projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El 3 de juliol es va dur a terme la jornada tècnica en línia Salmonella en productes carnis crus curats, un perill sota control? en la que membres de la Sub-direcció general de Seguretat Alimentària i Protecció de la Salut van presentar els resultats del Programa específic de verificació dels autocontrols a establiments carnis, que es va realitzar durant els anys 2018 i 2019 a més de 200 establiments del sector càrnic de Catalunya.
L'objectiu del programa era avaluar els autocontrols dels establiments elaboradors de productes carnis crus curats en relació amb el perill de la salmonel·la i realitzar una presa de mostres en cada actuació per valorar el risc de la salmonel·la associat a aquests productes (fuets, llonganisses, xoriços...).
A la jornada es van presentar els resultats de les actuacions de control oficial i de la presa de mostres realitzada a 210 establiments elaboradors, 13 sales de desfer i 14 escorxadors de porcí.
En el 7,3% dels establiments visitats es van detectar mostres amb salmonel·la.
Pel que fa als autocontrols, es va observar que fins el 60% dels establiments mostraven algun tipus de deficiència en el seu sistema d'autocontrol i que al voltant del 25% mostraven no conformitats importants.
Per corregir la situació es necessari que les empreses elaboradores reforcin els seus sistemes d'autocontrol i, en aquest sentit, la sessió pretenia informar dels resultats de les actuacions portades a terme durant l'execució del programa per incrementar el coneixement i insistir en la necessitat de millorar els autocontrols d'aquests establiments per minimitzar el risc de salmonel·la.
Pel que fa referència al control oficial, amb aquesta informació es volia donar a conèixer les actuacions realitzades pels nostres inspectors amb l'objectiu de millorar l'orientació de les seves actuacions de control oficial.
Covid-19 i seguretat alimentària
El passat 3 de juny, es va celebrar la segona edició del Fòrum Barcelona Seguretat Alimentària (BSA) amb el lema "Seguretat Alimentària i COVID-19: lliçons apreses", en aquesta ocasió en format digital.
L'entorn d'incertesa ha obligat a anar construint solucions en funció de com evolucionava el coneixement sobre el virus i els canvis en el consum motivats pel confinament.
El certamen es va centrar en analitzar Com s'ha adaptat la cadena alimentària a la COVID-19 per assegurar el subministrament d'aliments segurs al consumidor?, i va comptar amb l'exposició de representants de diversos àmbits:
José Juan Rodríguez Jerez, Catedràtic de Nutrició i Bromatologia de la UAB, en referència a la relació entre el virus SARS-CoV-2 i la seguretat alimentària va afirmar que el virus SARS-CoV-2 no és un problema alimentar i, el problema és per contacte directe entre persones, de manera que cal prestar especial atenció en els manipuladors d'aliments.
Elena Beltran, responsable de R + D de Sant Dalmai, la principal lliçó que ha après d'aquesta situació és que el més important són les persones.
Amb l'objectiu de protegir les persones, treballadors i consumidors, han incrementat les mesures de neteja i desinfecció.
Maria José Sardoy, responsable de Qualitat i Seguretat Alimentària de Plusfresc, ha exposat com s'ha hagut d'adaptar la distribució, principalment supermercats, per donar resposta a aquesta situació de crisi en el menor temps possible i protegir els clients i treballadors del virus.
Carme Chacón, Subdirectora General de Seguretat Alimentària i Protecció de la Salut de Departament de Salut de la Generalitat de Catalunya ens explica que el sector ha patit altres crisis com la de les vaques boges i les dioxines que han ajudat a poder fer front a aquesta pandèmia.
L'administració ha elaborat documents i protocols per ajudar a al sector a adaptar-se i garantir que els aliments que es posen a disposició del consumidor són segurs.
El BSA està impulsat pel Departament de Salut de la Generalitat de Catalunya, la UAB (Universitat Autònoma de Barcelona), l'IRTA (Institut de Recerca i Tecnologia Agroalimentàries) i les empreses Bioser i ITRAM Higiene, que a més de participar en l'organització també l'han patrocinat.
