projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Els requisits generals per poder participar en un procés de selecció es troben a les bases generals de les convocatòries.
Els requisits específics es detallen a les bases de cada convocatòria.
Tots els requisits (generals i específics) s'han de complir el darrer dia del termini de presentació de sol·licituds i s'han de continuar complint fins a la presa de possessió com a funcionaris de carrera.
Pel que fa a la titulació requerida en la convocatòria (requisit específic), si l'aspirant encara no ha obtingut el títol oficial expedit és suficient que presenti el resguard de la sol·licitud d'expedició o un certificat acadèmic en què consti que ha superat la totalitat dels estudis conduents a l'obtenció del títol.
La participació per promoció interna en una convocatòria està limitada als aspirants que ja siguin funcionaris de carrera.
Aquests funcionaris, a més de complir els requisits exigits a tots els participants per a l'ingrés al cos convocat, han de:
La normativa vigent només ha desenvolupat la promoció interna vertical dins d'una mateixa administració pública.
Així, actualment només es permet l'accés des d'un cos o escala d'un grup de titulació a l'altre immediatament superior.
La promoció interna comporta unes particularitats del procés que es determinen a les bases de la convocatòria i que són, de manera general: la reducció del temari o la reducció del nombre o llargada dels exercicis o proves, en tant que s'entén que es tracta d'uns coneixements que ja van acreditar quan van accedir al cos d'origen.
També pot participar per promoció interna el personal laboral fix que compleixi els requisits exigits a tots els participants per a l'ingrés al cos convocat i es trobi en la situació que determina la disposició transitòria segona de l'EBEP.
L'accés als cossos i les escales de funcionaris o a les categories laborals de la Generalitat es fa per mitjà dels procediments d'oposició, concurs oposició o concurs i, si escau, els cursos de formació o la fase de prova que determini la convocatòria.
EDICTE pel qual se sotmet a informació pública el Projecte de decret pel qual es regula l'acreditació de competències en tecnologies de la informació i la comunicació (ACTIC).
A partir del dia 1 i fins el 30 de juny de 2020 i d'acord amb la Disposició Derogatòria Única del Reial decret 537/2020, de 22 de maig, pel qual es prorroga l'estat d'alarma declarat pel Reial decret 463/2020, de 14 de març, s'aixeca la suspensió dels terminis administratius, i per tant es reinicia el tràmit d'informació pública d'aquest EDICTE.
En l'edició 2020 del MWC, la Generalitat de Catalunya disposarà de dos espais dins de la Fira destinats a les empreses catalanes expositores.
Un dels espais estarà a la zona anomenada Congress Square i l'altre a la zona anomenada Digital Planet.
Els espais de la Generalitat estan destinats a les empreses i els centres tecnològics catalans que vulguin presentar els seus desenvolupaments tecnològics durant el congrés.
D'entre totes les sol·licituds rebudes, se seleccionaran 66 empreses o centres tecnològics que disposaran dels avantatges següents:
Cada una de les entitats seleccionades assumirà un cost de 2.750 euros, més l'IVA.
El pagament s'haurà de fer efectiu abans del 15 de gener de 2020.
La inscripció per participar a la convocatòria s'ha de fer electrònicament, a través del web Tràmits gencat.
Podeu consultar els requisits, els criteris de selecció i la documentació per participar-hi en la informació associada al tràmit.
Per dur a terme el tràmit, heu de seguir els diversos passos que s'indiquen en el web.
Heu de descarregar-vos i emplenar els dos formularis en format PDF:
També hi heu d'adjuntar una presentació corporativa de l'empresa.
Al formulari de sol·licitud, hi heu d'adjuntar la fitxa i la presentació.
El pes màxim d'aquest formulari (inclosa la documentació annexa) és de 5 MB.
Aquest formulari, amb la fitxa i la presentació annexes, és el que heu de carregar a l'aplicació (heu de conservar el codi identificador del tràmit que s'obté un vegada finalitzat el procés).
Podeu consultar la Guia per sol·licitar la participació a l'estand de la Generalitat de Catalunya al MWC Barcelona 2020 a la web del tràmit.
El CATNIX és el punt neutre d'Internet de Catalunya i el seu objectiu és fer de punt d'intercanvi de tràfic de dades a l'àmbit territorial català, per tal d'augmentar la qualitat del servei d'Internet i agilitar el flux d'informació a la xarxa.
Els punts neutres (IXP, Internet Exchange Point) són infraestructures clau per a una Internet eficient, ja que connecten les xarxes d'operadors i proveïdors de continguts i de serveis internet (ISP) per facilitar-los l'intercanvi local de tràfic.
