projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Les eleccions sindicals són el procés electoral a través del qual s'elegeixen els representants dels treballadors i les treballadores al centre de treball, cada quatre anys.
Els treballadors de l'empresa o del centre de treball amb una antiguitat mínima d'un mes poden participar en el sufragi que és lliure, personal, secret i directe per escollir els seus representants.
Aquests representants han de tenir 18 anys complerts i una antiguitat de 6 mesos com a mínim a l'empresa (llevat de les activitats en que, per mobilitat del personal, es pacti en el conveni col·lectiu un termini inferior amb el límit mínim de 3 mesos d'antiguitat).
L'acord de convocatòria de vaga s'ha de comunicar per escrit a l'empresa o, si escau, a les organitzacions empresarials afectades, i a l'autoritat laboral.
La manca de preavís determina la il·legalitat de la vaga.
Per ampliar la informació sobre la comunicació d'una vaga, llegiu la informació que trobeu dins l'apartat 'Altres informacions' del tràmit gencat.
Quan la vaga afecti empreses encarregades de la prestació de serveis essencials a la comunitat (com són la sanitat, el transport, la recollida d'escombraries, els subministres d'electricitat, de gas i d'aigua, etc.), l'autoritat governativa podrà fixar les mesures necessàries per garantir aquests serveis afectats per la vaga a través d'una Ordre de la Consellera de Treball, Afers Socials i Famílies.
Els representants dels treballadors i de l'empresa poden interposar davant l'Administració un procediment de conflicte col·lectiu per a donar solució a situacions conflictives derivades de la manca d'entesa sobre l'aplicació o la interpretació d'una norma o un conveni.
L'empresari pot tancar el centre de treball en determinades circumstàncies que afectin el procés de producció o que siguin resultat de situacions que puguin derivar en violència, derivades d'un mal ús del dret de vaga que facin els treballadors.
L'Administració pot actuar com a mediadora i apropar les postures de l'empresa i els treballadors que estan immersos en un conflicte si les parts implicades ho sol·liciten.
El mediador estudia la situació i proposa un acord que ha de ser aprovat per les parts.
Les resolucions sancionadores fermes que imposa el Departament de Treball, Afers Socials i Famílies per raó de les infraccions de l'ordre social que s'hagin constatat, seran immediatament executives, d'acord amb l'article 24 del Reglament general sobre procediments per a la imposició de sancions per infraccions d'ordre social i per als expedients liquidatoris de quotes de la Seguretat social, aprovat pel Reial decret 928/1998, de 14 de maig, i amb l'article 138 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.
Per això, la tramitació administrativa del Departament en emetre una resolució sancionadora de l'ordre social, preveu l'atorgament d'un termini de pagament de la sanció en període voluntari, i s'acompanya a l'efecte una carta de pagament que s'adjunta a la notificació de la resolució sancionadora.
Atesa la normativa específica d'aplicació (article 25.1 b del Reglament aprovat pel Reial decret 928/1998, de 14 de maig), el termini de pagament en període voluntari és de 30 o 15 dies des de l'endemà de la notificació de la resolució, en funció que aquesta sigui dictada en primera instància o en resoldre un recurs administratiu.
Transcorregut l'esmentat termini voluntari sense haver satisfet el deute, i no haver estat interposat, en el seu cas, el corresponent recurs administratiu, es meritarà el corresponent recàrrec de constrenyiment i interessos de demora, i es podrà recaptar el deute en període executiu pel procediment administratiu de constrenyiment.
S'ha de dir també que el fet que s'hagi impugnat la resolució administrativa davant els jutjats i tribunals de l'ordre social de la jurisdicció no atura l'obligació del pagament de la sanció, llevat s'hagi sol·licitat expressament la suspensió en el jutjat competent i aquest la hi hagi concedit.
Arran de les actuacions portades a terme per la Inspecció de Treball és possible que s'iniciï un expedient administratiu sancionador per infraccions de la normativa de l'ordre social, mitjançant acta aixecada per la Inspecció de Treball, una vegada constatat l'incompliment de les obligacions laborals.
