Disposicions comunes per a les eleccions per sufragi universal directe
Les meses i seccions electorals
Condicions i modalitat de la inscripció
Caràcter i vigència del cens electoral
Rectificació del cens en període electoral
Rectificació del Cens en període electoral
Requisits generals de la convocatòria d'eleccions
Secció primera - Secció dissetena
Recurs contra la proclamació de candidatures i candidats
Disposicions generals sobre la campanya electoral
Propaganda i actes de campanya electoral
Període de prohibició de campanya electoral
Utilització de mitjans tecnològics i dades personals en les activitats electorals
Utilització de mitjans de comunicació per a la campanya electoral
Publicitat electoral en mitjans de comunicació
Garantia de pluralisme polític i social
Exercici del vot per persones que viuen a l'estranger
Constitució de les meses electorals
Escrutini a les meses electorals
Regles generals de procediment en matèria electoral
Els administradors i els comptes electorals
Control de la comptabilitat electoral i adjudicació de les subvencions
Delictes i infraccions electorals
Delictes per abús d'ofici o falsedat
Delicte per infracció dels tràmits per al vot per correu
Disposicions especials per a les eleccions de diputats i senadors
Disposicions especials per a les eleccions municipals
Regidors de municipis amb població inferior a 250 habitants i no sotmesos a règim de Consell Obert
Utilització dels mitjans públics de comunicació
Vot per correspondència dels residents absents que visquin a l'estranger
Mandat i constitució de les corporacions municipals
Disposicions especials per a l'elecció de cabildos insulars canaris
Disposicions especials per a l'elecció de diputats provincials
Respecte a règims autonòmics i forals
Disposicions especials per a les eleccions al Parlament Europeu
Congelació de subvencions per a despeses electorals i enviaments de publicitat i propaganda electoral
Aquesta Llei orgànica del règim electoral general pretén aconseguir un marc estable perquè les decisions polítiques en què es reflecteix el dret de sufragi es facin en plena llibertat.
Aquest és, sens dubte, l'objectiu essencial en què s'ha d'emmarcar tota llei electoral d'una democràcia.
Som davant el desplegament d'una de les normes fonamentals d'un estat democràtic, atès que només ens podem afirmar en democràcia quan el poble pot lliurement constituir la decisió majoritària dels afers de govern.
La Constitució espanyola s'inscriu, de manera inequívoca, entre les constitucions democràtiques més avançades del món occidental, i per això estableix les bases d'un mecanisme que fa possible, dins la plena garantia de la resta de les llibertats polítiques, l'alternança en el poder de les diferents opcions derivades del pluralisme polític de la nostra societat.
Aquests principis tenen la seva plasmació en una norma com aquesta, que articula el procediment d'emanació de la voluntat majoritària del poble en les diverses instàncies representatives en què s'articula l'Estat espanyol.
En aquest sentit, l'article 81 de la Constitució estableix la necessitat que les Corts Generals aprovin, amb caràcter d'orgànica, una llei que reguli el règim electoral general.
Això planteja, d'una banda, la necessitat de dotar d'un tractament unificat i global el variat conjunt de matèries compreses sota l'epígraf constitucional llei electoral general, així com regular les especificitats de cadascun dels processos electorals en l'àmbit de les competències de l'Estat.
Tot aquest ordre de qüestions requereix, en primer terme, aprovar la normativa que substitueixi el vigent Reial decret llei de 1977, que ha cobert adequadament una primera etapa de la transició democràtica del nostre país.
No obstant això, aquesta substitució no és de cap manera radical, atès que el mateix text constitucional va acollir els elements essencials del sistema electoral continguts al Reial decret llei.
En segon lloc aquesta Llei orgànica recull normativa electoral sectorial ja aprovada per les cambres; així, pel que fa al règim d'eleccions locals, se segueix en el fonamental el règim vigent que regula la Llei 39/1978, i modificat per la Llei 6/1983 en aquesta legislatura.
De la mateixa manera les causes d'inelegibilitat i incompetència de diputats i senadors que introdueix la Llei són les ja previstes al projecte de Llei orgànica d'incompatibilitats de diputats i senadors, sobre el qual les cambres van tenir ocasió de pronunciar-se durant aquesta legislatura.
Finalment el nou text electoral aborda aquest plantejament conjunt des de l'experiència d'un procés democràtic en marxa des de 1977, i aporta les millores tècniques que siguin necessàries per cobrir els buits que s'han revelat amb l'assentament de les nostres institucions representatives.
La Llei parteix, per tant, d'aquesta doble filosofia; pretén complir un imperatiu constitucional inajornable, i ho pretén fer des de la globalitat que imposa la mateixa Constitució.
La Llei orgànica del règim electoral general està estructurada precisament per al compliment dels dos objectius.
S'hi planteja una divisió fonamental entre disposicions generals per a tota elecció per sufragi universal directe i d'aplicació en tot procés electoral i normes que es refereixen als diferents tipus d'eleccions polítiques i són una modulació dels principis generals a les peculiaritats pròpies dels processos electorals que l'Estat ha de regular.
La Constitució imposa a l'Estat, d'una banda, el desplegament de l'article 23, que afecta un dels drets fonamentals en la realització d'un estat de dret: la regulació del sufragi actiu i passiu per a tots els ciutadans; però, a més, l'article 81 de la Constitució, en imposar una llei orgànica del règim electoral general, amplia el camp d'actuació que ha de cobrir l'Estat, és a dir, fa necessària la seva activitat més enllà del que és mera garantia del dret de sufragi, ja que, com ha declarat el Tribunal Constitucional, sota aquest epígraf és necessari entendre el que és primari i nuclear en el règim electoral.
A més, l'Estat té la competència exclusiva, segons l'article 149.1.1 de la Constitució, per regular les condicions bàsiques que garanteixen la igualtat de tots els espanyols en l'exercici dels drets constitucionals, drets entre els quals figura el de sufragi comprès a l'article 23 de la Constitució.
La filosofia de la Llei parteix del més escrupolós respecte a les competències autonòmiques i dissenya un sistema que permeti no només el seu desplegament, sinó fins i tot la seva modificació o substitució en molts dels seus aspectes per l'activitat legislativa de les comunitats autònomes.
El títol preliminar amb què s'obre aquest text normatiu en delimita l'àmbit, en aplicació de la filosofia ja exposada.
El títol I abraça, sota l'epígraf Disposicions comunes per a les eleccions per sufragi universal directe, un conjunt de capítols que es refereixen en primer lloc al desplegament directe de l'article 23 de la Constitució, com els capítols primer i segon, que regulen el dret de sufragi actiu i passiu.
En segon terme, regula matèries que són contingut primari del règim electoral, com alguns aspectes de procediment electoral.
Finalment, es refereix als delictes electorals.
La regulació que conté aquest títol és, sens dubte, el nucli central de la Llei, punt de referència de la resta del seu contingut i pressupòsit de l'actuació legislativa de les comunitats autònomes.
Les novetats que es poden destacar en aquest títol són, entre altres, el sistema del cens electoral, l'ordenació de les despeses i subvencions electorals i el seu procediment de control i les garanties judicials per fer eficaç l'exercici del dret de sufragi actiu i passiu.
El títol II conté les disposicions especials per a l'elecció de diputats i senadors.
S'hi recullen escrupolosament els principis consagrats en la Constitució: la circumscripció electoral provincial i la seva representació mínima inicial, el sistema de representació proporcional i el sistema d'inelegibilitats i incompatibilitats dels membres del Congrés dels Diputats i del Senat.
Sobre aquestes premisses constitucionals, recollides també en el Decret llei de 1977, la Llei intenta introduir millores tècniques i correccions que redundin en un millor funcionament del conjunt del sistema.
El títol III regula les disposicions especials per a les eleccions municipals.
S'hi han recollit el contingut de la Llei 39/1978 i les modificacions aportades per la Llei 6/1983, encara que s'hi han introduït alguns elements nous, com el que es refereix a la possibilitat i el procediment de la destitució dels alcaldes pels regidors, possibilitat ja consagrada per la jurisprudència del Tribunal Constitucional.
Els títols IV i V es refereixen a l'elecció dels cabildos insulars canaris i de les diputacions provincials, i s'hi ha mantingut el sistema vigent.
Un sistema electoral en un estat democràtic ha de garantir, com a element nuclear d'aquest, la lliure expressió de la sobirania popular, i aquesta llibertat genèrica s'envolta avui dia d'un altre conjunt de llibertats, com la llibertat d'expressió, d'informació, de reunió, d'associació, etcètera.
Per això, l'efecte immediat d'aquesta Llei no pot ser un altre que reforçar les llibertats abans descrites i impedir que els obstacles que es puguin derivar de l'estructura d'una societat transcendeixin al moment màxim de l'exercici de la llibertat política.
El marc de la llibertat en l'accés a la participació política que dissenya aquesta Llei és una fita irrenunciable de la nostra història i el signe més evident de la nostra convivència democràtica.
Aquesta Llei orgànica és aplicable:
a ) A les eleccions de diputats i senadors a Corts Generals sense perjudici del que disposen els estatuts d'autonomia per a la designació dels senadors que preveu l'article 69.5 de la Constitució.
b ) A les eleccions dels membres de les corporacions locals.
c ) A les eleccions dels diputats del Parlament Europeu.
Així mateix, en els termes que estableix la disposició addicional primera d'aquesta Llei, és aplicable a les eleccions a les assemblees de les comunitats autònomes, i té caràcter supletori de la legislació autonòmica en la matèria.
El dret de sufragi correspon als espanyols majors d'edat que no estiguin compresos en cap dels supòsits que preveu l'article següent.
Per al seu exercici és indispensable la inscripció en el cens electoral vigent.
En el cas d'eleccions municipals, incloses les eleccions a cabildos, a consells insulars, al Consell General de la Vall d'Aran i a juntes generals és indispensable per al seu exercici figurar inscrit en el Cens d'espanyols residents a Espanya.
a ) Els condemnats per sentència judicial ferma a la pena principal o accessòria de privació del dret de sufragi durant el temps del seu compliment.
Qualsevol persona pot exercir el seu dret de sufragi actiu, conscientment, lliurement i voluntàriament, sigui quina sigui la seva forma de comunicar-ho i amb els mitjans de suport que requereixi.
El dret de sufragi s'exerceix personalment en la secció en què l'elector es trobi inscrit segons el cens i en la mesa electoral que li correspongui, sense perjudici de les disposicions sobre el vot per correspondència i el vot dels interventors.
Ningú no pot ser obligat o coaccionat sota cap pretext en l'exercici del seu dret de sufragi, ni a revelar el seu vot.
Són elegibles els espanyols majors d'edat, que, tot i posseir la qualitat d'elector, no es trobin incursos en alguna de les causes següents d'inelegibilitat:
a ) Els membres de la família reial espanyola inclosos en el Registre Civil que regula el Reial decret 2917/1981, de 27 de novembre, així com els seus cònjuges.
b ) Els presidents del Tribunal Constitucional, del Tribunal Suprem, del Consell d'Estat, del Tribunal de Comptes, i del Consell a què fa referència l'article 131.2 de la Constitució.
c ) Els magistrats del Tribunal Constitucional, els vocals del Consell General del Poder Judicial, els consellers permanents del Consell d'Estat i els consellers del Tribunal de Comptes.
d ) El defensor del poble i els seus adjunts.
e ) El fiscal general de l'Estat.
f ) Els subsecretaris, secretaris generals, directors generals dels departaments ministerials i els equiparats a ells; en particular els directors dels departaments del Gabinet de la Presidència de Govern i els directors dels gabinets dels ministres i dels secretaris d'Estat.
g ) Els caps de missió acreditats, amb caràcter de residents, davant un estat estranger o organisme internacional.
h ) Els magistrats, jutges i fiscals que es trobin en situació d'actiu.
i ) Els militars professionals i de complement i membres de les forces i cossos de seguretat i policia, en actiu.
j ) Els presidents, vocals i secretaris de les juntes electorals.
k ) Els delegats del Govern a les comunitats autònomes i els subdelegats del Govern i les autoritats similars amb diferent competència territorial.
l ) El president de la Corporació de Ràdio Televisió Espanyola i les societats que la integren.
m ) Els presidents, directors i càrrecs assimilats de les entitats estatals autònomes amb competència en tot el territori nacional, així com els delegats del Govern en aquestes.
n ) Els presidents i directors generals de les entitats gestores de la Seguretat Social amb competència en tot el territori nacional.
o ) El governador i subgovernador del Banc d'Espanya i els presidents i directors de l'Institut de Crèdit Oficial i de les altres entitats oficials de crèdit.
p ) El president, els consellers i el secretari general del Consell General de Seguretat Nuclear.
a ) Els condemnats per sentència ferma a pena privativa de llibertat, en el període que duri la pena.
b) Els condemnats per sentència, encara que no sigui ferma, per delictes de rebel·lió, de terrorisme, contra l'Administració pública o contra les institucions de l'Estat quan la sentència hagi establert la pena d'inhabilitació per a l'exercici del dret de sufragi passiu o la d'inhabilitació absoluta o especial o de suspensió per a ocupació o càrrec públic en els termes que preveu la legislació penal.
Durant el seu mandat no són elegibles per les circumscripcions electorals compreses en tot o en part en l'àmbit territorial de la seva jurisdicció:
a ) Qui exerceixi la funció de més nivell de cada ministeri en les diferents demarcacions territorials d'àmbit inferior a l'estatal.
b ) Els presidents, directors i càrrecs assimilats d'entitats autònomes de competència territorial limitada, així com els delegats del Govern en aquestes.
c ) Els delegats territorials de RTVE i els directors de les entitats de radiotelevisió dependents de les comunitats autònomes.
d ) Els presidents i directors dels òrgans perifèrics de les entitats gestores de la Seguretat Social.
e ) Els secretaris generals de les delegacions i subdelegacions del Govern.
f ) Els delegats provincials de l'Oficina del Cens Electoral.
Les causes de inelegibilitat també ho són d'incompatibilitat.
Les causes d'incompatibilitat es regeixen pel que es disposa per a cada tipus de procés electoral.
En tot cas són incompatibles les persones electes en candidatures presentades per partits o per federacions o coalicions de partits declarats il·legals amb posterioritat per sentència judicial ferma, així com els electes en candidatures presentades per agrupacions d'electors declarades vinculades a un partit il·legalitzat per resolució judicial ferma.
La incompatibilitat té efecte en el termini de quinze dies naturals, des que l'Administració electoral permanent comuniqui a l'interessat la causa d'incompatibilitat, llevat que aquest formuli, voluntàriament, davant aquesta Administració una declaració expressa i indubtable de separació i rebuig respecte de les causes determinants de la declaració d'il·legalitat del partit polític o del partit integrant de la federació o coalició en la candidatura de la qual hagi resultat electe; o, si s'escau, del partit al qual s'hagi declarat vinculada l'agrupació d'electors en la candidatura de la qual hagi resultat electe.
Si durant l'exercici del mandat a què hagi accedit després d'haver explicitat aquesta declaració, la persona electa se'n retracta, per qualsevol mitjà, o mostra contradicció, a través de fets, omissions o manifestacions, respecte del seu contingut, ha de quedar definitivament incursa en la causa d'incompatibilitat que regula aquest apartat.
La incompatibilitat té efecte a partir de la notificació realitzada a l'efecte per l'Administració electoral permanent, per si o a instància del Govern a través de l'Advocacia de l'Estat o del Ministeri Fiscal.
En els supòsits que preveuen els dos paràgrafs anteriors, l'afectat i, si s'escau, el Govern a través de l'Advocacia de l'Estat i el Ministeri Fiscal poden interposar recurs davant la Sala Especial del Tribunal Suprem que regula l'article 61 de la Llei orgànica del poder judicial, en els terminis que preveu l'article 49 d'aquesta Llei.
El mateix règim d'incompatibilitat s'aplica als integrants de la candidatura de la formació política declarada il·legal que siguin cridats a cobrir l'escó vacant, inclosos els suplents.
La qualificació d'inelegible és procedent, respecte dels que incorrin en alguna de les causes esmentades a l'article anterior, el mateix dia de la presentació de la seva candidatura, o en qualsevol moment posterior fins a la realització de les eleccions.
No obstant el que disposa el paràgraf primer de l'article anterior, els que aspirin a ser proclamats candidats i no figurin inclosos en les llistes del cens electoral, ho poden ser, sempre que amb la sol·licitud acreditin de manera fefaent que reuneixen totes les condicions exigides per a això.
Els magistrats, jutges i fiscals, així com els militars professionals i de complement i membres de les forces i cossos de seguretat i policies, en actiu, que es vulguin presentar a les eleccions, han de sol·licitar el pas a la situació administrativa que correspongui.
Els magistrats, jutges i fiscals, membres de les forces i cossos de seguretat i policies en actiu tenen dret, en tot cas, a reserva de lloc o plaça i de destinació, en les condicions que determinin les normes especifiques aplicables.
Si són elegits, la situació administrativa que els correspongui es pot mantenir, a voluntat dels interessats, una vegada acabat el seu mandat, fins a la constitució de la nova assemblea parlamentària o corporació local.
L'Administració electoral té per finalitat garantir en els termes d'aquesta Llei la transparència i l'objectivitat del procés electoral i del principi d'igualtat.
Integren l'Administració electoral les juntes electorals, central, provincial, de zona i, si s'escau, de comunitat autònoma, així com les meses electorals.
La Junta Electoral Central té la seu a Madrid, les provincials a les capitals de província, i les de zona a les localitats cap dels partits judicials al·ludits a l'apartat 6.
Les juntes de zona de Ceuta i Melilla acumulen en els seus respectius districtes les funcions corresponents a les juntes electorals provincials.
Les juntes celebren les sessions en els seus propis locals i, si no, en aquells on exerceixen els seus càrrecs els respectius secretaris.
Als efectes d'aquesta Llei els partidaris judicials coincideixen amb els de les eleccions locals de 1979.
La Junta Electoral Central és un òrgan permanent i està composta per:
a ) Vuit vocals magistrats del Tribunal Suprem, designats mitjançant insaculació pel Consell General del Poder Judicial.
b ) Cinc vocals catedràtics de dret o de ciències polítiques i de sociologia, en actiu, designats a proposta conjunta dels partits, federacions, coalicions o agrupacions d'electors amb representació al Congrés dels Diputats.
Les designacions a què es refereix el número anterior s'han de fer en els noranta dies següents a la sessió constitutiva del Congrés dels Diputats.
Quan la proposta de les persones previstes a l'apartat 1. b no tingui lloc en el termini esmentat, la Mesa del Congrés dels Diputats, escoltats els grups polítics presents a la cambra, procedeix a la seva designació, en consideració a la representació existent en aquesta.
Els vocals designats són nomenats per reial decret i continuen en el seu mandat fins a la presa de possessió de la nova Junta Electoral Central, a l'inici de la legislatura següent.
Els vocals elegeixen, entre els d'origen judicial, el president i vicepresident de la Junta en la sessió constitutiva que se celebri a convocatòria del secretari.
El president de la Junta Electoral Central es dedica exclusivament a les funcions pròpies de la Junta Electoral des de la convocatòria d'un procés electoral fins a la proclamació d'electes i, si s'escau, fins a l'execució de les sentències dels procediments contenciosos, incloent-hi el recurs d'empara que preveu l'article 114.2 d'aquesta Llei, a què hagi donat lloc el procés electoral.
El secretari de la Junta Electoral Central és el secretari general del Congrés dels Diputats.
La Junta Electoral Provincial està composta per:
a ) Tres vocals, magistrats de l'Audiència Provincial corresponent, designats mitjançant insaculació pel Consell General del Poder Judicial.
Quan no hi hagi en l'Audiència de què es tracti el nombre de magistrats suficient s'han de designar titulars d'òrgans jurisdiccionals unipersonals de la capital de la província.
b ) Dos vocals nomenats per la Junta Electoral Central entre catedràtics i professors titulars de dret o de ciències polítiques i de sociologia o juristes de prestigi reconegut residents a la província.
Amb aquesta finalitat, els representants de les candidatures presentades en el districte proposen conjuntament les persones que han d'exercir aquests càrrecs.
Si aquesta proposta no té lloc abans del començament de la campanya electoral, la Junta Electoral Central ha de procedir al seu nomenament.
Els vocals esmentats a l'apartat 1. a d'aquest article han d'elegir d'entre ells el president de la Junta.
Els presidents de les juntes electorals provincials han d'estar exclusivament dedicats a les funcions pròpies de les seves respectives juntes electorals des de la convocatòria d'un procés electoral fins a la proclamació d'electes i, si s'escau, fins a l'execució de les sentències dels procediments contenciosos, incloent-hi el recurs d'empara que preveu l'article 114.2 d'aquesta Llei, a què hagi donat lloc el procés electoral en les seves circumscripcions corresponents, i s'entén prorrogat, si s'escau, el termini que preveu l'article 15.2 d'aquesta Llei.
El secretari de la junta provincial és el secretari de l'audiència respectiva, i si n'hi ha diversos, el més antic.
La Junta Electoral de Zona està composta per:
a ) Tres vocals, jutges de primera instància o instrucció designats mitjançant insaculació per la Sala de Govern del Tribunal Superior de Justícia respectiu.
Quan no hi hagi en el partit de què es tracti el nombre suficient de jutges, s'han de designar per insaculació jutges de pau del mateix partit judicial.
b ) Dos vocals designats per la Junta Electoral Provincial, entre llicenciats en dret o en ciències polítiques i en sociologia, residents al partit judicial.
Amb aquesta finalitat, els representants de les candidatures presentades en el districte electoral corresponent han de proposar conjuntament les persones que hagin d'exercir aquests càrrecs.
Quan la proposta no tingui lloc abans del començament de la campanya electoral, la Junta Electoral Provincial ha de procedir al seu nomenament.
Els vocals esmentats a l'apartat 1. a d'aquest article elegeixen d'entre ells el president de la Junta Electoral de Zona.
El secretari de la Junta Electoral de Zona és el secretari del Jutjat de Primera Instància corresponent i, si n'hi ha diversos, el del Jutjat degà.
Els secretaris dels ajuntaments són delegats de les juntes electorals de zona i actuen sota l'estricta dependència d'aquestes.
El director de l'Oficina del Cens Electoral i els seus delegats provincials participen amb veu i sense vot a la Junta Central i a les provincials, respectivament.
Els secretaris de les juntes electorals participen amb veu i sense vot en les seves deliberacions.
Custodien en les oficines on ocupen els seus càrrecs la documentació de tota classe corresponent a les juntes.
Les Corts Generals posen a disposició de la Junta Electoral Central els mitjans personals i materials necessaris per a l'exercici de les seves funcions.
La mateixa obligació competeix el Govern i els ajuntaments en relació amb les juntes electorals provincials i de zona i, subsidiàriament, a les audiències provincials i als òrgans judicials d'àmbit territorial inferior.
En el cas d'eleccions a assemblea legislativa de comunitat autònoma, aquestes obligacions també són competència del Consell de Govern de la comunitat autònoma.
Les juntes electorals provincials i de zona es constitueixen inicialment amb els vocals judicials en el tercer dia següent a la convocatòria d'eleccions.
Si algun dels designats per formar part d'aquestes juntes pretén concórrer a les eleccions ho ha de comunicar al respectiu secretari en el moment de la constitució inicial als efectes de la seva substitució, que s'ha de produir en el termini màxim de quatre dies.
Efectuades, si s'escau, les substitucions a què es refereix el número anterior, es procedeix a l'elecció de president.
Els presidents de les juntes provincials i de zona han de fer inserir en el butlletí oficial de la respectiva província de l'endemà la relació dels seus membres.
La convocatòria de les sessions constitutives d'aquestes juntes la fan els seus secretaris.
A aquest efecte, el Consell General del Poder Judicial i, si s'escau, el president de l'Audiència, notifica a cadascun d'aquells la relació dels membres de les juntes respectives.
En el supòsit que es convoquin simultàniament diverses eleccions, les juntes provincials i de zona que es constitueixin són administració competent per a totes aquestes.
El mandat de les juntes provincials i de zona conclou cent dies després de les eleccions.
Si durant el seu mandat es convoquen altres eleccions, la competència de les juntes s'entén prorrogada fins a cent dies després de la celebració d'aquelles.
Els membres de les juntes electorals són inamovibles.
Només poden ser suspesos per delictes o faltes electorals, amb expedient previ obert per la Junta Superior mitjançant l'acord de la majoria absoluta dels seus components, sense perjudici del procediment judicial corresponent.
En les mateixes condicions la Junta Central és competent per acordar la suspensió dels seus propis membres.
En els supòsits que preveuen els articles 14 i 16, així com en el cas de renúncia justificada i acceptada pel president corresponent, es procedeix a la substitució dels membres de les juntes de conformitat amb les regles següents:
a ) Els vocals i els presidents són substituïts pels mateixos procediments previstos per a la seva designació.
b ) El secretari general del Congrés dels Diputats és substituït pel lletrat major del Senat, i si s'escau, pel lletrat de les Corts Generals més antic.
c ) Els secretaris de les juntes provincials i de zona són substituïts atenent el criteri d'antiguitat.
Les sessions de les juntes electorals les convoquen els seus respectius presidents d'ofici o a petició de dos vocals.
El secretari substitueix el president en l'exercici d'aquesta competència quan aquest no pugui actuar per una causa justificada.
Perquè qualsevol reunió se celebri vàlidament és indispensable que hi concorrin almenys tres dels membres de les juntes provincials i de zona.
En el cas de la Junta Electoral Central es requereix la presència de set dels seus membres.
Totes les citacions s'han de fer per qualsevol mitjà que permeti tenir constància de la recepció, de la data, de l'ordre del dia i d'altres circumstàncies de la sessió a què se cita.
L'assistència a les sessions és obligatòria per als membres de la Junta degudament convocats, els quals incorren en responsabilitat si deixen d'assistir sense haver-se excusat i justificat oportunament.
No obstant el que disposen els números anteriors, la Junta s'entén convocada i queda vàlidament constituïda per tractar qualsevol assumpte, sempre que hi estiguin presents tots els membres i acceptin per unanimitat la seva celebració.
Els acords s'adopten per majoria de vots dels membres presents, i el vot del president és de qualitat.
Les juntes electorals han de procedir a publicar les seves resolucions o el contingut de les consultes evacuades, per ordre del seu president, quan el caràcter general d'aquestes ho faci convenient.
La publicitat s'ha de fer en el Butlletí Oficial de l'Estat, en el cas de la Junta Electoral Central, i en el butlletí oficial provincial, en els altres.
A més de les competències expressament esmentades en aquesta Llei, correspon a la Junta Electoral Central:
a ) Dirigir i supervisar l'actuació de l'Oficina del Cens Electoral.
b ) Emetre informe sobre els projectes de disposicions que, en el que estigui relacionat amb el cens electoral, es dictin en desplegament i aplicació d'aquesta Llei.
c ) Cursar instruccions de compliment obligatori a les juntes electorals provincials i, si s'escau, de comunitat autònoma, en qualsevol matèria electoral.
d ) Resoldre amb caràcter vinculant les consultes que li elevin les juntes provincials i, si s'escau, les de comunitat autònoma.
e ) Revocar d'ofici en qualsevol temps o, a instància de part interessada, dins dels terminis que preveu l'article 21 d'aquesta Llei, les decisions de les juntes electorals provincials i, si s'escau, de comunitat autònoma, quan s'oposin a la interpretació de la normativa electoral realitzada per la Junta Electoral Central.
f ) Unificar els criteris interpretatius de les juntes electorals provincials i, si s'escau, de comunitat autònoma en l'aplicació de la normativa electoral.
g ) Aprovar, a proposta de l'Administració de l'Estat o de les administracions de les comunitats autònomes, els models d'actes de constitució de meses electorals, d'escrutini, de sessió, d'escrutini general i de proclamació d'electes.
Aquests models han de permetre l'expedició instantània de còpies de les actes, mitjançant documents autocopiatius o altres procediments anàlegs.
h ) Resoldre les queixes, les reclamacions i els recursos que se li adrecin d'acord amb aquesta Llei o amb qualsevol altra disposició que li atribueixi aquesta competència.
i ) Vetllar pel compliment de les normes relatives als comptes i a les despeses electorals per part de les candidatures durant el període comprès entre la convocatòria i el centèsim dia posterior al de la celebració de les eleccions.
j ) Exercir la potestat disciplinària sobre totes les persones que intervinguin amb caràcter oficial en les operacions electorals.
k ) Corregir les infraccions que es produeixin en el procés electoral sempre que no siguin constitutives de delicte i imposar multes fins a la quantia màxima que preveu aquesta Llei.
l ) Expedir les credencials als diputats, senadors, regidors, diputats provincials i consellers insulars en cas de vacant per mort, incapacitat o renúncia, una vegada finalitzat el mandat de les juntes electorals provincials i de zona.
A més de les competències expressament esmentades en aquesta Llei, corresponen, dins del seu àmbit territorial, a les juntes provincials i de zona les atribuïdes a la Junta Electoral Central pels paràgrafs h, j i k de l'apartat anterior.
La competència en matèria d'imposició de multes s'entén limitada a la quantia màxima de 1.200 euros per a les juntes provincials i de 600 euros per a les de zona.
Les juntes electorals provincials, tenint sempre en compte el criteri superior de la Junta Electoral Central, poden, a més:
a ) Cursar instruccions de compliment obligatori a les juntes electorals de zona en qualsevol matèria electoral.
c ) Revocar d'ofici en qualsevol temps o, a instància de part interessada, dins els terminis que preveu l'article 21 d'aquesta Llei, les decisions de les juntes electorals de zona quan s'oposin a la interpretació realitzada per la Junta Electoral Provincial.
d ) Unificar els criteris interpretatius de les juntes electorals de zona en qualsevol matèria electoral.
