Atès que en data 20 de juny de 2006 el Govern de la Generalitat va adoptar l'Acord pel qual s'aprova definitivament el Pla especial de protecció del medi natural i del paisatge del parc natural de Cap de Creus,
Fer públic l'Acord del Govern de 20 de juny de 2006, pel qual s'aprova definitivament el Pla especial de protecció del medi natural i del paisatge del parc natural de Cap de Creus.
Contra aquest Acord, que exhaureix la via administrativa, es pot interposar amb caràcter potestatiu un recurs de reposició davant l'òrgan que l'ha dictat en el termini d'un mes a comptar de l'endemà de la publicació d'aquesta Resolució al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, de conformitat amb el que preveuen els articles 116 i 117 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú, en la redacció que en fa la Llei 4/1999, de 13 de gener, o bé interposar directament un recurs contenciós administratiu davant el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya en el termini de dos mesos a comptar de l'endemà de la publicació de la Resolució al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, de conformitat amb el que disposa l'article 46.1 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa.
Barcelona, 28 de juliol de 2006
de 20 de juny de 2006, del Govern de la Generalitat pel qual s'aprova definitivament el Pla especial de protecció del medi natural i del paisatge del parc natural de Cap de Creus.
El parc natural de Cap de Creus va ser aprovat amb la Llei 4/1998, de 12 de març, de protecció de Cap de Creus.
Així mateix, d'acord amb l'article 16 de la Llei 12/1985, de 13 de juny, aquest espai forma part del Pla d'espais d'interès natural.
El parc natural de Cap de Creus se situa als municipis Cadaqués, Llançà, Palau-saverdera, Pau, el Port de la Selva, Roses, la Selva de Mar i Vilajuïga, a la comarca de l'Alt Empordà.
Mitjançant la Resolució del conseller de Medi Ambient i Habitatge de 15 de gener de 2003, es va aprovar inicialment el Pla, el qual va ser sotmès al període d'informació pública i d'audiència als ens locals concernits.
S'han recollit els informes del Consell de Protecció de la Natura i tots aquells altres preceptius d'acord amb la normativa vigent.
El contingut i la tramitació del Pla s'ha subjectat al que disposen l'article 10 de la Llei 4/1998, de 12 de març, de protecció de Cap de Creus; l'article 5 de la Llei 12/1985, de 13 de juny, d'espais naturals, i l'article 8.5 del Decret 328/1992, de 14 de desembre, pel qual s'aprova el Pla d'espais d'interès natural.
A proposta del conseller de Medi Ambient i Habitatge, el Govern de la Generalitat acorda:
Aprovar definitivament el Pla especial de protecció del medi natural i del paisatge del parc natural de Cap de Creus, les normes del qual es transcriuen annexes al present Acord.
L'objecte d'aquest Pla (en endavant Pla especial o Pla) és l'establiment dels aspectes globals i estratègics de l'ordenació del parc natural, així com l'establiment de totes aquelles altres determinacions necessàries per a l'adequada protecció del seu medi natural i del seu paisatge.
D'acord amb la Llei 4/1998, de 12 de març, de protecció de Cap de Creus (en endavant, Llei 4/1998), els objectius de protecció del present Pla especial són els següents:
a) La preservació estricta i la restauració, quan escaigui, dels sistemes naturals terrestres i marins del parc natural de Cap de Creus, dels valors geològics, botànics, faunístics i ecològics i dels elements d'interès cultural que conté i de la integritat del seu paisatge.
b) L'establiment d'un règim jurídic i d'ordenació global que faci efectiu l'objectiu anterior.
3.1 L'àmbit d'aplicació d'aquest Pla especial és l'establert a l'annex 1 de la Llei 4/1998, de 12 de març, de protecció de Cap de Creus, i grafiat als plànols que es publiquen a l'annex.
A l'annex A d'aquestes Normes es descriu detalladament aquesta delimitació, d'acord amb el plànol que s'hi incorpora.
3.2 Aquesta delimitació té el caràcter de delimitació definitiva als efectes del que disposa l'article 16.2 de la Llei 12/1985, de 13 de juny, d'espais naturals (en endavant Llei 12/1985), pel que fa referència a l'espai anomenat Cap de Creus inclòs al Pla d'espais d'interès natural (PEIN).
3.3 L'àmbit d'aquest Pla especial comprèn territoris dels termes municipals de Cadaqués, el Port de la Selva, Roses, Vilajuïga, Palau-saverdera, Llançà, la Selva de Mar i Pau, a la comarca de l'Alt Empordà.
4.1 El Pla especial ha estat formulat i tramitat d'acord amb el que estableix la Llei 12/1985, de 13 de juny, d'espais naturals; el Decret 328/1992, de 14 de desembre, pel qual s'aprova el Pla d'espais d'interès natural; la Llei 4/1998, de 12 de març, de protecció de Cap de Creus, i altra normativa concordant.
4.2 Atès el que disposa l'article 5 de la Llei 12/1985, aquest Pla té també els efectes propis dels plans especials previstos a la normativa urbanística.
4.3 En relació amb el contingut de la Llei 4/1998 i d'acord amb el seu article 10.2, el Pla especial pot establir totes les limitacions addicionals que resultin necessàries per assolir els objectius de protecció establerts per la Llei.
4.4 Aquest Pla especial té el caràcter de Pla d'ordenació dels recursos naturals, d'acord amb els articles 4 i següents de la Llei estatal 4/1989, de conservació dels espais naturals i de la flora i fauna silvestres.
La vigència d'aquest Pla especial és indefinida sens perjudici de la seva revisió o modificació d'acord amb la legislació aplicable.
En particular, pot procedir-se a la seva revisió o a la modificació quan sigui conseqüència de modificacions del PEIN o de la Llei 4/1998, quan resulti necessari per garantir les finalitats protectores i d'ordenació del Pla, i també per adequar-se a les noves disposicions normatives que hi siguin d'aplicació.
6.1 Les determinacions del Pla especial s'interpreten basant-se en aquells criteris que, partint del sentit propi de les seves paraules en relació amb el context i els antecedents legislatius en la matèria, tinguin en compte principalment el seu esperit i la seva finalitat protectora.
6.2 En cas de produir-se contradiccions en la regulació del Pla entre els diferents documents o disposicions, es considera vàlida la determinació que impliqui nivells de protecció més alts dels valors ecològics i paisatgístics, i que representi un millor assoliment dels objectius establerts pel Pla especial.
Pel que fa a la delimitació de l'espai, en cas de contradicció entre els plànols d'ordenació i la descripció escrita de l'annex d'aquestes Normes, preval aquesta darrera.
Així mateix, preval la delimitació de més detall.
Són també prevalents, en cas de contradicció, les normes específiques de cada zona respecte a les normes de caràcter general.
