La Comissió Jurídica Assessora, reunida el 20 de juny de 2019, amb la presidència del Sr.
Francesca Mas i Casanovas, amb la participació de les Sres. i els Srs.
Maria Mercè Darnaculleta i Gardella, Francesc Esteve i Balagué, Marta Franch i Saguer, Alfredo Galán Galán, Francesc Homs i Molist, Marc Marsal i Ferret, Joan Pagès i Galtés, Eva Pons i Parera, Sonia Ramos i González, Lluís Saura i Lluvià, Joan Manuel Trayter i Jiménez, i Antoni Vaquer i Aloy, i essent-ne ponent el Sr.
La Direcció General d'Agricultura i Ramaderia del Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació ha elaborat un Projecte de decret pel qual es modifica el Decret 61/2015, de 28 d'abril, sobre els productors i operadors de mitjans de defensa fitosanitària de Catalunya i les agrupacions de defensa vegetal.
La norma projectada, en la versió final, consta d'un preàmbul i vuit articles.
Amb el Projecte de decret s'adjunta una memòria general, de 31 d'octubre de 2018, que conté la justificació de la necessitat de la disposició i l'adequació als fins que es persegueixen; el marc normatiu, la relació de les disposicions afectades i la taula de vigències i derogacions resultants; la competència de la Generalitat sobre la matèria, la relació motivada de les persones i les entitats a les quals s'ha d'atorgar el tràmit d'audiència i la procedència de sotmetre l'expedient a informació pública, document que es va actualitzar el 23 de gener i el 8 de febrer de 2019.
L'expedient incorpora igualment una memòria d'avaluació, de 16 de novembre de 2018, que analitza el context i identifica les opcions de regulació, així com l'impacte de les opcions de regulació considerades, que conté els informes d'impacte pressupostari, econòmic i social, normatiu i de gènere; un apartat de comparació de les opcions de regulació considerades i un altre d'implementació, seguiment i avaluació de la norma; el test de pimes, la quantificació de càrregues administratives, un quadre d'estalvi, en termes de càrregues administratives, i una instrucció del Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient, document que també s'ha actualitzat el 23 de gener de 2019.
Així mateix, en la documentació enviada figura una memòria d'observacions i al·legacions sobre la consulta efectuada a la Taula Sectorial Agrícola, de 31 d'octubre de 2018, la primera versió, i de 23 de gener de 2019, la segona; un informe d'impacte pressupostari, de 5 de novembre de 2018, elaborat pel subdirector general de Gestió Econòmica, Contractació i Patrimoni; un informe del Servei d'Organització, de 6 de novembre de 2018, de valoració del Projecte de decret, i una versió anterior de la norma que se sotmet a dictamen.
De la documentació de l'expedient igualment es desprèn que entre el 3 i el 30 de setembre de 2018 es va dur a terme la consulta pública prèvia a l'elaboració del Projecte de decret al portal Participa, sense haver-se rebut aportacions per part de la ciutadania.
El 8 de novembre de 2018, el responsable d'Anàlisi i Coordinació de la Normativa, i l'advocada en cap del Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació, van emetre l'informe jurídic preliminar favorable sobre el Projecte de decret.
L'11 de novembre de 2018, la directora general de Pressupostos va informar favorablement sobre la disposició normativa, des del punt de vista estrictament pressupostari.
Segons la certificació del secretari del Govern de la Generalitat de Catalunya, en la sessió del Consell Tècnic del dia 20 de novembre de 2018 la iniciativa SIG18ARP1277 havia quedat vista per tal que en continués la tramitació.
Per mitjà d'oficis de 23 de novembre de 2018, es va atorgar el tràmit d'audiència a Unió de Pagesos, Joves Agricultors i Ramaders de Catalunya; federacions de Municipis de Catalunya, de Cooperatives Agràries, d'Agricultors Viveristes de Catalunya, i Catalana de DOP-IGP; Arrossaires del Delta de l'Ebre, SCCL; Càmera Arrossera del Montsià; associacions de municipis i comarques Catalanes de Multiplicadors de Cereal; Empresarial de Fruita de Catalunya; d'Almasserers i Envasadors d'Oli; de Fabricants de Pinsos; d'Empresaris Majoristes del Mercat Central de la Flor de Mercabarna; Empresarial per a l'Agricultura Ecològica, de Productors, Elaboradors, Comercialitzadors de Producció Agroalimentària Ecològica, i de les empreses de Dietéticos y Complementos Alimenticios, Agrupación de Viveristas de Agrios, SA; Grup Exportador dels Cítrics Baix Ebre-Montsià; gremis de Jardineria de Catalunya i d'Herbolaris; Apicultors i Alimentació Dietètica i Biològica de Catalunya; Mercat de la Flor i de la Planta Ornamental de Catalunya; Llotja Agropequària Mercolleida, SA; Indulleida; Unió Corporació Alimentària, SCCL; Agrolés, SCL; Consell Català de la Producció Agrària Ecològica; Aeofruse; col·legis d'Enginyers Agrònoms de Catalunya i d'Enginyers Tècnics Agrícoles i Forestals de Catalunya; Agricultura Biodinàmica d'Espanya; i els consells reguladors de les denominacions d'origen Les Garrigues, Siurana, Oli Terra Alta, Oli del Baix Ebre-Montsià, Priorat, Costers del Segre, Conca de Barberà, Pla de Bages, Catalunya, i Avellana de Reus, Consell Regulador del Cava, i Institut del Cava.
