projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El llibre explica el que van fer i el que van aconseguir, però inevitablement, també explica el que els hi van fer a ells en temps de repressió
Les memòries familiars de Cal Pinyonaire, el nom de casa dels Tura, de Mollet, es van publicar el passat 2018 després de guanyar el premi Carles Rahola d'assaig 2017 (Fundació Prudenci Bertrana, Girona).
El llibre gira al voltant de la figura de l'avi de Montserrat Tura, Feliu Tura Vallderiola, un dirigent dels moviment rabassaire del tombant del segle XX que va organitzar els pagesos que conreaven vinyes, organitzats entorn de la Unió Rabassaire.
Aquest sindicat va impulsar cooperatives autogestionades i va aplicar polítiques avançades, cosa que, segons considera la mateixa autora, Montserrat Tura, sovint, el discurs oficial del país ha menystingut o silenciat.
Feliu Tura va ser alcalde de Mollet durant la Segona República i després va passar 11 anys a l'exili fins que va poder tornar l'any 1949.
També fa una descripció detallada de les vicissituds que van haver de passar també els fills de Feliu Tura (Joan, Josep i Esteve) durant la guerra i la dictadura franquista.
Al llibre podem observar dues línies clares que, si més no, defineixen la vida de l'autora: la passió i dedicació a Mollet, i la història del catalanisme rabassaire durant la Segona República.
A la presentació hi participaran, acompanyant a l'autora l'historiador Joaquim Nadal, l'actor i director teatral Joan Ollé i el director del MUME Alfons Quera.
Montserrat Tura i Camafreita (Mollet del Vallès, 1954) és llicenciada en Medicina i Cirurgia per la Universitat de Barcelona.
Després d'haver treballat a l'Hospital Clínic de Barcelona va entrar a l'Hospital de Palamós, on primer va coordinar el Servei d'Urgències i després en fou directora-gerent.
Amb una àmplia trajectòria política, va ser alcaldessa de Mollet del Vallès, el seu poble, durant quatre legislatures.
Diputada al Parlament de Catalunya des del 1995, amb diverses responsabilitats, va ser consellera d'Interior (2003-2006) en el Govern Catalanista i d'Esquerres dirigit pel president Maragall i consellera de Justícia (2006-2010) en el Govern d'Entesa del president Montilla.
El 2012 va abandonar tots els càrrecs institucionals i orgànics per tornar a la seva carrer professional de metgessa de l'Hospital de Palamós.
Presentació del llibre a Barcelona
Portada del llibre 'La batalla de l'Ebre: un riu de sang'
La presentació de La batalla de l'Ebre: un riu de sang es fa amb motiu de l'edició especial del 80è aniversari de la fi de la Guerra Civil, i tindrà lloc dijous, 21 de novembre, a la seu del Memorial Democràtic de Barcelona.
Oriol Dueñas, cap de continguts del Memorial Democràtic, i presentació del llibre a càrrec del Dr.
Josep Ma Solé Sabaté, historiador i professor de la Universitat Autònoma de Barcelona.
La batalla de l'Ebre: un riu de sang
La Batalla de l'Ebre s'esdevingué essencialment a les comarques de la Terra Alta i la Ribera d'Ebre, on deixà ferides molt profundes que encara perduren: emigració, destrucció d'infraestructures, empobriment.
La República dissenyà la batalla atenent a causes internes i externes.
Entre les primeres destacaren: aturar l'ofensiva sobre València; emprar els recursos humans i materials de Catalunya; portar l'optimisme a la seva rereguarda i reforçar el prestigi del govern de Negrín.
En el camp internacional es pretengué que tant la Societat de Nacions, com França i Gran Bretanya, enfrontades a l'expansionisme nazi, canviessin la seva política de No-intervenció i donessin suport al govern legítim.
La Batalla es va convertir en la més llarga i cruenta de tota la guerra i fou, també, la que anticipà, la caiguda de Catalunya i la definitiva derrota republicana.
Presentació del llibre de Salvador Domènech i Encarnació Martorell
Portada del llibre 'La nena del no a la guerra'
La Nena del No a la Guerra és una altra manera d'anomenar Encarnació Martorell i Gil quan anava a l'escola pública Ramon Llull del Patronat Escolar de l'Ajuntament de Barcelona.
Ha esdevingut una extraordinària notària (entre la infància i l'adolescència) del que va passar durant la fratricida Guerra Civil espanyola.
Aquesta obra incorpora un dietari amb 117 relats, d'immens valor històric i sociològic d'aquell període, explicant d'una manera planera, i alhora plena de valor literari, les peripècies per les quals va passar una família senzilla, treballadora, republicana, agnòstica, lliurepensadora i amb molta estima pel seu poble.
