Experts insten a implementar estratègies de microeliminació en poblacions d'alta prevalença, com les persones usuàries de drogues, per aconseguir eliminar l'hepatitis C
El passat 16 de setembre es va tancar el cicle de jornades sobre "Malalties Infeccioses en Addiccions a Catalunya" organitzades per Gilead Sciences, amb l'aval científic de Socidrogalcohol i la Societat Catalana de Psiquiatria i Salut Mental, i sota la coordinació de Joan Colom, sub-director general de Drogodependències i director del Programa de Prevenció, Control i Atenció al VIH, les ITS i les Hepatitis Víriques (PCAVIHV) de Catalunya.
El cicle va iniciar amb la jornada "ADDICCIONS I COVID-19", un anàlisi des de la perspectiva de Salut Pública; va seguir amb la jornada "ABORDATGE DEL PACIENT D'ADDICCIONS AMB HEPATITIS C", on es van debatre estratègies de microeliminació en el col·lectiu d'usuaris de drogues, que és el de major prevalença de la infecció.
En la tercera i última jornada del cicle, "CHEMSEX, AUTOMOSTREIG I HEPATITIS C", s'han analitzat les principals estratègies adreçades a homes que tenen sexe amb homes per a millorar l'accés al cribratge i seguiment dels pacients amb el virus de l'hepatitis C.
Aquesta jornada, coordinada per Joan Colom, ha estat moderada per Laia Miquel, psiquiatra del Centre d'Atenció i Seguiment del Clínic de la Unitat d'Addiccions de l'Hospital Clínic i Provincial de Barcelona, i ha comptat amb la participació de Cristina Agustí, epidemiòloga del Centre d'Estudis Epidemiològics sobre el VIH/SIDA/ITS de Catalunya (CEEISCAT); José María Vázquez, psiquiatra del Centre d'Atenció i Seguiment de Sants de Barcelona; Montserrat Laguno, especialista de malalties Infeccioses de l'Hospital Clínic i Provincial de Barcelona; i Rafael Esteban, Catedràtic de Medicina (Hepatologia) de la Facultat de Medicina de la Universitat Autònoma de Barcelona, Hospital Universitari Vall d'Hebron.
L'OMS fixa l'any 2030 com a meta per aconseguir l'eliminació de l'hepatitis C com a greu problema de salut pública.
Per complir amb aquest objectiu s'ha d'oferir una atenció multidisciplinar i establir protocols d'actuació consensuats que millorin la coordinació entre els diferents nivells assistencials.
El coordinador del cicle, Joan Colom, apunta que, tal com es recull en els objectius del Pla de prevenció i control de l'hepatitis C a Catalunya, " és fonamental implementar estratègies de microeliminació incidint en les poblacions clau (principalment persones que s'injecten drogues, i també immigrants de països amb altes prevalences, homes que tenen sexe amb homes (HSH), persones amb VHC coinfectades pel VIH o interns en centres penitenciaris) amb la promoció del diagnòstic precoç i la millora en l'accés al tractament, així com la prevenció de les reinfeccions ".
Colom igualment subratlla que " en la població d'HSH és prioritari sensibilitzar i informar-los sobre les estratègies de reducció de riscos i danys, incentivant i promocionant la prova de VHC tant presencial -en dispositius sanitaris i comunitaris- com online, amb estratègies de automostreig del cribratge de l'hepatitis C ".
Els usuaris de drogues són la població amb major prevalença de la infecció; es tracta d'un col·lectiu nombrós, heterogeni i de difícil accés.
Per això cal comptar amb plans d'abordatge específic on els especialistes en addiccions i els professionals de l'Atenció Primària tenen un paper fonamental.
En aquest sentit, cal destacar que Catalunya disposa d'un Protocol de diagnòstic i tractament de VHC per a persones drogodependents.
Joan Colom explica que " és important buscar la infecció de forma activa.
Hem de fer un diagnòstic precoç de les infeccions ocultes, tant en població general, a través de l'atenció primària, com en poblacions clau, en els seus espais i ambients, i tractar-los ".
Durant les 3 jornades dedicades a les Malalties Infeccioses en Addiccions a Catalunya (podeu consultar el Programa ) s'han vist estratègies i bones pràctiques que demostren que l'objectiu de l'OMS per al 2030 és assumible.