La propera edició tindrà lloc el dia 7 de juny de 2021, Dia Mundial de la Seguretat Alimentària, al World Trade Center de Barcelona.
En data 8 de juny de 2020, s'ha publicat al Diari Oficial de la Unió Europea L 178, el Reglament (UE) 2020/749 de la Comissió de 4 de juny de 2020 que modifica l'annex III del Reglament (CE) núm. 396/2005 de el Parlament Europeu i de Consell pel que fa als límits màxims de residus de clorat en determinats productes.
Mitjançant aquesta norma, es modifica la part A de l'annex III del Reglament (CE) núm. 396/2005, per establir uns límits màxims de residus (LMR) temporals per al clorat en determinats aliments, d'acord amb el principi ALARA («tan baixos com sigui raonablement possible»; As low as reasonably Achievable per les sigles en anglès).
El clorat és un anió de sals de clor, derivat de l'àcid clòric, que pot estar presents en els aliments com a contaminant.
La presència de residus de clorat en els aliments es deu a que és un subproducte residual resultant de l'ús de desinfectants de clor en el processament d'aliments i aigua potable.
En el passat havien estat autoritzats com a substància activa per a productes fitosanitaris, però actualment a la Unió Europea (UE) no s'accepta cap tipus d'ús amb aquesta finalitat.
Per tant, en aquest cas concret del clorat, en què els residus no procedeixen de l'ús de plaguicides sinó que resulten de l'ús de solucions a base de clor en la transformació d'aliments i en el tractament de l'aigua potable, la Comissió ha establert que els límits màxims han de fixar-se en nivells «tan baixos com sigui raonablement possible» (principi ALARA), aplicant bones pràctiques de fabricació al temps que es garanteix poder seguir usant bones pràctiques d'higiene.
Aquest enfocament garanteix que, en la mesura del possible, els explotadors d'empreses alimentàries apliquin les mesures de prevenció i reducció dels nivells de clorat en els aliments per tal de protegir la salut pública, però té també en compte la necessitat de garantir la seguretat microbiològica dels aliments.
Els LMR temporals del clorat d'acord amb el principi ALARA es basen en el percentil 95 de les dades de presència de la substància, tenint en compte l'ús, en la transformació d'aliments, d'aigua potable tractada legítimament.
Els aliments pels qual s'ha fixat un LMR temporal pertanyen als següents grups de productes: fruites fresques o congelades; fruits amb pela; hortalisses fresques o congelades; lleguminoses seques; llavors i fruits oleaginosos; cereals; te, cafè, infusions, cacau i garrofes; llúpol; espècies; plantes sucreres; productes d'origen animal: animals terrestres; productes d'origen animal: peix, productes de peix i altres productes alimentaris marins i d'aigua dolça; productes o parts de productes utilitzats exclusivament en l'alimentació animal i productes alimentaris transformats.
Aquests LMR temporals del clorat es revisaran com a molt tard el 8 de juny de 2025.
La Comissió Europea ha publicat una comunicació amb directrius sobre els sistemes de gestió de la seguretat alimentària per a les activitats de la venda al detall del sector de l'alimentació, inclosa la donació d'aliments.
Les presents directrius tenen l'objectiu de facilitar i harmonitzar l'aplicació dels requisits de la Unió Europea (UE) per a un sistema de gestió de la seguretat dels aliments (SGSA) amb la funció central d'efectuar anàlisi de perills per a les següents activitats del comerç al detall: carnisseries, botigues de comestibles, fleques, peixateries, gelateries, centres de distribució, supermercats, restaurants, serveis de càtering i bars.
Els explotadors de les empreses alimentàries han de garantir, mitjançant la implantació d'autocontrols basats en la metodologia de l'anàlisi de perills i punts de control crític (APPCC), que els productes que elaboren, transformen o distribueixen són segurs.
