projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Atès que l'aforament és limitat, cal confirmar l'assistència al telèfon 935545852, o bé, a l'adreça de correu electrònic [EMAIL]
El Departament de Justícia ha organitzat un acte públic amb motiu del 50è aniversari de la mort de l'abat Aureli Maria Escarré.
Durant l'acte hi participaran el Sr.
Jaume Sobrequés i Callicó, director del Centre d'Història Contemporània de Catalunya, el Dr.
Joan B. Culla, historiador, el P. Josep Maria Soler, abat de Montserrat, i Patrícia Gomà, secretària general de Justícia.
Dissabte, 8 de febrer, ruta de la Jonquera a la Vajol
L'any 2017 la Generalitat de Catalunya va instituir el 5 de febrer com el Dia Nacional de l'Exili i la Deportació, data en què es commemora que els màxims representants de les institucions republicanes --el president de la Generalitat de Catalunya, Lluís Companys; el president del Govern Basc, José Antonio de Aguirre; el president de la República espanyola, Manuel Azaña, el president de les Corts espanyoles, Diego Martínez Barrio--, van fugir de l'ofensiva franquista pel coll de Lli (la Vajol), camí de les Illes, juntament amb centenars de civils, com el poeta Pere Quart o l'escriptora Mercè Rodoreda, i militars, la major part dels quals no van tornar mai més a casa seva.
D'altra banda, per la Jonquera i el Pertús hi van passar 220.000 persones en el camí a l'exili, quasi la meitat de totes les persones refugiades.
De fet, la majoria de fotografies que testimonien aquest èxode es van prendre en aquest punt.
A la Jonquera, a més, s'ubica el principal espai de memòria dedicat a l'exili republicà: el Museu Memorial de l'Exili (MUME).
Aquesta commemoració és molt significativa en la història recent, i de gran actualitat.
Alhora, es pot considerar una data vinculada a la generació de consciència crítica i sensibilitat humanitària, atès que els exilis i els desplaçaments forçosos de població són una de les problemàtiques que més reptes suposen en el panorama mundial.
Amb motiu del Dia Nacional de l'Exili i la Deportació, instituït el 5 de febrer com a data commemorativa de l'exili republicà per la Generalitat de Catalunya el 2017, tindran lloc el matí del dia 8 de febrer al MUME de la Jonquera i al Coll de Lli de La Vajol diversos actes en record de l'exili republicà de 1939.
Programa de l'acte del Dia Nacional de l'Exili i la Deportació
Coll de Lli: lloc de pas de la Retirada i principals autoritats republicanes el 5 de febrer de 1939.
Audició musical a càrrec d'Anna Ros i Mercè Miró
Lectura: textos de Pere Bosch-Gimpera, Memòries, i Carles Pi i Sunyer, La Guerra (1936-1939).
Inauguració de l'exposició temporal Art i exili.
Artistes catalans de l'exili del 1939, una exposició conjunta amb doble seu, amb el Museu de l'Empordà de Figueres
Visita guiada de l'exposició a càrrec d'Enric Pujol, comissari de l'exposició.
Desplaçament gratuït amb autocars que surten de Barcelona (plaça de Catalunya, 21, a les 9 h) i de Girona (estació d'autobusos, a les 9.30 h).
Direcció General de Memòria Democràtica i MUME..
Amb la col·laboració del Memorial Democràtic, Ajuntament de Morellàs- Les Illes i Ajuntament de la Vajol.
Simposi sobre nacionalisme i regionalisme en la Transició
Els dies 15 i 16 de desembre, la Facultat de Filosofia i Lletres acollirà el simposi "'Regiones de la patria, afluentes de la nación'.
Nacionalisme i regionalisme en la Transició espanyola".
Ha estat organitzat pel Centre d'Estudis de les Èpoques Franquista i Democràtica (CEFID) de la UAB i el Memorial Democràtic.
L'objectiu és analitzar quin ha estat el discurs al voltant del concepte regió per part tant del règim franquista i de l'oposició.
També s'estudiarà el procés d' institucionalització de les autonomies com a entitats subestatals i focus d' identitat regional a l'Espanya democràtica.
Hi haurà quatre sessions de debat sobre regionalisme franquista, regió i nació al període del franquisme tardà i la transició, la visió de l'esquerra espanyola i el camí cap a la "nació de nacions", i una perspectiva comparada sobre regionalisme i nacionalisme al període de la Transició.
