projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El conseller de Polítiques Digitals i Administració Pública, Jordi Puigneró, defensa la feina feta pel Govern de Catalunya en aquest àmbit i demana que es respectin les competències pròpies de la Generalitat
El conseller de Polítiques Digitals i Administració Pública, Jordi Puigneró, ha participat aquest matí a la Conferència Sectorial d'Administració Pública convocada per la ministra de Funció Pública amb tots els consellers del ram per abordar la futura regulació del teletreball.
Durant la reunió, Jordi Puigneró, ha posat en valor la feina feta des de fa més d'un any en aquest àmbit pel Govern de Catalunya, que ja compta amb la seva pròpia regulació del teletreball, mitjançant un decret, i ha demanat "que es respectin les competències pròpies del Govern català".
L'Estatut reconeix la competència exclusiva sobre l'ordenació i l'organització de la funció pública.
Una demanda compartida per la resta de CC.AA que també han demanat a la ministra que la regulació "sigui de mínims".
Puigneró ha posat en valor que el decret de teletreball de la Generalitat inspiri la regulació espanyola.
Un model, el de Catalunya, que compta amb el suport de les organitzacions sindicals i que ha vist la llum molt abans que la resta de comunitats autònomes perquè s'havia començat a treballar molt abans de la pandèmia.
Per Puigneró, el teletreball a Catalunya ha estat "una aposta per convicció i no pas per obligació".
Catalunya ha demanat també que la regulació contempli que el teletreball pugui ser també a temps complert i no només a temps parcial.
Tanmateix que sigui voluntari però que els Governs puguin declarar-lo com obligatori en " casos excepcionals" com ara en situació de pandèmia.
El Govern de Catalunya ja va aprovar el passat dia 4 d'agost el seu Decret de Teletreball que regula aquesta modalitat pel personal de la Generalitat de Catalunya i els seus organismes autònoms.
El decret de teletreball de la Generalitat, que regula ja aquesta modalitat dins l'Administració Pública, és plenament compatible amb la futura regulació espanyola
El Departament de Polítiques Digitals i Administració Pública ha impulsat avui una primera experiència de vot electrònic en les eleccions sindicals a l'Administració.
El conseller assegura que "com a Govern, aspirem a convocar ben aviat unes eleccions on es pugui votar per via telemàtica"
El conseller de Polítiques Digitals i Administració Pública, Jordi Puigneró, ha visitat aquesta tarda el punt de votació on s'ha dut a terme la primera experiència de vot electrònic en un procés electoral convocat per la Generalitat, amb motiu de les eleccions sindicals que s'han celebrat a l'Administració de la Generalitat.
Puigneró ha destacat que " aquesta experiència de vot electrònic a les eleccions sindicals marca el camí a seguir.
Així, el conseller ha explicat que s'està tramitant al Parlament l'avantprojecte de llei per permetre el vot electrònic dels catalans i catalanes residents a l'exterior.
"És una política que des del Govern de Catalunya volem impulsar i que en els propers anys es comenci a normalitzar la cultura del vot electrònic", ha assegurat Puigneró.
El conseller ha recordat que "hi ha alguns països que ens porten avantatge" i que, per exemple, "a les eleccions celebrades a Estònia aquest cap de setmana, el 43% de la població va votar electrònicament".
"Com a Govern, aspirem a convocar ben aviat unes eleccions on es pugui votar per via telemàtica", ha apuntat Puigneró.
El conseller ha subratllat que "la tecnologia ja està madura i ens ofereix seguretat, privacitat i integritat del vot" i ha afegit que "el que manca és generar la confiança en la ciutadania"
L'experiència de vot electrònic viscuda avui és pionera en l'àmbit de l'Administració i ha estat impulsada pel Departament de Polítiques Digitals i Administració Pública en una mesa de 249 electors.
Els electors que hi han participat ho han fet de manera voluntària, en una sala annexa al punt de votació.
Els i les votants han pogut votar a través d'un ordinador, d'una tauleta o des del seu propi mòbil amb totes les garanties de privacitat i seguretat.
"És una política que des del Govern de Catalunya volem impulsar i que en els propers anys es comenci a normalitzar la cultura del vot electrònic", ha assegurat Puigneró
Es constitueix com un espai de col·laboració i d'intercanvi d'informació entre els diversos comitès ètics existents.
La secretària d'Administració i Funció Pública, Annabel Marcos, afirma que cal impulsar la cultura ètica i fomentar la intel·ligència compartida.