La Junta Electoral de Zona ha de garantir l'existència en cada mesa electoral dels mitjans a què es refereix l'article 81 d'aquesta Llei.
En cas d'impagament de les multes a què es refereix aquest article, la junta electoral corresponent ha de remetre a l'òrgan competent del Ministeri d'Economia i Hisenda una certificació del descobert per a l'exacció de la multa per la via de constrenyiment.
Els electors han de formular les consultes a la Junta Electoral de Zona que correspongui al seu lloc de residència.
Els partits polítics, associacions, coalicions o federacions i agrupacions d'electors poden elevar consultes a la Junta Electoral Central quan es tracti de qüestions de caràcter general que puguin afectar més d'una junta electoral provincial.
En els altres casos, les consultes s'han d'elevar a la Junta Electoral Provincial o a la Junta Electoral de Zona corresponent, sempre que a la seva respectiva jurisdicció correspongui l'àmbit de competència del consultant.
Les autoritats i corporacions públiques poden consultar directament a la Junta a la jurisdicció de la qual correspongui l'àmbit de competència del consultant.
Les consultes s'han de formular per escrit i les ha de resoldre la Junta a la qual es dirigeixin, llevat que aquesta, per la seva importància, segons el seu criteri, o perquè estima convenient que es resolgui amb un criteri de caràcter general, decideixi elevar-ho a una junta superior.
Quan la urgència de la consulta no permeti procedir a la convocatòria de la Junta i en tots els casos en què hi hagi resolucions anteriors i concordants de la mateixa Junta o d'una junta superior, els presidents poden donar una resposta provisional, sota la seva responsabilitat, sense perjudici de la seva ratificació o modificació en la primera sessió que celebri la Junta.
Fora dels casos en què aquesta Llei prevegi un procediment específic de revisió judicial, els acords de les juntes provincials de zona i, si s'escau, de comunitat autònoma, són recurribles davant la junta de superior categoria, que ha de resoldre durant els períodes electorals en el termini de cinc dies i, fora d'aquests, en el de deu dies, en els dos casos a comptar de la interposició del recurs.
La interposició ha de tenir lloc dins les vint-i-quatre hores següents a la notificació de l'acord i davant la Junta que l'hagi dictat, la qual, amb el seu informe, ha de remetre l'expedient en el termini de quaranta-vuit hores a la Junta que hagi de resoldre.
Contra la resolució d'aquesta última no es pot interposar cap recurs administratiu o judicial.
Les Corts Generals fixen les dietes i gratificacions corresponents als membres de la Junta Electoral Central i al personal posat al seu servei.
Les dietes i les gratificacions corresponents als membres de la resta de juntes electorals i personal al seu servei les fixa el Govern.
No obstant això, en el cas d'eleccions a assemblea legislativa de comunitat autònoma, les compensacions indicades les fixa el Consell de Govern corresponent, tant en relació amb la Junta Electoral de comunitat autònoma com les d'àmbit inferior.
La percepció d'aquestes retribucions és en tot cas compatible amb la dels seus havers.
El control financer d'aquestes percepcions s'ha de fer d'acord amb la legislació vigent.
Les circumscripcions estan dividides en seccions electorals.
Cada secció inclou un màxim de dos mil electors i un mínim de cinc-cents.
Cada terme municipal té almenys una secció.
Cap secció comprèn àrees pertanyents a diferents termes municipals.
Els electors d'una mateixa secció estan ordenats en les llistes electorals per ordre alfabètic.
En cada secció hi ha una mesa electoral.
No obstant això, quan el nombre d'electors d'una secció o la disseminació de la població ho faci aconsellable, la delegació provincial de l'Oficina del Cens Electoral, a proposta de l'ajuntament corresponent, pot disposar la formació d'altres meses i distribuir entre aquestes l'electorat de la secció.
Per al primer supòsit, l'electorat de la secció es distribueix per ordre alfabètic entre les meses, que s'han de situar preferentment en habitacions separades dins la mateixa edificació.
Per al cas de població disseminada, la distribució es realitza atenent la menor distància entre el domicili de l'elector i la mesa corresponent.
En cap cas el nombre d'electors adscrits a cada mesa no pot ser inferior a dos-cents.
Les delegacions provincials de l'Oficina del Cens Electoral determinen el nombre, els límits de les seccions electorals, els seus locals i les meses corresponents a cadascuna, escoltats els ajuntaments.
La relació anterior s'ha de publicar en el butlletí oficial de la província el sisè dia posterior a la convocatòria i s'ha d'exposar al públic en els ajuntaments respectius.
En els sis dies següents, els electors poden presentar reclamacions contra la delimitació efectuada, davant la Junta Electoral Provincial, que ha de resoldre en ferm sobre aquestes en un termini de cinc dies.
Dins dels deu dies anteriors al de la votació l'Oficina del Cens Electoral ha de difondre a Internet la relació definitiva de seccions, meses i locals electorals, la qual s'ha d'exposar al públic en els ajuntaments respectius.
Els ajuntaments han de senyalitzar convenientment els locals corresponents a cada secció i mesa electoral.
La mesa electoral està formada per un president i dos vocals.
En el supòsit de concurrència d'eleccions, la mesa electoral és comuna per a totes aquestes.
La formació de les meses competeix als ajuntaments, sota la supervisió de les juntes electorals de zona.
El president i els vocals de cada mesa són designats per sorteig públic entre la totalitat de les persones incloses a la llista d'electors de la mesa corresponent, que sàpiguen llegir i escriure i siguin menors de setanta anys, si bé a partir dels seixanta-cinc anys poden manifestar la seva renúncia en el termini de set dies.
El president ha de tenir el títol de batxiller o el de formació professional de segon grau, o subsidiàriament el de graduat escolar o equivalent.
Es procedeix de la mateixa manera al nomenament de dos suplents per a cada un dels membres de la mesa.
Els sortejos esmentats més amunt s'han de fer entre els dies vint-i-cinquè i vint-i-novè posteriors a la convocatòria.
Els càrrecs de president i vocal de les meses electorals són obligatoris.
No els poden exercir els que es presentin com a candidats.
La designació com a president i vocal de les meses electorals s'ha de notificar als interessats en el termini de tres dies.
Amb la notificació s'ha de lliurar als membres de les meses un manual d'instruccions sobre les seves funcions, supervisat per la Junta Electoral Central i aprovat per acord del Consell de Ministres o dels consells executius de les comunitats autònomes.
Els designats president i vocal de les meses electorals disposen d'un termini de set dies per al·legar davant la Junta Electoral de Zona causa justificada i documentada que els impedeixi l'acceptació del càrrec.
La Junta ha de resoldre sense ulterior recurs en el termini de cinc dies i ha de comunicar, si s'escau, la substitució produïda al primer suplent.
La Junta ha de motivar succintament les causes de denegació de les excuses al·legades pels electors per no formar part de les meses.
En tot cas, es considera causa justificada el concórrer la condició d'inelegible d'acord amb el que disposa aquesta Llei.
Les competències de les juntes electorals de zona s'entenen sense perjudici de la potestat d'unificació de criteris de la Junta Electoral Central.
Si posteriorment qualsevol dels designats està en impossibilitat d'acudir a l'exercici del seu càrrec, ho ha de comunicar a la Junta de Zona, almenys setanta-dues hores abans de l'acte al qual ha de concórrer, i hi ha d'aportar les justificacions pertinents.
Si l'impediment sobrevé després d'aquest termini, l'avís a la Junta s'ha de fer de manera immediata i, en tot cas, abans de l'hora de constitució de la mesa.
En aquests casos, la Junta comunica la substitució al corresponent suplent, si hi ha temps per fer-ho, i procedeix a nomenar-ne un altre, si és necessari.
Als efectes del que estableix l'article 101.2 d'aquesta Llei, les juntes electorals de zona han de comunicar als jutges corresponents, abans del dia de la votació, les dades d'identificació de les persones que, en qualitat de titulars i suplents, formin les meses electorals.
Els treballadors per compte d'altri i els funcionaris nomenats presidents o vocals de les meses electorals tenen dret a un permís retribuït de jornada completa durant el dia de la votació, si és laboral.
En tot cas, tenen dret a una reducció de la jornada de treball de cinc hores el dia immediatament posterior.
Per ordre ministerial s'han de regular les dietes que, si s'escau, siguin procedents per als presidents i vocals de les meses electorals.
L'Oficina del Cens Electoral, enquadrada a l'Institut Nacional d'Estadística, és l'òrgan encarregat de la formació del cens electoral i exerceix les seves competències sota la direcció i la supervisió de la Junta Electoral Central.
L'Oficina del Cens Electoral té delegacions provincials.
Els ajuntaments i consolats actuen com a col·laboradors de l'Oficina del Cens Electoral en les tasques censals.
L'Oficina del Cens Electoral té les competències següents:
a ) Coordina el procés d'elaboració del cens electoral i amb aquesta finalitat pot dirigir instruccions als ajuntaments i consolats, així com als responsables del Registre Civil i del Registre de penats i rebels.
b ) Supervisa el procés d'elaboració del cens electoral i a aquest efecte pot inspeccionar els ajuntaments i consolats.
c ) Controla i revisa d'ofici les altes i les baixes tramitades pels òrgans competents i elabora un fitxer nacional d'electors, i comunica a la Junta Electoral Central els resultats dels informes, inspeccions i, si s'escau, expedients que pugui haver incoat referits a modificacions en el cens de les circumscripcions que hagin determinat una alteració del nombre de residents significativa i no justificada.
d ) Elimina les inscripcions múltiples d'un mateix elector que no hagin estat detectades pels ajuntaments i consolats, en els termes que preveu l'article 33.
e ) Elabora les llistes electorals provisionals i les definitives.
f ) Resol les reclamacions contra les actuacions dels òrgans que participen en les operacions censals i en particular les que es plantegen per la inclusió o exclusió indeguda d'una persona en les llistes electorals.
El cens electoral conté la inscripció dels que reuneixen els requisits per ser elector i no es trobin privats, definitivament o temporalment, del dret de sufragi.
El cens electoral està compost pel cens dels electors residents a Espanya i pel cens dels electors residents absents que viuen a l'estranger.
Cap elector pot figurar inscrit simultàniament en els dos censos.
El cens electoral és únic per a tota classe d'eleccions, sens perjudici de la seva possible ampliació per a les eleccions municipals i del Parlament Europeu d'acord amb el que disposen els articles 176 i 210 d'aquesta Llei orgànica.
La inscripció en el cens electoral és obligatòria.
A més del nom i els cognoms, única dada necessària per a la identificació de l'elector a l'acte de la votació, sense perjudici del que disposa l'article 85, s'inclou entre la resta de dades censals el número del document nacional d'identitat.
Els ajuntaments han de tramitar d'ofici la inscripció dels residents en el seu terme municipal.
Les oficines consulars de carrera i seccions consulars de les missions diplomàtiques han de tramitar d'ofici la inscripció dels espanyols residents en la seva demarcació en la forma que es disposi per reglament.
El cens electoral s'ordena per seccions territorials.
Cada elector està inscrit en una secció.
Ningú no pot estar inscrit en diverses seccions, ni diverses vegades en la mateixa secció.
Si un elector apareix registrat més d'una vegada, preval l'última inscripció i es cancel·len les restants.
Si les inscripcions tenen la mateixa data, s'ha de notificar a l'afectat aquesta circumstància perquè opti per una d'aquestes en el termini de deu dies.
Si no, l'autoritat competent determina d'ofici la inscripció que ha de prevaler.
A excepció del que disposa l'apartat anterior, la inscripció es manté inalterada llevat que consti que s'hagin modificat les circumstàncies o condicions personals de l'elector.
Les alteracions disposades de conformitat amb el que estableixen els números anteriors s'han de notificar immediatament als afectats.
El cens electoral és permanent i la seva actualització és mensual, amb referència al dia primer de cada mes.
Per a l'actualització mensual del cens els ajuntaments han d'enviar a les delegacions provincials de l'Oficina del Cens Electoral, fins al penúltim dia hàbil de cada mes, i en la forma prevista per les instruccions de l'esmentat organisme, totes les modificacions del padró produïdes en l'esmentat mes.
Si algun ajuntament no compleix l'obligació establerta en el paràgraf anterior, el director de l'Oficina del Cens n'ha de donar compte a la Junta Electoral Central perquè aquesta adopti les mesures procedents.
En l'actualització corresponent al primer mes de l'any s'han d'acompanyar, a més, les altes, amb la qualificació de menor, dels residents que compleixen divuit anys entre l'1 de gener i el 31 de desembre de l'any següent.
Per a l'actualització del cens dels electors residents absents que viuen a l'estranger, els consolats han de tramitar de conformitat amb el mateix procediment que els ajuntaments, en la forma prevista per les instruccions de l'Oficina del Cens Electoral, les altes i baixes dels espanyols que visquin en la seva demarcació, així com els seus canvis de domicili produïts dins de la mateixa o les sol·licituds de canvi d'adscripció a una nova circumscripció.
Aquestes últimes només s'han d'admetre si hi ha una causa suficient i justificada per fer-ho.
En el cens tancat per a cada elecció no s'han de tenir en compte els canvis d'adscripció d'una circumscripció a una altra produïts en l'any anterior a la data de la convocatòria.
Els encarregats del Registre civil han de comunicar mensualment a les delegacions provincials de l'Oficina del Cens Electoral qualsevol circumstància que pugui afectar les inscripcions en el cens electoral.
Amb les dades consignades als articles anteriors, les delegacions provincials de l'Oficina del Cens Electoral han de mantenir a disposició dels interessats el cens actualitzat per a la seva consulta permanent, que es pot fer a través dels ajuntaments, consolats o en la mateixa delegació provincial.
Les reclamacions sobre les dades censals s'han de dirigir a les delegacions provincials de l'Oficina del Cens Electoral, que han de resoldre en el termini de cinc dies a comptar de la recepció d'aquelles.
Els ajuntaments i consolats han de remetre immediatament les reclamacions que rebin a les respectives delegacions provincials de l'Oficina del Cens Electoral.
Els representants de les candidatures o representants dels partits, federacions i coalicions poden impugnar el cens de les circumscripcions que hagin registrat un increment de residents significatiu i no justificat que hagi donat lloc a la comunicació a què es refereix l'article 30. c, dins el termini de cinc dies següents al moment en què tinguin coneixement de la referida comunicació.
L'Oficina del Cens Electoral ha d'adoptar les mesures oportunes per facilitar la tramitació per part dels ajuntaments i consolats de les consultes i reclamacions.
Els recursos contra les resolucions en aquesta matèria de les delegacions de l'Oficina del Cens Electoral s'han de tramitar pel procediment preferent i sumari que preveu el número 2 de l'article 53 de la Constitució.
Per a cada elecció el Cens electoral vigent és el tancat el dia primer del segon mes anterior a la convocatòria.
Els ajuntaments i consolats estan obligats a mantenir un servei de consulta de les llistes electorals vigents dels seus respectius municipis i demarcacions durant el termini de vuit dies, a partir del sisè dia posterior a la convocatòria d'eleccions.
La consulta es pot fer per mitjans informàtics, amb la identificació prèvia de l'interessat, o mitjançant l'exposició al públic de les llistes electorals, si no es compta amb mitjans informàtics suficients per fer-ho.
Dins el termini anterior, qualsevol persona pot formular reclamació dirigida a la Delegació Provincial de l'Oficina del Cens Electoral sobre les seves dades censals, si bé només poden ser tingudes en compte les que es refereixin a la rectificació d'errors en les dades personals, als canvis de domicili dins d'una mateixa circumscripció o a la no inclusió del reclamant en cap secció del Cens de la circumscripció malgrat tenir-hi dret.
També s'han d'atendre les sol·licituds dels electors que s'oposin a la seva inclusió en les còpies del cens electoral que es facilitin als representants de les candidatures per fer enviaments postals de propaganda electoral.
No s'han de tenir en compte per a l'elecció convocada les que reflecteixin un canvi de residència d'una circumscripció a una altra, fet després de la data de tancament del cens per a cada elecció, i ha d'exercir el seu dret en la secció corresponent al seu domicili anterior.
També en el mateix termini els representants de les candidatures poden impugnar el cens de les circumscripcions que en els sis mesos anteriors hagin registrat un increment de residents significatiu i no justificat que hagi donat lloc a la comunicació a què es refereix l'article 30. c.
Les reclamacions es poden presentar directament a les delegacions provincials de l'Oficina del Cens Electoral corresponent o a través dels ajuntaments o consolats, els qui les han de remetre immediatament a les respectives delegacions.
La Delegació Provincial de l'Oficina del Cens Electoral, en un termini de tres dies, ha de resoldre les reclamacions presentades i ordenar les rectificacions pertinents, que han de ser exposades al públic el dissetè dia posterior a la convocatòria.
Així mateix s'ha de notificar la resolució adoptada a cadascun dels reclamants i als ajuntaments i consolats corresponents.
L'Oficina del Cens Electoral ha de remetre a tots els electors una targeta censal amb les dades actualitzades de la seva inscripció en el cens electoral i de la secció i mesa en la qual li correspon votar, i ha de comunicar igualment als electors afectats les modificacions de seccions, locals o meses, a què es refereix l'article 24 de la present Llei orgànica.
Contra les resolucions de l'Oficina del Cens Electoral es pot interposar recurs davant del jutge contenciós administratiu en un termini de cinc dies a partir de la seva notificació.
La sentència, que s'ha de dictar en el termini de cinc dies, es notifica a l'interessat, a l'ajuntament, al consolat i a la delegació provincial de l'Oficina del Cens Electoral.
Aquesta sentència exhaureix la via judicial.
Per reial decret s'han de regular les dades personals dels electors, necessàries per inscriure'ls en el cens electoral, així com els de les llistes i les còpies del cens electoral.
Queda prohibida qualsevol informació particularitzada sobre les dades personals contingudes en el cens electoral, a excepció de les que se sol·licitin per via judicial.
Això no obstant, l'Oficina del Cens Electoral pot facilitar dades estadístiques que no revelin circumstàncies personals dels electors.
Les comunitats autònomes poden obtenir una còpia del cens, en suport apte per al seu tractament informàtic, després de cada convocatòria electoral, a més de la rectificació corresponent.
Els representants de cada candidatura poden obtenir dins dels dos dies següents a la proclamació de la seva candidatura una còpia del cens del districte corresponent, ordenat per taules, en un suport apte per al seu tractament informàtic, que es pot utilitzar exclusivament per als fins que preveu aquesta Llei.
Alternativament, els representants generals poden obtenir en les mateixes condicions una còpia del cens vigent dels districtes on el seu partit, federació o coalició presenti candidatures.
Així mateix, les juntes electorals de zona han de disposar d'una còpia del cens electoral utilitzable, corresponent al seu àmbit.
Les juntes electorals, mitjançant resolució motivada, poden suspendre cautelarment el lliurament de les còpies del cens als representants abans esmentats quan la proclamació de les seves candidatures hagi estat objecte de recurs o quan es consideri que podrien estar incurses en alguna de les circumstàncies que preveu l'article 44.4 d'aquesta Llei.
Excepcionalment i per raons degudament justificades, es poden excloure les persones que puguin ser objecte d'amenaces o coaccions que posin en perill la seva vida, la seva integritat física o la seva llibertat, de les còpies del cens electoral a què es refereix l'apartat 5 del present article.
En els supòsits d'eleccions a Corts Generals o d'assemblees legislatives de les comunitats autònomes en les quals el president del Govern o els respectius presidents dels executius autonòmics facin ús de la facultat de dissolució anticipada que preveu expressament l'ordenament jurídic, els decrets de convocatòria s'han de publicar, l'endemà de la seva expedició, en el Butlletí Oficial de l'Estat o, si s'escau, en el butlletí oficial de la comunitat autònoma corresponent.
Entren en vigor el mateix dia de la seva publicació.
En els supòsits d'eleccions a Corts Generals o d'assemblees legislatives de les comunitats autònomes en les quals el president del Govern o els respectius presidents dels executius autonòmics no facin ús de la facultat de dissolució anticipada que preveu expressament l'ordenament jurídic, els decrets de convocatòria s'han d'expedir el dia vint-i-cinquè anterior a l'expiració del mandat de les cambres respectives, i s'han de publicar l'endemà en el Butlletí Oficial de l'Estat o, si s'escau, en el butlletí oficial de la comunitat autònoma corresponent.
En els supòsits d'eleccions locals o d'eleccions a assemblees legislatives de comunitats autònomes en què els presidents de Consell de Govern no tinguin expressament atribuïda per l'ordenament jurídic la facultat de dissolució anticipada, els decrets de convocatòria s'expedeixen el dia cinquanta-cinquè abans del quart diumenge de maig de l'any que correspongui i s'han de publicar l'endemà en el Butlletí Oficial de l'Estat o, si s'escau, en el butlletí oficial de la comunitat autònoma corresponent.
Les eleccions s'han de fer el quart diumenge de maig de l'any que correspongui i els mandats, de quatre anys, s'han d'acabar en tot cas el dia anterior al de la celebració de les eleccions següents.
Els partits, federacions, coalicions i agrupacions que pretenguin concórrer a una elecció han de designar, en el temps i forma que preveuen les disposicions especials d'aquesta Llei, les persones que els han de representar davant l'Administració electoral.
Els representants generals actuen en nom dels partits, federacions i coalicions concurrents.
Els representants de les candidatures ho són dels candidats que hi estan inclosos.
Al seu domicili es remeten les modificacions, escrits i emplaçaments dirigits per l'Administració electoral als candidats i reben d'aquests, per la sola acceptació de la candidatura, un apoderament general per actuar en procediments judicials en matèria electoral.
Poden presentar candidats o llistes de candidats:
a ) Els partits i federacions inscrits en el Registre corresponent.
b ) Les coalicions constituïdes segons el que disposa l'apartat següent.
c ) Les agrupacions d'electors que reuneixin els requisits que estableixen les disposicions especials d'aquesta Llei.
Els partits i federacions que estableixin un pacte de coalició per concórrer conjuntament a una elecció ho han de comunicar a la Junta competent, en els deu dies següents a la convocatòria.
En la dita comunicació s'ha de fer constar la denominació de la coalició, les normes per les quals es regeix i les persones titulars dels seus òrgans de direcció o coordinació.
Cap partit, federació, coalició o agrupació d'electors pot presentar més d'una llista de candidats en una circumscripció per a la mateixa elecció.
Els partits federals o coalitzats no poden presentar candidatures pròpies en una circumscripció si hi concorren, per a idèntica elecció, candidats de les federacions o coalicions a què pertanyen.
En tot cas, els partits polítics, les federacions o coalicions de partits, i les agrupacions d'electors no poden presentar candidatures que, de fet, continuïn o succeeixin l'activitat d'un partit polític declarat judicialment il·legal i dissolt, o suspès.
A aquests efectes, s'ha de tenir en compte la similitud substancial de les seves estructures, organització i funcionament, de les persones que els componen, regeixen, representen, administren o integren cadascuna de les candidatures, de la procedència dels mitjans de finançament o materials, o de qualssevol altres circumstàncies rellevants que, com la seva disposició a donar suport a la violència o al terrorisme, permetin considerar aquesta continuïtat o successió.
Les candidatures que es presentin per a les eleccions de diputats al Congrés, municipals i de membres dels consells insulars i dels cabildos insulars canaris en els termes previstos en aquesta Llei, diputats al Parlament Europeu i membres de les assemblees legislatives de les comunitats autònomes han de tenir una composició equilibrada de dones i homes, de manera que en el conjunt de la llista els candidats de cadascun dels sexes suposin com a mínim el quaranta per cent.
Quan el nombre de llocs que s'han de cobrir sigui inferior a cinc, la proporció de dones i homes ha de ser al més pròxima possible a l'equilibri numèric.
En les eleccions de membres de les assemblees legislatives de les comunitats autònomes, les lleis reguladores dels seus respectius règims electorals poden establir mesures que afavoreixin una presència més gran de dones en les candidatures que es presentin a les eleccions de les esmentades assemblees legislatives.
També s'ha de mantenir la proporció mínima del quaranta per cent en cada tram de cinc llocs.
Quan l'últim tram de la llista no arribi als cinc llocs, la proporció de dones i homes en aquest tram ha de ser al més pròxima possible a l'equilibri numèric, encara que s'ha de mantenir en qualsevol cas la proporció exigible respecte del conjunt de la llista.
A les llistes de suplents s'apliquen les regles que contenen els apartats anteriors.
Quan les candidatures per al Senat s'agrupin en llistes, d'acord amb el que disposa l'article 171 d'aquesta Llei, les llistes han de tenir igualment una composició equilibrada de dones i homes, de manera que la proporció de les unes i els altres sigui al més pròxima possible a l'equilibri numèric.
Les candidatures, subscrites pels representants dels partits, federacions i coalicions i pels promotors de les agrupacions d'electors, s'han de presentar davant la Junta Electoral competent entre el quinzè i el vintè dia posteriors a la convocatòria.
L'escrit de presentació de cada candidatura ha d'expressar clarament la denominació, sigles i símbol del partit, federació, coalició o agrupació que la promou, així com el nom i cognoms dels de candidats que s'hi inclouen.
A l'escrit de presentació s'ha d'adjuntar una declaració d'acceptació de la candidatura, així com els documents acreditatius de les seves condicions d'elegibilitat.
Quan la presentació s'hagi de fer mitjançant llistes, cada una hi ha d'incloure tants candidats com càrrecs per elegir.
En cas d'incloure-hi candidats suplents, el nombre no pot ser superior a 10, amb l'expressió de l'ordre de col·locació tant dels candidats com dels suplents.
La presentació de candidatures s'ha de fer amb denominacions, sigles o símbols que no indueixin a confusió amb els pertanyents o usats tradicionalment per altres partits legalment constituïts.
No es poden presentar candidatures amb símbols que reprodueixin la bandera o l'escut d'Espanya, o amb denominacions o símbols que facin referència a la Corona.
Cap candidat no es pot presentar en més d'una circumscripció ni formar part de més d'una candidatura.
Al costat del nom dels candidats es pot fer constar la seva condició d'independent o, en cas de coalicions o federacions, la denominació del partit al qual pertanyi cadascun.
Les candidatures presentades per agrupacions d'electors s'han d'acompanyar dels documents acreditatius del nombre de firmes legalment exigit per a la seva participació a les eleccions.
Les juntes electorals competents estenen una diligència fent-hi constar la data i l'hora de presentació de cada candidatura i n'expedeixen un rebut.
El secretari atorga un nombre correlatiu per ordre de presentació a cada candidatura i aquest ordre es guarda en totes les publicacions.
Les candidatures presentades s'han de publicar el vint-i-dosè dia posterior a la convocatòria en la forma que estableixen les disposicions especials d'aquesta Llei.
Dos dies després, les juntes electorals competents comuniquen als representants de les candidatures les irregularitats, que s'hi han apreciat d'ofici o denunciades per altres representants.
El termini per a esmenar-les és de quaranta-vuit hores.
Les juntes electorals competents han de fer la proclamació de candidats el vint-i-setè dia posterior a la convocatòria.
No és procedent la proclamació de candidatures que incompleixin els requisits que assenyalen els articles anteriors o els que estableixen les disposicions especials d'aquesta Llei.
Les candidatures proclamades s'han de publicar el vint-i-vuitè dia posterior a la convocatòria, en la forma que estableixen les disposicions especials d'aquesta Llei.
Les candidatures no poden ser objecte de modificació una vegada presentades, excepte en el termini habilitat per a l'esmena d'irregularitats que preveu l'article anterior i només per mort o renúncia del titular o com a conseqüència del mateix tràmit d'esmena.
Quan es tracti de llistes de candidats, les baixes que es produeixin després de la proclamació s'entenen cobertes pels candidats successius i, si s'escau, pels suplents.
A partir de la proclamació, qualsevol candidat exclòs i els representants de les candidatures proclamades o la proclamació de les quals hagi estat denegada disposen d'un termini de dos dies per interposar un recurs contra els acords de proclamació de les juntes electorals, davant el Jutjat Contenciós Administratiu.
En el mateix acte d'interposició ha de presentar les al·legacions que estimi pertinents acompanyades dels elements de prova oportuns.
El termini per interposar el recurs que preveu el paràgraf anterior discorre a partir de la publicació dels candidats proclamats, sense perjudici de la notificació preceptiva al representant d'aquell o aquells que hagin estat exclosos.
La resolució judicial, que s'ha de dictar en els dos dies següents a la interposició del recurs, té caràcter ferm i inapel·lable, sense perjudici del procediment d'empara davant el Tribunal Constitucional, i a aquest efecte, amb el recurs que regula aquest article, s'entén complert el requisit que estableix l'article 44.1. a, de la Llei orgànica del Tribunal Constitucional.
L'empara s'ha de sol·licitar en el termini de dos dies i el Tribunal Constitucional ha de resoldre sobre aquest en els tres dies següents.