6.3 Per interpretar correctament el règim jurídic que aquest Pla especial estableix per a un determinat ús, instal·lació, construcció o activitat, s'ha de consultar el règim aplicable a la zona definida per aquest Pla en la qual se situï o s'hagi de situar (capítol 3 d'aquestes Normes, Regulació de zones), així com aquelles determinacions específiques per a l'ús, instal·lació, construcció o activitat de què es tracti en el capítol 2 d'aquestes Normes (Normes generals d'ordenació), i tenint en compte les normes de protecció del medi o element afectat (seccions 5 i 6 del capítol 2).
7.1 Tant les administracions públiques com els particulars estan obligats al compliment de les disposicions que conté el Pla especial.
Conseqüentment, qualsevol actuació o intervenció sobre l'àmbit del Pla susceptible d'alterar-ne la realitat física o l'ús, tingui caràcter definitiu o provisional, sigui d'iniciativa pública o privada, ha d'ajustar-se a les disposicions esmentades.
7.2 L'obligatorietat esmentada en els punts anteriors no limita les facultats que corresponen als diferents departaments de la Generalitat de Catalunya i de les administracions locals per a l'exercici, d'acord amb les previsions del Pla, de les seves competències, segons la legislació específica aplicable en cada cas.
Desenvolupament del Pla especial
8.1 Amb l'objecte de complementar i desenvolupar les determinacions del Pla especial, sens perjudici de la seva aplicació immediata, poden aprovar-se:
a) Plans especials, normes especials i catàlegs, d'acord amb el que preveu la legislació urbanística i altra legislació aplicable segons la seva finalitat.
b) Projectes tècnics i normes sectorials, d'acord amb les legislacions específiques aplicables.
c) Plans, normes i programes específics, necessaris per assolir les finalitats del Pla.
En particular, d'acord amb l'article 10.5 de la Llei 4/1998, s'han de formular, almenys, els plans o programes específics d'actuació que es detallen a continuació:
Protecció dels sistemes naturals i les espècies.
Gestió del patrimoni natural i cultural.
Activitats agrícoles i forestals.
8.2 El Pla rector d'ús i gestió del parc natural de Cap de Creus i els altres instruments d'ordenació i planificació que preveu l'article 10.1 de la Llei 4/1998, s'han d'ajustar a les determinacions d'aquest Pla especial.
8.3 Els plans a què fa esment aquest article se sotmeten, quan així ho estableixi la normativa aplicable, al procediment d'avaluació ambiental de plans i programes.
Règim urbanístic i regulació d'usos
9.1 A l'àmbit del pla li és d'aplicació el règim del sòl no urbanitzable que fixa la legislació aplicable en matèria de règim del sòl i la legislació urbanística vigent a Catalunya.
9.2 Els plans urbanístics l'àmbit d'ordenació dels quals afecti l'àmbit d'aquest Pla especial han d'incorporar les seves determinacions i justificar degudament el seu compliment.
9.3 Els terrenys inclosos en l'àmbit del Pla que el planejament urbanístic hagi qualificat de sistemes d'espais lliures, zones verdes o similars, en cap cas no poden ser objecte d'usos o transformacions que no siguin congruents amb la seva naturalesa d'espai natural.
En qualsevol cas hi són admesos els usos propis de la seva qualificació quan siguin compatibles amb els objectius de protecció i d'acord amb la regulació que estableix aquest Pla especial.
9.4 En les transferències de propietat, divisions i segregacions de terrenys rústics no poden fer-se fraccionaments en contra del que disposa la legislació agrària i forestal.
D'acord amb el que disposa la normativa vigent, tenen la condició d'indivisibles aquelles finques la dimensió de les quals sigui igual o inferior al doble de la unitat mínima de conreu o de producció forestal aplicable, llevat dels casos següents:
a) En finques inferiors o iguals a la unitat mínima, si els lots resultants són adquirits pels propietaris de terrenys contigus, amb la finalitat d'agrupar-los i formar una nova finca.
b) En finques inferiors al doble de la unitat mínima, llevat que l'excés sobre el mínim esmentat es pugui segregar amb la finalitat especificada a la lletra a).
10.1 S'admeten a cada zona els usos i les activitats relacionats a la seva regulació específica (capítol 3 d'aquestes Normes), d'acord amb les especificacions de caràcter general establertes per aquest Pla especial i a la legislació sectorial aplicable, i sens perjudici de les determinacions més restrictives establertes pel planejament urbanístic o aquelles que es puguin establir en el marc del procediment d'autorització d'edificacions o instal·lacions en el sòl no urbanitzable.
En particular, les edificacions o instal·lacions s'han d'adequar a les condicions d'edificació i ocupació establertes a l'article 12 i següents d'aquestes Normes.
En qualsevol cas, els usos i activitats compatibles a cada zona s'admeten sens perjudici de l'aplicació de l'apartat següent d'aquest article.
10.2 D'acord amb l'article 6.2.3.a) de la Llei 4/1998, qualsevol activitat que signifiqui un risc per a la conservació de les espècies i els sistemes naturals de l'àrea protegida ha de comptar, en qualsevol cas, amb el dictamen favorable de la Junta Rectora i, en tots els casos que regula la legislació vigent, cal l'aplicació del procediment d'avaluació d'impacte ambiental i la declaració d'impacte favorable corresponent.
Usos i activitats incompatibles
11.1 S'entenen com a incompatibles i no admesos en l'àmbit terrestre d'aquest Pla especial tots aquells usos, activitats o actuacions següents:
a) Activitats industrials i comercials, a excepció de les indicades als articles 45, 46 i 47 d'aquestes Normes.
c) Activitats d'abocament, abandonament o emmagatzematge de qualsevol tipus de residu o deixalla, llevat que tinguin relació amb la naturalesa, la destinació o la producció agrícola, ramadera i forestal de la finca on es localitzen, o es facin en els indrets expressament assenyalats per l'òrgan gestor del parc.
d) Tractament o eliminació de qualsevol tipus de residu o deixalla.
S'entén exclosa d'aquesta prohibició la utilització de fems, purins, restes vegetals agrícoles i forestals o altres restes orgàniques en les activitats agràries, les quals es regulen d'acord amb la legislació sectorial aplicable.
S'entenen també excloses d'aquesta prohibició les instal·lacions degudament legalitzades de tractament de les aigües residuals, així com la utilització de runes, materials d'enderroc i fangs procedents de la depuració d'aigües residuals per al rebliment i restauració d'activitats extractives autoritzades o abandonades.
e) Usos esportius o de lleure susceptibles de provocar alteracions significatives en els sistemes naturals i la biodiversitat, nivells sonors alts, erosió del sòl o molèsties a la fauna silvestre protegida, com per exemple les instal·lacions -permanents o temporals- de tir al plat i similars.
f) Complexos hotelers, recreatius i esportius (parcs recreatius, parcs aquàtics, zoològics, golfs, càmpings, centres de vacances, caravànings, aeròdroms, parcs temàtics i d'atraccions, etc.), amb excepció dels usos previstos a l'article 40 i 47.7.2 del capítol 2 d'aquestes Normes.
g) Estacions de servei de combustibles i parcs eòlics.
h) Establiment d'àrees de caça amb reglamentació especial, d'acord amb el que preveu la normativa vigent per als espais del PEIN.
i) Plantació d'espècies silvestres vegetals i alliberament d'animals que no siguin propis del medi natural de la zona.
j) Encesa de foc fora dels indrets i dels períodes assenyalats per l'òrgan gestor del parc.
k) Activitats d'acampada, amb l'excepció prevista a l'article 40.4 d'aquestes Normes.
