projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Des de la seva introducció, a mitjans de la dècada dels 60 per Dole i Nyswander, els programes substitutius amb opioides han esdevingut una de les principals estratègies terapèutiques per al tractament de la dependència de l'heroïna.
A dia d'avui, s'accepta que els pacients que segueixen un tractament de manteniment amb metadona (TMM):
L'any 1998 es signa el conveni de col·laboració entre el Departament de Salut de la Generalitat de Catalunya, el Servei Català de la Salut i el Consell de Col·legis de Farmacèutics de Catalunya, mitjançant el qual es preveu que l'elaboració, la conservació, la dispensació i l'administració de la medicació pot realitzar-se, apart dels serveis farmacèutics dels centres autoritzats, a les oficines de farmàcia prèviament autoritzades.
El juny de 2008 es signa un nou annex al concert d'Atenció Farmacèutica entre el Servei Català de la Salut i el Consell de Col·legis Farmacèutics de Catalunya, en el qual s'actualitzen els aspectes referits a la contractació de serveis de les oficines de farmàcia que participen en el Programa d'atenció a pacients drogodependents en tractament amb agonistes opiacis.
Al principi del segle XXI, van començar a sorgir en l'entorn digital tota una sèrie de plataformes i llocs web dedicats a facilitar la comunicació i la interacció entre els seus usuaris.
La popularitat d'aquests llocs va créixer molt ràpidament i s'han anat perfeccionant fins a configurar l'actual panorama de xarxes socials de què es disposa a Internet.
Així doncs, allò que en un primer moment va sorgir com una mena de cercle d'amics, es va anar ampliant a la formació de comunitats amb uns mateixos objectius, fins arribar a la globalització del món digital i a una altra manera de comunicar-se, inexistent fa tot just dues dècades.
En l'actualitat, les xarxes socials són probablement l'eina més poderosa de la qual es disposa per a la divulgació d'informació, fet que ja fa un temps va despertar l'interès del camp del màrqueting i de la publicitat en tots els àmbits, inclosa la publicitat sanitària.
En l'àrea de la informació i de la publicitat dels medicaments, l'aparició de les xarxes socials ha estat vista pels laboratoris, d'una banda, com una oportunitat per divulgar la seva imatge corporativa arreu del món, però, alhora, com una amenaça en el camp de la promoció dels medicaments, atesa la manca de legislació específica en aquesta matèria.
Tot i que l'aparició de la figura del gestor o gestora de continguts (community manager), com a persona responsable de la gestió i el desenvolupament en línia d'una marca o empresa en el món digital, ha significat un avenç important a l'hora d'establir l'estratègia de comunicació en les xarxes socials, continuen existint nombrosos dubtes sobre què es pot fer i què no es pot fer en aquest tipus de plataformes en relació amb els medicaments.
El present Butlletí de Publicitat de Medicaments d e Catalunya està dedicat, doncs, a parlar de les dues plataformes de les quals s'han rebut més consultes de la indústria farmacèutica en la situació de plantejar-se si cal fer o no informació i/o publicitat dels medicaments: Twitter i Youtube.
Finalment, us volem recordar que per a qualsevol tema que estigueu interessats que es tracti en aquest Butlletí, només cal que en feu arribar el suggeriment a [EMAIL].
Cap del Servei d'Ordenació i Qualitat Farmacèutiques.
La publicitat de medicaments és tota forma d'oferta informativa, de prospecció o d'incitació destinada a promoure la prescripció, la dispensació, la venda o el consum de medicaments.
Des de la publicació del Reial decret 1416/1994, de 25 de juny, pel qual es regula la publicitat dels medicaments d'ús humà, no s'ha aprovat legislació nova i específica en aquesta matèria, i els canvis més substancials s'han produït de manera indirecta: 1) en les successives modificacions de la Llei de garanties (que van conduir a la publicació del Reial decret legislatiu 1/2015, de 24 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de garanties i ús racional dels medicaments i productes sanitaris); 2) en els procediments administratius, amb la publicació de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques; 3) en les modificacions del Reial decret de farmacovigilància, especialment en els casos dels medicaments que requereixen d'un seguiment addicional.