A més de fer les comunicacions més àgils, els punts neutres aporten els beneficis següents:
A Catalunya, el CATNIX, gestionat pel Consorci de Serveis Universitaris de Catalunya (CSUC), serveix també de punt d'intercanvi de tràfic entre la Internet comercial i la Internet dedicada al món acadèmic i de recerca, ja que en aquesta infraestructura conflueixen tant les xarxes d'operadors i ISP com les de l'Anella Científica i RedIRIS.
El CATNIX va néixer l'any 1999 com a fruit del Pla Estratègic per a la Societat de la Informació "Catalunya en Xarxa", una iniciativa conjunta del Govern de la Generalitat i Localret, per tal "d'establir les bases i definir les actuacions que permetin a Catalunya assolir una posició capdavantera en aquesta nova Societat de la Informació".
La Generalitat de Catalunya va elaborar un Pla Estratègic per al període 2009-12 per tal de potenciar aquesta infraestructura i oferir als seus membres una plataforma que els aporti encara més valor afegit per desenvolupar la seva activitat empresarial.
El principal objectiu d'aquest pla ha estat contribuir a millorar els serveis d'Internet de què disposen ciutadans i empreses a Catalunya.
El conseller de Polítiques Digitals i Administració Pública llança un missatge de futur, unitat i confiança després de la cancel·lació del MWC per part de la GSMA a Barcelona 2020.
Puigneró destaca la fortalesa del lideratge tecnològic de Catalunya gràcies al Mobile i al potent ecosistema TIC del país.
El conseller de Polítiques Digitals i Administració Pública, Jordi Puigneró, ha assegurat aquest matí que " des del Govern de Catalunya estem conjurats, treballarem i posarem tota la carn a la graella per fer un cop més el millor MWC el 2021 i les edicions que puguin venir els propers anys ".
El conseller ha llençat aquets missatge de futur a la roda de premsa conjunta de valoració de la cancel·lació del MWC Barcelona 2020, en la qual han intervingut també el conseller delegat de la GSMA, John Hoffman; el director general de GSMA, Mats Granryd; l'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau; l'alcaldessa de l'Hospitalet, Núria Marín; la delegada del Govern a Catalunya, Teresa Cunillera i el president del Consell d'Administració de Fira de Barcelona, Pau Relat.
Després de deixar palès el " respecte del Govern per la difícil decisió presa per la GSMA ", Puigneró ha volgut destacar i agrair " la bona coordinació i sintonia entre totes les administracions pel que fa al MWC " demostrada aquests dies. "
Amb això del Mobile anem tots a una i això ha de continuar així; des del Govern continuarem treballant amb aquesta lleialtat absoluta perquè aquest congrés continuï sent el millor ".
El conseller ha recordat que " el MWC és l'esdeveniment tecnològic més important del món ara mateix i ha portat molts èxits al nostre país: és una peça molt important en aquest ecosistema productiu que hem construït entre tots i que ha situat Catalunya com un dels grans hubs digitals d'Europa i del món ". "
Durant molts anys hem estat la fàbrica d'Espanya i ara aspirem a ser el laboratori digital d'Europa i del món sencer ", ha afegit.
Puigneró també ha volgut transmetre un "missatge de calma i confiança absoluta en el sistema sanitari català". "
La suspensió de l'edició d'enguany no és conseqüència d'un ambient insegur sanitari a Barcelona o Catalunya.
El Govern de la Generalitat, conscient de la importància que Catalunya esdevingui una Societat Digital avançada, ha volgut dotar tot el país, amb la màxima celeritat, d'aquelles infraestructures que contribueixin decisivament a la reactivació econòmica i, per tant, d'una xarxa de telecomunicacions de nova generació que permeti cohesionar els serveis públics i multiplicar la seva eficiència, així com fomentar la competència entre les operadores per facilitar uns serveis de telecomunicacions de gran amplada de banda a preu més baix per a la ciutadania i les empreses.
Amb aquest objectiu, l'any 2010 la Generalitat de Catalunya, mitjançant el CTTI, va adjudicar el contracte de col·laboració entre el sector públic i el sector privat per al desplegament del projecte Xarxa Oberta a l'empresa Xarxa Oberta de Comunicació i Tecnologia de Catalunya, S.A.
L'objectiu d'aquest projecte (vigent a dia d'avui i en execució i amb serveis actius) és el desplegament d'una xarxa de fibra òptica, de titularitat pública, i la seva explotació i comercialització durant un període de 20 anys.
Aquest xarxa havia de donar servei a 697 seus de la Generalitat de Catalunya distribuïdes en 96 municipis.
