L'índex de competitivitat digital d'un territori es mesura tenint en compte indicadors relatius a la connectivitat i el desplegament d'infraestructures, l'ús d'internet, la digitalització de les empreses il'Administració electrònica, però també pel seu capital humà.
En aquest sentit, es mesuren les competències necessàries per aprofitar les possibilitats que ofereix la societat digital: des de les habilitats més bàsiques, com interactuar en línia o consumir béns i serveis digitals, fins a les més avançades, és a dir, les que permeten aprofitar la tecnologia digital per millorar la productivitat i el creixement econòmic.
I això porta implícit el fet de disposar d'eines perquè les persones i els territoris puguin garantir el seu futur en una societat digital en contínua transformació.
Les TIC s'han convertit avui en un sector generador d'ocupació de qualitat i de competitivitat industrial.
De fet, és un dels àmbits d'activitat amb més bones perspectives econòmiques, laborals i socials.
Per tant, és urgent encarar el desequilibri que es produeix actualment, en certs àmbits de la ciència i la tecnologia, entre la demanda laboral i aquest capital humà preparat per satisfer-la.
Si volem ser un país digital capdavanter, hem de ser capaços de generar, retenir i atraure talent tecnològic per transformar aquest repte en una gran oportunitat.
I per fer-ho amb garanties, l'impuls de les vocacions científiques i tecnològiques és absolutament necessari.
No només hi hem de treballar des de l'escola o la universitat, sinó que el paper de les empreses a l'hora d'afrontar aquest repte també és clau, i per tant, hem de trobar vies de col·laboració amb el món educatiu per fomentar les vocacions STEM(sigles en anglès de ciència, tecnologia, enginyeria i matemàtiques) implementant també estratègies de captació de talent, incentivació i consolidació dels treballadors i treballadores del sector.
"Per ser un país digital capdavanter és absolutament necessari impulsar les vocacions científiques i tecnològiques entre les nenes i dones"
Perquè, si bé és cabdal augmentar el nombre de persones graduades en els estudis de l'àmbit de les STEM, encara és més important garantir que aquests persones tindran oportunitats professionals que els siguin atractives al nostre país.
En aquest sentit, és imprescindible fer esforços per millorar la percepció que la societat té de la ciència i la tecnologia.
Les principals causes de la desafecció pels estudis STEM s'associen amb la seva dificultat i amb el desconeixement de les professions que es poden desenvolupar cursant aquests estudis.
Els mitjans de comunicació, els espais de participació ciutadana i els agents socials són fonamentals per canviar aquesta percepció, tant a través de la difusió de les professions que trobem darrere els estudis universitaris i professionals en STEM, com donant a conèixer referents reals dels homes i, especialment, de les dones que desenvolupen aquestes professions.
I aquest repte ens planteja la necessitat d'emprendre actuacions en aquest sentit posant el focus especialment en dos grups de població: el de les dones i els col·lectius en risc d'exclusió o amb baix nivell socioeconòmic.
La diversitat de professionals des de la perspectiva de gènere o del seu origen social o cultural comporta un factor de riquesa i de millora de l'activitat econòmica i, a més, esdevé un requisit per tal d'assolir els objectius de justícia social i d'equitat.
Per tant, com a sector estratègic i de futur que és, el sector TIC és un àmbit al qual hem d'incorporar el talent femení de forma equitativa.
Segons dades de la Comissió Europea, només el 30% dels prop de set milions de persones que treballen a Europa en el sector TIC són dones.
Hi ha quatre vegades més homes que dones amb estudis relacionats amb les tecnologies de la informació i la comunicació, i des de l'any 2011 fins a l'actualitat ha disminuït el nombre de dones que es decanten per l'educació superior en TIC, cosa que posa de manifest que les dones estan perdent interès en el sector digital.
I això no ens ho podem permetre.
Perquè, a banda de la necessària mirada femenina de la tecnologia i de la gran oportunitat que se'ns obre a les dones si apostem per aquest sector, l'accés de més talent femení en el mercat de treball digital seria molt positiu per a l'economia europea i podria arribar a suposar un impuls anual del PIB de 16.000 milions d'euros.
En aquest sentit, hi ha noves professions que requereixen perfils híbrids en camps tan diversos com ara la biotecnologia, la robòtica assistencial i la neurorobòtica, la intel·ligència artificial aplicada a la medicina, el periodisme de dades o la tecnoantropologia, entre d'altres.
Aquestes professions representen una oportunitat per mostrar la ciència i la tecnologia a la societat des d'una perspectiva diferent i, sobretot, en àmbits en què la dona hi té una presència molt important i, per tant, és més fàcil trobar referents femenins.
Per tot el que he exposat, com a Govern tenim l'obligació d'agafar les regnes d'aquest repte i fer de tractor de les diferents iniciatives en l'àmbit públic, privat i acadèmic que s'estan fent arreu del país des de diferents administracions i entitats per impulsar el paper de les dones en l'àmbit TIC.
L'objectiu és clar: sumar esforços i generar sinergies per assolir la Catalunya que volem, amb una ciutadania digital apoderada, capacitada i protegida i una societat igualitària, paritària i generadora d'oportunitats per a tothom.
Per tant, seguirem treballant en polítiques de foment de les vocacions tecnològiques a través del Pla STEMcat, aprofundint en polítiques específiques dirigides a les nenes i dones per incrementar la proporció de dones en els estudis STEM, esperonant-les a cursar estudis tecnològics i científics per poder assumir posicions de lideratge en el sector.
I ho farem, com vam anunciar a la darrera i reeixida edició dels Premis Dona TIC, donant un nou impuls al Pla i elevant-lo a la condició d'estratègia de país que aglutini i coordini totes les accions destinades a apoderar les dones en l'àmbit tecnològic a Catalunya.