projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Els residus d'agulles i objectes punxants de procedència domèstica són aquells generats als domicilis particulars com a conseqüència de tractaments domiciliaris ja siguin puntuals o de llarga durada (ex. diabètics).
Atès el risc que comporten per la salut requereixen d'una recollida diferenciada per garantir una bona gestió dels mateixos.
Els particulars han de dipositar els seus objectes punxants, a ser possible encapsulats, en un recipient suficientment rígid i estanc (de plàstic) per poder fer l'acopi al domicili (per exemple: ampolles petites d'aigua, refresc, detergent,...).
Un cop ple, el ciutadà el portarà a la deixalleria i el dipositarà dins d'un contenidor específic homologat per a la recollida de residus sanitaris.
La prestació d'aquest servei a les deixalleries s'està desplegant progressivament pel que us recomanem que, abans de dur els objectes punxants a la deixalleria de referència, consulteu si té habilitat el servei.
La deixalleria ha de disposar d'un contenidor específic homologat per a la gestió de residus sanitaris on els ciutadans podran dipositar dins el recipient rígid amb les agulles que portin del domicili.
El contenidor ha de tenir un cartell identificatiu amb el text "AGULLES I PUNXANTS" i estarà juntament amb la resta de residus especials perillosos en un espai tancat i cobert, i estarà etiquetat com: Residu biològic incinerable de procedència domiciliària (agulles i punxants, LER 180103).
La deixalleria ha de gestionar el residu d'acord amb la normativa vigent, és a dir, amb un gestor autoritzat i amb la documentació corresponentque s'escaigui.
La destinació final d'aquest residu procedent de les deixalleries ha de ser la incineració, D10, mitjançant un gestor autoritzat per a la gestió de residus sanitaris.
Els residus de medicaments de procedència domèstica són aquells medicaments sobrers o caducats i els seus envasos, buits o no, que es generen als domicilis de particulars.
Els medicaments no són un residu qualsevol sinó que donades les seves característiques requereixen una recollida selectiva específica per garantir-ne una adequada gestió.
Dues etapes diferenciades en la gestió dels medicaments.
Com funciona la recollida dels medicaments.
Relació d'allò que es pot dipositar i d'allò que no es pot dipositar als contenidors de la farmàcia.
L'any 2008 s'estableix un nou marc normatiu per al sector de piles i acumuladors, el Reial Decret 106/2008, d'1 de febrer, sobre piles i acumuladors i la gestió ambiental dels seus residus, que aplica el principis de "qui contamina paga i responsabilitat ampliada del productor".
Aquest Reial Decret estableix que els costos de les operacions de recollida selectiva, transport, classificació, emmagatzematge temporal, tractament i reciclatge dels residus de piles i acumuladors han de ser sufragats pels productors de piles i acumuladors.
En el programa comunitari de política i actuació en matèria de medi ambient i desenvolupament sostenible de l'any 1993 (V Programa), els residus d'aparells elèctrics i electrònics (RAEE) ja es mencionaven com un dels fluxos de residus prioritaris a regular, per tal d'aplicar principis de prevenció, valorització i eliminació segura.
El 22 febrer 2015 va entrar en vigor el Reial Decret 110/2015, de 20 de febrer, sobre residus d'aparells elèctrics i electrònics, que incorpora a l'ordenament jurídic espanyol la Directiva 2012/19/UE, del Parlament Europeu i del Consell, de 4 de juliol i deroga l'anterior Reial Decret 208/2005, de 25 de febrer sobre aparells elèctrics i electrònics (AEE) i la gestió dels seus residus.
Plataforma electrònica de gestió de RAEE del Ministeri per a la Transició Ecològica i el Repte Demogràfic (MITECO)
Per adaptar-se als requisits de la Llei d'envasos i residus d'envasos, els laboratoris farmacèutics (Farmaindústria), els distribuïdors (FEDIFAR) i el Consell General de Col·legis Oficials de Farmacèutics van constituir una societat sense ànim de lucre anomenada SIGRE, Sistema integrat de gestió i recollida d'envasos.