La Xarxa de Comitès d'Ètica s'ha posat en marxa com a espai col·laboratiu i de reflexió entre els diversos comitès ètics existents, i els que es puguin constituir en el futur, a l'Administració de la Generalitat i el seu sector públic.
La Xarxa pretén generar sinèrgies en relació a la dimensió de l'ètica pública, per potenciar el debat, intercanviar informació i experiències, i desenvolupar projectes d'interès comú.
L'acte de presentació de la Xarxa de Comitès d'Ètica, que ha tingut lloc a l'Escola d'Administració Pública de Catalunya (EAPC), ha comptat amb la participació dels representants dels comitès i de les comissions ja existents, que han exposat quins són els seus reptes i han debatut sobre el valor afegit que ha d'aportar la Xarxa com a element de trobada, per millorar, impulsar i consolidar la cultura de l'ètica pública i de la integritat a l'Administració i al país.
A la jornada de presentació de la Xarxa hi ha participat també la secretària d'Administració i Funció Pública, Annabel Marcos, i el secretari general del Departament de Polítiques Digitals i Administració Pública i director en funcions de l'EAPC, Xavier Gatius.
La secretària d'Administració i Funció Pública, Annabel Marcos, que ha clos la jornada, ha agraït a tots els participants les seves aportacions.
"Ara comença una nova etapa de treball conjunt, de cocreació, per donar més visibilitat als comitès i comissions d'ètica i generar credibilitat i confiança en el seu funcionament i activitat", ha afirmat.
La secretària ha destacat que "cal impulsar la cultura ètica i fomentar la intel·ligència compartida".
En aquest sentit, s'ha referit a la necessitat d'obrir la mirada i implicar tota l'organització en la cultura ètica, així com potenciar els instruments que permetin conèixer quines són les inquietuds i els dilemes que la pràctica i actuació pública generen, així com compartir bones pràctiques i impulsar la formació i la recerca en ètica.
La creació de la Xarxa de Comitès d'Ètica és una mesura prevista en el Pla de Govern per a aquesta legislatura que, juntament amb l'aprovació del Codi Ètic del Servei Públic de Catalunya, s'emmarca en l'objectiu de desplegament del model de governança ètica.
La Xarxa de Comitès d'Ètica la constitueixen el Comitè de Bioètica de Catalunya; el Comitè d'Ètica dels Serveis Socials de Catalunya; la Comissió de Seguiment del Codi Ètic de l'Execució Penal a Catalunya; la Comissió d'Ètica en la Contractació Pública, el Comitè d'Ètica de la Policia de Catalunya; el Comitè Assessor d'Ètica Pública de Catalunya; el Comitè Assessor per a l'Elaboració del Codi Ètic del Servei Públic de Catalunya i el Comitè d'Ètica dels Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya.
Està concebut com un espai d'aprenentatge col·lectiu i cocreació per generar i compartir coneixement i desenvolupar projectes d'innovació a la Generalitat.
El Departament de Polítiques Digitals i Administració Pública, a través de la Direcció General de Modernització i Innovació de l'Administració, ha posat en funcionament l'ApLab, un espai de trobada, tant físic com virtual, per a l'aportació, compartició, debat i generació de coneixement sobre projectes innovadors en l'organització de l'Administració de la Generalitat.
Concebut com a laboratori de cocreació, l'ApLab neix amb els objectius d'enxarxar el talent i el coneixement; fomentar l'aprenentatge mutu; afavorir la integració de visions diferents, i contribuir a avançar en l'Administració Digital.
L'ApLab està obert als reptes i els projectes que es plantegin des de qualsevol equip o organisme de la Generalitat, ja sigui per cercar solucions a una problemàtica detectada o bé per desenvolupar de manera proactiva una idea de millora en l'àmbit de l'Administració Digital.
El laboratori s'activa amb l'entrada d'un projecte, que ha de passar llavors el filtre de validació de la Direcció General de Modernització i Innovació de l'Administració.
Un cop validat, es constitueix el nucli de treball, integrat per agents implicats de manera directa en l'objecte del projecte, en la generació dels continguts que es produeixin en el laboratori, i en la gestió dels resultats potencials.
A aquest equip, s'hi afegiran els participants convidats al laboratori, que, amb una perspectiva de participació ciutadana i de col·laboració interadministrativa i público-privada podran ser persones externes a la Generalitat.
En aquest sentit, cal destacar que la Direcció General de Modernització i Innovació assumeix un paper de dinamitzadora i facilitadora de recursos per als projectes que s'incloguin al laboratori.