Els recursos que preveu aquest article són aplicables als supòsits de proclamació o exclusió de candidatures presentades pels partits, federacions, coalicions i agrupacions d'electors als quals es refereix l'apartat 4 de l'article 44 d'aquesta Llei orgànica, amb les excepcions següents:
a ) El recurs que preveu l'apartat primer del present article s'ha d'interposar davant la Sala Especial del Tribunal Suprem que regula l'article 61 de la Llei orgànica del poder judicial.
b ) També estan legitimats per a la interposició del recurs els qui ho estiguin per sol·licitar la declaració d'il·legalitat d'un partit polític, conforme al que disposa l'apartat 1 de l'article 11 de la Llei orgànica de partits polítics, i tenen dret d'accés a la documentació que figuri en poder de les juntes electorals.
c ) Si durant la campanya electoral les parts legitimades per interposar el recurs tenen coneixement de circumstàncies que, d'acord amb l'article 44.4 d'aquesta Llei, impedeixen la presentació de candidatures, el recurs es pot interposar fins al quaranta-quatrè dia posterior a la convocatòria, i la Sala Especial del Tribunal Suprem n'ha d'emetre resolució dins del tercer dia a partir de la interposició.
En aquest supòsit, no és aplicable la prohibició de fabricació de les paperetes de la candidatura afectada que preveu l'article 71.2.
Els poders públics que en virtut de la seva competència legal hagin convocat un procés electoral poden fer durant el període electoral una campanya de caràcter institucional destinada a informar els ciutadans sobre la data de la votació, el procediment per votar i els requisits i tràmit del vot per correu, sense influir, en cap cas, en l'orientació del vot dels electors.
Aquesta publicitat institucional s'ha de fer en espais gratuïts dels mitjans de comunicació social de titularitat pública de l'àmbit territorial corresponent al procés electoral de què es tracti, suficients per a assolir els objectius d'aquesta campanya.
Des de la convocatòria de les eleccions i fins que se celebrin queda prohibit qualsevol acte organitzat o finançat, directament o indirectament, pels poders públics que contingui al·lusions a les realitzacions o als èxits obtinguts, o que utilitzi imatges o expressions coincidents o similars a les utilitzades en les seves pròpies campanyes per alguna de les entitats polítiques concurrents a les eleccions.
Així mateix, durant el mateix període queda prohibit realitzar qualsevol acte d'inauguració d'obres o serveis públics o projectes d'aquests, sigui quina sigui la denominació utilitzada, sense perjudici que les esmentades obres o serveis puguin entrar en funcionament en l'esmentat període.
S'entén per campanya electoral, als efectes d'aquesta Llei, el conjunt d'activitats lícites portades a terme pels candidats, partits, federacions, coalicions o agrupacions a fi de captar sufragis.
Llevat del que disposa l'apartat 1 d'aquest article, cap persona jurídica diferent de les esmentades a l'apartat anterior pot fer una campanya electoral a partir de la data de la convocatòria de les eleccions, sense perjudici del que estableix l'article 20 de la Constitució.
* Pel que fa a la interpretació dels apartats 1, 2 i 3, cal veure la Instrucció 3/2019, de 4 de març, de la Junta Electoral Central, sobre les conseqüències de la simultaneiïtat en la celebració de les eleccions generals de 28 d'abril de 2019 i de les eleccions locals, autonòmiques i europees de 26 de maig de 2019 (BOE núm. 56, de 6 de març de 2019).
La campanya electoral comença el dia trenta-vuitè posterior a la convocatòria.
Acaba, en tot cas, a les zero hores del dia immediatament anterior a la votació.
Es prohibeix a tot membre en actiu de les Forces Armades o dels cossos i forces de seguretat de l'Estat, de les policies de les comunitats autònomes o municipals, als jutges, magistrats i fiscals en actiu i als membres de les juntes electorals, difondre propaganda electoral o portar a terme altres activitats de campanya electoral.
No es pot difondre propaganda electoral ni fer-se cap acte de campanya electoral una vegada que aquesta legalment hagi acabat.
L'obtenció gratuïta de mitjans proporcionats per les administracions públiques queda limitada al període estricte de campanya electoral.
Les limitacions anteriors s'estableixen sense perjudici de les activitats realitzades pels partits, coalicions i federacions en l'exercici de les seves funcions constitucionalment reconegudes i, en particular, a l'article 20 de la Constitució.
No obstant això, des de la convocatòria de les eleccions fins a l'inici legal de la campanya, queda prohibida la realització de publicitat o propaganda electoral mitjançant cartells, suports comercials o insercions en premsa, ràdio o altres mitjans digitals, i no es poden justificar les esmentades actuacions per l'exercici de les activitats ordinàries dels partits, coalicions o federacions reconegudes en l'apartat anterior.
* Pel que fa a la interpretació d'aquest article, cal veure la Instrucció 3/2019, de 4 de març, de la Junta Electoral Central, sobre les conseqüències de la simultaneiïtat en la celebració de les eleccions generals de 28 d'abril de 2019 i de les eleccions locals, autonòmiques i europees de 26 de maig de 2019 (BOE núm. 56, de 6 de març de 2019).
La celebració d'actes públics de campanya electoral es regeix pel que disposa la legislació reguladora del dret de reunió.
Les atribucions encomanades en aquesta matèria a l'autoritat governativa s'entenen assumides per les juntes electorals provincials, sense perjudici de la potestat de la Junta Electoral Central d'unificació de criteris interpretatius.
En tot cas, es mantenen les atribucions de l'autoritat governativa respecte a l'ordre públic, i amb aquesta finalitat, les juntes han d'informar l'autoritat indicada de les reunions la convocatòria de les quals els hagi estat comunicada.
Els ajuntaments han de reservar locals oficials i llocs públics d'ús gratuït per a la celebració d'actes de campanya electoral.
Els ajuntaments tenen l'obligació de reservar llocs especials gratuïts per a la col·locació de cartells i, si s'escau, pancartes i cartells penjats a pals o fanals pel sistema anomenat de banderoles.
La propaganda a través de les pancartes i banderoles només es pot col·locar en els llocs que els ajuntaments hagin reservat com a gratuïts.
A banda dels llocs especials gratuïts indicats a l'apartat anterior, els partits, coalicions, federacions i les candidatures només poden col·locar cartells i altres formes de propaganda electoral en els espais comercials autoritzats.
La despesa de les candidatures en aquest tipus de publicitat no pot excedir del 20 per cent del límit de despeses que preveuen els articles 175.2, 193.2 i 227.2, segons el procés electoral de què es tracti.
Als efectes del que disposa l'article anterior els ajuntaments, dins els set dies següents a la convocatòria, han de comunicar els emplaçaments disponibles per a la col·locació gratuïta de cartells i, si s'escau, pancartes i banderoles a la corresponent Junta Electoral de Zona.
Aquesta distribueix els llocs esmentats atenent el nombre total de vots que va obtenir cada partit, federació o coalició en les anteriors eleccions equivalents a la mateixa circumscripció, i s'atribueixen segons les preferències dels partits, federacions o coalicions amb un nombre de vots més alt en les últimes eleccions equivalents a la mateixa circumscripció.
En el cas de les eleccions al Parlament Europeu, aquesta distribució es realitza atenent el nombre total de vots que va obtenir cada partit, federació o coalició en les anteriors eleccions equivalents en l'àmbit de la corresponent Junta Electoral de Zona, i s'atribueixen segons les preferències dels partits, federacions o coalicions amb un nombre de vots més alt en les últimes eleccions equivalents en l'àmbit esmentat.
El segon dia posterior a la proclamació de candidats la Juntar ha de comunicar al representant de cada candidatura els llocs reservats per als seus cartells.
Als efectes del que disposa l'article 54 els ajuntaments, dins els deu dies següents al de la convocatòria, comuniquen a la corresponent Junta Electoral de Zona, que al seu torn ho posa en coneixement de la Junta Provincial, els locals oficials i llocs públics que es reserven per a la realització gratuïta d'actes de campanya electoral.
Aquesta relació ha de contenir l'especificació dels dies i hores en què cadascun sigui utilitzable i s'ha de publicar en el butlletí oficial de la província, dins els quinze dies següents a la convocatòria.
A partir de llavors, els representants de les candidatures poden sol·licitar davant les juntes de zona la utilització dels locals i llocs esmentats.
El quart dia posterior a la proclamació de candidats, les juntes de zona han d'atribuir els locals i llocs disponibles, en funció de les sol·licituds, i quan diverses siguin coincidents, atenent el criteri d'igualtat d'oportunitats i, subsidiàriament, les preferències dels partits, federacions o coalicions amb un nombre més alt de vots en les últimes eleccions equivalent a la mateixa circumscripció.
Les juntes electorals de zona han de comunicar al representant de cada candidatura els locals i llocs assignats.
Les candidatures tenen dret a realitzar publicitat en la premsa periòdica i en les emissores de ràdio de titularitat privada sense que les despeses realitzades en aquesta publicitat puguin superar el 20 per 100 del límit de despesa que per als partits, agrupacions, coalicions o federacions i les candidatures preveuen els articles 175.2, 193.2 i 227.2, segons el procés electoral de què es tracti.
Les tarifes per a aquesta publicitat electoral no han de ser superiors a les vigents per a la publicitat comercial i no es pot produir cap discriminació entre les candidatures quant a la inclusió, tarifes i ubicació d'aquests espais de publicitat, en què ha de constar expressament la seva condició.
Mitjançant una ordre ministerial s'han de fixar tarifes especials per als enviaments postals de propaganda electoral a les quals tenen dret a acollir-se els partits concurrents amb un màxim d'un enviament per elector en cada convocatòria electoral.
No es poden contractar espais de publicitat electoral en els mitjans de comunicació de titularitat pública ni en les emissores de televisió privada.
Durant la campanya electoral els partits, federacions, coalicions i agrupacions que concorrin a les eleccions tenen dret a espais gratuïts de propaganda en les emissores de televisió i de ràdio de titularitat pública de conformitat amb el que estableixen els articles següents.
La distribució d'espais gratuïts per a propaganda electoral es fa atenent el nombre total de vots que va obtenir cada partit, federació o coalició en les anteriors eleccions equivalents.
Si l'àmbit territorial del mitjà o el de la seva programació són més limitats que el de l'elecció convocada, la distribució d'espais s'ha de fer atenent el nombre total de vots que va obtenir cada partit, federació o coalició en les circumscripcions compreses en el corresponent àmbit de difusió o, si s'escau, de programació.
En el cas de les eleccions al Parlament Europeu, la distribució d'espais s'ha de fer tenint en compte el nombre total de vots que va obtenir cada partit, federació o coalició en l'àmbit territorial del corresponent mitjà de difusió o el de la seva programació.
Per a la distribució d'espais gratuïts de propaganda en les eleccions a qualsevol de les dues cambres de les Corts Generals només es tenen en compte els resultats de les precedents eleccions al Congrés dels Diputats.
Si simultàniament a les eleccions al Congrés dels Diputats se celebren eleccions a una assemblea legislativa de comunitat autònoma o eleccions municipals, només es tenen en compte els resultats de les anteriors eleccions al Congrés, per a la distribució d'espais en la programació general dels mitjans nacionals.
Si les eleccions a una assemblea legislativa de comunitat autònoma se celebren simultàniament a les eleccions municipals, només es tenen en compte els resultats de les anteriors eleccions a l'assemblea esmentada per a la distribució d'espais en els mitjans de difusió d'aquesta comunitat autònoma o en els corresponents programes regionals dels mitjans nacionals.
En el supòsit que preveu el paràgraf anterior, i sempre que no hi sigui aplicable la regla del paràgraf segon d'aquest article, la distribució d'espais en la programació general dels mitjans nacionals es fa atenent els resultats de les anteriors eleccions municipals.
Si simultàniament a les eleccions al Parlament Europeu se celebren eleccions a qualsevol de les dues cambres de les Corts Generals o eleccions municipals, només es tenen en compte els resultats de les anteriorseleccions al Congrés o, si s'escau, de les eleccions municipals, per a la distribució d'espais en la programació general dels mitjans nacionals.
Si simultàniament a les eleccions al Parlament Europeu se celebren eleccions a una assemblea legislativa de comunitat autònoma, només es tenen en compte els resultats de les anteriors eleccions a la dita assemblea per a la distribució d'espais en els mitjans de difusió d'aquesta comunitat autònoma o en els corresponents programes regionals dels mitjans nacionals.
A falta d'una regulació expressa en aquest article les juntes electorals competents estableixen els criteris per a la distribució d'espais en els mitjans de comunicació de titularitat pública en els supòsits de coincidència d'eleccions.
La distribució del temps gratuït de propaganda electoral en cada mitjà de comunicació de titularitat pública i en els diferents àmbits de programació que aquests tinguin s'ha de fer d'acord amb el barem següent:
a ) Deu minuts per als partits, les federacions i les coalicions que no van concórrer en les anteriors eleccions equivalents o no hi van obtenir cap representació.
b ) Quinze minuts per als partits, les federacions i les coalicions que, havent obtingut representació en les anteriors eleccions equivalents, no hagin assolit el 5 per 100 del total de vots vàlids emesos en el territori nacional o, si s'escau, en les circumscripcions a què fa referència l'article 62.
c ) Trenta minuts per als partits, les federacions i les coalicions que, havent obtingut representació en les anteriors eleccions equivalents, hagin assolit entre el 5 i el 20 per 100 del total de vots a què fa referència el paràgraf b.
d ) Quaranta-cinc minuts per als partits, les federacions i les coalicions que, havent obtingut representació en les anteriors eleccions equivalents, hagin assolit, com a mínim, un 20 per 100 del total de vots a què fa referència el paràgraf b.
El dret als temps d'emissió gratuïta que enumera l'apartat anterior només correspon als partits, federacions o coalicions que presentin candidatures en més del 75 per 100 de les circumscripcions compreses en l'àmbit de difusió o, si s'escau, de programació del mitjà corresponent.
Pel que fa a les eleccions municipals, cal atenir-se al que estableixen les disposicions especials d'aquesta Llei.
Els partits, les associacions, les federacions o les coalicions que no compleixin el requisit de presentació de candidatures que estableix l'apartat anterior tenen dret, tanmateix, a quinze minuts d'emissió en la programació general dels mitjans nacionals si hagin obtingut en les anteriors eleccions equivalents el 20 per 100 dels vots emesos en l'àmbit d'una comunitat autònoma en condicions horàries similars a les que s'acordin per a les emissions dels partits, les federacions i les coalicions a què es refereix l'apartat 1. d d'aquest article.
En aquest cas l'emissió se circumscriu a l'àmbit territorial de l'esmentada comunitat.
Aquest dret no és acumulable al que preveu l'apartat anterior.
Les agrupacions d'electors que es federin per realitzar propaganda en els mitjans de titularitat pública tenen dret a deu minuts d'emissió, si compleixen el requisit de presentació de candidatures que exigeix l'apartat 2 d'aquest article.
La Junta Electoral Central és l'autoritat competent per distribuir els espais gratuïts de propaganda electoral que s'emeten pels mitjans de comunicació públics sigui quin sigui el seu titular, a proposta de la Comissió a què es refereixen els apartats següents d'aquest article.
Una comissió de ràdio i televisió, sota la direcció de la Junta Electoral Central, és competent per efectuar la proposta de distribució dels espais gratuïts de propaganda electoral.
La Comissió és designada per la Junta Electoral Central i està integrada per un representant de cada partit, federació o coalició que concorri a les eleccions convocades i tingui representació al Congrés dels Diputats.
Aquests representants voten ponderadament d'acord amb la composició de la cambra.
La Junta Electoral Central també elegeix el president de la Comissió d'entre els representants nomenats de conformitat amb l'apartat anterior.
La Junta Electoral Central pot delegar en les juntes electorals provincials la distribució d'espais gratuïts de propaganda electoral en les programacions regionals i locals dels mitjans de comunicació de titularitat estatal i dels altres mitjans d'àmbit similar que també tinguin el caràcter de públics.
En aquest supòsit, es constitueix en aquest àmbit territorial una comissió amb les mateixes atribucions que preveu el paràgraf 2 d'aquest article i amb una composició que tingui en compte la representació parlamentària al Congrés dels Diputats de l'àmbit territorial respectiu.
Aquesta Comissió actua sota la direcció de la Junta Electoral Provincial corresponent.
En el supòsit que se celebrin només eleccions a una assemblea legislativa de comunitat autònoma, les funcions que preveu aquest article respecte als mitjans de titularitat estatal s'entenen limitades a l'àmbit territorial de la comunitat esmentada, i les exerceix en els termes que preveu aquesta Llei la Junta Electoral de la comunitat autònoma o, en el supòsit que aquesta no estigui constituïda, la Junta Electoral de la província la capital de la qual tingui la de la comunitat.
En el mateix supòsit la Junta Electoral de Comunitat Autònoma té respecte als mitjans de comunicacions dependents de la comunitat autònoma o dels municipis del seu àmbit, almenys, les competències que aquest article atribueix a la Junta Electoral Central, incloent-hi la de direcció d'una comunitat autònoma que reguli les eleccions a les respectives assemblees legislatives.
El respecte al pluralisme polític i social, així com a la igualtat, proporcionalitat i la neutralitat informativa en la programació dels mitjans de comunicació de titularitat pública en període electoral, han de ser garantits per l'organització dels esmentats mitjans i el seu control previstos en les lleis.
Les decisions dels òrgans d'administració dels referits mitjans en l'indicat període electoral són recurribles davant la Junta Electoral competent de conformitat amb el que preveu l'article anterior i segons el procediment que disposi la Junta Electoral Central.
Durant el període electoral les emissores de titularitat privada han de respectar els principis de pluralisme i igualtat.
Així mateix, en l'esmentat període, les televisions privades també han de respectar els principis de proporcionalitat i neutralitat informativa en els debats i entrevistes electorals així com en la informació relativa a la campanya electoral d'acord amb les instruccions que, a aquest efecte, elabori la Junta Electoral competent.
Per a la determinació del moment i l'ordre d'emissió dels espais de propaganda electoral a què tenen dret tots els partits, federacions o coalicions que es presentin a les eleccions, d'acord amb el que preveu aquesta Llei, la Junta Electoral competent ha de tenir en compte les preferències dels partits, federacions o coalicions en funció del nombre de vots que van obtenir en les anteriors eleccions equivalents.
Quan qualsevol mitjà de comunicació social difongui fets que al·ludeixin a candidats o dirigents dels partits, federacions, coalicions o agrupacions que concorrin a l'elecció, que aquests considerin inexactes i la divulgació dels quals els pugui causar perjudici, poden exercir el dret de rectificació, de conformitat amb el que estableix la Llei orgànica 2/1984, de 23 de març, amb les especialitats següents:
a ) Si la informació que es pretén rectificar s'ha difós en una publicació la periodicitat de la qual no permeti divulgar la rectificació, en els tres dies següents a la seva recepció, el director del mitjà de comunicació l'ha de fer publicar a càrrec seu dins el termini indicat en un altre mitjà de la mateixa zona i de difusió similar.
b ) El judici verbal que regula el paràgraf 2n de l'article 5è de la dita Llei orgànica s'ha de fer dins els quatre dies següents al de la petició.
Entre el dia de la convocatòria i el de la celebració de qualsevol tipus d'eleccions s'aplica el règim de publicació d'enquestes electorals següent:
Els realitzadors de tot sondeig o enquesta han d'acompanyar-la, sota la seva responsabilitat, de les següents especificacions, que així mateix ha d'incloure tota publicació d'aquestes:
a ) Denominació i domicili de l'organisme o entitat, pública o privada, o de la persona física que hagi fet el sondeig, així com de la que hagi encarregat la seva realització.
b ) Característiques tècniques del sondeig, que incloguin necessàriament els aspectes següents: sistema de mostreig, grandària de la mostra, marge d'error de la mostra, nivell de representativitat, procediment de selecció dels enquestats i data de realització del treball de camp.
c ) Text íntegre de les qüestions plantejades i nombre de persones que no han contestat cadascuna d'aquestes qüestions.
La Junta Electoral Central vetlla perquè les dades i informacions dels sondejos publicats no continguin falsificacions, ocultacions o modificacions deliberades, així com pel correcte compliment de les especificacions a què es refereix el paràgraf anterior i pel respecte a la prohibició que estableix l'apartat 7 d'aquest article.
La Junta Electoral pot demanar a qui hagi fet un sondeig o enquesta publicat la informació tècnica complementària que consideri oportuna per tal d'efectuar les comprovacions que estimi necessàries.
Aquesta informació no es pot estendre al contingut de les dades sobre les qüestions que, de conformitat amb la legislació vigent, siguin d'ús propi de l'empresa o el seu client.
Els mitjans informatius que hagin publicat o difós un sondeig, violant les disposicions d'aquesta Llei, estan obligats a publicar i difondre en el termini de tres dies les rectificacions requerides per la Junta Electoral Central, en què s'anunciïn la procedència i el motiu de la rectificació, i que s'han de programar o publicar en els mateixos espais o pàgines que la informació rectificada.
Si el sondeig o enquesta que es pretén modificar s'ha difós en una publicació la periodicitat de la qual no permet divulgar la rectificació en els tres dies següents a la seva recepció, el director del mitjà de comunicació l'ha de fer publicar a càrrec seu, indicant-hi aquesta circumstància, dins el termini indicat, en un altre mitjà de la mateixa zona i de difusió similar.
Les resolucions de la Junta Electoral Central sobre matèria d'enquestes i sondejos són notificades als interessats i publicades.
Poden ser objecte de recurs davant la jurisdicció contenciosa administrativa, en la forma que preveu la seva llei reguladora i sense que sigui preceptiu el recurs previ de reposició.
Durant els cinc dies anteriors al de la votació queda prohibida la publicació i difusió o reproducció de sondejos electorals per qualsevol mitjà de comunicació.
En el cas que algun organisme dependent de les administracions públiques realitzi en període electoral enquestes sobre intenció de vot, els resultats d'aquestes, quan així ho sol·licitin, s'han de posar en coneixement de les entitats polítiques concurrents a les eleccions en l'àmbit territorial de l'enquesta en el termini de quaranta-vuit hores des de la sol·licitud.
* Pel que fa a la interpretació de l'apartat 7, cal veure la Instrucció 3/2019, de 4 de març, de la Junta Electoral Central, sobre les conseqüències de la simultaneiïtat en la celebració de les eleccions generals de 28 d'abril de 2019 i de les eleccions locals, autonòmiques i europees de 26 de maig de 2019 (BOE núm. 56, de 6 de març de 2019).
Les juntes electorals competents ha d'aprovar el model oficial de les paperetes corresponents a la seva circumscripció, d'acord amb els criteris que estableixen les disposicions especials d'aquesta Llei o altres normes de rang reglamentari.
L'Administració de l'Estat ha d'assegurar la disponibilitat de les paperetes i els sobres de votació de conformitat amb el que disposa l'article següent, sense perjudici de la seva eventual confecció per part dels grups polítics que concorrin a les eleccions.
Les juntes electorals corresponents han de verificar que les paperetes i sobres de votació confeccionats pels grups polítics que concorrin a les eleccions s'ajusten al model oficial.
Dins el termini dels dos dies següents al de la proclamació de les candidatures, s'han de remetre a les juntes electorals corresponents, preferentment en format electrònic, les suficients paperetes de les diferents formacions polítiques que concorren a les eleccions per al seu lliurament, preferentment també en format electrònic, a aquestes, els efectes de la seva reproducció per als enviaments de publicitat i de propaganda electoral.
La confecció de les paperetes s'inicia immediatament després de la proclamació de candidats.
Si s'han interposat recursos contra la proclamació de candidats, de conformitat amb el que disposa l'article 49 d'aquesta Llei, la confecció de les paperetes corresponents s'ha de posposar, en la circumscripció electoral on hagin estat interposats, fins a la resolució dels recursos esmentats.
Les primeres paperetes confeccionades s'han de lliurar immediatament als delegats provincials de l'Oficina del Cens Electoral perquè les enviïn als residents absents que viuen a l'estranger.
Els governs civils s'han d'assegurar el lliurament de les paperetes i sobres en nombre suficient a cadascuna de les meses electorals, almenys una hora abans del moment en què s'hagi d'iniciar la votació.
Els electors que prevegin que en la data de la votació no han de ser a la localitat on els correspon exercir el dret de vot, o que no s'hi poden personar, poden emetre el seu vot per correu, prèvia sol·licitud a la Delegació Provincial de l'Oficina del Cens Electoral, amb els requisits següents:
a ) L'elector ha de sol·licitar a la Delegació corresponent, a partir de la data de la convocatòria i fins al desè dia anterior a la votació, un certificat d'inscripció en el cens.
La sol·licitud s'ha de formular davant de qualsevol oficina del servei de Correus.
b ) La sol·licitud s'ha de formular personalment.
El funcionari de Correus encarregat de rebre-la ha d'exigir a l'interessat l'exhibició del document nacional d'identitat i comprovar la coincidència de la signatura.
A aquests efectes, no s'admet en cap cas una fotocòpia del document nacional d'identitat.
c ) En cas de malaltia o incapacitat que impedeixi la formulació personal de la sol·licitud, l'existència de la qual s'ha d'acreditar per mitjà d'un certificat mèdic oficial i gratuït, aquella la pot fer en nom de l'elector una altra persona autoritzada notarialment o consularment mitjançant un document que s'ha d'estendre individualment en relació amb cada elector i sense que aquest pugui incloure diversos electors, ni una mateixa persona representar més d'un elector.
La Junta Electoral ha de comprovar, en cada cas, la concurrència de les circumstàncies a què es refereix aquest apartat.
d ) Els serveis de Correus han de remetre en el termini de tres dies tota la documentació presentada davant d'aquests a l'Oficina del Cens Electoral corresponent.
Una vegada rebuda la sol·licitud a què fa referència l'article anterior, la Delegació Provincial ha de comprovar la inscripció, realitzar l'anotació corresponent en el Cens, a fi que el dia de les eleccions no es realitzi el vot personalment, i estendre el certificat sol·licitat.
L'Oficina del Cens Electoral ha de remetre per correu certificat a l'elector, a partir del trenta-quatrè dia posterior a la convocatòria i abans del sisè dia anterior al de la votació, al domicili que s'hi indiqui o, si no, al que consta en el cens, les paperetes i els sobres electorals, juntament amb el certificat esmentat en el paràgraf anterior, i un sobre en el qual ha de constar l'adreça de la mesa on li correspon votar.
Amb aquests documents hi ha d'adjuntar un full explicatiu.
L'avís correcte acreditatiu de la recepció de la documentació a què es refereix el paràgraf anterior ha de ser signat personalment per l'interessat prèvia acreditació de la seva identitat.
En cas que no es trobi en el domicili, se li ha de comunicar que s'ha de personar ell mateix o a través de la representació a què es refereix la lletra c de l'article anterior a l'oficina de Correus corresponent per rebre, prèvia acreditació, la documentació per al vot per correu, i el seu contingut s'ha de fer constar expressament en l'avís.
Una vegada que l'elector hagi escollit o, si s'escau, emplenat la papereta de vot, l'ha d'introduir en el sobre de votació i l'ha de tancar.
Si són diverses les eleccions convocades, ha de procedir de la mateixa manera per a cadascuna d'aquestes.
Ha d'incloure el sobre o els sobres de votació i el certificat en el sobre dirigit a la mesa i l'ha de remetre per correu certificat en tot cas abans del tercer dia previ al de la celebració de les eleccions.
Aquest sobre no requereix franqueig.
El servei de Correus ha de conservar fins al dia de la votació tota la correspondència dirigida a les meses electorals i l'ha de traslladar a les esmentades meses a les nou del matí.
Així mateix, ha de seguir traslladant la que pugui rebre durant aquest dia, fins a les vint hores del mateix dia.
El servei de Correus ha de portar un registre de tota la documentació rebuda, que ha d'estar a disposició de les juntes electorals.
Els sobres rebuts després de les vint hores del dia fixat per a la votació s'han de remetre a la junta electoral de zona.
El Govern, amb l'informe previ de la Junta Electoral Central, ha de regular les especialitats pel que fa al que disposen els dos articles anteriors per al vot per correu del personal embarcat en vaixells de l'Armada, de la marina mercant o de la flota pesquera, del personal de les Forces Armades espanyoles i dels cossos i les forces de seguretat de l'Estat que estiguin complint missions a l'exterior, així com per al vot per correu dels ciutadans que es trobin temporalment a l'estranger entre la convocatòria d'un procés electoral i la seva celebració.
A les eleccions a diputats, senadors, membres de les assemblees legislatives de les comunitats autònomes, membres de les assemblees de les ciutats autònomes de Ceuta i Melilla i diputats al Parlament Europeu, quan en aquest últim cas s'opti per l'elecció a Espanya, els espanyols inscrits en el cens dels electors residents absents que viuen a l'estranger han de formular mitjançant imprès oficial la sol·licitud de vot dirigida a la corresponent delegació provincial de l'Oficina del Cens Electoral, no més tard del vint-i-cinquè dia posterior a la convocatòria.
L'esmentat imprès s'ha de remetre als espanyols inscrits en l'esmentat Cens, sense perjudici de trobar-se disponible des de l'endemà de la convocatòria electoral a les dependències consulars i de poder obtenir-se per via telemàtica.
A l'imprès de sol·licitud s'hi ha d'acompanyar fotocòpia del passaport o del document nacional d'identitat, expedits per les autoritats espanyoles o, si no, certificació de nacionalitat o d'inscripció en el Registre de matrícula consular expedides pel Consolat d'Espanya al país de residència.
Rebuda la sol·licitud, les delegacions provincials de l'Oficina del Cens Electoral han de remetre a la direcció de la inscripció de l'elector les paperetes i el sobre o sobres de votació, dos certificats idèntics d'estar inscrit en el Cens de residents absents, així com un sobre en el qual ha de figurar la direcció de la junta electoral competent i un altre amb la direcció de l'Oficina Consular de Carrera o Secció Consular de la Missió Diplomàtica en la qual estan inscrits.