SIGRE és l'encarregada de la implantació i desenvolupament de la recollida de medicaments a les farmàcies i d'assumir tots els costos derivats del seu funcionament.
L'activitat del SIGRE es pot resumir en els següents punt:
L'any 2002 es va autoritzar a Catalunya el Sistema integrat de gestió SIGFITO AGROENVASES, entitat sense ànim de lucre, en la qual participen diferents col·lectius i que s'ocupa de recollir periòdicament els residus d'envasos fitosanitaris.
SIGFITO retira periòdicament els envasos buits que hagin contingut productes fitosanitaris (ampolles, garrafes, bidons de plàstic, sacs, etc...) i n'assegura la seva correcta gestió ambiental.
Aquesta recollida es realitza mitjançant els punts de recollida establerts, principalment els punts de venda de productes fitosanitaris i cooperatives agràries, sense cap cost addicional per part dels usuaris del servei.
Per tal que els usuaris realitzin una bona gestió a l'hora de dipositar els envasos en els punts de recollida, es recomana esbandir fins a 3 vegades el recipient o envàs per aprofitar el màxim el producte i reduir-ne el contingut perillós.
Podeu consultar els punts de recollida a la pàgina web de SIGFITO.
La Sociedad Ecològica para el Reciclado de los Envases de Vidrio (ECOVIDRIO) és una associació sense ànim de lucre creada per gestionat la recollida i el reciclatge dels envasos de vidre a tot l'Estat.
La separació dels envasos es duu a terme mitjançant la instal·lació de contenidors per facilitar la col·laboració ciutadana.
A més duu campanyes d'informació i sensibilització, i promou la prevenció per reduir el volum de residus d'envasos de vidre generats.
El 100% dels envasos de vidre que es dipositen als contenidors situats al carrer es recicla i és utilitzat per fabricar nous envasos de vidre.
D'aquesta manera, reduïm el cost ambiental i econòmic dels envasos que es posen al mercat.
A banda són destacables les actuacions de foment de recollida selectiva en grans productors de Hosteleria, Restauració i Catering (HORECA).
El primer Conveni de col·laboració entre l'Agència de Residus de Catalunya i Ecovidrio es remunta al 1999, i regularment s'han anat renovant fins a l'actualitat.
Actualment el Conveni de col·laboració vigent és el corresponent al període 2013-2018 i ha estat prorrogat mitjançant Addenda
Per tal de poder gaudir dels avantatges que proporciona aquest Conveni cal que l'ens local estigui adherit.
El tràmit d'adhesió i/o modificació d'adhesions existents es fa en línia mitjançant l'entorn informàtic SDR i per fer-ho caldrà adjuntar un Acord de Ple o Decret de Presidència.
Disponibilitat econòmica per a campanyes de foment de la recollida selectiva per als ens locals
Prèviament a la seva execució, les propostes de campanyes de comunicació han de ser presentades a l'Agència de Residus de Catalunya per a la seva validació i posterior tramesa als sistemes integrats, juntament amb aquesta fitxa de comunicació
Les modalitats de recollida selectiva també es diferencien segons el sistema d'aportació i recollida dels residus.
A grans trets diferenciem la recollida en contenidors de superfície (àrees de vorera i àrees d'aportació, la recollida en contenidors soterrats, la recollida porta a porta i la recollida pneumàtica.
Cadascun dels sistemes té avantatges i inconvenients en funció del context urbanístic on s'apliqui.
Recollida selectiva en àrees de vorera i en àrees d'aportació mitjançant contenidors ubicats damunt les voreres o paviment dels carrers.
Recollida selectiva en àrees d'aportació soterrades on solament es visualitza la bústia destinada al lliurament de residus.
La recollida selectiva porta a porta consisteix en lliurar els residus al servei municipal de recollida davant de la porta de casa, en uns dies i hores determinats per a cada fracció.
Sistema de recollida mitjançant una xarxa subterrània de conduccions amb bústies exteriors per al lliurament de residus que són recollits mitjançant mecanismes d'aspiració centralitzats.