El primer trimestre de 2019 s'iniciaran les primeres experiències de l'ApLab, amb reptes que interpel·len el mateix Departament de Polítiques Digitals i Administració Pública.
Recull en línia tota la normativa vigent en matèria de funció pública.
El Portal Jurídic de Catalunya ha publicat el nou "Codi de funció pública a Catalunya", que ofereix la consulta en línia i permanentment actualitzada de tota la normativa vigent en matèria de funció pública a Catalunya.
El Codi també permet la consulta de versions anteriors de les normes i de totes les afectacions que han sofert.
El "Codi de funció pública de Catalunya" és el tercer volum de la col·lecció "Codis de Legislació" i és fruit de la col·laboració entre la Direcció General de Funció Pública, el Gabinet Jurídic de la Generalitat de Catalunya i l'Entitat Autònoma del Diari Oficial i de Publicacions (EADOP).
La col·lecció "Codis de Legislació" publica compilacions en línia de les principals normes vigents en un sector de l'ordenament jurídic, amb l'objectiu de millorar la difusió del dret vigent a Catalunya i, alhora, de facilitar-ne la consulta per part dels operadors jurídics, els estudiants, els opositors i la ciutadania en general.
És fruit de la col·laboració entre la Direcció General de Funció Pública, el Gabinet Jurídic de la Generalitat i l'EADOP
La directora general d'Administració Digital, Ester Manzano, ha presentat dins la jornada Nou Districte Administratiu.
Noves formes de treballar, el Manual de transformació digital de l'empleat públic i les principals habilitats i competències relacionades amb el concepte d'empleat públic digital de la nostra Administració.
Aquest manual pretén ser tant una guia com una eina per a l'empleat públic de l'Administració catalana en el camí cap a l'adopció d'enfocaments, models i metodologies vinculats a les noves maneres de fer i treballar en l'era digital.
El Manual proposa un concepte d'empleat públic digital ampliat, que es concreta en 8 dimensions que abasten des del desenvolupament del tecnoapoderament (necessari per al maneig de les tecnologies i l'ús dels recursos digitals), fins a la innovació, la col·laboració o el compromís i la comunicació social (competències vinculades a les noves formes de fer i treballar), a la vegada que vol animar els empleats públics a definir els seus propis objectius en el seu camí personal cap a la transformació digital.
També inclou un qüestionari que permet avaluar el nivell de transformació digital de la persona respecte de les vuit dimensions que integren el concepte d'empleat públic digital, i ofereix nous recursos de desenvolupament d'aquestes dimensions.
El Manual de transformació digital de l'empleat públic és una de les iniciatives impulsades des de la DG d'Administració Digital, amb la mirada posada en les noves maneres de fer i treballar i el projecte de decret d'Administració digital (en tràmit d'aprovació).
En el futur es vol que aquesta iniciativa evolucioni dotant a l'Administració de major informació sobre la capacitació i les competències digitals del personal, i que l'Administració pugui oferir nous recursos de desenvolupament professional al personal de manera més proactiva.
Eines i plataformes corporatives d'accés als serveis d'administració digital
Portada del web de Tràmits Gencat
Plataforma d'integració i col·laboració administrativa (PICA).
Els ciutadans, les empreses i les institucions tenen reconegut el dret de no presentar documents ja facilitats prèviament a l'Administració.
La PICA és la plataforma que permet l'accés a la informació dels organismes de la Generalitat i altres administracions públiques i institucions, a través de la interoperabilitat (IOP), que permet compartir documents i dades, amb criteris d'estandardització, rapidesa, senzillesa, seguretat i legalitat.
Consulteu les dades i documents que no heu d'aportar per dur a terme els vostres tràmits
Portada de l'espai web La meva carpeta
Passarel·la de pagament.La passarel·la de pagament de l'Agència Tributària de Catalunya gestiona l'intercanvi d'informació associada als pagaments que es realitzen des de cadascun dels serveis telemàtics departamentals fins a l'entitat financera que efectua el cobrament a l'usuari, i n'abona l'import al departament o organisme corresponent.
Gestor documental corporatiu de la Generalitat de Catalunya (ARESTA).
ARESTA (Arxiu electrònic segur i tramitació administrativa) és la solució de gestió documental corporativa de l'Administració de la Generalitat de Catalunya.
Permet el tractament i l'emmagatzematge de documents electrònics, d'acord amb les directrius establertes pel Protocol de gestió de documents electrònics i arxiu i els seus instruments tècnics.