Els requisits higiènics generals, juntament amb els requisits higiènics específics disposats en els Reglaments (CE) 852/2004 i 853/2004 respectivament, es consideren programes de prerequisits (PPR) que, juntament amb els procediments basats en els principis de l'APPCC, han de donar lloc a un SGSA integrat per a cada empresa alimentària.
En determinades empreses alimentàries no és possible identificar punts de control crític i, en alguns casos, les pràctiques higièniques correctes (els requisits higiènics generals i específics abans esmentats) poden reemplaçar el seguiment de punts crítics.
Els establiments de venda al detall del sector de l'alimentació (com els restaurants, les carnisseries, les fleques, les empreses de càtering, les botigues de queviures, els bars, etc.) solen ser petites empreses que no tenen els coneixements científics i els recursos necessaris per a efectuar anàlisis de perills com a part de la seva obligació d'aplicar un SGSA.
La donació de productes alimentaris sol produir-se a nivell del comerç al detall, i l'anàlisi de perills ha de contemplar i, si és possible, determinar els perills addicionals derivats d'aquesta activitat.
Al 2016 la Comissió va publicar una Comunicació que abarca les recomanacions contingudes en l' Informe general sobre l'estat d'aplicació de sistema APPCC a la UE i àmbits de millora elaborat per l'antiga Oficina Alimentària i Veterinària (OAV) de la Direcció General de Salut i seguretat Alimentària de la Comissió, l'any 2015, sense referir-se a cap activitat en concret.
La Comissió va sol·licitar a l'Autoritat Europea de Seguretat Alimentària (EFSA) que formulés recomanacions sobre enfocaments d'anàlisi de perills per als establiments de venda al detall.
Tots aquests documents han servit per elaborar aquestes directrius.
L'acreditació garanteix la seguretat alimentària
El 9 de juny se celebra el Dia Mundial de l'Acreditació (# WAD2020).
El tema d'aquest any posa en valor en com l'acreditació garanteix la seguretat alimentària, dona fiabilitat i augmenta la confiança dels consumidors, proveïdors, compradors i de l'autoritat competent que realitza el control oficial dels productes, garantint així la qualitat i seguretat dels aliments.
Dins de la seguretat alimentària, els serveis analítics són una eina imprescindible com a suport per a la gestió i l'avaluació del risc en protecció de la salut, ja que permeten identificar i quantificar objectivament els agents químics, microbiològics i físics presents en els aliments, l'aigua i el medi ambient.
Així mateix, també ho són per a l'avaluació i la vigilància de les malalties infeccioses, transmissibles, cròniques i genètiques.
L'acreditació per la norma UNE-EN ISO/IEC 17025, tant dels laboratoris que realitzen l'autocontrol en la indústria alimentària, com dels laboratoris de control oficial ha estat un punt clau en la generació de confiança i en la garantia de la seguretat alimentària.
Cal destacar que una part important dels processos de presa de decisions per garantir la seguretat alimentaria, es basen en resultats analítics dels laboratoris i altres activitats com control i inspecció.
Els resultats obtinguts han de ser tècnicament fiables i a més s'ha de poder demostrar la fiabilitat en qualsevol moment fent servir proves amb validesa i acceptació internacional.
És per això, que cada vegada més, la industria alimentària acredita els seus laboratoris d'autocontrol.
Pel que fa al control oficial, les autoritats competents només poden designar per a realitzar control oficial a laboratoris acreditats segons la norma UNE-EN ISO/IEC 17025.
A Catalunya disposem d'una xarxa de laboratoris de salut pública integrada pels laboratoris de l'Agència de Salut Pública de Catalunya (ASPCAT) a Girona, a Lleida, a Tarragona i a Tortosa, i pel laboratori de l'Agència de Salut Pública de Barcelona (ASPB), tots ells acreditats per aquesta norma UNE-EN ISO/IEC 17025 des de fa més de 20 anys, durant els quals han donat seguretat en totes les actuacions de control oficial i han generat confiança i suport a la indústria alimentària.
El seu àmbit d'actuació conjunt cobreix la totalitat de les necessitats actuals del control oficial i abasta tot el territori de Catalunya.
