projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El professorat dels cossos de catedràtics i professors d'ensenyament secundari, així com el de professors tècnics de formació professional, sense perjudici del que estableix l'article 95 de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació, poden exercir les seves funcions en els centres de titularitat pública amb oferta integrada, i impartir totes les modalitats de formació professional de conformitat amb el seu perfil acadèmic i professional, sempre que reuneixin els requisits per impartir els mòduls inclosos en els títols de formació professional o en els certificats de professionalitat corresponents.
Aquest professorat pot completar la jornada i l'horari establerts per al seu lloc de treball impartint accions formatives de les altres modalitats.
Així mateix, poden ampliar voluntàriament la seva dedicació, que es considera d'interès públic i no subjecta a autorització de compatibilitat.
Els funcionaris dels cossos de professors d'ensenyament secundari i de professors tècnics de formació professional, sense perjudici de continuar exercint les seves funcions en la formació professional específica, d'acord amb el que estableix la disposició addicional desena, apartat 1, de la Llei orgànica 1/1990, de 3 d'octubre, d'ordenació general del sistema educatiu, i de conformitat amb el que estableixin les normes bàsiques que determinen l'atribució de la competència docent als professors dels esmentats cossos, poden exercir funcions en els altres àmbits de la formació professional regulada en aquesta Llei, de conformitat amb el seu perfil acadèmic i professional i amb el que a l'efecte determinin les administracions competents.
El Govern, en l'àmbit de les seves competències, ha de promoure el desenvolupament d'un sistema integrat d'informació i orientació professional i establir una xarxa que asseguri, almenys, l'assessorament dels ciutadans en relació amb les possibilitats de formació, ocupació i el reconeixement de competències, que permeti la coordinació i busqui la complementarietat dels dispositius que depenen de les administracions educatives i laborals, de l'Administració local, dels interlocutors socials i de qualsevol altre organisme o entitat que presti serveis d'orientació, en tant que servei públic.
El Govern, en cooperació amb les comunitats autònomes, ha de promoure actuacions i vetllar perquè els serveis públics d'orientació professional s'adeqüin a les directrius següents:
a ) L'orientació integral i la qualitat dels serveis d'orientació, amb independència de l'entitat que els presti.
b ) L'adequada formació inicial i contínua dels professionals que presten serveis d'orientació.
c ) La coordinació entre els serveis d'orientació i les polítiques d'educació, ocupació i d'inclusió social.
d ) L'accessibilitat d'aquest servei a tots els ciutadans, independentment de la seva condició social i professional i de la seva ubicació geogràfica, i d'acord amb el principi d'igualtat d'oportunitats.
e ) La prestació de serveis d'atenció singularitzada a les empreses, especialment petites i mitjanes, així com a treballadors autònoms, en tant que recurs que permet optimitzar el seu capital humà i dissenyar itineraris formatius ajustats a les seves necessitats.
El Govern ha d'impulsar la recollida sistemàtica de dades a escala nacional sobre l'ús del servei d'informació i orientació professional i la demanda potencial, a fi d'ajustar el mapa d'aquests serveis, i ha d'elaborar un informe amb recomanacions i eines per millorar la qualitat de la prestació.
El Govern ha de desenvolupar, amb la col·laboració de les administracions de les comunitats autònomes, una plataforma informàtica integrada d'informació i orientació, per a l'assessorament dels ciutadans en relació amb les possibilitats de formació, ocupació i el reconeixement de competències, que faciliti la coordinació i la complementarietat dels dispositius que depenen de les administracions educatives i laborals, de l'Administració local, dels interlocutors socials, i de qualsevol altre organisme o entitat que presti serveis d'informació i orientació.
Aquesta plataforma ha d'estar vinculada a la Xarxa europea per al desenvolupament de les polítiques d'orientació permanent.
Els centres integrats de formació professional i els centres de referència nacional han d'assumir la funció d'experimentació i difusió dels resultats del model mixt de servei d'informació i orientació.
Els centres de formació professional poden oferir, amb l'autorització de l'Administració competent, programes formatius configurats a partir de mòduls inclosos en els títols de formació professional o certificats de professionalitat que tinguin autoritzats i que estiguin associats a unitats de competència del Catàleg nacional de qualificacions professionals.
Aquests programes també poden incloure altra formació complementària no referida al Catàleg.
La superació d'aquests programes formatius condueix a l'obtenció d'una certificació expedida per l'Administració competent, en les condicions que es determinin reglamentàriament.
Aquesta certificació acredita, a més, les unitats de competència associades als mòduls inclosos en el programa formatiu.
