projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
-4 Les bases de cada convocatòria d'accés a les diferents categories del Cos de Bombers de la Generalitat han d'establir els requisits i les condicions específiques per a l'ingrés en les diferents escales i categories del Cos.
En cap cas no es pot establir una limitació en l'edat màxima d'ingrés diferent de la genèricament establerta per a l'ingrés en la funció pública.
-2 Per a l'ingrés a les diferents categories de cada escala del Cos de Bombers de la Generalitat cal estar en possessió de les titulacions exigides o complir els requisits establerts per l'article 18 bis, d'acord amb la graduació següent:
-2 Per a l'ingrés a les diferents categories de cada escala del Cos de Bombers de la Generalitat cal estar en possessió de les titulacions exigides, d'acord amb la graduació següent:
c) A l'escala tècnica, les operatives en tasques de prevenció i extinció d'incendis i de salvaments i de suport sanitari en emergències, i les d'inspecció i les de comandament d'unitats operatives i logístiques, que siguin determinades per via reglamentària.
c) A l'escala tècnica, les d'inspecció i comandament d'unitats operatives i logístiques que siguin determinades per via reglamentària.
b) Escala executiva, que comprèn la categoria de sotsinspector.
c) Escala tècnica, que comprèn les categories d'oficial, de sergent, de caporal i de bomber de primera.
d) Escala bàsica, que comprèn la categoria de bomber.
c) Escala tècnica, que comprèn les categories d'oficial i de sergent.
d) Escala bàsica, que comprèn les categories de caporal i de bomber.
-1 A més de les causes d'abstenció i recusació regulades per l'article anterior, els Síndics han d'abstenir-se de la fiscalització de qualsevol acte o expedient en el qual hagin intervingut amb anterioritat a llur designació com a membres de la Sindicatura de Comptes i que, d'acord amb l'article 2 d'aquesta Llei, sigui competència d'aquesta.
-2 L'abstenció a què es refereix l'apartat anterior s'aplica en particular a aquells Síndics que amb anterioritat s'hagin trobat en algun dels casos següents:
a) Les autoritats o els funcionaris que tinguin a llur càrrec la gestió, la inspecció o la intervenció dels ingressos i de les despeses del sector públic de Catalunya.
b) Els presidents, els directors i els membres dels consells d'administració dels organismes autònoms i de les empreses integrades en el sector públic de Catalunya.
-3 No poden ésser designats Síndics els qui els dos anys anteriors hagin ocupat el càrrec d'Interventor General de la Generalitat o de Director General de Pressupost i Tresor.
No poden ésser designats Síndics els qui els dos anys anteriors s'han trobat en algun dels casos següents:
a) Les autoritats o els funcionaris que tinguin a càrrec seu la gestió, la inspecció o la intervenció dels ingresos i de les despeses del sector públic de Catalunya.
b) Els presidents, els directors i els membres dels consells d'administració dels organismes autònoms i de les empreses integrades al sector públic de Catalunya.
-1 La proposta per al nomenament del síndic major, a què es refereix l'article 20.2, ha de recaure en el síndic que presenti la seva candidatura per al càrrec i compti amb l'aprovació de la majoria absoluta dels membres de la Sindicatura.
-2 Si en una primera convocatòria cap candidat no ha assolit la majoria absoluta, s'ha de fer una segona votació dins els quinze dies hàbils següents.
-3 Si, un cop fetes les dues votacions, cap candidat no ha obtingut la majoria absoluta, s'ha de fer, dins els quinze dies hàbils següents, una tercera votació en la qual només poden ésser candidats els dos síndics que hagin obtingut més vots en la votació immediatament precedent.
En aquesta tercera votació ha de resultar proposat qui obtingui més vots.
En cas d'empat, la proposta ha de recaure en el síndic que hagi exercit més temps com a tal i, si el temps fos el mateix, qui tingui més edat.
