Les polítiques comunes de la Unió Europea promouen objectius específics per assolir l'any 2020, entre els que destaquen els programes per millorar la capacitació del jovent per a l'èxit escolar i l'emprenedoria innovadora i sostenible.
El domini de llengües estrangeres ha destacat entre els indicadors internacionals d'ocupabilitat i esdevé un dels objectius educatius arreu d'Europa, amb la valoració del plurilingüisme dels ciutadans com una riquesa col•lectiva que cal promoure per a la convivència i la competitivitat en el món actual.
Objectius educatius de l'estratègia europea per al 2020:
En el document que acompanya la nova estratègia "Rethinking education" aprovat per la Comissió Europea el novembre de 2012 s'hi introdueix, per primera vegada, un indicador sobre aprenentatge de llengües.
Reconeix el paper del coneixement de llengües en el desenvolupament personal i professional, i estableix orientacions concretes per a desenvolupar polítiques de proximitat i metodologies comunicatives vers l'aprenentatge eficient, plurilingüe i intercultural de les llengües.
L'Estatut d'Autonomia de Catalunya, estableix que els alumnes tenen dret a rebre l'ensenyament en català en l'ensenyament no universitari.
També tenen el dret i el deure de conèixer amb suficiència oral i escrita el català i el castellà en finalitzar l'ensenyament obligatori, sigui quina sigui llur llengua habitual en incorporar-se a l'ensenyament.
L'ensenyament del català i el castellà ha de tenir una presència adequada en els plans d'estudis.
De la mateixa manera, els alumnes tenen dret a no ésser separats en centres ni en grups classe diferents per raó de llur llengua habitual.
En l'article 12 s'afirma que el projecte lingüístic d'un centre pot determinar els criteris per a impartir continguts curriculars i altres activitats educatives en alguna de les llengües estrangeres i en l'article 14 que el projecte lingüístic ha d'incloure els aspectes relatius a l'ensenyament i a l'ús de les llengües en el centre, entre els quals hi ha d'haver en tot cas els criteris generals per a les adequacions del procés d'ensenyament de les llengües, tant globalment com singularment, a la realitat sociolingüística del centre.
El projecte lingüístic de què han de disposar els centres en el marc del seu projecte educatiu s'ha d'ajustar al que estableixen els articles 10, 11, 12 i 14, 15, 16, 18 i 91.4e) de la Llei 12/2009, del 10 de juliol, d'educació i l'article 5.1.e) del Decret 102/2010, de 3 d'agost, d'autonomia dels centres educatius.
La determinació de les característiques específiques del Projecte Lingüístic es farà en funció de l'autonomia pedagògica dels centres recollida als articles 91.4 e) i 97.3 de la LEC i haurà d'incloure els aspectes relatius a l'ensenyament i a l'ús de les llengües del centre (art.14, LEC) durant el temps lectiu i el temps escolar i tenint en compte les relacions i la participació de l'entorn.
Desplega una opció decidida perquè sigui en l'àmbit del centre i de la seva direcció on se situï l'eix central de la presa de decisions, especialment de caràcter pedagògic i organitzatiu i és en aquest sentit que l'article 5.1 e, del mateix decret, inclou el projecte lingüístic com a element essencial del projecte educatiu del centre, tot regulant que el projecte lingüístic s'ha de concretar a partir de la realitat sociolingüística de l'entorn i d'acord amb el règim lingüístic del sistema educatiu establert a les lleis.
Títol V, capítol IV, article 69.
L'educació d'adults té com a finalitat fer efectiu el dret a l'educació en qualsevol etapa de la vida i ha d'incloure:
L'ordenació dels ensenyaments d'adults en llengua catalana o castellana es basa en els documents d'orientacions de competències bàsiques de l'àmbit lingüístic de l'educació primària i de l'educació secundària obligatòria.