El Dia Mundial de l'Acreditació és una iniciativa global establerta per les organitzacions internacionals d'acreditacions ILAC i IAF.
Informe del Comitè científic de l'AESAN
L'Agència Espanyola de Seguretat Alimentària i Nutrició (AESAN) ha publicat al núm. 31 de la Revista del seu Comitè Científic, un informe sobre l'impacte del consum d'aliments "ultra-processats" en la salut dels consumidors.
En l'actualitat no hi ha una norma legal que estableixi una definició específica per al concepte d'aliment ultra-processat, però l'intent de millores en polítiques de salut pública ha donat lloc a l'aparició de diferents sistemes de classificació dels aliments en funció del seu grau de processament.
Les definicions proposades per alguns d'aquests sistemes de classificació han generat certa controvèrsia científica, ja que en alguns casos la definició fa referència al tipus i grau de processament que pateixen els aliments, mentre que en altres casos considera la seva formulació i composició.
Donada la imprecisió legal dels termes, i la necessitat de conèixer en profunditat i definir amb precisió aquests conceptes per al disseny de polítiques públiques, l'AESAN va sol·licitar al seu Comitè Científic un informe sobre l'impacte del consum d'aliments "ultra-processats" en la salut dels consumidors.
L'informe fa una revisió de les evidències publicades sobre el concepte d'aliment ultra-processat, els sistemes de classificació dels aliments segons el seu grau de processament i l'efecte del seu consum en la salut.
Font: Agència Espanyola de Seguretat Alimentària (AESAN)
En data 9 de juny 2020 s'ha publicat l'informe conjunt FAO/OMS de la reunió d'experts sobre intoxicació per ciguatera celebrada a Roma del 19 al 23 de novembre de 2018.
La ciguatera és un tipus d'intoxicació alimentària produïda pel consum de peix que conté ciguatoxina.
Aquest informe inclou una avaluació completa de les ciguatoxines conegudes fins al moment (avaluació toxicològica i avaluació de l'exposició) i la seva distribució geogràfica, congèneres i mètodes de detecció d'aquestes toxines.
En l'elaboració d'aquest informe han participat experts del projecte EuroCigua, procedents de diversos països com són Espanya, Alemanya, França i Japó.
El projecte EuroCigua, està coordinat per l'AESAN i cofinançat per l Autoritat Europea de Seguretat Alimentària (EFSA), participen 14 institucions europees de sis Estats membres, inclosa Espanya.
Aquest projecte s'esmenta com de referència per a la caracterització del risc de la ciguatera a Europa.
El 2015, la FAO va organitzar una reunió interinstitucional per estudiar la intoxicació per ciguatera com una amenaça creixent per a la innocuïtat dels aliments.
En aquesta reunió es va definir un pla d'acció i es va determinar la necessitat d'assessorament científic a nivell internacional.
A la 32a reunió de Comitè del Codex sobre Pesca i Productes Pesquers (2016), les nacions de el Pacífic van plantejar aquesta intoxicació com una malaltia que afectava cada vegada més a regions tropicals i subtropicals de l'Oceà Pacífic, l'Oceà Índic i el Mar Carib, entre les latituds 35 ° N i 35 ° S.
De fet, s'ha observat que, a causa del canvi climàtic, la freqüència de les tempestes i els huracans està augmentant, de la mateixa manera que la temperatura de la superfície de la mar, el que afecta la distribució i proliferació d'algues tòxiques generadores de ciguatoxines ( CTX).
A més del canvi climàtic, la globalització de el comerç també contribueix a la propagació de les ciguatoxines.
Per això, podria ser necessari informar i assessorar a aquells països que anteriorment no s'han considerat les CTX en els seus programes de gestió de riscos.
La importància de la intoxicació per ciguatera, com una de les malalties de transmissió alimentària més comunes relacionades amb el consum de peix, es va incloure en l'agenda de la 11a reunió de Comitè del Codex sobre Contaminants dels Aliments (CCCF).
El Comitè va sol·licitar assessorament científic a la FAO/OMS (JECFA) per tal d'elaborar una estratègia apropiada de gestió de riscos a nivell mundial.