-1 Els Síndics són designats pel Parlament mitjançant votació per majoria de les tres cinquenes parts, per un període de sis anys.
-2 El Síndic Major, proposat pel Ple entre els seus membres, és nomenat pel President de la Generalitat per un període de tres anys.
-1 Els Síndics, en nombre de set, són designats pel Parlament mitjançant votació per majoria de les tres cinquenes parts, per un període de sis anys.
-2 El Síndic Major, proposat pel Ple entre els seus membres, és nomenat per un període de tres anys pel President de la Generalitat.
En cas de vacant és substituït provisionalment pel Síndic de més edat de la Comissió de Govern fins que el nou Síndic Major no haurà estat nomenat.
La Secretaria General compleix les funcions conduents a donar el suport adequat a les competències governatives del Ple, de la Comissió de Govern i del Síndic Major en tot el que fa referència al règim intern de la Sindicatura de Comptes; estableix el règim de treball del personal de la Sindicatura de Comptes; vetlla per la redacció de les actes de les sessions del Ple i de la Comissió de Govern, i forma els avantprojectes de pressupostos i els de les memòries que s'han de sotmetre al Ple.
El Secretari General compleix les funcions conduents a l'exercici adequat de les competències governatives del Ple, de la Comissió de Govern i del Síndic Major en tot el que fa al règim intern de la Sindicatura de Comptes.
Especialment vetlla per la redacció de les actes de les sessions del Ple i de la Comissió de Govern i forma els avantprojectes de pressupostos i els de les memòries que s'han de sotmetre al Ple.
-1 A la Secció d'Enjudiciament, li corresponen, en el marc d'allò que estableix l'article 2.2, la instrucció dels procediments jurisdiccionals i l'enjudiciament de les responsabilitats comptables d'aquells qui tenen a càrrec seu cabals o efectes públics, d'acord amb les funcions pròpies de la Sindicatura de Comptes.
-2 És formada pel President i altres Síndics designats pel Ple.
-3 El President és designat pel Ple per un període de tres anys.
-1 A la Secció de Fiscalització, li corresponen la verificació de la comptabilitat dels ens del sector públic de Catalunya i l'examen i la comprovació dels seus comptes.
-2 És formada pel President i altres Síndics designats pel Ple.
-3 S'organitza en departaments sectorials, al capdavant dels quals hi ha un Síndic.
-4 Pot establir la seva organització territorial en la forma que s'adigui més al desenvolupament de les seves funcions.
-5 El President és designat pel Ple per un període de tres anys.
Són atribucions del Síndic Major:
d) Exercir la direcció superior del personal de la Sindicatura i les funcions relatives al nomenament, la contractació, el govern i l'administració en general d'aquell.
e) Autoritzar la contractació d'obres, béns, serveis, subministraments i altres prestacions necessàries per al funcionament de la Sindicatura de Comptes; autoritzar les despeses pròpies d'aquesta, i ordenar-ne el pagament.
f) Decidir amb vot de qualitat els empats que es produeixin en el Ple i en la Comissió de Govern.
g) Resoldre les qüestions de caràcter intern no assignades als altres òrgans de la Sindicatura.
h) Exercir les altres facultats que li reconeix aquesta Llei.
d) Ordenar els pagaments propis de la Sindicatura.
e) Decidir amb vot de qualitat els empats que es produeixin en el Ple i en la Comissió de Govern.
f) Resoldre les qüestions de caràcter intern no assignades als altres òrgans de la Sindicatura.
g) Exercir les altres facultats que li reconeix aquesta Llei.
-2 En cas d'absència o de malaltia el Síndic Major és substituït provisionalment pel Síndic de més antiguitat de la Comissió de Govern, o, si s'escau, pel de més edat d'entre ells.
-1 La Comissió de Govern és formada pel Síndic Major i per dos Síndics designats pel Ple.
c) Exercir la potestat disciplinària respecte al personal, d'acord amb la Llei de Funcionament de la Sindicatura de Comptes.
d) Exercir les altres facultats que el Ple li delegui per donar més eficàcia al compliment de les funcions pròpies de la Sindicatura.