L'esmentat enviament s'ha de fer per correu certificat i no més tard del trenta-quatrè dia posterior a la convocatòria, en les províncies on no hagi estat impugnada la proclamació de candidats, i en les restants, no més tard del quaranta-dosè.
Els electors que optin per exercir per correu el seu dret de vot han d'incloure en el sobre dirigit a la junta electoral corresponent, al costat del sobre o sobres de votació i el certificat d'estar inscrit en el cens, fotocòpia del passaport o del document nacional d'identitat expedits per les autoritats espanyoles o, si no, certificació de nacionalitat o certificació d'inscripció en el Registre de matrícula consular expedides pel Consolat d'Espanya al país de residència i enviar tot això en el sobre dirigit a l'Oficina Consular de Carrera o Secció Consular de la Missió Diplomàtica a la qual l'elector estigui adscrit, per correu certificat no més tard del cinquè dia anterior al dia de l'elecció.
Els electors que optin per dipositar el vot en urna, ho han de fer entre el quart i segon dia, tots dos inclusivament, anteriors al dia de l'elecció lliurant personalment els sobres en les oficines o seccions consulars en les quals estiguin inscrits o en els llocs que a aquest efecte s'habilitin per fer-ho.
A aquest fi, les dependències consulars habilitades han de disposar d'una urna o urnes custodiades per un funcionari consular.
L'elector ha d'acreditar la seva identitat davant el funcionari consular mitjançant el passaport, el document nacional d'identitat o la certificació de nacionalitat o d'inscripció en el Registre de matrícula consular expedides pel Consolat d'Espanya al país de residència, i, amb l'exhibició i el lliurament previs d'un dels certificats d'inscripció en el cens de residents absents que prèviament ha rebut, ha de dipositar el sobre dirigit a la junta electoral competent per al seu escrutini, una vegada que el funcionari consular estampi en l'esmentat sobre el segell de l'Oficina Consular en el qual consti la data del seu dipòsit.
Durant els dies assenyalats per efectuar el dipòsit del vot en urna els responsables consulars han d'establir les mesures per facilitar-ne l'exercici pels electors, així com les que es considerin necessàries per a la correcta guarda i custòdia de les urnes, que han d'incloure el precintat d'aquestes en finalitzar cada jornada.
Els representants de les candidatures concurrents a les eleccions poden estar presents a les dependències consulars habilitades durant els dies del dipòsit de vot en urna.
Finalitzat el termini del dipòsit del vot en urna, el funcionari consular ha d'expedir una acta que ha de contenir el nombre de certificacions censals rebudes i, si s'escau, les incidències que s'hagin pogut produir, així com el nombre de sobres rebuts per correu fins a la finalització del dipòsit del vot en urna.
L'endemà, els sobres dipositats pels electors i els rebuts per correu al costat de l'acta expedida pel funcionari consular han de ser remesos, mitjançant enviament electoral, a l'oficina que a aquests efectes es constitueixi al Ministeri d'Afers Exteriors, la qual, al seu torn, ha de procedir a l'enviament urgent dels esmentats sobres a les juntes electorals corresponents.
En tots els supòsits regulats en el present article és indispensable per a la validesa d'aquests vots que consti clarament en el sobre esmentat un mata-segells o una altra inscripció oficial d'una oficina de correus de l'Estat en qüestió o, si s'escau, de l'Oficina Consular de Carrera o Secció Consular de la Missió Diplomàtica corresponent, que certifiqui, de manera indubtable, el compliment del requisit temporal que en cada cas es preveu.
El dia de l'escrutini general, i abans de procedir a aquest escrutini, la Junta Electoral competent s'ha de constituir en mesa electoral, a les vuit hores de l'endemà, amb els interventors que a aquest efecte designin les candidatures concurrents.
A continuació, el seu president ha de procedir a introduir en l'urna o urnes els sobres de votació dels residents absents rebuts fins a aquest dia i el secretari anota els noms dels votants en la corresponent llista.
Tot seguit, la Junta ha d'escrutar tots aquests vots i incorporar els resultats a l'escrutini general.
El Govern, amb l'informe previ de la Junta Electoral Central, pot regular els criteris i limitar els supòsits d'aplicació d'aquest article, així com establir altres procediments per al vot dels residents absents que visquin en estats estrangers on no és practicable el que disposa aquest article.
El representant de cada candidatura pot atorgar el poder a favor de qualsevol ciutadà, major d'edat i que es trobi en ple ús dels seus drets civils i polítics, per tal que tingui la representació de la candidatura en els actes i operacions electorals.
L'apoderament es formalitza davant de notari o davant el secretari de la Junta Electoral Provincial o de Zona, els quals expedeixen la credencial corresponent, de conformitat amb el model oficialment establert.
Els apoderats han d'exhibir les seves credencials i el seu document nacional d'identitat als membres de les meses electorals i altres autoritats competents.
Els treballadors per compte d'altri i els funcionaris que acreditin la seva condició d'apoderats tenen dret a un permís retribuït durant el dia de la votació.
Els apoderats tenen dret a accedir lliurement als locals electorals, a examinar el desenvolupament de les operacions de vot i d'escrutini, a formular reclamacions i protestes, així com a rebre els certificats que preveu aquesta Llei, quan no hagin estat expedits a un altre apoderat o interventor de la seva mateixa candidatura.
El representant de cada candidatura pot nomenar, fins a tres dies abans de l'elecció, dos interventors per cada mesa electoral, mitjançant l'expedició de credencials talonàries, amb la data i signatura al peu de nomenament.
Els fulls talonaris per cada interventor s'han de dividir en quatre parts: una, com a matriu, perquè el representant la conservi; la segona s'ha de lliurar a l'interventor com a credencial; la tercera i quarta s'han de remetre a la Junta de Zona, perquè aquesta en faci arribar una a la mesa electoral de què forma part i una altra a la mesa a la llista electoral de la qual figuri inscrit perquè en sigui exclòs.
L'enviament a les juntes de zona s'ha de fer fins al mateix dia tercer anterior a l'elecció, i les de zona han de fer la remissió a les meses de manera que estiguin en el seu poder en el moment de constituir-se aquestes el dia de la votació.
Pot ser designat interventor qui, complint la condició d'elector, estigui inscrit en el cens electoral.
En el cas dels electors que no estiguin inscrits en el cens corresponent a la circumscripció electoral en què hagin d'exercir les seves funcions d'interventor, la Junta Electoral de Zona ha de requerir a l'Oficina del Cens Electoral la tramesa urgent de la certificació d'inscripció en el cens electoral, llevat que prèviament sigui aportada pel designat com a interventor.
Els treballadors per compte d'altri i els funcionaris que acreditin la seva condició d'interventors tenen dret, durant el dia de la votació i el dia immediatament posterior, als permisos que l'article 28 d'aquesta Llei estableix per als membres de les meses electorals.
Els interventors exerceixen el dret de sufragi a la mesa davant de la qual estan acreditats.
Quan l'interventor no estigui inscrit a la circumscripció electoral corresponent a lamesa en què hagi d'exercir les seves funcions, ha d'exercir el seu dret de sufragi mitjançant el vot per correspondència en els termes i amb l'abast que estableixen els articles 72 i 73 d'aquesta Llei.
Un interventor de cada candidatura pot assistir a la mesa electoral, participar en les seves deliberacions amb veu però sense vot, i exercir davant aquesta els altres drets que preveu aquesta Llei.
Als efectes del que disposa el paràgraf anterior, els interventors d'una mateixa candidatura acreditats davant la mesa es poden substituir lliurement entre si.
Un apoderat pot fer les funcions que preveu el paràgraf segon d'aquest article, en absència d'interventors de la seva candidatura.
Des del moment en què prengui possessió com a interventor en una mesa, la persona designada ja no pot exercir la funció d'apoderat en altres meses electorals.
* Pel que fa a la interpretació de l'apartat 1, cal veure la Instrucció 1/2019, de 23 de gener, sobre el vot dels interventors en cas de concurrència de diversos processos electorals (BOE núm. 26, de 30 de gener de 2019).
El president, els dos vocals de cada mesa electoral i els respectius suplents, si n'hi ha, es reuneixen a les vuit hores del dia fixat per a la votació en el local corresponent.
Si el president no ha acudit, el substitueix el seu primer suplent.
En cas que aquest també falti, el substitueix un segon suplent, i si aquest tampoc ha acudit, pren possessió com a president el primer vocal, o el segon vocal, per aquest ordre.
Els vocals que no han acudit o que prenen possessió com a presidents són substituïts pels seus suplents.
No es pot constituir la mesa sense la presència d'un president i dos vocals.
En cas que no es pugui complir aquest requisit, els membres de la mesa presents, els suplents que hi hagin acudit o, si no, l'autoritat governativa, han d'estendre i subscriure una declaració dels fets esdevinguts i l'han d'enviar per correu certificat a la Junta de Zona, a la qual també han de comunicar les circumstàncies telegràficament o telefònicament.
En aquest cas, la Junta designa, lliurement, les persones que han de constituir la mesa electoral, i fins i tot pot ordenar que en formi part algun dels electors que es trobi present en el local.
En tot cas, la Junta ha d'informar el Ministeri Fiscal del que ha succeït per a l'aclariment de la possible responsabilitat penal dels membres de la mesa o dels seus suplents que no van comparèixer.
Si malgrat el que estableix el paràgraf anterior no es pot constituir la mesa una hora després de la legalment establerta per a l'inici de la votació, les persones designades al paràgraf tercer d'aquest article han de comunicar aquesta circumstància a la Junta de Zona, que ha de convocar per a nova votació a la mesa, dins els dos dies següents.
Una còpia de la convocatòria s'ha de fixar immediatament a la porta del local electoral i la Junta ha de procedir d'ofici al nomenament dels membres de la nova mesa.
Cada mesa ha de tenir una urna per a cada una de les eleccions que s'hagin de fer i amb una cabina de votació.
Així mateix ha de disposar d'un nombre suficient de sobres i de paperetes de cada candidatura, que han d'estar situats a la cabina o a prop seu.
Les urnes, cabines, paperetes i sobres de votació s'han d'ajustar al model oficialment establert.
Si falta qualsevol d'aquests elements en el local electoral, a l'hora assenyalada per a la constitució de la mesa o en qualsevol moment posterior, el president de la mesa ho ha de comunicar immediatament a la Junta de Zona, que ha de proveir el seu subministrament.
Reunits el president i els vocals, reben, entre les vuit i les vuit trenta hores, les credencials dels interventors que es presentin i les confronten amb els talons que hagin de tenir en el seu poder.
Si les consideren conformes, admeten els interventors a la mesa.
Si el president no ha rebut els talons o li ofereix dubte l'autenticitat de les credencials, la identitat dels presentats, o els dos aspectes, els ha de donar possessió si ho exigeixen, però a l'acta ha de consignar la seva reserva per a l'aclariment pertinent, i per exigir-los, si s'escau, la responsabilitat corresponent.
Si es presenten més de dos interventors per una mateixa candidatura, el president només ha de donar possessió als que primer presentin les seves credencials, per a la qual cosa ha de numerar les credencials per ordre cronològic de presentació.
Els talons rebuts pel president s'han d'unir a l'expedient electoral.
Les credencials exhibides pels interventors, una vegada comparades pel president, s'han de tornar a aquells.
Si el president no ha rebut els talons, les credencials corresponents s'han d'adjuntar a l'expedient electoral en finalitzar l'escrutini.
Si l'interventor es presenta a la mesa després de les vuit trenta hores, una vegada confeccionada l'acta de constitució d'aquesta, el president no li ha de donar possessió del seu càrrec, si bé pot votar en la mesa esmentada.
A les vuit trenta hores, el president ha d'estendre l'acta de constitució de la mesa, signada pel mateix president, els vocals i els interventors, i ha de lliurar una còpia de l'acta al representant de la candidatura, apoderat o interventor que ho reclami.
En l'acta s'ha d'expressar necessàriament de quines persones queda constituïda la mesa en concepte de membres d'aquesta i la relació nominal dels interventors, amb indicació de la candidatura per la qual ho siguin.
Si el president rebutja o demora el lliurament de la còpia de l'acta de constitució de la mesa a qui tingui dret a reclamar-la, s'ha d'estendre per duplicat la protesta oportuna, que han de signar el reclamant o els reclamants.
Un exemplar de la protesta s'ha d'adjuntar a l'expedient electoral, i l'altre l'ha de remetre el reclamant o reclamants a la Junta Electoral competent per realitzar l'escrutini general, segons el que preveuen les disposicions especials d'aquesta Llei.
El president està obligat a donar una sola còpia de l'acta de constitució de la mesa a cada partit, federació, coalició o agrupació concurrent a les eleccions.
Estesa l'acta de constitució de la mesa, amb les seves còpies corresponents, s'ha d'iniciar la votació a les nou hores, que ha de continuar sense interrupció fins a les vint hores.
El president n'ha d'anunciar l'inici amb les paraules "comença la votació".
Només per causes de força major no es pot no iniciar o suspendre, una vegada iniciat, l'acte de la votació, sempre sota la responsabilitat del president de la mesa, que ha de resoldre sobre això en un escrit raonat.
D'aquest escrit, el president n'envia en tot cas una còpia certificada immediatament després d'estendre'l, ja sigui en mà, ja sigui per correu certificat, a la Junta Provincial perquè aquesta comprovi la certesa i suficiència delsmotius i declari o exigeixi les responsabilitats que en resultin.
En cas de suspensió de la votació no es tenen en compte els vots emesos a la mesa, ni es procedeix al seu escrutini, i el president ordena, immediatament, la destrucció de les paperetes dipositades a l'urna, i aquest aspecte el consigna en l'escrit a què es refereix el paràgraf anterior.
No obstant el que disposa el paràgraf dos d'aquest article, el president ha d'interrompre la votació quan adverteixi l'absència de paperetes d'alguna candidatura i no pugui suplir-la mitjançant paperetes subministrades pels apoderats o interventors de la candidatura corresponent.
En aquest cas ha de donar compte de la seva decisió a la Junta perquè aquesta proveeixi el seu subministrament.
La interrupció no pot durar més d'una hora i la votació es prorroga tant de temps com hagi estat interrompuda.
En aquest supòsit no és aplicable el paràgraf tercer d'aquest article.
El dret a votar s'acredita per la inscripció en els exemplars certificats de les llistes del cens o per certificació censal específica i, en els dos casos, per la identificació de l'elector, que s'ha de fer mitjançant un document nacional d'identitat, passaport o permís de conduir on consti la fotografia del titular o, a més, si es tracta d'estrangers, amb la targeta de residència.
Els exemplars certificats de les llistes del cens a què es refereix el paràgraf anterior han de contenir exclusivament els ciutadans majors d'edat en la data de la votació.
Així mateix poden votar els que acreditin el seu dret a estar inscrits en el cens de la secció mitjançant l'exhibició de la sentència judicial corresponent.
Quan la mesa, malgrat l'exhibició d'algun dels documents que preveu el paràgraf 1, tingui dubte, per si mateixa o a conseqüència de la reclamació que en l'acte faci públicament un interventor, apoderat o un altre elector, sobre la identitat de l'individu que es presta a votar, la mesa, a la vista dels documents acreditatius i del testimoni que puguin presentar els electors presents, decideix per majoria.
En tot cas s'ha de manar passar tant de culpa al Tribunal competent perquè exigeixi la responsabilitat de qui resulti usurpador d'un nom d'altri o del que ho hagi negat falsament.
El certificat censal específic, a través del qual el ciutadà acredita amb caràcter excepcional la seva inscripció en el cens electoral, es regeix quant a la seva expedició, òrgan competent per a aquesta, termini i supòsits en què sigui procedent, pel que disposi sobre això la Junta Electoral Central mitjançant la Instrucció corresponent.
Els electors només poden votar en la secció, i dins d'aquesta en la mesa electoral que els correspongui, llevat del que disposa l'apartat 1r de l'article 79.
Els electors s'han d'acostar a la mesa d'un en un, després d'haver passat, si ho desitgen, per la cabina que ha d'estar situada a la mateixa habitació, en un lloc intermedi entre l'entrada i la mesa electoral.
Dins la cabina el votant pot elegir les paperetes electorals i introduir-les en els sobres corresponents.
Cada elector ha de manifestar el seu nom i cognoms al president.
Els vocals i interventors han de comprovar, per l'examen de les llistes del cens electoral o de les certificacions aportades, el dret a votar de l'elector, així com la seva identitat, que s'ha de justificar conforme al que disposa l'article anterior.
Immediatament, l'elector ha de lliurar per la seva pròpia mà al president el sobre o sobres de votació tancats.
A continuació aquest, sense ocultar-los ni un moment a la vista del públic, ha de dir en veu alta el nom de l'elector i, afegint "Vota", ha de lliurar el sobre o sobres a l'elector qui els ha de dipositar en l'urna o urnes.
Els vocals i, si s'escau, els interventors que vulguin, han d'anotar, cadascun en una llista numerada, el nom i els cognoms dels votants per l'ordre en què emetin el vot, i poden expressar el número amb el qual figuren a la llista del cens electoral o, si s'escau, l'aportació de la certificació censal específica.
Hi ha d'haver una llista numerada per cadascuna de les cambres de les Corts Generals i, si s'escau, de les assemblees legislatives de les comunitats autònomes, corporacions locals o Parlament Europeu que correspongui elegir.
Qualsevol elector té dret a examinar si ha estat ben anotat el seu nom i cognoms a la llista de votants que formi la mesa per a cada urna.
Els electors que no sàpiguen llegir o que, per discapacitat, estiguin impedits per elegir la papereta o col·locar-la dins del sobre i per lliurar-la al president de la mesa es poden servir d'una persona de la seva confiança per a aquestes operacions.
No obstant això, el Govern, amb l'informe previ de la Junta Electoral Central, ha de regular un procediment de votació per a les persones cegues o amb discapacitat visual que els permeti exercir el seu dret de sufragi, garantint el secret del vot, que s'ha d'aplicar, en tot cas, a les eleccions al Congrés dels Diputats i al Senat, a les eleccions al Parlament Europeu i als supòsits de referèndum.
A les vint hores el president anuncia en veu alta que conclou la votació.
Si algun dels electors que són al local o en l'accés al local encara no ha votat, el president ha d'admetre que ho facin i no ha de permetre que voti ningú més.
Tot seguit el president procedeix a introduir a les urnes els sobres que continguin les paperetes de vot remeses per correu, i abans ha de verificar que es compleixen les circumstàncies expressades al paràgraf tercer de l'article 73 i que l'elector està inscrit a les llistes del cens.
Seguidament, els vocals han d'anotar el nom d'aquests electors a la llista enumerada de votants.
A continuació voten els membres de la mesa i els interventors, i a la llista enumerada de votants s'ha d'especificar la secció electoral dels interventors que no figurin en el cens de la mesa.
Finalment els vocals i interventors han de signar les llistes enumerades de votants, al marge de tots els seus plecs i immediatament a sota de l'últim nom escrit.
La mesa ha de comptar en tot moment almenys amb la presència de dos dels seus membres.
Cap autoritat pot detenir els presidents, vocals i interventors de les meses durant les hores de l'elecció en què hagin d'exercir les seves funcions, excepte en cas de delicte flagrant.
El president de la mesa té dins el local electoral autoritat exclusiva per conservar l'ordre, assegurar la llibertat dels electors i mantenir l'observança de la llei.
El president de la mesa vetlla perquè l'entrada al local es conservi sempre lliure i accessible per a les persones que tenen dret a entrar-hi.
Sense perjudici del que disposa l'article 87, només tenen dret a entrar als locals de les seccions electorals els electors d'aquestes, els representants de les candidatures i els que en formin part, els seus apoderats i interventors; els notaris, per donar fe de qualsevol acte relacionat amb l'elecció i que no s'oposi al secret de la votació; els agents de l'autoritat que el president requereixi; els membres de les juntes electorals i els jutges d'instrucció i els seus delegats; així com les persones designades per l'Administració per recollir informació sobre els resultats de l'escrutini.
Ningú no pot entrar en el local de la secció electoral amb armes ni instruments susceptibles de ser usats com a tals.
El president ha d'ordenar l'expulsió immediata dels que infringeixin aquest precepte.
Els notaris poden donar fe dels actes relacionats amb l'elecció, fins i tot fora de la seva demarcació, però sempre dins la mateixa província i sense necessitat d'autorització especial.
Durant el dia de la votació els notaris s'han de trobar a disposició dels partits, coalicions, federacions i agrupacions en el seu domicili o al lloc on habitualment exerceixen la seva funció.
Les forces de policia destinades a protegir els locals de les seccions han de prestar al president de la mesa, dins i fora dels locals, l'auxili que aquest requereixi.
Ni en els locals de les seccions ni als voltants d'aquests locals es pot fer propaganda electoral de cap gènere.
Tampoc no es poden formar grups susceptibles d'entorpir, de la manera que sigui, l'accés als locals, ni s'admet la presència a prop de qui o dels qui puguin dificultar o coaccionar el lliure exercici del dret de vot.
El president de la mesa ha de prendre pel que fa al cas les mesures que estimi convenients.
Qualsevol incident que hagi afectat l'ordre en els locals de les seccions, així com el nom i els cognoms dels qui l'hagin provocat, s'han de ressenyar a l'acta de la sessió.
Acabada la votació, comença, tot seguit, l'escrutini.
L'escrutini és públic i no se suspèn, llevat de causes de força major, encara que hi concorrin diverses eleccions.
El president ha d'ordenar la immediata expulsió de les persones que de qualsevol manera entorpeixin o pertorbin el seu desenvolupament.
En el supòsit de coincidència de diverses eleccions s'ha de procedir, d'acord amb l'ordre següent, a escrutar les paperetes que en cada cas correspongui: primer, les del Parlament Europeu; després, les del Congrés dels Diputats; després, les del Senat; després, les de les entitats locals; després, les de l'Assemblea legislativa de la comunitat autònoma; després, les dels cabildos insulars.
L'escrutini es fa extraient el president, d'un en un, els sobres de l'urna corresponent i llegint en veu alta la denominació de la candidatura o, si s'escau, el nom dels candidats votats.
El president ha de posar de manifest cada papereta, una vegada llegida, als vocals, interventors i apoderats.
Si algun notari, en exercici de les seves funcions, representant de la llista o membre d'alguna candidatura té dubtes sobre el contingut d'una papereta llegida pel president, pot demanar-la en l'acte per examinar-la i se li ha de concedir que l'examini.
És nul el vot emès en un sobre o papereta diferent del model oficial, així com l'emès en una papereta sense sobre o en un sobre que contingui més d'una papereta de diferent candidatura.
En el supòsit que contingui més d'una papereta de la mateixa candidatura, es computa com un sol vot vàlid.
També són nuls en tots els processos electorals els vots emesos en paperetes en les quals s'hagin modificat, afegit o ratllat noms de candidats que hi són compresos o alterat el seu ordre de col·locació, així com aquelles en les quals s'hagi introduït qualsevol llegenda o expressió, o produït qualsevol altra alteració de caràcter voluntari o intencionat.
En el cas d'eleccions al Senat són nuls els vots emesos en paperetes en què s'hagin assenyalat més de tres noms en les circumscripcions provincials, de dos en les circumscripcions insulars de Gran Canària, Mallorca i Tenerife i en les poblacions de Ceuta i Melilla, i d'un en la resta de les circumscripcions insulars.
Així mateix són nuls els vots continguts en un sobre en què s'hagi produït qualsevol tipus d'alteració de les assenyalades als paràgrafs anteriors.
Es considera vot en blanc, però vàlid, el sobre que no contingui papereta i, a més, a les eleccions per al Senat, les paperetes que no continguin cap indicació a favor de cap dels candidats.
Acabat el recompte, s'ha de confrontar el total de sobres amb el de votants anotats en els termes de l'article 86.4 d'aquesta Llei.
A continuació, el president ha de preguntar si hi ha cap protesta a fer contra l'escrutini i, si no n'hi ha cap o després que la mesa resolgui per majoria les que s'hagin presentat, ha d'anunciar en veu alta el resultat, i especificar el nombre d'electors censats, el de certificacions censals aportades, el nombre de votants, el de paperetes nul·les, el de vots en blanc i el dels vots obtinguts per cada candidatura.
Les paperetes extretes de les urnes es destrueixen en presència dels concurrents, a excepció d'aquelles a les quals s'hagi negat validesa o que hagin estat objecte d'alguna reclamació, les quals s'han d'unir a l'acta i s'han d'arxivar amb aquesta, una vegada rubricades pels membres de la mesa.
La mesa ha de fer públics immediatament els resultats per mitjà d'una acta d'escrutini que contingui les dades que consten a l'article 97.2, i l'ha d'enganxar sense cap demora a la part exterior o a l'entrada del local.
Una còpia de l'acta s'ha de lliurar als respectius representants de cada candidatura que hi siguin presents i que la sol·licitin o, si s'escau, als interventors, apoderats o candidats.
No s'ha d'expedir més d'una còpia per candidatura.
Així mateix, s'ha d'expedir una còpia de l'acta d'escrutini a la persona designada per l'Administració per rebre-la, i als únics efectes de facilitar la informació provisional sobre els resultats de l'elecció que ha de proporcionar el Govern.
Finalitzades totes les operacions anteriors, el president, els vocals i els interventors de la mesa han de signar l'acta de la sessió, en la qual s'ha de fer constar de manera detallada el nombre d'electors que hi hagi a la mesa segons les llistes del cens electoral o les certificacions censals aportades, el dels electors que hagin votat, el dels interventors que hagin votat i que no figurin a la llista de la mesa, el de les paperetes nul·les, el de les paperetes en blanc i el dels vots obtinguts per cada candidatura, i s'han de consignar sumàriament les reclamacions i protestes formulades, si s'escau, pels representants de les llistes, els membres de les candidatures, els apoderats i interventors i pels electors sobre la votació i l'escrutini, així com les resolucions motivades de la mesa sobre aquestes, amb els vots particulars, si n'hi ha hagut.
Així mateix, s'hi ha de consignar qualsevol incident dels que s'esmenten a l'article 94.
Tots els representants de les llistes i membres de les candidatures, així com els apoderats i interventors, tenen dret que se'ls expedeixi de manera gratuïta i immediata una còpia de l'acta, i la mesa no es pot excusar del compliment d'aquesta obligació.
Tot seguit, la mesa procedeix a la preparació de la documentació electoral, que es distribueix en tres sobres.
El primer sobre conté l'expedient electoral, compost pels documents següents:
a ) L'original de l'acta de constitució de la mesa.
b ) L'original de l'acta de la sessió.
c ) Els documents a què aquesta última faci referència i, en particular, la llista numerada de votants i les paperetes a les quals s'hagi negat validesa o que hagin estat objecte d'alguna reclamació.
d ) La llista del cens electoral utilitzada.
e ) Les certificacions censals aportades.
El segon i el tercer sobre han de contenir les còpies respectives de l'acta de constitució de la mesa i de l'acta de la sessió.
Una vegada tancats tots els sobres, el president, vocals i interventors hi han de posar les seves signatures, de manera que travessin la part per la qual en el seu moment s'hagin d'obrir.
Quan tinguin preparada la corresponent documentació, el president i els vocals i interventors que ho desitgin s'han de desplaçar immediatament a la seu del Jutjat de Primera Instància o de Pau, dins la demarcació del qual estigui situada la mesa, per fer lliurament del primer i del segon sobres.
La força pública ha d'acompanyar i, si cal, facilitar el desplaçament d'aquestes persones.
Amb la identificació prèvia del president i, si s'escau, dels vocals i interventors, el jutge rep la documentació i expedeix el rebut corresponent, en què ha de fer menció del dia i l'hora en què es produeix el lliurament.
Dins les deu hores següents a la recepció de l'última documentació, el jutge s'ha de desplaçar personalment a la seu de la Junta Electoral que hagi de fer l'escrutini, on ha de fer lliurament, sota rebut detallat, dels primers sobres.
Els segons sobres han de quedar arxivats al jutjat de primera instància o de pau corresponent, i poden ser reclamats per les juntes electorals en les operacions d'escrutini general, i pels tribunals competents en els processos contenciosos electorals.
La Junta Electoral Provincial ha d'adoptar les mesures necessàries per facilitar el desplaçament dels jutges a què fa menció el paràgraf tercer d'aquest article.
L'escrutini general s'ha de fer el tercer dia següent al de la votació la Junta Electoral que correspongui, segons el que estableixen les disposicions especials d'aquesta Llei.
L'escrutini general és un acte únic i té caràcter públic.
Cada Junta es reuneix, amb els representants i apoderats de les candidatures que es presentin, a la seu del local on exerceix les seves funcions el secretari.
El president ha d'estendre l'acta de constitució de la Junta, signada per ell mateix, els vocals i el secretari, i també pels representants i apoderats de les candidatures degudament acreditats.
La sessió s'inicia a les deu hores del dia fixat per a l'escrutini i si no hi concorren la meitat més un dels membres de la Junta s'ajorna fins a les dotze del migdia.
Si per qualsevol raó la reunió tampoc no es pot fer a aquesta hora, el president la convoca de nou per a l'endemà, i ho ha d'anunciar als presents i al públic i comunicar-ho a la Junta Central.
A l'hora fixada en aquesta convocatòria, la reunió s'ha de fer sigui quin sigui el nombre dels concurrents.
La sessió d'escrutini s'inicia llegint el secretari les disposicions legals relatives a l'acte.
A continuació, el personal al servei de la Junta procedeix, sota la supervisió d'aquesta, a l'obertura successiva dels sobres a què fa referència l'article 100, paràgraf segon, d'aquesta Llei.
Si falta el sobre corresponent d'alguna mesa o si el seu contingut és incomplet, s'ha de suplir amb el tercer sobre a què es refereix l'article 102.
