya.
Ambdós van ser condemnats a mort després d'un procediment sumaríssim d'urgència, afusellats i enterrats en una fossa comuna al cementiri.
Es tracta d'un dels primers afusellaments del franquisme a Catalunya.
L'any 2019, en el marc del Pla de Fosses, la Generalitat de Catalunya va realitzar una intervenció arqueològica al cementiri d'Alguaire per localitzar els cossos de Sebastià Lloveras i Fausto Salvia.
Es va excavar una superfície de 8 metres quadrats i es va localitzar una fossa comuna, que superava els límits documentats prèviament, i en la qual hi hauria enterrades persones mortes durant els anys de la Guerra Civil.
L'estudi antropològic de camp de les restes d'aquesta fossa va determinar que tots els individus havien mort per causes naturals i que cap d'ells presentava evidències compatibles amb una mort violenta per arma de foc.
D'acord amb la revisió de les fonts orals i documentals, es va realitzar un segon sondeig en un punt proper, en el qual tampoc va ser possible localitzar les dues persones afusellades.
La tomba del soldat desconegut de Cassà de la Selva
A finals de gener de 1939, un soldat republicà va morir a Cassà de la Selva com a conseqüència dels enfrontaments que hi va haver al municipi entre les tropes republicanes i les franquistes.
El soldat, que probablement era membre de les Brigades Internacionals, va ser mal enterrat a la cuneta del camí de Porrer Vell, a prop de Cal Porrer, a l'est del nucli urbà de Cassà de la Selva.
Més endavant, el cos va ser enterrat al marge del camí, sota un túmul de pedres amb dues creus de ferro.
L'any 2017, la Generalitat de Catalunya va realitzar una intervenció arqueològica a la tomba, en el marc del Pla de Fosses.
S'hi van recuperar les restes d'un home d'entre 30 i 40 anys que presentava un orifici d'un tret de bala al crani.
També s'hi van recuperar les restes d'una gorra amb la insígnia de tinent de l'exèrcit republicà, sabates, botons, gafets i un carregador de bales.
El perfil genètic de les restes del soldat va ser contrastat amb el dels familiars de dos brigadistes internacionals morts en combat a la zona.
No obstant, no se'n va poder establir cap coincidència genètica de parentesc.
Per aquest motiu, les restes no identificades del soldat van ser inhumades al cementiri de Cassà de la Selva.
Direcció General de Memòria Democràtica i Memorial Democràtic - Entitats col·laboradores: Ajuntaments d'Alguaire i de Cassà de la Selva