projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Dijous Sant: exhibició dels misteris que durant tota la tarda i el vespre estan ubicats a les diferents cases, missa del Sant Sopar, processó del Retrobament, compta amb la presència de cornetes, timbals i congregants (aquelles persones que pertanyen a les congregacions), pren el nom del pas Jesús troba la seva mare dut a espatlles per 30 portants de diferents edats, vetlla i pregària.
Divendres Sant: viacrucis, "matar la serp", funció de l'Agonia o les set paraules, Processó del Sant Enterrament.
Dissabte de Glòria: vetlla de pàsqua i cantada de Caramelles pels carrers de la vila
Matar la serp: acte de reconeixement en què una persona amb una llarga trajectòria vinculada a la Setmana Santa riudomenca mata la serp, es tracta d'un animal de plàstic que simbòlicament es mata a cops.
Tradició que arrenca del costum dels joves de preguntar, després de la processó, a un veï del poble com es matava una serp.
Finalment el veï va ser conscient de la broma i des de llavors se celebra per tal que ningú ho tornés a preguntar.
Acte organitzat per la confraria del Fiscorn
Organitzadors: Confraries de Setmana Santa de Riudoms i Parròquia de Sant Jaume, Confraria del Fiscorn, amb la col·laboració de Ajuntament de Riudoms, regidories de festes i cultura
Entre els actes que conformen la celebració de la Setmana Santa a Palafrugell hi ha, com a molts altres indrets, diverses misses i activitats de caire litúrgic, però a Palafrugell destaca especialment la processó de la Mare de Déu dels Dolors, sobretot pel nombre de persones implicades i el ressò que té entre els palafrugellencs i les palafrugellenques i els visitants.
La processó, una teatralització del Via Crucis i Crucifixió de Jesús, té lloc pels carrers de la vila el divendres Sant.
Processó de la Mare de Déu dels Dolors
Organitzadors: Venerable Congregació de la Mare de Déu dels Dolors
Dijous Sant: eucaristia i es "reserva" el Santíssim amb pregàries fins a la mitjanit davant del Monument.
Divendres Sant: viacrucis fins a l'ermita de la Mare de Déu de la Riera.
A mitja tarda celebració de l'acte de la Mort del Senyor i al capvespre Processó del Sant Enterrament.
Participen els Armats Pretorians de l'Arboç, La confraria dels Dolors, el Cos de Portants dels Sant Crist i els portants de la Mare de Déu dels Dolors.
Divendres Sant: Processó dels Dolors pels carrers del poble.
Els balcons de les cases s'engalanen amb estendards de la Mare de Déu dels Dolors i llums.
Diumenge Sant: Cantada de Caramelles pels carrers de la població
Organitzadors: Parròquia de Sant Julià de l'Arboç i la Coral Ressò
Missa i processó del diumenge de Rams o de la Passió, processó del Dijous Sant o del Silenci, processó del Sant Enterrament, cantada de caramelles, concerts de música de cambra, i de música sacra, conferències, exposicions.
Missa i processó del diumenge de Rams o de la Passió.
Participen més de 1500 vestes i 11 pasos
Organitzadors: Capítol Catedralici, parròquies, Centre d'Interpretació de la Setmana Santa de Tortosa
Caramelles, sortida a menjar la mona.
La Pasqua a Sant Pere de Ribes es distingeix per la festa de les Caramelles.
Tan bon punt s'acaba la Vetlla Pasqual, comencen els cants pels carrers i les places, que s'allarguen tota la nit del dissabte al diumenge.
Els caramellaires adults van a cantar per cases de les estimades o dels familiars.
Els cants continuen per les places i carrers i, també, en llocs de referència com l'Església Parroquial, l'Hospital del Redòs, l'Hospital-Residència Sant Camil, etc.
Organitzadors: Grup Esplai Ribes (GER); Els Xulius
Santa Coloma de Queralt comença la seva Setmana Santa el Diumenge de Rams amb la tradicional benedicció dels rams, per continuar amb l'Eucaristia, Dijous Sant amb el Sant Sopar i la Hora Santa a la capella del Santíssim, Divendres Sant amb la celebració de la mort del Senyor, Processó i Via Crucis i el Diumenge de Resurrecció, Vetlla Pasqual.
Organitzadors: - Parròquia de Santa Coloma de Queralt
El Dijous Sant es celebra l'Hora Santa davant del Monument a l'Església de Santa Maria.