A Catalunya, les edicions successives de la Guia de publicitat de medicaments d'us humà dels anys 2003, 2005, 2009 i 2016, han estat un instrument eficaç per facilitar el compliment i l'aplicació homogenis de la normativa en matèria de publicitat de medicaments, tant per als laboratoris farmacèutics ubicats a Catalunya com per al mateix Departament de Salut, que exerceix el control i vigilància de la publicitat dels medicaments a través del Servei d'Ordenació i Qualitat Farmacèutiques de la Direcció General d'Ordenació Professional i Regulació Sanitària.
Tanmateix, es continuen generant nombrosos dubtes i consultes d'interpretació de la normativa.
A més, en els darrers temps, s'ha detectat que la indústria farmacèutica ha incrementat les peticions d'informació més àmplia i clarificadora així com la sol·licitud d'opinió de l'Administració en temes que generen dubtes i en relació amb els quals la manca de legislació específica comporta disparitat d'opinions com, per exemple, l'elaboració de materials adreçats a pacients, la publicitat en les xarxes socials, els tipus de suports vàlids, la publicitat en congressos internacionals, etc. La demanda d'aquesta informació no es justifica amb la renovació permanent de la Guia de publicitat ja que, en alguns casos, l'actualització de les noves formes d'elaboració de publicitat és molt més àgil que no la pròpia regulació o interpretació.
Així doncs, hem considerat necessari disposar d'un vehicle de comunicació àgil, adreçat principalment a la indústria farmacèutica elaboradora de la publicitat de medicaments, que permeti clarificar conceptes i aportar més qualitat a la promoció del medicament.
Per aquest motiu us presentem el Butlletí de Publicitat de Medicaments de Catalunya, que rebreu cada dos mesos a partir d'ara.
Us encoratgem a proposar tots aquells temes que considereu que necessiten aclariments i a aportar tota aquella informació que considereu que pot ser útil per a una publicitat de medicaments adequada i de qualitat.
Directora general d'Ordenació Professional i Regulació Sanitària.
En els últims anys, ha sorgit una demanda creixent per part dels ciutadans del possible ús de mitjans electrònics, especialment Internet, per facilitar l'adquisició d'aquests medicaments.
Així mateix, s'ha produït una expansió extraordinària de les xarxes de telecomunicacions i, en especial, d'Internet, com a vehicle de transmissió i intercanvi de qualsevol tipus d'informació, així com a mitjà en què s'efectua de manera creixent la compravenda de qualsevol tipus de productes, inclosos els medicaments, i per això es va establir un marc europeu per a aquestes activitats a la Directiva 2000/31/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 8 de juny, relativa a determinats aspectes dels serveis de la societat de la informació, en particular, el comerç electrònic en el mercat interior.
Aquesta disposició es va incorporar a l'ordenament jurídic nacional, mitjançant la Llei 34/2002, d'11 de juliol, de serveis de la societat de la informació i de comerç electrònic.
Aquesta Llei estableix, a la disposició addicional segona, que la prestació de serveis de la societat de la informació relacionats amb els medicaments i els productes sanitaris es regeix pel que disposa la seva legislació específica.
En aquest sentit, el text refós de la Llei de garanties i ús racional dels medicaments i productes sanitaris limita la venda per correspondència i per procediments telemàtics als medicaments no subjectes a prescripció a l'article 3.5, i estableix que el Govern desenvoluparia aquesta modalitat de venda, sempre tenint en compte que, en el cas dels medicaments veterinaris, es dispensin per un dels establiments que descriuen els paràgrafs a) i b) de l'article 38.2, amb la intervenció d'un farmacèutic, i així mateix compleixin els requisits que estableix la Llei 34/2002, d'11 de juliol.
D'altra banda, és d'aplicació subsidiària a aquesta normativa el text refós de la Llei general per a la defensa dels consumidors i usuaris i altres lleis complementàries, aprovat mitjançant el Reial Decret Legislatiu 1/2007, de 16 de novembre.
Pel que fa a la Llei 20/2013, de 9 de desembre, de garantia de la unitat de mercat, aquest projecte s'hi adequa, per tal com una vegada que un establiment detallista o una oficina de farmàcia hagi presentat a la comunitat autònoma en què radica l'establiment la comunicació prèvia de la seva intenció de procedir a la venda a distància, pot operar a tot el territori nacional.
Regular la venda legal al públic, feta a distància, dins del territori duaner de la Unió Europea, de medicaments veterinaris de comerç lícit a Espanya, elaborats industrialment, no subjectes a prescripció veterinària, per correspondència i per procediments electrònics per part d'oficines de farmàcia i establiments comercials detallistes de medicaments veterinaris.