A través de l'Edicte publicat al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya (DOGC) núm. 7757, de 28 de novembre de 2018, el text normatiu es va sotmetre al tràmit informació pública.
Ni en aquest tràmit ni en el d'audiència es van presentar al·legacions.
La iniciativa es va posar en coneixement dels diversos departaments, a través del Sistema d'Informació, Gestió i Tramitació dels Documents del Govern (SIGOV), en el decurs del qual l'Oficina de Gestió Empresarial i l'Àrea de Millora de la Regulació hi va formular diverses consideracions, que han estat valorades per la direcció general impulsora de la iniciativa en dues notes, de 15 de novembre de 2018 i 17 de gener de 2019.
El secretari del Govern de la Generalitat de Catalunya va certificar que en la sessió del Consell Tècnic del dia 5 de febrer de 2019 la iniciativa SIG18ARP1277 havia quedat vista, amb caràcter previ a la sol·licitud de dictamen al Consell de Treball, Econòmic i Social de Catalunya.
En la sessió del 18 de març de 2019, el Consell de Treball, Econòmic i Social de Catalunya (CTESC) va emetre el Dictamen 2/2019, sobre la disposició normativa, en què va fer diverses observacions i recomanacions a l'articulat, que consten valorades en una nota de 20 de març de 2019.
El 8 d'abril de 2019, la tècnica, amb el vistiplau de la directora general d'Agricultura i Ramaderia, de 9 d'abril, va emetre la memòria de les observacions i les al·legacions presentades en els tràmits de consulta interdepartamental, audiència, informació pública i informes.
El 10 d'abril de 2019, la cap del Servei d'Organització de la Direcció de Serveis va emetre un informe de valoració del Projecte de decret, arran de l'entrada en vigor de la nova regulació sobre les condicions per a la posada en funcionament de la tramitació electrònica.
El mateix dia 10 d'abril de 2019, la presidenta de l'Institut Català de les Dones va emetre un informe d'impacte de gènere favorable a la proposta normativa, i va formular una recomanació, que ha estat valorada en una nota de la subdirectora general d'Agricultura i Ramaderia.
En la mateixa data, de 10 d'abril de 2019, el responsable d'Anàlisi i Coordinació de la Normativa i l'advocada en cap van emetre l'informe jurídic final, favorable a la proposta normativa, un cop analitzada la documentació i la tramitació de l'expedient i el contingut del Projecte de decret.
D'acord amb la certificació del secretari del Govern de la Generalitat de Catalunya, en la sessió del Consell Tècnic de 16 d'abril de 2019, la iniciativa SIG18ARP1277 havia quedat vista amb caràcter previ a la sol·licitud de dictamen a la Comissió Jurídica Assessora.
El dia 2 de maig de 2019 va tenir entrada en aquest òrgan consultiu la petició de dictamen, formulada per la consellera d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació, i en la sessió de 9 de maig de 2019 el Ple de la Comissió la va admetre a tràmit i en va nomenar ponent.
L'objecte del Projecte de decret és la modificació del Decret 61/2015, de 28 d'abril, sobre els productors i operadors de mitjans de defensa fitosanitària de Catalunya i les agrupacions de defensa vegetal, a fi i efecte d'introduir diverses modificacions a la regulació vigent sobre la matèria, principalment la possibilitat que les organitzacions de productors (OP) reconegudes per l'Administració puguin obtenir també el reconeixement com a Agrupació de Defensa Vegetal (ADV); i la possibilitat que es puguin realitzar certs tractaments aeris utilitzant drons, sense que es requereixi ser pilot professional.
L'objectiu de la norma, que ha estat promoguda per la Direcció General d'Agricultura i Ramaderia, és incloure a la regulació vigent les oportunitats de millora que s'han detectat a partir de l'experiència adquirida des de l'aprovació del Decret 61/2015, tant en relació amb les ADV –facilitant la incorporació de noves entitats–, com en relació amb diversos tractaments que es puguin fer amb drons –adequant els sistemes d'aplicació dels productes fitosanitaris al progrés tècnic–, i d'altres modificacions sobre tramitació telemàtica d'alguns tràmits.
En concret, de la regulació vigent, es modifica l'article 7, apartat 2; l'article 8, apartat 2; l'article 15, lletra d); l'article 19, apartat 2; l'article 21, apartat 1; l'article 24, apartat 1); i l'article 25, apartat 1.
Segons disposen l'article 8.2.b) de la Llei 5/2005, de 2 de maig, de la Comissió Jurídica Assessora, i l'article 69 de la Llei 26/2010, de 3 d'agost, de règim jurídic i de procediment de les administracions públiques de Catalunya, la Comissió Jurídica Assessora és competent per a dictaminar preceptivament sobre els projectes de reglament que es dictin per a desplegar lleis o el dret comunitari i llurs modificacions.