Centre d'Estudis de les Èpoques Franquista i Democràtica i Memorial Democràtic
Sala d'Actes de la Facultat de Filosofia i Lletres
Edifici B. Universitat Autònoma de Barcelona
Mercè Vilanova i Enric Garriga parlaran dels testimonis de supervivents de la deportació als camps nazis
En el marc de la commemoració del Dia Internacional en Record de les Víctimes de l'Holocaust i de Prevenció de Crims contra la Humanitat, el 27 de gener, el Memorial Democràtic ha organitzat una jornada on l a historiadora i especialista en fonts orals, Mercè Vilanova, i el president de l'Amical de Mauthausen i altres camps i de totes les víctimes del nazisme, Enric Garriga, parlaran dels testimonis dels supervivents de la deportació als camps nazis.
A l'inici de l'acte, la presidenta de l'Institut Català de les Dones, Montse Gatell, presentarà el vídeo homenatge a l'ex-deportada al camp de Ravensbrück Neus Català realitzat amb motiu del seu centenari.
La presentació anirà a càrrec de Jordi Palou-Loverdos, director del Memorial Democràtic de la Generalitat de Catalunya.
Mercè Vilanova és una historiadora contemporània catalana.
Va ser catedràtica d'història contemporània de la Facultat de Geografia i Història, càrrec que va ocupar fins a la seva jubilació el 2006.
Va ser presidenta de l'Associació Internacional d'Història Oral entre el 1996 i el 2000.
El 1989 va fundar i dirigir la revista Historia, Antropología y Fuentes Orales i va col·laborar amb el Projecte Internacional de Documentació dels Treballs Forçats.
L'Amical de Mauthausen i altres camps i de totes les víctimes del nazisme d'Espanya, és una de les associacions que agrupa als exdeportats republicans dels camps de concentració del nazis, així com els familiars i amics, tant dels supervivents com dels deportats assassinats als camps.
L'Amical de Mauthausen representa als deportats d'aquest camp austríac i de tots els camps del III Reich, tot i que l'associació pren el nom de Mauthausen pel fet de ser el camp on van ser deportats més espanyols.
Enric Garriga, el seu president, presentarà els projecte de l'entitat, entre ells la Xarxa d'Instituts per la Memòria i la Prevenció del Feixisme.
Per commemorar el Dia Nacional en memòria de les víctimes de la guerra civil i les víctimes de la repressió franquista, el Museu de Terrassa us convida a participar en aquesta visita comentada.
Recorregut guiat pels escenaris de la Guerra Civil a Prats de Lluçanès
Visita guiada el primer diumenge de cada mes.
El Museu d'Història de Girona organitza una sortida per conèixer a la Mina Canta de la Vajol i Argelers
El Museu d'Història de Girona organitza una sortida per conèixer a la Mina Canta de la Vajol i Argelers
El Museu d'Història de Girona ha organitzat, amb la col·laboració del Museu Memorial de l'Exili (MUME), una sortida cultural amb motiu del 80è aniversari de l'inici de la guerra.
Tindrà lloc els dissabte 6 de febrer i dissabte 5 de març de 2016.
Els participants visitaran la Mina Canta de la Vajol i diversos espais d'Argelers.
A les 8.20 h al Museu d'Història de Girona
Tornada a Girona: a les 20 h aproximadament
Preu: 30 euros / 25 euros els socis del Club Girona Cultura i els socis de l'Associació d'Amics del MUME (inclou els desplaçaments amb autocar i el dinar)
Concepte per la sortida del 6 de febrer: Sortida MHG 6F + nom i cognoms de l'inscrit/a
Concepte per la sortida del 5 de març: Sortida MHG 5M + nom i cognoms de l'inscrit/a
Museu d'Història de Girona ha organitzat, amb la col·laboració del Museu Memorial de l'Exili (MUME)
Resseguint les passes de l'evacuació del patrimoni artístic català.
Cal fer la inscripció prèvia al MUME, tel. 972556533 ( [EMAIL] ), o a través de Jordi Cabezas, tel. 629790906 ( [EMAIL] )
Visita cultural sobre el patrimoni artístic català i la figura de Joan Subias Galter (1897-1984) a càrrec dels historiadors Joaquim Nadal i Gemma Domènech (Institut Català de Recerca en Patrimoni Cultural).