Si no n'hi ha, i sens perjudici del que estableix l'apartat 4 de l'article 101, s'ha d'utilitzar la còpia de l'acta de la sessió que presenti en la forma escaient un representant de candidatura o apoderat seu.
Si es presenten còpies contradictòries, no se n'ha de tenir en compte cap.
En cas que en alguna mesa hi hagi actes dobles i diferents o quan el nombre de vots que figuri en una acta excedeixi el dels electors que hi hagi a la mesa segons les llistes del cens electoral i les certificacions censals presentades, amb l'excepció del vot emès pels interventors, la Junta tampoc no n'ha de fer còmput, llevat que hi hagi un error material o de fet o aritmètic; en aquest cas, s'ha de procedir a la seva resolució.
El secretari de la Junta ha de donar compte dels resums de votació de cada mesa, i el personal al servei de la Junta ha de fer les anotacions corresponents, si és necessari, mitjançant un instrument tècnic que deixi constància documental del que s'hi ha anotat.
Quan el nombre de meses a escrutar ho aconselli, la Junta Electoral es pot dividir en dues seccions per efectuar les operacions esmentades als paràgrafs anteriors.
En aquest cas un vocal actua en condició de secretari d'una de les seccions.
Durant l'escrutini, la Junta no pot anul·lar cap acta ni cap vot.
Les seves atribucions es limiten a verificar sense cap discussió el recompte i la suma dels vots admesos a les meses corresponents segons les actes o les còpies de les actes de les meses, llevat dels casos que preveu l'apartat 4 de l'article anterior; només pot resoldre els mers errors materials o de fet i els aritmètics.
A mesura que es vagin examinant les actes els representants o apoderats de les candidatures no poden presentar reclamació ni cap protesta, excepte les observacions puntuals que es refereixin a l'exactitud de les dades llegides.
L'acte de l'escrutini general no es pot interrompre.
No obstant això, transcorregudes dotze hores de sessió, les juntes poden suspendre l'escrutini fins a l'endemà, i no deixar sense concloure el còmput dels vots corresponents a una secció.
L'escrutini ha de concloure no més tard del dia novè posterior al de les eleccions.
Conclòs l'escrutini, la Junta Electoral ha d'estendre per triplicat una acta d'escrutini de la circumscripció corresponent que ha de contenir menció expressa del nombre d'electors que hi hagi a les meses segons les llistes del cens electoral i les certificacions censals presentades, de votants, dels vots obtinguts per cada candidatura, dels vots en blanc i dels vots nuls.
Finalitzada la sessió, també se n'ha d'estendre una acta en la qual s'ha de fer constar totes les incidències esdevingudes durant l'escrutini.
L'acta de sessió i la d'escrutini han de ser signades pel president, els vocals i el secretari de la Junta i pels representants i apoderats generals de les candidatures degudament acreditats.
Els representants i apoderats de les candidatures disposen d'un termini d'un dia per presentar les reclamacions i protestes, que només es poden referir a incidències recollides en les actes de sessió de les meses electorals o en l'acta de la sessió d'escrutini de la Junta Electoral.
La Junta Electoral ha de resoldre per escrit sobre aquestes en el termini d'un dia, i ho ha de comunicar immediatament als representants i apoderats de les candidatures.
La resolució pot ser recorreguda pels representants i apoderats generals de les candidatures davant la mateixa Junta Electoral en el termini d'un dia.
L'endemà d'haver-se interposat un recurs, la Junta Electoral ha de remetre l'expedient, amb l'informe, a la Junta Electoral Central.
La resolució que ordeni la remissió s'ha de notificar, immediatament després del seu compliment, als representants de les candidatures concurrents en la circumscripció, i se'ls ha de citar a termini perquè puguin comparèixer davant de la Junta Electoral Central l'endemà.
La Junta Electoral Central, amb l'audiència prèvia de les parts per un termini no superior a dos dies, ha de resoldre el recurs l'endemà, i ha de traslladar la resolució a les juntes electorals competents perquè efectuïn la proclamació d'electes.
Transcorregut el termini que preveu el paràgraf anterior sense que es produeixin reclamacions o protestes, o resoltes aquestes per la Junta Electoral Central, les juntes electorals competents han de procedir, l'endemà, a la proclamació d'electes, i amb aquest efecte s'han de computar com a vots vàlids els obtinguts per cada candidatura més els vots en blanc.
Des de la votació fins a la proclamació d'electes, el Govern a través de l'Advocacia de l'Estat i el Ministeri Fiscal pot presentar, davant la Sala Especial del Tribunal Suprem de l'article 61 de la Llei orgànica del poder judicial, un escrit motivat on s'anunciï la presentació, en un termini no superior a quinze dies, de la demanda d'il·legalització o de l'incident d'execució que preveuen els articles 11 i 12.3 de la Llei orgànica 6/2002, de partits polítics, en què se sol·liciti la suspensió cautelar de la proclamació dels electes que hagin concorregut en les candidatures del partit afectat o en les federacions o coalicions integrades per aquest.
Així mateix, poden sol·licitar la suspensió cautelar de la proclamació dels electes que hagin concorregut en candidatures presentades per agrupacions d'electors que puguin estar vinculades al partit contra el qual es dirigeixi la demanda d'il·legalització o l'incident d'execució, o a un partit declarat il·legal per resolució judicial ferma.
La Sala ha d'emetre resolució sobre la suspensió en els dos dies següents a la presentació de l'escrit esmentat.
Una vegada presentada la demanda o instat l'incident, la Sala, en resoldre el tràmit d'admissió, s'ha de pronunciar sobre la continuïtat o no de la suspensió cautelar fins a la finalització del procediment.
Prorrogada la suspensió, si la resolució que posi fi al procediment declara la il·legalització del partit o la seva condició de successor d'un altre d'il·legalitzat, també ha de declarar la no-proclamació dels electes que hagin concorregut en les seves candidatures o en les de federacions o coalicions integrades per aquest.
El pagament de les subvencions a què es refereix l'article 127.2 no escau mentre subsisteixi la mesura de suspensió adoptada i només s'ha de portar a efecte si la resolució que posa fi al procediment judicial és desestimatòria de la demanda d'il·legalització o de l'incident d'execució.
En qualsevol moment del mandat electoral dels electes en candidatures presentades per agrupacions d'electors, el Govern a través de l'Advocacia de l'Estat i el Ministeri Fiscal pot presentar, davant la Sala Especial del Tribunal Suprem de l'article 61 de la Llei orgànica del poder judicial, la demanda o l'incident d'execució que preveuen els articles 11 i 12.3 de la Llei orgànica 6/2002, de partits polítics, en què sol·licita que es declari la vinculació de les agrupacions esmentades amb un partit il·legalitzat o amb el partit que es pretén il·legalitzar.
L'acta de proclamació s'ha d'estendre per triplicat i ha de ser subscrita pel president i el secretari de la Junta; ha de contenir menció expressa del nombre d'electors que hi hagi en les seccions, de votants, dels vots obtinguts per cada candidatura, dels vots en blanc, dels vots vàlids i dels vots nuls, dels escons obtinguts per cada candidatura, així com la relació nominal dels electes.
També s'hi han d'assenyalar les reclamacions i protestes davant de la Junta Electoral, la seva resolució, el recurs davant de la Junta Electoral Central, si n'hi ha hagut, i la resolució corresponent.
La Junta ha d'arxivar un dels tres exemplars de l'acta.
Ha de remetre el segon a la cambra o corporació de la qual hagin de formar part els electors i el tercer a la Junta Electoral Central, que en el període de quaranta dies ha de procedir a la publicació en el Butlletí Oficial de l'Estat dels resultats generals i per circumscripcions, sense perjudici dels recursos contenciosos electorals contra la proclamació d'electes.
S'han de lliurar còpies certificades de l'acta d'escrutini general als representants de les candidatures que ho sol·licitin.
Així mateix, s'han d'expedir als electes credencials de la seva proclamació.
La Junta pot acordar que aquests certificats i credencials es remetin immediatament als interessats a través del representant de la candidatura.
En el moment de prendre possessió i per adquirir la plena condició dels seus càrrecs, els candidats electes han de jurar o prometre acatament a la Constitució, així com complir la resta de requisits que prevegin les lleis o reglaments respectius.
Poden ser objecte de recurs contenciós electoral els acords de les juntes electorals sobre proclamació d'electes, així com l'elecció i proclamació dels presidents de les corporacions locals.
Estan legitimats per interposar el recurs contenciós electoral o per oposar-se als que s'interposin:
a ) Els candidats proclamats o no proclamats.
b ) Els representants de les candidatures concurrents en la circumscripció.
c ) Els partits polítics, associacions, federacions i coalicions que hagin presentat candidatures en la circumscripció.
La presentació pública i la defensa de la legalitat en el recurs contenciós electoral correspon al Ministeri Fiscal.
El recurs contenciós electoral s'interposa davant la Junta Electoral corresponent dins els tres dies següents a l'acte de proclamació d'electes i es formalitza en el mateix escrit, en què es consignen els fets, els fonaments de dret i la petició que se'n dedueixi.
El tribunal competent per a la resolució dels recursos contenciosos electorals que es refereixen a eleccions generals o al Parlament Europeu és la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Suprem.
En el cas d'eleccions autonòmiques o locals, el tribunal competent és la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la respectiva comunitat autònoma.
L'endemà de la seva presentació, el president de la Junta ha de remetre a la sala competent l'escrit d'interposició, l'expedient electoral i un informe de la Junta en el qual es consigni tot el que s'estimi procedent com a fonament de l'acord impugnat.
La resolució que ordeni la remissió s'ha de notificar, immediatament després del seu compliment, als representants de les candidatures concurrents en la circumscripció, i se'ls ha de citar a termini perquè puguin comparèixer davant de la Sala dins els dos dies següents.
La Sala, l'endemà de la finalització del termini per a la compareixença dels interessats, ha de traslladar l'escrit d'interposició i els documents que l'acompanyin al Ministeri Fiscal i a les parts que s'hagin personat en el procés, i els ha de posar de manifest l'expedient electoral i l'informe de la Junta Electoral, perquè en el termini comú i improrrogable de quatre dies puguin formular les al·legacions que estimin convenients.
Als escrits d'al·legacions es poden adjuntar els documents que, segons el seu parer, puguin servir per recolzar o desvirtuar els fonaments de la impugnació.
Així mateix, es pot sol·licitar la recepció a prova i proposar les que es considerin oportunes.
Transcorregut el període d'al·legacions, la Sala, dins l'endemà, pot acordar d'ofici o a instància de part la recepció a prova i la pràctica de les que declara pertinents.
La fase probatòria s'ha de desenvolupar d'acord amb les normes establertes per al procés contenciós administratiu, si bé el termini no pot excedir els cinc dies.
Conclòs el període probatori, si s'escau, la Sala, sense més tràmit, ha de dictar sentència en el termini de quatre dies.
La sentència ha de pronunciar alguna de les decisions següents:
a ) Inadmissibilitat del recurs.
b ) Validesa de l'elecció i de la proclamació d'electes, amb expressió, si s'escau, de la llista més votada.
c ) Nul·litat d'acord de proclamació d'un o diversos electes i proclamació com a tal d'aquell o d'aquells als quals correspongui.
d ) Nul·litat de l'elecció celebrada en aquella mesa o aquelles meses que resultin afectades per irregularitats invalidants i necessitat d'efectuar-hi una nova convocatòria, que es pot limitar a l'acte de la votació, o de procedir a una nova elecció quan es tracti del president d'una corporació local, en tot cas en el termini de tres mesos a partir de la sentència.
No obstant això, la invalidesa de la votació en una o diverses meses o en una o diverses seccions no hi comporta cap nova convocatòria electoral quan el seu resultat no alteri l'atribució d'escons en la circumscripció.
La sentència es notifica als interessats no més tard del dia trenta-setè posterior a les eleccions.
Contra aquesta no és procedent cap recurs contenciós, ordinari ni extraordinari, llevat del d'aclariment, isens perjudici del recurs d'empara davant el Tribunal Constitucional.
L'empara s'ha de sol·licitar en el termini de tres dies i el Tribunal Constitucional l'ha de resoldre en els quinze dies següents.
Les sentències es comuniquen a la Junta Electoral corresponent, mitjançant un testimoni en forma, amb la devolució de l'expedient, per al seu compliment immediat i estricte.
La Sala, d'ofici o a instància del Ministeri Fiscal o de les parts, es pot dirigir directament a les autoritats, organismes i institucions de tot ordre a les quals afecti el contingut de la sentència i, així mateix, adoptar totes les mesures que siguin adequades per a l'execució dels pronunciaments que conté la decisió.
Els recursos contenciosos electorals tenen caràcter d'urgents i tenen preferència absoluta en la seva substanciació i decisió davant les sales contencioses administratives competents.
En tot el que no regula expressament aquesta Llei en matèria contenciosa electoral és aplicable la Llei de la jurisdicció contenciosa administrativa.
Els recursos judicials que preveu aquesta Llei són gratuïts.
No obstant això, és procedent la condemna a costes a la part o parts que hagin mantingut posicions infundades, llevat que circumstàncies excepcionals, valorades en la resolució que es dicti, motivin la seva no-imposició.
Tenen caràcter gratuït, estan exempts de l'impost sobre actes jurídics documentats i s'estenen en paper comú:
a ) Les sol·licituds, certificats i diligències referents a la formació, revisió i inscripció en el cens electoral.
b ) Totes les actuacions i els documents en què es materialitzen, relatius al procediment electoral, inclosos els de caràcter notarial.
Les còpies que s'hagin d'expedir de documents electorals es poden realitzar per qualsevol mitjà de reproducció mecànica, però només tenen efecte quan s'hi estampin les signatures i els segells exigits per als originals.
Els terminis als quals es refereix aquesta Llei són improrrogables i s'entenen referits, sempre, a dies naturals.
En tot el que no regula expressament aquesta Llei en matèria de procediment, és aplicable la Llei de procediment administratiu.
Tota candidatura ha de tenir un administrador electoral responsable dels seus ingressos i les seves despeses i de la seva comptabilitat.
Les candidatures que qualsevol partit, federació o coalició presenti dins de la mateixa província han de tenir un administrador comú.
La comptabilitat s'ha d'ajustar en tot cas als principis generals continguts en el vigent Pla general de comptabilitat.
Els partits, federacions o coalicions que presentin candidatura en més d'una província han de tenir, a més, un administrador general.
L'administrador general ha de respondre de tots els ingressos i despeses electorals realitzats pel partit, la federació o la coalició i per les seves candidatures, així com de la comptabilitat corresponent, que ha de contenir, com a mínim, les especificacions que preveu l'apartat 2 de l'article anterior.
Els administradors de les candidatures actuen sota la responsabilitat de l'administrador general.
Pot ser designat administrador electoral qualsevol ciutadà, major d'edat, en ple ús dels seus drets civils i polítics.
No poden ser designats administradors electorals les persones en qui es doni la circumstància a què es refereix el paràgraf b de l'apartat 2 de l'article 6 d'aquesta Llei.
Els representants de les candidatures i els representants generals dels partits, federacions o coalicions poden acumular la condició d'administrador electoral.
Els candidats no poden ser administradors electorals.
Els administradors generals i els de les candidatures, designats en el temps i forma que preveuen les disposicions especials d'aquesta Llei, comuniquen a la Junta Electoral Central i a les juntes provincials, respectivament, els comptes oberts per a la recaptació de fons.
L'obertura de comptes es pot fer, a partir de la data de nomenament dels administradors electorals, en qualsevol entitat bancària o caixa d'estalvis.
La comunicació a què fa referència el paràgraf anterior s'ha de fer en les vint-i-quatre hores següents a l'obertura dels comptes.
Si les candidatures presentades no són proclamades o renuncien a concórrer a l'elecció, les imposicions realitzades per tercers en aquests comptes els han de ser restituïdes pels partits, federacions, coalicions o agrupacions que les van promoure.
Tots els fons destinats a sufragar les despeses electorals, sigui quina sigui la seva procedència, s'han d'ingressar en els comptes esmentats i totes les despeses s'han de pagar amb càrrec a aquests.
Els administradors electorals i les persones autoritzades per ells per disposar dels fons dels comptes són responsables de les quantitats ingressades i de la seva aplicació als fins assenyalats.
Acabada la campanya electoral, només es pot disposar dels saldos d'aquests comptes per pagar, en els noranta dies següents al de la votació, despeses electorals prèviament contretes.
Tota reclamació per despeses electorals que no sigui notificada als corresponents administradors en els seixanta dies següents al de la votació es considera nul·la i no pagadora.
Quan hi hagi una causa justificada, les juntes electorals provincials o, si s'escau, la Junta Central, poden admetre excepcions a aquesta regla.
Els que aportin fons als comptes esmentats als articles anteriors han de fer constar a l'acte de la imposició el seu nom, domicili i el número del seu document nacional d'identitat o passaport, que s'ha d'exhibir al corresponent empleat de l'entitat dipositària.
Quan s'aportin quantitats per compte i en representació d'una altra persona física o jurídica, s'hi ha de fer constar el nom d'aquesta.
Quan les imposicions les efectuïn partits, s'hi ha de fer constar la procedència dels fons que es dipositen.
L'Estat subvenciona, d'acord amb les regles que estableixen les disposicions especials d'aquesta llei, les despeses ocasionades als partits, les federacions, coalicions o agrupacions d'electors per la seva concurrència a les eleccions al Congrés dels Diputats i al Senat, Parlament Europeu i eleccions municipals.
En cap cas la subvenció corresponent a cada grup polític pot ultrapassar la xifra de despeses electorals declarades, justificades pel Tribunal de Comptes en l'exercici de la seva funció fiscalitzadora.
Tant la meritació com el pagament de les esmentades subvencions a les formacions polítiques o a qualsevol altra persona o entitat a les quals, per qualsevol títol, s'hagi transmès el crèdit corresponent poden quedar condicionats, si així ho acorda l'Administració electoral, a la justificació de l'adquisició pels electes pertanyents a partits polítics, federacions, coalicions o agrupacions d'electors de la condició plena de diputat, senador, membre del Parlament Europeu o membre de la corresponent corporació local i de l'exercici efectiu del càrrec per al qual hagin estat elegits per l'elecció i desenvolupament del qual s'han meritat o es meritin les esmentades subvencions.
La comprovació i certificació d'aquests supòsits correspon als òrgans de govern de la institució en què s'hagi d'exercitar l'esmentat càrrec.
De conformitat amb el que preveu l'article 4 de la Llei orgànica 3/1987, de 2 de juliol, de finançament dels partits polítics, l'Estat no subvenciona les despeses, a què es refereix aquest article, als partits, les federacions, coalicions o agrupacions d'electors quan, en la seva activitat, incorrin en alguna de les conductes previstes per il·legalitzar els partits polítics en l'article 9 de la Llei orgànica 6/2002, de 27 de juny, de partits polítics, apreciades i valorades d'acord amb el que s'hi estableix, quan pel grau de reiteració o gravetat no sigui procedent el procediment que condueix a il·legalitzar-los.
De la mateixa manera, les subvencions que preveu aquest article no es meriten a favor de les esmentades formacions polítiques quan als seus òrgans directius, grups parlamentaris o polítics, o a les seves llistes electorals incloguin o mantinguin persones condemnades per sentència, encara que no sigui ferma, per delictes de rebel·lió, de terrorisme o delictes greus contra les institucions de l'Estat, en els termes que preveu la legislació penal, llevat que aquelles hagin rebutjat públicament les finalitats i els mitjans utilitzats.
L'Estat concedeix bestretes de les subvencions esmentades als partits, federacions i coalicions que les hagin obtingut en les últimes eleccions a les Corts Generals, al Parlament Europeu o, si s'escau, en les últimes eleccions municipals, i no se n'hagin vist privades després d'un acord amb el que preveu l'article anterior.
La quantitat avançada no pot passar del 30 per cent de la subvenció percebuda pel mateix partit, federació, associació o coalició en les últimes eleccions equivalents, i del mateix percentatge de la subvenció que resulti de l'aplicació de les previsions que contenen els articles 175.3, 193.3 i 227.3 d'aquesta Llei, segons el procés electoral de què es tracti.
Les bestretes es poden sol·licitar entre els dies vint-i-unè i vint-i-tresè posteriors a la convocatòria.
En el cas de partits, federacions o coalicions que concorrin en més d'una província, la sol·licitud l'han de presentar els seus respectius administradors generals davant de la Junta Electoral Central.
En la resta de casos, les sol·licituds les presenten els administradors de les candidatures davant de les juntes provincials.
Aquestes les han de cursar a la Junta Central.
La Junta Electoral Central ha de remetre a l'òrgan competent de l'Administració General de l'Estat les sol·licituds de bestreta de les subvencions electorals formulades pels administradors dels partits polítics, federacions i coalicions, i rebutjar les presentades per les formacions polítiques que no hi tenen dret, d'acord amb el que disposa l'article 127 d'aquesta Llei.
A partir del vint-i-novè dia posterior a la convocatòria, l'Administració de l'Estat posa a disposició dels administradors electorals les bestretes corresponents.
Les bestretes s'han de retornar, després de les eleccions, en la quantia en què superin l'import de la subvenció que finalment hagi correspost a cada partit, federació o coalició.
Sense perjudici del que disposa l'apartat anterior, escau la devolució íntegra de la bestreta concedida en cas de no acreditar-se, en els termes de l'article 133.4 de la present Llei, l'adquisició pels electes pertanyents a les esmentades formacions polítiques de la condició plena de diputat, senador, membre del Parlament Europeu o membre de la corresponent corporació local i l'exercici efectiu del càrrec per al qual hagin estat elegits i per l'elecció del qual s'hagin meritat o es meritin les subvencions recollides en aquesta Llei.
Queda prohibida l'aportació als comptes electorals de fons provinents de qualsevol administració o corporació pública, organisme autònom o entitat paraestatal, de les empreses del sector públic la titularitat de les quals correspon a l'Estat, a les comunitats autònomes, a les províncies o als municipis i de les empreses d'economia mixta, així com de les empreses que, mitjançant contracte vigent, presten serveis o fan subministraments o obres per a alguna de les administracions públiques.
Queda igualment prohibida l'aportació a aquests comptes de fons procedents d'entitats o persones estrangeres, excepte els atorgats en el pressupost dels òrgans de les Comunitats Europees per al finançament de les eleccions al Parlament Europeu, i, en el supòsit d'eleccions municipals, únicament amb relació a les persones a les quals sigui aplicable el que disposa l'article 13.2 de la Constitució.
Cap persona, física o jurídica, pot aportar més de 10.000 euros als comptes oberts per un mateix partit, federació, coalició o agrupació per recaptar fons a les eleccions convocades.
Es consideren despeses electorals les que realitzin els partits, les federacions, les coalicions o les agrupacions participants a les eleccions des del dia de la convocatòria fins al de la proclamació d'electes pels conceptes següents:
a ) Confecció de sobres i paperetes electorals.
b ) Propaganda i publicitat adreçada directament o indirectament a promoure el vot a les seves candidatures, siguis quins siguin la forma i el mitjà que es facin servir.
c ) Lloguer de locals per a la celebració d'actes de campanya electoral.
d ) Remuneracions o gratificacions al personal no permanent que presta els seus serveis a les candidatures.
e ) Mitjans de transport i despeses de desplaçament dels candidats, dels dirigents dels partits, les associacions, les federacions o les coalicions, i del personal al servei de la candidatura.
f ) Correspondència i franqueig.
g ) Interessos dels crèdits rebuts per a la campanya electoral, meritats fins a la data de percepció de la subvenció corresponent.
h ) Totes les que siguin necessàries per a l'organització i el funcionament de les oficines i els serveis indispensables per a les eleccions.
Cap partit, federació, coalició o agrupació pot realitzar despeses electorals que superin els limitis establerts en les disposicions especials d'aquesta Llei, que s'entenen sempre referides en euros constants.
En cas de coincidència de dues eleccions o més per sufragi universal directe, els partits, les federacions, les coalicions i les agrupacions d'electors concurrents no poden realitzar despeses electorals suplementàries en una quantia superior en un 25 per 100 dels màxims permesos per a les eleccions a Corts Generals.
Des de la data de la convocatòria fins al centèsim dia posterior a la celebració de les eleccions, la Junta Electoral Central i les provincials han de vetllar pel compliment de les normes que estableixen els articles anteriors d'aquest capítol.
A aquests efectes, la Junta Electoral Central pot demanar la col·laboració del Tribunal de Comptes.
La Junta Electoral Central i les provincials poden sol·licitar en tot moment a les entitats bancàries i a les caixes d'estalvis l'estat dels comptes electorals, números i identitat dels impositors i tots els aspectes que considerin necessaris per al compliment de la seva funció fiscalitzadora.
Així mateix, poden sol·licitar als administradors electorals les informacions comptables que considerin necessàries i han de resoldre per escrit les consultes que aquests els plantegin.
Si de les seves investigacions resulten indicis de conductes constitutives de delictes electorals, ho han de comunicar al Ministeri Fiscal per a l'exercici de les accions oportunes.
Les mateixes juntes sancionen les infraccions en aquesta matèria, de conformitat amb el que disposa l'article 153 d'aquesta Llei.
Així mateix les juntes electorals han d'informar el Tribunal de Comptes dels resultats de la seva activitat fiscalitzadora.
Entre els cent i els cent vint-i-cinc dies posteriors a les eleccions, els partits, federacions, coalicions o agrupacions que hagin assolit els requisits exigits per rebre subvencions estatals o que hagin sol·licitat avançaments amb càrrec a aquestes, han de presentar, davant el Tribunal de Comptes, una comptabilitat detallada i documentada dels seus respectius ingressos i despeses electorals.
La presentació la realitzen els administradors generals dels partits, federacions o coalicions que hagin concorregut a les eleccions en diverses províncies i els administradors de les candidatures en la resta de casos.
Les entitats financeres de qualsevol tipus que hagin concedit crèdit als partits i associacions esmentats al paràgraf primer han d'enviar-ne notícia detallada al Tribunal de Comptes, dins el termini esmentat en aquell paràgraf.
L'Estat, en el termini de 30 dies posterior a la presentació davant el Tribunal de Comptes de la seva comptabilitat i en concepte d'avançament mentre no concloguin les actuacions del Tribunal de Comptes, ha de lliurar als administradors electorals el 90 % de l'import de les subvencions que, d'acord amb els criteris que estableix la present Llei, els correspongui d'acord amb els resultats generals publicats en el Butlletí Oficial de l'Estat, descomptat, si s'escau, l'avançament a què es refereix l'apartat 1 de l'article 127 bis d'aquesta Llei.
En l'esmentat acte, elspartits, coalicions, federacions i agrupacions d'electors han de presentar per poder percebre aquest avançament aval bancari pel 10 % de la subvenció percebuda, així com, si així ho acorda l'Administració electoral, certificació expedida per l'òrgan corresponent que acrediti fefaentment l'adquisició pels electes pertanyents a les esmentades formacions polítiques de la condició plena de diputat, senador, membre del Parlament Europeu o membre de la corresponent corporació local i l'exercici efectiu del càrrec per al qual hagin estat elegits i per l'elecció dels quals s'hagin meritat o es meritin les subvencions recollides en aquesta Llei.
Tampoc és procedent la concessió de l'esmentat avançament quan en la formació política figurin persones en les quals concorri la circumstància a la qual es refereix el paràgraf b de l'apartat 2 de l'article 6 de la present Llei.
En els mateixos termes han d'informar al Tribunal de Comptes les empreses que hagin facturat amb aquells partits i associacions esmentats en el paràgraf primer, per despeses electorals superiors a 10.000 euros.
L'Administració General de l'Estat ha de lliurar l'import de les subvencions als administradors electorals de les entitats que les hagin de percebre, tret que aquells hagin notificat a la Junta Electoral Central que les subvencions siguin abonades en tot o en part a les entitats bancàries que designin, per compensar les bestretes o els crèdits que els hagin atorgat.
L'Administració General de l'Estat ha de verificar el pagament d'acord amb els termes de l'esmentada notificació, llevat que les bestretes o els crèdits s'hagin atorgat a formacions polítiques que estiguin dins dels casos establerts als apartats 2, 3 i 4 de l'article 127 de la present llei.
La notificació no pot ser revocada sense consentiment de l'entitat de crèdit beneficiària.
El Tribunal de Comptes pot demanar, en el termini de trenta dies, a partir de l'assenyalat a l'apartat 1 de l'article anterior, a tots els que estan obligats a presentar comptabilitats i informes, de conformitat amb l'article anterior, els aclariments i documents suplementaris que estimi necessaris.
Dins els dos-cents dies posteriors a les eleccions, el Tribunal de Comptes es pronuncia, en l'exercici de la seva funció fiscalitzadora, sobre la regularitat de les comptabilitats electorals, i en cas que s'hagin apreciat irregularitats en aquesta comptabilitat o violacions de les restriccions establertes en matèria d'ingressos i despeses electorals, pot iniciar el procediment sancionador regulat a la Llei orgànica 8/2007, sobre finançament dels partits polítics, i proposar la no-adjudicació o reducció de la subvenció estatal al partit, federació, coalició o agrupació de què es tracti.
Si a més adverteix indicis de conductes constitutives de delicte ho ha de comunicar al Ministeri Fiscal.
El Tribunal, dins el mateix termini, ha de remetre el resultat de la seva fiscalització mitjançant un informe raonat, comprensiu de la declaració de l'import de les despeses regulars justificades per cada partit, federació, coalició, associació o agrupació d'electors, al Govern i a la Comissió que estableix la disposició transitòria primera de la Llei orgànica del Tribunal de Comptes.