A l'edició celebrada el 14 i 15 d'octubre es va treballar les 5 àrees del Cicle de la matèria orgànica:
Es van organitzar 10 taules de treball al voltant del cicle de la matèria orgànica, ordenades per cada cicle.
Les sessions de treball es van fer tant al matí com a la tarda, distribuint els assistents en les diferents sessions de treball.Cada taula de treball tenia assignat un coordinador de l'Agència de Residus de Catalunya i un dinamitzador expert en la matèria, per a dinamitzar el debat i preparar les conclusions.
Dinamitzadors: Josep M. Serrainat, Marc Sans, Juan Antonio Gallo i Gemma Nohales Coordinadors: Neus Gallart, Mireia Padrós, Meri Pous i Marc Balaguer
Dinamitzadors: Montse García, Sonia Paulet, Oscar Huerta i Joan Carles Moré Coordinadors: Noemí Iglesias, Sergi Latres
Material divulgatiu que l'Agència de Residus de Catalunya posa a disposició per a la seva utilització per a fomentar la prevenció i la recollida selectiva de residus.
Per a cada material, en la descripció s'indica en quin/s format/s està disponible.
Els formats en que pot estar el material són:
Joc de memòria " Coneix els residus i com s'aprofiten "
El joc consisteix en formar parelles relacionant el residu amb el contenidor on es llença
El joc consisteix en enganxar, al llarg de cada pota del pop, els gomets del color del residu corresponent que s'indica en el díptic.
Normalment aquest díptic s'acompanya a l'activitat de l'inflable "El pop del reciclatge".
Dos fulls de 16cm x 16cm amb 9 gomets per cadascun dels 8 colors diferents
Iman informatiu on mostra la fotografia dels residus més habituals a la llar en quin contenidor s'ha de dipositar.
Cartell informatiu on mostra la fotografia dels residus més habituals a la llar en quin contenidor s'ha de dipositar.
Cal descarregar-lo per després incloure el logotip de l'ens local i finalment imprimir-lo
Joc de paper (quatre sabaters) "Coneix els residus i com s'aprofiten"
El joc consisteix en fer-li dir un número a qui li toqui jugar, i comptar obrint i tancant amb els dits tantes vegades com el número que ha dit.
Un cop parat, fes triar un residu i pregunta a on s'ha de dipositar (contenidor o deixalleria).
Obrir la solapa i mirar si és correcte la resposta.
Quadríptic "Hàbits de consum que fan estalviar residus i diners"
Publicació amb consell per a una compra més econòmica i baixa en residus
Cal descarregar-lo per poder-ho imprimir en paper reciclat Offset igloo de 140gr en 4+4 tintes i plegat en finestra.
L'any 2011, l'Agència de Residus de Catalunya edita vuit publicacions sobre el Cicle de la Matèria Orgànica.
També hi ha disponibles dos models de regles.
Tot el material està disponible per a descarregar-lo i poder-lo imprimir.
Alhora existeixen vuit vídeos explicatius que també estan disponibles en el canal de l'Agència a Youtube.
Els cartells " FEM COMPOST ", són cartells per explicar els beneficis que aporta l'ús del compost i el cartell de la " Setmana Internacional del Compost (ICAW) " per fer difusió de les activitats organitzades durant la setmana.
Publicació "Aprenem a compostar" - Dossier pedagògic
Manual de compostatge per a centres educatius
Pàgines: 102 / Mida: A4 en horitzontal
Vídeo " La brossa és un tresor "
Vídeo per fomentar la prevenció i la recollida selectiva dels residus.
Vídeo creat l'any 2012 en motiu de l'aprovació del primer Pla Territorial Sectorial d'Infraestructures.
En aquest apartat podeu visualitzar el vídeo amb mida 560ppi x 315ppi.
Poseu-vos en contacte amb el Departament de Comunicació: [EMAIL]
El punt de recollida dels residus està situat a la via pública o vorera.
El contenidors es buiden periòdicament amb freqüències adaptades a la generació i al servei de recollida selectiva.