El mas de Can Descals de Darnius va ser un dels espais habilitats com a dipòsits del patrimoni artístic català durant els darrers mesos de la Guerra Civil a Catalunya, juntament amb l'església de Sant Esteve d'Olot o el Mas Perxés d'Agullana.
Aquesta activitat està emmarcada dins del programa cultural "Som Cultura Històrica - novembre 2017 - Festival de les experiències culturals Costa Brava i Pirineu de Girona" del Patronat de Turisme Girona Costa Brava (Diputació de Girona).
Trobada al Museu Memorial de l'Exili de la Jonquera
Sortida en bus fins a Can Descals de Darnius
Visita a les dependències de Can Descals a càrrec dels historiadors Joaquim Nadal i Gemma Domènech (Institut Català de Recerca en Patrimoni Cultural)
Retorn al Museu Memorial de l'Exili de la Jonquera
Aproximacions a la memòria històrica des de diferents àmbits de la cultura
Des de Cultura de la Diputació de Barcelona iniciem enguany una sèrie de Jornades de reflexió sobre l'Any Europeu del Patrimoni Cultural, un espai d'encontre que volem encetar posant el focus en aquell àmbit patrimonial que es mou entre els aspectes materials i els immaterials: l'àmbit de la memòria històrica.
Sota aquest subtítol, Cultura i Memòria I, us convidem a conèixer diverses aproximacions a la memòria col·lectiva, provinents de diferents àmbits culturals, i que, tanmateix, tenen un fil conductor: l'esforç de persones, grups i institucions, per recuperar una part amagada de la nostra història.
Aquest esforç, evidentment, ha de seguir.
Hi ha encara molt camí a recórrer.
Però, avui, volem reconèixer l'enorme valor personal i social de la feina ja feta, a partir del relat d'algunes i alguns dels seus protagonistes, que han treballat i treballen, per ajudar-nos a conèixer i respectar fets i persones que havien romàs injustament invisibilitzats.
Estem segurs que serà un profitós homenatge.
Presentació i conducció a càrrec de Pia Bosch, assessora tècnica de la Diputació de Barcelona.
10 h: Els arxius municipals com a font de recuperació de la memòria històrica.
Jaume Zamora, cap de la Unitat de la Xarxa d'Arxius Municipals de la Diputació de Barcelona.
Montserrat Tura, exalcaldessa, exconsellera d'Interior i Justícia, guanyadora del Premi Carles Rahola 2017.
12.30 h: El paper de les dones a la guerra i a la postguerra.
Doctora Mary Nash, historiadora, catedràtica emèrita de la UB, fundadora del Centre d'Investigació Històrica de la Dona (UB).
Presentació i conducció a càrrec de Fina Brunet, periodista.
16 h: Monòleg Puig i Cadafalch, un croquis, interpretat per Sergi Mateu.
17.00 h: La memòria com a font de reparació: Anul·lació dels judicis polítics del franquisme i tancament de la presó Model.
Diàleg entre Carles Mundó, exconseller de Justícia, i Pep Cruanyes, advocat i historiador.
18 h: Lesa Humanitat, memòria històrica i justícia universal.
Projecció del documental Lesa Humanitat seguit de col·loqui entre l'autor, Hèctor Fàver, Roger Heredia, promotor del Banc d'ADN de desapareguts de la Guerra Civil, i Xavier Menéndez, arqueòleg, membre del Comitè tècnic de Fosses de la Generalitat de Catalunya.
Totes les activitats del matí tindran lloc a La Cuina i les de la tarda, a La Sala.
Necessari realitzar inscripció.
Carrer de Sant Pere Més Baix, 7
Conferència a càrrec de Federico Vazquez Osuna
La conferència es fa en el marc de l'exposició 'La memòria del segle XX des dels arxius judicials', que es pot visitar a l'antiga presó Model de Barcelona fins al 30 de novembre.
Federico Vázquez Osuna (Alcaudete, Andalusia, 1964) és doctor en Història Contemporània per la Universitat de Barcelona i Màster en Criminologia i Execució Penal per la Universitat Autònoma de Barcelona.
És investigador adscrit al Centre d'Estudis Històrics Internacionals de la Universitat de Barcelona (CEHI).
Les seves investigacions se centren en la República, la Guerra Civil i el franquisme, molt especialment pel que fa a l'administració de justícia i la repressió.
Memorial Democràtic i Ajuntament de Barcelona
Divendres 2 de març, presentació del Llibre d'Exilis, a les 20h a l'Espai Mallorca de Barcelona.