11.2 S'entenen com a incompatibles i no admesos en l'àmbit marí d'aquest Pla especial tots aquells usos, activitats o actuacions que es detallen a continuació:
b) Concursos de pesca marítima de superfície i submarina.
c) Construcció d'instal·lacions d'aqüicultura, i immersió d'artefactes, esculls artificials i similars.
d) Construcció d'instal·lacions nàutiques en general, amb l'excepció de les previstes a l'article 46 d'aquestes Normes.
e) Usos esportius i de lleure d'efectes anàlegs als descrits a l'apartat 10.1.e).
Condicions generals de les edificacions
12.1 En general, s'admeten les obres de conservació, millora i rehabilitació de les edificacions amb la corresponent cobertura jurídica, existents en la data d'aprovació inicial d'aquest Pla especial, destinades al desenvolupament dels usos i activitats admeses per aquest.
12.2 Les edificacions de nova planta i les ampliacions s'admeten exclusivament en els supòsits següents:
a) Noves construccions auxiliars destinades a les activitats agrícoles o ramadera extensiva, en finques on no hi hagi cap edificació preexistent en la data d'aprovació inicial d'aquest Pla especial, situades a la zona de parc natural (clau 4) i a la zona d'ordenació específica (clau 5), d'acord amb la regulació de cada zona i amb l'apartat 12.11 d'aquest article.
S'admet per a cada finca que acrediti documentalment la seva dedicació agrícola o ramadera d'acord amb les condicions de la legislació urbanística aplicable, i la condició d'unitat mínima de conreu o forestal aplicable a la zona, la construcció d'un cos de servei amb un màxim de 14 m2 de superfície útil.
En el cas de finques amb edificacions preexistents, els cossos de servei s'hauran d'integrar en el conjunt edificat, d'acord amb l'apartat següent, llevat que es tracti de construccions amb valor patrimonial que aconsellin l'edificació independent.
Les construccions i instal·lacions tipus hivernacle o similars es prohibeixen en tot l'àmbit del Pla.
b) Ampliacions amb construccions auxiliars annexes als masos existents en el moment de l'aprovació inicial del Pla especial, destinades al desenvolupament de les activitats agràries en finques que acreditin documentalment la seva dedicació agrària, fins a un sostre màxim construït de 600 m2 en planta baixa o soterrats, a la zona de parc natural (clau 4), de paratge natural d'interès nacional (clau 3) i d'ordenació específica (clau 5).
En finques més grans de 4,5 ha, mitjançant l'aprovació prèvia d'un Pla especial que ordeni els accessos, la volumetria i les mesures d'inserció en el paisatge si és el cas i amb l'informe favorable de l'òrgan gestor, es podrà autoritzar un sostre màxim edificable major, sempre amb la resta de condicions esmentades al paràgraf anterior.
A més dels 600 m2 estipulats abans, es poden autoritzar 30 m2 complementaris de sostre construït per hectàrea excedent sobre el mòdul bàsic de 4,5 ha fins un màxim de 1.200 m2.
Aquest sostre construït complementari ha de ser subterrani.
c) Ampliacions de les edificacions existents en la data d'aprovació inicial d'aquest Pla especial, incloses, si s'escau, en els catàlegs aprovats d'acord amb l'article 47.3 de la Llei 2/2002, d'urbanisme, i que es trobin en finques amb accés directe des de la xarxa viària bàsica definida pel Pla, exclusivament quan es justifiqui la necessitat d'ampliació per desenvolupar-hi serveis i equipaments d'ús públic d'acord amb l'article 40 d'aquestes Normes, a la zona de parc natural (clau 4), de paratge natural d'interès nacional (clau 3) i d'ordenació específica (clau 5), d'acord amb l'ordenació de cada zona.
d) Noves construccions per a equipaments i serveis previstos al Programa d'actuació d'aquest Pla especial.
e) Altres construccions i edificacions expressament previstes a la regulació de cada zona.
12.3 Als efectes d'aquest article, la construcció de volums annexos no separats més de 10 m de l'edificació preexistent pot considerar-se ampliació de les edificacions existents quan concorrin condicions per un tractament més respectuós de l'edificació o per a la seva integració paisatgística.
Igualment, la construcció de piscines, pistes esportives encerclades en alçada, coberts i altres instal·lacions equiparables, ha de computar-se com a superfície construïda.
12.4 En tot l'àmbit del Pla es prohibeix la instal·lació permanent de construccions prefabricades, cases mòbils, carpes o altres elements de característiques anàlogues.
Així mateix, no s'admet la instal·lació permanent de caravanes de càmping i altres modalitats similars.
12.5 En general, s'estableix com a alçada reguladora màxima per a qualsevol edificació 6,5 m al carener, corresponent a planta baixa i golfes, la superfície útil de les quals no pot superar un terç de la superfície construïda de la primera, llevat de les construccions regulades específicament a l'apartat 11 d'aquest article.
L'alçada indicada es refereix a qualsevol punt de contacte del terreny preexistent circumdant i el perímetre edificat o els talussos projectats a l'efecte.
Tanmateix, en casos justificats per a la millor integració de l'edificació a l'entorn o quan ho faci recomanable la necessitat de mantenir una unitat de tractament amb l'edificació preexistent, pot autoritzar-se una alçada superior fins a 9 m, corresponent a planta baixa, pis i golfes.
12.6 Els volums màxims edificables, les normes sobre el tractament de l'entorn exterior, com també altres normes aplicables, es regulen específicament per a cada zona al capítol 3 d'aquestes Normes.
12.7 Tant en les edificacions de nova planta com a les ampliacions i les reformes d'edificis existents, cal utilitzar volumetries tradicionals i, en qualsevol cas, cercar la integració en el medi rural i forestal i minimitzar el seu impacte paisatgístic.
A aquests efectes, els acabats exteriors han de tenir la textura i color adequats per afavorir la integració en el medi.
12.8 Els projectes de noves edificacions o de rehabilitació o reforma de les existents han de preveure el sistema corresponent per a l'evacuació o el tractament d'aigües residuals i justificar-ne la idoneïtat, així com el tractament o la recollida de deixalles quan l'activitat a desenvolupar ho requereixi.
L'evacuació de les aigües residuals s'ha d'efectuar preferentment per connexió directa amb la xarxa general de col·lectors d'aigües residuals, sempre que això sigui tècnicament viable i comporti un impacte ambiental menor en relació amb les alternatives de depuració autònoma aplicables.
En el cas que això no sigui possible, s'ha d'efectuar mitjançant fosses sèptiques o altres sistemes individualitzats de depuració i, en qualsevol cas, es prohibeix qualsevol tipus d'actuació o activitat que impliqui l'evacuació directa de les aigües residuals a l'exterior sense tractament.