A més del dietari, el llibre incorpora una quinzena de cròniques escolars i una trentena de redaccions de classe.
En els escrits de l'Encarnació Martorell s'hi reflecteix la maldat de la guerra, amb les seves lògiques conseqüències de fam, morts, bombardeigs, refugiats, mancances i desgràcies múltiples i greus.
Memorial Democràtic amb la col·laboració de Dstoria Edicions
El llibre recupera aspectes pràcticament desconeguts del pensament del jove militant del Moviment Ibèric d'Alliberament (MIL)
Les germanes de Puig Antich, Montse i Carme, l'escriptor Eduard Màrquez, el coordinador del llibre, Ricard de Vargas i el director del Memorial Democràtic, Jordi Font, presenten Salvador Puig Antich, 45 anys després.
La presentació anirà acompanyada de l'exposició 'Salvador Puig Antich i el MIL', que es podrà visitar fins al 19 de novembre.
El llibre aporta una important documentació política i fotogràfica inèdita i conte diversos articles de Ricard de Vargas, Felip Solé, Jean Marc Rouillan, Sergi Rosés, de les germanes Puig Antich, i també articles inèdits d'en Salvador, cronologies de l'època i biogràfica de Puig Antich.
Salvador Puig i Antich, àlies «El metge», (Barcelona, 30 de maig del 1948 - 2 de març del 1974) fou un anarquista i antifeixista català, actiu durant els anys seixanta i començaments dels setanta.
Va morir executat pel règim franquista, després de ser jutjat per un tribunal militar i condemnat a mort com a culpable de la mort del subinspector de 23 anys Francisco Anguas Barragán a Barcelona.
El número 10 de la col·lecció 'Referents' ens acosta a la reivindicació de les dones en la ciutadania política
La presentació comptarà amb la participació de Jordi Font, director del Memorial Democràtic, i els coordinadors del llibre, Susanna Tavera, professora emèrita d'Història Contemporània de la Universitat de Barcelona, i Josep Lluís Martín i Berbois, doctor en Història i tècnic del Memorial Democràtic.
'Sufragisme i sufragistes: reivindicant la ciutadania política de les dones'
Aproximació a la història del sufragisme de la mà d'historiadores i historiadors de diverses comunitats i procedències historiogràfiques, diferents generacions professionals i convenciments feministes diversos.
La primera part estudia els antecedents històrics del sufragisme i planteja l'estudi de les anomenades "filles de les revolucions burgeses".
La segona part s'apropa al sufragisme com a modernitat i estableix el perfil individual i col·lectiu de les sufragistes com a dones modernes i reivindicatives.
Una tercera part emprèn l'estudi de les sufragistes catalanes mitjançant les seves reivindicacions democràtiques, educatives i socialment reformistes.
I un darrer apartat s'acosta a les relacions entre sufragisme i historiografia tot plantejant les prioritats de la més renovadora història social de les dones.
Una mostra del Memorial Democràtic sobre la lluita per la llibertat a Catalunya entre 1939 i 1975
Amb motiu del 80 aniversari de l'inici del franquisme, la Fundació Independència i Progrés acull l'exposició Pssst...
La lluita per la democràcia a Catalunya (1939-1975).
La mostra es fa coincidir amb una altra exposició titulada Resistir i sobreviure centrada en la primera part del franquisme 1939-1959.
Com a activitats paral·leles a l'exposició, s'han organitzat visites escolars i rutes ciutadanes per lindrets vinculats a la primera postguerra a Manresa.
A la inauguració hi participaran Joan Badia, president Fundació Independència i Progrés i Oriol Dueñas, cap de continguts del Memorial Democràtic.
La lluita per la democràcia a Catalunya (1939-1975)
L'exposició fa un recorregut per l'activitat clandestina dels homes i de les dones que des de diferents perspectives i diverses dinàmiques es van oposar a la dictadura franquista.
S'inicia amb la finalització de la Guerra Civil i arriba fins a la mort de Franco, tot i que aquest fet no significa ni la desaparició immediata de la dictadura ni l'abandonament de la clandestinitat per part dels opositors.
L'exposició fa un repàs de la lluita antifranquista mitjançant els fulls volants produïts per tota mena d'organitzacions i militants antifranquistes.
L'exposició -comissariada pels historiadors Antoni Segura i José Manuel Rúa- l'organitza el Centre d'Estudis Històrics Internacionals (CEHI) de la Universitat de Barcelona i la produeix el Memorial Democràtic de la Generalitat.