Dona resposta a les necessitats de gestió documental tant en la fase de tramitació (quan l'expedient és viu) com en la fase de vigència (durant el temps que cal conservar-lo una vegada tancat l'expedient, d'acord amb el que normativament s'estableixi).
ARESTA garanteix que la documentació resta inalterada i segura durant tot el temps que calgui conservar-la, en permet l'accés d'acord amb la normativa i garanteix la disponibilitat futura.
Accediu a tota la informació sobre les funcionalitats i beneficis de l'Arxiu Electrònic Segur i Tramitació Administrativa.
Des de l'inici de l'Administració digital s'ha impulsat un nombre important d'eines i solucions corporatives.
El volum d'ús d'aquestes eines, que ja s'incrementava any rere any, s'ha disparat i ha generat una demanda d'ús que mostra la necessitat d'avançar per assolir una administració plenament digital.
Aquest context, juntament amb el fet que la tecnologia evoluciona molt ràpidament, ha fet que, en termes generals, ens trobem amb serveis heterogenis de les diferents solucions, la qual cosa genera sovint incertesa i queixes entre els usuaris.
El Pla de millora en la gestió de serveis s'aborda des de diferents àmbits (incidències, desenvolupaments, model de relació amb els usuaris interns, formació, comunicació interna...), la qual cosa permet analitzar detalladament la situació actual i identificar millores i solucions als problemes.
Amb aquest Pla disposarem d'un full de ruta de les diferents actuacions que es poden implantar dins de cada àmbit per oferir uns serveis de més qualitat i amb una visió més integral.
La millora de la gestió dels serveis inclou:
- Avanços en les eines de tramitació electrònica, pel que fa a l'adaptació de les solucions corporatives a la necessitats dels departaments per impulsar la transformació digital dels seus tràmits i serveis.
- Projectes de creació de sistemes d'informació de tramitació digital d'expedients, com ara l'impuls del sistema d'informació per a la tramitació digital d'expedients sancionadors.
Les dades són un actiu fonamental de qualsevol organització, però cal establir un model de governança per optimitzar-les i fomentar el seu ús legítim.
En el cas de les administracions públiques, això ha de permetre maximitzar el servei als ciutadans i la protecció dels seus drets.
A l'Administració de la Generalitat, el projecte d'implantació del govern de la dada desenvolupa activitats, eines, funcions i estàndards en diversos eixos (modelatge i arquitectura, metadades, qualitat, seguretat, etc.) per desplegar un conjunt de sistemes de gestió i de mecanismes de decisió que en garanteixin l'ús adequat, tant organitzativament com tecnològicament.
A la nostra institució, el projecte possibilitarà un millor servei per a la ciutadania, en la mesura que faciliti el reaprofitament de les dades en tots els procediments i tràmits que aportin valor, dins els límits establerts per criteris de privacitat i seguretat.
L'Observatori ha de ser un espai de reflexió sobre els projectes, els estudis, l'anàlisi de dades i tota la informació relacionada amb la modernització i la innovació de l'Administració de la Generalitat.
En concret, ha d'oferir una visió integral i actualitzada sobre tot allò que estigui relacionat amb la transformació cultural i digital de l'organització i dels seus treballadors, que són els protagonistes i inductors de la nova Administració del segle XXI.
L'Observatori s'ha concebut com una eina d'identificació i comunicació dels avenços que s'estan fent per assolir una Administració digital, amb l'objectiu d'avaluar les polítiques de transformació digital a l'Administració.
Per definir l'Observatori s'ha elaborat el Catàleg d'indicadors sobre l'Administració digital.
Els indicadors s'han classificat en els àmbits de persones, processos, dades i tecnologia.
Cada indicador té una fitxa en la qual s'inclou la definició, la fórmula de càlcul, el sistema d'informació d'origen, els estàndards de qualitat i altra informació rellevant per a la seva obtenció i interpretació.
S'han analitzat les diverses estratègies per garantir que la implantació d'usos avançats de les dades no puguin produir perjudicis que creïn rebuig social, i s'ha optat per articular l'estratègia de la Generalitat en relació amb l'ètica de les dades per mitjà de l'elaboració i tramitació d'un acord del Govern de creació d'un comitè d'ètica de les dades.
Des de la Direcció General d'Administració Digital s'està treballant en l'aprovació d'un decret per regular la figura del delegat de protecció de dades a l'Administració de la Generalitat i a les entitats del sector públic.
Paral·lelament, a l'EAPC s'ha iniciat el Curs per a delegats de protecció de dades de l'Administració i del seu sector públic, impulsat conjuntament amb l'Autoritat Catalana de Protecció de Dades (APDCAT), que té per objectiu dotar dels coneixements i les habilitats adequats les persones que tinguin encomanades les tasques de delegats de protecció de dades en un entorn canviant i global.
