projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
La pensió per invalidesa, en la seva modalitat no contributiva, consisteix en una prestació econòmica individualitzada, de caràcter periòdic, a favor de persones d'entre divuit i seixanta-cinc anys afectades per una discapacitat permanent, igual o superior al 65%, de caràcter físic, psíquic o sensorial, sense recursos econòmics suficients i que no puguin acollir-se al sistema contributiu de pensions.
Des que van entrar en vigor l'any 1990, les pensions no contributives són prestacions de caràcter universal i, per tant, la llei hi garanteix l'accés de totes les persones que compleixen els requisits.
A més, el reconeixement del dret d'accés a una pensió no contributiva comporta l'accés a l'assistència mèdica i farmacèutica de la Seguretat Social.
La determina anualment la Llei de pressupostos generals de l'Estat.
És variable i depèn dels ingressos de la persona sol·licitant i dels ingressos dels familiars amb qui convisqui.
Quan es tracta de persones amb invalidesa o discapacitat en un grau igual o superior al 75% de discapacitat i que necessitin l'ajuda d'una altra persona per realitzar els actes més elementals de la vida quotidiana (com ara vestir-se, menjar, etc.), s'incrementarà la pensió en un 50% sobre la quantia màxima.
Les persones que compleixen els requisits necessaris per accedir a aquesta prestació han de presentar als Serveis Territorials o a les Oficines del Departament el model de sol·licitud emplenat, juntament amb tota la documentació requerida.
Les persones beneficiàries d'una pensió no contributiva estan obligades a presentar-se a la revisió de la discapacitat o de la malaltia crònica en la data en què les convoquin, i a lliurar, dins del primer trimestre de cada any, una declaració d'ingressos referida a l'any immediatament anterior.
A més a més, tenen l'obligació de comunicar els fets següents:
La persona beneficiària d'una pensió no contributiva per invalidesa no pot rebre, al mateix temps, cap dels ajuts següents:
Es tracta d'un complement de pensió adreçat a les persones pensionistes de la modalitat no contributiva que resideixen habitualment en un habitatge de lloguer i que acreditin que no tenen habitatge en propietat.
El complement consisteix en un pagament únic anual.
Nota informativa sobre la presentació anual de documentació dels centres de gent gran i discapacitat de titularitat de la Generalitat (gestió pròpia /gestió delegada ) i d'aquelles entitats de gent gran i discapacitada que han signat un contracte o conveni interadministratiu per a la concertació de places
Fins ara, i d'acord amb allò que s'estableix amb la clàusula corresponent del Plec de Prescripcions Tècniques i del Plec de Clàusules Administratives per a la concertació/ gestió, l'entitat ha de presentar la documentació següent:
Us informem que, amb la voluntat de simplificar, evitar costos innecessaris i guanyar en eficàcia, i tenint en compte que existeixen mecanismes alternatius per consultar/verificar les dades per part de l'Administració, que els mecanismes d'accés a la informació dia a dia incorporen noves plataformes de consulta, i sense que això comporti, en cap cas, una exoneració respecte a l'obligatorietat de disposar d'aquesta documentació, a partir del 2013 i mentre es mantingui la vinculació contractual del règim de concertació/gestió amb cadascunes de les residències/centres de dia i/o altres establiments, les entitats:
En el marc de les reunions del Consell de la Discapacitat de Catalunya (CODISCAT), que agrupa les entitats representatives de l'àmbit de les persones amb discapacitat, el president de la Generalitat i el conseller de Treball, Afers Socials i Famílies van adquirir el compromís d'impulsar un Pacte nacional pels drets de les persones amb discapacitat com a eina que abordi, des del punt de vista legislatiu, pressupostari i de polítiques públiques, tots els reptes que tenen els ciutadans amb discapacitat, d'acord amb els principis de la Convenció sobre els drets de les persones amb discapacitat de l'ONU de l'any 2006.
La Convenció constitueix un marc de referència des d'una perspectiva de drets per a totes les polítiques que es dirigeixen a la plena inclusió de les persones amb discapacitat, ja que defineix les obligacions dels poders públics per garantir l'exercici dels drets humans per part de les persones amb discapacitat.
El 9 de juliol de 2019 es va aprovar l'Acord de Govern pel qual s'impulsa l'elaboració del Pacte Nacional pels Drets de les Persones amb Discapacitat, que té com a finalitat l'establiment de les línies estratègiques d'actuació en els pròxims anys que permetin l'atenció transversal i integral de les persones amb discapacitat, d'acord amb els principis de la Convenció de l'ONU.
