projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Els catàlegs de paisatge són un dels instruments previstos legalment per assolir l'objectiu de preservar els valors naturals, patrimonials, culturals, socials i econòmics del paisatge en un marc de desenvolupament sostenible.
Aquests instruments són documents de caràcter descriptiu i prospectiu que determinen la tipologia dels paisatges de Catalunya, n'identifiquen els valors i l'estat de conservació i proposen un horitzó de futur d'acord amb les aspiracions de la ciutadania per mitjà d'uns objectius de qualitat.
Les pautes metodològiques per a la seva redacció van ser elaborades el 2006 per l'Observatori del Paisatge: "Prototipus de catàleg de paisatge.
Bases conceptuals, metodològiques i procedimentals per elaborar els catàlegs de paisatge de Catalunya".
Els catàlegs tenen les funcions següents:
L'abast territorial dels catàlegs és el mateix que el dels àmbits d'aplicació dels plans territorials parcials per facilitar el posterior procés d'integració del paisatge en el planejament territorial i urbanístic.
Als catàlegs es divideix cadascun d'aquests àmbits territorials en unitats de paisatge i també s'identifiquen paisatges d'atenció especial.
El mapa dels paisatges de Catalunya recull les 135 unitats de paisatge identificades en els catàlegs de paisatge
La Generalitat de Catalunya, l'Observatori del Paisatge i la revista El Temps han iniciat una col·laboració per difondre entre la ciutadania els paisatges de Catalunya.
Durant disset setmanes, la revista ha dedicat una secció als 135 paisatges que s'han documentat i estudiat al nostre país, als catàlegs de paisatge de Catalunya que s'han publicat (Terres de Lleida, Camp de Tarragona, Terres de l'Ebre i Comarques Gironines) i dels quals se n'han destacat algunes unitats i altres temes d'interès, com la Wiquipedra.
L'objectiu d'aquesta sèrie de reportatges és posar de manifest la gran varietat i riquesa dels paisatges del nostre país per tal de donar-los a conèixer i poder-los protegir.
El punt de partida són els catàlegs de paisatge que, des d'un punt de vista científic, però també eminentment participatiu i divulgatiu, han inventariat i descrit cada paisatge i n'han destacat tant els valors i fortaleses com també les amenaces i debilitats, tant els paisatges culturals i simbòlics, que tothom aprecia, com els degradats, per poder-los donar una nova oportunitat.
El paisatge és un dels valors fonamentals de la comarca del Priorat i li confereix un poderós atractiu, fins al punt que els vins que la prestigien no s'entenen sense aquest escenari.
El Consell Comarcal, conscient d'aquest realitat, ha impulsat la Carta de paisatge del Priorat amb la voluntat d'implicar de manera activa la ciutadania a favor d'aquest bé comú.
Des dels primers treballs de redacció de la Carta (2004) i el primer document de Diagnosi (2006), el procés d'elaboració comporta un intens treball de mediació i concertació, amb la participació de multiples institucions públiques i privades i administracions.
El 4 d'octubre de 2012 culmina aquest procés amb la presentació del Pacte pel paisatge del Priorat.
En aquest document d'acords més de cent agents impulsors, entre entitats, associacions i particulars, es comprometen públicament a treballar per a millorar la qualitat del paisatge.
Els compromisos pactats són, entre d'altres, crear els mecanismes per a seguir la transformació del paisatge; a dinamitzar àrees d'especial interès paisatgístic; a proveir-se d'instruments normatius; o a impulsar la candidatura del Priorat com a Patrimoni de la Humanitat.
L'any 2006 la Mancomunitat de Municipis de la vall de Camprodon decideix promoure la carta de paisatge de la vall, motivada pel canvi de fisonomia que en els darrers anys estan experimentant els pobles i els espais oberts degut, en part, a una ocupació extensiva del sòl per a usos urbans estacionals en detriment dels agrícoles, forestals i ramaders.
Tot el procés per implicar el màxim d'agents locals públics i privats i assolir el seu compromís envers accions concretes a favor del paisatge culmina el 4 de setembre de 2009 amb la firma d'un document d'acords.
Actualment, s'està duent a terme la implementació de les accions, que ha de contribuir a augmentar la qualitat i la identitat dels paisatges i a sensibilitzar i implicar tota la societat local.
El Departament va assessorar els agents durant el procés de preparació i redacció, amb la participació activa en la revisió i la validació del document.
