Aquest Dictamen té per objecte el Projecte de decret de la direcció de centres educatius públics i del personal directiu professional docent.
El Projecte consta d'un preàmbul, quaranta-dos articles estructurats en sis capítols, set disposicions addicionals, tres de transitòries, una de final, i dos annexos.
En el preàmbul es descriu el contingut i el marc normatiu en el qual s'insereix la norma projectada i llur finalitat, que és la de determinar les funcions, els procediments de selecció de la direcció dels centres públics, la formació requerida i els criteris de reconeixement de l'exercici de la direcció, així com la regulació del règim específic de la condició de personal directiu professional docent dins del funcionariat públic docent.
Aquests objectius es despleguen en els sis capítols en què s'estructura la norma.
El capítol primer (articles 1 i 2) conté els principis generals.
El capítol segon (articles 3 a 12) regula les funcions i atribucions de la direcció.
El capítol tercer (articles 13 a 22) està dedicat a la selecció, nomenament, renovació i cessament del director o directora.
El capítol quart (articles 23 a 26) regula els projectes de direcció.
El capítol cinquè (articles 27 a 33) conté les disposicions sobre formació, reconeixement i avaluació de l'exercici de la direcció.
I el capítol sisè (articles 34 a 42) estableix les normes sobre la condició de directiu professional docent.
Les set disposicions addicionals preveuen normes relatives a la formació inicial, a la reserva de llocs, a la primera convocatòria d'acreditacions, a la direcció de centres de titularitat dels ens locals i de centres adscrits a departaments diferents del d'Educació, a les zones rurals, i a determinats centres de formació de persones adultes.
Les tres disposicions transitòries es refereixen a la percepció del complement de reconeixement de la funció directiva, a l'aplicació de l'article 38.3, i a les direccions amb mandat vigent.
La disposició derogatòria afecta el Decret 71/1996, de 5 de març; el Decret 275/2005, de 27 de desembre; i el Decret 56/2007, de 13 de març.
I la disposició final conté una habilitació a la persona titular del Departament d'Educació per a modificar les especificacions relatives a les convocatòries públiques del procediment de selecció del director o directora i al barem de mèrits que consten en els annexos.
Finalment, l'annex 1 estableix les previsions que ha de contenir la convocatòria pública del procediment de selecció de la direcció, mentre que l'annex 2 es refereix al barem de mèrits.
El Departament d'Educació sol·licita que aquest Dictamen es formuli amb caràcter d'urgència en la mesura que la norma projectada resulta ser el complement del Decret 102/2010, de 3 d'agost, d'autonomia dels centres educatius (DOGC núm. 5686, de 5 d'agost) i així es tanca un marc normatiu de referència que possibilitarà l'exercici de l'autonomia dels centres, ara des d'una perspectiva organitzativa.
Valorat aquest motiu d'urgència, aquesta Comissió emet el dictamen amb reducció del termini ordinari de dos mesos previst en l'article 15.1 de la Llei 5/2005, de 2 de maig, de la Comissió Jurídica Assessora.
En l'examen de casos com el present, en què es dictamina sobre un Projecte reglamentari, és doctrina reiterada d'aquesta Comissió que l'abast de l'actuació comporta l'estudi de la competència de la Generalitat de Catalunya; l'habilitació del Govern per a dictar la norma de què es tracta; la comprovació que s'hagin seguit els tràmits procedimentals previstos en la llei per a l'elaboració i, especialment, l'anàlisi de la legalitat del text normatiu.
L'objecte del present Projecte de decret el constitueix la regulació de la direcció de centres educatius públics i del règim jurídic de la condició de directiu professional docent; matèries que s'insereixen en la més general d'educació prevista en l'article 131 de l'Estatut d'autonomia de Catalunya tant en règim d'exclusivitat 'els aspectes relatius al desenvolupament organitzatiu i el règim dels centres públics (art. 131.2.c))', com en règim de compartició 'fonamentalment, les normes relatives a organització dels centres públics (art. 131.3.h)).