A Catalunya, l'any 2019, hi ha 611.035 persones amb discapacitat.
El Pacte Nacional pels Drets de les Persones amb Discapacitat suposarà l'avenç per a totes aquestes persones en la garantia dels seus drets i en la plena inclusió a tots els àmbits, i l'impuls d'un nou model de polítiques orientades als preceptes de la Convenció sobre els drets de les persones amb discapacitat de l'ONU com, per exemple, la implementació de les normatives d'accessibilitat com a condició necessària per poder exercir els drets en igualtat de condicions; l'evolució i la transformació dels serveis residencials a un model de suports orientats a la comunitat i a la vida independent; l'avenç en la inserció laboral en l'empresa ordinària i la definició d'un nou model de treball protegit; la transformació de l'educació especial en centres de recursos per a l'educació inclusiva o l'avenç cap a la plena capacitat jurídica, passant d'un model de substitució de la voluntat a un model de suport en la presa de decisions.
El Departament elabora cada any una memòria que recull tota la informació de les actuacions i els projectes duts a terme durant l'any precedent.
En aquests documents s'especifica l'estructura d'organismes que el componen, l'organització, amb el personal que en forma part, i els mitjans, amb el pressupost destinat a cadascuna de les polítiques i els ens que el conformen.
Una part molt important de les memòries són les actuacions i activitats realitzades per cada organisme.
A partir del 2008 s'inicia un nou model de memòria que recull les principals actuacions que responen als objectius estratègics del Departament.
També es publiquen dades estadístiques sobre els àmbits temàtics del Departament, tant d'afers socials com de treball.
El Reial Decret 463/2020, de 14 de març, pel qual es declara l'estat d'alarma per a la gestió de la situació de crisi sanitària ocasionada pel COVID-19 suspèn tots els termes i terminis de procediments administratius del Sector Públic, inclosos els de prescripció i caducitat.
Queden inclosos els terminis administratius de subvencions, incloent en aquest concepte tots els terminis que constin en les bases i les convocatòries corresponents (el de l'execució de l'activitat, per exemple).
Dins el marc del Pacte Nacional pels Drets de les Persones amb Discapacitat, i amb l'objectiu de compartir coneixement i aportar respostes col·lectives que contribueixin en l'avenç per a la plena inclusió de les persones amb discapacitat, la Jornada virtual participativa ha permès obrir la participació a totes aquelles persones interessades en fer aportacions ja sigui a títol personal o en l'àmbit d'una organització.
Mitjançant aquest iniciativa, s'ha donat visibilitat a les accions que es desenvolupen en el si del Pacte Nacional pels Drets de les Persones amb Discapacitat per tal abordar els reptes que tenen els ciutadans amb discapacitat en l'avenç cap a una societat més inclusiva.
En properes fases, aquest coneixement contribuirà al desenvolupament d'un pla d'acció estratègic que servirà per avançar en l'atenció transversal i integral de les persones amb discapacitat d'acord amb els principis de la Convenció de l'ONU sobre els Drets de les Persones amb Discapacitat, alhora que permetrà un seguiment i avaluació d'aquesta contribució.
Molt Honorable President de la Generalitat de Catalunya, Quim Torra
Honorable Conseller del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies, Chakir el Homrani
Membre del Comitè sobre els drets de les persones amb discapacitat de Nacions Unides.
Enviada Especial del Secretari General de Nacions Unides sobre Discapacitat i Accessibilitat.
Secretari d'Afers Socials i Famílies del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies, Francesc Iglesies.
Amb la col·laboració del periodista i coordinador de TEBVist, Josep M. Soro.
La Taula del Pacte Nacional pels Drets de les Persones amb Discapacitat té la funció de definir el full de ruta a seguir per les diferents administracions per garantir els drets i la plena ciutadania de les persones amb discapacitat.
La Taula s'encarrega d'elaborar el document definitiu del Pacte, a través de diferents grups de treball que s'han creat amb aquesta finalitat, els quals estan coordinats conjuntament per un representant del Govern i un representant del COCARMI.