Com a precedent més immediat, escau esmentar que aquest òrgan consultiu va informar sobre el Decret 61/2015, de 28 d'abril –que ara es proposa modificar–, en el Dictamen 44/2015, de 12 de febrer.
És doctrina reiterada de la Comissió que, en l'examen d'un projecte de reglament o de disposició general, l'abast de la seva intervenció comporta l'estudi de la competència de la Generalitat de Catalunya, l'habilitació del Govern per a dictar la norma de què es tracta, la comprovació que s'han seguit els tràmits procedimentals i, especialment, l'anàlisi de la legalitat del contingut del projecte, així com la formulació de suggeriments sobre eventuals deficiències que caldria evitar o sobre possibles millores que caldria introduir-hi.
El títol competencial que empara la regulació normativa del Projecte de decret es troba en l'article 116 –agricultura, ramaderia i aprofitaments forestals– de l'Estatut d'autonomia de Catalunya (EAC), aprovat per la Llei orgànica 6/2006, de 19 de juliol, que, en l'apartat 1, determina la competència exclusiva que correspon a la Generalitat en matèria d'agricultura i ramaderia, i que inclou, en tot cas i entre d'altres, la regulació i el desenvolupament de l'agricultura, la ramaderia i el sector agroalimentari, i la sanitat vegetal i animal en els casos en què no tingui efectes sobre la salut humana i la protecció dels animals.
Així mateix, convé referir-se a l'article 113 i 189 de l'EAC, que disposen que correspon a la Generalitat el desplegament, l'aplicació i l'execució de la normativa de la Unió Europea quan afecta l'àmbit de les seves competències.
Per consegüent, es pot concloure que la Generalitat de Catalunya té competència per a aprovar el Projecte de decret que s'examina.
La norma sotmesa a dictamen es fonamenta en l'habilitació genèrica per a aprovar normes reglamentàries que disposa el Govern, d'acord amb el que es preveu a l'article 68.1 de l'EAC, així com en l'article 26, lletra e), i 39.1, de la Llei 13/2008, de 5 de novembre, de la presidència de la Generalitat i del Govern, que determinen que correspon al Govern la titularitat de la potestat reglamentària en l'exercici de les competències de la Generalitat.
A l'empara de l'habilitació exposada i en exercici de la potestat reglamentària en els termes indicats, el Govern es troba habilitat per a aprovar la disposició projectada, i el rang de la norma és l'adequat, tenint en compte que l'article 40 de la Llei 13/2008 preveu que les disposicions reglamentàries dictades pel Govern o pel president o presidenta de la Generalitat adopten la forma de decret.
El procediment d'elaboració del Projecte de decret s'ha d'ajustar a les previsions dels articles 61 a 70 de la Llei 26/2010, de 3 d'agost, de règim jurídic i de procediment de les administracions públiques de Catalunya, que regulen el procediment d'elaboració de les disposicions reglamentàries.
Cal tenir present, a més, que la tramitació del Projecte de decret ha d'observar les previsions de la Llei 19/2014, de 29 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern.
El projecte normatiu ha estat impulsat per la Direcció General d'Agricultura i Ramaderia, i els primers documents de l'expedient són les dues memòries, la general i la d'avaluació dels impactes, de 31 d'octubre i de 16 de novembre de 2018, respectivament, a més del precedent d'haver-se dut a terme la consulta pública prèvia a l'elaboració del text normatiu, entre les dates 3 i 30 de setembre de 2018.
Tenint en compte l'anterior, i atès el moment d'inici del procediment, cal atenir-se igualment a les previsions que conté la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques (LPAC), que va entrar en vigor el 2 d'octubre de 2016, interpretada segons la Sentència del Tribunal Constitucional 55/2018, de 24 de maig, dictada en el recurs d'inconstitucionalitat núm. 3628-2016, interposat pel Govern de la Generalitat de Catalunya, en què es va declarar que alguns preceptes (en particular, pel que fa a les previsions dels articles 129, 132 i 133 de l'LPAC) eren contraris, d'una manera total o parcial, a l'ordre constitucional de distribució de competències, i, per tant, no aplicables als procediments d'elaboració de reglaments per la Generalitat, com ha palesat la Comissió en dictàmens anteriors (175/2018, 10/2019, 103/2019 i 121/2019).
El procediment d'elaboració del Projecte de decret que s'examina s'ha ajustat a les normes acabades d'esmentar.
En la documentació de l'expedient del Projecte de decret no consta cap referència a la planificació de la norma.
L'article 132 de l'LPAC determina que les administracions han de fer públic, anualment, "un pla normatiu que contingui les iniciatives legals o reglamentàries que s'hagin d'elevar per a la seva aprovació l'any següent" (apartat primer).
I afegeix: "Una vegada aprovat, el pla anual normatiu s'ha de publicar al portal de la transparència de l'Administració pública corresponent."
Cal advertir, però, que la Sentència 55/2018 del Tribunal Constitucional ha declarat la totalitat d'aquest article contrari a l'ordre constitucional de competències i, per tant, no aplicable als procediments reglamentaris de l'Administració de la Generalitat.