El dia 26 de març de 2007 es va signar la Carta de paisatge del Berguedà, acte de culminació d'un procés que es va iniciar l'any 2005 per tal d'obtenir, d'acord amb la Llei 8/2005, de 8 de juny, un instrument voluntari de concertació d'estratègies entre els agents públics i privats de la comarca del Berguedà orientat a promoure la millora dels paisatges i de la qualitat de vida de les persones mitjançant l'establiment d'objectius, acords i estratègies de gestió.
El Consell Comarcal del Berguedà va liderar el procés, que va comptar amb la participació dels diversos agents del territori, i dels ciutadans i les ciutadanes de la comarca.
També va formular la redacció del document i va impulsar les adhesions de les diverses parts per assolir finalment la signatura del document de consens de la Carta.
El Departament va assessorar els agents durant el procés de preparació i redacció, amb la participació activa en la revisió i la validació del document.
Terra Vitium, conjuntament amb el Consell Comarcal, davant la necessitat de posar en valor el paisatge agrícola de l'Alt Penedès van impulsar i firmar, el 9 de desembre de 2004, la Carta de paisatge de l'Alt Penedès.
Tot i l'elevat valor productiu de la vinya del Penedès per elaborar vi i cava de qualitat, cada cop més s'ocupa sòl agrícola amb noves urbanitzacions, vies de comunicació i equipaments metropolitans.
Els impulsors de la Carta volien consensuar estratègies amb els agents del territori per frenar aquest i altres processos amb efectes paisatgístics negatius.
El Departament va assessorar els agents durant el procés de preparació i redacció, amb la participació activa en la revisió i la validació del document.
L'elaboració d'un codi de bones pràctiques vitivinícoles, els divuit projectes pilot d'integració paisatgística de polígons industrials i la proposta d'ordenança de protecció del paisatge són algunes de les fites assolides com a resultat d'implementar el document d'acords.
Aquesta Carta va ser impulsada pel Consell Comarcal de l'Alt Empordà i l'equip redactor va ser l'empresa La Copa SCCL, una cooperativa de treball associat sense ànim de lucre.
Els treballs de la Carta van començar el desembre de 2008.
A finals de març es va finalitzar la diagnosi i entre abril i setembre de 2009 va tenir lloc la mediació, organitzada a partir de sessions de participació sectorials amb diferents actors (administració, ciutadania, sector primari, sector secundari, sector terciari i sector social).
El Departament i l'Observatori del Paisatge de Catalunya van assessorar durant el procés de preparació i redacció, amb la participació activa en totes les fases d'elaboració de la carta.
La Carta va culminar en 6 grans acords o "compromisos estructurants", que contenen un total de 50 "compromisos específics" adquirits pels agents i referits a qüestions i espais d'amplitud variable.
El Pla director urbanístic del sistema costaner, el PDUSC I, es va aprovar definitivament el 25 de maig de 2005.
A més de protegir un total de 23.500 hectàrees costaneres de sòl no urbanitzable i sòl urbanitzable no delimitat, preveia la creació d'un fons per a intervencions paisatgístiques que preservessin el medi litoral i en fomentessin el seu ús social.
Aquest fons és dotat mitjançant els pressupostos de la Generalitat i l'import màxim de cada subvenció és del 50% del cost de les actuacions previstes, amb un límit de 180.000 euros per cada municipi beneficiari.
Les subvencions s'adrecen a projectes de construcció i manteniment de camins de ronda, d'accessos públics per a vianants i mitjans no motoritzats a les zones costaneres o a adquisicions de sòl que serveixen per augmentar el patrimoni públic i dedicar-les després a intervencions paisatgístiques.
També s'hi poden acollir els projectes de reconstruccions de terrasses i marges, de millora de la vegetació, prevenció d'incendis, enderroc d'instal·lacions il·legals al litoral o adaptació paisatgística d'elements existents.
Els criteris que es segueixen per escollir els projectes beneficiaris són l'adaptació de les actuacions als objectius de protecció del PDUSC, l'impacte positiu que puguin tenir en el territori, l'abast poblacional i el valor paisatgístic, entre d'altres.
Davant l'evidència reconeguda que el conjunt de colònies industrials del Llobregat formen un paisatge únic amb un alt valor natural i cultural, el Departament va encetar l'any 2007 una línia de subvencions per actuacions de millora paisatgística en aquests conjunts arquitectònics.