Memorial Democràtic i Fundació Independència i Progrés
La mostra es podrà visitar del 4 de novembre al 2 de desembre
L'exposició itinerant, dissenyada per Emma Termes i comissariada per Antonina Rodrigo i Concha Gómez, ens aproxima a la figura d'Amparo Poch, metgessa i anarcofeminista aragonesa.
Poch es llicencià en medicina l'any 1929 i va obtenir el premi extraordinari de llicenciatura en una promoció formada per 2 dones i 97 homes.
Especialitzada en puericultura, es va centrar en l'educació sanitària de les dones i va obrir un consultori per a treballadores.
Com a divulgadora, va impartir conferències en ateneus obrers i societats culturals i va escriure sobre sexualitat per a dones i també defensant la igualtat de dones i homes, les unions lliures i el divorci.
Va fundar l'organització anarcosindicalista Mujeres Libres.
Durant la II República, va ser nomenada Directora d'Assistència Social del Ministeri de Sanitat, encapçalat per Frederica Montseny, on es va centrar en millorar la salut infantil i femenina.
UGT de Catalunya i Memorial Democràtic
Vestíbul de la Seu UGT de Catalunya
Conferència a càrrec de la historiadora Pura Sánchez
Des del Memorial Democràtic, amb la col·laboració de la Fundació Josep Irla, es volen visibilitzar i recordar les dones que varen ser víctimes de la dictadura franquista amb una conferència de la investigadora, filòloga i historiadora Pura Sánchez Sánchez.
La conferència serà presentada per Manuel Pérez Nespereira, doctor en Història Contemporània, i Jordi Font, director del Memorial Democràtic.
Des de 2005 ha investigat la repressió de les dones andaluses durant el franquisme en la seva obra Individuas de dudosa mora l.
Ha analitzat la construcció de la feminitat des de les revistes per a dones en el seu treball Mujeres en obras.
També ha publicat el llibre Historias sin historia, una col·lecció de relats sobre els efectes de la Guerra Civil espanyola.
És premi 'Andalucia' de Memòria Històrica.
Memorial Democràtic i Fundació Josep Irla
Documental sobre el pla d'excavació de fosses i el Programa d'Identificació Genètica.
Una oportunitat per descobrir una part de la història de Barcelona, desconeguda per a molts: la Barcelona barraquista.
Film que busca respostes a les dubtoses circumstàncies de la mort de Walter Benjamin a Portbou.
Documental que explica la vida de la jove mestra suïssa Elisabeth Eindenbenz i la seva tasca coma impulsora i directora de la maternitat d'Elna al final de la Guerra Civil.
El rodatge va coincidir amb la commemoració del 70è aniversari de l'obertura del camp.
Els nens perduts del franquisme revela un dels períodes més foscos de la història recent d'Espanya: la desaparició de nens fills de republicans i la separació forçosa de les seves famílies per part de la repressió franquista.
Recull de les exposicions virtuals del Memorial Democràtic.
Exposició virtual sobre la tasca educativa de les milícies de la cultura durant la Guerra Civil
L'exposició sobre la Guerra Civil, el Franquisme i la Transició des de lòptica de les dones.
Mapa interactiu que permet al visitant accedir a la col·lecció de premsa de l'exili de cada país relacionat a la llegenda.
Web amb mapes que contenen els punts on hi havia els camps i centres de refugiats a França.
Web amb informació sobre la literatura catalana a l'exili.
Plataforma que té per objectiu la reparació integral i el dret a la veritat de totes les víctimes del conflicte armat colombià.
Museu memorial sobre el desplaçament forçós de 60.000 habitants de varies races al Districte número sis de Ciutat del Cap durant l'Apertheid.
Museu que recorda l'internament forçós dels ciutadans americans d'origen japonès durant la Segona Guerra Mundial.
Museu memorial de les víctimes del genocidi contra els tutsis.
Moviment que té el propòsit de promoure la democratització de la societat i l'estat del Perú a partir dels desafiaments oberts per la transició democràtica.
Museu dedicat a la recuperació de la memòria sobre el terrorisme d'estat i la lluita contra la dictadura uruguaia del període comprès entre 1973 i 1985.
Entitat memorialista que pretén recordar, dignificar i difondre la tasca dels homes i les dones que van formar part de les Brigades Internacionals.
L'Associació Memòria i Història de Manresa és una entitat sense ànim de lucre formada per un grup d'estudiosos de la Catalunya central, dedicada sobretot a investigar l'etapa de la República, la Guerra Civil i el franquisme a la ciutat de Manresa.
Associació que té per objectiu la recuperació i manteniment de la Memòria Històrica i Democràtica i la projecció a les noves generacions dels valors democràtics.