-1 La Comissió de Govern és formada pel Síndic Major, i per dos Síndics designats pel Ple, l'un dels quals presideix la Secció de Fiscalització i l'altre la Secció d'Enjudiciament.
b) Establir el règim de treball del personal de la Sindicatura de Comptes.
c) Exercir la direcció superior del personal de la Sindicatura i les funcions relatives al nomenament, la contractació, el govern i l'administració en general d'aquell.
d) Exercir la potestat disciplinària respecte al personal d'acord amb les normes de règim interior.
e) Autoritzar les despeses pròpies de la Sindicatura de Comptes i la contractació d'obres, béns, serveis, subministraments i altres prestacions necessàries perquè funcioni.
f) Exercir les altres facultats que el Ple li delegui per a la major eficàcia en el compliment de les funcions pròpies de la Sindicatura.
g') Aprovar un programa anual en què es determinin els ens locals, els ens associatius i les societats participades pels ens locals que han d'ésser objecte de fiscalització economicofinancera, i també els criteris emprats per a incloure'ls.
c) Aprovar tots els informes, memòries, propostes, dictàmens i consultes elaborats per la Sindicatura de Comptes.
d) Proposar el nomenament d'un dels seus membres per al càrrec de Síndic Major.
e) Resoldre els conflictes d'atribucions i les qüestions de competència entre els diversos òrgans de la Sindicatura de Comptes.
g) Exercir les altres funcions que determina aquesta Llei.
Els informes i les memòries de fiscalització a què fa referència l'article 6, que la Sindicatura de Comptes ha de trametre al Parlament, han d'atendre també:
a) L'observança de la Constitució, de l'Estatut d'Autonomia i de les lleis reguladores dels ingressos i de les despeses del sector públic de Catalunya, especialment de les normes que n'afecten l'activitat econòmico-financera i comptable.
d) L'execució dels programes d'actuació, d'inversions i de finançament i altres plans i previsions que regeixin l'activitat de les empreses vinculades al sector públic de Catalunya; l'ús o l'aplicació de les subvencions amb càrrec als pressupostos dels ens del sector públic de Catalunya, i les exempcions fiscals concedides.
L'informe sobre el Compte General de la Generalitat que la Sindicatura de Comptes ha de remetre al Parlament ha d'atendre també:
a) L'observança de la Constitució, de l'Estatut i de les lleis reguladores dels ingressos i de les despeses del sector públic de Catalunya, especialment de les normes que n'afecten l'activitat econòmico-financera i comptable.
d) L'execució dels programes d'actuació, d'inversions i de finançament i altres plans o previsions que regeixin l'activitat de les empreses públiques i de les empreses vinculades de la Generalitat; l'ús o l'aplicació de les subvencions amb càrrec al pressupost de la Generalitat, i les exempcions fiscals concedides.
-1 Els ens locals han de retre els comptes de cada exercici directament a la Sindicatura de Comptes abans del 15 d'octubre de l'any següent al del tancament de l'exercici.
Així mateix, s'han de trametre les auditories i qualsevol altre informe de fiscalització amb les recomanacions i les reserves corresponents. -2 La Sindicatura de Comptes ha de formar i ha d'unir el Compte General de les Corporacions Locals, el qual ha d'ésser conegut pel Parlament. -3 Si els ens locals incompleixen el deure de remissió a la Sindicatura de Comptes de la documentació establerta per l'apartat 1 o de la informació complementària d'aquella documentació, un cop donat el tràmit d'audiència sense que s'hagi acreditat cap causa justificada de l'incompliment, el Ple de la Sindicatura de Comptes ho ha de comunicar al Departament de Governació i Administracions Públiques per a la inscripció en l'inventari públic de control de compliment de les obligacions financeres dels ens locals, que ha d'estar a disposició dels departaments de l'Administració de la Generalitat, i al Departament d'Economia i Finances, perquè s'adoptin les mesures destinades a suspendre el lliurament a l'ens infractor de subvencions o transferències a les quals tingui dret amb càrrec als pressupostos de la Generalitat de Catalunya, sempre que no provinguin d'altres administracions.