Aquests títols es complementen amb els previstos en l'article 136 de l'Estatut relatius, d'una banda, al règim estatutari del personal al servei de les administracions públiques catalanes i a l'ordenació i l'organització de la funció pública, en règim d'exclusivitat; de l'altra, al desenvolupament dels principis ordenadors de l'ocupació pública, l'adquisició i la pèrdua de la condició de funcionari, les situacions administratives i els drets, els deures i les incompatibilitats del personal al servei de les administracions públiques, en règim de compartició.
En aquest supòsit, també existeix una previsió genèrica en la disposició final tercera de la Llei d'educació esmentada, d'acord amb la qual 'S'autoritza el Govern perquè dicti les disposicions necessàries per a desplegar i executar aquesta llei, sens perjudici de les habilitacions expresses de desplegament i execució que aquesta llei estableix a favor del Departament'.
Altres habilitacions específiques al Govern es troben en els articles 116.1 (règim jurídic específic del personal directiu docent), 117.1.d) (fixar els complements retributius de promoció professional), 143.3 (procés de selecció del director), i 143.5 (procediment de renovació del mandat de la direcció del centre).
La tramitació del Decret projectat fou iniciada i impulsada per la Direcció General de l'Educació Bàsica i el Batxillerat.
La memòria que exigeix l'article 63 de la Llei 13/1989, de 14 de desembre, d'organització, procediment i règim jurídic de l'Administració de la Generalitat de Catalunya i que annexa el Projecte de Decret, conté el marc normatiu en què s'insereix la norma; la justificació de l'oportunitat i de l'adequació de la mesura; una taula de vigències i un quadre de concordances; i inclou, també, un estudi econòmic.
Aquest estudi només conté una estimació de la millora dels complements per funció directiva, no concretada en el projecte de la norma, cosa que es justifica en el fet que la concreció s'haurà de detallar en l'acord de Govern corresponent que ha de tramitar el Departament d'Educació en un futur, segons les disponibilitats pressupostàries.
Entre els tràmits que queden reflectits als antecedents d'aquest Dictamen cal fer esment que el Projecte de decret s'ha sotmès a informe de l'Institut Català de les Dones, així com al del Consell Escolar Municipal de Barcelona, al del Consell Escolar de Catalunya, i al de la Comissió Mixta del Departament d'Educació i de les Entitats Municipalistes.
Totes aquestes entitats han formulat observacions al Projecte.
Com també les han formulades les entitats que han participat en el tràmit obert d'informació pública.
A més, consta en l'expedient que el Projecte de decret ha estat sotmès a la Comissió de Govern Local, que n'ha informat favorablement per consens, així com a la Mesa Sectorial de Personal Docent no Universitari i a la Federació de Municipis de Catalunya i a l'Associació Catalana de Municipis i Comarques.
Aquesta Comissió Jurídica valora molt positivament la minuciositat amb què s'han respost totes les propostes i al·legacions formulades per part de la unitat impulsora del Projecte.
Clouen l'expedient l'informe favorable de l'advocada de la Generalitat i de l'advocada en cap del Departament d'Educació i el certificat de la secretària del Consell Tècnic conforme el Projecte ha estat objecte d'informe.
En relació amb el procediment cal fer una observació que no desvirtua la conclusió positiva sobre la seva correcció: es palesa que no s'ha obert el tràmit d'audiència.
No obstant això, s'ha de fer notar que el Projecte s'ha sotmès, com s'ha indicat, al Consell Escolar de Catalunya, a la Comissió de Govern Local i han estat consultades la Comissió Mixta del Departament d'Educació i de les Entitats Municipalistes i la Mesa Sectorial de Personal Docent no Universitari.
Per aquest motiu es pot considerar que la mancança al·ludida no suposa una vulneració del procediment atesa l'àmplia i plural participació en l'elaboració de la norma dels sectors que poden resultar afectats per la nova regulació (en el mateix sentit, els recents dictàmens 181/10 i 251/10).
