El Govern va aprovar, el passat dia 21 de juliol, l'anonimització de tres bústies d'alertes sobre males pràctiques a l'Administració de la Generalitat com a eina contra la corrupció i per a la protecció de les persones alertadores.
La decisió presa pel Govern forma part del desplegament del model de governança ètica que impulsa el Govern de Catalunya, i fa efectiu el compliment d'una de les 25 actuacions recollides en l'Estratègia de lluita contra la corrupció i d'enfortiment de la integritat pública.
El govern va aprovar l'anonimització de:
Junt amb l'anonimització també es va aprovar la creació d'un canal únic d'entrada que s'anomena Bústia Ètica, així com les normes reguladores d'aquestes bústies.
Una de les qüestions que regula aquesta normativa és la creació de tres òrgans integrats per funcionaris de carrera, independents a qualsevol jerarquia, per a la gestió i bon funcionament de les bústies.
L'acord de govern de la bústia anònima es farà efectiu en un període de quatre mesos a partir de la seva publicació.
L'anonimització de les bústies ètiques té per objectiu permetre a qualsevol persona, servidor o servidora públics comunicar a l'Administració conductes dutes a terme a dins de la mateixa administració contràries al dret o a les regles ètiques i de bon govern, sense que el tràmit impliqui haver de revelar la seva identitat.
En el futur, està previst es puguin anonimitzar altres bústies en l'àmbit de l'Administració de la Generalitat i de les entitats del seu sector públic.
L' Acord de Govern i les normes reguladores que aprova seran un referència necessària en l'anonimització d'altres bústies de similars característiques i finalitats.
És un canal d'entrada darrera el qual hi ha les tres bústies anonimitzades.
La persona alertadora determinarà a quina bústia s'adreça.
Es facilitarà informació clara i precisa sobre l'àmbit material de cadascuna d'elles.
Si l'adreça a un òrgan que no correspon, aquest la derivarà al corresponent.
Si l'àmbit material de l'alerta no correspon a cap dels tres òrgans gestors, s'indicarà a la persona alertadora que no es pot admetre a tràmit i se li suggerirà a on pot adreçar-se.
En cap cas no està previst fer la derivació a algun altre òrgan o institució que no formi part de la Bústia Ètica.
La persona alertadora és la que decideix si vol presentar-la de forma anònima.
En aquest cas, la bústia funciona utilitzant l'eina electrònica emprada per l'Ajuntament de Barcelona i l'associació XNET.
El propi programari genera uns codis que permeten mantenir comunicació amb la persona alertadora, sense poder saber ni qui és ni des de quina IP ha formulat l'alerta.
Què passa amb les alertes falses?
L'experiència existent en el nostre entorn que l'anonimització no incrementa les alertes falses o de mala fe però potser sí que augmenta aquelles que no tenen rellevància.
Per a poder gestionar les alertes que generin dubtes raonables a l'òrgan gestor, s'ha introduït en les normes reguladores una fase prèvia de diligències preliminars que permet aprofundir i investigar sense haver d'admetre encara la comunicació o alerta.
Les bústies anònimes són un instrument anticorrupció indispensable i un canal electrònic de participació ciutadana segur que protegeix la confidencialitat i l'anonimat de les persones alertadores.
Aquesta eina protegirà les persones alertadores de casos de corrupció