12.9 Pot autoritzar-se la reconstrucció de masies en estat ruïnós destinades al desenvolupament dels usos admesos en el Pla quan estiguin situades a la zona de paratge natural d'interès nacional (clau 3), de parc natural (clau 4) o d'ordenació específica (clau 5).
A aquests efectes, en els terrenys forestals, caldrà que l'edificació es faci en una parcel·la coincident, com a mínim, amb la unitat mínima forestal (25 ha), d'acord amb l'article 22 de la Llei forestal i el Decret 35/1990, de 23 de gener, pel qual es fixa la unitat mínima forestal.
El volum màxim edificable es computarà a partir del volum existent o que es pugui justificar a partir de les restes.
12.10 Les regulacions establertes per aquest Pla s'entenen sens perjudici de les determinacions més restrictives establertes pel planejament urbanístic, la legislació sectorial aplicable o aquelles que es puguin establir en el marc del procediment aplicable d'autorització d'edificacions, instal·lacions, usos o actuacions en el sòl no urbanitzable, d'acord amb normativa urbanística vigent a Catalunya, en particular del que determinen els catàlegs aprovats segons l'article 47.3 de la Llei 2/2002, d'urbanisme, i per la legislació de costes, transports terrestres i carreteres en els seus dominis respectius.
12.11 Els cossos de servei a què fa referència l'apartat 2.a) d'aquest article, s'han de destinar exclusivament als usos agrícoles de la finca de què es tracti, i en cap cas es poden destinar a l'ús d'habitatge o residència, ja sigui permanent o temporal.
A aquests efectes es requereix la justificació de la seva necessitat en funció de l'activitat agrària o ramadera que es desenvolupi a la finca, i l'informe favorable de l'òrgan gestor del parc per a la seva autorització.
Sols s'admet la planta baixa i la seva alçada màxima no pot superar 3,50 m en els termes precisats a l'apartat 12.5 respecte al seu amidament.
És obligatòria la coberta inclinada amb un pendent mínim del 25% i màxim del 30%.
No s'hi admeten finestres, ni compartiments i envans interiors, llevat dels necessaris per aïllar instal·lacions o cambres higièniques.
Regulació específica de les tanques
13.1 En general, s'admeten les tanques de tipus vegetal amb espècies autòctones pròpies de l'espai i les parets de pedra seca, així com aquelles altres modalitats (com ara les utilitzades tradicionalment per a la ramaderia) que estan formades amb elements verticals i longitudinals flexibles o rígids estesos entre aquells i que són compatibles amb la circulació de la fauna silvestre.
13.2 No s'admet una alçada superior a 1,50 m.
Pel que fa als materials dels tancats i el seu disseny, s'ha de cercar la màxima integració paisatgística amb l'entorn.
En general, es prohibeixen les modalitats pròpies dels ambients urbans, com ara els tancats amb malla metàl·lica i el filat espinós.
13.3 Tanmateix, amb caràcter excepcional i localitzat, s'admet la construcció de tanques amb condicions diferents a les indicades anteriorment quan sigui necessari per motius de protecció o seguretat de determinats elements funcionals, edificacions o instal·lacions que així ho requereixin, o per al foment de la fauna cinegètica pròpia de l'espai.
En qualsevol cas, s'ha de minimitzar el seu impacte sobre l'ambient rural i natural circumdant i han de ser compatibles amb la circulació de la fauna silvestre a través de l'espai.
Xarxa viària, serveis tècnics i altres infraestructures
Condicions generals per a les obres d'infraestructura
14.1 Sens perjudici de les limitacions establertes als articles 7 i 8 de la Llei 4/1998, les noves infraestructures, instal·lacions i serveis tècnics, s'admeten exclusivament en els supòsits següents i en absència d'alternatives viables equivalents en altres sectors fora de l'àmbit del Pla:
a) quan siguin indispensables per al correcte funcionament dels equipaments i serveis d'ús públic admesos en l'àmbit del Pla especial d'acord amb la secció 7, capítol 2, d'aquestes Normes i amb l'ordenació de cada zona.
b) quan siguin indispensables per al desenvolupament dels usos agraris existents.
c) quan siguin indispensables per garantir els objectius de protecció del parc.
d) quan es destinin a edificis preexistents per a l'ús d'habitatge en la data d'aprovació inicial del Pla especial situats a les zones de paratge natural d'interès nacional (clau 3), de parc natural (clau 4) i d'ordenació específica (clau 5), i d'acord amb l'ordenació de cada zona.
e) quan siguin indispensables per al servei de les poblacions incloses en els municipis concernits pel parc natural.
Han de comptar, abans que l'organisme competent els aprovi, amb l'informe preceptiu de l'òrgan gestor del parc.
14.2 En les infraestructures, instal·lacions i serveis tècnics preexistents en l'àmbit del Pla especial abans de la data de la seva aprovació inicial, s'hi admeten obres de manteniment, reforma i condicionament, sempre que es localitzin estrictament en els terrenys ja ocupats per aquestes infraestructures i els seus elements funcionals, i quan no suposin augments de volum o no se n'intensifiqui l'ús, i, si s'escau, es localitzin en les zones d'afecció establertes per la legislació de transports i carreteres.
14.3 Les obres d'infraestructura públiques o privades han de limitar en la mesura que sigui possible els efectes sobre el medi natural, minimitzar l'impacte paisatgístic i prendre mesures, quan s'escaigui, per a la restauració o el condicionament de les àrees alterades.
14.4 Els promotors públics i privats d'obres d'infraestructura poden sol·licitar a l'òrgan gestor l'informe previ a què fa referència l'article 48.6 d'aquestes Normes, a fi i efecte que l'òrgan gestor pugui indicar els continguts i la documentació que estima necessari incloure en els projectes tècnics o les sol·licituds d'autorització corresponents per tal de poder avaluar el compliment de les presents Normes.
Si l'informe previ no indica el contrari o bé en absència d'aquest, els projectes tècnics o les sol·licituds d'autorització que presentin els promotors públics o privats per tramitar o aprovar han de contenir els aspectes següents:
a) Descripció ambiental i paisatgística de les àrees afectades (topografia, geologia, vegetació, paisatge, etc.), amb la documentació gràfica necessària per al desenvolupament i justificació dels aspectes que fan referència als apartats següents.
b) Avaluació dels efectes ecològics i paisatgístics previsibles com a resultat de l'execució del projecte.
c) Justificació de l'elecció d'aquella opció que comporta l'impacte ambiental més baix, d'entre les alternatives viables constatades en el projecte.
d) Adopció de les mesures adequades per minimitzar l'impacte ambiental i restaurar o condicionar les àrees alterades, amb la previsió de les partides pressupostàries necessàries.
14.5 Els criteris definits als punts anteriors s'han d'incorporar a les bases i clàusules de contractació de les administracions públiques catalanes tal com estableix l'article 6.2 de la Llei 12/1985, de 13 de juny, d'espais naturals.