Així, doncs, la Generalitat va fer constar, en el Portal de Transparència del web Govern obert, el següent: "No s'ha publicat el pla anual normatiu 2018 per la Sentència 55/2018, de 24 de maig de 2018, que declara l'article 132 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, contrari a l'ordre constitucional de competències."
Sobre aquesta qüestió, relativa a la planificació normativa, la Comissió ja ha expressat en diversos pronunciaments (dictàmens 82/2019, 89/2019 i 103/2019, entre d'altres d'anteriors) que la Sentència 55/2018, en declarar no aplicable el precepte de l'article 132 de l'LPAC, determina la referència necessària a la regulació dels instruments de planificació normativa de què es doti, si escau, la Generalitat.
En aquest sentit, cal tenir en compte que l'article 62.1 de la Llei 19/2014, de 29 de desembre, ja preveu que la iniciativa normativa s'ha d'exercir "de manera que el marc normatiu resultant sigui previsible, tan estable com sigui possible i fàcil de conèixer i comprendre per als ciutadans i els agents socials", i, en general, la planificació normativa s'ha de considerar un instrument al servei de la seguretat jurídica, tal com recullen les millors pràctiques en aquesta matèria presents en l'ordenament europeu i el dret comparat.
I és que la planificació de la potestat normativa és un instrument al servei de la seguretat jurídica, principi que no solament implica generar confiança sobre el que diu la normativa vigent, sinó també sobre l'evolució raonable de l'ordenament jurídic, tal com es reconeix d'una manera expressa en l'article 62 de la Llei catalana 19/2014, que preveu la necessitat que la iniciativa normativa s'exerceixi de tal manera que el marc normatiu resultant sigui previsible."
En el cas examinat, tot i que en la documentació incorporada a l'expedient, com ja s'ha avançat, no consta cap referència a la planificació de la norma, atès que en el moment d'iniciar-se el procediment, l'any 2018, no hi havia cap pla normatiu aprovat, es constata que el Projecte de decret objecte de dictamen està inclòs en el Pla normatiu corresponent als anys 2019-2020, publicat en el Portal de la Transparència de la Generalitat, en l'apartat relatiu a les iniciatives normatives en tràmit.
L'expedient normatiu tramès a aquest òrgan consultiu està indexat i foliat i els documents que s'hi incorporen estan datats i signats pels òrgans competents per a emetre'ls, de manera que es compleix el mandat formal previst per l'article 63 de la Llei 26/2010.
De conformitat amb l'article 64.1 de la Llei 26/2010, l'expedient incorpora una memòria general i una memòria d'avaluació d'impacte de les mesures proposades, que, en la primera versió, i com ja s'ha avançat en els paràgrafs precedents, porten data de 31 d'octubre de 2018 i de 16 de novembre de 2018, respectivament.
La memòria general, en la darrera versió –de 8 de febrer de 2019–, i llevat del que es dirà més endavant, conté el que exigeix l'article 64.2 de la Llei 26/2010.
El primer apartat és la justificació de la necessitat de la disposició i l'adequació als fins que es persegueixen, on s'exposa, entre d'altres, que a la regulació vigentles organitzacions de productors (OP), que són entitats associatives, no poden ser reconegudes com a agrupacions de defensa vegetal (ADV), cosa que es modifica en el sentit de possibilitar que les OP puguin obtenir també el reconeixement com a ADV, encara que siguin entitats amb ànim de lucre.
També justifica els canvis operats en la documentació que s'ha d'adjuntar a la sol·licitud d'inscripció en el Registre oficial regulat en l'article 7, i l'ampliació d'alguns tractaments aeris que es poden fer amb drons i sense necessitat que la persona que els comandi sigui pilot comercial d'avió o helicòpter.
Conté igualment els apartats sobre el marc normatiu; la relació de les disposicions afectades i la taula de vigències i derogacions resultants; la competència de la Generalitat sobre la matèria; la relació motivada de les persones i les entitats a les quals s'ha d'atorgar el tràmit d'audiència; i la procedència de sotmetre l'expedient a informació pública.
De la memòria inicial es van suprimir les referències a la modificació dels articles 18 i connexos del Decret vigent, que incloïen l'aplicació de la regulació a les persones físiques que, sense domicili legal a Catalunya, haguessin obtingut el reconeixement d'aplicador o manipulador de productes fitosanitaris expedits per un altre estat de la UE, fruit d'haver-se atès les observacions de l'Àrea de Millora de la Regulació, en els termes fets constar a la Nota valorativa de 17 de gener de 2019.
En aquest sentit, la memòria inicial incorporava la Instrucció del Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient, de 20 de maig de 2016, per al reconeixement dels carnets o certificats per a l'aplicació i manipulació de productes fitosanitaris expedits per altres estats membres; Instrucció que estava en relació amb les modificacions que figuraven al text inicial i que s'han suprimit en la versió final de la norma sotmesa a dictamen.