Associació compromesa amb la recuperació de la memòria històrica de Catalunya, amb relació als fets de la Guerra Civil de 1936-39 i la posterior repressió franquista, per tal de recuperar la veritat sobre el franquisme i les seves conseqüències sobre la societat.
Organització que té per finalitat recuperar la Memòria Històrica de l'Exili Republicà.
Entitat creada l'any 2002 amb l'objectiu principal d'aconseguir el retorn als seus legítims propietaris de la documentació confiscada per la dictadura franquista.
Plataforma que reivindica la importància de la lluita democràtica que va fer la ciutat de Terrassa durant la dictadura franquista.
Fundació de CCOO que té com a finalitat, entre d'altres, de recuperar, tractar, classificar, emmagatzemar, preservar i difondre el patrimoni històric documental del sindicat Comissió Obrera Nacional de Catalunya, així com documents relacionats amb la història del moviment obrer a Catalunya, especialment a partir de la dècada dels seixanta.
Catàleg que permet realitzar cerques a les col·leccions de biblioteques d'arreu del món
Directori de revistes i articles en accés obert
Directori de revistes amb versió digital
Base de dades que dona accés a la informació de més de 2.800 persones que van marxar del territori dels Estats Units per lluitar a favor de la República Espanyola
Arxiu digital liderat per la Universitat de California, San Diego que recull testimonis de la Guerra Civil i la dictadura franquista
Conté un destacat fons documental, tant de particulars com organitzacions, relacionades amb l'anarquisme i l'anarcosindicalisme
Fons documental centrats principalment en la resposta britànica, política i humanitària, a la Guerra Civil Espanyola
Recull d'històries meravelloses per infants encuriosits
Què passaria si donéssim una mica més de veu als nens i nenes?
En els contes que explicarem veurem que són els més petits els que, tot jugant, resolen un gran conflicte; descobrirem com la curiositat d'una nena desarma una alienígena amb massa ànsies de poder; viurem de ben a prop l'aventura d'una nena que va plantar cara a unes lleis absurdes i compatirem amb els infants d'un poble l'alegria de fer una sopa ben curiosa i celebrar que entre tots podem fer grans coses.
La mirada dels infants no sempre coincideix amb la dels adults.
A través dels contes parlarem de com veuen els conflictes els més petits i de quines solucions hi troben.
Ho farem a través d'històries que demanen la participació dels assistents i que busquen posar sobre la taula temes importantíssims sobre els quals els infants també tenen dret a ser escoltats.
*Activitat adreçada a públic familiar i a escoles per a infants de cicle inicial i mitjà.
Presentació del Grup de Treball en Memòria al Vallès Occidental
El professorat de l'Institut Arnau Cadell de Sant Cugat del Vallès ha creat un grup de treball per promoure diferents activitats relacionades amb la memòria democràtica al mateix centre educatiu i a la comarca del Vallès Occidental.
El grup treballa recursos i eines didàctiques al voltant de la memòria, implicant a diferents especialistes dels centres educatius en matèries com la història, la filosofia, l'art o la literatura.
L'acte començarà amb la inauguració de Les memòries de l'arbre, cedit pel Memorial Democràtic i que es troba actualment al vestíbul d'aquest l'institut.
Segons Mireia Oliva, l'obra va estar concebuda a partir d'una experiència familiar: la lectura del diari de la seva tieta, que narrava les històries de l'exili i les vivències de la postguerra de la seva família.
El diari va inspirar també la frase que acompanya l'escultura: «Cada filament de ferro que conforma aquest arbre neix en les arrels que contenen la memòria de les persones i creix donant pas a noves vides que la recordaran».
L'escultura es va presentar l'acte 'Arrelant memòries' que es va fer a la seu del Memorial Democràtic el mes de juny de 2015, i que va comptar amb la participació de dos testimonis, Montserrat Giné, presidenta de l'Associació de Víctimes de la Repressió Franquista a Tarragona (AVRFT), i Enric Pubill, president de l'Associació Catalana d'Expresos Polítics.
Memorial Democràtic, Departament Educació, Museu de Sant Cugat, Ajuntament de Sant Cugat, Centre de Recursos Pedagògics de Sant Cugat
Per assistir al Club de Lectura cal fer la inscripció a través de:
Llibres de la biblioteca especialitzada del Memorial Democràtic
El grup de treball del Departament d'Educació i el Memorial Democràtic (grup DEMD) promou i difon temes de memòria històrica a l'aula.