Divendres Sant: Viacurcis a les 8 del matí dalt del pla de Santa Bàrbara.
De les 11 del matí fins les 5 de la tarda: vetlla ininterrompuda del Sant Crist" pels Armats de la Sang.
A cada hora en un punt davant l'església de Sant Miquel hi ha l'espectacular canvi de guàrdia pels zeladors dels Armats.
A es 7 de la tarda hi ha la recollida dels "passos". a les 19 de la nit la "Processó del Sant Enterrament" (amb més de 410 anys d'història).
Al finalitzar, a la Plaça Major, espectacular desfilada dels Armats.
Organitzadors: Congregació de la Puríssima Sang
Data celebració: Dijous i divendres sants
Benedicció de palmes i palmons el Diumenge de Rams.
Viacrucis (Divendres Sant al matí) des de l'Església al Calvari.
Processó (divendres nit) amb els tambors dels Diables i els Grallers Lus Xipellis.
Des de fa uns anys, presència de diversos Armats.
Organitzadors: Parròquia de Santa Maria de Solivella.
- Recreació de l'entrada de Jesús a Jerusalem.
- Recollida de la bandera de la Sang per part dels armats.
- Actuació dels armats i torns de guàrdia.
- Caramelles (des de fa 30 anys, com a mínim).
El Diumenge de Rams es fa la benedicció de palmes, palmons i rams de llorer a la plaça de l'Església on es fa una petita recreació (mode pessebre vivent) de l'entrada de Jesús a Jerusalem.
Al matí del Divendres Sant, Viacrucis dins l'Església.
Els armats fan un recorregut pels carrers.
El Divendres Sant es fa la Processó del Silenci a la nit.
Els armats encapçalen la processó des de l'Església Nova i van a recollir la bandera de la Sang, Misteris i tanquen la processó les autoritats, el capellà i les gralles.
Actuació dels armats i torns de guàrdia.
Abans del Viacrucis es fa el repartiment de passos i després de la Passió la recollida.
El Dissabte Sant es fa la Vetlla Pasqual.
El Diumenge de Pasqua es fan les caramelles, interpretades per la Coral Espluguina des de fa 30 anys.
Les caramelles es fan el diumenge de Pasqua o el segon diumenge.
Organitzadors: Parròquia de Sant Miquel, Confraria del Sant Enterrament, Els Armats, La Coral Espluguina.
Municipi: Espluga de Francolí, l'
El Dijous Sant es du a terme la celebració de l'eucaristia i fan la primera actuació els armats, que entren per la porta del temple amb les cornetes i els tambors.
A continuació s'inicia la processó interior del trasllat del Santíssim, que darrere els armats, amb pas lent, és portat sota pal·li, mentre els cantors entonen el Pange lingua fent la volta per les naus laterals fins al monument.
Acabada la missa, el sacerdot procedeix a despullar els altars deixant tombats els candelers, la creu, treient els mantells...
Al vespre, després de sopar, a les deu de la nit, es fa una processó pels carrers més antics de la població.
El Divendres Sant a primera hora del matí les trompetes dels armats toquen diana pels principals carrers.
A dos quarts de deu són els escolanets que, acompanyats d'altres xiquets, passen pels carrers amb els carraus per anunciar els tocs previs a l'inici del Via Crucis.
A les deu s'inicia la procesó al calvari amb els armats al capdavant, en pas lent.
El segueix la Samaritana i a continuació el penitent.
Més enrera la imatge del Sant Crist, portada per joves vestits de vesta.
A cada estació el mossèn fa una prèdica i a les estacins tercera, setena i novena el penitent figura que cau estès al terra.
En arribar al Calvari la Samaritana mostra el seu penediment i es treu les joies i agafa uns rosaris.
Es posa una mantellina negra i es situa darrera de la Mare de Déu dels Dolors.
Després d'una darrera al·loció del mossèn a tot el poble, els fidels retornen cap al poble resant el rosari.
A migdia és tradicional jugar a bitlles a la plaça.
Aquest joc, curiosament, sols es practica aquest dia de l'any i ha estt una tradició que mai ha deixat de practicar-se.
El dissabte Sant, a mitjanit, es fa el foc nou.
De la flama d'aquest foc nou s'encèn el cici Pasqual.
Ja el Diumenge de Pasqua, a primera hora del matí, la banda dels armats toca la diana florejada en diferents indrets del poble per despertar als veïns tot anunciant la Resurrecció del Senyor.