Tot i això, l'abast d'aquest contracte ha estat modificat a posteriori amb l'objectiu d'optimitzar inversions i, alhora, incrementar el número de seus a connectar amb fibra pròpia.
Després d'aquesta modificació, i sense cap increment en el cost total del projecte, el nou abast inclou 1.040 seus distribuïdes en 104 municipis.
En aquest mapa podeu consultar una relació dels edificis i conjunts immobiliaris de Catalunya que disposen d'ICT.
Les dades que es publiquen són merament orientatives i podrien contenir errors, especialment per tractar-se de construccions en zones amb adreces temporals o modificades amb posterioritat al moment d'obtenir-les per redactar els projectes tècnics corresponents.
Atès l'elevat volum de dades, la informació s'organitza en llistats comarcals, que podeu descarregar-vos clicant en la zona que us interessi.
Els llistats s'actualitzen periòdicament.
En el cas que necessiteu ampliar la informació, podeu contactar amb el Negociat de Tramitació de Telecomunicacions.
En compliment de la Resolució SLT/720/2020 i la Instrucció 3/2020, de la Secretaria d'Administració i Funció Pública, així com de les instruccions de les autoritats sanitàries, us informem que el personal del Servei de Telecomunicacions es troba als seus domicilis i està desenvolupant les seves funcions en la modalitat de teletreball.
Podeu adreçar qualsevol consulta, dubte, aclariment o qüestió a [EMAIL] i us respondrem al més aviat possible.
Passos a seguir per a la tramitació telemàtica de projectes tècnics d'infraestructures comunes de telecomunicacions (ICT) en edificis per part de la persona representant de la promotora de l'obra.
Cal disposar d'un certificat digital i, una vegada presentat el formulari i document PDF annex, s'obtindrà un justificant de presentació.
En cas que el projecte que el vol presentar no estigui verificat per una entitat ENAC, la Direcció General de Comunicacions Electròniques el revisarà.
Presentació de butlletins d'instal·lació, protocols de proves i certificats d'execució parcials
Amb la finalitat de garantir el compliment dels requisits tècnics previstos pel Reglament regulador de les infraestructures comunes de telecomunicacions, les entitats acreditades per Entitat Nacional d'Acreditació (ENAC) apliquen un procés de verificació dels projectes tècnics d'ICT que inclou la revisió de gairebé 100 paràmetres.
Les entitats que vulguin obtenir l'acreditació com a entitat de verificació de projectes d'ICT, hauran de sol·licitar-ho a l'ENAC.
Podeu consultar les entitats habilitades al cercador específic d'ENAC.
Accés amb certificat digital al procediment de consulta i intercanvi d'informació entre els projectistes d'ICT i els operadors de telecomunicacions que despleguin xarxa a la zona on es vol fer la ICT.
Està constituïda pels tubs que transcorren per la zona exterior de l'edificació des de l'arqueta d'entrada fins al punt d'entrada general de l'edificació.
És l'encarregada d'introduir en l'edificació les xarxes d'alimentació dels serveis de telecomunicació dels diferents operadors.
La seva construcció correspon a la propietat de l'edificació.
Ha de ser tan rectilínia de forma com sigui possible, constituïda per tubs de 63 mm de diàmetre exterior, en nombre mínim i amb la utilització fixada en la taula següent, en funció del nombre de PAU (nota 1) de l'edificació als quals dóna servei:
Nota 1: Encara que a cada servei li correspon un punt d'accés a l'usuari, en els apartats d'aquest annex en els quals s'inclou una referència a aquesta nota, s'entén un únic punt d'accés a l'usuari per cada habitatge, oficina, local comercial o estança comuna de l'edificació.
En funció dels resultats obtinguts en desenvolupar la consulta i l'intercanvi d'informació a què es refereix l'article 8 del reglament aprovat pel RD346/2011, el projectista ha de fer l'assignació de canalitzacions a les diferents tecnologies que conflueixen en la ICT.
S'han de col·locar arquetes de pas, intercalades en la canalització externa, amb dimensions mínimes interiors de 400x400x400 mm, quan es doni alguna de les circumstàncies següents:
És la que suporta la xarxa interior d'usuari, connecta els registres de terminació de xarxa i els registres de presa.
S'hi intercalen els registres de pas que són els elements que faciliten l'estesa dels cables de la xarxa interior d'usuari.
Ha d'estar realitzada amb tubs o canals i ha d'utilitzar configuració en estrella, generalment amb trams horitzontals i verticals.
En cas que es realitzi mitjançant tubs, aquests han de ser rígids o corbables, que han d'anar encastats per l'interior de l'habitatge, i unir els registres de terminació de xarxa amb els diferents registres de presa, mitjançant tubs independents de 20 mm de diàmetre exterior mínim.
