projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
La sostenibilitat dels oceans i recursos marins passa per aturar-ne urgentment la sobreexplotació i la contaminació
Els oceans cobreixen tres quartes parts de la superfície terrestre i contenen el 97% de l'aigua del planteta.
Les Nacions Unides calculen que més de tres milions de persones depenen per a la seva subsistència de la biodiversitat marina i costanera i, tot i això, l'esgotament dels recursos és omnipresent: un 40% dels oceans estan greument afectats.
S'hi suma una contaminació amb nivells alarmants que afecta negativament tant els ecosistemes marins com les activitats humanes que tenen lloc a mars i oceans.
Aquestes dades ajuden a comprendre i contextualitzar la importància d'un dels Objectius de Desenvolupament Sostenible dins l'Agenda 2030 de les Nacions Unides, concretament el número 14: conservar i utilitzar de forma sostenible els oceans, mars i recursos marins.
Hi ha set fites que concreten l'objectiu d'un ús sostenible dels oceans, els mars els recursos marins.
A curt termini, per a l'any 2020, regular l'explotació pesquera i acabar amb la pesca excessiva, il·legal, no declarada, no reglamentària i les pràctiques de pesca destructives; prohibir certes formes de subvencions que contribueixen a tots aquests tipus de pesca; conservar com a mínim el 10% de les dones costaneres i marines; i una gestió sostenible dels ecosistemes que eviti els efectes nocius més importants.
El mar Mediterrani és un dels més rics de tot el món: només ocupa un 1% de la superfície oceànica però acull gairebé el 20% de la biodiversitat marina.
La seva abundància contrasta però amb una costa urbanitzada de manera intensa, amb molt de turisme i navegació i problemes de sobrepesca i contaminació.
S'hi afegeixen les conseqüències del canvi climàtic: augment del nivell del mar i de la temperatura, que modifica la composició de les espècies en els ecosistemes marins.
El Consell Assessor per al Desenvolupament Sostenible (CADS) s'ha encarregat d'aterrar l'ODS número 14 a Catalunya i n'apunta els principals reptes.
Cal millorar el sanejament de les aigües residuals urbanes i industrials, reduir l'acidificació del mar, reforçar la protecció dels espais naturals marins i costaners, integrar l'enfocament dels serveis ecosistèmics en la normativa, la planificació i gestió de l'espai marí i costaner, impulsar la recerca dels efectes del canvi global i climàtic sobre la mar i impulsar la cogestió pesquera.
La importància de no malmetre els mars i oceans i els recursos marins continua sent un repte, també, per a les empreses tal i com esmenta el recent informe publicat per l'Observatori dels ODS on s'indica que aquest és un dels objectius menys esmentats a les memòries de les empreses espanyoles cotitzades que han estat analitzades.
Continuar progressant en la conservació i l'ús sostenible d'aquests recursos ha de ser una responsabilitat compartida entre institucions, empreses i ciutadania.
Només la suma d'aliances farà possible avançar cap al seu desenvolupament sostenible al llarg del temps.
Aquets estiu i tot l'any, turisme sostenible!
Conservar i utilitzar de forma sostenible els oceans, mars i recursos marins és responsabilitat de tots
Les aliances inclusives construïdes sobre principis i valors, amb una visió i fites compartides, són la clau per assolir l'ODS 17
Ferran Rodés, president del CADS, a continuació l'Hrble.
Enrest Maragall, conseller d'Acció Exterior, Relacions Institucionals i Transparència del Govern de la Generalitat de Catalunya i a la dreta el Sr.
L'Agenda 2030 per al desenvolupament sostenible acaba de complir tres anys.
Per alguns, pot ser una agenda global més.
Pel Consell Assessor per al Desenvolupament Sostenible (CADS) és la ruta per transformar Catalunya i millorar un món cada cop més desigual i amb fenòmens globals que tenen impactes molt severs sobre la societat, l'economia i el planeta.
A grans trets, l'Agenda 2030 ens interpel·la a actuar conjuntament, teixint aliances, per a tenir cura del planeta, millorar la qualitat de vida, la dignitat i el desenvolupament de les persones, garantir la prosperitat econòmica i el treball digne i, finalment, avançar vers un món més pacífic, just i amb institucions més responsables.
Només des de la implicació i el treball conjunt dels diversos nivells de govern, de la ciutadania, de la comunitat científica, de les organitzacions sindicals, del món empresarial i de la societat civil organitzada serà possible generar visions de futur compartides i acords ferms i amb capacitat transformadora sobre les actuacions que cal impulsar (i el finançament necessari per a fer-ho).