Al migdia es fa la processó de l'Encontre de Jesús ressuscitat amb la seva mare, Maria, a la plaça.
Surt de l'esglesia en silenci i els armats amb pas lent baixen pel carrer Major, seguits per la imatge del Sagrat Cor damunt la peanya.
A continuació el mossèn i els cantors.
Per un carrer lateral fa acte de presència la Verge, amb un vel al cap, que porten damunt la peanya les noies joves.
Quan són a tocar es paren i fan una reverència i una d'elles estira el vel que porta al cap la imatge de la Verge.
Tot seguit les campanes comencen a repicar.
Es retorna a l'església on se celebra la missa Pasqual i, en sortir, nens i joves van a cercar les mones a casa dels seus padrins.
Assaig infantil de Manaies a l'església de Sant Lluc.
Concert de música sacra a l'església del Mercadal.
Benedicció de palmes i palmons a les diferents parròquies de Girona.
Concert de música de Setmana Santa a l'església dels Dolors.
Lectura dramatitzada relacionat amb la Setmana Santa.
Desfilada de Manaies i lliurament del Penó (v. fitxa individual).
Lectura dramatitzada relacionada amb la Setmana Santa.
Processó del Sant Enterrament (veure fitxa individual).
Organitzadors: Ajuntament de Girona, Manaies de Girona - Confraria de Jesús Crucificat, Junta de Confraries.
Dins de la processó del divendres Sant és canta pels carrers el Miserere en llatí.
Es tracta d'una setmana plena d'activitats de caire cultural, recreatiu i religiosos coincidint amb la setmana Santa.
Aquesta setmana cultural és coneguda per les contrades pel renom i l'impacte mediàtic que tenen els seus participants.
A més a més es fan sopars populars, actuacions musicals i el divendres Sant incorporen la processó.
Organitzadors: Ajuntament de la Floresta, Llar del Jubilat, Associació de dones i Amics del castell de la Floresta.
Processó de Divendres Sant i cantada de caramelles a càrrec del Cor l'Espiga de Cubelles.
Dissabte la cantada es fa al llarg de la façana marítima i diumenge pels carrers del centre fins arribar a la plaça de la Vila, on la coral canta els seus versets.
Organitzadors: Confraria del Via Crucis; Cor l'Espiga de Cubelles
Fira de forjadors i artistes del ferro: "Besalú acull cada Setmana Santa els millors ferrers i forjadors dels Països Catalans, sota l'organització de l'Associació Acunç.
Fornals, espurnes de foc i cop de martell damunt les encluses són els protagonistes d'aquesta singular fira que, a més de ser un espai en el qual podem gaudir de demostracions en directe dels mencionats mestres artesans, podem gaudir també d'una excepcional mostra de peces d'art elaborades amb ferro, de les quals en són autors ferrers de diversos països del món" (web de l'ajuntament).
Organitzadors: Associació Acunç Recerca i Divulgació
Desfilada del Maniple dels Manaies: no es té constància de quan es va fundar el Maniple o Manípul de manaies de les Planes d ́Hostoles.
Segons la gent gran es parla que a començaments del 1900 ja desfilava el Divendres Sant, i que va durar fins a l ́arribada de la Guerra Civil, època en què es van cremar tots els documents que hi havia sobre els manaies.
L ́any 1950 tornen a sortir tots els Divendres Sant fins a començaments dels anys 70, quan hi ha uns incidents durant la processó, i el mossèn decideix suspendre-ho.
Van haver d ́esperar el 1993 quan un grup d ́amics decideix recuperar aquesta tradició que caracteritza la Setmana Santa del poble.
Actualment està format pel capità, 12 manaies, els tambors i el caga-calces (nen).
Actualment constituïts en Entitat.
"La Processó és controlada en tot moment pels arrengladors (amb vesta), els quals vetllen pel silenci, per l'ordre dels passos i de les fileres laterals, així com pel pas fluid de tots els participants.
L'ordre dels Passos és recitat pel Mestre de Cerimònies, a l'altar del Monestir de Sant Pere, just abans de començar la Processó, i és el següent: els Manaies; la Creu i els escolans; els improperis; els Misteris; el Cant de la Passió i Corneta; Jesús i els Jueus; la Verònica; el Sant Crist; les Tres Maries; Jesús i els Apòstols; el Prior i els Comissaris; L'Orquestra; la Mare de Déu dels Dolors; la Junta de la Venerable Congregació; les Autoritats Parroquials i Municipals; els Estaferms" (Web de la venerable congregació de la Mare de Déu dels Dolors de Besalú).