En cas que es realitzi mitjançant canals, aquestes s'han d'instal·lar en muntatge superficial o enrasat, unint els registres de terminació de xarxa amb els diferents registres de presa.
Han de disposar, com a mínim, de 3 espais independents que han d'allotjar únicament cables per a serveis de telecomunicació, un per a cables de parells trenats per a serveis de TBA, un altre per a cables coaxials per a serveis de TBA i un altre per a serveis de RTV.
Per al dimensionament, s'han d'aplicar les regles de l'apartat 5.4.1 de l'annex III, del RD 346/2011.
En el cas particular de canalitzacions interiors d'usuari en locals comercials o oficines també s'admet l'ús de safates sota les condicions d'instal·lació incloses en l'apartat 5.4 de l'annex III del RD 346/2011.
Les safates han de ser dimensionades i compartimentades com les canals.
Del registre secundari poden sortir diverses canalitzacions secundàries que han de ser de capacitat suficient per allotjar tots els cables per als serveis de telecomunicació dels habitatges a les quals serveixin.
Aquesta canalització es pot materialitzar mitjançant tubs o canals.
Si és mitjançant tubs, en els seus trams comunitaris ha de ser com a mínim de 4 tubs, que s'han de destinar al següent:
És la que suporta la xarxa de distribució de la ICT de l'edificació, connecta el RITI i el RITS entre si i aquests amb els registres secundaris.
S'hi intercalen els registres secundaris, que connecten la canalització principal i les secundàries.
També s'utilitzen per seccionar o canviar de direcció la canalització principal.
En el cas d'accés sense fil de serveis diferents dels de radiodifusió sonora i televisió, la canalització principal té com a missió afegida la de fer possible el trasllat dels senyals des del RITS fins al RITI.
Disseny i dimensionament per a canalització amb tubs:
Càlcul específic en el projecte d'ICT
Càlcul específic: s'ha de fer en diverses verticals, o bé s'ha de projectar en funció de les característiques constructives de l'edifici i en coordinació amb el projecte arquitectònic de l'obra, garantint en tot moment la capacitat mínima de:
1 tub/20 PAU o fracció cable de parells trenats o 2 tubs cable de parells
1 tub de reserva per cada 15 PAU o fracció, amb un mínim de 3
Nota 1: Encara que a cada servei li correspon un punt d'accés a l'usuari, en els apartats d'aquest annex en els quals s'inclou una referència a aquesta nota, s'entén un únic punt d'accés a l'usuari per cada habitatge, oficina, local comercial o estança comuna de l'edificació.
És el recinte que permet establir la unió entre les xarxes d'alimentació dels serveis de telecomunicació dels diferents operadors i la infraestructura comuna de telecomunicació de l'edificació.
Està a la zona exterior de l'edificació i hi conflueixen, d'una banda, les canalitzacions dels diferents operadors i, de l'altra, la canalització externa de la ICT de l'edificació.
La seva construcció correspon a la propietat de l'edificació i, llevat que compti amb l'autorització de la propietat, només pot ser utilitzada per donar servei a l'edificació de la qual forma part.
Nota 1: Encara que a cada servei li correspon un punt d'accés a l'usuari, en els apartats d'aquest annex en els quals s'inclou una referència a aquesta nota, s'entén un únic punt d'accés a l'usuari per cada habitatge, oficina, local comercial o estança comuna de l'edificació.
És el punt on l'usuari connecta els equips terminals que li permeten accedir als serveis de telecomunicació que proporciona la ICT de l'edificació.
Està situat a l'interior dels registres de presa.
Els registres de presa són els elements que allotgen les bases d'accés terminal (BAT), o preses d'usuari, que permeten a l'usuari efectuar la connexió dels equips terminals de telecomunicació o els mòduls d'abonat amb la ICT, per accedir als serveis proporcionats per aquesta.
Han d'anar encastats a la paret.
En locals o oficines, també poden anar encastats a terra o muntats en torretes.
Aquestes caixes o registres han de disposar dels mitjans adequats per a la fixació de l'element de connexió (BAT o presa d'usuari).
En habitatges s'han de col·locar, almenys, els registres de presa següents:
En locals i oficines, quan estiguin distribuïts en estances, i en les estances comunes de l'edificació, hi ha d'haver un mínim de tres registres de presa encastats o superficials, un per a cada tipus de cable (parells trenats, coaxials per a serveis TBA i coaxials per a serveis RTV).
Quan no estigui definida la distribució en planta dels locals o oficines, no s'han d'instal·lar registres de presa.