En aquest sentit, ja es van posar de manifest en els dictàmens 269/09 i 251/10 que les opcions del legislador català quant al desplegament de la normativa bàsica estatal han de ser plenament respectades pel reglament autonòmic que es dicta en matèria d'educació, el qual es lliga primàriament i directa en una relació jeràrquica amb la Llei 12/2009 allà on desplega la normativa bàsica de l'Estat.
El paràmetre de legalitat, per tant, del reglament projectat és directament la Llei 12/2009 en totes aquelles matèries que es regulen en virtut dels títols competencials compartits ja esmentats.
En concret, caldrà tenir en consideració les normes següents de la Llei 12/2009: el capítol 2 del Projecte s'emmarca en l'article 142 de la Llei (el director o directora); el capítol 3 del Projecte, en l'article 143 de la Llei (selecció i nomenament del director o directora); el capítol 4 del Projecte, en l'article 144 de la Llei (projecte de direcció); el capítol 5 del Projecte, en els articles 145 (formació i reconeixement de l'exercici de la funció directiva), 117.1.d), 142.10, 136 (complements retributius) i 186.1.d) de la Llei (modalitats d'avaluació); i el capítol 6 del Projecte, en l'article 116 de la Llei (règim jurídic del personal directiu docent).
Cal recordar que aquest darrer aspecte té el seu origen mediat en l'article 13 de la Llei 7/2007, de 12 d'abril, de l'Estatut bàsic de l'empleat públic, en el qual es crea la figura del personal directiu professional i es remet als òrgans de govern de les comunitats autònomes l'establiment del règim jurídic específic així com els criteris per a determinar-ne la condició, d'acord amb els principis que la norma estableix.
En consonància amb el marc normatiu descrit, es formulen les observacions següents amb una exclusiva pretensió de millora tècnica del projecte normatiu car 'ja s'avança' no s'han detectat problemes de legalitat.
El Projecte fixa en aquest capítol les funcions i atribucions de la direcció d'acord amb l'article 142 de la Llei 12/2009.
Entre aquestes, no es troba reconeguda la potestat disciplinària que l'article 12 del Projecte atribueix a la direcció dels centres.
Tanmateix, aquesta Comissió Jurídica entén que la previsió té cobertura legal en l'article 118.2 del Text únic de la Llei de la funció pública de l'Administració de la Generalitat de Catalunya, aprovat pel Decret legislatiu 1/1997, de 31 d'octubre, el qual, en l'apartat a), atribueix la potestat sancionadora, en relació amb les faltes lleus, als secretaris generals, directors generals o assimilats, respecte el personal que en depengui.
Si bé també preveu, en l'apartat d) del mateix article, que 'No obstant el que estableixen els apartats anteriors, es pot determinar per reglament l'òrgan competent per a la resolució dels expedients per als casos en què els funcionaris inculpats prestin serveis en diferents departaments o pertanyin a col·lectius amb especificitats pròpies'.
Aquest és el cas, ara, tant per les especificitats del col·lectiu de mestres com per les particularitats dels directors i directores que es configuren en la Llei 12/2009 com a autoritats públiques (art. 142.9).
Aquesta Comissió Jurídica també constata que el Projecte no reprodueix literalment la Llei 12/2009 en determinar les funcions de la direcció, opció perfectament legítima en una norma reglamentària, sempre que no es flexibilitzin les exigències de la Llei.
En aquest sentit, l'article 6.c) del Projecte preveu que correspon a la direcció 'Dirigir l'aplicació dels criteris d'organització pedagògica i curricular [...]', mentre que la Llei parla d'Assegurar l'aplicació' (art. 142.5.c)).
Per això aquesta Comissió proposa que en el precepte esmentat es reculli també el terme legal 'assegurar' amb connotacions diferents al de 'dirigir'.
A més, no queda recollit en aquest mateix apartat assegurar l'aplicació del 'projecte lingüístic' que sí que es preveu, en canvi, en l'article 142.5.c) de la Llei; caldria, doncs, incloure-ho.