Dins el mes següent a la tramesa de l'informe del Tribunal de Comptes, el Govern ha de presentar a les Corts Generals un projecte de crèdit extraordinari per l'import de les subvencions a adjudicar, les quals s'han de fer efectives dins els cent dies posteriors a l'aprovació per part de les Corts Generals.
La liquidació de l'import de les subvencions per part de l'òrgan competent es fa d'acord amb el contingut de l'Informe de fiscalització aprovat a les Corts Generals per la Comissió Mixta per a les relacions amb el Tribunal de Comptes i amb el que disposen els apartats 2, 3 i 4 de l'article 127 d'aquesta Llei.
Als efectes d'aquest capítol són funcionaris públics els que tinguin aquesta consideració segons el Codi penal, els que exerceixin alguna funció pública relacionada amb les eleccions, i en particular els presidents i vocals de les juntes electorals, els presidents, vocals i interventors de les meses electorals i els corresponents suplents.
Als mateixos efectes tenen la consideració de documents oficials, el cens i les seves còpies autoritzades, les actes, llistes, certificats, talons o credencials de nomenament dels que hagin d'intervenir en el procés electoral i tots els que emanin de persones a les quals aquesta Llei encarregui la seva expedició.
Per tots els delictes a què es refereix aquest capítol s'imposa, a més de la pena assenyalada als articles següents, la d'inhabilitació especial per al dret del sufragi passiu.
En el que no estigui expressament regulat en aquest capítol s'ha d'aplicar el Codi penal.
També són aplicables, en tot cas, les disposicions del capítol I, títol 1r, del Codi penal, als delictes penats en aquesta Llei.
Es castiga amb les penes de sis mesos a dos anys i de multa de sis a vint-i-quatre mesos els funcionaris públics que:
Incompleixin les normes legalment establertes per a la formació, conservació i exhibició del cens electoral.
Incompleixin les normes legalment establertes per a la constitució de les juntes i meses electorals, així com per a les votacions, acords i escrutinis que aquestes hagin de fer.
No estenguin les actes, certificats, notificacions i altres documents electorals en la forma i moments que preveu la Llei.
Suscitin, sense motiu racional, dubtes sobre la identitat d'una persona o l'entitat dels seus drets.
Neguin, dificultin o endarrereixin indegudament l'admissió, curs o resolució de les protestes o reclamacions de les persones que legalment estiguin legitimades per fer-les, o no en deixin la constància documental adequada.
Causin, en l'exercici de les seves competències, un perjudici manifest a un candidat.
Incompleixin els tràmits establerts per al vot per correspondència.
Es castiga amb les penes de presó de tres a set anys i multa de divuit a vint-i-quatre mesos els funcionaris que abusant del seu ofici o càrrec realitzin alguna de les següents falsedats:
a ) Alterar sense autorització les dates, hores o llocs en què s'hagi de celebrar qualsevol acte electoral fins i tot de caràcter preparatori, o anunciar la seva celebració de manera que pugui induir a error els electors.
b ) Ometre o anotar de manera que indueixi a error sobre la seva autenticitat els noms dels votants en qualsevol acte electoral.
c ) Canviar, ocultar o alterar, de qualsevol manera, el sobre o papereta electoral que l'elector lliuri en exercir el seu dret.
d ) Fer amb inexactitud el recompte d'electors en actes referents a la formació o rectificació del cens, o en les operacions de votació i escrutini.
e ) Efectuar la proclamació indeguda de persones.
f ) Faltar a la veritat en manifestacions verbals que s'hagin de fer en algun acte electoral, per mandat d'aquesta Llei.
g ) Consentir, podent evitar-ho, que algú voti dues o més vegades o ho faci sense capacitat legal, o no formular la corresponent protesta.
h ) Imprimir, confeccionar o utilitzar paperetes o sobres electorals amb infracció de les normes establertes.
i ) Incomplir les obligacions relatives a certificacions en matèria de subvencions per despeses electorals previstes en aquesta Llei.
j ) Cometre qualsevol altra falsedat en matèria electoral, anàloga a les anteriors, d'alguna de les maneres assenyalades a l'article 302 del Codi penal.
Si les falsedats a les quals es refereix aquest article es cometen per imprudència greu, se sancionen amb la pena de multa de dotze a vint-i-quatre mesos.
El particular que vulneri els tràmits establerts per al vot per correu s'ha de castigar amb les penes de presó de tres mesos a un any o la de multa de sis a vint-i-quatre mesos.
El particular que participi en alguna de les falsedats assenyalades a l'article anterior s'ha de castigar amb la pena de presó de sis mesos a tres anys.
Els qui votin dues o més vegades a la mateixa elecció o els qui votin sense capacitat per fer-ho s'han de castigar amb les penes de presó de sis mesos a dos anys, multa de sis mesos a dos anys i inhabilitació especial per a ocupació o càrrec públic d'un a tres anys.
El president i els vocals de les meses electorals així com els seus respectius suplents que deixin de concórrer o exercir les seves funcions, les abandonin sensecausa legítima o incompleixin sense causa justificada les obligacions d'excusa o avís previ que els imposa aquesta Llei, incorren en la pena de presó de tres mesos a un any o multa de sis a vint-i-quatre mesos.
Es castiga amb la pena de presó de tres mesos a un any o la de multa de sis a vint-i-quatre mesos els qui portin a terme algun dels actes següents:
a ) Fer actes de propaganda una vegada finalitzat el termini de la campanya electoral.
b ) Infringir les normes legals en matèria de cartells electorals i espais reservats d'aquests, així com les normes relatives a les reunions i altres actes públics de propaganda electoral.
Es castiga amb les penes de presó de sis mesos a dos anys i la de multa de sis mesos a una any els membres en actiu de les Forces Armades i seguretat de l'Estat, de les policies de les comunitats autònomes i locals, els jutges, magistrats i fiscals i els membres de les juntes electorals que difonguin propaganda electoral o portin a terme altres activitats de campanya electoral.
Els qui infringeixin la normativa vigent en matèria d'enquestes electorals s'han de castigar amb la pena de presó de tres mesos a un any, multa de dotze a vint-i-quatre mesos i inhabilitació especial per a professió, ofici, indústria o comerç per temps d'un a tres anys.
Es castiguen amb la pena de presó de sis mesos a tres anys o multa de dotze a vint-i-quatre mesos:
a ) Els qui per mitjà de recompensa, donacions, remuneracions o promeses d'aquestes, sol·licitin directament o indirectament el vot d'algun elector, o l'indueixin a l'abstenció.
b ) Els qui amb violència o intimidació pressionin sobre els electors perquè no usin del seu dret, l'exercitin contra la seva voluntat o descobreixin el secret de vot.
c ) Els qui impedeixin o dificultin injustificadament l'entrada, sortida o permanència dels electors, candidats, apoderats, interventors i notaris en els llocs en els quals es realitzin actes del procediment electoral.
Els funcionaris públics que usin de les seves competències per a alguns dels fins assenyalats en aquest article han d'incórrer en les penes assenyalades al número anterior i, a més, en la inhabilitació especial per a ocupació o càrrec públic d'un a tres anys.
Els que pertorbin greument l'ordre en qualsevol acte electoral o penetrin en els locals on aquests se celebrin portant armes o altres instruments susceptibles de ser usats com a tals, s'han de castigar amb la pena de presó de tres a dotze mesos o la multa de sis a vint-i-quatre mesos.
Quan els delictes de calúmnia i injúria es cometin en període de campanya electoral i amb motiu o en ocasió d'aquesta, les penes privatives de llibertat previstes a aquest efecte en el Codi penal s'imposen en el grau màxim.
Els administradors generals i de les candidatures dels partits, federacions, coalicions o agrupacions d'electors que falsegin els comptes, reflectint o ometent indegudament en aquests comptes aportacions o despeses o usant de qualsevol artifici que suposi augment o disminució de les partides comptables, s'han de castigar amb la pena de presó d'un a quatre anys i multa de dotze a vint-i-quatre mesos.
Els tribunals, atenent la gravetat del fet i les seves circumstàncies, poden imposar la pena en un grau inferior a l'assenyalada al paràgraf anterior.
Els administradors generals i de les candidatures, així com les persones autoritzades a disposar dels comptes electorals, que s'apropiïn o distreguin fons per a fins diferents dels que preveu aquesta Llei s'han de sancionar amb les penes de presó d'un a quatre anys i multa de sis a dotze mesos, si els fons apropiats o distrets no superen els 50.000 euros, i de presó de dos a sis anys i multa de dotze a vint-i-quatre mesos, en cas contrari.
Els tribunals, tenint en compte la gravetat del fet i les seves circumstàncies, les condicions del culpable i la finalitat perseguida per aquest, poden imposar la pena de presó de sis mesos a un any i la de multa de tres a sis mesos.
El procediment per a la sanció d'aquests delictes es tramita d'acord amb la Llei d'enjudiciament criminal.
Les actuacions que es produeixin per aplicació d'aquestes normes tenen caràcter preferent i s'han de tramitar amb la màxima urgència possible.
L'acció penal que neix en aquests delictes és pública i es pot exercir sense necessitat de cap dipòsit o fiança.
El Tribunal o el jutge al qual correspongui l'execució de les sentències fermes dictades en causes per delictes als quals es refereix aquest títol ha de disposar la publicació d'aquelles en el butlletí oficial de la província i remetre'n testimoni a la Junta Electoral Central.
Tota infracció de les normes obligatòries que estableix aquesta Llei que no constitueixi un delicte l'ha de sancionar la junta electoral competent.
La multa és de 300 a 3.000 euros si es tracta d'autoritats o funcionaris i de 100 a 1.000 si la duen a terme particulars.
Les infraccions del que disposa aquesta Llei sobre règim d'enquestes electorals se sancionen amb multa de 3.000 a 30.000 euros.
A les infraccions electorals consistents en la superació dels límits de despeses electorals per part dels partits polítics els és aplicable el que preveu la Llei orgànica 8/2007, de 4 de juliol, sobre finançament dels partits polítics.
A més dels que incorrin en algun dels supòsits enumerats a l'article 6 d'aquesta Llei, són inelegibles per al càrrec de diputat o senador els que exerceixin funcions o càrrecs conferits i remunerats per un estat estranger.
Tampoc no són elegibles per al Congrés dels Diputats els presidents i membres dels consells de govern de les comunitats autònomes, així com els càrrecs de lliure designació dels esmentats consells i els membres de les institucions autonòmiques que per mandat estatutari o legal hagin de ser elegits per l'assemblea legislativa corresponent.
Ningú no es pot presentar simultàniament com a candidat al Congrés dels Diputats i al Senat.
Les causes d'inelegibilitat dels diputats i senadors també ho són d'incompatibilitat.
a ) El president de la Comissió Nacional de la Competència.
b ) Els membres del Consell d'Administració de la Corporació de Ràdio Televisió Espanyola.
c ) Els membres del Gabinet de la Presidència del Govern o de qualsevol dels ministres i dels secretaris d'Estat.
d ) Els delegats del Govern en autoritats portuàries, confederacions hidrogràfiques, societats concessionàries d'autopistes de peatge i en els ens esmentats en el paràgraf següent.
e ) Els presidents dels consells d'administració, consellers, administradors, directors generals, gerents i càrrecs equivalents d'ens públics, monopolis estatals i empreses amb participació pública majoritària, directa o indirecta, sigui quina sigui la seva forma, i de les caixes d'estalvis de fundació pública.
f ) Els diputats i senadors electes en candidatures presentades per partits o per federacions o coalicions de partits declarats il·legals amb posterioritat per sentència judicial ferma i els electes en candidatures presentades per agrupacions d'electors declarades vinculades a un partit il·legalitzat per resolució judicial ferma.
Ningú no pot ser membre de les dues cambres simultàniament, ni acumular l'acta d'una assemblea de comunitat autònoma amb la de diputat al Congrés.
Els senadors designats per les comunitats autònomes, siguin simultàniament membres o no de les assemblees legislatives d'aquestes,
a ) Només poden exercir les activitats que com a senadors els estiguin expressament autoritzades a la Constitució i en aquesta Llei, sigui quin sigui el règim que els pugui correspondre en virtut de la seva designació per la comunitat autònoma, i
b ) Només poden percebre la remuneració que els correspongui com a senadors, llevat que optin expressament per la que hagin de percebre, si s'escau, com a parlamentaris autonòmics.
Quan la causa d'incompatibilitat sigui la que preveu l'apartat 2. f, s'ha d'aplicar el que disposa l'article 6.4 d'aquesta Llei.
Els diputats i senadors únicament poden formar part dels òrgans col·legiats de direcció o consells d'administració d'organismes, ens públics o empreses amb participació pública, majoritària, directa o indirecta, quan la seva elecció correspongui a les respectives cambres, a les Corts Generals o a les assemblees legislatives de les comunitats autònomes, però només perceben les dietes o indemnitzacions que els corresponguin i que s'acomodin al règim general previst per a l'Administració pública.
Les quantitats meritades i que, de conformitat amb l'apartat anterior, no hagin de ser percebudes, les ha d'ingressar l'organisme, ens o empresa en el Tresor Públic.
En cap cas no es pot pertànyer a més de dos òrgans col·legiats de direcció o consells d'administració a què es refereix l'apartat 1 d'aquest article.
El mandat dels diputats i senadors s'exerceix en règim de dedicació absoluta en els termes que preveuen la Constitució i aquesta Llei.
En virtut del que estableix l'apartat anterior, el mandat dels diputats i senadors és incompatible amb l'exercici, per si mateixos o mitjançant substitució, de qualsevol altre lloc, professió o activitat, públics o privats, per compte propi o d'altri, retribuïts mitjançant sou, salari, aranzel, honoraris o qualsevol altra forma.
En cas de produir-se el pas a la situació administrativa o laboral que els correspongui, s'ha de garantir la reserva de lloc o la plaça i de destinació, en les condicions que determinin les normes específiques d'aplicació.
El règim de dedicació absoluta i d'incompatibilitats que preveu aquesta Llei és aplicable sense que en cap cas es pugui optar per percepcions o remuneracions corresponents a llocs o càrrecs incompatibles.
En particular, la condició de diputat i senador és incompatible amb l'exercici de la funció pública i amb l'exercici de qualsevol altre lloc que figuri al servei o en els pressupostos dels òrgans constitucionals, de les administracions públiques, els seus organismes i ens públics, empreses amb participació pública directa o indirecta, majoritària, o amb qualsevol activitat per compte directe o indirecte d'aquests.
No obstant el que disposa l'apartat anterior, els parlamentaris que reuneixin la condició de professors universitaris poden col·laborar, al si de la mateixa universitat, en activitats de docència o recerca de caràcter extraordinari, que no afectin la direcció i control dels serveis, i només poden percebre per aquestes activitats les indemnitzacions establertes per reglament.
En qualsevol cas, els diputats i senadors no poden percebre més d'una remuneració amb càrrec als pressupostos dels òrgans constitucionals o de les administracions públiques, els seus organismes autònoms, ens públics i empreses amb participació pública directa o indirecta, majoritària, ni optar per percepcions corresponents a llocs incompatibles, sense perjudici de les dietes i indemnitzacions que en cada cas correspongui pels compatibles.
En particular, els diputats i senadors no poden percebre pensions de drets passius o de qualsevol règim de Seguretat Social públic i obligatori.
El dret a la meritació per aquestes pensions es recupera automàticament des del mateix moment d'extinció de la condició de diputat o senador.
De conformitat amb el que estableix l'article 157, el mandat dels diputats i senadors és incompatible amb l'exercici d'activitats privades.
En particular, en tot cas és incompatible la realització de les conductes següents:
a ) Les activitats de gestió, defensa, direcció o assessorament davant de qualssevol organismes o empreses del sector públic estatal, autonòmic o local, respecte d'assumptes que hagin de resoldre ells mateixos, que afectin directament la realització d'algun servei públic o que estiguin encaminats a obtenir subvencions o avals públics.
Se n'exceptuen les activitats particulars que, en l'exercici d'un dret reconegut, realitzin els interessats directament, així com les subvencions o els avals la concessió dels quals derivi de l'aplicació automàtica del que disposi una llei o un reglament de caràcter general.
b ) L'activitat de contractista o fiador d'obres, serveis, subministraments i, en general, qualssevol contractes que es paguin amb fons d'organismes o empreses del sector públic estatal, autonòmic o local o l'exercici de llocs o càrrecs que comportin funcions de direcció, representació, assessorament o prestació de serveis en companyies o empreses que es dediquin a les activitats esmentades.
c ) L'exercici de llocs o càrrecs que comporten funcions de direcció, representació, assessorament o prestacióde serveis en empreses o societats arrendatàries o administradores de monopolis.
d ) La prestació de serveis d'assessorament o de qualsevol altra mena, amb titularitat individual o compartida, a favor d'organismes o empreses del sector públic estatal, autonòmic o local.
e ) La participació superior al 10 per 100, adquirida en tot o en part amb posterioritat a la data de la seva elecció com a diputat o senador, llevat que sigui per herència, en empreses o societats que tinguin contractes d'obres, serveis, subministraments o, en general, qualssevol altres que es paguin amb fons d'organismes o empreses del sector públic estatal, autonòmic o local.
f ) Les funcions de president del Consell d'Administració, conseller, administrador, director general, gerent o càrrecs equivalents, així com la prestació de serveis en entitats de crèdit o asseguradores o en qualssevol societats o entitats que tinguin un objecte fonamentalment financer i facin apel·lació públicament a l'estalvi i al crèdit.
g ) I qualssevol altres activitats que per la seva naturalesa siguin incompatibles amb la dedicació i les obligacions parlamentàries contingudes en els reglaments respectius.
De la prohibició d'exercici d'activitats públiques i privades a què es refereixen l'article 157.2 i aquest, només se n'exceptuen:
a ) La mera administració del patrimoni personal o familiar.
Tanmateix, en cap cas no tenen aquesta consideració les activitats privades quan l'interessat, el cònjuge o la persona vinculada a aquell en una relació anàloga de convivència afectiva i els descendents menors d'edat, conjuntament o separadament, tinguin una participació superior al 10 per 100 en activitats empresarials o professionals de tota mena que tinguin concerts, concessions o contractes amb organismes o empreses del sector públic estatal, autonòmic o local.
b ) La producció i creació literària, científica, artística o tècnica, així com les publicacions que en derivin, sempre que no s'incorri en cap dels supòsits de l'article 157.2 o dels apartats 1 i 2 d'aquest article.
c ) Les activitats privades diferents de les recollides a l'apartat 2 d'aquest article que siguin autoritzades per la respectiva comissió de cada cambra, amb la petició prèvia expressa dels interessats.
La sol·licitud i l'autorització que s'atorgui s'han d'inscriure en el registre d'interessos a què es refereix l'article 160 d'aquesta Llei.
Els diputats i senadors, d'acord amb les determinacions dels respectius reglaments de les cambres, estan obligats a formular la declaració de totes les activitats que puguin constituir causa d'incompatibilitat d'acord amb el que estableix aquesta Llei orgànica i de qualssevol altres activitats que els proporcionin o puguin proporcionar ingressos econòmics, així com dels seus béns patrimonials, tant en adquirir com en perdre la condició de parlamentaris, i també quan modifiquin les seves circumstàncies.
Les declaracions sobre activitats i béns s'han de formular per separat d'acord amb els models que han d'aprovar les meses de les dues cambres en una reunió conjunta, i s'han d'inscriure en un registre d'interessos, constituït en cadascuna de les mateixes cambres sota la dependència directa dels seus presidents respectius, a l'efecte d'aquest article i al que determinin els reglaments de les mateixes cambres.
La declaració d'activitats inclou:
a ) Qualssevol activitats que s'exerceixin i que puguin constituir causa d'incompatibilitat, d'acord amb el número 2 de l'article 159.
b ) Les que, d'acord amb la llei, puguin ser d'exercici compatible.
c ) En general, qualssevol activitats que proporcionin o puguin proporcionar ingressos econòmics.
El contingut del Registre d'interessos té caràcter públic.
Les meses de les cambres, de conformitat amb el que disposa el paràgraf primer d'aquest apartat, han d'acordar el procediment per assegurar la publicitat.
La instrucció i la resolució de tots els procediments relatius al registre d'interessos i a les activitats dels diputats i senadors, llevat del que preveuen la resta d'apartats d'aquest article i l'article 159.3. c, correspon al president de cada cambra.
El Ple de la cambra ha de resoldre sobre la possible incompatibilitat, a proposta de la comissió corresponent, que ha de ser motivada i, en cas d'activitats privades, s'ha de basar en els casos que preveu el número 2 de l'article 159, i, si en declara la incompatibilitat, el parlamentari ha d'optar entre l'escó i el càrrec, l'activitat, la percepció o la participació incompatible.
En el cas que no exerceixi l'opció, s'entén que renuncia a l'escó.
Declarada pel Ple corresponent la reiteració o continuïtat en les activitats a què es refereix l'apartat a o en la prestació de serveis a què al·ludeix l'apartat d, tots dos del número 2 de l'article anterior, la realització ulterior de les activitats o serveis indicats comporta la renúncia a l'escó, a la qual cosa es dóna efectivitat en la forma que determinin els reglaments de les cambres.
Per a l'elecció de diputats i senadors, cada província constitueix una circumscripció electoral.
Així mateix, les ciutats de Ceuta i Melilla es consideren, cadascuna, circumscripcions electorals.
S'exceptua del que disposa el paràgraf anterior, per a les eleccions de senadors, les províncies insulars, en què a aquests efectes es consideren circumscripcions cadascuna de les següents illes o agrupacions d'illes: Mallorca, Menorca, Eivissa-Formentera, Gran Canària, Fuerteventura, Lanzarote, Tenerife, Hierro, Gomera i La Palma.
El Congrés està format per tres-cents cinquanta diputats.
Les poblacions de Ceuta i Melilla estan representades cadascuna per un diputat.
Els dos-cents quaranta-vuit diputats restants es distribueixen entre les províncies en proporció a la seva població, d'acord amb el procediment següent:
a ) S'obté una quota de repartiment resultant de dividir per dos-cents quaranta-vuit la xifra total de la població de dret de les províncies peninsulars i insulars.
b ) S'adjudiquen a cada província tants diputats com resultin, en nombres enters, de dividir la població de dret provincial per la quota de repartiment.
c ) Els diputats restants es distribueixen assignant-ne un a cadascuna de les províncies el quocient de les quals, obtingut de conformitat amb l'apartat anterior, tingui una fracció decimal més gran.
El decret de convocatòria ha d'especificar el nombre de diputats a elegir en cada circumscripció, d'acord amb el que disposa aquest article.
L'atribució dels escons en funció dels resultats de l'escrutini es realitza d'acord amb les regles següents:
a ) No es tenen en compte les candidatures que no hagin obtingut, almenys, el 3 per 100 dels vots vàlids emesos en la circumscripció.
b ) S'ordenen de més gran a més petita, en una columna, les xifres de vots obtinguts per la resta de candidatures.
c ) Es divideix el nombre de vots obtinguts per cada candidatura per 1, 2, 3, etcètera, fins a un nombre igual al d'escons corresponents a la circumscripció, i es forma un quadre similar al que apareix en l'exemple pràctic.
Els escons s'atribueixen a les candidatures que obtinguin els quocients més elevats en el quadre, atenent un ordre decreixent.
Exemple pràctic: 480.000 vots vàlids emesos en una circumscripció que elegeixi vuit diputats.
Votació repartida entre sis candidatures:
La candidatura B dos escons i les candidatures C i D un escó cadascuna.
d ) Quan en la relació de quocients en coincideixin dos de corresponents a candidatures diferents, l'escó s'atribueix a la que hagi obtingut un nombre total de vots més alt.
Si hi ha dues candidatures amb el mateix nombre total de vots, el primer empat es resol per sorteig i els successius de forma alternativa.
e ) Els escons corresponents a cada candidatura s'adjudiquen als candidats que hi estiguin inclosos, per l'ordre de col·locació en què apareguin.
En les circumscripcions de Ceuta i Melilla és proclamat electe el candidat que hagi obtingut un nombre de vots més alt.
En cas de mort, incapacitat o renúncia d'un diputat, l'escó s'atribueix al candidat o, si s'escau, al suplent, de la mateixa llista a qui correspongui, atenent el seu ordre de col·locació.
Les vacants dels diputats elegits a Ceuta i Melilla són cobertes pels seus respectius suplents, designats en els termes de l'article 170 d'aquesta Llei.
En cada circumscripció provincial s'elegeixen quatre senadors.
En cada circumscripció insular s'elegeix el nombre de senadors següent: tres a Gran Canària, Mallorca i Tenerife; un a Eivissa-Formentera, Menorca, Fuerteventura, Gomera, Hierro, Lanzarote i La Palma.
Les poblacions de Ceuta i Melilla elegeixen cadascuna dos senadors.
Les comunitats autònomes designen a més un senador i un altre més per a cada milió d'habitants del seu respectiu territori.
La designació correspon a l'assemblea legislativa de la comunitat autònoma, d'acord amb el que estableixin els seus estatuts, que asseguren, en tot cas, la representació adequada proporcional.
Als efectes d'aquesta designació el nombre concret de senadors que corresponguin a cada comunitat autònoma es determina prenent com a referència el cens de població de dret vigent en el moment de celebrar-se les últimes eleccions generals al Senat.
L'elecció directa dels senadors a les circumscripcions provincials, insulars i a Ceuta i Melilla es regeix pel que disposen els apartats següents:
a ) Els electors poden donar el seu vot a un màxim de tres candidats en les circumscripcions provincials, dos a Gran Canària, Mallorca, Tenerife, Ceuta i Melilla, i a la resta de circumscripcions insulars.
b ) Són proclamats electes els candidats que obtinguin un nombre de vots més alt fins a complementar el de senadors assignats a la circumscripció.
En cas de mort, incapacitat o renúncia d'un senador elegit directament, la vacant la cobreix el seu suplent designat segons l'article 171 d'aquesta Llei.
La convocatòria d'eleccions al Congrés dels Diputats, al Senat o les dues cambres conjuntament s'ha de fer mitjançant un reial decret.
Llevat del supòsit que preveu l'article 99, paràgraf cinquè, de la Constitució, el decret de convocatòria s'expedeix amb la ratificació del president del Govern, a proposta d'aquest sota la seva exclusiva responsabilitat i amb la deliberació prèvia del Consell de Ministres.
En cas de dissolució anticipada del Congrés dels Diputats, del Senat o de les Corts Generals, el decret de dissolució ha de contenir la convocatòria de noves eleccions a la cambra o cambres dissoltes.
El president del Congrés dels Diputats ratifica el decret de dissolució de les Corts Generals i de convocatòria de noves eleccions en el supòsit que preveu l'article 99.5 de la Constitució.
Als efectes del que preveu l'article 43 cadascun dels partits, federacions i coalicions que pretenguin concórrer a les eleccions designen, per escrit, davant la Junta Electoral Central, un representant general, abans del novè dia posterior a la convocatòria d'eleccions.
Cadascun dels representants generals designa abans de l'onzè dia posterior a la convocatòria, davant la Junta Electoral Central, els representants de les candidatures que el seu partit, federació o coalició presenti en cadascuna de les circumscripcions electorals.
En el termini de dos dies la Junta Electoral Central comunica a les juntes electorals provincials els noms dels representants de les candidatures corresponents a la seva circumscripció.
Els representants de les candidatures compareixen davant les respectives juntes provincials, per acceptar la seva designació, en tot cas, abans de la presentació de la candidatura corresponent.
Els promotors de les agrupacions d'electors designen els representants de les seves candidatures en el moment de presentar-les davant les juntes provincials.
Per a les eleccions al Congrés dels Diputats i al Senat la Junta Electoral competent per a totes les operacions que preveu el títol I, capítol VI, secció II d'aquesta Llei, en relació amb la presentació i proclamació de candidats, és la Junta Electoral Provincial.
Cada candidatura es presenta mitjançant llistes de candidats.
Per presentar candidatures, les agrupacions d'electors necessiten, almenys, la signatura de l'1 % dels inscrits en el cens electoral de la circumscripció.
Els partits, federacions o coalicions que no hagin obtingut representació en cap de les cambres en l'anterior convocatòria d'eleccions necessiten la signatura, almenys, del 0,1 % dels electors inscrits en el cens electoral de la circumscripció per la qual pretenguin la seva elecció.
Cap elector pot prestar la seva signatura a més d'una candidatura.
Les candidatures presentades i les candidatures proclamades de tots els districtes es publiquen en el Butlletí Oficial de l'Estat.
A les circumscripcions de Ceuta i Melilla les candidatures presentades per a l'elecció de diputats inclouen un candidat suplent.
Les candidatures per al Senat són individuals als efectes de votació i escrutini, encara que es poden agrupar en llistes als efectes de presentació i campanya electoral.
Cada candidatura a senador ha d'incloure dos candidats suplents i ha de constar l'ordre en què han d'assumir la suplència.
Els noms dels candidats suplents han defigurar en la publicació de les candidatures en el Butlletí Oficial de l'Estat i en tota la documentació electoral, però no s'han d'incloure a les paperetes electorals.
Als efectes del que preveu l'article 70.1, les juntes electorals competents en el cas d'eleccions al Congrés dels Diputats o al Senat són les juntes provincials.
Les paperetes electorals destinades a l'elecció de diputats han d'expressar les indicacions següents: la denominació, la sigla i símbol del partit, federació, coalició o agrupació d'electors que presenti la candidatura, els noms i cognoms dels candidats i dels suplents, segons l'ordre de col·locació, així com, si s'escau, la circumstància a què es refereix l'article 46.7.