Notificada l'acta d'infracció, les empreses poden presentar al·legacions en contra, davant de l'òrgan competent, en el termini de 15 dies hàbils a comptar des del dia següent al de la notificació, acompanyant la prova que s'estimi oportuna.
Una vegada instruït l'expedient, l'òrgan competent ha de dictar la pertinent resolució en el termini de 6 mesos a comptar des de la data de l'acta, contra la qual es pot interposar recurs d'alçada davant del superior jeràrquic (o el potestatiu de reposició quan no n'hi ha) en el termini d'un mes.
Contra la resolució del recurs d'alçada no es pot presentar cap altre recurs administratiu, llevat de l'extraordinari de revisió en casos molt taxats.
Ara bé, la resolució del recurs d'alçada, la qual posa fi a la via administrativa, sí pot ser fiscalitzada pels jutjats i tribunals de l'ordre social de la jurisdicció, una vegada presentada la demanda corresponent en el termini de dos mesos des del dia següent al de la notificació d'aquella resolució.
Criteris en relació als possibles interessats
Les empreses, en tant que imputades en l'expedient sancionador.
Mitjançant compareixença a l'efecte, per exercir els drets consegüents d'accés a l'expedient i presentar al·legacions:
El Reial decret 1463/2009, de 18 de setembre, de traspàs de funcions i serveis a la Generalitat de Catalunya en matèria d'immigració: autoritzacions inicials de treball per compte propi o aliè de les persones estrangeres que desenvolupin a Catalunya la seva relació laboral, disposà el traspàs de la competència a partir de l'1 d'octubre de 2009.
Per Decret de la Generalitat 148/2009, de 28 de setembre, es va atribuir la competència en aquestes matèries al Departament.
Aquest traspàs inclou, també, l'atribució de la potestat sancionadora als òrgans de la Generalitat de Catalunya, respecte de les infraccions que es cometin en les matèries objecte del traspàs.
Per aquest motiu ha estat necessària la modificació del Decret 127/2007, de 5 de juny, sobre distribució de la potestat sancionadora entre els òrgans de la Generalitat de Catalunya, de forma que aquesta normativa prevegi els òrgans competents per imposar les sancions en matèria d'autoritzacions de treball de les persones estrangeres, previstes a la Llei orgànica 4/2000, d'11 de gener, sobre els drets i llibertats dels estrangers a Espanya i la seva integració social.
Aquesta modificació ha estat portada a terme per Decret 149/2009, de 29 de setembre, i per la disposició addicional setena del Decret 86/2010, de 29 de juny, d'organització territorial de la Inspecció de Treball de Catalunya, amb la següent atribució de la potestat sancionadora:
sobre distribució de la potestat sancionadora entre els òrgans de la Generalitat de Catalunya per infraccions en matèries laborals, de prevenció de riscos laborals i d'obstrucció a la tasca inspectora, i sobre la tramitació i instrucció dels procediments sancionadors per a aquestes matèries.
de traspàs de funcions i serveis a la Generalitat de Catalunya en matèria d'immigració: autoritzacions inicials de treball per compte propi o aliè de les persones estrangeres que desenvolupin a Catalunya la seva relació laboral.
pel qual s'assignen al Departament de Treball les funcions i els serveis traspassats a la Generalitat de Catalunya en matèria d'immigració, relatius a les autoritzacions inicials de treball per compte propi o d'altri de les persones estrangeres que desenvolupin la seva relació laboral a Catalunya.
de modificació del Decret 127/2007, de 5 de juny, sobre distribució de la potestat sancionadora entre els òrgans de la Generalitat de Catalunya per infraccions en matèries laborals, de prevenció de riscos laborals i d'obstrucció a la tasca inspectora, i sobre la tramitació i instrucció dels procediments sancionadors per a aquestes matèries.
d'organització territorial de la Inspecció de Treball de Catalunya.