La Taula del Pacte Nacional està presidida pel president de la Generalitat i hi participen el vicepresident del Govern i conseller d'Economia i Hisenda, el conseller de Treball, Afers Socials i Famílies, i la consellera de la Presidència, així com els representants del Govern de la Generalitat que ja formen part del CODISCAT, el secretari general de Treball, Afers Socials i Famílies, la directora general de Serveis Socials, el director general de Relacions Laborals, la directora del Servei Públic d'Ocupació de Catalunya i la directora general d'Igualtat.
També en formen part el president del Comitè Català de Representants de Persones amb Discapacitat (COCARMI), els membres del CODISCAT representants de les diferents federacions, i representants de la Taula del Tercer Sector, de la Confederació del Tercer Sector, de la Intercol·legial, de la Federació de Municipis de Catalunya, de l'Associació Catalana de Municipis, de la Unió General de Treballadors de Catalunya, de Comissions Obreres, de Foment del Treball, de Pimec i també representants de grups parlamentaris, així com fins a cinc membres
Els grups de treball de la Taula del Pacte Nacional pels Drets de les Persones amb Discapacitat es van constituir a finals del mes d'octubre del 2019 i des d'aleshores estan treballant per delimitar els reptes, les mesures i les accions que corresponen al seu àmbit, que s'emmarquen en la Convenció de l'ONU sobre els drets de les persones amb discapacitat i amb els principis d'igualtat d'oportunitats i d'igualtat entre dones i homes.
Aquest treball culminarà en el Pacte Nacional pels Drets de les Persones amb Discapacitat.
Els grups de treball de la Taula del Pacte Nacional pels Drets de les Persones amb Discapacitat estan coordinats cadascun per dues persones, un representant del Govern de la Generalitat de Catalunya i un representant de COCARMI.
Així mateix, estan participats de representants de diferents Departaments de la Generalitat, d'entitats, de representants de les federacions representatives de les persones amb discapacitat, agents socials, partits polítics, i membres de les organitzacions patronals i sindicals.
Els grups de treball constituïts són els següents:
El Departament de Treball, Afers Socials i Famílies compta amb diversos espais estables de participació que contribueixen a planificar, executar i avaluar les polítiques públiques en els diversos àmbits d'actuació.
La Llei 12/2007 d'11 d'octubre, de serveis socials, regula la participació cívica en tots els nivells dels serveis socials.
El Decret 202/2009, de 22 de desembre, dels òrgans de participació i de coordinació del Sistema Català de serveis Socials, estableix el Consell General de Serveis Socials com a òrgan superior de participació en matèria de serveis socials.
El Decret 202/2009 també estableix que les comissions sectorials tracten de forma especialitzada la planificació, la programació i ordenació de sectors concrets dels serveis socials.
Segons l'article 30 del Decret 202/2009, es crea el Registre dels Consells de Participació locals i dels Consells de participació de centres de serveis socials regulats en aquest Decret.
En relació amb els centres de serveis socials que presten serveis d'atenció diürna i serveis substitutoris de la llar, públics i privats amb finançament públic, que han de dotar-se d'un consell de participació de centre com a òrgan de participació, s'ha elaborat una Guia per a la constitució dels consells de participació de centres de serveis socials.
Aquesta guia és una eina metodològica adreçada a les persones responsables de crear o adaptar els consells de participació de centres de serveis socials.
D'altra banda, també són òrgans de participació del Departament els següents:
El Departament de Treball, Afers Socials i Famílies té com a funcions le s polítiques de serveis, prestacions i protecció socials, d'igualtat, de joventut, de la gent gran, de les famílies, la infància i l'adolescència, d'immigració, de gais, lesbianes, bisexuals, transgèneres i intersexuals, de l'acolliment i les adopcions, de les persones amb disminució i dependències, així com gestionar els equipaments assistencials de la xarxa de serveis socials i establir polítiques per a la inclusió social.
També s'encarrega de l'acció comunitària, de coordinar i gestionar la xarxa d'equipaments cívics i socials així com de la sensibilització cívica i social i el suport a les entitats i el voluntariat.
En l'àmbit del treball, té competències en les polítiques de relacions laborals i inspecció de treball, d'ocupació i intermediació laboral, i en l'economia social, el tercer sector, les cooperatives i l'autoempresa.
DOGC núm. 7460, de 22 de setembre de 2017
Mitjançant interlocutòria del Tribunal Constitucional de 21 de març de 2018, s'acorda aixecar la suspensió de la Llei amb excepció de l'article 3.1, apartats c) - segon incís -, d) i h).