Com a resultat d'això, s'ha elaborat aquest informe conjunt FAO/OMS sobre intoxicació per ciguatera.
Avui, 19 de juny, s'ha publicat al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya (DOGC) el DECRET 63/2020, de 18 de juny, de la nova governança de l'emergència sanitària provocada per la COVID-19 i d'inici de l'etapa de la represa al territori de Catalunya que determina, amb efectes des de les 00.00 hores del dia 19 de juny de 2020, la finalització de la fase III del Pla per a la desescalada de les mesures extraordinàries adoptades per fer front a la pandèmia generada per la COVID-19 per a tot el territori de Catalunya i deixa sense efecte a Catalunya les mesures derivades de la declaració de l'estat d'alarma i s'inicia l'etapa de la represa al territori de Catalunya en el marc de la crisi sanitària vigent provocada per la COVID-19.
També s'ha publicat la RESOLUCIÓ SLT/1429/2020, de 18 de juny, per la qual s'adopten mesures bàsiques de protecció i organitzatives per prevenir el risc de transmissió i afavorir la contenció de la infecció per SARS-CoV-2.
Els establiments oberts al públic, així com a qualsevol empresa i la ciutadania han d'adoptar les mesures necessàries per evitar la generació de riscos de propagació de la infecció de la COVID-19, així com la pròpia exposició a aquests riscos, i ha d'adoptar les mesures de protecció individual i col·lectiva fonamentades en:
Les persones que presentin símptomes compatibles amb la COVID-19 han de contactar amb el sistema públic de salut.
És obligatori l'ús de mascareta, en el cas que no es pugui mantenir la distància de seguretat d'1,5 m entre persones que no mantenen una relació i un contacte propers de forma molt habitual.
D'acord a aquesta Resolució, s'han d'elaborar i aprovar plans sectorials específics en relació amb determinats àmbits d'activitat, entre ells els establiments d'hostaleria i restauració i els establiments comercials de venda minorista o a l'engròs.
Aquesta Resolució entra en vigor el mateix dia de la seva publicació excepte les mesures de protecció i organitzatives en relació a l'aforament en espais a l'aire lliure, en espais tancats i en establiments i activitats d'hostaleria i restauració, així com les mesures en congressos, fires i altres actes similars, que entraran en vigor el dia 25 de juny de 2020.
Estableix el següent règim transitori:
a) Establiments i locals oberts al públic independentment de quina sigui la seva finalitat o prestació de servei: aforament al 50%.
b) Espais a l'aire lliure oberts al públic independentment de quina sigui la seva finalitat o prestació de servei: aforament al 75%.
A través del Sistema Coordinat d'Intercanvi Ràpid d'Informació (SCIRI), hem tingut notificació d'una alerta relativa a una intoxicació alimentària per Anisakis associada al consum de seitons en vinagre procedents d'Espanya.
S'està procedint a la retirada del mercat del producte afectat que ha estat fabricat a Andalusia i distribuït a les Comunitats Autònomes d'Andalusia, Aragó, Catalunya, Illes Canàries, Castellà i Lleó i Madrid.
En relació a aquesta alerta s'han detectat tres persones afectades amb simptomatologia lleu.
Es recomana a les persones que tinguin al seu domicili el producte implicat en aquesta alerta, s'abstinguin de consumir-lo i el tornin a punt de compra.
En data 25 de maig de 2020 la Comissió Europea ha publicat en el DOUE L 160 el Reglament (UE) 2020/685 de la Comissió de 20 de maig de 2020 que modifica el Reglament (CE) núm. 1881/2006 pel que fa a el contingut màxim de perclorat en determinats aliments.
Mitjançant aquesta norma es modifica el Reglament (CE) núm. 1881/2006, pel qual es fixa el contingut màxim de determinats contaminants en els productes alimentari, per establir, per primera vegada, el contingut màxim de perclorat en els següents productes alimentaris:
Els productes alimentaris enumerats a l'annex d'aquest Reglament que s'hagin comercialitzat legalment abans de l'1 de juliol de 2020 es poden seguir comercialitzant fins a la seva data de consum preferent o de caducitat.