En relació amb el contingut de la memòria general, i per bé que compleix el que es determina legalment, es troben a faltar en la versió final els comentaris i valoracions pertinents sobre les modificacions dels articles que actualitzen les referències als portals corporatius per a obtenir els formularis de tramitació i la incorporació de la tramitació telemàtica (articles 1, 4, 5, 6 i 8 del text sotmès a dictamen), que sí que han estat valorats, en canvi, en l'informe jurídic final.
En d'altres ocasions, la Comissió ja ha determinat que en la memòria general s'ha d'exposar, d'una manera completa, la justificació de la necessitat de la disposició, i ha insistit en la necessitat de motivar i justificar les opcions normatives adoptades amb rigor i d'una manera substancial (dictàmens 284/2016, 152/2017, 150/2018 i 112/2019).
Així, i malgrat que la justificació es pot inferir a partir del contingut d'altres documents de l'expedient, la memòria general s'hauria de completar i d'actualitzar, a fi i efecte que inclogui una justificació de la necessitat de la disposició i l'adequació als fins que es persegueixen, de tot el contingut del Projecte de decret.
La memòria d'avaluació d'impacte de les mesures proposades, en la segona i darrera versió –de 23 de gener de 2019– analitza el context i identifica les opcions de regulació, amb un primer apartat d'identificació del problema, d'establiment dels objectius –on s'assenyala que es pretén facilitar la incorporació de noves entitats com a associacions de defensa vegetal, i adequar els sistemes d'aplicació dels productes fitosanitaris al progrés tècnic–, i d'identificació de les opcions de regulació; un segon apartat d'anàlisi de l'impacte de les opcions de regulació considerades, que conté l'informes d'impacte pressupostari, on es destaca que la nova normativa no comportarà despesa addicional en el pressupost del Departament, perquè es preveu que hi hagi un percentatge molt reduït de sol·licituds, que són perfectament assumibles amb el personal actual; l'informe d'impacte econòmic i social, que remarca els aspectes positius de les mesures que s'adopten; l'informe d'impacte normatiu, que identifica, en un document adjunt, les càrregues administratives que comporta el Projecte de decret, que no s'incrementen; i l'informe d'impacte de gènere, el qual, i malgrat l'absència de determinació expressa en la Llei 26/2010 (article 64.3.d), té consegüentment com a finalitat avaluar la norma projectada des de la perspectiva de gènere.
Així es concreta en l'Acord del Govern de la Generalitat de 19 de maig de 2009, pel qual s'aproven les directrius sobre el contingut de l'expedient i el procediment d'elaboració de disposicions de caràcter general.
En aquest acord, en efecte, en relació amb l'informe d'impacte de gènere, s'afirma el següent: "L'informe ha d'analitzar l'impacte de gènere de la disposició projectada i, si escau, proposar les modificacions oportunes.
Des d'un punt de vista formal, l'anàlisi té la finalitat de detectar l'ús androcèntric del llenguatge i la utilització de termes que comportin discriminacions per raó de gènere; des d'una vessant material, es tracta de valorar la incidència de les mesures proposades tenint en compte el principi d'igualtat d'oportunitats entre dones i homes, en aplicació de la transversalització de gènere."
En el supòsit que s'examina, l'informe assenyala que el Servei d'Organització ha indicat que no s'ha detectat cap ús sexista del llenguatge.
El document finalitza amb un apartat de comparació de les opcions de regulació considerades i un altre d'implementació, seguiment i avaluació de la norma; i dos annexos, configurats pel test de pimes, i la quantificació de les càrregues administratives, que, entre d'altres quadres, n'incorpora un que quantifica l'estalvi en termes de càrregues administratives.
A la documentació de l'expedient figura una altra memòria d'observacions i al·legacions, de 23 de gener de 2019, en relació amb la consulta efectuada a la Taula Sectorial Agrícola (hi ha una primera versió del document de 31 d'octubre de 2018), en què s'accepta una observació i es justifica un canvi en el redactat de l'article 24.1 (article 7 del text objecte de dictamen).
Consten incorporats a l'expedient els informes exigits legalment, en particular:
Els informes jurídics emesos per la unitat departamental (art. 65 de la Llei 26/2010 i art. 4.1.a) de la Llei 7/1996, de 5 de juliol, d'organització dels serveis jurídics de la Generalitat de Catalunya).
L'informe jurídic preliminar, de 8 de novembre de 2018, en els primers apartats analitza el marc competencial i normatiu, i el contingut de les modificacions que s'introduïen inicialment al Projecte de decret, en particular, la referida a la modificació de l'article 18 –que comportava també la de l'article 2.2.a), 4.d) i 19.1– del Decret 61/2015, per a possibilitar que els ciutadans d'altres països de la UE que compleixin amb els requisits poguessin obtenir el carnet d'aplicador i manipulador de productes fitosanitaris; modificació que ha estat suprimida en el text normatiu final sotmès a dictamen, com ja s'ha assenyalat en els apartats precedents.
Així mateix, l'informe fa una anàlisi de la documentació que integra l'expedient i la seva tramitació, on s'assenyala que el text es va sotmetre a consulta pública prèvia, de conformitat amb el previst en l'article 133.1 de la Llei 39/2015, sense que s'hi haguessin presentat observacions, i que igualment va ser objecte de consulta a la Taula Sectorial Agrícola, on es van fer observacions, que han estat valorades.