En aquest sentit, són múltiples les iniciatives que arreu del món –i també a casa nostra- s'estan posant en marxa per assolir els ODS en el temps rècord de 12 anys.
La jornada 'Una Agenda per a les Persones i la Prosperitat', celebrada el 27 de setembre de 2018, va servir d'altaveu per compartir visions i crear aliances entre els actors que s'estan implicant en la seva aplicació a Catalunya i a nivell global, com el Consell de Relacions Laborals entre altres.
Precisament aquest esperit és el que impregna l'ODS 17 per a la generació d'aliances inclusives i sòlides a nivell global, regional, nacional i local que situïn a les persones i al planeta al centre del debat i que permetin passar ràpidament dels compromisos a l'acció.
Junts podem transformar Catalunya i millorar el món.
I només ho aconseguirem si caminem plegats.
Per a més informació, podeu consultar el web cads.gencat.cat.
Les aliances entre governs, el sector privat i la societat civil són un element cabdal per aconseguir un desenvolupament sostenible exitós i efectiu
Des de la Comissió de Responsabilitat Social del Consell de Relacions Laborals de Catalunya ens agradaria conèixer quina valoració feu dels serveis que oferim en matèria de responsabilitat social.
Per aquest motiu, hem elaborat un qüestionari anònim que ens ajudarà a millorar la qualitat d'aquests serveis.
Us agraïm per endavant el temps dedicat a emplenar aquest qüestionari que no us suposarà més de 5 minuts.
En el marc de les relacions laborals i la responsabilitat social, la Comissió de Responsabilitat del Consell de Relacions laborals ha elaborat tres noves publicacions.
La finalitat d'aquestes noves publicacions d'RS és donar un impuls a la gestió de la responsabilitat social a les empreses, apropar dins de l'àmbit de la negociació col·lectiva la responsabilitat social i proporcionar instruments específics per a la gestió de l'RS a les organitzacions de menor dimensió.
Cada vegada més, les empreses tenen un major compromís i preocupació per les qüestions vinculades al foment de la responsabilitat social (RS).
Entre les 250 empreses més grans del món, el 92% va publicar una memòria d'RS el 2015, envers el 64% de 2005 i, segons el Fortune Global 500, les empreses gasten uns 20 mil milions de dòlars anuals en activitats d'RS.
A més a més, aquestes constaten que els esforços en aquest àmbit poden ser eines importants per atraure i motivar la plantilla tal com demostren diversos informes en què les accions en benefici a la societat augmenten la productivitat, la retenció de personal i fins i tot redueixen les demandes salarials de les persones treballadores.
Ara bé, segons un estudi recentment publicat per la prestigiosa universitat Harvard Busssiness School, es confirma que si els empleats pensen que la seva empresa està utilitzant iniciatives de responsabilitat social de manera instrumental, és a dir, només pel benefici econòmic, reaccionaran negativament i reduiran el seu esforç.
L'experiment que es va portar a terme per arribar a aquesta conclusió va comptar amb una empresa on es contractaven a 3.000 persones treballadores, distribuïdes a l'atzar en 4 grups amb sistemes d'incentius diferents, per elaborar eslògans per a la seva pàgina web.
A la meitat d'aquestes persones se'ls va comunicar que obtindrien beneficis monetaris pel treball extra i a l'altra part que l'empresa faria una donació en benefici social per una causa solidària.
Tanmateix, a la meitat dels dos grups se'ls va dir que l'empresa faria aquesta mateixa donació independentment de si realitzaven o no el treball extra, i a l'altra meitat que la donació només es faria si duien a terme aquest treball addicional.
L'experiment va revelar que, tot i que els incentius monetaris condicionaven el rendiment d'un augment de l'esforç, només el 49% dels treballadors feien el treball extra quan la donació en benefici social estava vinculada i, en canvi, el 54% dels treballadors realitzaven més feina quan la donació es feia independent del seu esforç.
En segon lloc es va constatar que a aquells que se'ls oferia incentius condicionals (tant monetaris com en forma de benefici social) qualificaven a l'empresa com a menys socialment responsable que a aquells que se'ls oferia incentius no condicionals.
També es va poder confirmar que els treballadors es preocupaven del motiu pel qual les empreses realitzen accions socials i no només de l'impacte que aquestes generaven.