Presentació del Llibre d'Exilis.
Diccionari Biogràfic de l'Exili Menorquí.
950 biografies i 1050 fotografies, en una edició de gran format i 720 pàgines.
La presentació serà a càrrec de Josep Portella, Jordi Odrí i Lluís López.
Lectures de Paul Celan al Memorial Democràtic
Per assistir al Club de Lectura cal fer la inscripció a través de:
Paul Celan, en una fotografia de passaport de l'any 1938.
El Memorial Democràtic acull un club de lectura adreçat a totes les persones interessades en literatura relacionada amb l'exili, la deportació i l'Holocaust.
Ha estat creat pel Grup de treball del Departament d'Educació i el Memorial Democràtic (Grup DEMD), que promou i difon temes de memòria històrica a l'aula.
Les trobades del club de lectura tindran lloc durant els mesos de gener, març, maig i setembre.
Es convidaran experts en el tema que es tracti, així com traductors i traductores de les obres llegides, o bé els propis autors i autores per tal d'obrir un diàleg en primera persona.
Al llarg de les diverses sessions programades es tractaran diversos gèneres literaris com la poesia, assaig o novel·la, i s'alternaran les temàtiques donant resposta a l'actualitat i als interessos dels i de les participants del Club de lectura.
La primera sessió d'enguany (16 de gener del 2020) està dedicada a l'obra del poeta alemany Pau Celan reconegut internacionalment com un dels poetes lírics més significatius del segle XX.
Es tracta d'una aproximació a l'obra d'aquest autor a partir de la lectura lliure d'algunes de les seves obres, recollides a Obras completas (Editorial Trotta), Reixes de llengua (Edicions La Breu) i De llindar en llindar (Edicions La Breu).
La productora Punt de Gir presenta un documental i un curtmetratge sobre la memòria històrica
El proper dijous, 21 de gener, la productora audiovisual Punt de Gir presentarà dos peces audiovisuals sobre memòria històrica als Cinemes Girona de Barcelona; el documental 'Mi Manzanica' i el curtmetratge 'Jotas de Barro'.
'Mi Manzanica' (21') explica la història de l'Aurora Marco que, en plena Guerra Civil, creua tot el front d'Aragó acompanyada de la seva filla ('Manzanica') amb l'objectiu de retrobar el seu marit.
75 anys més tard, Manzanica emprèn el mateix viatge.
Allò que l'estiu de 1938 era una aventura per amor, ara es converteix en un viatge retrospectiu en busca de la veritat i la comprensió.
'Jotas de Barro' (23') és un curtmetratge de ficció que explica la història d'un jove que troba les lletres d'unes jotes del seu besavi.
A partir d'aquesta troballa, inicia una cerca sobre el passat de la seva família.
Un passat que el seu pare vol oblidar malgrat encara el consumeix i l'angoixa.
Junts, pare i fill, emprendran un viatge a Obón (Terol) que els farà remoure una història enterrada en el fang.
Aquest curtmetratge és inèdit i es presentarà per primera vegada el proper 21 de gener als Cinemes Girona.
Després dels passis es portarà a terme un col·loqui amb el públic.
Hi participaran Artur Molina, director de les obres audiovisuals i Jordi Palou-Loverdos, director del Memorial Democràtic de la Generalitat de Catalunya.
Per demanar una invitació cal enviar un correu electrònic a [EMAIL] o bé trucar per telèfon al 676 81 49 01.
Punt de Gir amb la col·laboració del Memorial Democràtic i l'Associació per a la recuperació de la memòria històrica de Catalunya.
Espectacle i col·loqui al voltant de Salvador Espriu
L'obra teatral 'El meu poble i jo' es representarà a l'Auditori de Granollers el 23 de gener a les 21 h.
Com a activitat paral·lela, el 14 de gener, a les 19 h, tindrà lloc un col·loqui a Can Jonch.
Hi participaran el director teatral Lluís Danés, el director del Memorial Democràtic, Jordi Palou-Loverdos, el periodista David Bassa i el músic Dídac Rocher.
Moderarà el col·loqui el periodista Esteve Plantada.
'El meu poble i jo' és una producció del Memorial Democràtic dirigida per Lluís Danés.
Es tracta d'un muntatge multimèdia i, alhora, d'un esdeveniment memorial altament poètic.