Les aportacions generades en els debats serviran com a elements d'anàlisi per al CADS per establir conclusions i impulsar recomanacions per al futur de la costa catalana.
Visions per a un canvi de paradigma, la primera sessió, serà un debat en línia entre ponents de diversos àmbits i sectors.
El seminari forma part de les activitats organitzades per Exteriors en el marc del cinquè aniversari de l'Agenda 2030.
D'acord amb allò establert a l'apartat 3 de l'article 5 de les Instruccions internes de contractació de la Fundació Centre de Seguretat de la Informació de Catalunya (CESICAT), reguladores dels procediments d'adjudicació dels contractes d'obres, subministraments i serveis no subjectes a regulació harmonitzada i, en compliment de l'acord del Patronat de 8 de setembre de 2010, els òrgans de contractació de la Fundació seran els següents:
Contractes per import igual o superior a 500.000+IVA - Comissió Executiva
Adreces de presentació d'ofertes:
Carrer de Salvador Espriu, 45-51, 08908 L'Hospitalet
Servei de contractació, Àrea d'Administració i suport a Direcció
PDA027-20 - Responsable de Línia de Servei de Contractació i Assessoria Jurídica
PDA028-20 - Responsable de Línia de Servei de Seguretat en Disseny
PDA029-20 - Responsable de Servei d'Innovació
PDA031-20 - Responsable de Línia de Servei de Seguretat Corporativa
PDA032-20 - Responsable de Seguretat de la Informació Departamental
PDA033-20 - Responsable de Línia de Servei d'Anàlisi de Tendències
PDA034-20 - Responsable de Línia de Servei de Gestió d'Incidents - Catalonia CERT
PDA035-20 - Responsable de Línia de Servei SOC Gestió Operativa
PDA036-20 - Responsable de Línia de Servei d'Evolució i Avaluació
PDA037-20 - Responsable de Línia de Servei Control i Operació de Perímetre
PDA038-20 - Responsable de Línia de Servei d'Intel·ligència Operativa
PDA039-20 - Responsable de Línia de Servei de Resposta Activa
PDA008-20 – Responsable de seguretat de la informació de l'Agència de Ciberseguretat de Catalunya del Departament de Polítiques Digitals i Administració Pública (2 places)
PDA085 18 – 2 Responsables de seguretat de la informació de la Fundació Centre de Seguretat de la Informació de Catalunya del Departament de Polítiques Digitals i Administració Pública
PDA038 18 Responsable de Servei de Gestió d'Incidents de Ciberseguretat a la Fundació Centre de Seguretat de la Informació de Catalunya del Departament de Polítiques Digitals i Administració Pública
PDA044 18 Responsable de línia de Servei de Detecció i Protecció d'Amenaces de la Fundació Centre de Seguretat de la Informació de Catalunya del Departament de Polítiques Digitals i Administració Pública
PDA045 18 Responsable de línia de Servei de Mitjans Tècnics de la Fundació Centre de Seguretat de la Informació de Catalunya del Departament de Polítiques Digitals i Administració Pública
PDA046 18 Responsable de servei de Control i Operació de Perímetres de Ciberseguretat a la Fundació Centre de Seguretat de la Informació de Catalunya del Departament de Polítiques Digitals i Administració Pública
PDA047 18 Responsable de servei d'Enginyeria de Ciberseguretat a la Fundació Centre de Seguretat de la Informació de Catalunya del Departament de Polítiques Digitals i Administració Pública
PDA048 18 – Responsable de Servei d'Auditoria a la Fundació Centre de Seguretat de la Informació de Catalunya del Departament de Polítiques Digitals i Administració Pública
PDA049 18 Responsable de Línia de Servei de Comunicació i Relacions Institucionals a la Fundació Centre de Seguretat de la Informació de Catalunya del Departament de Polítiques Digitals i Administració Pública
PDA050 18 Responsable de servei d'anàlisis de ciberseguretat a la Fundació Centre de Seguretat de la Informació de Catalunya del Departament de Polítiques Digitals i Administració Pública
Catalonia-CERT® és el centre de resposta a incidents de ciberseguretat a Catalunya i proporciona un punt de contacte fiable i de confiança per a la comunicació i gestió d'incidents de ciberseguretat.