Així doncs, l'estudi posa de manifest la importància que té pels treballadors d'una empresa el compromís real i l'impacte social de les accions que impulsa, més enllà del benefici econòmic que obtingui.
A més a més, suggereix que aquest element es tingui en compte per part de les persones que desenvolupen responsabilitats directives atès l'efecte directe que pot tenir en l'increment de la productivitat dels seus treballadors, entre d'altres factors.
L'objectiu del consum i la producció sostenibles és fer més i millors coses amb menys recursos.
En aquest procés participen diferents agents públics i privats com empreses, comerciants i consumidors, polítics, investigadors, mitjans de comunicació i organismes de cooperació per al desenvolupament.
L'extracció de materials s'ha més que doblat en els darrers 30 anys, passant dels 36.000 Mt als 85.000 Mt entre 1908 i 2013, la petjada ecològica del planeta és actualment d'1,6 planetes i es calcula que cada any es malbarata una tercera part de tota la producció d'aliments en totes les fases de la cadena (producció, transport, comercialització i consumidors).
Un conjunt de dades desoladores que van exigir l'actuació immediata de Nacions Unides per a la inclusió a l'Agenda 2030 de l'Objectiu de Desenvolupament Sostenible número 12 a fi de garantir modalitats de consum i producció sostenibles.
A davant d'aquest canvi de paradigma, les instàncies europees i nacionals han apostat per abordar aquest repte mitjançant l'impuls de polítiques d'eficiència en l'ús de recursos i, més concretament, en el marc de l'economia circular.
En aquest sentit, Europa ha fet una aposta clara i ferma adoptant un ambiciós paquet de noves mesures sobre l'economia circular per ajudar a empreses i consumidors en la transició cap aquest model on s'utilitzin els recursos de manera més sostenible.
Però també s'està elaborant l'Estratègia Espanyola i des del Consell Assessor per al Desenvolupament (CADS) Sostenible s'ha realitzat una diagnosi i identificat un seguit de reptes a assolir en el cas de Catalunya.
Així, el CADS continua treballant en la concreció dels 17 ODS i les 169 fites globals en compromisos concrets i la imbricació de l'Agenda 2030 amb el conjunt de les polítiques públiques gestionades pel govern de Catalunya.
En el marc de la sensibilització i des del convenciment que la formació ha de ser un instrument de millora contínua per a les organitzacions, el Consell de Relacions Laborals ha dedicat una de les sessions del nou IV Cicle Formatiu de Responsabilitat Social d'enguany a l'abordatge dels elements clau per aplicar l'economia circular a qualsevol tipus d'empresa i d'eines que facilitin models de negoci més circulars i col·laboratius.
Un nou camí per a la gestió sostenible i l'ús eficient dels recursos naturals
Perquè sabem la importància que té estar al dia de les coses, però també que el temps és limitat i els canals d'informació abundants, et facilitem les novetats responsables més destacades trimestralment.
Aquest butlletí dedica un espai permanent, entre d'altres, als esdeveniments, informes i recomanacions més rellevants del món de la responsabilitat social des d'una òptica nacional i internacional, una informació que et servirà per estar al cas dels avenços que es produeixen en aquest àmbit i que no et suposarà més de deu minuts del teu temps.
Consulta l'apartat de Novetats responsables i actualitza el teu coneixement.
Al Directori RScat trobareu totes les experiències analitzades pel Grup tècnic de Responsabilitat Social del Consell de Relacions Laborals format pel Govern i les organitzacions sindicals i empresarials més representatives de Catalunya.
Condorchem Envitech és una petita empresa amb seu a Premià de Mar, però d'àmbit català, dedicada al tractament d'aigües residuals i que destaca per l'esforç en certificacions mediambientals i de gestió.
S'incorpora al Directori RScat amb un informe progrés, seguint les orientacions del Pacte Mundial al qual està adherida des de 2011.
Reial Club Espanyol és una coneguda empresa esportiva de dimensió mitjana que ha apostat per rendir comptes en matèria de responsabilitat social, mitjançant un informe integrat de l'IIRC i el GRI G4.
Amb la seva segona memòria, l'Espanyol entra al Directori RScat incorporant diversos compromisos que van més enllà del compliment de les seves obligacions legals.
Muns Agroindustrial és una petita empresa de solucions sostenibles per a l'agricultura i la ramaderia situada a la província de Lleida.