Els usuaris dipositen els seus residus en contenidors de superfície (de capacitats i formes diverses) que es troben a les voreres o als vials de la via pública.
Els usuaris dipositen els seus residus en contenidors que es troben ubicats sota les voreres.
L'aportació dels residus al contenidor es duu a terme mitjançant una bústia situada a la superfície.
Es un sistema de recol·lecció en el qual els usuaris dipositen els residus en unes boques o bústies situades als edificis o a la via pública i, mitjançant una xarxa de canonades subterrànies i un sistema d'aspiració, són traslladats fins a un o diversos punts centrals de recollida.
Els cubells airejats o perforats són similars als tradicionals amb la particularitat de que disposen d'una sèrie de perforacions i obertures a les parets i tapa.
Les bosses compostables estan fetes de materials 100% compostables (la seva procedència pot ser tant de fonts renovables com de fonts fòssils) i es descomponen durant la fase de degradació de la matèria orgànica a través de processos de biodegradació o compostatge.
L'ús de cubells airejats, junt amb les bosses compostable, presenten una sèrie d'avantatges respecte a d'altres sistemes.
Permeten la transpiració del líquid en forma de vapor que contenen les restes orgàniques.
D'aquesta manera, s'evita l'acumulació de lixiviats, es redueix el pes dels residus, i s'optimitza la resistència de la bossa compostable.
També, es comprova una reducció de les olors generades per possibles fermentacions anaeròbiques de la FORM.
Per garantir que les bosses són compostables, han de estar certificades d'acord amb les normes internacionals com la EN 13432 i la EN 14995.
El Departament de Territori i sostenibilitat les homologa i identifica mitjançant el Distintiu de garantia de qualitat ambiental.
Aquests són els principals distintius identificatius:
Els residus municipals que van a dipòsit controlat o incineradora es graven amb un cànon de residus.
Al realitzar la recollida selectiva implicarà reduir els residus que van a dipòsit o a incineració (menys cost per a aquesta gestió) i beneficiar-se de recursos econòmics del Fons de gestió de Residus.
Amb la Llei 16/2003, del 13 juny, sobre el finançament de les infraestructures de tractament de residus i del cànon sobre la deposició de residus, es va crear un tribut que grava la destinació de residus municipals a les instal·lacions de deposició del rebuig, com a tribut propi de la Generalitat de Catalunya, amb finalitat ecològica i com a mesura de foment de la valorització.
La Llei 8/2008, de 10 de juliol, de finançament de les infraestructures de gestió dels residus i dels cànons sobra la disposició del rebuig dels residus, que deroga la Llei 16/2003, del 13 juny, establia dos tipus de gravamen específics, per tona de rebuig de residus municipals destinats a dipòsit controlat o incineradora procedents dels Ens Locals que haviem iniciat el desplegament de la recollida selectiva de la FORM, d'acord amb el Pla de Desplegament de la Recollida Selectiva de la Fracció Orgànica de Residus Municipals, esmentat anteriorment, aprovat per l'Agència de Residus de Catalunya.
El Fons de Gestió de residus recaptat amb el cànon, es destina després als ens locals amb un mínim del 50% en concepte de valorització de la matèria orgànica i en concepte de la recollida selectiva de la FORM i altres residus municipals, d'acord amb els criteris establerts per la Junta de Govern del Fons de Gestió de residus.
Per tant, aquells ens locals que efectuen la recollida selectiva de la FORM són beneficiaris d'aquests fons recaptats, en concepte de la recollida selectiva i tractament de la FORM.
Recursos econòmics que els ens locals podran destinar a cobrir les despeses i/o realitzar actuacions de foment i millora de la gestió de la recollida selectiva de la FORM.
Cànons sobre la disposició dels residus municipals
Restes de menjar / restes de la preparació del menjar
Restes vegetals de petites dimensions
Les restes vegetals de mida petita i tipus no llenyós, tractant-se de fracció vegetal (fulles, flors...), es pot considerar FORM, atès que es podrà gestionar conjuntament amb els altres residus orgànics i no és necessari cap tipus de pretractament (trituració) abans de la seva valorització.