I com a darrer apartat, analitza el text del Projecte de decret.
L'informe jurídic final, de 10 d'abril de 2019, que, després d'analitzar el marc competencial i normatiu, es refereix al contingut del Projecte de decret en la versió final sotmesa a dictamen, on es detallen les modificacions que conté respecte el Decret vigent, tot remarcant que la normativa europea d'aplicació –el Reglament 1308/2013– amplia l'àmbit de les OP, no circumscrivint-les a les fruites i hortalisses, per la qual cosa considera correcta la remissió en genèric a les OP, en previsió que en un futur se'n puguin reconèixer d'altres de diferents, exposa, així mateix, els canvis operats en diversos articles a proposta de l'Oficina de Gestió Empresarial, amb la finalitat d'actualitzar-ne el redactat; i també avalua la supressió de la modificació dels articles 2 i 18 arran de les al·legacions formulades des de l'Àrea de Millora de la Regulació.
Conté, així mateix, un apartat de documentació que integra l'expedient i de tramitació del Projecte; i un darrer en què s'analitza el text, article per article.
Els altres informes de l'expedient són un primer informe pressupostari del Projecte de decret, de 5 de novembre de 2018, elaborat pel subdirector general de Gestió Econòmica, Contractació i Patrimoni, que determina que l'entrada en vigor del text no comporta despesa addicional en els pressupostos del Departament; i el de la Direcció General de Pressupostos, d'11 de novembre de 2018, en sentit favorable al Projecte de decret, des del punt de vista estrictament pressupostari.
L'informe del Servei d'Organització, de 6 de novembre de 2018, de valoració del Projecte de decret, en què s'assenyalava que no s'hi havia detectat que es fes un ús sexista del llenguatge.
El Dictamen 2/2019 emès pel CTESC, sobre la disposició normativa, en què va fer una observació al preàmbul i quatre a l'articulat.
El contingut del dictamen ha estat valorat en una nota de 20 de març de 2019, que va entendre procedent acceptar-les totes i incloure-les al Projecte de decret.
L'informe de 10 d'abril de 2019, de la cap del Servei d'Organització de la Direcció de Serveis, en què s'afirma que l'entrada en vigor de la nova regulació sobre les condicions per a la posada en funcionament de la tramitació electrònica (Ordre PDA/20/2019, de 14 de febrer), ha comportat una ampliació dels subjectes obligats a relacionar-se electrònicament amb l'Administració, per la qual cosa proposa adaptar els articles afectats del Decret 61/2015 (articles 7.2, 18.3, 19.2, 21.1 i 25.1), a aquella nova situació.
L'informe de l'Institut Català de les Dones, del mateix dia 10 d'abril de 2019, en què es va informar favorablement sobre el Projecte i, en base a la Guia d'usos no sexistes de la llengua en els textos de l'Administració de la Generalitat de l'any 2011, es va recomanar que en comptes d'esmentar "carnet d'aplicador/a i manipulador/a de productes fitosanitaris", es fes referència a "carnet de persona aplicadora i manipuladora de productes fitosanitaris", recomanació que no ha estat atesa, segons s'ha justificat a la nota de 15 d'abril de 2019.
Participació ciutadana i transparència
Amb caràcter previ a l'elaboració de la disposició normativa, es va dur a terme la consulta pública prèvia de l'article 133 de l'LPAC –a través del portal Participa–, entre els dies 3 i 30 de setembre de 2018, tal com s'assenyala, entre d'altres, en l'informe jurídic final, que va fer constar que no s'hi havien presentat observacions.
De la documentació de l'expedient resulta igualment que el Projecte es va sotmetre a consulta prèvia de la Taula Sectorial Agrícola, i a consulta interdepertamental, a través del Sistema d'Informació, Gestió i Tramitació dels Documents del Govern (SIGOV).
Durant el tràmit atorgat, l'Oficina de Gestió Empresarial va presentar un escrit en què va fer una sèrie de propostes amb la finalitat d'actualitzar el redactat dels articles sobre els portals corporatius per a l'obtenció dels formularis de tramitació.
Les propostes van ser totes acceptades i modificats els articles pertinents, en els termes que figuren a la nota de 15 de novembre de 2018.
En el tràmit de consulta interdepartamental, l'Àrea de Millora de la Regulació, a través d'un correu electrònic, hi va formular diverses consideracions, valorades per la direcció general impulsora de la iniciativa en la nota de 17 de gener de 2019, que va suposar excloure del text sotmès a dictamen la modificació que tenia a veure amb l'aplicació de la regulació normativa també als ciutadans d'altres estats membres de la UE que manipulessin algun producte fitosanitari d'ús professional dins del territori de Catalunya.
I pel que fa al tràmit de participació ciutadana en l'elaboració de les normes que preveu l'article 69.1 de la Llei 19/2014, de 29 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern, no consta dut a terme ni tampoc no se'n fa cap referència, ni en l'informe jurídic final ni en cap altre document de l'expedient.