Les paperetes de votació de senadors han d'estar impreses per una sola cara, llevat que el nombre de candidats superi el nombre fixat per la normativa de desplegament d'aquesta Llei, cas en què s'han d'imprimir per les dues cares, i han de contenir:
a ) La denominació, o sigla i símbol de l'entitat que presenta el candidat o candidats, ja sigui un partit, federació, coalició o agrupació d'electors.
Sota aquesta denominació hi ha d'haver els noms del candidat o candidats respectius, en l'ordre que lliurement estableixi l'entitat que presenta cada una de les candidatures.
b ) Les candidatures s'han d'ordenar d'esquerra a dreta, de dalt a baix i de més gran a més petita, atenent el nombre de vots obtinguts per la totalitat dels candidats presentats per cada un dels partits, federacions i coalicions en les últimes eleccions al Senat en la circumscripció corresponent.
Les candidatures d'agrupacions d'electors, així com les dels partits, federacions o coalicions que no hagin concorregut a les anteriors eleccions al Senat han d'aparèixer a continuació en l'ordre que es determini per sorteig en cada circumscripció.
c ) En el cas de partits o federacions que, havent format part d'una coalició amb representació en el Senat, decideixin presentar-se per separat en les següents eleccions per la mateixa circumscripció, l'ordre d'aparició a la papereta segons l'apartat b s'ha d'aplicar a tots els partits o federacions que van pertànyer a l'antiga coalició, s ́ha de determinar lliurement entre ells la seva precedència, i, si no hi ha acord, aquesta s'ha de resoldre per sorteig.
S'aplica la mateixa regla als partits o federacions que, havent concorregut per separat i havent obtingut representació en el Senat en una circumscripció, optin després per presentar-se formant part d'una coalició en aquesta mateixa circumscripció.
El votant ha de marcar amb una creu el corresponent al candidat o candidats a qui atorga el seu vot.
e ) Una nota informativa, adreçada als electors, que indiqui el nombre màxim de candidats que poden votar en cada circumscripció, així com el fet que qualsevol alteració en la papereta determina la nul·litat del vot.
A les eleccions al Congrés dels Diputats o al Senat, les juntes electorals competents per a la realització de totes les operacions d'escrutini general són les juntes electorals provincials.
Els administradors generals dels partits polítics, federacions i coalicions els designen per escrit davant la Junta Electoral Central els seus respectius representants generals abans de l'onzè dia posterior a la convocatòria d'eleccions.
Els administradors de les candidatures els designen per escrit davant la Junta Electoral Provincial corresponent els seus respectius representants en l'acte de presentació de les candidatures esmentades.
Les juntes electorals provincials han de comunicar a la Junta Electoral Central els administradors designats en la seva circumscripció.
a ) 21.167,64 per cada escó obtingut al Congrés dels Diputats o al Senat.
b ) 0,81 euros per cadascun dels vots aconseguits per cada candidatura al Congrés, un dels membres dels quals almenys hagi obtingut escó de diputat.
c ) 0,32 euros per cadascun dels vots aconseguits per cada candidat que hagi obtingut escó de senador.
Per a les eleccions a les Corts Generals o a qualsevol de les seves cambres, el límit de les despeses electorals és el que resulti de multiplicar per 0,37 euros el nombre d'habitants corresponents a la població de dret de les circumscripcions on presenti les seves candidatures cada partit, federació, coalició o agrupació.
a ) S'han d'abonar 0,18 euros per elector a cadascuna de les circumscripcions en què hagi presentat llista al Congrés dels Diputats i al Senat, sempre que la candidatura de referència hagi obtingut el nombre de diputats o senadors o de vots necessari per constituir un grup parlamentari a una cambra o l'altra.
b ) La quantitat subvencionada no ha d'estar inclosa dins del límit previst a l'apartat 2 d'aquest article, sempre que s'hagi justificat la realització efectiva de l'activitat a què es refereix aquest apartat.
Sense perjudici del que regula el títol I, capítol I, d'aquesta Llei, gaudeixen del dret de sufragi actiu a les eleccions municipals els residents estrangers a Espanya els respectius països dels quals permeten el vot als espanyols a les eleccions esmentades, en els termes d'un tractat.
Així mateix, gaudeixen del dret de sufragi actiu a les eleccions municipals totes les persones residents a Espanya que, sense haver adquirit la nacionalitat espanyola:
a ) Tinguin la condició de ciutadans de la Unió Europea segons el que preveu el paràgraf 2 de l'apartat 1 de l'article 8 del Tractat constitutiu de la Comunitat Europea.
b ) Reuneixin els requisits per ser elector que exigeix aquesta Llei per als espanyols i han manifestat la voluntat d'exercir el dret de sufragi actiu a Espanya.
El Govern ha de comunicar a l'Oficina del Cens Electoral la relació d'estats estrangers els nacionals dels quals, residents a Espanya, hagin de ser inscrits en el cens.
Sense perjudici del que disposa el capítol II del títol I d'aquesta Llei, són elegibles a les eleccions municipals totes les persones residents a Espanya que, sense haver adquirit la nacionalitat espanyola:
a ) Tinguin la condició de ciutadans de la Unió Europea segons el que preveu el paràgraf 2 de l'apartat 1 de l'article 8 del Tractat constitutiu de la Comunitat Europea, o bé, siguin nacionals de països que atorguin als ciutadans espanyols el dret de sufragi passiu en les seves eleccions municipals en els termes d'un tractat.
b ) Reuneixin els requisits per ser elegibles que exigeix aquesta Llei per als espanyols.
c ) No hagin estat desposseïts del dret de sufragi passiu en el seu Estat d'origen.
Són inelegibles per al càrrec d'alcalde o regidor els qui incorrin en algun dels supòsits que preveu l'article 6 d'aquesta Llei i, a més, els deutors directes o subsidiaris de la corporació local corresponent contra els quals s'hagi expedit una ordre de constrenyiment per resolució judicial.
Les causes d'inelegibilitat a què es refereix l'article anterior, també ho són d'incompatibilitat amb la condició de regidor.
b ) Els directors de serveis, funcionaris o la resta de personal en actiu del respectiu ajuntament i de les entitats i establiments que en depenen.
c ) Els directors generals o assimilats de les caixes d'estalvis provincials i locals que actuïn al terme municipal.
d ) Els contractistes o subcontractistes de contractes, el finançament total o parcial dels quals sigui a càrrec de la corporació municipal o d'establiments que en depenen.
e ) Els regidors electes en candidatures presentades per partits o per federacions o coalicions de partits declarats il·legals amb posterioritat per sentència judicial ferma i els electes en candidatures presentades per agrupacions d'electors declarades vinculades a un partit il·legalitzat per resolució judicial ferma.
Quan es produeixi una situació d'incompatibilitat, els afectats han d'optar entre la renúncia a la condició de regidor o l'abandonament de la situació que, d'acord amb el que estableix l'apartat anterior, doni origen a la incompatibilitat esmentada.
Quan la causa d'incompatibilitat sigui la que preveu l'apartat 2. e d'aquest article, s'ha d'aplicar el que disposa l'article 6.4 d'aquesta Llei.
Quan la causa d'incompatibilitat sigui la que conté el punt b, de l'apartat 2, el funcionari o empleat que opti pel càrrec de regidor passa a la situació de serveis especials o subsidiàriament a la que preveuen els seus respectius convenis, que en tot cas ha de suposar la reserva del seu lloc de treball.
Els ciutadans que són elegibles, d'acord amb l'article 177, apartat 1, d'aquesta Llei, estan subjectes a les causes d'incompatibilitats a què es refereix aquest article.
Cada terme municipal constitueix una circumscripció en la qual s'elegeix el nombre de regidors que resulti de l'aplicació de l'escala següent:
De 100.001 en endavant, un regidor més per cada 100.000 residents o fracció i s'hi afegeix un més quan el resultat sigui un nombre parell.
L'escala que preveu el paràgraf anterior no s'aplica als municipis que, d'acord amb la legislació sobre règim local, funcionen en règim de consell obert.
En aquests municipis els electors elegeixen directament l'alcalde per sistema majoritari.
L'atribució dels llocs de regidors en cada ajuntament es realitza seguint el mateix procediment que preveu l'article 163.1 d'aquesta Llei, amb l'única excepció que no es tenen en compte les candidatures que no obtinguin, almenys, el 5 per 100 dels vots vàlids emesos en la circumscripció.
En el supòsit que en alguna circumscripció no es presentin candidatures, es procedeix en el termini de sis mesos a la celebració d'eleccions parcials en aquesta circumscripció.
Si en aquesta nova convocatòria tampoc no es presenta cap candidatura, es procedeix segons el que preveu el paràgraf tercer de l'article 182.
En cas de mort, incapacitat o renúncia d'un regidor, l'escó s'atribueix al candidat o, si s'escau, al suplent de la mateixa llista que correspongui, tenint en compte el seu ordre de col·locació.
En el cas que, d'acord amb el procediment anterior, no quedin possibles candidats o suplents per nomenar, les vacants les cobreix qualsevol ciutadà major d'edat que no incorri en causa d'inelegibilitat.
Aquests suplents els designa el partit, la coalició, federació o agrupació d'electors els regidors dels quals hagin de ser substituïts i es comunica a la Junta Electoral corresponent, a l'efecte de l'expedició de l'oportuna credencial.
En aquest cas, no poden ser designades les persones que, havent estat candidats o suplents en aquella llista, hagin renunciat al càrrec anteriorment.
En el cas que el nombre de fet de membres elegits en la convocatòria electoral corresponent arribi a ser inferior a la meitat del nombre legal de membres de la corporació, es constitueix una comissió gestora integrada per tots els membres de la corporació que continuïn i els ciutadans que hagin estat designats per cobrir les vacants, d'acord amb el que preveu el paràgraf anterior.
Quan sigui impossible conformar la comissió gestora, la diputació provincial o, si s'escau, l'òrgan competent de la comunitat autònoma ha d'assumir directament la gestió ordinària de l'entitat Local, i no poden adoptar acords per als quals es requereixi una majoria qualificada.
En els casos de dissolució de corporacions locals per acord del Consell de Ministres, previstos en la legislació bàsica de règim local per gestió greument danyosa per als interessos generals que suposi incompliment de les seves obligacions constitucionals, s'ha de procedir a convocar eleccions parcials per constituir una nova corporació dins del termini de tres mesos, llevat que per la data en què aquesta corporació s'hagi de constituir el seu mandat hagi de resultar inferior a un any.
Mentre es constitueix la nova corporació o expira el mandat de la dissolta, l'administració ordinària dels seus assumptes correspon a una comissió gestora designada per la diputació provincial o, si s'escau, per l'òrgan competent de la comunitat autònoma corresponent, el nombre de membres de la qual no ha de passar del nombre legal de membres de la corporació.
Exerceix les funcions d'alcalde o president el vocal que resulti elegit per majoria de vots entre tots els membres de la comissió.
Quan la dissolució es produeix perquè els òrgans de govern de la corporació local duen a terme alguna de les actuacions que preveu l'article 61.2 de la Llei 7/1985, de 2 d'abril, reguladora de les bases del règim local, la diputació provincial o, si s'escau, l'òrgan competent de la comunitat autònoma ha d'assumir directament després de la dissolució la gestió ordinària de la corporació fins al final del mandat corresponent, i no pot adoptar acords per als quals es requereixi una majoria qualificada.
a ) Cada partit, coalició, federació o agrupació pot presentar una llista com a màxim de tres noms si el municipi té fins a 100 residents o de cinc noms si té entre 101 i 250 residents.
b ) Cada elector pot donar el seu vot a un màxim de dos entre els candidats proclamats en el districte en cas de municipis de fins a 100 residents o a un màxim de quatre als municipis entre 101 i 250 residents.
c ) S'ha d'efectuar el recompte de vots obtinguts per cada candidat en el districte, i s'han d'ordenar en una columna les quantitats representatives de més gran a més petita.
d ) S'han de proclamar electes els candidats que obtinguin un nombre de vots més gran fins a completar el nombre total de regidors a elegir en funció de la població.
e ) Els casos d'empat s'han de resoldre per sorteig.
f ) En cas de mort, incapacitat o renúncia d'un regidor, la vacant s'ha d'atribuir al candidat següent que més vots hagi obtingut.
El reial decret de convocatòria és acordat al Consell de Ministres a proposta dels ministeris de l'Interior i d'Administració Territorial.
Als efectes del que preveu l'article 43, els partits polítics, federacions i coalicions que pretenguin concórrer a les eleccions, designen per escrit, davant les juntes electorals provincials, abans del novè dia posterior a la convocatòria d'eleccions, un representant general que a cada província actua en el seu nom i representació; dins el mateix termini designen un representant general davant la Junta Electoral Central.
Aquests escrits han d'expressar l'acceptació de la persona designada.
Els representants generals designen, per escrit, davant la Junta Electoral Provincial corresponent, abans de l'onzè dia posterior a la convocatòria d'eleccions, els representants de les candidatures que el partit, federació o coalició presenti a cada municipi.
En el termini de dos dies, les juntes electorals provincials han de comunicar a les respectives juntes electorals de zona, els noms dels representants de les candidatures compreses, a la seva demarcació.
Els representants de les candidatures compareixen davant les respectives juntes electorals de zona, per acceptar la seva designació, en tot cas, abans de la presentació de la candidatura corresponent.
Els promotors de les agrupacions designen els representants de les seves candidatures en el moment de presentar-les davant les juntes electorals de zona.
Per a les eleccions municipals, la Junta Electoral competent per a totes les operacions que preveu el títol I, capítol VI, secció II d'aquesta Llei, en relació amb la presentació i proclamació de candidats és la Junta Electoral de Zona.
Cada candidatura es presenta mitjançant una llista de candidats.
El que preveu l'article 44 bis d'aquesta Llei no és exigible en les candidatures que es presentin als municipis amb un nombre de residents igual o inferior a 3.000 habitants.
Per presentar candidatura, les agrupacions d'electors necessiten un nombre de firmes dels inscrits en el cens electoral del municipi, que han de ser autenticades notarialment o pel secretari de la corporació municipal corresponent, determinat de conformitat amb el barem següent:
a ) Als municipis de menys de 5.000 habitants només de l'1 per 100 dels inscrits, sempre que el nombre de signants sigui més del doble que el de regidors a elegir.
b ) En els compresos entre 5.001 i 10.000 habitants almenys 100 signatures.
c ) En els compresos entre 10.001 i 50.000 habitants almenys 500 signatures.
d ) En els compresos entre 50.001 i 150.000 habitants almenys 1.500 signatures.
e ) En els compresos entre 150.001 i 300.000 habitants almenys 3.000 signatures.
f ) En els compresos entre 300.001 i 1.000.000 d'habitants almenys 5.000 signatures.
g ) En els altres casos almenys 8.000 signatures.
Les candidatures presentades i les proclamades s'han de publicar en el butlletí oficial de la província corresponent.
Els ciutadans, elegibles d'acord amb el que preveu l'article 177.1, en el moment de presentar les candidatures han d'aportar, a més dels documents necessaris per acreditar que reuneixen els requisits que exigeix la legislació espanyola, una declaració formal en la qual consti:
b ) Que no estan privats del dret de sufragi passiu a l'Estat membre d'origen.
c ) Si s'escau, la menció de l'últim domicili a l'Estat membre d'origen.
En els supòsits que la junta electoral competent determini, es pot exigir la presentació d'un certificat de l'autoritat administrativa que correspongui de l'Estat membre d'origen en el qual s'acrediti que no està privat del sufragi passiu en l'Estat esmentat.
Efectuada la proclamació de candidatures, la Junta Electoral Central ha de traslladar als altres estats, a través del ministeri competent, la informació relativa als seus respectius nacionals inclosos com a candidats.
El dret als temps d'emissió gratuïts en els mitjans de titularitat pública, que regula l'article 64, correspon en el cas d'eleccions municipals als partits, federacions o coalicions que presenten candidatures en municipis que comprenguin almenys el 50 per 100 de la població de dret de les circumscripcions incloses en l'àmbit de difusió o, si s'escau, de programació del mitjà corresponent.
Als efectes del que preveu l'article 70.1 les juntes electorals competents en el cas d'eleccions municipals són les juntes electorals de zona.
Les paperetes electorals destinades a l'elecció de regidors han de tenir el contingut que expressa l'article 172.2.
A les eleccions municipals, les juntes electorals competents per a la realització de totes les operacions de l'escrutini general són les juntes electorals de zona.
L'escrutini es porta a terme per ordre alfabètic de municipis.
Els administradors generals dels partits polítics, federacions i coalicions són designats davant la Junta Electoral Central, de conformitat amb el que preveu l'article 174.
Els administradors de les candidatures dels partits polítics, federacions i coalicions són nomenats, per escrit, davant la Junta Electoral Provincial corresponent pels seus respectius representants generals entre el quinzè i el vintè dia posterior a la convocatòria d'eleccions.
Les juntes electorals provincials comuniquen a la Junta Electoral Central els administradors designats en la seva demarcació.
Els promotors de les agrupacions d'electors designen els administradors de les seves candidatures davant la Junta Electoral Provincial, dins els dos dies següents a l'acte de presentació de la candidatura.
b ) 0,54 euros per a cadascun dels vots obtinguts per cada candidatura, un membre dels quals, almenys, hagi estat proclamat regidor.
Per a les eleccions municipals el límit de les despeses electorals és el que resulti de multiplicar per 0,11 euros el nombre d'habitants corresponents a les poblacions de dret de les circumscripcions on presenti les seves candidatures cada partit, federació, coalició o agrupació.
Per cada província, els que concorrin a les eleccions en, almenys, el 50 per 100 dels seus municipis, poden gastar, a més, uns altres 150.301,11 euros per cadascuna de les províncies en les quals compleixin la referida condició.
a ) S'han d'abonar 0,18 euros per elector a cadascuna de les circumscripcions en què hagi obtingut representació en les corporacions locals de què es tracti, sempre que la candidatura de referència hagi presentat llistes en el 50 per 100 dels municipis de més de 10.000 habitants de la província corresponent i hagi obtingut, almenys, representació en el 50 per 100 d'aquests municipis.
b ) La quantitat subvencionada no està inclosa dins del límit previst a l'apartat 2 d'aquest article, sempre que s'hagi justificat la realització efectiva de l'activitat a la qual es refereix aquest apartat.
El mandat dels membres dels ajuntaments és de quatre anys comptats a partir de la data de la seva elecció en els termes que preveu l'article 42, apartat 3, d'aquesta Llei orgànica.
Una vegada finalitzat el seu mandat els membres de les corporacions cessants continuen les seves funcions només per a l'administració ordinària fins a la presa de possessió dels seus successors.
En cap cas poden adoptar acords per als quals es requereixi legalment una majoria qualificada.
Les corporacions municipals es constitueixen en sessió pública el vintè dia posterior a la celebració de les eleccions, llevat que s'hagi presentat un recurs contenciós electoral contra la proclamació dels regidors electes, cas en què es constitueixen el quarantè dia posterior a les eleccions.
Amb aquesta finalitat, es constitueix una mesa d'edat integrada pels elegits de més i menys edat, presents a l'acte, i actua com a secretari el que ho sigui de la corporació.
La mesa comprova les credencials presentades, o acreditacions de la personalitat dels electes, sobre la base dels certificats que la Junta Electoral de Zona hagi remès a l'ajuntament.
Realitzada l'operació anterior, la mesa declara constituïda la corporació si hi concorren la majoria absoluta dels regidors electes.
En cas contrari, se celebra una sessió dos dies després, i queda constituïda la corporació sigui quin sigui el nombre de regidors presents.
En la mateixa sessió de constitució de la corporació es procedeix a l'elecció de l'alcalde, d'acord amb el procediment següent:
a ) Poden ser candidats tots els regidors que encapçalin les seves corresponents llistes.
b ) Si algun d'ells obté la majoria absoluta dels vots dels regidors, és proclamat electe.
c ) Si cap d'ells obté aquesta majoria, és proclamat alcalde el regidor que encapçali la llista que hagi obtingut un nombre de vots populars més alt en el municipi corresponent.
Als municipis compresos entre 100 i 250 habitants poden ser candidats a alcalde tots els regidors; si algun dels candidats obté la majoria absoluta dels vots dels regidors, és proclamat electe; si cap obté aquesta majoria, és proclamat alcalde el regidor que hagi obtingut més vots populars en les eleccions de regidors.
L'alcalde pot ser destituït mitjançant moció de censura, la presentació, tramitació i votació de la qual s'ha de regir per les següents normes:
a ) La moció de censura l'ha de proposar, almenys, la majoria absoluta del nombre legal de membres de la Corporació i ha d'incloure un candidat a l'Alcaldia, i ho pot ser qualsevol regidor l'acceptació expressa del qual consti en l'escrit de proposició de la moció.
En cas que algun dels proposants de la moció de censura formi o hagi format part del grup polític municipal al qual pertany l'alcalde la censura del qual es proposa, la majoria exigida en el paràgraf anterior s'ha de veure incrementada en el mateix nombre de regidors que estiguin en tals circumstàncies.
Aquest mateix supòsit és aplicable quan algun dels regidors proposants de la moció hagi deixat de pertànyer, per qualsevol causa, al grup polític municipal al qual es va adscriure a l'inici del seu mandat.
b ) L'escrit en què es proposi la moció de censura ha d'incloure les signatures validades degudament per un notari o pel secretari general de la corporació, i l'ha de presentar davant d'aquest qualsevol dels qui el signen.
El secretari general ha de comprovar que la moció de censura reuneix els requisits exigits en aquest article i ha d'estendre en el mateix acte la diligència acreditativa corresponent.
c ) El document diligenciat així, l'ha de presentar en el registre general de la corporació qualsevol dels signants de la moció, i el ple queda convocat de manera automàtica a les dotze hores del desè dia hàbil següent al del registre.
El secretari de la corporació ha de trametre una notificació indicativa d'aquesta circumstància a tots els membres de la corporació en el termini màxim d'un dia, a comptar de la presentació del document en el registre, als efectes d'assistència a la sessió, especificant-ne la data i l'hora.
d ) El ple està presidit per una mesa d'edat, integrada pels regidors de més i menys edat dels presents, exclosos l'alcalde i el candidat a l'alcaldia, i actua com a secretari el que ho sigui de la corporació, el qual ha d'acreditar aquesta circumstància.
e ) La mesa s'ha de limitar a donar lectura a la moció de censura, constatant per poder seguir amb la seva tramitació que en aquest mateix moment s'han de mantenir els requisits exigits en els tres paràgrafs de l'apartat a, donant la paraula, si s'escau, durant un breu temps, si estan presents, al candidat a l'alcaldia, a l'alcalde i als portaveus dels grups municipals, i a sotmetre a votació la moció de censura.
f ) El candidat inclòs en la moció de censura queda proclamat alcalde si la moció prospera amb el vot favorable de la majoria absoluta del nombre de regidors que componen legalment la corporació.
Cap regidor no pot signar durant el seu mandat més d'una moció de censura.
A aquests efectes, no es tenen en consideració les mocions que no hagin estat tramitades pel fet de no reunir els requisits que preveu la lletra b de l'apartat 1 d'aquest article.
La dimissió sobrevinguda de l'alcalde no suspèn la tramitació i la votació de la moció de censura.
En els municipis en què s'apliqui el règim de consell obert, la moció de censura es regula per les normes que contenen els dos números anteriors, amb les especialitats següents:
a ) Les referències als regidors a efectes de signatura, presentació i votació de la moció de censura, com també a la constitució de la mesa d'edat, s'entenen efectuades als electors inclosos en el cens electoral del municipi, vigent en la data de presentació de la moció de censura.
b ) Pot ser candidat qualsevol elector resident en el municipi amb dret de sufragi passiu.
c ) Les referències fetes al ple s'entenen efectuades a l'assemblea veïnal.
d ) La notificació que faci el secretari als regidors del dia i l'hora de la sessió plenària se substitueix per un anunci als veïns d'aquesta circumstància, efectuat tal com se sol fer localment per a les convocatòries de l'assemblea veïnal.
e ) La mesa d'edat només ha de concedir la paraula al candidat a l'alcaldia i a l'alcalde.
L'alcalde, en l'exercici de les seves competències, està obligat a impedir qualsevol acte que pertorbi, obstaculitzi o impedeixi el dret dels membres de la corporació a assistir a la sessió plenària en què es voti la moció de censura i a exercir el seu dret al vot en la sessió.
En especial, no són aplicables a la moció de censura les causes d'abstenció i recusació que preveu la legislació de procediment administratiu.
Els canvis d'alcalde com a conseqüència d'una moció de censura en els municipis en què s'apliqui el sistema de consell obert no tenen incidència en la composició de les diputacions provincials.
L'alcalde pot plantejar al ple una qüestió de confiança, vinculada a l'aprovació o la modificació de qualsevol dels assumptes següents:
d ) L'aprovació que posi fi a la tramitació dels instruments de plantejament general d'àmbit municipal.
La presentació de la qüestió de confiança vinculada a l'acord sobre algun dels assumptes que assenyala el número anterior ha de figurar expressament en el corresponent punt de l'ordre del dia del ple, i per a l'adopció d'aquests acords es requereix el quòrum de votació que exigeix la Llei 7/1985, de 2 d'abril, reguladora de les bases del règim local, per a cadascun d'ells.
La votació s'ha de fer, en tot cas, mitjançant el sistema nominal de la crida pública.
Per a la presentació de la qüestió de confiança és requisit previ que l'acord corresponent hagi estat debatut en el ple i que aquest no hagi obtingut la majoria necessària per a l'aprovació.
En cas que la qüestió de confiança no obtingui el nombre necessari de vots favorables per a l'aprovació de l'acord, l'alcalde cessa automàticament, i queda en funcions fins a la presa de possessió de qui l'hagi de succeir en el càrrec.
L'elecció del nou alcalde s'ha de fer en una sessió plenària convocada automàticament per a les dotze hores del desè dia hàbil següent al de la votació de l'acord al qual es vinculi la qüestió de confiança, i es regeix per les regles que conté l'article 196, amb les especialitats següents:
a ) En els municipis de més de 250 habitants, l'alcalde cessant queda exclòs de l'encapçalament de la llista a efectes de l'elecció, i ocupa el seu lloc el segon de la llista, tant a efectes de la presentació de candidatures a l'alcaldia com de designació automàtica de l'alcalde, en cas que pertanyi a la llista més votada i que cap candidat no obtingui el vot de la majoria absoluta del nombre legal de regidors.
b ) En els municipis que tenen entre 100 i 250 habitants, l'alcalde cessant no pot ser candidat a l'alcaldia ni proclamat alcalde en cas que no hi hagi cap candidat que obtingui el vot de la majoria absoluta del nombre legal de regidors.
Si cap candidat no obté aquesta majoria, és proclamat alcalde el regidor que hagi obtingut més vots populars en les eleccions de regidors, exclòs l'alcalde cessant.
La previsió que conté el número anterior no és aplicable quan la qüestió de confiança es vinculi a l'aprovació o la modificació dels pressupostosanuals.
En aquest cas, s'entén atorgada la confiança i aprovat el projecte si en el termini d'un mes des que es voti el rebuig de la qüestió de confiança no es presenta una moció de censura amb un candidat alternatiu a alcalde, o si aquesta no prospera.
A aquests efectes, no regeix la limitació que estableix l'apartat 2 de l'article anterior.
Cada alcalde no pot plantejar més d'una qüestió de confiança en un any, a comptar des de l'inici del mandat, ni més de dues durant la seva durada total.
No es pot plantejar una qüestió de confiança en l'últim any de mandat de cada corporació.
No es pot plantejar una qüestió de confiança des de la presentació d'una moció de censura fins a la votació d'aquesta última.
Els regidors que hagin votat a favor de l'aprovació d'un assumpte al qual s'hagi vinculat una qüestió de confiança no poden signar una moció de censura contra l'alcalde que l'hagi plantejat fins que transcorri un termini de sis mesos, a comptar a partir de la data de votació de l'assumpte.
Així mateix, durant aquest termini, aquests regidors tampoc no poden emetre un vot contrari a l'assumpte al qual s'hagi vinculat la qüestió de confiança, sempre que sigui sotmès a votació en els mateixos termes que en aquella ocasió.
En cas que s'emeti aquest vot contrari, aquest es considera nul.
En els supòsits diferents als que preveuen els articles 197 i 197 bis, la vacant a l'alcaldia es resol d'acord amb el que preveu l'article 196; a aquests efectes, es considera que encapçala la llista en què figurava l'alcalde el següent de la llista, si no renuncia a la candidatura.
El règim electoral dels òrgans de les entitats locals d'àmbit territorial inferior al municipi és el que estableixin les lleis de les comunitats autònomes que les institueixin o reconeguin, que, en tot cas, han de respectar el que disposa la Llei reguladora de les bases del règim local; si no, és el previst als números següents d'aquest article.
Els alcaldes pedanis són elegits directament pels veïns de la corresponent entitat local per sistema majoritari mitjançant la presentació de candidats per part dels diferents partits, federacions, coalicions o agrupacions d'electors.
Les juntes veïnals de les entitats locals menors estan formades per l'alcalde pedani que les presideix i dos vocals en els nuclis de població inferior a 250 residents i per quatre en els de població superior a aquesta xifra, sempre que el nombre de vocals no superi el terç del de regidors que integren l'ajuntament, cas en què el nombre de vocals és de dos.
La designació d'aquests vocals s'ha de fer de conformitat amb els resultats de les eleccions per a l'ajuntament en la secció o seccions constitutives de l'entitat local menor.