L'Administració General de l'Estat, de conformitat amb el que estableix l'article 149.1.30a i 7a de la Constitució i amb la consulta prèvia al Consell General de la Formació Professional, determina els títols i els certificats de professionalitat, que constitueixen les ofertes de formació professional referides al Catàleg nacional de qualificacions professionals.
Els títols de formació professional i els certificats de professionalitat poden incloure formacions complementàries no associades al Catàleg per complir altres objectius específics d'aquests ensenyaments o les recomanacions de la Unió Europea.
El Govern, amb la consulta prèvia a les comunitats autònomes i mitjançant reial decret, pot crear cursos d'especialització per complementar les competències dels qui ja disposin d'un títol de formació professional.
La superació de la formació requerida per adquirir les competències associades a una especialització s'ha d'acreditar mitjançant una certificació acadèmica.
Si l'especialització inclou unitats de competència del Catàleg nacional de qualificacions professionals, la certificació acadèmica esmentada serveix per a l'acreditació d'aquestes.
Les administracions educatives i laborals han de programar, amb la col·laboració de les corporacions locals i dels agents socials i econòmics, l'oferta dels ensenyaments de formació professional.
Aquesta programació ha de tenir en compte la realitat socioeconòmica del territori de la seva competència, les expectatives dels ciutadans, la demanda de formació, així com les perspectives de desenvolupament econòmic i social, amb la finalitat de realitzar una oferta que respongui a les necessitats de qualificació de les persones.
L'Administració General de l'Estat, de conformitat amb el que estableix l'article 149.1.30a i 7a de la Constitució i amb la consulta prèvia al Consell General de la Formació Professional, ha de determinar els títols i els certificats de professionalitat, que constitueixen les ofertes de formació professional referides al Catàleg nacional de qualificacions professionals.
Els ministeris d'Educació i de Treball i Immigració han d'adequar, respectivament, els mòduls dels títols de formació professional i dels certificats de professionalitat a les modificacions d'aspectes puntuals de les qualificacions i unitats de competència recollides en el Catàleg nacional de qualificacions professionals aprovades, aquestes, conjuntament pels titulars dels dos ministeris, amb la consulta prèvia al Consell General de la Formació Professional.
Aquest Reial decret té per objecte fixar les exigències mínimes del nivell bàsic a l'efecte de certificació i els ensenyaments mínims que han de formar part dels currículums que les administracions educatives estableixin per als nivells intermedi i avançat dels idiomes següents: alemany, àrab, xinès, coreà, danès,
finès, francès, grec, anglès, irlandès, italià, japonès, neerlandès, polonès, portuguès, romanès, rus, suec, llengües cooficials de les comunitats autònomes, i espanyol com a llengua estrangera.
Aquest Reial decret té per objecte fixar els ensenyaments mínims del nivell bàsic als efectes de certificació i els ensenyaments mínims que han de formar part dels currículums que les administracions educatives estableixin per als nivells intermedi i avançat, dels idiomes següents: alemany, anglès, àrab, danès, finès, francès, grec, irlandès, italià, japonès, neerlandès, polonès, portuguès, romanès, rus, suec, xinès, llengües cooficials de les comunitats autònomes i espanyol com a llengua estrangera.
Aquest Reial decret té per objecte fixar les exigències mínimes del nivell bàsic a l'efecte de certificació i els ensenyaments mínims que han de formar part dels currículums que les administracions educatives estableixin per als nivells intermedi i avançat dels idiomes següents: alemany, àrab, xinès, danès, finès, francès, grec, anglès, irlandès, italià, japonès, neerlandès, portuguès, romanès, rus, suec, llengües cooficials de les comunitats autònomes i espanyol com a llengua estrangera.
Mentre no s'aprovin les normes de desplegament de la disposició addicional segona d'aquest Estatut, sobre el règim jurídic dels funcionaris amb habilitació de caràcter estatal, continuen en vigor les disposicions que regulen en l'actualitat l'escala de funcionaris d'Administració local amb habilitació de caràcter nacional, que s'han d'entendre referides a l'escala de funcionaris amb habilitació de caràcter estatal.
D'acord amb el que estableixen els apartats 2 i 4.
Per llei de les Corts Generals, amb caràcter excepcional i en el marc de la planificació dels recursos humans, es poden establir condicions especials de les jubilacions voluntària i parcial.