Aquesta suspensió s'ha de mantenir fins que no s'acrediti la remissió dels comptes, i no genera, en cap cas, dret a compensació financera.
-1 Les corporacions locals han de retre els comptes de cada exercici, directament a la Sindicatura de Comptes, abans del 15 d'octubre de l'any següent al del tancament de l'exercici.
-2 La Sindicatura de Comptes ha de formar i ha d'unir el Compte General de les Corporacions Locals, el qual ha d'ésser conegut pel Parlament.
-1 El Compte General de la Generalitat ha d'ésser presentat a la Sindicatura de Comptes, per mitjà de la Conselleria d'Economia i Finances, abans del 31 de juliol de l'any següent al del tancament de l'exercici.
-2 La Sindicatura de Comptes ha d'examinar i comprovar el Compte General de la Generalitat dins els cinc mesos següents d'haver-lo rebut.
L'informe resultant de la fiscalització ha d'ésser la part bàsica de la memòria anual de la Sindicatura, que s'ha d'aprovar, si escau, d'acord amb el que determina el Reglament del Parlament de Catalunya.
-1 El Compte General de la Generalitat ha d'ésser presentat a la Sindicatura de Comptes, mitjançant la Conselleria d'Economia i Finances, abans del 31 de juliol de l'any següent al del tancament de l'exercici.
-2 La Sindicatura de Comptes ha d'examinar i comprovar el Compte General de la Generalitat dins els cinc mesos següents d'haver-los rebuts, elevar l'informe corresponent al Parlament perquè l'aprovi i trametre'l al Govern de la Generalitat, el qual n'ha de disposar la publicació de les conclusions en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
-3 En tots els informes o les memòries, la Sindicatura de Comptes hi ha de fer constar les infraccions, els abusos o les pràctiques irregulars que haurà observat i indicar la responsabilitat en què, a criteri seu, s'hagi incorregut, i les mesures per a exigir-la.
-3 En els informes o en les memòries, la Sindicatura de Comptes hi ha de fer constar les infraccions, els abusos o les pràctiques irregulars que haurà observat i indicar la responsabilitat en què, a criteri seu, s'hagués incorregut, i les mesures per a exigir-la.
-1 La Sindicatura de Comptes compleix la funció fiscalitzadora mitjançant informes o memòries que, una vegada aprovats pel Ple, juntament amb les al·legacions i les justificacions que hagin pogut presentar els ens fiscalitzats, han d'ésser exposats com a part d'una memòria que la Sindicatura ha de remetre anualment al Parlament perquè aquest la publiqui íntegrament en el Butlletí Oficial del Parlament de Catalunya, l'aprovi, si escau, i la trameti al Govern de la Generalitat, el qual ha de disposar la publicació de les resolucions en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, un cop aprovades pel Parlament.
-2 La Sindicatura de Comptes pot emetre en qualsevol moment, a petició del Parlament o quan, en casos de necessitat extraordinària i urgent, ho consideri pertinent, informes o memòries relatius a les funcions definides per l'article 2.
-1 La Sindicatura de Comptes compleix la funció de fiscalització mitjançant informes o memòries, que en tots els casos ha d'elevar al Parlament.
Les conclusions d'aquests informes o memòries s'han de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
-2 La Sindicatura de Comptes pot emetre en qualsevol moment, a petició del Parlament o a iniciativa pròpia, informes o memòries relatius a les funcions definides en l'article 2.
-1 En l'exercici de les seves funcions, la Sindicatura de Comptes ha d'actuar amb submissió a l'ordenament jurídic i amb total independència respecte als òrgans i als ens públics que són subjectes a la seva fiscalització.