L'objectiu d'aquesta subvenció és incidir en la restauració dels edificis públics amb valor patrimonial, en la dignificació dels espais d'ús col·lectiu; en la millora paisatgística de les vies d'accés als recintes i en l'adequació dels entorns.
En el marc de la Llei 8/2005, de 8 de juny, de protecció, gestió i ordenació del paisatge, que estableix que el Govern, en l'àmbit de les seves competències i en funció dels recursos disponibles, ha de potenciar les activitats de les administracions locals que compleixin actuacions de protecció del paisatge, especialment les que tinguin com a objectiu la custòdia del territori per a la preservació dels seus valors paisatgístics, el Departament va iniciar, l'any 2007, una línia de subvencions en règim de concurrència competitiva destinades a les actuacions de millora paisatgística de l'espai públic urbà d'avingudes, rambles i passeigs arbrats dels municipis de Catalunya.
Entre els elements del paisatge que contribueixen per igual a embellir les ciutats i a millorar la qualitat de vida de la ciutadania, possibilitant espais de trobada i de relació social, es troben les avingudes arbrades.
XIX, la creació de rambles i passeigs arbrats ha esdevingut una de les directrius dels nous creixements urbans.
L'obertura d'una línia d'ajuts adreçada als ajuntaments pretén impulsar la seva implantació i garantir el manteniment de les avingudes ja existents.
Es podran acollir a aquestes subvencions els municipis que vulguin crear, restaurar o remodelar avingudes, rambles i passeigs arbrats, tant al centre dels nuclis urbans com als accessos o la perifèria.
Per tal d'escollir els projectes beneficiaris es tindran en compte criteris com ara el valor exemplar de l'actuació, la seva funció com a element estructurador del teixit urbà, la utilitat com a element de millora urbana i l'aprofitament de l'avinguda arbrada per a reordenar els usos de l'espai i incrementar la seguretat dels vianants.
Una de les línies estratègiques de compromís del Govern de la Generalitat envers el paisatge i els seus valors despresa de la Llei 8/2005, de 8 de juny, de protecció, gestió i ordenació del paisatge, és la promoció d'actuacions de millora del paisatge mitjançant l'execució de projectes pilot i estudis impulsats des del Departament o mitjançant el suport a actuacions promogudes per altres administracions o agents i es cofinancen mitjançant convenis de col·laboració.
Aquest tipus d'actuacions tenen la finalitat de promoure l'execució de projectes amb una voluntat exemplificadora i incentivadora, és a dir, amb la intenció de desenvolupar unes estratègies generalitzables i susceptibles de donar resposta als reptes paisatgístics recurrents al territori de Catalunya.
Data d'edició: desembre de 2013
Catàleg de paisatge de Catalunya aprovat definitivament i publicat d'acord amb el Conveni europeu del paisatge, dedicat a les Terres de l'Ebre.
Identifica 19 unitats de paisatge, per a cadascuna de les quals es descriuen els elements naturals i humans que constitueixen el paisatge, l'evolució històrica, l'organització actual, l'expressió artística, la dinàmica, els valors paisatgístics, les principals rutes i punts d'observació i gaudi del paisatge, una descripció de la possible evolució de la unitat, l'avaluació d'amenaces i oportunitats, i els objectius de qualitat paisatgística.
El Catàleg de masies, cases rurals i altres edificacions en sòl no urbanitzable és un document, elaborat per cada municipi que identifica edificacions que compleixen certs requisits que fan necessari la seva preservació per poder-les destinar a algun dels usos autoritzables.
Poden incloure tres tipus d'edificacions:
Aquestes construccions es poden destinar a habitatge familiar; a un establiment hoteler amb exclusió de la modalitat d'hotel apartament; a un establiment de turisme rural; a activitats d'educació en el lleure, artesanals, artístiques o de restauració; a equipaments, o a serveis comunitaris.
Tanmateix, per poder-les destinar a establiment hoteler ha d'ésser previst expressament en el catàleg esmentat, el qual pot establir un límit en el nombre de places.
Només les construccions recollides com a masies i cases rurals es poden reconstruir i rehabilitar amb vista a destinar-les a l'ús d'habitatge familiar.
En tots els casos, els usos de les construccion a què fa referència aquest apartat han d'ésser compatibles amb les activitats agràries implantades en l'entorn immediat respectiu per no perjudicar-ne la continuïtat.
El planejament urbanístic general o especial ha d'identificar en un catàleg específic les masies i les cases rurals susceptibles de reconstrucció o de rehabilitació i justificar les raons que en determinen la preservació i la recuperació.