En aquests supòsits, la Comissió ja ha recordat en pronunciaments anteriors, com és el cas dels dictàmens 10/2019 i 27/2019, que, per al supòsit de no dur-se a terme, a la memòria general es realitzi una exposició de les raons que justifiquen que, en cada cas concret, no s'hagi efectuat.
Segons resulta de la documentació de l'expedient, el tràmit d'audiència s'ha atorgat a les entitats assenyalades en l'antecedent 9 del Dictamen; i el Projecte de decret s'ha sotmès igualment al tràmit d'informació pública, per mitjà de l'Edicte publicat al DOGC de 28 de novembre de 2018.
En el decurs dels tràmits atorgats, consta que no es van formular al·legacions.
Per a valorar els informes de l'expedient, i en compliment del que es preveu en l'apartat 5 de l'article 64 de la Llei 26/2010, el 8 d'abril de 2019 es va elaborar la memòria de les observacions i les al·legacions presentades en els tràmits de consulta interdepartamental, audiència, informació pública i informes.
I, com a darrer aspecte, pel que fa a les obligacions de publicitat activa de la Llei 19/2014, es constata que al web del Departament figura, com a disposició en tràmit, el Projecte de decret, amb la documentació que s'ha mantingut actualitzada d'una manera permanent fins a la data 26 d'abril de 2019, cosa que permet afirmar que s'ha satisfet l'obligació de difondre la informació que assenyala la normativa de transparència, article 10, lletres c) i d), de la Llei 19/2014, de 29 de desembre, i que s'ha donat a conèixer a la ciutadania el procediment normatiu, l'estat de la tramitació i la data de l'actualització, així com les memòries i altres documents justificatius de la tramitació.
D'acord amb tot l'anterior, cal concloure que el Projecte conté la documentació preceptiva escaient i s'ha tramitat correctament des de la perspectiva de la legalitat vigent.
Observacions sobre el contingut del Projecte de decret
No s'han detectat problemes de legalitat en la norma objecte de dictamen; i les referències normatives del text han resultat totes correctes.
Pel que fa al preàmbul de la disposició, i tal com la Comissió ha proposat en altres dictàmens relatius a disposicions generals, cal que s'hi incorpori, com a primer paràgraf, una menció a l'EAC i a les competències estatutàries que en fonamenten la regulació.
Així es va fer en el Decret vigent que es proposa modificar, on s'esmenta, en primer terme, la competència estatutària de l'article 116.1 de l'EAC.
I també convindria motivar amb una mica més d'extensió la necessitat d'introduir les modificacions que s'assenyalen i la normativa en què es basa, a fi de completar el contingut del preàmbul i que pugui complir amb les finalitats que li són pròpies; identificar l'objecte, l'objectiu i el que es persegueix amb la nova regulació.
L'apartat 3r del preàmbul conté una valoració específica de l'adequació de la disposició normativa als principis de bona regulació que es preveuen en l'article 62 de la Llei 19/2014.
Com ja es va dir en el Dictamen 121/2019, i atès el principi de proporcionalitat, la justificació de l'adequació de la iniciativa normativa als principis de bona regulació serà exigible amb una extensió i intensitat variables, en funció del contingut i del caràcter de cada iniciativa normativa.
En el supòsit que ara s'examina, el preàmbul justifica d'una manera suficient que la modificació resulta necessària, eficaç i proporcionada en els seus objectius, que proporciona seguretat jurídica i que compleix els principis de transparència i eficàcia, i remarca que respon als principis de bona regulació.
I, quant als dos darrers paràgrafs, i per bé que sigui correcta la fórmula "vist/d'acord" en relació amb la intervenció de la Comissió, en aquest cas, i com que no es formulen observacions essencials, ha de ser "d'acord", de conformitat amb l'article 38.1 del Reglament d'organització i funcionament de la Comissió, s'observa que s'ha de modificar la referència al dictamen del CTESC, en el sentit de fer constar "amb el dictamen previ" o similar, com així s'ha pronunciat la Comissió en ocasions anteriors, en què ha dit que la fórmula "d'acord" està reservada a la intervenció de la Comissió.
En el Dictamen 176/2018 es va dir el següent:
«Convé recordar que aquesta formulació "vist/d'acord" s'ha de reservar al dictamen de la Comissió Jurídica Assessora, atès que així ho estableix expressament la seva llei reguladora (article 13.2 de la Llei 5/2005, de 2 de maig).
En aquest sentit, com ja s'ha dit, entre d'altres, en els dictàmens 134/2017, 180/2017, 237/2017 o 299/2017, es recomana que se substitueixi la fórmula "D'acord amb el dictamen del Consell de Treball, Econòmic i Social de Catalunya", per la fórmula "Amb el dictamen del Consell de Treball, Econòmic i Social de Catalunya", a fi d'evitar confondre la referència esmentada amb el "vist/d'acord" que sí que ha d'existir necessàriament en relació amb la intervenció de la Comissió.»
Quant al Projecte de decret objecte de dictamen, i sens perjudici dels comentaris que ja consten, en particular, en l'informe jurídic final –que analitza el contingut de cadascun dels articles–, se'n remarquen els aspectes següents:
Article 1, que modifica l'apartat 2 de l'article 7 del Decret vigent, que determina, com a única forma de presentar la sol·licitud d'inscripció, la presentació telemàtica al portal únic per a les empreses, i suprimint les referències que el text vigent fa a la formalització en un imprès normalitzat i a la presentació en les oficines que s'indiquen.