El disseny i dimensionament dels registres de presa, així com la seva realització futura, és responsabilitat de la propietat del local o oficina, quan s'executi el projecte de distribució en estances.
Els registres de presa han de tenir en els seus voltants (màxim 500 mm) una presa de corrent altern, o base d'endoll.
Els registres de pas són caixes amb entrades laterals preiniciades i iguals en les seves quatre parets, a les quals es poden acoblar cons ajustables multidiàmetre per a entrada de tubs.
Es defineixen tres tipus de les següents dimensions mínimes, nombre d'entrades mínimes de cada lateral i diàmetre de les entrades:
A més dels casos indicats en l'apartat anterior, s'ha de col·locar com a mínim un registre de pas cada 15 m de longitud de les canalitzacions secundàries i d'interior d'usuari i en els canvis de direcció de radi inferior a 120 mm per a habitatges o 250 mm per a locals o oficines i estances comunes de l'edificació.
Aquests registres de pas han de ser del tipus A per a canalitzacions secundàries en trams comunitaris, del tipus B per a canalitzacions secundàries en els trams d'accés als habitatges i per a canalitzacions interiors d'usuari que allotgen cables de parells trenats, i del tipus C per a les canalitzacions interiors d'usuari que allotgen cables coaxials.
S'admet un màxim de dues corbes de noranta graus entre dos registres de pas, però respectant que el seu radi de curvatura no produeixi al seu torn en els cables radis de curvatura inferiors a 2 cm.
Els registres s'han de col·locar encastats.
Quan vagin intercalats en la canalització secundària, s'han d'ubicar en llocs d'ús comunitari, amb la seva aresta més pròxima a l'encontre entre dos paraments a una distància mínima de 100 mm.
En canalitzacions secundàries mitjançant canals, els registres de pas han de ser els corresponents a les canals utilitzades.
És el local o habitacle on s'han d'instal·lar els registres principals corresponents als diferents operadors dels serveis de telefonia disponible al públic i de telecomunicacions de banda ampla, i els possibles elements necessaris per al subministrament d'aquests serveis.
Així mateix, d'aquest recinte arrenca la canalització principal de la ICT de l'edificació.
Els registres principals per als serveis de telefonia disponible al públic i de banda ampla són les envoltants que contenen els punts d'interconnexió entre les xarxes d'alimentació dels diferents operadors i la de distribució de l'edificació.
En el cas particular que la xarxa de distribució de l'edificació atengui un nombre reduït de PAU, pot contenir directament el punt de distribució.
Els registres secundaris s'han d'ubicar en zona comunitària i de fàcil accés, i han d'estar dotats amb el corresponent sistema de tancament i, en els casos en els quals al seu interior s'allotgi algun element de connexió, ha de disposar de clau que ha d'estar en possessió de la propietat de l'edificació.
S'ha de col·locar un registre secundari en els casos següents:
Si en algun registre secundari fos necessari instal·lar algun amplificador o igualador, s'han d'utilitzar registres complementaris com els dels casos 2 o 3, només per a aquests usos.
Els canvis de direcció amb canals i safates s'han de fer mitjançant els accessoris adequats garantint el radi de curvatura necessari dels cables.
En els casos en què s'utilitzin un RITI situat a la planta baixa, o un RITS situat en l'última planta d'habitatges, es pot habilitar una part d'aquest en la qual es realitzin les funcions de registre secundari de planta des d'on ha de sortir la xarxa de dispersió dels diferents serveis cap als habitatges, oficines, locals o estances comunes de l'edificació situades en les esmentades plantes.
El curs per a monitor/a de programació i robòtica educativa que s'imparteix en el marc del programa Bitbot és un complement a la formació de monitor/a de lleure que ofereixen actualment les escoles d'educació en el lleure.
Aquesta formació s'ha pensat com una introducció a la tecnologia per a totes aquelles persones que vulguin acompanyar a joves i infants en la realització d'activitats de lleure en els àmbits de la programació i la robòtica educativa.
Té una durada de 20 hores lectives i s'estructura en dos blocs de 10 hores: introducció a la programació i introducció a la robòtica.
S'avalua amb la realització d'un treball que requereix una dedicació aproximada de 10 hores.
Actualment, aquests cursos s'ofereixen en modalitat presencial (5 sessions de 4 hores) i semipresencial (2 sessions de 4 hores i la resta de la formació no presencial).
En qualsevol dels casos, es reconeixen 30h de formació a totes aquelles persones que acreditin, com a mínim, un 75% de l'assistència/participació al curs.
Inscriviu-vos per rebre informació sobre els propers cursos
Demaneu més informació sobre els cursos de Bitbot