És un acord assolit entre els representants dels empresaris (associació empresarial o direcció de l'empresa) i els representants dels treballadors (sindicats, comitè d'empresa o delegats de personal) sobre les condicions de treball i de productivitat (salari, jornada, classificació professional, promoció professional, mesures de caràcter assistencial, etc.) i, en el seu cas, sobre mesures per garantir la pau laboral, negociat a l'empara de l'Estatut dels treballadors (més concretament, a l'empara del Títol III).
Els convenis col·lectius subscrits amb els requisits establerts a l'Estatut dels treballadors obliguen a tots els empresaris i treballadors que estan dins el seu àmbit d'aplicació i durant tot el temps de la seva vigència.
En representació dels treballadors/ores:
En representació dels empresaris:
Respecte als mínims legalment establerts, els negociadors poden regular totes les matèries que estimin oportunes relatives a les condicions de treball, com: jornada, horari i règim de vacances, grups professionals, organització del treball, promoció i ascensos, retribucions, els drets dels representants dels treballadors, els drets en relació a la seguretat i salut en el treball, les clàusules relatives a la igualtat d'oportunitats, a la conciliació de la vida personal, familiar i laboral, a l'assetjament moral i sexual, assistencial (com millores a les prestacions de Seguretat Social) i qualsevol altra matèria relativa a les condicions en què es desenvolupen les relacions laborals.
Els convenis col·lectius han d'expressar, com a contingut mínim, el següent (article 85.3 de l'ET):
La norma que regula aquests ajuts és el Reial Decret 3/2014 (BOE de 29.1.14), " pel qual s'estableixen les normes especials per a la concessió d'ajuts previs a la jubilació ordinària en el sistema de la Seguretat Social, a treballadors afectats per processos de reestructuració d'empreses".
Poden ser beneficiaris dels ajuts aquells treballadors acomiadats d'acord amb els articles 51 i 52, c ET, que tinguin una antiguitat a l'empresa d'almenys 2 anys, i una edat inferior en 4 anys, com a màxim, a la que en cada cas resulti d'aplicació per a la jubilació ordinària.
L'ajut és inicialment el 75% del resultat de dividir entre 7 la suma de les bases de cotització d'accidents de treball i malalties professionals, corresponents als 6 mesos anteriors a la data de l'acomiadament.
L'ajut inclou també l'import que en concepte de cotització ha de ser ingressat a la Tresoreria General de la Seguretat Social.
La base inicial de cotització es determina amb la mitjana de les 6 darreres bases de cotització per contingències comunes anteriors a la data de l'acomiadament.
L'ajut només es pot percebre, fins a un màxim de 4 anys, i en tot cas, fins al compliment de l'edat de jubilació indicat.
Per al segon i successius anys es preveu un increment de la quantia, en els termes de l'art. 4 del RD 3/14.
El finançament dels ajuts, que inclou la cotització a la seguretat Social, correspon en un 60% a les empreses sol·licitants i el 40% restant a l'Administració laboral competent.
La Direcció general de Relacions Laborals i Qualitat en el Treball (DGRLQT) és qui gestiona aquesta competència a l'àmbit de la Generalitat.
El procediment es regula als articles 6 i 7 del RD 3/14.
L'empresa i la representació legal dels treballadors han de presentar davant la DGRLQT una s ol·licitud inicial de reconeixement dels treballadors potencialment beneficiaris de l'ajut, en el termini de 15 dies següents a la comunicació a l'autoritat laboral de l'acord assolit en el període de consultes, aportant relació de treballadors per als quals es demana ajut, i previsió del cost econòmic individualitzat.
Si es resol favorablement la sol·licitud anterior, l'empresa ha de presentar la sol·licitud de concessió dels ajuts, respecte als treballadors que compleixen els requisits, adjuntant el compromís de l'empresa de realitzar la seva aportació en forma i dins termini, i la conformitat individualitzada de cada treballador a acollir-se a l'ajut, entre d'altres documents.