El moment culminant de la Processó és el cant de la Salve a la Plaça Major, amb tots els passos harmònicament situats i amb la Mare de Déu presidint la Plaça.
D'entre els passos, cal destacar els Apòstols, els Manaies i els Estaferms.
Processó dels Dolors: "la processó data de l'any 1700 i és el màxim exponent de la Congregació de la Mare de Déu dels Dolors de Besalú, encara vigent, fundada el 1699" (Enciclopèdia Catalana).
"Des del 1717 i fins l'any 1937, en què va començar la Guerra Civil, a la població de Besalú hi havia dues processons, que eren la Processó dels Dolors i la Processó del Dijous Sant.
Compartien molts dels passos i elements, com ho demostra el fet que els cants del Miserere i de l'Stabat Mater que es cantaven en la del Dijous Sant, són cants propis del culte Marià, i el fet que l'orquestra que acompanyava els cantaires acudia a les dues processons".
La processó del Dijous Sant va desaparèixer i els seus passos varen perdurar i mantenir-se en Processó dels Dolors, que a l'acabament de la Guerra es va reiniciar per l'important fervor popular que gaudia" (Web de la venerable congregació de la Mare de Déu dels Dolors de Besalú).
Organitzadors: Venerable congregació de la Mare de Déu dels Dolors de Besalú.
A la tarda es fa la funció religiosa de la Passió i Mort de Crist.
Un moment culminant és el del descobriment de la Creu, la qual posteriorment rebrà l'adoració dels assistents a la cerimònia.
Els cants de l'Orfeó de Flix acompanyen part d'aquesta funció religiosa, entre ells el tradicional Crux fidelis.
A la nit té lloc la processó del Sant Enterrament.
Novament els membres de la Confraria dels Armats encapçalen la processó, i un petit destacament farà d'escorta del Sant Sepulcre.
Encara que no sempre, també hi participen en aquesta processó penitents, persones que han realitzat alguna prometença, les quals totalment cobertes per no mostrar la seua identitat, caminen descalces al llarg de tot el recorregut, de vegades portant una creu, una atxa, cadenes, etc. Una activa participació tenen els membres de les confraries del Sant Sepulcre, la Mare de Déu dels Dolors i la Pietat, abillats de vestes, que donen solemnitat a la processó, i acompanyen les respectives imatges (a més del Crist Crucificat els primers).
Les figurants representant la Verònica, la Magdalena i la Mare de Déu dels Dolors també participen al Sant Enterrament.
Així mateix un grup de cantors va entonant les peces Miserere i In Exitu.
Al llarg de tot el recorregut, les persones que acompanyen la processó, moltes d'elles portant un ciri, s'ubiquen a banda i banda de carrer.
Un cop retornats a l'església, es clou amb el sermó de la soledat.
Ordre processional: 1.Armats i Samaritana 2.Creu Processional
3.Penitents 4.La Verònica 5.SANT CRIST 6.Grup de cantaires 7.Pendó de la Pietat 8.LA PIETAT 9.La Magdalena 10.Pendó del Sant Sepulcre 11.SANT SEPULCRE 12.Clergat i autoritats 13.Pendó dels Dolors 14.La Mare de Deu dels Dolors 15.MARE DE DÉU DELS DOLORS 16.Les 7 esclaves 17.Banda de música.
La Setmana Santa de Flix conserva un reguitzell d'activitats tradicionals que la particularitzen en relació a altres poblacions, entre aquestes tenim la processó del Via Crucis, popularment coneguda com les Creus -Divendres Sant al matí-, la processó del Sant Enterrament -Divendres a la nit-, la Cantada de Caramelles -Diumenge de Pasqua-, la processó de l'encontre i el dia de l'Ermita Dilluns de Pasqua-.
Organitzadors: Parròquia i Confraries d'Armats
Correfoc a càrrec dels redimonis de Lavern; cercavila amb ball de panderetes, cercolets, gitanes, bastoners, capgrossos, gegants, drac de lavern i convidats.
Organitzadors: Ateneu agrícola de Lavern amb la col·laboració de l'Ajuntament de Subirats
Data celebració: 4 de juny (Cap de setmana proper a sant Joan)
Cerimonial sortida de l'Àliga, diada castellera, ball de Bastons, Tomb i Tombet del poble, xumet de l'Ós, "Boladissada", concert del "Solsticidi", cercavila de la Flama del Canigó, Trobada de Corals Vallenques, seguiment a Completes amb el bestiari, acte litúrgic de la Missa de la Festa Major, correfoc i focs artificials de final de festa.