Així mateix, poden preveure períodes de garantia especials quan resultin necessaris tractaments de revegetació o altres mesures de restauració, així com penalitzacions i l'obligació de restaurar els espais afectats en el cas que, per una execució poc acurada, es produeixin efectes negatius addicionals.
14.6 Les disposicions d'aquest article s'apliquen sens perjudici de la legislació general sobre avaluació de l'impacte ambiental i de les normes del PEIN (Decret 328/1992) en relació amb la matèria.
14.7 En relació amb l'aplicació del procediment d'avaluació d'impacte ambiental, s'estableix que:
a) La construcció d'infraestructures d'ús col·lectiu terrestres, aèries o soterrades (línies elèctriques, conduccions...), com també les obres de millora, ampliació o reforma de les infraestructures preexistents que afectin l'àmbit d'aquest Pla especial, requereixen sol·licitar prèviament l'informe del Departament de Medi Ambient i Habitatge per determinar si hi és d'aplicació el procediment d'avaluació d'impacte ambiental.
b) S'exclouen d'aquesta obligació general les actuacions de conservació o millora de camins i pistes forestals, de línies elèctriques i d'altres infraestructures existents quan es localitzin estrictament en els terrenys ja ocupats per aquestes infraestructures i els seus elements funcionals.
14.8 D'acord amb l'article 6.2.3.a) de la Llei 4/1998, en l'àmbit del Pla només es poden autoritzar els projectes que s'han sotmès al procediment d'avaluació d'impacte ambiental quan la corresponent declaració d'impacte sigui favorable.
Regulació específica de la xarxa viària
15.1 La xarxa viària en l'àmbit del Pla es classifica en tres categories a efectes d'aquestes Normes:
a) Carreteres: són els vials permanents que tenen el caràcter de carretera d'acord amb la legislació vigent.
b) Camins, pistes i senders rurals i forestals: són vials de caràcter permanent, amb diferents funcionalitats.
c) Pistes de desembosc i altres vials temporals: són de caràcter temporal, associades generalment als aprofitaments forestals.
Les pistes de desembosc es regulen d'acord amb l'article 22 d'aquestes Normes.
15.2 Únicament s'admet l'obertura de nous trams de la xarxa viària o la modificació dels existents en els supòsits següents:
a) Desenvolupament d'activitats agrícoles i forestals admeses en l'àmbit del Pla, d'acord amb l'ordenació de cada zona i amb l'article 19 d'aquestes Normes.
No poden superar 4 m d'amplada mitjana.
b) Accés als serveis i equipaments d'ús públic previstos al Programa d'actuació d'aquest Pla especial, d'acord amb l'ordenació de cada zona.
c) Prevenció, extinció d'incendis i altres emergències.
En el cas de prevenció i extinció d'incendis, s'ha de preveure la seva obertura en el Pla de prevenció i extinció d'incendis a què fa referència l'article 30.1 d'aquestes Normes.
d) Ampliació de la xarxa de senders d'ús pedestre, i accessos particulars a finques, de menys de 2 m d'amplada, d'acord amb l'ordenació de cada zona.
e) Actuacions de gestió del parc natural, de millora ambiental o de restauració dels sistemes naturals i del paisatge.
f) Quan formin part de la xarxa viària bàsica definida per aquest Pla especial (plànols d'ordenació).
En qualsevol cas l'obertura de noves pistes i camins de caràcter permanent ha de seguir les directrius següents:
S'ha de seguir el criteri de mínima obertura de pistes.
S'han d'habilitar pistes antigues reconeixibles abans d'obrir-ne de noves, sempre i quan això no suposi un impacte més gran sobre els sòls i la coberta vegetal.
S'ha d'evitar sempre que sigui possible l'afectació sobre les àrees d'atenció especial indicades en aquest Pla.
Les noves pistes i camins no han de circular per la llera de rieres i torrents, ni produir-hi alteracions a la seva morfologia o a les comunitats vegetals.
Cal prendre les mesures oportunes per evitar l'erosió, especialment en els marges i talussos resultants.
Els camins, pistes forestals i pistes de desembosc tindran com a amplada mitjana màxima 4 m, 3 m i 2,5 m respectivament, i hauran de ser expressament previstos en un pla tècnic de gestió i millora forestal o un pla simple de gestió forestal.
15.3 D'acord amb les normes del PEIN, s'han de sotmetre al procediment d'avaluació d'impacte ambiental els camins de més de 5 m d'amplada, i en tot cas sempre que el terreny sobrepassi el 40% de pendent transversal, amb l'exclusió dels camins de desembosc de caràcter temporal quan l'autorització per a la seva obertura comporti garanties per a la restauració de les àrees afectades una vegada hagi finalitzat la seva utilització.
També podran quedar exempts del tràmit d'avaluació d'impacte ambiental els projectes de camins forestals promoguts per particulars en finques que disposin d'un pla tècnic de gestió i millora forestal aprovat, amb la resolució favorable de la Direcció General de Medi Natural del Departament de Medi Ambient i Habitatge.
15.4 La pavimentació de camins i pistes requereix l'informe preceptiu favorable de l'òrgan gestor.
15.5 L'obertura de nous camins i pistes o la modificació del seu traçat no pot suposar una alteració, interrupció o degradació significativa de la llera dels torrents o del curs normal de les aigües, ni la desaparició o la degradació de les comunitats de ribera.
Regulació específica de la senyalització i la publicitat
16.1 S'admet la instal·lació a la xarxa viària dels senyals de caràcter informatiu, indicador o pedagògic que es considerin necessaris per al correcte desenvolupament de les activitats admeses en l'àmbit del Pla.
S'exclou d'aquest supòsit qualsevol senyal o cartell de caràcter publicitari.
Els senyals han de ser conformes als criteris de disseny i localització establerts per l'òrgan gestor del parc.
És expressament prohibit pintar rètols o indicacions sobre roques o altres elements naturals, a excepció dels senyals indicatius dels senders excursionistes.
16.2 D'acord amb la consideració de paisatge obert que estableix l'article 32.3 d'aquestes Normes per a l'àmbit del Pla, no es permet la instal·lació de cartells de propaganda i d'altres elements similars que limitin el camp visual per a la contemplació de les belleses naturals, trenquin l'harmonia del paisatge o en desfigurin les perspectives.
Regulació específica de la xarxa elèctrica
17.1 La instal·lació de noves línies elèctriques s'admet exclusivament, en els supòsits admesos a l'article 14.1 d'aquestes Normes, a la zona de parc natural (clau 4) i a la zona d'ordenació específica (clau 5).
17.2 Els projectes tècnics per a l'estesa de noves línies elèctriques, a més de complir l'articulat general d'aquest Pla referent a infraestructures i prevenció d'incendis, han de preveure les directrius següents:
a) S'ha d'evitar el pas per carenes, cingles i punts culminants.
b) S'han d'aprofitar, preferentment, els recorreguts de la xarxa viària existent.
c) En l'execució del projecte s'ha d'evitar al màxim l'obertura de camins.