En tot cas, la concessió de l'ajut està condicionada a l'existència de disponibilitat pressupostària, per la qual cosa, la DGRLQT abans de resoldre les sol·licituds previstes als articles 6 i 7 abans referits, ha de s ol·licitar a la DGE les previsions de crèdit per als exercicis en que s'hagi de realitzar el pagament dels ajuts.
L'eina interactiva d'avaluació de riscos (OiRA) és una aplicació web gratuïta que us ajudarà a realitzar l'avaluació de riscos laborals del vostre centre de treball o empresa.
Es tracta d'un projecte europeu liderat per l'Agència Europea per a la Seguretat i la Salut en el Treball en el qual diversos organismes de prevenció de riscos laborals de tot el continent (agents socials i adminstracions públiques), entre ells el Departament, col·laboren elaborant i compartint eines d'avaluació de riscos de diferents sectors o activitats.
Les eines OiRA desenvolupades o adaptades per la Generalitat estan disponibles en català i castellà.
OiRA pot ser utilitzat per tots aquells que vulgueu avaluar els riscos relacionats amb la seguretat i la salut laboral que hi pugui haver en el vostre centre de treball.
L'eina ha estat especialment concebuda per ser utilitzada per petites empreses, com a recolzament en el procés d'avaluació dels riscos existents en els llocs de treball i per facilitar la generació de documentació sobre l'avaluació i el pla d'acció realitzats.
Com a consideració prèvia cal dir que l'eina OiRA us permetrà realitzar l'avaluació de riscos.
Tot i amb això, cal tenir en compte que la utilització de l'eina ha d'anar acompanyada d'altres actuacions, com per exemple la formació dels treballadors o la vigilància de la salut.
Tot i que per emprar l'eina no es necessita cap tipus de preparació específica, l'usuari ha de tenir coneixements bàsics en prevenció de riscos laborals per tal de tenir el criteri necessari per poder fer l'avaluació de riscos amb garanties d'èxit.
Això, junt amb el coneixement del procés de treball de la vostra empresa i el sentit comú, ha de permetre la seva utilització sense dificultats.
Prèviament us haureu de prendre el temps necessari per decidir qui s'encarregarà de realitzar l'avaluació de riscos, com articular la participació dels treballadors en el procés, etc...
El primer que haureu de fer per poder accedir a l'eina i realitzar la primera avaluació de riscos és crear un compte OiRA: un pas senzill, ràpid i gratuït.
Un cop registrats podreu accedir en qualsevol moment per continuar amb una avaluació que us hagi quedat inacabada, o per començar una de nova.
D'altra banda, un usuari pot fer servir l'eina sense haver de registrar-se, mitjançant una sessió de prova.
Cal remarcar que les dades introduïdes no són visibles per cap organisme ni a nivell autonòmic ni estatal.
El procés d'avaluació amb OiRA consta de quatre etapes principals: preparació, identificació dels riscos i de les deficiències en matèria de seguretat i salut laboral, avaluació dels riscos identificats i elaboració d'un pla d'acció.
Tot el procés es fa amb el suport i l'orientació proporcionats per l'aplicació.
En Napo és un heroi d'una sèrie de pel·lícules d'animació realitzades per presentar temes de seguretat i salut en el treball de manera entretinguda i fàcil de recordar.
En aquesta entrega, en Napo ensenya l'OiRA al seu cap.
Escolteu la cançó (MP3, 3,25MB)
Música i lletra per Xavier Drudis
Cançó interpretada per Xavier Drudis i David Vàzquez
avui he tornat a néixer un altre cop
és que avui t'estimo molt més que ahir
Que la vida és curta i s'ha d'aprofitar
Jo vull sentir al cent per cent el present
l'únic que jo vull és que estiguis bé
vols més raons per veure que és cert
Que la vida és un regal que s'ha de valorar
jo vull sentir al cent per cent el present
no perdis temps sense anar enlloc
A Catalunya, un 14% de les persones treballadores tenen horaris irregulars
Un 11% canvia d'horaris freqüentment.