Pel que fa a la llengua estrangera, els ensenyaments que s'ofereixen en el centres de formació d'adults són tres nivells de llengua anglesa o francesa, (nivell 1, nivell 2 i nivell 3) de manera que l'alumne que supera el tercer nivell obté un certificat equiparable al nivell d'usuari/a bàsic/a A2 del Marc Europeu Comú de Referència per a les llegües, aprendre, ensenyar i avaluar elaborat pel Consell d'Europa (MECR).
En el cas de les llengües oficials (català, castellà o aranès) en els centres de formació d'adults, els ensenyaments s'estructuren també en tres nivells (nivell1, nivell2 i nivell3) i l'alumne que supera el tercer nivell obté un certificat equivalent al nivell d'usuari/ària independent B1 del MECR.
El català s'ha d'utilitzar normalment com a llengua vehicular de d'ensenyament i aprenentatge i en les activitats internes i externes de la comunitat educativa i que en funció de la realitat sociolingüística de l'alumnat, els centres podran implementar metodologies d'immersió lingüística de la llengua catalana amb la finalitat de potenciar-ne l'aprenentatge.
A més, el centre podrà decidir, si aquest context sociolingüístic escolar ho permet, iniciar, especialment en el darrer curs del cicle, una primera aproximació a l'ús oral d'una llengua estrangera.
Els currículums de llengües de l'educació obligatòria
Els continguts curriculars s'organitzen en tres dimensions: la comunicativa, la literària i la plurilingüe i intercultural.
El treball en les diferents llengües curriculars ha de conduir a desenvolupar "la capacitat d'utilitzar les llengües amb finalitats comunicatives i de prendre part en la interacció intercultural que té una persona que domina, en graus diversos, distintes llengües i posseeix experiència de diverses cultures", tal i com es proposa al document Marc europeu comú de referència per a l'aprenentatge, l'ensenyament i l'avaluació de llengües, document elaborat pel Consell d'Europa que s'esmenta a la introducció a l'apartat de llengües del currículum vigent.
S'han desplegat els continguts curriculars per la primera i la segona llengua estrangera sense definir quina.
A l'educació obligatòria majoritàriament l'anglès apareix com a primera llengua estrangera.
L'oferta d'una segona llengua estrangera es pot fer ja al cicle superior de l'educació primària i des del primer curs de l'ESO.
Pel que fa a la formació professional, les necessitats d'un mercat de treball integrat a la Unió Europea fan que la llengua anglesa esdevingui fonamental en la inserció laboral de l'alumnat d'ensenyaments professionals, de tal manera que en els nous cicles formatius d'àmbit LOE, s'ha incorporat l'ús d'aquesta llengua.
Decret 4/2009, de 13 de gener, pel qual s'estableix l'ordenació i el currículum dels ensenyaments de règim especial que s'imparteixen a les escoles oficials d'idiomes Els ensenyaments que s'imparteixen a les escoles oficials d'idiomes permeten continuar els aprenentatges ja iniciats durant les etapes ordinàries del sistema educatiu així com iniciar aprenentatges de noves llengües.
Els ensenyaments d'idiomes en aquests centres, destinats al "foment del plurilingüisme en la societat catalana, prioritzen les necessitats dels ciutadans i de les ciutadanes, en la seva vida adulta, tant pel que fa a l'adquisició o perfeccionament del coneixement d'idiomes com a la certificació dels seus nivells de competència en l'ús d'aquests idiomes".
Les EOI imparteixen els nivells intermedi, bàsic i avançat (que corresponen als nivells A2, B1 i B2 del MCR) de les següents llengües: àrab, català per a no catalanoparlants, espanyol per a estrangers, èuscar, grec, italià, japonès, neerlandès, portuguès, rus i xinès i, a més a més i des del curs 2012-2013, el nivell C1 per a anglès, francès i alemany.
Per tal de poder respondre a la finalitat dels ensenyaments descrita en el currículum, l'alumnat pot acreditar el seu nivell de llengua bé en règim oficial (presencial o ¿ en el cas de l'anglès- a distància mitjançant l'Institut Obert de Catalunya, bé en règim lliure, i obtenir els certificats corresponents.