L'oficina de farmàcia que desitgi efectuar l'activitat de venda per internet de medicaments veterinaris no subjectes a prescripció veterinària ha de realitzar una comunicació d'inici d'activitat a través del formulari de venda a distància de medicaments veterinaris no subjectes a prescripció.
La farmàcia ha de comunicar la informació següent:
El Departament de Salut inclourà les pàgines web revisades al llistat públic d'oficines de farmàcia que ofereixen aquest servei.
L'oficina de farmàcia que desitgi realitzar una modificació de qualsevol de les dades incloses en la notificació inicial, ha de posar-ho en coneixement del Departament de Salut almenys 15 dies abans de portar-la a efecte.
Un cop realitzada, el Departament de Salut verificarà que les modificacions compleixen els requisits que estableix la normativa.
L'oficina de farmàcia que desitgi realitzar el cessament de la venda per Internet de medicaments veterinaris no subjectes a prescripció veterinària, ha de posar-ho en coneixement del Departament de Salut almenys 15 dies abans de portar-lo a efecte.
Un cop realitzada, el Departament de Salut verificarà el cessament de l'activitat i eliminarà l'oficina de farmàcia del llistat públic d'oficines de farmàcia que ofereixen aquest servei.
Els llocs web de les oficines de farmàcia que vulguin efectuar la venda a distància al públic de medicaments veterinaris sense prescripció han de complir els requisits següents:
El nom de domini l'ha d'haver registrat el titular o els titulars de l'oficina de farmàcia.
El titular o titulars són els responsables del contingut del lloc web.
El lloc web de l'oficina de farmàcia ha de contenir com a mínim la informació següent, que ha de ser accessible per mitjans electrònics, de manera permanent, fàcil, directa i gratuïta:
a) Les dades de contacte de l'autoritat competent de la comunitat autònoma, encarregada de la seva supervisió:
Direcció General d'Ordenació i Regulació Sanitària.
b) Un enllaç al lloc web de la pàgina de Canal Medicaments i Farmàcia de venda per internet de medicaments veterinaris: http://medicaments.gencat.cat/ca/empreses/oficines-de-farmacia/venda-per-internet/Medicaments-veterinaris/
c) Un enllaç al lloc web del Ministeri d'Agricultura i Pesca, Alimentació i Medi Ambient: http://www.mapama.gob.es/es/ganaderia/temas/sanidad-animal-higiene-ganadera/higiene-de-la-produccion-primaria-ganadera/medicamentos-veterinarios/
d) Un enllaç al lloc web de l'Agència Espanyola de Medicaments i Productes Sanitaris: https://www.aemps.gob.es/medicamentosVeterinarios/venta-distancia-MVET/home.htm
e) Un enllaç al lloc web centre d'informació on line de medicaments veterinaris de l'Agència Espanyola de Medicaments i Productes Sanitaris: https://cimavet.aemps.es/cimavet/medicamentos.do
f) Les dades relatives al règim d'autorització administrativa de l'oficina de farmàcia, inclòs el seu codi oficial o número d'autorització i el número d'identificació fiscal que li correspongui.
g) El nom del titular o els titulars de l'oficina de farmàcia, les dades del col·legi professional al qual pertanyin i el número de col·legiat del titular o els titulars de l'oficina de farmàcia.
h) L'adreça física de l'oficina de farmàcia, la seva adreça de correu electrònic i qualsevol altra dada que hi permeti establir una comunicació directa i efectiva.
i) Informació sobre vacances o períodes en què no està disponible el servei.
j) Temps estimat per al lliurament dels medicaments sol·licitats.
k) Les imatges, el nom de la presentació autoritzada i els preus dels medicaments veterinaris que s'ofereixin, amb indicació de si inclouen els impostos aplicables o no, així com informació sobre el preu del servei de tramesa.
l) Els codis de conducta als quals, si s'escau, estigui adherida l'oficina de farmàcia, i la manera de consultar-los electrònicament.
m) El lloc web ha d'incorporar el logotip identificatiu de la legalitat d'aquest lloc per a la venda a distància al públic de medicaments veterinaris no subjectes a prescripció veterinària, un cop aquest hagi estat creat per l'autoritat competent.