Un 31% fa hores extres habitualment.
L'Organització Internacional del Treball acredita que aquestes pràctiques, juntament amb la pressió de temps, la falta d'una bona organització del treball i la manca de treball en equip poden tenir efectes negatius:
Poden provocar fatiga, més accidents, i generen malalties cardiovasculars, ansiodepressives i musculoesquelètiques, fomenten hàbits no saludables i provoquen estrès.
Sobre l'equilibri de la vida professional i personal.
I sobre les empreses, perquè incrementa l'absentisme i disminueix la qualitat de la feina i la productivitat.
Per això és important prendre mesures, com ara:
- Facilitar la contribució col·lectiva en les decisions que afecten el treball quotidià.
- Augmentar la competència professional i el treball en equip.
- Augmentar la previsió i la informació sobre canvis.
Unes bones condicions de seguretat i salut a la feina eviten moltes malalties i accidents laborals.
L'1 de març de 2010 la Generalitat de Catalunya va assolir una de les fites històriques i de major transcendència de l'Estatut d'autonomia de Catalunya (EAC) en matèria laboral: ser competent, de manera efectiva, en la funció pública inspectora.
Catalunya ha estat la primera comunitat autònoma en accedir a l'efectivitat d'aquest traspàs de competències (tant orgàniques com funcionals) del servei de la inspecció de treball i del personal corresponent.
Ho ha fet d'acord amb diferents principis: el principi de concepció única i integral del Sistema d'Inspecció de Treball i Seguretat Social, el d'unitat de funció i d'actuació en totes les matèries de l'ordre social, així com el d'ingrés únic i mobilitat entre administracions del personal funcionari dels cossos estatals del sistema.
El traspàs s'ha efectuat amb el consens dels agents socials i econòmics.
Reforçar la vigilància dins la nostra societat per al compliment de les normes de l'ordre social i de les responsabilitats corresponents en cas d'infracció o incompliment ha esdevingut en els últims anys una reivindicació prioritària, com a conseqüència de la difícil conjuntura econòmica i laboral.
La societat actual es troba davant un nou context, amb necessitats emergents que aposten per un nou model productiu i per un servei de qualitat, com a garantia d'una major competitivitat.
La Inspecció de Treball de Catalunya (ITC) s'ha fet amb una organització, una estructura i, sobretot, una voluntat ferma per assolir els objectius fixats: prestar un servei de qualitat, alhora que innovar i instar a la millora contínua de l'actuació inspectora, per poder atendre amb una major eficiència les demandes de les empreses i les persones treballadores.
En conseqüència, avui més que mai, la ITC esdevé un servei públic imprescindible de l'Administració catalana per dur a terme les polítiques de millora de la protecció dels drets laborals, la qualitat de l'ocupació i la competitivitat empresarial, en benefici de totes les persones treballadores, les empreses i les organitzacions sindicals i empresarials de Catalunya.
Els expedients d'acomiadament col·lectiu, suspensió de contractes i reducció de jornada tramitats als Jutjats Mercantils de Catalunya com a incidents en un procediment concursal, segueixen regint-se pel procediment previst a l'article 64 de la Llei Concursal, requerint per tant de l'informe emès per la Direcció General de Relacions Laborals, Treball Autònom, Seguretat i Salut Laboral, el qual s'ha d'emetre una vegada finalitza el període de consultes, i amb caràcter previ a la interlocutòria del jutjat mercantil.
Els expedients presentats per socis cooperativistes de cooperatives de treball associat, també segueixen necessitant d'una resolució administrativa que declari la situació legal de desocupació perquè aquests socis treballadors puguin accedir a la prestació per desocupació.
El procediment s'iniciarà mitjançant la Sol·licitud per a la declaració de la situació legal de desocupació per als socis/sòcies treballadors/ores de cooperatives de treball associat.
Als efectes del dret a prestacions per desocupació es recorda que la data d'inici a efectes de la mesura de suspensió o extinció de contractes no pot ser anterior a la data de la resolució.