Escau la jubilació parcial, a sol·licitud de l'interessat, sempre que el funcionari compleixi els requisits i les condicions establerts en el règim de Seguretat Social que li sigui aplicable.
f ) Per fer efectiu el seu dret a la protecció i a l'assistència social integral, els funcionaris que hagin patit danys físics o psíquics com a conseqüència de l'activitat terrorista, el seu cònjuge o una persona amb una relació d'afectivitat anàloga, i els fills dels ferits i morts, sempre que tinguin la condició de funcionaris i de víctimes del terrorisme d'acord amb la legislació vigent, així com els funcionaris amenaçats en els termes de l'article 5 de la Llei 29/2011, de 22 de setembre, de reconeixement i protecció integral a les víctimes del terrorisme, amb el reconeixement previ del Ministeri de l'Interior o una sentència judicial ferma, tenen dret a la reducció de la jornada amb disminució proporcional de la retribució, o a la reordenació del temps de treball, a través de l'adaptació de l'horari, de l'aplicació de l'horari flexible o d'altres formes d'ordenació del temps de treball que siguin aplicables, en els termes que estableixi l'Administració competent en cada cas.
Aquestes mesures s'han d'adoptar i mantenir en el temps mentre siguin necessàries per a la protecció i l'assistència social integral de la persona a la qual es concedeix, ja sigui per raó de les seqüeles provocades per l'acció terrorista, ja sigui per l'amenaça a què està sotmesa, en els termes previstos reglamentàriament.
e ) Permís per tenir cura d'un fill menor afectat per càncer o una altra malaltia greu: el funcionari té dret a una reducció de la jornada de treball d'almenys la meitat de la durada d'aquella, i ha de percebre les retribucions íntegres, per a l'atenció, durant l'hospitalització i tractament continuat, del fill menor d'edat, per naturalesa o adopció, o en els supòsits d'acolliment preadoptiu o permanent del menor, afectat per càncer (tumors malignes, melanomes i carcinomes), o per qualsevol altra malaltia greu que impliqui un ingrés hospitalari de llarga durada i requereixi la necessitat de la seva atenció directa, contínua i permanent i, com a màxim, fins que el menor compleixi els 18 anys.
Reglamentàriament, s'han d'establir les condicions i supòsits en els quals aquesta reducció de jornada es pot acumular en jornades completes.
Així mateix, quan concorrin en els dos progenitors, adoptants o acollidors de caràcter preadoptiu o permanent, les circumstàncies necessàries per tenir dret a aquest permís o, si s'escau, puguin tenir la condició de beneficiaris de la prestació establerta per a aquest fi en el règim de la Seguretat Social que els sigui d'aplicació, el dret a gaudir-ne només pot ser reconegut a favor d'un d'ells.
k ) Per assumptes particulars, quatre dies cada any.
Les administracions públiques determinen els supòsits de concessió de permisos als funcionaris públics i els seus requisits, efectes i durada.
Si no hi ha legislació aplicable, els permisos i la seva durada són, almenys, els següents:
e ) Per a la realització d'exàmens prenatals i tècniques de preparació al part per les funcionàries embarassades.
g ) Per naixement de fills prematurs o que per qualsevol altra causa s'hagin de quedar hospitalitzats a continuació del part, la funcionària o el funcionari tenen dret a absentar-se de la feina durant un màxim de dues hores diàries percebent les retribucions íntegres.
h ) Per raons de guarda legal, quan el funcionari tingui la cura directa d'algun menor de menys de dotze anys, d'una persona gran que requereixi especial dedicació, o d'una persona amb discapacitat que no desenvolupi cap activitat retribuïda, té dret a la reducció de la seva jornada de treball, amb la disminució de les retribucions que correspongui.
Té el mateix dret el funcionari que necessiti encarregar-se de la cura directa d'un familiar, fins al segon grau de consanguinitat o afinitat, que per raons d'edat, accident o malaltia no es pugui valer pel seu compte i que no desenvolupi cap activitat retribuïda.
A més dels dies de lliure disposició establerts per cada Administració pública, els funcionaris tenen dret a gaudir de dos dies addicionals en complir el sisè trienni, dret que s'incrementa en un dia addicional per cada trienni complert a partir del vuitè.
Les meses a què es refereix l'article anterior queden vàlidament constituïdes quan, a més de la representació de l'Administració corresponent, i sense perjudici del dret de totes les organitzacions sindicals legitimades a participar-hi en proporció a la seva representativitat, aquestes organitzacions sindicals representin, com a mínim, la majoria absoluta dels membres dels òrgans unitaris de representació en l'àmbit de què es tracti.
Es garanteix el compliment dels convenis col·lectius i acords que afectin el personal laboral, excepte quan excepcionalment i per causa greu d'interès públic derivada d'una alteració substancial de les circumstàncies econòmiques els òrgans de govern de les administracions públiques suspenguin o modifiquin el compliment de convenis col·lectius o acords ja signats en la mesura estrictament necessària per salvaguardar l'interès públic.