En aquest apartat se citen i s'identifiquen d'una manera específica dos webs.
Sobre això, en el Dictamen 337/2017, ja es va dir que "des d'un punt de vista de tècnica normativa [...] la inclusió d'un lloc web en un text normatiu el fa part de la norma i, per tant, la modificació de l'adreça del lloc web requeriria la modificació del reglament.
Atenent aquesta consideració, se suggereix que, en la redacció de l'article 8.1.b) i c), només figuri la indicació que es pot accedir al portal únic mitjançant els llocs web corresponents."
I en el posterior Dictamen 281/2018, i en un sentit molt similar, es va disposar que "En relació amb aquesta qüestió, la Comissió considera que, si bé són admissibles els enllaços a webs per a qüestions merament informatives, no succeeix així en relació amb aquells aspectes de les cartes de serveis que afecten els deures de l'Administració i els drets dels ciutadans.
I és que, tal com ha indicat aquesta Comissió en d'altres ocasions, s'ha de procurar evitar mencions expresses a llocs webs que, en cas de modificar-se, requereixin la modificació del reglament."
La circumstància anterior igualment seria vàlida per als articles 4, 5, 6 i 7 del text objecte de consulta.
Article 2, que modifica l'apartat 2 de l'article 8 del Decret 61/2015.
La modificació es limita a suprimir el paràgraf 2n de l'apartat, que afegia que "Aquesta comunicació no és necessària si l'interessat ha aportat a la comunicació prèvia la llicència d'activitat atorgada per l'ajuntament."
La justificació d'aquesta supressió –proposada a partir d'haver-se detectat una errada–, es troba comentada a la memòria general i en l'informe jurídic final, que la considera ajustada a dret, en el sentit que la precisió que ara se suprimeix entrava en contradicció amb el vigent article 7 de la regulació, sobre la documentació que calia adjuntar a la sol·licitud d'inscripció al Registre; criteri que la Comissió comparteix.
Article 3, que modifica l'apartat d) de l'article 15 de la regulació en vigor.
La menció que es fa en relació amb les "Persones que estan en possessió del títol i la llicència de pilot comercial d'avió o helicòpter " s'ha substituït per la referència a la "Persona que realitza tractaments fitosanitaris" des d'aeronaus o mitjançant aeronaus.
Articles 4 i 5, pels quals, respectivament, es modifica l'apartat 3 de l'article 18 de la vigent disposició, sobre la sol·licitud d'expedició del carnet, i l'apartat 2 de l'article 19 del Decret vigent, sobre la sol·licitud de renovació del carnet.
Per al supòsit de subjectes obligats a relacionar-se electrònicament amb l'Administració, se substitueix la presentació presencial de l'imprès normalitzat a les dependències corresponents, per la presentació per mitjans telemàtics; i per al supòsit de subjectes no obligats, es pot presentar d'ambdues maneres.
Article 6, que modifica l'apartat 1 de l'article 21 del Decret vigent, en el sentit de substituir la presentació d'un imprès normalitzat per la presentació telemàtica de la sol·licitud, a fi d'obtenir el reconeixement com a persona assessora en gestió integrada de plagues.
En la modificació de l'apartat 1 de l'article 24 del Decret vigent, s'ha afegit la referència final a les "Organitzacions de Productors que hagin estat reconegudes per l'Administració en compliment del que estableix la normativa europea d'aplicació", en comptes de remetre's al fet "que estiguin inscrites en els registres corresponents", que s'ha suprimit.
El redactat final va tenir en compte l'observació formulada arran de la consulta a la Taula Sectorial Agrícola, en els termes fets constar en la memòria d'observacions i al·legacions, de 23 de gener de 2019.
El contingut de la modificació també es troba suficientment justificat en l'informe jurídic final; interpretació i motivació amb la qual la Comissió es mostra conforme.
Article 8, que modifica l'apartat 1 de l'article 25 del Decret 61/2015.
Com en el supòsit de l'article 6, se substitueix la presentació d'un imprès normalitzat per la presentació telemàtica de la sol·licitud, a fi d'obtenir el reconeixement com a ADV.
I en darrer lloc, i com la Comissió ja ha disposat en ocasions anteriors (dictàmens 26/2019, 73/2019 i 89/2019), tenint en compte que el Projecte no conté cap previsió relativa a la vacatio legis, resulta d'aplicació l'article 111-10 del Codi civil de Catalunya, d'acord amb el qual "Les lleis de Catalunya entren en vigor una vegada han transcorregut vint dies des del dia en què han estat publicades íntegrament en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya [...]".
Un cop valorades les observacions efectuades en aquest Dictamen, la consellera d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació pot sotmetre a l'aprovació del Govern el Projecte de decret pel qual es modifica el Decret 61/2015, de 28 d'abril, sobre els productors i operadors de mitjans de defensa fitosanitària de Catalunya i les agrupacions de defensa vegetal.