Ha elaborat un Informe Progrés segons els paràmetres establerts al GRI G4 i està fent un esforç per avançar en el manteniment i la incorporació de sistemes de certificació en la seva gestió empresarial.
Les organitzacions que consoliden el seu compromís amb la responsabilitat social que destaquem:
Parc d'Atraccions Tibidabo és una gran i coneguda empresa del món del lleure que pertany a Barcelona Serveis Municipals, propietat de l'Ajuntament de Barcelona.
El Tibidabo va entrar al Directori RScat el 2016 i amb la tercera edició de la memòria de sostenibilitat consolida el seu compromís seguint les directrius establertes pel GRI en la seva versió G4.
En ruta Girona és una microempresa de turisme actiu d'excursions i guiatges de senderisme interpretatiu per la Garrotxa.
Renova la seva presència al Directori RScat amb la seva memòria de sostenibilitat, a través de l'aplicació del Codi Gestió Sostenible que es basa en la Guia GRI G3 i que dona visibilitat el seu compromís socioambiental amb una aposta ferma per la sostenibilitat i el turisme inclusiu.
El Grup Bon Preu és una gran empresa de serveis d'alimentació amb presència a tota Catalunya que es va incorporar al Directori RScat el 2015 i que s'actualitza incorporant la perspectiva de la responsabilitat social a la seva memòria anual.
Destaca la seva aposta per l'eficiència i l'estalvi d'energia, els proveïdors de proximitat i la seva implicació en campanyes de donatius amb finalitats socials.
Per formar part del Directori RScat i compartir l'experiència amb nosaltres, us animem a enviar el document on expliqueu totes les accions que esteu impulsant a:
La implementació de l'Agenda 2030 a nivell local està plantejant un sèrie de reptes i oportunitats a les administracions catalanes que la Comissió de Responsabilitat Social del Consell de Relacions Laborals va voler tractar a una de les seves sessions de diàleg celebrada el passat 7 de juny.
Alguns dels principals exponents del món local a nivell català i internacional com són la Xarxa Mundial de Ciutats i Governs Locals i Regionals (UCLG), el Consell Assessor per al Desenvolupament Sostenible (CADS), les Diputacions de Barcelona i Girona i els Ajuntaments de Sant Cugat i Granollers van participar en aquesta trobada per exposar les accions que estan duent a terme en aquesta matèria.
Des de la UCLG es va destacar el potencial transformador de l'Agenda global per una nova governança que inclogui els ens locals en els seus processos de decisió i el CADS, autor de l'informe L'Agenda 2030: transformar Catalunya, millorar el món, va exposar com el Govern de la Generalitat de Catalunya contribuirà a assegurar la implementació dels ODS a Catalunya.
La complexitat d'alinear els plans estratègics municipals, la necessitat de recursos econòmics addicionals i d'acompanyament al llarg d'aquests processos són alguns dels reptes que planteja l'aterratge dels objectius segons els consistoris participants.
Des de la Diputació de Barcelona s'estan fent grans esforços per fer possible aquest suport territorial per a la localització dels ODS i, l'experiència de DipSalut de Girona demostra que començar per proves pilots a municipis concrets pot ser un primer pas per fer dels ODS una realitat.
Els representants de la Generalitat i les organitzacions sindicals i empresarials més representatives de Catalunya que integren la Comissió de Responsabilitat Social van valorar molt positivament aquesta trobada que donarà lloc a nous espais de reflexió a finals d'any.
Es calcula que el 65% dels ODS només és podran assolir si s'involucra als ens locals
La Comissió de Responsabilitat Social visita el Banc de Sang i Teixits, una entitat compromesa que treballa per garantir l'abastament i el bon ús de sang i teixits a Catalunya
La delegació de la Comissió de Responsabilitat Social durant la visita al Banc de Sang i Teixits
Des de la Comissió de Responsabilitat Social del Consell es continua impulsant el reconeixement d'aquelles entitats del nostre territori que destaquen pel seu compromís amb una gestió de millora contínua, responsable i sostenible.
Amb un equip humà de prop de 700 persones, el Banc de Sang i Teixits es situa com una organització innovadora, que avança cap a la consolidació d'un model sostenible d'excel·lència i amb un esperit de servei que fomenta la cultura del coneixement.
Durant la visita, el director general, Enric Argelagués Vidal, i la directora de Comunicació i Donació, Aurora Masip, han transmès a tota la Comissió de quina manera treballen per garantir l'abastament i el bon ús de sang i teixits a Catalunya però també, els reptes que suposa aconseguir que la seva entitat sigui el centre de referència en immunologia diagnòstica i de desenvolupament de teràpies avançades.