La reconstrucció i la rehabilitació del patrimoni arquitectònic rural han de respectar el volum edificat preexistent i la composició volumètrica original prèviament determinats, i les possibles ampliacions o noves construccions de caràcter auxiliar que admeti el planejament urbanístic no poden afectar els valors arquitectònics i paisatgístics concurrents, i han d'estar justificades en les necessitats derivades del desenvolupament dels usos admesos.
En el supòsit de construccionis rurals en desús, la rehabilitació de la construcció afectada pot comportar la reducció del volum preexistent si això és necessari per corregir-ne l'impacte ambiental o paisatgístic negatiu.
Els requeriments documentals de formulació i de tramitació varien segons es tracti d'un o altre tipus de nova construcció.
Es consideren d'interès públic:
Es consideren construccions pròpies d'una activitat agrícola, ramadera o forestal:
Es consideren activitats d'explotació de recursos naturals, les extractives i aquelles altres activitats d'utilització del sòl, diferents de les agrícoles, forestals o ramaderes, que comportin canvis en la configuració natural dels terrenys.
Es consideren altres serveis de la xarxa viària: tallers de reparació de pneumàtics i d'aparells elèctrics dels vehicles, els bars-restaurants, la neteja de vehicles i el comerç de venda de premsa perìòdica i d'articles de primera necessitat.
Totes aquestes construccions i instal·lacions estan subjectes a llicència municipal.
Aquestes construccions només s'admeten si estan autoritzades pel Pla d'ordenació urbanística municipal; exigeixen en tots els casos la tramitació prèvia d'un pla especial urbanístic de desenvolupament.
Si els projectes només comporten obres de conservació, d'adequació, de millora o de manteniment d'un ús existent admès per l'ordenament urbanístic, és competència municipal la resolució de la llicència corresponent.
En altres casos, si les edificacions estan incloses en el catàleg de masies, cases rurals i altres edificacions s'ha de seguir el tràmit de l'article 50 del TRLUC.
En el procediment d'atorgament de llicències, la comissió territorial d'urbanisme que pertoqui ha d'informar sobre els projectes relatius a la reconstrucció, rehabilitació i canvis d'ús d'aquestes construccions, en el termini de dos mesos a partir del moment en què disposi de l'expedient.
La llicència només es pot atorgar si l'informe esmentat és favorable i, si escau, ha de fixar les mesures correctores i les condicions de caràcter urbanístic a què fa referència l'article 48.2.
En el cas que la reconstrucció o rehabilitació projectada sigui susceptible de pertorbar el funcionament normal de les explotacions agràries existents en l'entorn immediat, abans de sotmetre el projecte tramitat a la consideració de la comissió territorial d'urbanisme que pertoqui, l'ajuntament ha de sol·licitar un informe al departament competent en matèria d'agricultura i ramaderia sobre la incidència del projecte tramitat amb relació al funcionament de les explotacions agràries existents i sobre les mesures eventuals que s'han d'incloure en el projecte tramitat per compatibilitzar-lo amb aquestes explotacions.
En aplicació de la disposició transitòria 15a del TRUC, mentre el planejament general o un pla especial d'iniciativa pública no contingui la catalogació de les construccions situades en sòl no urbanitzable del terme municipal, per regular-ne la reconstrucció o la rehabilitació, es poden autoritzar aquestes actuacions per mitjà del procediment que estableix l'article 48, amb vista a destinar-les a algun dels usos admesos, inclòs l'hoteler.
Determinades obres i activitats requereixen de la tramitació d'un pla especial urbanístic.
La llei diferencia dos supòsits: els plans especials urbanístics de desenvolupament, que s'adapten a les previsions substantives del planejament territorial o urbanístic general, siguin previstos expressament o no en aquest planejament, i els plans especials urbanístics autònoms respecte a les previsions substantives del planejament territorial o urbanístic relatives als elements fonamentals de l'estructura general de l'ordenació del territori.
Quan per autoritzar una activitat o instal·lació en sòl no urbanitzable es requereix un pla especial urbanístic, la llei diferencia dos supòsits: els plans especials urbanístics de desenvolupament, que s'adapten a les previsions substantives del planejament territorial o urbanístic general, siguin previstos expressament o no en aquest planejament, i els plans especials urbanístics autònoms respecte a les previsions substantives del planejament territorial o urbanístic relatives als elements fonamentals de l'estructura general de l'ordenació del territori.