El compostatge i la digestió anaeròbia - Vídeo
Motius ambientals - Motius legals - Motius econòmics
Característiques i beneficis - Usos i aplicacions - Setmana Internacional del Compost.
FORM domèstica - FORM comercial - Com podem reduir
Informació relativa a l'estat d'implantació de la recollida selectivade la FORM a Catalunya i als Plans de desplegament de la recollida selectiva de la FORM.
Consulta de les dades i de les caracteritzacions - Protocol de caracterització
Què és? - Qui pot compostar? - Què podem compostar? - Com podem fer autocompostatge? - Vídeo - Manuals i guies
Materials divulgatius - Exposició ORGÀNICA - Campanya - Ajuts
La recollida selectiva consisteix en la separació per materials (anomenades fraccions) per tal d'obtenir-ne recursos i materials o bé aplicar-los un tractament per l'obtenció de noves matèries primeres i esdevenir així recursos materials i/o energètics.
No obstant, per obtenir materials i/o recursos de bona qualitat, és molt important que la separació per materials sigui correcta, ja que la presència d'impropis (residus que no corresponen a la fracció en qüestió) en dificulta el procés.
L'obtenció d'aquests recursos materials o energètics provinents de la recollida selectiva suposa un estalvi econòmic, energètic i de recursos i permet la implementació de models d'economia circular, clau per a la sostenibilitat econòmica i ambiental.
Així mateix, a més de ser un aspecte clau per a l'economia circular, la recollida selectiva és obligatòria tant en l'àmbit domèstic com en les activitats econòmiques comercial, de serveis així com a activitats industrials.
La recollida selectiva ha augmentat progressivament al llarg dels últims anys a Catalunya (vegeu estadístiques ).
En termes generals, els resultats de la recollida selectiva varien segons les característiques dels municipis, els models de recollida i les campanyes de comunicació desplegades.
Els millors resultats obtinguts superen el 80% de recollida selectiva i van associats directament a la implantació de models eficients, amb identificació d'usuari i l'establiment de taxes de residus justes que afavoreixen econòmicament els ciutadans o activitats econòmiques amb un millor comportament en matèria de recollida selectiva.
Cal diferenciar entre recollida selectiva bruta (resultat de la recollida selectiva per cada fracció) de la recollida selectiva neta (resultat de restar el percentatge en pes dels impropis a la recollida selectiva bruta).
Per tant, l'objectiu és obtenir un percentatge elevat de recollida selectiva i amb poca presència d'impropis per garantir una bona qualitat dels materials o recursos obtinguts.
El reciclatge dels residus orgànics és un procés senzill que podem fer a la nostra llar mitjançant autocompostatge.
L'autocompostatge constitueix per als municipis una acció de prevenció de gran valor ambiental ja que es redueix la quantitat de residus que cal recollir, transportar i gestionar en instal·lacions de tractament.
En determinats àmbits territorials, com municipis rurals, nuclis amb poca població, urbanitzacions i cases aïllades, etc., l'autocompostatge pot ser una via adequada per gestionar la matèria orgànica.
HI HA MATERIALS QUE HEM DE COMPOSTAR EN QUANTITATS REDUÏDES
HI HA MATERIALS QUE NOMÉS PODEM COMPOSTAR SI EL PROCÉS FUNCIONA CORRECTAMENT I S'ACONSEGUEIXEN TEMPERATURES D'HIGIENITZACIÓ
És la forma tradicional de fer autocompostatge.
Es barregen les restes de la cuina i les restes vegetals en una pila sobre el sòl.
També s'hi poden barrejar fem, en el cas que es disposi d'animals.
El procés d'autocompostatge té lloc en un compostador que cal ubicar en el jardí, a l'hort o al pati.
Hi ha diferents tipus de compostadors, de plàstic, de fusta i de reixa.
El procés d'autocompostatge té lloc en un vermicompostador que es pot ubicar en qualsevol safareig, terrassa o balcó.
Aquest sistema és indicat per a llars que no disposen de jardí o hort, ja que no requereix el contacte directe amb el sòl ni l'aportació de material sec estructurat.