-2 La Sindicatura de Comptes s'ha d'organitzar d'acord amb la Llei de Funcionament de la Sindicatura de Comptes.
-3 La Sindicatura de Comptes elabora el seu pressupost, que s'ha d'integrar en el de la Generalitat en una secció específica diferenciada, perquè sigui sotmès a l'aprovació del Parlament.
En l'exercici de les seves funcions, la Sindicatura de Comptes ha d'actuar amb submissió a l'ordenament jurídic i amb total independència respecte als òrgans i als ens públics que són subjectes a la seva fiscalització.
La Sindicatura de Comptes té facultats per a organitzar tots els assumptes relacionats amb el seu ordre intern i amb el seu personal, d'acord amb les normes de règim interior.
Ha d'elaborar les normes de règim interior i el seu pressupost, que s'ha d'integrar al de la Generalitat en una secció específica diferenciada, perquè siguin sotmesos a l'aprovació del Parlament de Catalunya.
La imposició de les taxes fixades per aquesta Llei i a càrrec de la Generalitat ha d'anar lligada a l'assumpció gradual de l'exercici de les funcions inherents a les competències transferides en la matèria.
S'han de continuar aplicant les taxes estatals en les zones en què no s'hagi dut a terme aquesta assumpció.
Els elements quantificadors de les taxes a què es refereix l'apartat 1 poden ésser modificats per la Llei de pressupostos de la Generalitat.
Les taxes són aplicables en els diversos territoris en què la Generalitat assumeixi l'exercici de les competències de trànsit, circulació de vehicles i seguretat viària.
La gestió i la recaptació de les taxes objecte d'aquesta Llei corresponen al Servei Català de Trànsit.
La liquidació de les taxes s'ha de practicar a les oficines del Servei Català de Trànsit, a les delegacions territorials del Govern de la Generalitat o a les oficines de l'ens col·laborador que eventualment designin, i s'ha de notificar per escrit a la persona interessada.
S'han d'establir per reglament els casos en què les taxes es poden autoliquidar.
h) Autoritzacions de transports especials amb acompanyament, de proves esportives, de transports urgents i altres autoritzacions especials per raó del vehicle o per la utilització de la carretera: 24,24 euros.
Aquesta tarifa s'entén sens perjudici de l'abonament del cost de la prestació de serveis de seguretat, que ha d'anar a càrrec també del subjecte passiu.
h) Autoritzacions amb acompanyament de transports especials, de proves esportives, de transports urgents i d'altres autoritzacions especials per raó del vehicle o per la utilització de la carretera: 3.875 pessetes, i per quilòmetre recorregut: motocicletes, 12 pessetes, i vehicles, 38 pessetes.
Aquestes tarifes s'entenen sens perjudici de l'abonament del cost de les mesures de seguretat que es puguin generar, que anirà a càrrec també del subjecte passiu.
Són subjectes passius contribuents de la taxa les persones físiques o jurídiques en interès de les quals es fan les activitats administratives o la prestació dels serveis que constitueixen el fet imposable.
Són subjectes passius substituts del contribuent les persones físiques o jurídiques que sol·liciten les actuacions administratives o els serveis quan aquests s'han de prestar a favor d'altres persones diferents de qui ho sol·licita.
La persona que ocupa la direcció del Servei Català de Trànsit és competent per a imposar multes i sancions en matèria de trànsit, circulació de vehicles i seguretat viària, sens perjudici de les competències municipals.
Contra les resolucions sancionadores dictades pel director o directora del Servei Català de Trànsit es pot interposar recurs potestatiu de reposició davant d'aquest mateix òrgan, de conformitat amb la normativa específica.
Les sancions en matèria de publicitat corresponen a la direcció del Servei Català de Trànsit.
