El director de l'Oficina Antifrau de Catalunya, Miquel Angel Gimeno, va afirmar que la corrupció és una malaltia però tenim eines per combatre-la i que cal una lluita constant per fer-hi front, durant el diàleg "Perseguir la corrupció", que va tenir lloc el 13 de novembre en el marc de l'exposició "Corrupció!
En aquesta debat també hi va han intervenir Emilio Sánchez Ulled, actual conseller de Justícia en la representació permanent d'Espanya davant de la Unió Europea i ex fiscal coordinador contra la corrupció i la criminalitat organitzada de Barcelona.
Per Sánchez Ulled "la corrupció és un intercanvi de poder entre el poder polític i el poder econòmic".
Gimeno el va definir com "un abús de poder, i és el mitjà idoni per destruir la democràcia".
Preguntats si la corrupció a l'estat espanyol és sistèmica, Sánchez Ulled va opinar que no i que "no estem condemnats a ser un país corrupte.
Sí que hi ha països i governs que ho són, però no és el cas de la democràcia espanyola".
Gimeno va afirmar que "la nostra societat té la força suficient per fer una lluita efectiva, entre tots, no només des de les institucions.
La corrupció no s'acabarà si no és amb la implicació de tota la ciutadania.
És qüestió que quedi clar que no hi ha d'haver impunitat davant qui es salta les normes".
També va remarcar que la corrupció no és sistèmica, però sí que hi ha condicions perquè grups econòmics posin en primer terme interessos privats per sobre dels públics.
El diàleg va seguit tractant els grups d'interès.
Segons Sánchez Ulled, a Europa els lobbies estan molt ben regularitzats, de forma natural i legitima.
Gimeno va remarcar que als grups d'interès se'ls ha d'exigir transparència perquè la seva funció sigui clara.
En el debat també es va fer esment de l'informe GRECO, que recomana una acció més restrictiva amb els lobbies, demana una estratègia anticorrupció, i observa que hi ha una bretxa entre la legislació i la seva aplicació.
Segons Sánchez Ulled Espanya està més avaluada que altres països de la Unió Europea.
"L'informe sí que critica el sistema d'elecció del Consell General del Poder Judicial, però va remarcar que el nivell d'independència del cos judicial és molt bo", va dir el fiscal.
A més, va explicar que aquest informe es basa en estudis sobre la percepció de la corrupció, no en la constatació de fets, i que l'alt nivell de percepció a Espanya pot ser degut a la crisi econòmica i la consegüent manca de recursos públics.
Per Miguel Ángel Gimeno "el més greu és la desconfiança cap a les institucions".
Per al magistrat, "la millora ha de venir en l'àmbit de la prevenció, i no només en la reacció a fets delictius.
Hem d'actuar en els conflictes aparents i avançar-nos amb una bona defensa".
Davant la pregunta de com s'impliquen els polítics en la lluita contra la corrupció, Sánchez Ulled va afrimar que política és tot.
"Hi ha implicació dels poders públics, com és el nostre cas", va dir referint-se als propis ponents.
"També es cert que a vegades hi ha problemes com les temptacions estructurals, per exemple el sistema de partits o l'ocupació pública qualificada.
Podem intentar reduir-ne el risc, però és molt difícil d'eradicar".
Pel que fa a quines mesures són necessàries per lluitar contra la corrupció, el fiscal va dir que "s'hauria d'estudiar si l'estructura pública que tenim és la justa i necessària.
Per exemple, en els darrers anys s'han privatitzat sectors del servei públic i s'ha de controlar si aquest òrgans autònoms escapen als controls de l'administració pública.
Potser s'hauria de reprofessionalitzar la funció pública".
Segons el magistrat, "no s'està fent el control suficient en àmbits com l'urbanisme.
Cal una metodologia de seguiment i avaluació posterior".
Per finalitzar el diàleg es va preguntar als ponents quin és l'escenari futur sobre la corrupció.
Segons Sánchez Ulled, la corrupció haurà mutat, però seguirà existint.
"És com el control de les emissions dels cotxes, n'hi ha però cal crear mecanismes perquè siguin les mínimes".
Segons Gimeno "pot ser fins i tot que es creïn algoritmes per resistir els controls i la corrupció persisteixi".
Aquesta és la darrera de les tres activitats que se celebren en l'espai de l'exposició "Corrupció!
Revolta ètica", coincidint amb el desè aniversari de l'Oficina Antifrau de Catalunya.
La mostra, que es presenta al Palau Robert, és una exposició divulgativa que pretén incentivar la reflexió sobre aquest fenomen i de la seva importància en la construcció d'una democràcia avançada.
També vol provocar una reflexió personal sobre els àmbits en què l'actitud personal del visitant podria modificar i millorar els sistemes corruptes a petita escala.