En qualsevol cas, s'han de preveure mesures de control de l'erosió i de prevenció del risc d'incendi i s'ha de presentar un projecte de restauració del conjunt d'àrees afectades.
d) S'han d'adoptar models de suports que minimitzin el risc d'electrocució per a les aus i d'altres mesures per evitar-ne la col·lisió amb els cables.
17.3 En les instal·lacions elèctriques existents, incloses les edificacions i instal·lacions complementàries, els treballs de manteniment, millora i conservació es duran a terme de manera que es minimitzi el seu impacte sobre el medi natural i el paisatge.
Ordenació dels aprofitaments de recursos naturals
18.1 Els aprofitaments d'aigua es regulen per la legislació sectorial aplicable.
18.2 Les noves extraccions, a més de complir tots els tràmits legals pertinents, han de garantir les següents condicions:
a) Que no s'excedeixi la capacitat de càrrega de l'aqüífer de la zona.
b) La permanència dels cabals superficials aigües avall de l'extracció.
c) La permanència dels cabals de les fonts i surgències properes.
d) La permanència del règim hídric natural de les zones humides existents en l'àmbit del Pla.
e) En cap cas poden efectuar extracció directa d'un curs d'aigua superficial d'origen natural.
f) Les instal·lacions de captació situades a prop de torrents i cursos d'aigua no poden limitar la secció de la llera ni malmetre les comunitats naturals adjacents amb les obres de construcció i manteniment de la captació.
g) Els camins d'accés a la captació han de seguir, sempre que sigui possible, vials ja existents.
En cas de construcció de nous vials, aquests s'han de regir per l'establert a l'article 15 d'aquestes Normes.
19.1 Els usos i les activitats agrícoles s'han portar a terme de forma que siguin compatibles amb la conservació global del parc natural, i d'acord amb la regulació de cada zona (capítol 3 d'aquestes Normes).
19.2 A la zona de parc natural (clau 4) i a la zona d'ordenació específica (clau 5) s'admeten els moviments de terra d'afeixament amb finalitats agrícoles, sempre que no suposin la creació de talussos d'alçada superior a 2 m.
Els talussos creats han de ser subjectats amb parets de pedra seca, o bé han de tenir el pendent adequat per permetre la seva adequada revegetació.
En qualsevol cas els afeixaments són un acte sotmès a llicència municipal, i requereixen l'informe preceptiu de l'òrgan gestor.
19.3 En relació amb la prohibició de cremar rostolls i altres restes vegetals, és d'aplicació el que especifica l'article 15 del Decret 54/1995, de 7 de març, de prevenció d'incendis forestals i altra normativa vigent aplicable.
19.4 Es poden autoritzar rompudes de terrenys forestals quan concorrin les condicions següents:
a) Siguin fetes amb la finalitat de desenvolupar-hi una activitat agrícola, o una actuació de prevenció d'incendis forestals prevista en el Pla de prevenció i extinció d'incendis forestals a què fa referència l'article 30.1 d'aquestes Normes.
b) Es localitzin exclusivament a la zona de paratge natural d'interès nacional (clau 3), de parc natural (clau 4) i d'ordenació específica (clau 5) del Pla especial.
c) Es localitzin en terrenys de poc pendent o que, en la data d'aprovació inicial d'aquest Pla, es trobin afeixats convenientment per minimitzar el risc d'erosió.
d) No afectin els elements que caracteritzen les àrees d'interès grafiades al plànol I-4.3 (Àrees d'interès per a la flora i la vegetació) d'aquest Pla especial, d'acord amb el document Annexos informatius: El medi biòtic.
e) No comportin l'afectació de les parets de pedra seca i altres elements tradicionals de l'arquitectura rural existents a l'àrea d'actuació.
19.5 Les construccions i instal·lacions agrícoles (coberts, magatzems, etc.) es regulen d'acord amb la secció 2 (capítol 2) d'aquestes Normes.
19.6 L'obertura de nous camins i pistes per a l'ús agrícola només s'admet a les zones de paratge natural d'interès nacional (clau 3), de parc natural (clau 4) i d'ordenació específica (clau 5).
En qualsevol cas és d'aplicació l'apartat 4.d) d'aquest article.
20.1 Els usos i les activitats ramaderes s'han de portar a terme de forma que siguin compatibles amb la conservació global del parc natural, i d'acord amb la regulació de cada zona (capítol 3 d'aquestes Normes).
20.2 D'acord amb l'article 6.1.3.a) de la Llei 4/1998, a les zones afectades per incendis forestals no poden efectuar-se activitats ramaderes durant un període de deu anys sense autorització expressa del Departament de Medi Ambient i Habitatge, per a la qual es requereix l'informe previ vinculant de l'òrgan gestor del parc.
20.3 El Pla rector d'ús i gestió del parc natural ha de regular les condicions per a la realització de cremes controlades, que en cap cas podran afectar les àrees d'interès grafiades al plànol I-4.3 (Àrees d'atenció especial per a la flora i la vegetació) d'aquest Pla especial, amb l'excepció que siguin imprescindibles per al manteniment d'espècies i comunitats que justifiquin l'interès de l'àrea.
Així mateix ha de regular els camins ramaders i pot establir regulacions addicionals per a l'activitat de pastura extensiva en l'àmbit del Pla.
20.4 En cas que resulti necessari per motius de protecció, de reforestació, de regeneració després d'aprofitament forestal o, en general, per assolir els objectius d'aquest Pla especial o per altres motius justificats, l'òrgan gestor del parc pot instar l'administració competent que adopti les mesures oportunes per tal de limitar la pastura en indrets especialment vulnerables.
20.5 S'admeten les activitats ramaderes en règim d'estabulació permanent integrades en explotacions agràries situades en edificacions preexistents en la data d'aprovació inicial del Pla especial.
20.6 Les construccions i instal·lacions ramaderes (coberts, granges, corts, etc.) es regulen d'acord amb la secció 2 (capítol 2) d'aquestes Normes.
21.1 S'admeten els usos i les activitats cinegètiques en les àrees de caça declarades com a tals pel Departament de Medi Ambient i Habitatge i d'acord amb la Llei 4/1998 i la regulació de cada zona (capítol 3 d'aquestes Normes).
21.2 L'autorització d'aquestes activitats en les àrees de caça que quedin incloses totalment o parcialment en l'àmbit d'aquest Pla especial requereix l'aprovació de plans tècnics de gestió cinegètica, preferiblement de caràcter plurianual, que prevegin els criteris següents:
a) Mesures per tal d'exercir una pressió de caça adequada a les característiques de l'espai i de les poblacions de les espècies cinegètiques objecte d'aprofitament, per tal de garantir-ne un aprofitament sostenible.
b) Mesures per garantir la conservació de les poblacions d'espècies cinegètiques autòctones.
c) Mesures per garantir la viabilitat i l'èxit de les repoblacions cinegètiques que s'efectuïn.
d) Mesures per promoure l'establiment d'àrees de refugi i guarets de fauna salvatge temporals i rotatoris, en les finques privades, i les àrees aprovades i autoritzades de l'àmbit del parc, amb l'objectiu de contribuir a la conservació de les poblacions de les espècies cinegètiques.