Castells, ball de la Moixiganga, ball de Vells, gegants, gegantons, capgrossos, gegants del Calçot i el de La Pera, bestiari popular: l'Àliga, la Mulassa, l'Ós i el Drac (amb els seus homònims més petits), el Lleó i els Bous; Boladís (beguda de la Festa Major).
Organitzadors: Ajuntament de Valls / Parròquia Arxiprestal de Valls / UAF (Unió d'Anelles de la Flama)
Data celebració: 25 de juny (A banda del dia festiu, es fan actes durant tota la setmana)
Aquests actes formen part de la festa major d'estiu.
Anada a Reus a recollir la Flama del Canigó, a la tornada encesa de la foguera i berenar.
A la nit sopar popular i revetlla de Sant Joan
Organitzadors: Regidoria de festes, Ajuntament de Vinyols i els Arcs Sopar popular organitzat per l'Associació de joves l'Era
Entre les activitats més destacades podem trobar el Pregó de la Festa Major, l'encesa de les fogueres de Sant Joan, la revetlla amenitzada per una orquestra, i la Mascletada que marca el punt i final de la Festa Major.
La Festa comença amb la rua en que participa la Colla Gegantera La Mafumada i també el ball de bastons.
Els dies previs la brigada municipal recull els mobles vells que deixen els veïns a la porta de casa, per tal d'alimentar la dita foguera.
Organitzadors: Ajuntament de Torredembarra
- Els Reis assisteixen a la Missa de Reis, tal com es feia antigament a molts pobles (la festa de Reis a Solivella encara té un significat religiós present).
Recollida del fanalet per part del públic assistent i concentració amb els tambors dels Diables per iniciar la cavalcada pels carrers del poble.
Després d'haver fet un tomb pel poble, hi ha parlaments dels Reis i de les autoritats locals.
Els Reis, amb l'ajuda dels seus patges, reparteixen els regals a l'Església.
L'endemà, el dia 6, els Reis assisteixen a la Missa de Reis.
Pessebre vivent a la Plaça de l'Església (des del 2007).
Recepció dels Reis al Casal de l'Espluga de Francolí.
Carrosses, cavalls, patges amb torxes, els Reis, els grallers i la població fan una cavalacada pels carrers de la població.
Des del 1979, hi ha la tradició que la bandera de la casa dels Cervera (col·locada prop del Casal del 20 de desembre fins el 5 de gener) sigui baixada pels Reis fins l'any 2079 per commemorar l'efemèride de la fundació de l'Espluga.
A la nit, els Reis en persona, acompanyats dels patges reials, reparteixen els regals casa per casa.
Organitzadors: Comissió de Reis.
Municipi: Espluga de Francolí, l'
Uns dies abans del 5 de gener, el Patge Faruk arriba a Rocafort de Queralt per recollir les cartes destinades als Reis Mags d'Orient acompanyat de dos patges amb torxes.
El 5 de gener, al vespre, els Reis Mags arriben a Rocafort, on fan una cavalcada pels carrers del poble.
Després hi ha parlaments i repartiment de regals casa per casa.
Organitzadors: Associació de Joves de Rocafort de Queralt.
Ofici religiós (origen agrupació pescadors) des del s.
XVIII; gegants, diables, focs artificis, balls, revetlles; penjada de l'ase Innocenci, a càrrec de l'AVAL, i lectura de la llegenda dels penjaases, a càrrec de La Tropa Teatre.
Rememorem la llegenda dels penjaases, que culminarà en la penjada de l'ase Innocenci del campanar per presidir la Festa Major amb la participació
del Pubillatge de Vilassar de Mar, de les colles de l'AVAL i de La Tropa Teatre, que s'encarregarà de la lectura de la llegenda dels penjaases.
Joan, focs i fogueres, subhasta del peix, l'ase Inocenci o Pigat (es penja una recreació de l'Ase al campanar); al 2012 és el Xè aniversari.
Aquest element guanya força dins la tradició local i festiva.