L'Agencia de Ciberseguretat de Catalunya disposa d'un Equip de Resposta a Incidents que opera, sota la marca Catalonia-CERT®, com a CSIRT (Computer Security Incident Response Team) del Govern de Catalunya, per a desenvolupar mesures preventives, reactives, de coordinació i de gestió enfront incidents de ciberseguretat en els col·lectius que són àmbits de relació i a qui s'adreça l'Agència de Ciberseguretat.
El disseny de l'Equip de Resposta a Incidents segueix uns processos i metodologia de gestió d'incidents segons el model de bones pràctiques estàndard reconegut internacionalment, definit pel Software Engineering Institute (SEI) de la Carnegie Mellon University (CMU) dels Estats Units d'Amèrica.
Aquesta manera de treballar és una garantia de qualitat i seguretat en les diverses tasques realitzades durant el cicle de vida de gestió d'incidents, on per exemple es realitzen accions de triatge considerant aspectes tècnics, legals i judicials.
Catalonia-CERT® és membre oficial des de l'any 2010 de la xarxa internacional FIRST, formada per més de 350 centres de resposta a incidents de ciberseguretat de tot el món.
Els serveis oferts pel Catalonia-CERT® s'organitzen en tres categories principals:
Serveis reactius: Serveis destinats a respondre a una amenaça o un incident de seguretat sofert per un sistema d'informació i minimitzar el seu impacte.
Serveis proactius: la funció d'aquests serveis és reduir els riscos de seguretat de la comunitat mitjançant la distribució d'informació i implantació de sistemes de protecció i detecció.
Aquests serveis estan dissenyats per millorar els processos d'infraestructura i seguretat abans que es produeixi un incident o sigui detectat.
L'objectiu principal és evitar incidents i reduir el seu impacte i abast en el cas que succeeixin.
Serveis de gestió i coordinació: Serveis mitjançant els quals es pretén millorar els processos de treball tant de la comunitat a la qual es dona servei com del mateix ERI.
A banda de la governança de la ciberseguretat, en l'àmbit de la Generalitat de Catalunya, l'Agència de Ciberseguretat de Catalunya exerceix les activitats de protecció davant de ciberamenaces i incidents de seguretat, la prevenció en matèria de ciberseguretat des d'un punt de vista organitzatiu, tecnològic i normatiu, i la resiliència dels actius i les infraestructures TIC com a mecanisme per a garantir la robustesa davant de ciberatacs i esmorteir-ne els seus efectes.
La funció de protecció en l'àmbit de la Generalitat de Catalunya es desplega fonamentalment per mitjà de la prestació dels serveis de detecció i mitigació de ciberamenaces, la gestió i resposta davant d'incidents de ciberseguretat, l'anàlisi de ciberseguretat de les infraestructures, serveis i solucions, la intel·ligència de ciberamenaces i la realització d'investigació d'incidents de seguretat i ciberamenaces.
La prevenció és una activitat essencial per tal de garantir la sostenibilitat d'un model de protecció davant d'amenaces i ciberatacs, basat en la maduresa i no en la reacció com a únic mecanisme de resposta.
En aquest sentit, l'Agència de Ciberseguretat de Catalunya desenvolupa una funció preventiva sobre múltiples àmbits com la seguretat en disseny en el desenvolupament de solucions i serveis de la Generalitat de Catalunya, l'avaluació del nivell de ciberseguretat dels proveïdors TIC de la Generalitat de Catalunya, la gestió de la identitat digital o l'anàlisi del risc derivat d'una ciberamenaça.
Alhora, en l'àmbit de la prevenció, cal incloure també tots aquells aspectes relatius al compliment normatiu i regulador, ja sigui del propi Marc Normatiu de la Generalitat o dels estàndards, lleis, reglaments o directives europees que siguin d'aplicació.
En aquest sentit, l'exercici d'auditoria esdevé imprescindible per assegurar l'estat del compliment i nivell de risc derivat de l'incompliment.
Quan es parla de resiliència en el context de la ciberseguretat es fa referència a la capacitat que tenen els actius de resistir i recuperar-se davant de desastres o caigudes de servei.
És per això que l'Agència de Ciberseguretat de Catalunya dedica part dels seus esforços i capacitats a determinar el nivell de resistència en situacions de contingència causades per ciberatacs, i ho fa per mitjà de l'exercici de simulacres i proves de recuperació davant de desastres, o també a través de la definició de plans de contingència i plans operatius per a situacions particulars.