En aquest supòsit, les administracions públiques han d'informar les organitzacions sindicals de les causes de la suspensió o modificació.
Geodiversitat del territori espanyol
I. Unitats geològiques més representatives
Dipòsits i formes de modelat singulars d'origen fluvial, lacustre i eòlic.
Contextos geològics d'Espanya de rellevància mundial
Xarxa fluvial, ranyes i relleus apalatxians del massís Ibèric.
Costes de la península Ibèrica.
Successions estratigràfiques del Paleozoic inferior i mitjà del massís Ibèric.
El carbonífer de la zona cantàbrica.
El rifting de Pangea i les successions mesozoiques de les serralades Bètica i Ibèrica.
Fòssils i icnofòssils del Mesozoic continental de la península Ibèrica.
Seccions estratigràfiques del límit Cretàcic-Paleogen.
Conques cenozoiques continentals i jaciments de vertebrats associats del Llevant espanyol.
Episodis evaporítics messinians (crisi de salinitat mediterrània).
Jaciments de vertebrats del Pliocè i Plistocè espanyols.
Vulcanisme neogen i quaternari de la península Ibèrica.
Edificis i morfologies volcàniques de les illes Canàries.
Extensió miocènica al domini d'Alborán.
Complexos ofiolítics de la península Ibèrica.
I. UNITATS GEOLÒGIQUES MÉS REPRESENTATIVES
Dipòsits i formes de modelat singulars d'origen fluvial i eòlic.
CONTEXTOS GEOLÒGICS D'ESPANYA DE RELLEVÀNCIA MUNDIAL
Xarxa fluvial, ranyes i paisatges apalatxians del massís Ibèric.
Costes baixes de la península Ibèrica.
Sèries estratigràfiques del Paleozoic inferior i mitjà del massís Ibèric.
El carbonífer de la serralada Cantàbrica.
Sèries mesozoiques de les serralades Bètica i Ibèrica.
Fòssils i icnofòssils del Cretàcic continental de la península Ibèrica.
Seccions estratigràfiques del límit Cretàcic-Terciari.
Conques terciàries continentals i jaciments de vertebrats associats d'Aragó i Catalunya.
Episodis evaporítics messinians (crisis de salinitat mediterrània).
Jaciments de vertebrats del Plio-Pleistocè espanyol.
Associacions volcàniques ultrapotàssiques neògenes del sud-est d'Espanya.
Edificis i morfologies volcàniques de les Illes Canàries.
Extensió miocena al domini d'Alborán.
Amb caràcter d'excepcionalitat i d'acord amb l'article 69.5 de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, les administracions educatives poden establir l'accés directe dels majors de 18 anys d'edat als ensenyaments artístics superiors en general mitjançant la superació d'una prova específica, regulada i organitzada per les administracions educatives, que acrediti que l'aspirant té els coneixements, les habilitats i les aptituds necessaris per cursar amb aprofitament els ensenyaments corresponents, així com l'accés directe als estudis superiors de música o de dansa dels majors de 16 anys en les mateixes condicions.
En cadascuna de les normes de regulació dels corresponents ensenyaments artístics superiors s'han d'establir els oportuns mecanismes que garanteixin que els estudiants que han començat els seus estudis conforme a l'anterior ordenació puguin continuar els estudis pel pla d'estudis pel qual els havien iniciat, sempre d'acord amb el calendari que s'estableixi, així com de facilitar la seva incorporació als nous ensenyaments.
Els centres d'educació secundària en els quals s'imparteixi el batxillerat han d'oferir, almenys, dues de les modalitats de les previstes a l'article 34.1 de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació.
En aquest punt, s'entén que imparteixen la modalitat d'arts quan ofereixin almenys una de les vies que preveu l'article 5.3 del Reial decret 1467/2007, de 2 de novembre, pel qual s'estableix l'estructura del batxillerat i se'n fixen els ensenyaments mínims.
El requisit anterior no és aplicable per als centres d'educació secundària en els quals s'imparteixin les dues vies de la modalitat d'arts.
En particular, el Govern ha de fomentar inversions per a la millora de l'eficiència energètica en els regadius i la maquinària agrícola i la substitució de fonts convencionals per fonts renovables (atenent les problemàtiques territorials específiques respecte a la primera matèria) en instal·lacions agràries, incloent-hi les instal·lacions d'autoconsum, tant elèctric com tèrmic, així com l'ús de combustibles alternatius.