El moviment, la música i les imatges s'uneixen per ajudar l'espectador a entendre per què Espriu va escriure obres tan profundes i doloroses com La Pell de Brau o El caminant i el mur.
L'obra es construeix a partir de textos coneguts i inèdits d'Espriu, música en directe, la veu de Dídac Rocher i fragments del vídeo institucional del Memorial Democràtic Temps de memòria.
L'educació franquista de les nenes, a l'escenari
El florido pensil (nenes) és la història del dia a dia de cinc noies sotmeses a l'absurda brutalitat del sistema educatiu de la postguerra.
L'obra es basa en el llibre d'Andrés Sopeña El florido pensil.
Està dirigida per Fernando Bernués i Mireia Gabilondo, i la protagonitzen Roser Batalla, Lloll Bertran, Victòria Pagès, Mireia Portas i Isabel Rocatti.
Al llarg de l'obra veiem, des de la perspectiva de les noies, com l'escola és el reflex de la societat i de la seva ideologia dominant, masclista i patriarcal.
Només existien dos tipus de dones: les decents i les altres.
La seva carrera professional havia de ser la de formar una família i tenir prole, i en això es posaven d'acord pràcticament totes i tots: la mestra, el capellà, els pares, els moralistes, les cupletistes, les escriptores de novel·les roses i fins i tot les professores de gimnàstica.
Un documental sobre l'estratègia de l'oblit
La infantesa de Carlota Leret i Josefina Lamberto va tenir el denominador comú de trencar-se per la Guerra Civil.
L'assassinat dels seus éssers més estimats ha marcat les seves vides.
Mentre en altres països les víctimes tenen un paper protagonista a l'espai públic i al paisatge urbà, a l'Estat espanyol l' estratègia de l'oblit s'ha imposat a les víctimes de la guerra i del franquisme.
Qui ha de prendre el protagonisme de la memòria històrica; les víctimes o els perpetradors?
De la mà d'experts, víctimes i protagonistes de la tragèdia, el documental 'Éramos vecinos', del periodista Mikel Donazar intenta respondre aquestes qüestions.
En el marc del programa Filmoteca per a les escoles, el Departament d'Educació, el Memorial Democràtic i l'Agència Catalana de Cooperació al Desenvolupament sumen forces amb la Filmoteca de Catalunya per impulsar el cicle anual Cinema, memòria, pau i drets humans.
A través del correu electrònic del programa
La iniciativa vol fomentar la reflexió crítica sobre els drets humans, amb el suport d'entitats del sector i l'ús de recursos didàctics i activitats participatives al voltant de set temàtiques diferents.
El Memorial Democràtic organitza la quarta sessió dimarts, 28 de gener, al voltant del Dia Internacional en Memòria de les Víctimes de l'Holocaust.
Aquesta iniciativa de la Generalitat de Catalunya consisteix en una sèrie de sessions matinals de curtmetratges i fragments de pel·lícules adreçada a les escoles.
S'hi aborden els drets humans des d'un punt de vista audiovisual, mitjançant la reflexió i a través d'activitats participatives i intervencions de col·lectius que treballen directament els temes proposats.
La Filmoteca de Catalunya ja ha fet públic el programa de l'edició 2019-2020, i els centres educatius poden començar les inscripcions des del dia 2 de setembre a través del correu electrònic del programa.
El cicle, que celebra la seva setena edició, començarà el 15 d'octubre amb una sessió sobre el Dia Internacional de la No Violència i es desenvoluparà en set sessions al llarg del curs fins al maig, on es posarà fi amb el Dia Internacional del Comerç Just.
Les sessions, de caràcter gratuït, tindran lloc a la seu de la Filmoteca de Catalunya (plaça de Salvador Seguí, Barcelona).
L'objectiu del cicle és fomentar la transformació social a partir de la reflexió crítica sobre els drets humans.
Per a fer-ho, s'escullen una sèrie de dies internacionals representatius dels sectors prioritaris de la cooperació catalana, com la pau i la no-violència, l'apoderament de les dones o la memòria històrica.
Una altra línia de treball del curs és l'alfabetització mediàtica, amb el fi de fomentar l'interès d'infants i joves pel cinema i formar-los en la lectura crítica dels formats i llenguatges audiovisuals.
Les sessions de cine estaran dinamitzades per Drac Màgic, i comptaran amb la participació d'associacions implicades en el treball actiu en l'àmbit dels drets humans.