L'aprovació d'un pla tècnic de gestió cinegètica requereix l'informe preceptiu de l'òrgan gestor quan tingui caràcter plurianual.
21.3 Es prohibeix la introducció d'espècies cinegètiques que no siguin pròpies de la fauna silvestre autòctona, a excepció del faisà (Phasianus colchicus).
21.4 S'admeten les repoblacions cinegètiques, sempre que estiguin dirigides al manteniment o reforçament de les poblacions naturals i d'acord amb la normativa sectorial aplicable.
Han de ser expressament autoritzades pel Departament de Medi Ambient i Habitatge.
22.1 Els usos i les activitats forestals s'han de desenvolupar amb criteris de gestió sostenible dels terrenys forestals, i de forma que sigui compatible l'aprofitament dels recursos forestals amb la conservació global del parc natural, d'acord amb la regulació de cada zona (capítol 3 d'aquestes Normes).
22.2 D'acord amb la Llei forestal de Catalunya, els usos i les activitats forestals han de mantenir la coberta vegetal de caràcter forestal en l'àmbit del Pla, sens perjudici de les activitats autoritzades d'acord amb l'article 19.4 d'aquestes Normes (rompudes).
b) Plans tècnics de gestió i millora forestal.
22.3 L'administració forestal ha de promoure en l'àmbit del Pla la redacció de plans simples de gestió forestal i plans tècnics de gestió i millora forestal (en endavant, PSGF i PTGMF respectivament) per tal de garantir una gestió forestal basada en els principis generals d'aquest article i en la resta de determinacions d'aquestes Normes.
En finques iguals o superiors a 25 ha, els aprofitaments forestals s'autoritzaran amb l'aprovació prèvia d'un PTGMF per al conjunt de la finca.
22.4 Els PTGMF que afectin l'àmbit del Pla s'han de subjectar a les seves determinacions, i a les del Pla de prevenció i extinció d'incendis de Cap de Creus, i requereixen l'informe preceptiu de l'òrgan gestor abans de la seva aprovació definitiva.
22.5 Les activitats d'aforestació o reforestació (activitats que tenen com a objectiu la creació o restauració de masses forestals) requereixen l'informe preceptiu de l'òrgan gestor.
Aquestes activitats han de ser projectades en el marc d'un PTGMF quan es desenvolupin en finques de superfície superior a 25 ha. En finques inferiors a 25 ha, és suficient l'autorització administrativa del Departament de Medi Ambient i Habitatge.
En finques públiques o consorciades s'utilitzaran els instruments d'ordenació forestal corresponents.
En qualsevol cas, pel que fa a les espècies, s'admet exclusivament la utilització de les espècies pròpies del medi natural de la zona, d'acord amb l'article 6.1.7.a) de la Llei 4/1998, la relació d'espècies inclosa en l'annex B d'aquestes normes i amb l'autorització expressa de l'òrgan gestor.
c) Aprofitaments forestals i activitats silvícoles.
22.6 Els aprofitaments forestals i activitats silvícoles s'han de dur a terme d'acord amb la Llei forestal de Catalunya, les disposicions concordants i les determinacions d'aquest Pla especial.
El desarrelament d'arbres i arbusts s'ha de fer d'acord amb el que preveu el Decret 175/1996, de 4 de juny, i les disposicions concordants.
22.7 Aprofitaments en les àrees de bosc de ribera.
Les activitats silvícoles que es desenvolupin en les àrees amb bosc de ribera han de garantir la persistència i la conservació de les comunitats forestals autòctones.
En qualsevol cas, aquestes activitats requereixen l'autorització prèvia del Departament de Medi Ambient i Habitatge.
22.8 D'acord amb la normativa vigent en matèria de prevenció d'incendis forestals, les capçades dels aprofitaments forestals que no siguin retirades s'hauran de trossejar o triturar i ser esteses a ran del sòl.
En cap cas no es podrà deixar dins d'una franja de 20 m d'amplada a banda i banda dels camins.
22.9 Les plantacions d'espècies arbòries i arbustives de creixement ràpid amb caràcter de terrenys forestals temporals d'acord amb la legislació forestal, s'admeten exclusivament a la zona de parc natural (clau 4) en els terrenys de caràcter agrícola.
22.10 Les plantacions forestals que es desenvolupin de forma adjacent amb els torrents i rieres de l'espai, en cap cas poden suposar la substitució, eliminació o degradació de les comunitats autòctones de ribera.
En qualsevol cas s'ha de deixar un espai lliure de plantació que permeti el desenvolupament de la vegetació de ribera.
22.11 En les activitats de desembosc s'han d'utilitzar tècniques que assegurin la protecció del sòl i malmetin al mínim possible la vegetació del sotabosc.
22.12 L'obertura de pistes de caràcter temporal ha de seguir les directrius següents:
a) S'ha de seguir el criteri de mínima obertura de pistes de desembosc.
S'han d'utilitzar les existents sempre que sigui possible, o bé habilitar pistes antigues reconeixibles abans d'obrir-ne de noves, sempre i quan això no suposi un impacte més gran sobre els sòls i la coberta forestal.
b) Les vies de desembosc no han de circular per la llera de rieres i torrents, ni produir-hi alteracions a la morfologia o a les comunitats vegetals.
c) Cal prendre les mesures oportunes per a la posterior restauració de les vies obertes.
Excepte en el cas que coincideixin amb la xarxa viària bàsica definida per aquest Pla, les pistes de desembosc han de ser tancades a la circulació motoritzada general en el moment que s'acabin les tasques d'extracció.
d) No s'admet l'obertura de noves pistes de desembosc a la zona de reserva natural integral (clau 1).
e) Directrius per a la recuperació d'àrees afectades per incendis forestals.
22.13 En les actuacions de recuperació de les àrees afectades per incendis forestals, els objectius han de ser:
b) Garantir la protecció de la capa edàfica.
22.14 Durant un període de protecció de deu anys, les àrees afectades per incendis forestals estan subjectes a les determinacions següents:
a) No s'admet cap ús ramader extensiu sense l'autorització expressa del Departament de Medi Ambient i Habitatge, per a la qual es requereix l'informe previ vinculant de l'òrgan gestor.
b) L'administració competent pot regular l'accés a aquestes zones i pot tancar a la circulació pistes o vials.
c) Les activitats de regeneració no poden suposar ni l'aterrassament ni la roturació amb maquinària pesada ni la destrucció sistemàtica de la vegetació existent.
d) En cas de ser necessària una revegetació, s'ha de realitzar amb espècies autòctones pròpies de l'espai.
e) Les actuacions de protecció del sòl s'han d'efectuar de manera que no es produeixi arrossegament de les cendres i evitant augmentar l'estat d'alteració del sòl.
f) S'admet la construcció manual de barreres físiques de protecció contra l'escolament.