En aquest sentit, una de les propostes ha estat la creació d'un club de lectura obert a totes aquelles persones interessades per tal de tractar els temes de l'Holocaust i la Deportació específicament durant aquest curs acadèmic.
Activitat gratuïta amb inscripció prèvia.
Memorial Democràtic, Grup de treball DEMD i Departament d'Educació de la Generalitat de Catalunya
La Generalitat de Catalunya organitza cada any un homenatge als soldats morts i desapareguts a la Batalla de l'Ebre a les Camposines
L'acte, que començarà a les 12 del migdia, consisteix en la inauguració d'una placa amb els noms de quaranta soldats inscrits recentment en el Cens de persones desaparegudes, dels quals se sap o es pot suposar que van morir o desaparèixer en el transcurs de la Batalla de l'Ebre.
Amb els 80 noms d'enguany, el nombre total d'inscrits a les plaques que podeu veure en aquest memorial arriba a 1.624 persones, que poden ser recordades en aquest espai memorial.
L'homenatge comptarà amb la participació de Il·lm.
Ester Capella i Farré, Consellera de Justícia i es completarà amb una interpretació musical de Montse Castellà i una ofrena floral per part de les persones assistents.
La presentació anirà a càrrec del periodista Xavier Graset.
En els 115 dies transcorreguts entre el 25 de juliol i el 16 de novembre de 1938, va tenir lloc en aquestes Terres de l'Ebre la batalla més dura de tota la Guerra Civil espanyola.
La batalla va arruïnar pobles i camps i va deixar un balanç de més de 30.000 morts, 75.000 ferits i 15.000 presoners.
El Memorial de les Camposines, situat als peus de l'ermita de Sant Bartomeu, va ser concebut com un monument a tots els combatents en la Batalla de l'Ebre.
S'hi poden trobar les plaques que recullen els noms dels morts i desapareguts inscrits en el Cens de persones desaparegudes fins al moment i una ossera on es dipositen les restes no identificades de soldats que, encara avui dia, apareixen al territori.
Direcció General de Memòria i COMEBE
El Cost humà de la Guerra Civil és una investigació per omplir el buit historiogràfic sobre els morts a Catalunya durant la Guerra Civil, que va iniciar fa 30 anys el Centre d'Història Contemporània de Catalunya.
Es tracta d'elaborar una relació nominal, que pretén ser exhaustiva, dels morts a Catalunya —catalans i no catalans, d'un i altre bàndol— esdevinguts durant la Guerra Civil.
Amb la informació recopilada s'ha creat una base de dades d'accés públic anomenada el Cost humà de la Guerra Civil.
La base de dades és d' accés lliure i posa a l'abast de tothom la informació bàsica sobre les persones mortes a Catalunya resultat de la investigació duta a terme fins ara.
En el cas dels familiars o de les persones especialment interessades, prèvia petició, s'ofereix una informació més completa.
L'objectiu inicial de la investigació fou establir la relació més aproximada possible dels soldats catalans morts a partir de la consulta de les fonts documentals i de la recollida dels testimonis, poble a poble, municipi a municipi.
Posteriorment, la investigació es va complementar amb l'estudi dels civils, víctimes de bombardeigs i d'accidents derivats de la guerra, sobretot per l'esclat de bombes abandonades pels exèrcits.
La Direcció General de Memòria Democràtica desenvolupa diferents actuacions adreçades a les persones que tenen un familiar desaparegut durant la Guerra Civil i el franquisme, i gestiona les sol·licituds d'indemnització als expresos polítics.
També ofereix un servei de recerca i recuperació de la documentació referent a les represàlies patides per part del règim franquista.
Les persones que vulguin conèixer el lloc d'enterrament d'un familiar desaparegut durant la Guerra Civil o el règim franquista i, en cas de ser possible, recuperar-ne les restes han d'inscriure el seu cas en el Cens de persones desaparegudes de la Generalitat de Catalunya.
Aquesta inscripció posa en marxa dues vies d'actuació complementàries:
Les persones que van patir privació de llibertat per part de les autoritats franquistes poden sol·licitar la indemnització corresponent.
En cas de mort de les persones afectades per la privació de llibertat, poden sol·licitar-la les vídues i els fills que tinguin reconeguda la condició legal de persona discapacitada.
Les persones que van patir represàlies per part del règim franquista i els seus familiars poden sol·licitar la recerca de la documentació que acrediti les represàlies patides.
La Generalitat farà una recerca exhaustiva en els arxius judicials, penals, civils i militars amb la finalitat de recuperar el màxim de documentació referent als fets exposats.
La documentació recuperada s'enviarà a la persona sol·licitant.
Trobareu els formularis corresponents al web de tràmits.