Igualment, ha de fomentar la realització d'auditories i estudis energètics que detectin les mesures d'estalvi energètic i econòmic que es puguin portar a terme en les explotacions de reg.
La banda de freqüències 790-862 MHz es destina principalment per a la prestació de serveis avançats de comunicacions electròniques, en línia amb els usos harmonitzats que acordi la Unió Europea.
Aquesta banda ha de quedar lliure per poder ser assignada als seus nous usos abans de l'1 de gener de 2015.
Els costos derivats de la reorganització de l'espectre radioelèctric que és necessari dur a terme per alliberar la banda de freqüències 790 a 862 MHz els ha de sufragar l'Administració amb els ingressos obtinguts en les licitacions públiques que es convoquin per assignar espectre radioelèctric.
El Govern ha d'adoptar una proposta d'actuacions en matèria d'espectre radioelèctric, que ha d'incloure la banda de freqüències 790 a 862 MHz, una vegada analitzades les aportacions dels agents del sector i les comunitats autònomes.
L'objectiu principal és l'optimització i flexibilització de l'ús de l'espectre i la posada a disposició del sector de tot l'espectre disponible.
Les societats mercantils estatals i les entitats públiques empresarials adscrites a l'Administració General de l'Estat, així com les mútues col·laboradores amb la Seguretat Social, han d'adaptar la seva gestió als principis enunciats d'aquesta Llei.
Les societats mercantils estatals i les entitats públiques empresarials adscrites a l'Administració General de l'Estat han d'adaptar la seva gestió als principis enunciats d'aquesta Llei.
Es faculta el ministre d'Economia i Hisenda perquè, en el termini de sis mesos des de l'entrada en vigor d'aquesta Llei, aprovi les normes necessàries per garantir el nivell adequat de protecció dels usuaris de serveis financers en les seves relacions amb les entitats de crèdit, incloent-hi, en tot cas, les mesures relacionades amb la transparència de les condicions financeres dels préstecs i crèdits hipotecaris i del crèdit al consum.
Aquestes normes tenen la condició de normes d'ordenació i disciplina i, sense perjudici del que disposa l'article 48.2 de la Llei 26/1988, de 29 de juliol, sobre disciplina i intervenció de les entitats de crèdit, poden tenir el contingut següent:
a ) Normes dirigides a promoure les pràctiques de concessió responsable de préstecs o crèdits, incloent-hi pràctiques que afavoreixin:
Una atenció adequada als ingressos dels consumidors en relació amb els compromisos que adquireixin en rebre un préstec;
La valoració adequada i independent de les garanties immobiliàries que assegurin els préstecs de forma que es prevegin mecanismes que evitin les influències indegudes de la mateixa entitat o de les seves filials;
La consideració de diferents escenaris d'evolució dels tipus en els préstecs a interès variable, les possibilitats de cobertura enfront d'aquestes variacions i tot això tenint a més en compte l'ús o no d'índexs oficials de referència;
L'obtenció i documentació apropiada de dades rellevants del sol·licitant;
La informació precontractual i assistència apropiades per al consumidor;
El respecte de les normes de protecció de dades.
b ) Normes sobre la prestació als consumidors de la resta dels serveis bancaris diferents dels d'inversió, especialment respecte a la contractació de dipòsits i a les comunicacions que permetin el seguiment de les operacions realitzades pels clients esmentats.
c ) La informació precontractual que s'ha de facilitar als consumidors abans que formalitzin les seves relacions contractuals amb les entitats, incloses les que han de figurar a les pàgines electròniques de l'entitat quan s'ofereixin serveis per aquesta via o per altres de comercialització a distància, tot això per assegurar que aquella reflecteixi de forma explícita i amb la claredat necessària els elements més rellevants dels productes contractats.
El que preveu aquest article s'ha d'entendre sense perjudici de la llibertat de contractació que, en els seus aspectes substantius i amb les limitacions que puguin emanar d'altres disposicions legals, hagi de presidir les relacions entre les entitats de crèdit i la seva clientela.
Amb la periodicitat que s'acordi en la Conferència Sectorial d'Administració Pública, l'Administració General de l'Estat i les administracions autonòmiques han de publicar un informe sobre les actuacions de millora regulatòria que hagin dut a terme, incloent-hi una referència als avenços en el programa de reducció de càrregues, així com el programa de treball en matèria de millora regulatòria per al període següent.
En el marc del Comitè per a la Millora de la Regulació de les Activitats de Serveis s'ha d'aprovar, amb la periodicitat que s'acordi, un informe de les seves actuacions, que pot contenir propostes per millorar el funcionament dels mercats.