La descomposició de les restes orgàniques la duen a terme principalment cucs vermells, i el producte final obtingut és el vermicompost o hummus de cuc, un adob natural molt apreciat.
Les deixalleries són els centres de recepció selectiva de productes per a la reutilització i de residus municipals per a tractaments posteriors: la preparació per a la reutilització, la valorització i la disposició final.
Aquestes instal·lacions estant orientades a residus especials en petites quantitats (p.e, pintures, dissolvents, bateries), residus voluminosos (p.e. mobles, electrodomèstics...), vegetals i runes
La deixalleria és una instal·lació que permet assolir nivells més alts de recollida selectiva i que també pot prestar tasques de suport al servei municipal de recollida de residus.
A partir del 14 de març de 2015, arrel de la modificació del text refós de la Llei reguladora dels residus, les deixalleries que ho desitgin poden desenvolupar activitats de reutilització de productes si compleixen dues condicions:
Decret Legislatiu 1/2009 - LLei 3/2015 - Norma tècnica de deixalleries
Què podem dur a la deixalleria - Els usuaris de la deixalleria - La gestió de la deixalleria
La normativa estatal especifica que els productors de residus perillosos han d'elaborar i trametre a la Comunitat autònoma corresponent un estudi de minimització de residus perillosos.
El primer d'aquests estudis calia haver-lo presentat l'any 2001 i posteriorment cal presentar un nou estudi cada quatre anys.
L'estudi ha d'incloure tots els residus perillosos dels quals l'establiment és productor en termes legals.
L'estudi de minimització l'han de presentar aquelles empreses que generin més de 10 tones de residus perillosos/any independentment de la seva activitat.
Únicament queden exempts d'aquesta obligació els residus perillosos originats en l'àmbit domèstic i els petits productors de residus perillosos.
S'entén per minimització qualsevol actuació que tendeixi a la reducció dels residus perillosos en quantitat o en perillositat, i engloba aspectes relacionats amb canvis de procés, reciclatge intern o bé amb l'adopció de bones pràctiques.
Per a qualsevol pregunta relacionada amb els estudis de minimització, les vies d'atenció seran exclusivament les següents:
El Reial Decret 782/1998, que desenvolupa el reglament per a l'execució de la Llei d'envasos, estableix l'obligació d'elaborar un Pla Empresarial de Prevenció (PEP) als envasadors que durant un any natural posin al mercat una quantitat de productes envasats susceptible de generar residus d'envasos en quantitats superiors a uns certs llindars.
Obligacions del fabricant d'envasos, de l'envasador, del posseïdor final d'envasos i residus d'envasos, del recuperador/reciclador d'envasos usats i residus d'envasos - Tràmits
A l'hora de plantejar les estratègies de reducció a seguir cal tenir en compte la reducció quantitativa, en pes, dels envasos posats al mercat, així com la reducció de l'impacte que els residus d'envasos generin a nivell qualitatiu
Informacions complementàries per a la elaboració dels Plans Empresarials de Prevenció (PEP)
Preguntes i respostes freqüents sobre l'autorització
Qui l'ha de fer - Preguntes sobre la seva tramitació - Accés al tràmit i normativa aplicable.
Procediment de sol·licitud de retorn de la fiança per a les activitats de gestió de residus no perillosos
Recerca d'instal·lacions per a la gestió de residus industrials mitjançant la introducció de criteris de recerca: per nom o codi, per tipus d'instal·lació o de gestió, per codi CER i per àmbit territorial.
S'entén per subproductes, i per tant es poden gestionar com a tals, aquells residus que s'utilitzen com a substituts de productes comercials i/o de primeres matèries i que es poden recuperar sense necessitat de sotmetre'ls a operacions de tractament.
Les condicions perquè una substància o objecte resultant d'un procés de producció, l'objectiu del qual no és la producció d'aquesta substància o objecte, pugui ser considerada com un subproducte i no com un residu, són les següents:
Procediment de la gestió i accés al tràmit
Butlletins de la Borsa de Subproductes de Catalunya i jornades