Data celebració: 23 de juny (Del 23 al 25 juny)
Segon cap de setmana: Nit del Foc, baixada de carros, revetlla de Sant Joan, dia 24 de juny tronada de festa major, missa solemne i processó en honor a Sant Joan, concert de tarda
Organitzadors: Regidoria de festes, Ajuntament de Vinyols i els Arcs amb la col·laboració d'entitats locals
A les 18h, poemes a la Capella Santa Clara; a les 19h, havaneres; arribada de la Flama del Canigó; coca i vi dolç per a tothom.
A les 23h, ball a la platja d'Empuriabrava, Bocana.
A les 24h, a la mateixa platja, es fan els focs artificials.
El dia següent, a les 18h, hi ha ball de sardanes a la Plaça dels Homes de Castelló d'Empúries.
Cap al vespre, a la Plaça Major, s'espera l'arribada de la Flama del Canigó, que un grup de voluntaris ha anat a buscar a Figueres, lloc de trobada dels pobles de l'Alt Empordà i que acostaran la flama a cada poble de la comarca.
Un cop arriba la flama a Agullana s'encèn un pabeter i també una foguera que s'ha fet amb fustes i branques, al bell mig de la Plaça Major.
Les dones del poble, prèviament citades, s'encarreguen de fer les coques de Sant Joan, de tot tipus i sabors, les quals es repartiran al voltant de les 9 del vespre i acompanyades de begudes per tothom.
També s'esclaten uns quants focs d'artifici i una traca final.
Normalment un cop acabats els actes a la Plaça Major, es convoca a la gent a gaudir de sardanes, havaneres..etc als jardins de la Societat la Concòrdia, on també s'oferirà el tradicional "cremat" a tots els assistents.
Flama del Canigó i lectura d'un manifest.
Portada de la flama del Canigó amb bicicleta pels nens del poble, des de la veina població de Bellpuig.
Encesa de la foguera popular a la plaça Catalunya i lectura d'un manifest.
Sopar popular i coca de Sant Joan.
Data celebració: 4 de juny (el 23 de juny)
Anada amb bicicleta al Canigó a buscar la flama -penya pedal-.
Repartiment de la flama del Canigó als pobles veïns.
Lectura d'un manifest en defensa dels països catalans.
Organitzadors: Penya Pedal, Ajuntament, CIM Centre excursionista i Escola de futbol.
Data celebració: 23 de juny (La flama del Canigó des de l'any 1991)
La Flama baixa del Canigó per encendre les fogueres dels barris que volen de la ciutat.
En els diferents barris i places de la ciutat es fan fogueres, envelats i sopars de germanor al carrer.
Arribada de la Flama del Canigó, cercavila de la flama, música, encesa del pebeté, presentació de l'acte, lectura del manifest i recollida de la flama per les entitats participants.
Organitzadors: Ajuntament de Sabadell i Òmnium Cultural de Sabadell, entre altres moltes entitats
És la nit en la que el foc, els petards, les fogueres i les coques comparteixen protagonisme per donar la benvinguda a l'estiu.
A Sentmenat la festa se celebra amb un sopar popular, l'encesa de la foguera amb la Flama del Canigó, lectura del manifest i el ball de Revetlla.
Després del concert, la gresca continuarà a 2/4 de 3 de la matinada amb música enllaunada amb punxa discos.
Organitzadors: Ajuntament de Sentmenat
A nivell de cultura popular, els actes festius comencen amb l'arribada de la Flama del Canigó a la plaça Vella per part d'Òmnium Cultural.
Es fa un manifest i es gaudeix dels balls de gegants i de bastons i d'animació infantil.
La Flama es va a buscar al cim del Canigó i es fa arribar a centenars de municipis d'arreu dels Països Catalans per encendre les fogueres de Sant Joan.
Organitzadors: Òmnium Cultural - delegació de Terrassa i Diverses entitats
Recorregut de relleus de la Flama del Canigó des de Viladecavalls fins arribar a la plaça Joan Bayà, on té lloc la lectura del manifest.
Foguera, diables, tabals, espectacle infantil, música per la revetlla i la flama del Canigó
Organitzadors: Ajuntament de Vacarisses i altres entitats de la vila
Al vespre es fa un sopar popular de llonganissa, botifarra, xoricet i pa de pagès, a la plaça de la vila.
Després es reparteix coca de Sant Joan i mistela i vi ranci per a tothom.
A continuació, es fan les votacions de les pubilles, pubilleta i hereu i, després hi ha una festa amb un Dj al Casal Rossinyol.
A la mitja part, és donen el resultat de les votacions de les pubilles.