El director o directora del Servei Català de Trànsit pot assumir la competència sancionadora per infraccions de normes de circulació en vies urbanes que corresponen als alcaldes, sempre que hi hagi un conveni subscrit en aquesta matèria entre l'ajuntament afectat i el Servei Català de Trànsit.
L'import de les sancions derivades de les denúncies per infraccions comeses en les vies urbanes que són formulades per les policies locals i tramitades i percebudes pel Servei Català de Trànsit han de revertir parcialment, per conveni, en favor de l'ajuntament corresponent, en la forma que s'estableixi per reglament.
El Servei Català de Trànsit pot actuar com a organisme recaptador per la via de constrenyiment de les sancions derivades de les denúncies formulades a infractors residents en un municipi diferent al de la comissió de la infracció, si s'ha establert d'aquesta manera en el conveni corresponent subscrit entre l'ajuntament afectat i el Servei Català de Trànsit.
Sens perjudici de les competències municipals, són competents per a imposar multes i sancions en matèria de trànsit, circulació de vehicles i seguretat viària els corresponents delegats i delegades territorials del Govern de la Generalitat.
Contra les resolucions dels delegats i delegades territorials del Govern, hom pot interposar recurs ordinari davant del director o directora del Servei Català de Trànsit.
Les sancions en matèria de publicitat corresponen a la Direcció del Servei Català de Trànsit.
Els delegats i delegades territorials del Govern de la Generalitat poden assumir la competència sancionadora per infraccions de normes de circulació en vies urbanes que corresponen als alcaldes, sempre que hi hagi conveni subscrit en aquesta matèria entre l'ajuntament afectat i el Servei Català de Trànsit.
L'import de les sancions derivades de les denúncies per infraccions comeses en les vies urbanes que són formulades per les policies locals i tramitades i percebudes pel Servei Català de Trànsit han de revertir parcialment, mitjançant conveni, en favor de l'ajuntament corresponent, en la forma que s'ha d'establir per reglament.
El Servei Català de Trànsit pot actuar com a organisme recaptador per la via de constrenyiment de les sancions derivades de les denúncies formulades a infractors residents en un municipi diferent al de la comissió de la infracció, si així s'ha establert en el corresponent conveni subscrit entre l'ajuntament afectat i el Servei Català de Trànsit.
Les resolucions de la Direcció del Servei Català de Trànsit, que no esgoten la via administrativa, poden ésser objecte de recurs d'alçada davant el titular o la titular del Departament d'Interior, Relacions Institucionals i Participació.
El recurs de revisió s'ha d'interposar davant l'òrgan que va dictar l'acte que s'impugna en els supòsits establerts legalment.
El recurs potestatiu de reposició contra les resolucions sancionadores dictades pel director o directora del Servei Català de Trànsit s'interposa davant aquest mateix òrgan, que és el competent per a resoldre'l.
Exhaurida la via administrativa, es pot interposar el recurs contenciós administratiu o el que es consideri més ajustat al dret, d'acord amb els terminis i el procediment que assenyala la legislació aplicable a l'Administració de la Generalitat.
Les resolucions de la Direcció del Servei Català de Trànsit poden ésser objecte de recurs ordinari davant la persona titular del Departament de Governació.
El recurs de revisió s'ha d'interposar davant l'òrgan que va dictar l'acte que s'impugna, en els supòsits establerts legalment.
Un cop exhaurida la via administrativa, hom pot interposar el recurs contenciós administratiu o el que es consideri més ajustat al dret, d'acord amb els terminis i el procediment que assenyala la legislació aplicable a l'Administració de la Generalitat.
Els recursos econòmics a què fa referència l'apartat 1 s'han de destinar a cobrir les despeses del Servei.
En el supòsit que els ingressos efectivament obtinguts en l'exercici siguin superiors als inicialment previstos en l'estat d'ingressos del pressupost del Servei, el Govern ha d'acordar l'ampliació dels crèdits consignats al Departament de Governació per a atendre el finançament de la Policia de la Generalitat - Mossos d'Esquadra.