La Junta Electoral de Zona ha de determinar, aplicant-hi el procediment que estableix l'article 163, el nombre de vocals que correspon a cada partit, federació, coalició o agrupació.
Realitzada l'operació anterior, el representant de cada candidatura ha de designar entre els electors de l'entitat local menor els qui hagin de ser vocals.
Si les juntes veïnals no s'han de constituir, d'acord amb el que preveu la legislació sobre règim local, perquè s'ha establert el funcionament de l'entitat en règim de consell obert, s'ha d'elegir, en tot cas, un alcalde pedani en els termes del número 2 d'aquest article.
Les juntes electorals provincials han d'adoptar les resolucions necessàries per donar compliment al que disposa l'article 179.2 d'aquesta Llei, amb la finalitat que sigui elegit l'alcalde dels municipis que funcionin en règim de consell obert.
En cada illa s'elegeixen per sufragi universal, directe i secret, i en una urna diferent de la destinada a la votació per a regidors, tants consellers insulars com a continuació es determinen:
El mandat dels consellers insulars és de quatre anys, comptats a partir de la data de la seva elecció en els termes que preveu l'article 42, apartat 3, d'aquesta Llei orgànica.
L'elecció dels consellers insulars es realitza mitjançant el procediment previst per a l'elecció de regidors, però cada illa constitueix una circumscripció electoral.
El que preveu l'article 44 bis d'aquesta Llei no és exigible en les candidatures que es presentin a les illes amb un nombre de residents igual o inferior a 5.000 habitants.
Els cabildos insulars es constitueixen en sessió pública dins els trenta dies següents a la celebració de les eleccions, i a aquest efecte es forma una mesa d'edat de conformitat amb el que estableix l'article 195 per a les corporacions municipals.
És president del cabildo insular el candidat primer de la llista més votada en la circumscripció insular.
La presentació de candidatures, sistema de votació i atribució de llocs s'ha de fer d'acord amb el procediment previst per a l'elecció de regidors.
El president del cabildo insular pot ser destituït del càrrec mitjançant una moció de censura, que es desenvolupa d'acord amb el que preveu l'article 197.
Pot ser candidat al càrrec de president qualsevol dels consellers insulars que encapçalen les llistes dels partits, les federacions, les coalicions i les agrupacions electorals en la circumscripció.
Així mateix, el president del cabildo pot cessar mitjançant la pèrdua d'una qüestió de confiança plantejada per ell davant del ple de la corporació, que es regula pel que disposa l'article 197 bis d'aquesta Llei, vinculada a l'aprovació o la modificació de qualsevol dels assumptes següents:
c ) El pla insular de cooperació en les obres i els serveis de competència municipal.
d ) L'aprovació que posi fi a la tramitació insular dels plans d'ordenació d'àmbit insular que preveu la legislació urbanística.
Per a l'elecció de consellers insulars regeixen els mateixos drets de sufragi passiu i les incompatibilitats que preveuen els articles 202 i 203 d'aquesta Llei.
L'Estat ha de subvencionar les despeses que originin les eleccions als cabildos insulars d'acord amb les següents regles:
b ) 0,65 euros per cadascun dels vots obtinguts per cada candidatura, un membre dels quals, almenys, hagi estat proclamat conseller Insular.
Per a les eleccions a cabildos insulars el límit de les despeses electorals ha de ser el que resulti de multiplicar per 0,16 euros el nombre d'habitants corresponents a la població de dret de cadascuna de les illes on presenti les seves candidatures cada partit, federació, coalició o agrupació.
En matèria de subvencions electorals s'han de respectar les limitacions que estableixen els apartats 2, 3 i 4 de l'article 127 d'aquesta Llei.
A més dels que incorrin en algun dels supòsits que preveu l'article 6è d'aquesta Llei són inelegibles per al càrrec de diputat provincial els deutors directes o subsidiaris de la corresponent corporació contra els quals s'hagi expedit un manament de constrenyiment per resolució judicial.
Les causes d'inelegibilitat a què es refereix l'article anterior també ho són d'incompatibilitat per a l'exercici del càrrec de diputat provincial.
b ) Els directors de serveis, funcionaris o la resta de personal en actiu al servei de la respectiva diputació i de les entitats i establiments que en depenen.
c ) Els directors generals o assimilats de les caixes d'estalvis provincials i locals que actuïn a la província.
d ) Els contractistes o subcontractistes de contractes, el finançament total o parcial dels quals sigui a càrrec de la corporació o d'establiments que en depenen.
e ) Els diputats provincials electes en candidatures presentades per partits o per federacions o coalicions de partits declarats il·legals amb posterioritat per sentència judicial ferma i els electes en candidatures presentades per agrupacions d'electors declarades vinculades a un partit il·legalitzat per resolució judicial ferma.
Quan es produeixi una situació d'incompatibilitat, els afectats han d'optar entre la renúncia al lloc de diputat provincial o l'abandonament de la situació que, d'acord amb el que estableix l'apartat anterior, doni origen a la incompatibilitat esmentada.
Quan la causa d'incompatibilitat sigui la que preveu l'apartat 1. e, s'ha d'aplicar el que disposa l'article 6.4 d'aquesta Llei.
Quan la causa de la incompatibilitat sigui la que conté el punt b de l'apartat 1, el funcionari o empleat que opti pel càrrec de diputat provincial passa a la situació de serveis especials o subsidiàriament la prevista en els seus respectius convenis, que en tot cas ha de suposar la reserva del seu lloc de treball.
El nombre de diputats corresponents a cada Diputació provincial es determina, segons el nombre de residents de cada província, de conformitat amb el barem següent:
Les juntes electorals provincials reparteixen, proporcionalment i atenent el nombre de residents, els llocs corresponents a cada partit judicial, el desè dia posterior a la convocatòria d'eleccions, atenent la regla següent:
a ) Tots els partits judicials tenen, almenys, un diputat.
b ) Cap partit judicial pot tenir més de tres cinquens del nombre total de diputats provincials.
c ) Les fraccions iguals o superiors a 0,50 que resultin del repartiment proporcional es corregeixen per excés i les inferiors per defecte.
d ) Si com a conseqüència de les operacions anteriors resulta un nombre total que no coincideixi, per excés, amb el nombre de diputats corresponents a la província, se sostreuen els llocs necessaris als partits judicials el nombre de residents per diputat dels quals sigui inferior.
Si, per contra, el nombre no coincideix per defecte s'afegeixen llocs als partits judicials el nombre de residents per diputat dels quals sigui més gran.
Als efectes del que preveu aquest capítol, els partits judicials coincideixen amb els de les eleccions locals de 1979.
Constituïts tots els ajuntaments de la respectiva província, la Junta Electoral de Zona procedeix immediatament a formar una relació de tots els partits polítics, coalicions, federacions i de cadascuna de les agrupacions d'electors que hagin obtingut algun regidor dins de cada partit judicial, i els ordena en ordre decreixent al dels vots obtinguts per cadascun d'aquests.
El procés de constitució de les diputacions s'ha d'ajornar fins que s'hagin resolt prèviament tots els recursos contenciosos electorals contra la proclamació de regidors electes als municipis de la província.
En cas que s'hagin de convocar noves eleccions en algun municipi de la província, bé per no haver-se presentat cap candidatura, bé per haver-se anul·lat totalment o parcialment el procés com a conseqüència dels corresponents recursos contenciosos electorals, no s'ha de posposar la constitució de la Diputació Provincial, si bé, en el supòsit que com a conseqüència de la celebració d'eleccions locals parcials s'alteri l'atribució de llocs a la diputació provincial, les juntes electorals de zona han de realitzar les operacions necessàries per fer una nova assignació.
Als efectes del que preveu el número anterior, en els municipis de menys de 250 habitants als quals es refereix l'article 184 d'aquesta Llei, el nombre de vots que s'ha de tenir en compte per cada candidatura s'obté dividint la suma dels vots obtinguts per cadascun dels seus components entre el nombre de candidats que formaven la corresponent llista fins a un màxim de quatre.
Es corregeixen per defecte les fraccions resultants.
Realitzada aquesta operació la Junta procedeix a distribuir els llocs que corresponen als partits, coalicions, federacions i a cadascuna de les agrupacions d'electors en cada partit judicial mitjançant l'aplicació del procediment que preveu l'article 163, segons el nombre de vots obtinguts per cada grup polític o cada agrupació d'electors.
Si en aplicació dels paràgrafs anteriors es produeix una coincidència de quocients entre diferents partits, coalicions, federacions i agrupacions, la vacant s'atribueix al que ha obtingut un nombre de vots més alt, i en cas d'empat, al d'un nombre de regidors més alt en el partit judicial.
Subsidiàriament l'empat es resol per sorteig.
Realitzada l'assignació de llocs de diputats, de conformitat amb els articles anteriors, la Junta Electoral convoca separadament dins els cinc dies següents els regidors dels partits polítics, coalicions, federacions i agrupacions que hagin obtingut llocs de diputats, perquè elegeixin d'entre les llistes de candidats avalades, almenys, per un terç d'aquests regidors els que hagin de ser proclamats diputats, i, a més, tres suplents, per cobrir pel seu ordre les eventuals vacants.
Efectuada l'elecció, la Junta de Zona proclama els diputats electes i els suplents, expedeix les credencials corresponents i remet a la Junta Provincial i a la Diputació certificats dels diputats electes en el partit judicial.
La Diputació provincial es reuneix en sessió constitutiva presidida per una mesa d'edat, integrada pels diputats de més i menys edat presents a l'acte, en què actua com a secretari el que ho sigui de la corporació, per elegir el president d'entre els seus membres.
Per a l'elecció de president el candidat ha d'obtenir majoria absoluta en la primera votació i simple en la segona.
El president pot ser destituït del seu càrrec mitjançant una moció de censura, que s'ha de dur a terme de conformitat amb el que preveu l'article 197.
Pot ser candidat al càrrec de president qualsevol dels diputats provincials.
Així mateix, el president de la diputació pot cessar mitjançant la pèrdua d'una qüestió de confiança plantejada per ell davant el ple de la corporació, que es regula pel que disposa l'article 197 bis d'aquesta Llei, vinculada a l'aprovació o la modificació de qualsevol dels assumptes següents:
c ) El pla provincial de cooperació en les obres i els serveis de competència municipal.
En cas de mort, incapacitat, renúncia o pèrdua de la condició de regidor d'un diputat provincial, la seva vacant es cobreix ocupant el seu lloc un dels suplents elegits en el partit judicial corresponent d'acord amb l'ordre establert entre ells.
En el supòsit que no sigui possible cobrir alguna vacant perquè han passat a ocupar vacants anteriors els tres suplents elegits en el partit judicial, es procedeix a una nova elecció de diputats corresponents al partit judicial, d'acord amb el procediment que estableix l'article 206 d'aquesta Llei.
El que regula el present capítol s'entén sense perjudici del respecte als règims especials autonòmics i forals, i en tot cas els és aplicable el que disposen els articles 6.4 i 203.1. e de la present Llei.
Sense perjudici del que disposa el capítol I del títol I d'aquesta Llei, gaudeixen del dret de sufragi actiu en les eleccions al Parlament Europeu totes les persones residents a Espanya que, sense haver adquirit la nacionalitat espanyola:
b ) Reuneixin els requisits per ser elector que exigeix aquesta Llei per als espanyols i gaudeixin del dret de sufragi actiu en l'Estat membre d'origen.
Perquè un ciutadà, no espanyol, de la Unió Europea pugui exercir el dret de sufragi actiu a Espanya, ha d'haver optat prèviament en aquest sentit.
Sense perjudici del que disposa el capítol I del títol I d'aquesta Llei, són elegibles en les eleccions al Parlament Europeu totes les persones residents a Espanya que, sense haver adquirit la nacionalitat espanyola:
b ) Reuneixin els requisits per ser elegibles exigits en aquesta Llei per als espanyols i siguin titulars del dret de sufragi passiu en l'Estat membre d'origen.
Són inelegibles per al Parlament Europeu els compresos a l'article 154.1 i 2 d'aquesta Llei.
No obstant això, el que preveu l'article 154.1 només és aplicable als ciutadans de la Unió Europea amb dret de sufragi passiu, quan l'exercici de les funcions o càrrecs a què es refereix el dit article constitueixi una causa d'inelegibilitat en l'Estat membre d'origen.
Les causes d'inelegibilitat dels diputats al Parlament Europeu també ho són d'incompatibilitat.
a ) Els que ho siguin d'acord amb el que estableixen les normes electorals de les Comunitats Europees.
b ) Els compresos a l'apartat 2 de l'article 155 d'aquesta Llei.
c ) Els que siguin membres de les Corts Generals.
d ) Els que siguin membres de les assemblees legislatives de les comunitats autònomes.
e ) Els diputats al Parlament Europeu electes en candidatures presentades per partits o per federacions o coalicions de partits declarats il·legals amb posterioritat per sentència judicial ferma i els electes en candidatures presentades per agrupacions d'electors declarades vinculades a un partit il·legalitzat per resolució judicial ferma.
En els supòsits de les lletres c i d de l'apartat anterior, la incompatibilitat s'ha de resoldre a favor de la condició parlamentària adquirida en últim terme.
Quan la causa d'incompatibilitat sigui la que preveu l'apartat 2. e, s'ha d'aplicar el que disposa l'article 6.4 d'aquesta Llei.
El mandat dels diputats del Parlament Europeu s'exerceix en règim de dedicació absoluta, en els mateixos termes previstos per als diputats i senadors en aquesta Llei.
En virtut del que estableix l'apartat anterior, els articles 157 i 158 d'aquesta Llei són aplicables als diputats del Parlament Europeu, els quals no poden percebre amb càrrec als pressupostos del sector públic estatal, autonòmic o local cap remuneració, llevat de la que, si s'escau, els pugui correspondre per la seva condició de tals.
Els diputats del Parlament Europeu no poden formar part dels òrgans col·legiats de direcció o consells d'administració d'organismes, ens públics o empreses amb participació pública majoritària directa o indirecta.
Els diputats del Parlament Europeu només poden exercir les activitats privades a què es refereixen els apartats a i b de l'article 159.3 d'aquesta Llei, a més de les no compreses en el número 2 del mateix article.
La circumscripció per a l'elecció dels diputats del Parlament Europeu és el territori nacional.
El nombre de diputats que s'elegeix a Espanya es fixa en funció del que estableix l'ordenament jurídic europeu en aquesta matèria.
L'atribució d'escons en funció dels resultats de l'escrutini es fa de conformitat amb el que disposa l'article 163 d'aquesta Llei, a excepció del que preveuen l'apartat 1. a, i l'apartat 2 del dit article.
En cas de mort, incapacitat o renúncia d'un diputat del Parlament Europeu, l'escó s'atribueix al candidat o, si s'escau, al suplent de la mateixa llista a la qual correspongui, atenent l'ordre de col·locació.
La convocatòria per a l'elecció dels diputats del Parlament Europeu es fa d'acord amb les normes comunitàries i mitjançant un reial decret.
El decret de convocatòria s'expedeix amb la ratificació del president del Govern, a proposta d'aquest, sota la seva exclusiva responsabilitat i amb la deliberació prèvia del Consell de Ministres.
Per a les eleccions al Parlament Europeu no és aplicable el que preveu l'article 42.1 d'aquesta Llei.
Als efectes previstos a l'article 43 d'aquesta Llei, cadascun dels partits, federacions i coalicions que pretenen concórrer a les eleccions designen un representant general en els termes previstos a l'article 168.1 d'aquesta Llei.
Els promotors de cada agrupació d'electors designen, en els mateixos termes, el seu representant general en el moment de presentació de la seva candidatura.
Cadascun dels representants generals pot designar en el termini de dos dies des del seu nomenament, davant la Junta Electoral Central, els representants de la seva candidatura davant les juntes electorals provincials.
La Junta Electoral Central ha de comunicar aquestes designacions a les provincials dins els dos dies següents, i els representants s'han de personar davant les seves respectives juntes per acceptar la seva designació.
Per a l'elecció de diputats al Parlament Europeu, la Junta Electoral competent per a totes les operacions previstes al títol I, capítol VI, secció segona d'aquesta Llei, en relació amb la presentació i proclamació de candidats, és la Junta Electoral Central.
Les candidatures es presenten mitjançant llistes completes de candidats, llevat que els partits, les federacions, les coalicions o les agrupacions d'electors facin ús de la possibilitat que preveu l'article 221.4, cas en què la llista pot contenir fins a un nombre màxim de candidats i suplents igual que el de diputats que s'han d'elegir.
Per presentar candidatures, els partits, coalicions, federacions i agrupacions d'electors necessiten acreditar les signatures de 15.000 electors.
No obstant això, els partits, federacions i coalicions poden substituir el requisit assenyalat al paràgraf anterior per les signatures de 50 càrrecs electes, ja siguin diputats, senadors, diputats espanyols del Parlament Europeu, membres de les assemblees legislatives de les comunitats autònomes o membres de les corporacions locals.
Cap electe no pot donar la seva signatura per a la presentació de diverses candidatures.
Les candidatures presentades i les candidatures proclamades es publiquen en el Butlletí Oficial de l'Estat.
Els ciutadans de la Unió Europea, elegibles d'acord amb el que preveu l'article 210 bis 1, en el moment de la presentació de les candidatures han d'aportar, a més dels documents necessaris per acreditar que reuneixen els requisits que exigeix la legislació espanyola, una declaració formal en què constin:
b ) Que no es presenten simultàniament com a candidats a les eleccions al Parlament Europeu en cap altre Estat membre.
c ) Si s'escau, la menció del terme municipal o de la circumscripció de l'Estat membre d'origen en el cens electoral del quals hagin estat inscrits en últim lloc.
A més han de presentar un certificat de les autoritats administratives competents de l'Estat membre d'origen, acreditatiu que l'elegible comunitari no està desposseït del dret de sufragi passiu en l'Estat esmentat.
La Junta Electoral Central també pot exigir que presentin un document d'identitat no caducat i que indiquin a partir de quina data són nacionals d'un Estat membre.
Efectuada la proclamació de candidatures, la Junta Electoral Central ha de traslladar als altres estats membres la informació relativa als seus respectius nacionals inclosos com a candidats en les candidatures esmentades.
Als efectes previstos a l'article 70.1 la Junta Electoral competent en les eleccions de diputats al Parlament Europeu és la Junta Electoral Central.
Les paperetes electorals destinades a l'elecció de diputats al Parlament Europeu han de contenir la denominació, sigla i símbol del partit, federació, coalició o agrupació d'electors que presenta la candidatura.
Així mateix han de contenir la llista completa de noms i cognoms dels candidats i dels suplents que componen la candidatura, segons el seu ordre de col·locació.
Si s'escau, s'hi pot fer constar la circumstància a què es refereix l'article 46.7.
Els partits, federacions, coalicions o agrupacions d'electors poden fer constar, en el moment de presentació de les candidatures davant la Junta Electoral Central, l'àmbit territorial en què volen la difusió de les seves paperetes, quan sigui inferior a l'estatal i sempre que coincideixi almenys amb les seccions electorals existents en una comunitat autònoma.
Els partits, federacions, coalicions o agrupacions d'electors poden fer constar, en el moment de presentació de la candidatura davant la Junta Electoral Central, la seva voluntat que en determinades seccions electorals coincidents amb el territori d'alguna de les comunitats autònomes s'expressin únicament els noms dels candidats i suplents membres de partits o de les seves organitzacions territorials, amb l'àmbit d'actuació estatutàriament delimitat al dit territori, així com, si s'escau, la seva pròpia denominació, sigla i símbol.
Als efectes previstos als articles 103, 104, 105, 106 i 107 les juntes electorals competents són les juntes electorals provincials.
Conclòs l'escrutini, els representants i apoderats de les candidatures disposen d'un termini de dos dies per presentar les reclamacions i protestes que considerin oportunes, que han de resoldre les juntes electorals provincials en els dos dies següents.
Realitzades les operacions anteriors, les juntes electorals provincials han de remetre a la Junta Electoral Central, no més tard del quinzè dia posterior a les eleccions, un certificat subscrit pels presidents i secretaris de les juntes dels resultats de l'elecció a la província, en què s'ha de fer menció expressa del nombre d'electors, dels vots favorits, dels vots nuls, dels vots en blanc i dels obtinguts per cada candidatura.
La Junta Electoral Central ha de procedir, no més tard del vintè dia posterior a les eleccions, al recompte dels vots a escala nacional, a l'atribució d'escons corresponents a cadascuna de les candidatures i a la proclamació d'electes.
En el termini de cinc dies des de la seva proclamació, els candidats electes han de jurar o prometre acatament a la Constitució davant la Junta Electoral Central.
Transcorregut aquest termini, la Junta Electoral Central declara vacants els escons corresponents als diputats del Parlament Europeu que no hagin acatat la Constitució i suspeses totes les prerrogatives que els puguin correspondre per raó del seu càrrec, tot això fins que es produeixi l'acatament esmentat.
Així mateix la Junta Electoral Central és competent per a la realització de la resta d'operacions d'escrutini general no previstes a l'article anterior.
El Tribunal competent a l'efecte de recurs contenciós electoral és el Tribunal Suprem.
La notificació de la sentència que resol un procés contenciós electoral s'ha de produir no més tard del quaranta-cinquè dia posterior a les eleccions.
Els administradors generals dels partits polítics, federacions i coalicions són designats de conformitat amb el que preveu l'article 174.1 d'aquesta Llei.
Els administradors de la candidatura en cada província són designats, de conformitat amb el que disposa l'article 174.2, abans del dia vint-i-unè posterior a la convocatòria d'eleccions.
L'Estat subvenciona les despeses que originen les activitats electorals d'acord amb les següents regles:
a ) 32.508,74 euros per cada escó obtingut.
b ) 1,08 euros per cadascun dels vots obtinguts per cada candidatura, un membre dels quals, almenys, hagi obtingut escó de diputat.
Per a les eleccions al Parlament Europeu, el límit de les despeses electorals és el que resulti de multiplicar per 0,19 euros el nombre d'habitants corresponents a la població de dret en les seccions electorals on s'hagi sol·licitat que s'efectuï la difusió de les paperetes.
A més de les subvencions a què es refereixen els apartats anteriors, l'Estat subvenciona els partits, federacions, coalicions o agrupacions les despeses electorals originades per l'enviament directe i personal als electors, en almenys una comunitat autònoma, de sobres i paperetes electorals o de propaganda i publicitat electoral d'acord amb les regles següents:
a ) S'han d'abonar 0,13 euros per elector, sempre que la candidatura hagi obtingut almenys un diputat i com a mínim un 15 per 100 dels vots vàlids emesos.
b ) S'han d'abonar 0,09 euros per elector, sempre que la candidatura hagi obtingut almenys un diputat i com a mínim un 6 per 100 dels vots vàlids emesos.
c ) S'han d'abonar 0,025 euros per elector, sempre que la candidatura hagi obtingut almenys un diputat i com a mínim un 3 per 100 dels vots vàlids emesos.
d ) S'ha d'abonar 0,016 euros per elector, sempre que la candidatura hagi obtingut almenys un diputat i com a mínim un 1 per 100 dels vots vàlids emesos.
La quantitat subvencionada no ha d'estar inclosa dins del límit previst a l'apartat 2 d'aquest article, sempre que s'hagi justificat la realització efectiva de l'activitat a què es refereix aquest apartat.
Per Ordre del Ministeri d'Economia i Hisenda es fixen les quantitats actualitzades en els cinc dies següents a la convocatòria d'eleccions.
El que disposa aquesta Llei s'entén sense perjudici de l'exercici de les competències reconegudes, dins del respecte a la Constitució i a la present Llei orgànica, a les comunitats autònomes pels seus respectius estatuts en relació amb les eleccions a les respectives assemblees legislatives.
En aplicació de les competències que la Constitució reserva a l'Estat s'apliquen també a les eleccions a assemblees legislatives de comunitats autònomes convocades per aquestes, els següents articles del títol I d'aquesta Llei orgànica: 1 al 42; 44; 44 bis; 45; 46.1, 2, 4, 5, 6 i 8; 47.4; 49; 50.1, 2 i 3; 51.2 i 3; 52; 53; 54; 58; 59; 60; 61; 62; 63; 65; 66; 68; 69; 70.1 i 3; 72; 73; 74; 75; 85; 86.1; 87.2; 90; 91; 92; 93; 94; 95.3; 96; 103.2; 108.2 i 8; 109 a 119; 125 a 130; 131.2; 132; 135 a 152.
La resta d'articles del títol I d'aquesta Llei tenen caràcter supletori de la legislació que si s'escau aprovin les comunitats autònomes, i és aplicable en les eleccions a les seves assemblees legislatives en el supòsit que aquestes no legislin sobre aquests.
El contingut dels títols II, III, IV, i V d'aquesta Llei orgànica no es pot modificar o substituir per la legislació de les comunitats autònomes.
En el supòsit que les comunitats autònomes no legislin sobre el contingut dels articles que s'esmenten a continuació, aquests s'han d'interpretar per a les eleccions a les assemblees legislatives de les comunitats esmentades de la manera següent:
a ) Les referències contingudes a organismes estatals als articles 70.2, 71.4 i 98.2 s'entenen referides a les institucions autònomes que corresponguin.
b ) La menció al territori nacional que es fa a l'article 64.1 s'entén referida al territori de la comunitat autònoma.
c ) L'al·lusió que es fa a l'article 134 a la Comissió establerta a la disposició transitòria primera de la Llei orgànica del Tribunal de Comptes s'entén referida a una comissió de l'assemblea legislativa corresponent, i l'obligació estatal de subvencionar les despeses electorals esmentada en el dit article i en l'anterior correspon a la comunitat autònoma de què es tracti.
Es faculta el Govern per dictar totes les disposicions que siguin necessàries per al compliment i l'execució d'aquesta Llei.
El Govern ha de dictar en el termini de cinc anys des de la vigència d'aquesta Llei les normes necessàries per fer efectiva la inclusió entre les dades censals del número del document nacional d'identitat, a què es refereix l'article 32 d'aquesta Llei orgànica.
Als efectes de la suspensió del contracte de treball dels càrrecs públics representatius, a què es refereixen els articles 45.1. f i 48 de l'Estatut dels treballadors, s'entén que cessa la causa legal de suspensió per als no reelegits en el moment de la constitució de les noves assemblees representatives.
En el supòsit que en el mateix any coincideixin dins un període no superior a quatre mesos eleccions locals, eleccions a assemblees legislatives de comunitats autònomes que van celebrar les eleccions el quart diumenge del mes de maig de 1995, amb les eleccions al Parlament Europeu, els decrets de convocatòria s'han d'expedir el dia cinquanta-cinquè anterior a la data en què han de tenir lloc les eleccions al Parlament Europeu, per assegurar-ne la celebració simultània.
Els esmentats decrets s'han de publicar l'endemà d'haver estat expedits al Butlletí Oficial de l'Estat o, si s'escau, en el Butlletí Oficial de la comunitat autònoma corresponent i entren en vigor el mateix dia d'haver estat publicats.
Els mandats dels membres de les corporacions locals s'acaben en tot cas el dia anterior al de celebració de les eleccions següents.
Els partits i les federacions tenen l'obligació de remetre al Registre de partits polítics i mantenir actualitzada la relació de les persones que componen els seus òrgans directius i de coordinació.
El règim d'incompatibilitats que disposa aquesta Llei per a diputats i senadors entra en vigor a partir de les primeres eleccions a les Corts Generals.
La primera designació dels membres de la Junta Electoral Central s'ha de fer, segons el procediment de l'article 9, dins els noranta dies següents a l'entrada en vigor d'aquesta Llei.
El que disposen els articles 197 i 207.3 és aplicable una vegada celebrades les primeres eleccions locals següents a l'entrada en vigor d'aquesta Llei.
La primera revisió anual del cens electoral a la qual és aplicable el que disposa l'article 35 d'aquesta Llei s'ha de fer a partir del fitxer nacional d'electors que l'Oficina del Cens Electoral elabori ajustat a la renovació dels padrons municipals d'habitants de 1986.
Fins que no entrin en funcionament els jutjats contenciosos administratius i els tribunals superiors de justícia, les competències que els atribueix aquesta Llei les han d'exercir les sales contencioses administratives existents.
Als efectes del que preveuen els articles 57.3, 61, 64, 67 i 127, per a les primeres eleccions al Parlament Europeu, i sempre que no es doni el supòsit que preveu l'article 63.5 d'aquesta Llei, s'entén per "últimes eleccions equivalents" les del Congrés dels Diputats.
En les convocatòries a eleccions municipals que es produeixin abans de 2011, el que preveu l'article 44 bis només és exigible als municipis amb un nombre de residents superior a 5.000 habitants, i a partir de l'1 de gener de l'any esmentat s'aplica la xifra d'habitants que preveu el segon paràgraf de l'apartat 2 de l'article 187 d'aquesta Llei.
Les subvencions referides en els articles: 175.1. a, b i c; 193.1. a i b; 175.3. a; 193.3. a s'entenen congelades a data de 31 de desembre de 2010 durant l'exercici 2011.
Queden derogats el Reial decret llei 20/1977, de 18 de març, sobre normes electorals; la Llei 39/1978, de 17 de juliol, d'eleccions locals; la Llei orgànica 6/1983, de 2 de març, que modifica determinats articles de l'anterior; la Llei 14/1980, de 18 d'abril, sobre règim d'enquestes electorals, i totes les disposicions que s'oposin al que estableix aquesta Llei.
Aquesta Llei entra en vigor l'endemà de la publicació en el Butlletí Oficial de l'Estat.