Mentrestant, haurà d'incorporar un enllaç al llistat de les farmàcies que ofereixen aquest servei que és el següent: http://medicaments.gencat.cat/ca/empreses/oficines-de-farmacia/venda-per-internet/medicaments-veterinaris/llistat-oficines-farmacia-que-ofereixen-servei/
La Comissió Europea ha dissenyat un logotip comú, reconeixible a tota la Unió Europea, perquè els usuaris puguin identificar els llocs web de les farmàcies que venen medicaments no subjectes a prescripció mèdica a través d'Internet de manera legal i que permeti identificar l'estat membre en el qual hi ha establerta la persona que ofereix medicaments per a la venda a distància al públic.
En el Reglament d'execució (EU) núm. 699/2014 de la Comissió, de 24 de juny de 2014, es van definir els criteris tècnics, electrònics i criptogràfics a l'efecte de verificar l'autenticitat del logotip comú, i, en conseqüència, poder verificar l'autenticitat de la farmàcia que disposa d'aquest logotip.
Aquestes condicions garanteixen un alt nivell de seguretat i eviten qualsevol ús fraudulent del logotip.
Per tant, l'usuari que a través d'Internet vulgui realitzar una compra de medicaments no subjectes a prescripció mèdica pot verificar fàcilment la legitimitat de l'oficina de farmàcia a través del logotip visible en el seu lloc web: fent clic en aquest logotip s'accedirà a les dades d'aquesta farmàcia incloses en el lloc web de l'autoritat competent (en el cas d'Espanya, les comunitats autònomes).
Tota farmàcia que realitzi la venda per internet d'una manera legal haurà d'exhibir clarament el logotip comú a cada una de les pàgines del lloc web relacionat amb l'oferta al públic de medicaments per a la venda a distància.
Fent clic en el logotip s'accedeix a la llista pública i es pot verificar si la farmàcia consta en aquest llistat i continuar amb la compra.
El logotip suposa una garantia de confiança per als usuaris dels llocs web de les farmàcies que venen per internet.
Atesos els grans canvis en els mitjans de comunicació i en especial d'Internet com a vehicle de transmissió i intercanvi de tot tipus d'informació i també com a mitjà a través del qual s'efectua la compravenda de tot tipus de productes, ha estat necessari establir un marc legislatiu tant europeu com nacional on es recullen els requisits per a la venda per internet de medicaments en el qual s'han tingut en compte les seves característiques especials i les possibles repercussions d'aquest tipus de venda en la salut dels ciutadans.
Ja l'any 2006, la Llei 29/2006, de 26 de juliol, de garanties i ús racional dels medicaments i productes sanitaris al seu article 2 va limitar la venda a través de mitjans telemàtics dels medicaments no subjectes a prescripció mèdica i va deixar pendent el desenvolupament dels detalls d'aquesta modalitat de venda.
Posteriorment, la Directiva 2011/62/UE, del Parlament Europeu i del Consell, de 8 de juny de 2011, que modifica la Directiva 2001/83/CE per la qual s'estableix un codi comunitari sobre medicaments d'ús humà, pel que fa a la prevenció de l'entrada de medicaments falsificats a la cadena de subministrament legal, va regular en l'àmbit europeu els requisits per a aquest tipus de vendes per internet i va incloure la creació d'un logotip comú recognoscible a tota la Unió Europea que permeti identificar l'estat membre en el qual hi ha establerta la persona que ofereix medicaments mitjançant la venda per internet al públic d'una manera legal.
Aquests requisits s'han traslladat a la normativa espanyola mitjançant el Reial decret 870/2013, de 8 de novembre, pel qual es regula la venda a distància al públic, a través de llocs web, de medicaments d'ús humà no subjectes a prescripció mèdica.
Finalment, el 2014 es va regular el logotip comú esmentat mitjançant el Reglament d'execució (EU) núm. 699/2014 de la Comissió, de 24 de juny de 2014, on es defineixen els criteris tècnics, electrònics i criptogràfics a l'efecte de verificar l'autenticitat del logotip comú i, en conseqüència, de verificar l'autenticitat de la farmàcia que disposa del logotip esmentat.
La normativa persegueix un doble objectiu:
No obstant això, la normativa europea permet als estats membres l'establiment de requisits nacionals particulars per a la venda per internet, fet que suposa algunes diferències entre uns estats i els altres.
