Barcelona, 2013, Escola d'Administració Pública de Catalunya, 116 pàg, DOI: 10.2436/10.8030.03.6, ISBN-13 978-84-695-9423-0.
Podem anar cap a una Administració més intel·ligent?
En aquest treball de recerca s'apunten diverses pautes que permeten anar fins a una fase avançada de l'Administració electrònica.
Tot això, gràcies a l'aplicació d'una metodologia innovadora, l'Administrative Process Study (APS), explicada a l'Escola Superior d'Arxivística i Gestió de Documents, que permet analitzar, de forma sistemàtica i detallada, els camps d'informació que conformen l'expedient associat a la prestació d'un servei, en tramitacions estandarditzades.
S'ha fet una anàlisi en profunditat de quatre procediments en tres administracions locals de mides semblants: Llagostera, Palamós i Sant Vicenç de Castellet.
S'han escollit serveis que ofereixen totes les administracions locals d'una determinada grandària: la llicència urbanística de primera ocupació, la llicència d'activitats (comunicació ambiental), l'atorgament de subvencions directes a entitats i associacions, i la contractació d'un bé per procediment obert.
Els casos escollits poden arribar a generar fins al 25% de la producció documental en aquestes administracions.
L'anàlisi comparativa s'ha desenvolupat aplicant la metodologia APS —àmpliament contrastada en administracions i empreses—, a partir de la confecció d'un diagrama d'estructura per cada procediment, que n'identifica els documents, les unitats de treball i els processos administratius.
Així, aconseguim l'avantatge estratègic que comporta focalitzar la reenginyeria en la seqüència de documents del procediment i no en la successió de tasques o operacions materials per a materialitzar-los.
Escollim treballar amb el docflow (flux de documents) enfront del tradicional workflow (flux de treball), amb el qual habitualment es treballa fins a nivells de detall majors, que tants problemes operatius ocasiona i que dificulta l'automatització i l'intercanvi de solucions.
A manera de resum, per convergir vers l'e-Administració, cal considerar, entre d'altres, aquestes premisses:
a) Per poder informatitzar, primer cal simplificar.
La simplificació dels processos administratius va més enllà del redisseny i la millora dels expedients o de les variables dels documents que intervenen en la confecció de l'expedient.
El dret administratiu i la pràctica de la gestió dels processos ofereixen fórmules, tant jurídiques com d'operativitat, que s'han de tenir en compte en qualsevol procés de simplificació.
b) Hi ha una gran variabilitat en els continguts d'informació al llarg del temps.
La perdurabilitat de les variables associades a referències en el decurs del temps és, de mitjana, d'un 42%, fet que comporta una volatilitat molt elevada en els continguts d'informació que contenen els documents (expedients analitzats amb un decalatge de 10 anys).
c) No és sostenible tantes formes diferents de tramitar els mateixos serveis.
Cal que les administracions d'ordre superior (consells comarcals, diputacions, Generalitat) s'impliquin en trobar models que permetin estandarditzar les tramitacions dels ens locals, siguin de la grandària que siguin.
Aquest treball de recerca va en aquesta direcció.
Dr. enginyer industrial en organització, tècnic superior a la Diputació de Barcelona.
Professor de Circuits Administratius a l'Escola Superior d'Arxivística i Gestió de Documents de la Universitat Autònoma de Barcelona.
Treballs de recerca orientats a la gestió i millora de serveis municipals, administració intel·ligent i smarts region.
Més informació a: http://www.linkedin.com/in/pereguiu
Professor titular d'universitat de la Universitat de Girona (UdG).
Dr. enginyer industrial en organització.
Fa la seva recerca sobre sistemes de producció aplicada a la gestió de documents.
És expert en el coneixement i l'aplicació pràctica de la metodologia APS ( Administrative Process Study ).
Màster en Gestió de Documents i Arxius (ESAGED) i diplomada en Turisme per la Universitat de Girona.
Actualment treballa com a tècnica d'arxiu a l'Arxiu Judicial Territorial de Girona.
Dr. en Història per la Universitat de Barcelona (2006).
Coordinador de titulació i professor de l'Escola Superior d'Arxivística i Gestió de Documents de la Universitat Autònoma de Barcelona.
Imparteix docència i investiga sobre els fons i documents de l'Administració pública, la gestió de serveis de gestió de documents i arxius i l'aplicació del màrqueting a aquest sector.
Professora titular a la UAB especialitzada en arxivística i gestió documental.
Doctora en història per la Universitat Autònoma de Barcelona (2000).
Fa la seva recerca en el camp de la gestió de documents i la informació.
És professora i responsable de recerca de l'Escola Superior d'Arxivística i Gestió de Documents
1.2 Metodologia i estructuració
2.1 Multifuncionalitat de la producció administrativa
2.2 Producció administrativa i situació actual
2.3 Convergint vers l'e-Administració
2.4 Reenginyeria de processos i producció administrativa
3.1.1 Òptica del treball i definició del procés
3.2Anàlisi booleana comparativa de graelles de variables
3.2.2 Els operadors lògics de l'àlgebra booleana
4.2 Anàlisi booleana comparativa de graelles de variables
4.3 Variables/metadades òptimes per facilitar la gestió electrònica
4.3.2 Anàlisi global i transversal del producte per al conjunt de municipis
5 Observacions de l'anàlisi dels casos estudiats
5.1 Anàlisi de les tramitacions
5.2 Propostes unificades de tramitació
5.3 Documents i variables d'informació dels expedients
5.4 Pautes de gestió orientades cap a la interoperabilitat i l'e-Administració
5.5 Les variables d'informació documental versus les metadades
6.2 Sobre les tramitacions analitzades
6.4 Continuïtat i aprofundiment de la recerca