En desenvolupament de les previsions del planejament territorial o del planejament urbanístic general, es poden aprovar plans especials urbanístics si són necessaris per assolir les finalitats següents:
Aquests plans es tramiten en supòsits excepcionals.
Es poden aprovar per implantar en el territori infraestructures no previstes en el planejament territorial o urbanístic relatives als sistemes urbanístics de comunicacions o d'equipament comunitari, de caràcter general o local, llevat que la legislació sectorial aplicable a aquestes infraestructures reguli instruments específics per executar-les com a vinculants per al planejament urbanístic.
Tant el projecte d'aquestes actuacions com, si s'escau, el Pla especial urbanístic formulat per acomplir-les han d'incloure la documentació següent:
Els plans especials urbanístics autònoms han de qualificar com a sistema urbanístic, general o locals, els terrenys vinculants a les infraestructures que ordenen i han d'establir les altres determinacions necessàries per a llur funcionament adequat.
La tramitació d'un pla especial urbanístic segueix el mateix procediment que la tramitació general.
Els estudis d'impacte i integració paisatgística (EIIP) són instruments previstos per la legislació paisatgística i urbanística de Catalunya que tenen com a objectiu promoure una bona inserció de les activitats en el paisatge.
La seva aplicació encara no constitueix una pràctica gaire consolidada i presenta unes característiques específiques en relació amb altres instruments similars.
Per tal d'evitar que la manca de referents en aquest tipus de treballs suposi un obstacle o un esforç desmesurat a l'hora d'elaborar els EIIP, el Departament posa a disposició dels redactors, dels promotors d'actuacions i de la societat en general aquesta guia metodològica d'estudis d'impacte i integració paisatgística.
La vocació de la guia és proporcionar una pauta metodològica que faciliti la redacció dels estudis, oferir-se com a mostra per a seguir en diferents tipus d'actuacions i proporcionar un ventall ampli de recursos tècnics i expressius per concretar-los i executar-los.
El contingut de la guia no té valor normatiu, sinó un caràcter orientatiu, però sí que estableix quin és el tipus d'informació i els continguts bàsics que ha de tenir tot EIIP per reunir les exigències d'un treball rigorós i útil per a la seva finalitat.
Correspon als redactors dels estudis adaptar el seguiment del mètode a les característiques concretes de cada actuació i a les particularitats del lloc d'implantació.
Els estudis d'impacte i integració paisatgística són els documents tècnics destinats a considerar les conseqüències que tenen sobre el paisatge alguns projectes i actuacions —en els casos previstos per la normativa vigent — i a exposar els criteris adoptats per a la seva integració.
Aquest estudi ha de ser elaborat per personal tècnicament competent i el promotor del projecte és la persona obligada a presentar-lo a l'Ajuntament per a la seva tramesa al Departament de Territori i Sostenibilitat.
L'estudi d'impacte i integració paisatgística es requereix en els supòsits següents:
L'estudi d'impacte i integració paisatgística ha de contenir una descripció sintètica de la unitat de paisatge a escala territorial, la descripció completa de l'emplaçament i del programa de l'actuació projectada, i una visió integral de l'encaix de l'actuació en el paisatge, així com els criteris i mesures d'integració paisatgística adoptats.
Aquest document ha de contenir necessàriament informació gràfica ( fotografies, fotomuntatges, plantes, seccions i alçats ) que mostri, com a mínim, els aspectes següents: la visió de l'emplaçament des de l'entorn immediat i des dels punts de vista més rellevants, l'estat actual de l'emplaçament ( amb la fotografia, la vegetació i altres elements estructuradors del paisatge i preexistències ), l'estat final de l'emplaçament ( amb les modificacions dels elements anteriors i l'ordenació, volumetria, composició, materials i colors del conjunt proposat ).
El contingut de l'estudi ha de ser proporcionat a l'extensió i la magnitud de l'actuació.
Cal evitar documents feixucs però poc útils adaptant l'amplitud de l'estudi a la complexitat de l'actuació.
Si la intervenció no comporta canvis en el paisatge, per tractar-se de reformes interiors de construccions o elements existents, l'estudi d'impacte i integració paisatgística ha d'aportar fotografies d'aquests i limitar-se a expressar aquesta circumstància.
Si es tracta d'una legalització cal indicar- ho i incloure un recull de fotografies dels elements que cal legalitzar.