L'Hospital Universitari de la Vall d'Hebron va acollir la 12a Jornada per a la Seguretat dels Pacients a Catalunya amb la intervenció de 15 professionals sanitaris de diversos centres de Catalunya i Balears.
La 12a edició de la Jornada per a la Seguretat dels Pacients a Catalunya celebrada el 14 de desembre es va centrar en els medicaments d'alt risc i en les àrees i pacients més proclius a esdeveniments adversos amb aquests medicaments.
Julio Martínez Cutillas, president de la Societat Catalana de Farmàcia Clínica, va inaugurar l'acte celebrat a la sala d'actes de l'Hospital Universitari Vall d'Hebron.
"La primera dimensió de la sanitat és la seguretat.
Cada actuació requereix una avaluació dels beneficis i riscos, ja que en moltes ocasions els errors de medicació són esdeveniments que es poden preveure", va assegurar Martínez Cutillas.
En la taula inaugural també va participar el subdirector general de Serveis Sanitaris del Departament de Salut, el Sr.
Josep Davins, que va afirmar que "la seguretat del pacient sempre ha estat una prioritat pel Departament de Salut i valorem molt positivament l'elaboració d'estratègies com les jornades de formació".
A la taula també els acompanyava el gerent de l'Hospital Universitari de la Vall d'Hebron, el Sr.
Vicenç Martínez Ibáñez, que va ressaltar la importància de donar suport a iniciatives com la jornada i va felicitar als professionals que amb el seu esforç i perseverança confereixen una major seguretat al sistema sanitari.
Maria Queralt Gorgas, cap de Servei de Farmàcia de la Corporació Sanitària Parc Taulí, va destacar 5 línies d'actuació diferents per a la millora de seguretat.
Alguns dels punts més importants que va contemplar són l'orientació de l'activitat mèdica cap a la gestió proactiva de riscos del pacient, identificant-los, analitzant-los i avaluant-los mitjançant auditories per poder fer protocols de resposta que derivin en la creació d'una cultura de seguretat.
Va destacar també que, gairebé el 15% dels errors mèdics notificats el 2015 al sistema de notificació i gestió d'incidents del Departament de Salut estan relacionats amb medicaments d'alt risc (MAR).
En la taula dedicada a les àrees de major risc als hospitals, l'adjunt del Servei de Farmàcia de l'Hospital Can Misses d'Eivissa, Marga Prats, va identificar la cadena d'ús de medicaments que utilitzen a les urgències del centre.
Prats va recomanar establir una relació entre la llista ISMP de MAR i els medicaments disponibles a l'hospital, una nova proposta d'etiquetat dels medicaments d'alt risc, la utilització de la prescripció electrònica per evitar abreviatures i prescripcions ambigües, juntament amb la correcta identificació dels pacients en la fase de preparació de fàrmacs.
Pel que fa a l'àrea d'UCI, Pilar Lalueza, adjunt del Servei de Farmàcia de l'Hospital Universitari Vall d'Hebron, va explicar que els tipus d'errors més habituals són la falta de confirmació d'al·lèrgies i les ordres mèdiques il·legibles a causa de situacions d'estrès, sobrecàrrega de treball, un nombre excessiu de pacients i poques hores de descans.
Amb l'objectiu de millorar la prescripció, Lalueza també va recomanar la implementació de la prescripció electrònica.
La segona taula del dia es va centrar en l'anàlisi de pacients d'alt risc.
Anna Mas, Coordinadora del Servei de Farmàcia Hospital Sant Joan de Déu, va parlar dels pacients pediàtrics per senyalar que fins el 27% de prescripcions mèdiques tenen un error de medicació i que es produeixen unes 450 morts anuals a Catalunya per aquest motiu.
Mas va identificar com algunes de les causes la informació fragmentada en els medicaments -les fitxes tècniques dels productes poden no incloure tots els grups d'edat en els quals aquests es poden aplicar-, la manca d'especialitats farmacèutiques adequades a pediatria i la necessitat de formació dels pacients i dels seus cuidadors sobre l'ús de medicaments.
Maria del Mar Fernández, adjunt del Servei de Geriatria de la Fundació Salut Empordà de Figueres, va explicar que a causa de l'envelliment es produeix una alteració de la capacitat de deglutir formes solides i un augment de la prevalença de malalties que s'associen, com és el cas de la disfàgia.
Fernández va posar com a exemple l'adaptació de la guia farmacoterapèutica en pacients amb disfàgia d'un hospital de Terol, de la qual se'n destaca l'elaboració d'una llista de fàrmacs d'ús més freqüent i alternatives en cas que el pacient no els pugui empassar.
Finalment, la directora del Servei de Farmàcia de l'Hospital Benito Menni CASM, Silvia Sanz, va mostrar l'estructura de la seguretat del pacient del centre amb un comitè que se'n dedica exclusivament.
La institució disposa d'una aplicació en la intranet en la qual es poden notificar tots els errors que es produeixen.
Bona part dels que arriben al pacient són d'administració, provocats principalment per una omissió del tractament o per l'administració de medicació a un pacient equivocat.
En el cas de l'hospital Benito Menni, la majoria dels errors no causa lesions.
La Jornada va finalitzar amb l'anàlisi del Pla de Recerca i Innovació en Salut de Catalunya 2016 – 2020 realitzada per la subdirectora general de Recerca i Innovació en Salut del Departament de Salut, la Sra.
Montserrat Llavayol i Giralt, i la clausura de la sessió feta per Josep Davins, subdirector general de Serveis Sanitaris del Departament.
Si vols consultar totes les presentacions de la Jornada ho pots fer a través de l'enllaç.