L'article 6.d) del Projecte estableix com a funció de la direcció 'Garantir que el català sigui la llengua vehicular [...]'.
Aquesta Comissió Jurídica considera la previsió perfectament ajustada no només a la Llei 12/2009 (article 142.5.d) i títol II de la Llei), sinó també a les normes en matèria lingüística i a la jurisprudència constitucional (STC 31/2010 i anteriors), en la mesura que l'ús del català com a llengua vehicular cal que es concreti en el projecte lingüístic que forma part del projecte educatiu.
I aquest projecte lingüístic, d'acord amb l'article 5.1.e) del Decret 102/2010, de 3 d'agost, d'autonomia dels centres educatius, es concreta, al mateix temps, 'a partir de la realitat sociolingüística de l'entorn i d'acord amb el règim lingüístic del sistema educatiu establert a les lleis.
El projecte lingüístic dóna criteri en relació amb el tractament i l'ús de les llengües en el centre i recull els aspectes que determinen les lleis sobre la utilització normal del català com a llengua vehicular i d'aprenentatge, així com la continuïtat i la coherència educatives, pel que fa als usos lingüístics, en els serveis escolars i en les activitats organitzades per les associacions de mares i pares d'alumnes'.
D'altra banda, l'article 12.3 es remet a l'article 10.1, incisos f) i g); segurament es tracta de les lletres c) i d) i convindria, per tant, modificar-lo.
I encara en relació amb aquest article es proposa escindir aquest apartat en dos; és a dir, introduir un nou apartat 4 que contingui la regulació relativa a les mesures organitzatives provisionals que pot adoptar la direcció, ja que en la redacció actual es confonen dues regulacions: la relativa a la potestat disciplinària i la derivada de garantir la prestació adequada del servei educatiu.
Les normes sobre selecció, nomenament, renovació i cessament del director o la directora s'ajusten al que disposa l'article 143 de la Llei 12/2009.
Tanmateix, se suggereixen les observacions següents.
Aquesta limitació no es troba prevista a la Llei 12/2009.
Tanmateix, aquesta Comissió entén que pot quedar justificada en les especificitats del projecte de direcció que cal adaptar, en principi, al projecte educatiu de cada centre (art. 23.1 del Projecte), la qual cosa propiciaria que només es prevegi la possibilitat de presentar una única candidatura i no diverses per a distints centres.
Però com que aquest motiu tampoc no seria obstatiu al fet de poder presentar diverses candidatures per a una mateixa persona, aquesta Comissió proposa que l'Administració valori si no es tracta d'una restricció amb una fonamentació insuficient.
L'article 18.3 preveu que la persona candidata seleccionada per la comissió de selecció que no supera el programa de formació no pot ser nomenat director o directora, però no es preveu, al mateix temps, cap opció per tal de cobrir-ne la vacant.
En aquest sentit, es proposa que s'introdueixi alguna previsió que permeti conèixer quin és el procediment a seguir en aquests casos (per exemple, nou concurs, proposta de la segona persona amb millor puntuació per a superar el programa de formació, o bé el nomenament extraordinari que preveu l'article següent).
També l'article 21, referit a la renovació del mandat, genera el dubte de si conclosos els quatre períodes consecutius de mandat del director aquest es pot presentar a un nou mandat no consecutiu i, en cas afirmatiu, quin període de temps hauria de transcórrer des del darrer mandat.
Se suggereix, per tant, introduir una disposició que aclareixi aquest aspecte.
c) La resta de l'articulat i disposicions són, com s'avançava, adequades al marc normatiu assenyalat.
Tanmateix, i atesa la urgència amb la qual s'ha sol·licitat el dictamen, es proposa que es valori si no seria més adient la introducció d'una disposició final que redueixi el termini ordinari de vacatio legis.
Un cop considerades les observacions d'aquest Dictamen, es pot elevar al Govern el Projecte de decret de la direcció de centres educatius públics i del personal directiu professional docent per a la seva aprovació.