A més, el cicle ofereix una sèrie de recursos a les escoles per complementar les sessions, com assessorament al professorat, material didàctic, tallers, visites, participació en projectes de llarga durada, entre altres.
Dimarts, 28 gener 2020: Dia Internacional en Memòria de les Víctimes de l'Holocaust
Filmoteca de Catalunya amb la col·laboració del Memorial Democràtic
El pròxim 2 de març, en el marc de la desena edició del BRAM!, es presentarà el documental Un vas d'aigua per a l'Elio.
Portada del documental "Un vas d'aigua per a l'Elio"
El documental, dirigit pel director Pere-Joan Ventura, es presentarà el divendres 2 de març a l'Auditori Municipal Miquel Pont a les 20:30h.
L'acte comptarà amb l'assistència del director Pere-Joan Ventura, Erica Volpi i Claudio Ziglioli, i dels historiadors Argimiro Ferrero i Jordi Guillamot.
Informació Un vas d'aigua per a l'Elio
Guió: Pere Joan Ventura i Georgina Cisquella
Muntatge: Gemma Albós i Anastasi Rinos
Sinopsi: Projecte de recuperació de la memòria històrica basat en la mort del maqui Elio Ziglioli, assassinat a Castellar l'any 1949.
Es tracta d'un teaser d'uns trenta minuts de durada que reconstrueix els fets a partir de les aportacions de diversos historiadors i testimonis de l'època.
Ajudant de direcció en una dotzena de pel·lícules realitzades per directors com Vicente Aranda o Pere Portabella, Pere Joan Ventura (1946) va ser també un dels referents del cinema clandestí rodat els anys 70, i va treballar a diversos programes de TVE.
Amb el seu llargmetratge El efecto Iguazú va guanyar el Premi Goya al millor documental l'any 2003.
El 2004 va participar a la pel·lícula col·lectiva Hay motivo, amb un curtmetratge titulat Cena de capitanes, sobre la catàstrofe ecològica del Prestige.
Aquell mateix any va dirigir La vida efímera, inclòs dins del documental En el mundo a cada rato.
El 2013 també va estrenar el documental Plou i fa sol.
Al llarg de la seva carrera, ha treballat, a més, com a subdirector, editor i ajudant de càmera.
Auditori Municipal Miquel Pont, Castellà del Vallès
Dilluns dia 5 de març de 2018 a les 19h a la sala Verdaguer (Ateneu Barcelonès) tindrà lloc la conferència "La segona guerra mundial a Barcelona: franquisme i amistats nazis (1939-1945)"
La conferència anirà a càrrec de Francesc Vilanova, historiador i coautor del llibre Nazis a Barcelona.
L'esplendor feixista de postguerra (1939-1945), i serà presentada per Maria Mestre, ponent adjunta de la Secció d'Història de l'Ateneu Barcelonès.
La conferència és la segona del Cicle "Històries de Barcelona" que tindrà lloc al llarg del primer semestre de 2018.
Coordina el cicle, Joan Solé Camardons ponent de la Secció d'Història.
Entre 1939 i 1945, entre la fi de la Guerra Civil espanyola i l'acabament de la Segona Guerra Mundial, la presència de representants de l'Alemanya Nazi i de la Itàlia feixista a Catalunya de la postguerra va ser reiterada.
El règim franquista, malgrat la seva neutralitat oficial en la guerra europea, va tenir un gran interès a mostrar la seva coincidència ideològica i política amb les dictadures de Hitler i Mussolini en l'intent de construir una "Nova Europa" totalitària.
Les visites del cap de les SS, Heinrich Himmler, i del gendre de Mussolini, el comte Ciano, van ser el moments més destacats d'aquesta presència dels "amics" nazi-feixistes.
Al costat d'aquests dos episodis però, trobem un entramat de visites diplomàtiques, militars i acadèmiques i tot un seguit d'esdeveniments socials i culturals, centrats sobretot a la ciutat de Barcelona, que van comptar amb els suport de les autoritats franquistes locals i la complicitat de la premsa barcelonina de l'època.
Tot plegat va deixar un testimoni gràfic molt impactant que el llibre Nazis a Barcelona.
L'esplendor feixista de postguerra (1939-1945) recupera per primer cop de forma sistemàtica, amb materials procedents de diversos arxius històrics.
Una esplendor feixista, propiciada per les noves autoritats franquistes, que només va desaparèixer quan la guerra europea es va anar decantant a favor de les democràcies.