Finalment, es poden fer ressaltar els aspectes següents, inclosos en la normativa citada, per a la venda per internet de medicaments no subjectes a prescripció mèdica a ciutadans a Espanya:
Quan el comprador es trobi en un altre estat membre, la venda a distància mitjançant llocs web s'ha de realitzar d'acord amb els requisits establerts en la normativa nacional així com els exigibles al país de destinació, tant respecte als medicaments, inclòs etiquetatge i prospecte i classificació, com a les condicions de dispensació.
L'oficina de farmàcia que desitgi efectuar l'activitat de venda per internet ha de realitzar una comunicació al portal habilitat de venda a distància a través de llocs web, almenys 15 dies abans de l'inici de l'activitat esmentada.
La farmàcia ha d'emplenar el formulari de notificació amb la informació següent:
Per poder enviar el formulari de notificació és indispensable disposar d'un certificat Digital Clase 2 CA per a persones físiques.
Un cop realitzada la notificació corresponent es rebran les credencials d'accés (usuari i contrasenya) amb què s'ha de poder accedir a l'aplicació i consultar l'estat de l'expedient així com notificar una modificació de les dades o bé el cessament de l'activitat.
Un cop el Departament de Salut accepti la comunicació, la farmàcia es podrà descarregar el logotip europeu comú el qual ha de ser inserit, de manera que sigui clarament visible, a cada una de les pàgines del lloc web relacionades amb la venta al públic de medicaments per internet.
Preguntes i respostes sobre venda per internet de medicaments d'ús humà no subjectes a prescripció mèdica
L'oficina de farmàcia que modifiqui qualsevol de les dades incloses en la notificació d'inici de l'activitat (correu electrònic, adreça del lloc web, etc...), ha de fer la comunicació a través del seu compte del portal de distafarma almenys 15 dies abans de portar-la a efecte.
En funció de la modificació efectuada, caldrà adjuntar els documents següents:
Modificació dels protocols de lliurament
Un cop realitzada la notificació corresponent, el Departament de Salut verificarà que els canvis compleixen els requisits que estableix la normativa i comunicarà l'acceptació de les modificacions a través del portal de Distafarma.
L'oficina de farmàcia que desitgi cessar en l'activitat de venda a distància de medicaments d'ús humà no subjectes a prescripció mèdica, ha de fer la comunicació a través del seu compte del portal de distafarma almenys 15 dies abans de portar-lo a efecte.
Un cop realitzada la notificació corresponent, el Departament de Salut verificarà la finalització de l'activitat i l'oficina de farmàcia deixarà de constar en el llistat actualitzat d'oficines de farmàcia que ofereixen aquest servei i comunicarà l'acceptació de la baixa a través del portal de Distafarma.
LinkedIn és una xarxa social creada l'any 2002 i, en l'actualitat, té més de 150 milions d'usuaris en més de 200 països de tot el món.
A Espanya, LinkedIn té més de 3 milions d'usuaris.
Se la considera com la xarxa social professional més important, ja que està orientada més a les relacions comercials i/o professionals que a les relacions personals.
Entre les principals utilitats que té, cal destacar:
Per tant, LinkedIn constitueix una xarxa social molt vàlida per a les relacions professionals i/o laborals.
No obstant això, i situant-nos en aquest context professional, cal plantejar-se dues qüestions a l'hora de valorar si es poden fer determinats tipus de promoció o publicitat:
Per respondre a aquestes qüestions el primer que cal tenir en compte és que, tot i que LinkedIn és una xarxa social que fonamentalment aborda temes professionals en un context laboral, és una xarxa oberta a tothom i que, per tant, de la mateixa manera que es poden tenir contactes de caràcter professional, també es poden tenir contactes no relacionats amb l'àmbit laboral i que tindrien accés a la mateixa informació i publicacions que qualsevol altre professional.
Per tant, la pàgina o pàgines de LinkedIn d'un usuari o empresa que siguin accessibles per a tothom:
No obstant això, LinkedIn facilita una eina en la qual sí es podria fer informació i publicitat de medicaments de prescripció, si s'usa correctament.
Aquesta eina és l'opció de creació d'un GRUP a LinkedIn que hauria de complir les característiques següents:
Per tant, com a conclusió final, el context professional de LinkedIn ofereix una alternativa vàlida i concreta per poder fer promoció o publicitat de medicaments de prescripció, sempre que es compleixi el que s'ha establert anteriorment.
Monografia elaborada per la Secció de Vigilància i Publicitat de Medicaments del Servei d'Ordenació i Qualitat Farmacèutiques.