A més del gran nombre de certificacions i reconeixements que ha rebut el Banc de Sang i Teixits al llarg de la seva trajectòria, els membres de la Comissió han pogut conèixer de primera mà els projectes de sensibilització que s'estan portant a terme a les escoles de Catalunya on els infants i joves de 6 a 18 anys adquireixin coneixements i valors a través de la promoció de la donació de sang i l'organització d'una campanya específica al seu centre educatiu.
Però també, la transparència continua sent un dels seus valors essencials i és per aquest motiu que anualment publiquen la seva memòria de sostenibilitat i competitivitat.
En aquests moments, el Directori RScat recull la seva bona pràctica i el seu exemple facilitarà la transferència de coneixement a d'altres entitats que estiguin implicades en realitzar una gestió responsable de la seva activitat.
Aquest matí ha tingut lloc el darrer Ple de 2018 del Consell de Relacions Laborals, presidit pel vicepresident del Consell, el secretari general de Treball, Afers Socials i Famílies, Josep Ginesta i amb l'assistència de totes les organitzacions que l'integren.
S'ha aprovat el Pla de Treball 2019, elaborat a partir de les línies prioritàries establertes en l'anterior Ple de juliol i que té en compte els continguts de l'AIC 2018-2020 i del Pla de Govern de la XII legislatura.
A més, en aquesta mateixa sessió s'ha fet balanç de la tasca dels grups tècnics al llarg del 2018 i s'han sotmès a la ratificació dos documents; el Programa de formació de la persona de referència dels protocols per a la prevenció i abordatge de l'assetjament sexual i per raó de sexe i el document d' Orientacions per a la persona de referència que és un recopilació de totes les mencions que es fa a la figura al Protocol i la Guia.
L'èxit fonamental d'una estratègia de responsabilitat social demana, en gran mesura, tenir el compromís de l'alta direcció de l'empresa, i comptar amb la participació de les persones treballadores, les seccions sindicals o de la representació legal de les persones treballadores, així com del diàleg permanent de l'empresa amb els seus grups d'interès.
Comptar amb aquest compromís i participació facilitarà la planificació i l'execució de les accions de responsabilitat social però també contribuirà al canvi real de tota l'empresa.
El 25 de setembre el Govern de la Generalitat va aprovar el Pla nacional per a l'Agenda 2030 a Catalunya.
Un pla amb 920 compromisos que esdevé el full de ruta per contribuir a l'assoliment dels Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS) des de Catalunya.
Un nou marc transformador, integrat, coherent i viu; transformador, perquè estableix fites amb un impacte mesurable i amb voluntat de generar un canvi; integrat, perquè ha estat elaborat amb la participació activa dels 13 departaments del Govern; coherent, perquè permet alinear les polítiques públiques d'aquests departaments, i viu, perquè es revisarà anualment per mantenir-lo actualitzat fins al 2030.
Durant el procés d'elaboració, el Departament de Treball, Afers Socials i Famílies hi ha participat amb un total de 175 compromisos, que representen el 19% del total del Pla.
Aquests compromisos contribuiran a assolir ODS tan rellevants com la fi de la pobresa (ODS 1), la igualtat de gènere (ODS 5), el treball digne i el creixement econòmic (ODS 8), entre d'altres.
Objectius globals que requereixen una resposta local i compartida entre els diferents actors del territori.
Amb aquest esperit, el Consell de Relacions Laborals també ha col·laborat en l'elaboració d'aquest Pla i ha posat en marxa un cicle de sessions territorials per generar aliances i donar a conèixer noves eines de responsabilitat social per a empreses, organitzacions i administracions locals.
Els disset objectius cobreixen la dimensió social, econòmica i ambiental de la sostenibilitat i aborden cinc grans àmbits: el planeta, les persones, la prosperitat, la pau i els partenariats o aliances.
Un gran marc de responsabilitats global que ara ja té empremta catalana per continuar avançant juntament amb tots els interlocutors socials, institucionals i de la ciutadania, en general.
A més, el Pla està concebut com un instrument dinàmic, operatiu fins al 2030, que requerirà un procés continu de seguiment, avaluació i actualització per adaptar-se als nous requeriments que es produeixin i que es continuarà liderant des del Consell Assessor per al Desenvolupament Sostenible.
Sense dubte, un nou camí per transformar Catalunya i millorar el món.