En aquest apartat, trobareu informació sobre el Manual de transformació digital de l'empleat públic i les principals habilitats i competències relacionades amb el concepte d'empleat públic digital de la nostra Administració.
Aquest manual pretén ser tant una guia com una eina per a l'empleat públic de l'Administració catalana, en el camí cap a l'adopció d'enfocaments, models i metodologies vinculats a les noves maneres de fer i treballar en l'era digital.
També vol animar els empleats públics a definir els seus propis objectius en el seu camí personal cap a la transformació digital.
A la vegada, possibilitarà elaborar instruments complementaris d'autoavaluació, detecció de necessitats formatives i de desenvolupament professional a la nostra Administració.
El manual inclou un qüestionari que permet avaluar el nivell de transformació digital de la persona respecte de les vuit dimensions que integren el concepte d'empleat públic digital, i ofereix nous recursos de desenvolupament d'aquestes dimensions.
Accediu a la versió completa del Manual
Conegueu les implicacions i beneficis de la transformació i les vuit dimensions de l'empleat públic digital
Accediu a la versió completa del qüestionari que avalua el vostre nivell de transformació digital.
També podreu avaluar-vos respecte a una dimensió concreta
Consulteu les propostes per desenvolupar les vostres dimensions com a empleat digital
Aquesta Guia pretén ajudar els departaments i ens del sector públic a dissenyar els serveis que ofereixen tenint en compte les necessitats dels ciutadans, situant-hi al centre l'experiència d'usuari de les persones que hagin d'utilitzar els serveis i actualitzant els processos de treball dels empleats públics per aprofitar tot el potencial de l'era digital.
La Guia descriu els principis que han de seguir els serveis públics digitals, els passos que cal fer a partir del moment en què es decideix crear-los i un ventall de tècniques per seguir aquests passos de manera que es creïn serveis ajustats a les necessitats dels ciutadans.
La disciplina del disseny de productes i serveis ha avançat molt les darreres dècades.
L'arribada de l'era digital ha deixat a mans de la ciutadania serveis intuïtius que situen en un pla destacat l'experiència d'usuari, i això genera l'expectativa legítima que l'Administració pública ha d'adaptar també els seus serveis a aquesta nova concepció.
La Generalitat de Catalunya té un ventall molt ampli de serveis digitals, impulsats per un ric ecosistema de departaments i ens del sector públic.
Alguns d'aquests serveis s'han dissenyat amb tècniques capdavanteres, mentre que molts altres mantenen una metodologia més clàssica i pròpia d'una administració entesa com una organització que fa tràmits.
Aquesta Guia pretén dotar tota la Generalitat d'una metodologia avançada i comuna de disseny i gestió de serveis digitals, per tal que els serveis públics puguin estar a l'alçada de les necessitats i les expectatives d'una ciutadania que ja és digital.
Els serveis públics digitals han de ser simples, sense cap pas que no aporti valor, i accessibles: tothom els ha de poder utilitzar fàcilment, independentment de la seva condició física, les seves habilitats digitals o els seus coneixements sobre l'Administració.
No s'han de crear només per accedir-hi mitjançant l'ordinador, sinó que els ciutadans han de poder decidir en qualsevol moment per quin canal o dispositiu (presencial, telefònic...) hi volen accedir.
Els serveis públics digitals també han de poder adaptar-se de manera personalitzada a les circumstàncies de cada ciutadà o ciutadana, proactivament, és a dir, estalviant-los demandes que l'Administració pugui anticipar.
Els serveis públics digitals s'han de cocrear amb les persones usuàries, convocant-les tant al principi del procés de disseny, per detectar amb empatia les seves circumstàncies, necessitats i preocupacions, com al final, en el moment de la validació dels prototips, els quals permeten que tothom comprovi que el servei els escau abans de començar-lo a desenvolupar.
Aquests serveis no han de ser només propis d'una determinada unitat, sinó que han de ser fruit de la cooperació de les diverses administracions, les quals han de vetllar perquè els ciutadans no hagin de fer gestions innecessàries i perquè només hagin d'aportar una vegada les seves dades.
La feina, però, no acaba quan els serveis estan dissenyats, sinó que han d'estar sotmesos a una avaluació i millora contínua, han de detectar l'opinió que mereixen de les persones usuàries i s'han d'ajustar a les necessitats d'un món que canvia permanentment.