Els expedients presentats per causa de força major (articles 31 a 33 del reglament) es tramitaran fins que recaigui resolució administrativa, la qual ha de declarar constatada o no l'existència de la força major al·legada.
L'existència de força major, com a causa motivadora de l'extinció i suspensió dels contractes de treball o de la reducció de jornada, haurà de ser constatada per l'autoritat laboral, qualsevol que sigui el nombre de treballadors afectats.
El procediment s'iniciarà mitjançant la Sol·licitud d'autorització per força major d'acomiadaments col·lectius i/o suspensió de contractes i/o reducció de jornada temporal, acompanyada dels mitjans de prova que estimi necessaris, i simultània comunicació als representants legals dels treballadors.
La Inspecció de Treball de Catalunya (ITC) compta amb personal inspector i subinspector per desenvolupar la funció de servei públic, com és vetllar dins la nostra societat pel compliment de les normes de l'ordre social i exigir les responsabilitats corresponents, així com l'assessorament i, en el seu cas, l'arbitratge, mediació i conciliació en aquesta matèria.
L'exercici de l'actuació inspectora correspon als/ a les funcionaris/àries del Cos Superior d'Inspectors de Treball i Seguretat Social i als/a les funcionaris/àries del Cos de Subinspectors Laborals pertanyents a l'Escala d'Ocupació i Seguretat Social.
A fi de cobrir les vacants d'aquests cossos incloses a l'oferta d'ocupació pública, cada any es convoca un procés selectiu per ingressar en el Cos Superior d'Inspectors de Treball i Seguretat Social, d'una banda, i en el Cos de Subinspectors Laborals pertanyents a l'Escala d'Ocupació i Seguretat Social, de l'altra.
D'acord amb els principis d'ingrés únic i de mobilitat entre administracions del sistema d'Inspecció de Treball i Seguretat Social, el procés selectiu és únic per a tot l'Estat.
Per a ambdós cossos, i per a les persones que es presentin pel torn d'accés lliure, el procés selectiu es desenvolupa mitjançant el sistema d'oposició, que inclou una fase d'oposició i un curs selectiu de formació.
En el cas de voler accedir al Cos Superior d'Inspectors de Treball i Seguretat Social, la fase d'oposició consta de quatre exercicis eliminatoris:
En el cas de voler accedir al Cos de Subinspectors Laborals, escala d'Ocupació i Seguretat Social, la fase d'oposició consta de tres exercicis eliminatoris:
Els/les opositors/ores que aproven tots els exercicis de la fase d'oposició són nomenats/ades funcionaris/àries en pràctiques i accedeixen a la segona fase del procés.
En aquesta fase, han de fer i superar un curs selectiu a l'Escola d'Inspecció de Treball i Seguretat Social.
El curs selectiu d'inspector/a té una durada màxima de 400 hores lectives, distribuïdes en un màxim de tres mesos.
En finalitzar el curs, i sobre les matèries que s'hi ha impartit, els/les candidats/ates han de fer un exàmen final pràctic, en un temps màxim de 5 hores.
El curs selectiu de subinspector/a té una durada màxima de 3 mesos.
Finalment, les persones que superen el procés selectiu (en funció de la puntuació obtinguda per la suma de la fase d'oposició i del curs selectiu, així com del nombre de places convocades) inicien un període de pràctiques en la província on resideixen.
Per a un explicació més detallada de cada procés selectiu, cal consultar la convocatòria corresponent.
A més, la Direcció General de la Inspecció de Treball de Catalunya posa a disposició de l'usuari/ària un servei d'informació i/o orientació.
Les dades de contacte són les següents:
Les persones menors de 16 anys poden treballar, de forma excepcional, en espectacles públics, sempre que el Departament de Treball, Afers Socials i Famílies ho autoritzi amb caràcter previ.
L'activitat no pot suposar un perill per a la salut física o psíquica del/de la menor, ni tampoc pot afectar a la seva formació.