Aquesta va ser la principal conclusió a la qual es va arribar durant la taula rodona "Denunciar la corrupció: veus contra el silenci i les complicitats", que va tenir lloc el 28 d'octubre en el marc de l'exposició "Corrupció!
Revolta ètica", que es pot visitar al Palau Robert fins al 24 de novembre.
A la sessió van intervenir Luis Gonzalo Segura, que va denunciar pràctiques irregulars a l'exèrcit espanyol; Carme Garcia, alertadora del 'cas Mercuri'; Azahara Peralta, alertadora del 'cas Acuamed', i Roberto Macías, alertador del cas del frau en la formació de la UGT d'Andalusia'.
El debat va ser moderat per Lourdes Parramon, cap de Relacions Institucionals de l'Oficina Antifrau
La cap de Relacions Institucionals de l'Oficina Antifrau de Catalunya, Lourdes Parramon, va moderar la taula i va començar el debat posant en valor la figura de l'alertador: "Els alertadors són persones que decideixen denunciar fets delictius des de les institucions on treballen tot i arriscar la feina i amb greus conseqüències en la seva vida personal".
Davant d'aquests riscos que pateixen els alertadors, la cap de Relacions Institucionals d'Antifrau va recordar que recentment s'ha aprovat la nova directiva europea de protecció dels alertadors.
La primera alertadora que va intervenir va ser Carme Garcia, alertadora del cas Mercuri quan era regidora d'ICV-EUiA a Sabadell.
Garcia va dir que "se suposa que els càrrecs electes i els funcionaris haurien de denunciar com jo vaig fer, perquè estem obligats amb la defensa de l'interès general".
Per Garcia, denunciar fets corruptes és una qüestió de valors.
"L'aprenentatge més important per mi és que ara analitzo les coses i les persones pel que diuen i fan, no per les idees que en teoria representen.
Un ha de començar per un mateix, per ser honest amb el que creu i denunciar els fets delictius, i, en això, vaig tenir total suport de la meva família i dels meus amics.
Em vaig sentir lleial amb els interessos de la meva ciutat".
Acte seguit va intervenir Luis Gonzalo Segura, que va ser tinent de l'Exèrcit de Terra i que va ser expulsat per denunciar actes irregulars a l'Exèrcit.
Per Gonzalo Segura "el concepte de lleialtat mal entesa és un dels principals problemes que tenim a l'hora de denunciar corrupció des de dins de les institucions".
Per Segura "la justícia militar és un anacronisme herència del franquisme, a cap altre lloc d'Europa existeix".
Al seu torn, Roberto Macías, que va ser l'administratiu de la federació andalusa d'UGT que va denunciar el frau dels ERE, va comentar: "Les conseqüències d'alertar a Espanya són la mort lenta per inanició".
Macías va explicar que per denunciar els fets dels ERE a Andalusia va perdre la feina i va quedar marcat a l'hora de trobar-ne altres, he hagut de subsistir aconseguint petites feines mal pagades.
Jo porto 5 anys suportant la caça de bruixes per part de la UGT per haver denunciat les irregularitats d'aquest sindicat".
Després va intervenir Azahara Peralta, exdirectiva de l'empresa pública Acuamed, a qui van acomiadar per no autoritzar sobrecostos injustificats d'una obra.
Després d'una sentència judicial ha estat readmesa.
Peralta ha destacat que "sense protecció dels alertadors no prosperaran les denúncies".
També ha explicat com pot arribar a ser de difícil alertar a través dels canals interns de denúncia.
Aquesta és la segona de les tres activitats que se celebren en l'espai de l'exposició "Corrupció!
Revolta ètica", coincidint amb el desè aniversari de l'Oficina Antifrau de Catalunya.
La mostra, que es presenta al Palau Robert, és una exposició divulgativa que pretén incentivar la reflexió sobre aquest fenomen i de la seva importància en la construcció d'una democràcia avançada.
La propera i última activitat relacionada amb l'exposició tindrà lloc el 13 de novembre.
Serà una conversa entre Miguel Ángel Gimeno, director de l'Oficina Antifrau, i Emilio Sánchez Ulled, conseller de Justícia en la representació permanent d'Espanya davant de la Unió Europea i exfiscal contra la corrupció i la criminalitat organitzada.