El Reglament que entrarà en vigor als vint dies de la seva publicació al Diari Oficial de la Unió Europea, és aplicable a partir de l'1 de juliol de 2020.
El Diari Oficial de la Unió Europea L 164, de 27 de maig, ha publicat el Reglament (UE) 2020/703 de la Comissió, de 26 de maig de 2020, pel qual es modifica l'annex II del Reglament (CE) 396/2005 del Parlament Europeu i del Consell pel que fa als límits màxims de residus de dimetoat i ometoat en les cireres.
Mitjançant el Reglament d'execució (UE) 2019/1090 de la Comissió, es va decidir no renovar l'aprovació de la substància activa dimetoat.
Totes les autoritzacions existents de productes fitosanitaris que contenen dimetoat han estat revocades en relació amb els usos en les cireres.
En el context de la no renovació de l'aprovació del dimetoat, l'Autoritat Europea de Seguretat Alimentària (EFSA) va presentar un document amb les Conclusions sobre la revisió de l'avaluació de riscos d'aquesta substància activa en els plaguicides, en el qual no podia descartar un risc potencial per als consumidors, derivat de l'exposició a residus de dimetoat (amb un possible potencial genotòxic), i d'ometoat, el seu metabòlit principal (agent mutagen en viu).
Per tant, a l'annex II del Reglament (CE) núm. 396/2005, cal suprimir els LMR fixats per a l'ús de dimetoat i d'ometoat en les cireres, conforme amb l'article 17 del Reglament (CE) núm. 396/2005, en relació amb l'article 14, apartat 1, lletra a).
Aquest nou Reglament serà aplicable a partir del 16 de desembre de 2020, per tal de deixar transcórrer un termini raonable perquè els estats membres, els països tercers i els explotadors d'empreses alimentàries s'adeqüin als requisits nous.
Document elaborat per l'ASPB que inclou resultats 2010-2019
L'acrilamida està present en una gran varietat d'aliments rics en carbohidrats (patates fregides, cafè, pa, galetes i altres derivats de cereals).
L' Agència de Salut Pública de Barcelona (ASPB) ha analitzat els nivells en més de 300 mostres d'aquests grups d'aliments entre 2010 i 2019, i les ha valorat amb els criteris de la normativa vigent.
El 88% de les mostres analitzades estan dins els nivells permesos.
Entre elles, les mostres en les que no es troba presència d'acrilamida representen el 17% del total.
Aquests resultats, obtinguts en el marc dels programes de vigilància d'aliments comercialitzats a la ciutat de Barcelona que realitza l'ASPB es presenten en el document "L'acrilamida en els aliments" que també inclou recomanacions per a llar i per als operadors alimentaris.
Participació de l'ACSA amb Seguretat Alimentària i COVID-19
Amb més de 80 inscrits, el 30 d'abril va tenir lloc el webinar Nutrició, dieta i Covid-19 amb la participació de l'ACSA.
En el Webinar es va parlar sobre la Seguretat Alimentària i la COVID-19, destacant que d'acord amb EFSA no hi ha evidència que els aliments siguin una font o una via de transmissió del coronavirus i informant de les recomanacions que s'han anat elaborant des de l'ACSA dirigides a la ciutadania i a les empreses alimentàries per contenir la propagació de la pandèmia.
També s'ha parlat sobre la nutrició i la dieta durant el confinament així com en pacients amb la COVID-19.
El 5 de maig se celebra el Dia Mundial de la Higiene de les mans.
Aquesta campanya, instaurada l'any 2009, s'emmarca dins d'un esforç mundial de gran abast dirigit per l' Organització Mundial de la Salut (OMS) per prevenir les infeccions que sovint posen en perill la vida de les persones.
És molt important rentar-se bé les mans per evitar la propagació dels microorganismes.
Ens hem de rentar les mans amb aigua calenta i sabó durant 20 segons: