És el conjunt d'electors que no exerceixen el dret al vot en unes eleccions.
Es pot expressar en valors absoluts o en percentatges.
Document oficial on queden reflectides totes les dades de l'escrutini d'una mesa electoral: cens, certificats censals, vots nuls, vots en blanc, vots per a cada candidatura, etc. Ha d'estar signada per tots els components de la mesa (president, vocals i interventors).
Administració pública que convoca i organitza un procés electoral: la Generalitat de Catalunya en el cas d'eleccions al Parlament de Catalunya i al Consell General d'Aran, i el Govern de l'Estat (Ministeri de l'Interior) en el cas d'eleccions municipals, a les Corts Generals i al Parlament Europeu.
Té la finalitat de garantir la transparència i objectivitat del procés electoral i el principi d'igualtat.
La integren la Junta Electoral Central, les juntes electorals de les comunitats autònomes en les comunitats en què existeixin, les juntes electorals provincials i les juntes electorals de zona i les meses electorals.
Persona nomenada pel representant d'una candidatura perquè la representi en determinats actes i operacions electorals; especialment exerceix una funció central en els actes de votació i d'escrutini.
Límit mínim de vots que s'estableix en l'escrutini perquè una candidatura pugui concórrer a la distribució d'escons.
En les eleccions generals, al Parlament de Catalunya i al Consell General d'Aran aquest límit mínim per a cadascuna de les circumscripcions és el 3% dels vots vàlids emesos, mentre que en les eleccions municipals és del 5%.
En les eleccions al Parlament Europeu no s'aplica cap barrera legal.
Element del mobiliari electoral que ha d'haver-hi en el local electoral al qual poden accedir els electors per preparar la documentació de votació sense ser vista per altres persones de manera que així es preservi el secret de vot.
Període de temps previ al dia de la votació, la durada del qual es fixa a la convocatòria dels comicis i que permet a les candidatures demanar el vot a l'electorat per mitjà d'actes públics i dels mitjans de comunicació.
Campanya realitzada per l'Administració convocant destinada a informar els ciutadans sobre la data de votació, el procediment per votar i els requisits i tràmits del vot per correu, sense influir en l'orientació del vot.
Persona integrant d'una llista electoral un cop aquesta ha estat proclamada per la junta electoral competent.
En funció del tipus d'elecció, poden ser candidats a diputats, a senadors, a regidors, a consellers generals d'Aran...
Candidat que ha obtingut un escó en una circumscripció determinada.
Conjunt de candidats que, constituint una llista, es presenta en una circumscripció electoral per un partit polític, coalició de partits o agrupació d'electors, d'acord amb els criteris i requisits fixats per la llei.
Persones que resideixen a l'estranger i que poden exercir el seu vot a l'oficina consular o per correu certificat.
Només poden exercir el dret a vot en les eleccions al Parlament de Catalunya, en les eleccions generals i en les eleccions al Parlament Europeu.
Cens dels ciutadans d'altres països residents a Espanya que tenen dret de vot a les eleccions municipals (actualment ciutadans dels països de la Unió Europea, Bolívia, Cap Verd, Colòmbia, Equador, Islàndia, Noruega, Nova Zelanda, Paraguai, Perú i Xile) i a les del Parlament Europeu (ciutadans de països de la Unió Europea), amb la manifestació prèvia de la voluntat de votar.
Conjunt d'individus que compleixen els requisits per ser electors i que no estan privats del dret de sufragi.
Suma d'electors que correspon a les meses escrutades fins a un moment determinat.
S'expressa, normalment, com a percentatge sobre el total del cens.
Cens electoral inicial és el que proporciona l'Oficina del Cens Electoral de l'INE i és el vigent en el moment d'obertura de les meses.
Es pot modificar durant el dia de les votacions amb els certificats censals o per decisió del president de la mesa o autoritat judicial, de manera que el resultat sigui el cens final (definitiu).
Espai on es realitza la difusió pública dels resultats electorals provisionals mitjançant informes en paper, dades en suport informàtic i programes de difusió audiovisual (TV).
Espai subsidiari del Centre de Processament de Dades, situat en un edifici independent per poder continuar l'escrutini de resultats en el cas d'evacuació de l'edifici principal.
Espai on s'instal·len l'equipament informàtic i programes de càlcul per fer les operacions d'agregació de les meses, còmput de vots i, en general, qualsevol operació o procés informàtic per a l'escrutini dels resultats provisionals.
Espai on els representants de l'Administració comuniquen les dades de la jornada electoral: l'obertura de meses, els avanços de participació i els resultats de l'escrutini provisional mesa per mesa (acta per acta).
En el CRI hi ha els equips per a la recepció de les dades, els equips de gravació i els equips d'incidències.
Espais físics o lògics on es duen a terme tots els processos externs de l'escrutini dels resultats provisionals. poden ser centres de recollida d'informació (CRI), oficines de control d'incidències (OCI), centres de processament de dades (CPD), centre de processament backup (CPB) i centres de difusió de dades (CDD).
Document emès per l'Oficina del Cens Electoral que constitueix un mitjà de prova amb el qual un ciutadà o ciutadana pot exercir el dret al vot, encara que no estigui censat a la mesa on s'adreci per exercir-lo.
Modifica el cens d'electors de la mesa.
Imprès electoral que expedeix la mesa electoral a petició d'una persona electora amb la finalitat d'acreditar documentalment que ha votat.
Conjunt d'electors, agrupats en una base territorial, a partir del vot dels quals es procedeix a la distribució d'escons.
En les eleccions europees és d'àmbit estatal; en les generals, d'àmbit provincial; en les autonòmiques, d'àmbit provincial (excepte en les autonomies insulars, d'àmbit illa, i a Astúries i Múrcia, en què és una altra divisió interna); i en les eleccions municipals, d'àmbit municipal.
A les eleccions al Consell General d'Aran la circumscripció és el terçó.
Formació política, habilitada per a la presentació de candidatures en uns comicis concrets, constituïda per partits polítics i/o federacions de partits.
Lloc físic on s'exerceix el dret de vot.
Pot estar compost per una o diverses meses electorals.
Òrgan que sota la direcció de la Junta Electoral Central fa la proposta de distribució dels espais gratuïts de propaganda electoral.
Registre dels ingressos i de les despeses electorals que han de fer totes les formacions polítiques que participin en el procés electoral.
Oficines de l'Estat espanyol situades a l'estranger que, pel que fa a la matèria electoral, duen a terme tasques adreçades a la confirmació del CERA.
És el lloc on els electors residents a l'estranger poden dipositar el vot en les eleccions generals, europees i autonòmiques.
Acció mitjançant la qual l'Administració competent crida el cos d'electors a exercir el seu vot en una data determinada, amb un calendari per a la presentació de candidatures, proclamació, campanya electoral, etc.
Dia en què els electors poden exercir el dret al vot.
L'horari permès per a les votacions és des de les 9 h fins les 20 h.
Operació que té la finalitat de donar a conèixer els resultats provisionals de l'escrutini.
Segons el mitjà utilitzat es parla de difusió audiovisual, per Internet, per sms, etc.
Conjunt de sistemes i equipaments que duen a terme totes les tasques corresponents a un procés electoral.
És responsabilitat de l'Administració convocant.
Agrupació geogràfica de seccions censals.
És una unitat intermèdia entre la secció i el municipi.
Els diferents nivells en l'àmbit electoral són (de més gran a més petit): circumscripció, municipi, districte, secció i mesa.
Procés mitjançant el qual es renoven els components d'una cambra o parlament, mitjançant el vot per part dels electors.
En sentit restringit, ens referim a eleccions com el dia de les votacions, distingint-les del procés electoral en sentit ampli.
Persona que exerceix el dret de sufragi actiu (vot).
Poden ser electors els espanyols majors d'edat i que no estiguin en cap dels supòsits previstos per la llei que n'impedeixin l'exercici.
A les eleccions europees i municipals aquest dret s'amplia als residents a Espanya nacionals de països de la Unió Europea.
A les eleccions municipals, aquest dret també el tenen els residents a Espanya nacionals d'altres països on es permeti el dret al sufragi actiu als espanyols residents.
Persona que exerceix el dret de sufragi passiu.
Poden ser elegibles els espanyols majors d'edat, que, tenint la qualitat d'electors, no incorrin en alguna de les causes d'inelegibilitat prevista per la llei.
A les eleccions municipals i al Parlament Europeu aquest dret s'amplia als residents a Espanya nacionals de països de la Unió Europea.
A les eleccions municipals, també als residents a Espanya nacionals d'altres països on es permeti el dret al sufragi passiu als espanyols residents.
Unitat de composició del parlament o cambra a què es refereixen les eleccions.
L'objectiu de les eleccions és assignar els escons (seients) de la cambra a les diferents candidatures segons el nombre de vots i una fórmula electoral d'atribució d'escons.
Acte de caràcter públic que duen a terme les juntes electorals competents el tercer dia següent al de la votació per proclamar els resultats definitius oficials.
Es realitza a partir dels resultats provisionals, revisant les actes per detectar-hi errors i corregir-los, en cas que n'hi hagi.
S'efectua en cada mesa electoral, a partir del moment de tancament dels col·legis.
El president dóna per acabada la votació i es procedeix a l'obertura de les urnes i a la comptabilització dels vots.
Amb el resultat final s'emplena l'acta, una còpia de la qual es lliura a la persona representant nomenada per l'Administració, que comunica les dades al Centre de Recollida d'Informació.
Mecanisme de traducció matemàtica del nombre de vots per candidatura al nombre d'escons corresponent.
Dins del sistema de representació proporcional, les fórmules electorals principals per a l'atribució d'escons són: mitjana major de Lagüe, d'Hondt, resta major i fórmules combinades.
La fórmula s'aplica circumscripció per circumscripció.
Qualsevol fet que impedeixi la correcta transmissió o gravació de les dades de la jornada electoral.
S'inclouen tant els problemes per rebre les dades i els resultats d'una mesa com els errors produïts en formalitzar una acta, que impliquen la necessitat de contrastar aquesta informació.
En general, qualsevol mesa els resultats correctes de la qual no estiguin disponibles constitueix una incidència.
Conjunt de documents que contenen informació periòdica (vots, escons, etc.) de l'escrutini de resultats en forma de llistes, taules, gràfics o altres, en paper o en suport informàtic.
Persona nomenada per la candidatura per representar-la en una determinada mesa, de la qual forma part amb veu, però sense vot.
Exerceix el seu dret de vot en aquesta mesa, i és exclosa per l'Administració electoral de la mesa on estigui censada.
Dia anterior al de les votacions que assenyala el final de la campanya electoral.
Durant aquesta jornada està prohibit demanar el vot per a una determinada opció o fer qualsevol tipus de manifestació que influenciï el sentit del vot.
Òrgans de l'Administració electoral que avalen el compliment de la normativa vigent i la igualtat d'oportunitats.
Atenen les reclamacions i impugnacions que es produeixin i, després de l'escrutini, validen el pas dels resultats provisionals a definitius.
Procediment matemàtic per a l'atribució d'escons entre les candidatures a partir dels vots.
És un dels procediments anomenats proporcionals.
Per a cada circumscripció electoral, els vots obtinguts per les candidatures es divideixen per una sèrie contínua de nombres naturals (1, 2, 3 i següents), anomenats divisors.
Els escons s'atribueixen segons les magnituds dels quocients obtinguts.
Conjunt de candidats mitjançant els quals cada candidatura opta a aconseguir els escons en litigi a cada circumscripció.
Els escons de cada candidatura es distribueixen, en el cas de les llistes tancades, segons l'ordre de col·locació del/de la candidat/a a la llista.
Unitat bàsica del procés electoral que correspon a la subdivisió alfabètica de la secció censal.
Està formada per un president i dos vocals i, si escau, pels interventors acreditats.
Els electors només poden emetre el seu vot a la mesa en què estan inscrits.
Òrgan encarregat de la formació del cens electoral.
És una entitat administrativa emmarcada dins l'Institut Nacional d'Estadística, amb delegacions a totes les demarcacions provincials.
Imprès mitjançant el qual es concreta l'exercici del dret de vot.
Per al Senat hi ha una única papereta on s'inclouen tots els candidats, i l'elector n'ha de marcar tres com a màxim.
A la resta d'eleccions, s'ha de seleccionar la papereta corresponent a la candidatura que es vol votar, que inclou les sigles, la denominació de la candidatura i la llista de candidats a la circumscripció.
És la presència equilibrada de dones i homes en la representació política.
Aquesta composició equilibrada suposa que, en el conjunt de la llista de la candidatura electoral, i en tot cas en cada tram de 5 llocs, els candidats d'un i altre sexe no podran estar representats en menys d'un 40%.
En el cas que els llocs a cobrir siguin inferiors a cinc, la proporció entre dones i homes ha de ser al més pròxim possible a l'equilibri numèric.
S'exceptuen els municipis de menys de 3.000 habitants.
Aquesta regla s'aplica a les llistes de titulars i suplents de forma independent.
Nombre d'electors que realment exerceixen el seu dret de vot en les eleccions.
Segons l'àmbit, es pot parlar de participació en una mesa, en un municipi, en una circumscripció o en el total de l'àmbit electoral.
Equival al terme eleccions en sentit ampli.
Comprèn el conjunt d'accions que s'efectuen en el període de temps que va des de la convocatòria de les eleccions fins a la proclamació de candidats i la publicació oficial de resultats definitius.
Procediment judicial contra els acords de les juntes electorals sobre la proclamació dels candidats electes, vots computats, etc. Té l'efecte de paralitzar l'acte a què fa referència.
Consulta electoral mitjançant la qual es pregunta a l'elector per una o diverses qüestions, en què les possibles respostes són únicament afirmatives, negatives o en blanc.
Persones que l'Administració convocant nomena perquè el dia de les votacions comuniquin telefònicament o telemàticament al Centre de Recollida d'Informació (CRI) les dades relatives a les votacions (participació, vots, etc.) en cadascuna de les fases del dia: obertura, avanços o escrutini, de la mesa o de les meses assignades.
Resultats que proclamen les juntes electorals a partir de la revisió dels resultats provisionals.
Un cop passades les eleccions, són les uniques dades vàlides a tots els efectes i anul·len els resultats provisionals de la jornada electoral.
Resultats que l'Administració convocant proporciona durant la nit electoral, mitjançant un centre de processament que té assignada aquesta tasca.
Malgrat que es tanqui l'escrutini al 100%, les dades es consideren provisionals mentre les juntes electorals no s'hi hagin pronunciat.
Unitat censal en què es divideix una circumscripció electoral, que comprèn un màxim de 2000 electors i un mínim de 500.
A cada secció pot haver-hi una o diverses meses electorals.
Les seccions s'agrupen en districtes censals.
Procediment mitjançant el qual, en unes eleccions, els vots de les persones electores es converteixen en escons.
Els elements que componen un sistema electoral són: l'establiment i la magnitud de les circumscripcions, la forma de les candidatures, el procediment de votació, la barrera legal i la fórmula electoral.
Els sistemes electorals poden classificar-se en dues grans famílies: sistemes majoritaris i sistemes proporcionals.
El nostre sistema actual és el de representació proporcional i la fórmula electoral aplicada és la fórmula (o regla o llei) d'Hondt.
Vot que emeten a través de les oficines del servei de correus els electors que per alguna circumstància preveuen que no es podran presentar a la mesa el dia de la votació.
Cal que prèviament hagin fet la sol·licitud a la delegació provincial corresponent de l'Oficina del Cens Electoral.
Nombre d'electors que exerceixen el seu dret de vot en les eleccions en una mesa electoral determinada.
Vots realitzats vàlidament per a qualsevol de les candidatures proclamades.
S'expressa, habitualment, en percentatges sobre els vots vàlids, per al total de l'àmbit i per a cada una de les candidatures.
La relació entre les diverses categories de classificació dels vots és la següent: Vots totals = vots vàlids + vots nuls Vots vàlids = vots en blanc + vots a candidatures
Vots emesos pels electors inscrits en el cens d'electors residents absents (CERA) que han presentat prèviament la sol·licitud a la delegació provincial de l'Oficina del Cens Electoral corresponent.
En fan l'escrutini les juntes electorals provincials i els incorporen a l'acta d'escrutini general (veure Cens d'electors absents, CERA)
En les eleccions al Senat, són vots en blanc les paperetes que no tinguin indicacions a favor de cap candidat/a.
També són vots en blanc els emesos a favor de candidatures retirades al llarg del procés.
Els vots en blanc formen part del conjunt de vots vàlids (la qual cosa és rellevant per al càlcul de percentatges).
Vots emesos en sobre o paperetes diferents del model oficial, en papereta sense sobre, en sobre que tingui més d'una papereta (si són de diferents candidatures) o en paperetes en les quals s'hagi modificat, afegit o ratllat noms dels candidats que hi són inclosos.
A les eleccions al Senat, són nul•les les paperetes on s'hagin assenyalat més de tres noms.
Total de vots emesos després de restar-ne els vots nuls.
Poden ser vots en blanc i vots a candidatures.
És la magnitud emprada com a denominador per calcular el percentatge de vots de cada candidatura.