Usos i activitats pesqueres i marisqueres
23.1 Els usos i les activitats pesqueres s'han de portar a terme de forma que siguin compatibles amb la conservació global dels recursos pesquers i en general dels recursos marins vius del parc natural, i d'acord amb la regulació de cada zona (capítol 3 d'aquestes Normes).
23.2 El Pla rector d'ús i gestió del parc natural ha de determinar, en relació amb l'activitat pesquera professional i amb la pesca esportiva, el següent:
a) Les arts permeses a les reserves naturals parcials, les seves característiques autoritzades i el seu règim i períodes d'utilització.
b) Les arts permeses a la resta del parc natural, les seves característiques autoritzades i el seu règim i períodes d'utilització.
c) La regulació del marisqueig en tot l'àmbit del parc.
d) Els períodes de veda aplicables a les espècies, quan es consideri convenient, i el límit màxim de captures.
e) L'esforç de pesca simultània a les reserves naturals parcials i a la resta de l'àmbit del parc.
23.3 D'acord amb l'article 8.2.b) de la Llei 4/1998, la pesca artesanal o amb canya a la zona de reserva natural parcial ha de ser objecte, en el Pla rector d'ús i gestió, d'una reglamentació específica relativa a arts i mètodes permesos, nombre d'embarcacions i períodes d'extracció, més restrictiva que l'aplicable a la resta del parc natural.
24.1 Les activitats de recol·lecció d'elements de la gea, de la flora (o dels seus fruits, flors, arrels, etc.) i de la fauna silvestres, en els casos que sigui admissible segons la legislació vigent, no poden suposar la pèrdua de biodiversitat, la degradació dels valors naturals, en especial de la coberta vegetal i edàfica, ni posar en perill la supervivència de les poblacions recol·lectades.
El Pla rector d'ús i gestor pot incloure mesures addicionals de protecció per tal de donar compliment a aquest principi general.
24.2 Les activitats de recol·lecció regulades amb caràcter general al territori de Catalunya s'han de desenvolupar d'acord amb la seva pròpia normativa, sens perjudici de les normes aplicables d'aquest Pla especial, en particular pel que fa a la regulació de l'ús públic i la protecció d'espècies i hàbitats.
En l'àmbit marí del Pla, l'extracció d'organismes vius amb finalitats culturals, educatives, científiques i auariològiques requerirà l'autorització de l'òrgan gestor del parc natural.
Protecció dels sistemes naturals
25.1 No s'admeten aquelles activitats susceptibles de provocar o accelerar els processos erosius o augmentar la inestabilitat del substrat rocós.
25.2 Les administracions competents han de garantir la conservació dels elements inclosos a l'inventari de punts d'interès geològic en l'àmbit del Pla (vegeu el plànol informatiu I-3.2), i dels elements geomorfològics característics de l'espai (coves, penya-segats, cales).
No s'admeten els usos i les activitats que en puguin provocar la degradació.
25.3 L'òrgan gestor ha de promoure l'elaboració del catàleg de geòtops i geozones del parc natural, el qual ha de concretar amb més detall els àmbits on és d'aplicació l'apartat anterior.
25.4 Les obres de condicionament dels vials existents o d'obertura de nous, els moviments de terra i en general totes aquelles activitats susceptibles d'originar talussos i terraplens, han de preveure mesures per a la protecció del sòl, la minimització de l'erosió i l'estabilitat dels marges i talussos, coherents amb la naturalesa geològica del substrat.
Aquestes mesures s'han d'especificar en l'autorització corresponent.
25.5 Protecció de les platges i cales.
A les platges i cales de tot el litoral del parc natural, al domini públic maritimoterrestre, no hi és permesa cap intervenció que pugui suposar una artificialització de les seves condicions naturals, com per exemple la instal·lació de serveis i mobiliari, els moviments de la sorra o dels còdols amb maquinària, etc.
Únicament s'hi admet la instal·lació de rètols del parc natural, aquelles activitats destinades a la seva conservació i millora (recollida manual de deixalles) i ús públic, i les destinades a la conservació i restauració d'elements del patrimoni natural i cultural.
S'admet exclusivament a la cala Tamariua i a la cala Jóncols la instal·lació temporal de serveis desmuntables de temporada d'estiu, amb l'informe preceptiu de l'òrgan gestor del parc natural.
Aquestes instal·lacions no poden comportar l'artificialització del seu entorn a la platja.
Protecció dels recursos hídrics i dels cursos d'aigua
26.1 A l'àmbit definit per la legislació d'aigües com de domini públic hidràulic i zona de servitud, hi són d'aplicació les normes següents:
a) S'admeten exclusivament les obres i els moviments de terres destinats a la construcció d'aforaments i altres instal·lacions vinculades a la gestió pública del domini públic hidràulic i aquelles intervencions destinades a la conservació i la restauració dels seus valors naturals, la conservació de les infraestructures i construccions ja existents o la construcció de guals o ponts per a la xarxa viària que travessa aquests àmbits.
b) Si s'escau, també s'admeten les afeccions vinculades a les infraestructures autoritzades d'acord amb l'article 14 d'aquestes normes.
c) No s'admeten obres de canalització i regularització dels cursos d'aigua, ni la construcció de suports d'infraestructures de subministrament elèctric, serveis telefònics o similars a excepció de les indicades en l'apartat anterior 26.1.a).
26.2 No s'admeten les actuacions que puguin produir una alteració significativa de la qualitat i la quantitat dels recursos hídrics del parc natural.
En qualsevol cas, l'aprofitament dels recursos hídrics s'ha de compatibilitzar amb la capacitat de recuperació del sistema hidrològic i el manteniment dels sistemes naturals.
26.3 L'abocament d'aigües residuals en llera pública només es pot autoritzar amb la depuració prèvia.
26.4 Les fonts i surgències naturals existents en l'àmbit del Pla no poden ser modificades de tal forma que disminueixi la qualitat i quantitat de les seves aigües, se n'alteri l'aflorament a l'exterior, es modifiquin les seves característiques quan suposi la pèrdua d'hàbitats d'interès per a la flora i la fauna autòctones pròpies de l'espai o, quan siguin d'ús públic, se n'impedeixi l'aprofitament tradicional.
26.5 Quan els projectes d'edificació o d'instal·lació d'infraestructures i serveis tècnics afectin una zona de policia d'aigües, l'administració hidràulica ha d'avaluar en el seu informe preceptiu l'impacte de les màximes avingudes d'un període de retorn de 500 anys.
26.6 Correspon a l'Agència Catalana de l'Aigua, d'acord amb els procediments administratius establerts al Reglament del domini públic hidràulic, aprovat per Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, i la Llei 3/1998, de 27 de febrer, de la intervenció integral de l'Administració ambiental, l'atorgament de les autoritzacions i/o concessions administratives per l'ús de l'aigua, així com l'autorització o l'informe i la imposició dels límits dels abocaments d'aigües residuals i l'autorització per l'ocupació, modificació del relleu o construcció en les franges de terreny de 100 m d'amplada al costat de les lleres públiques, que constitueix la zona de policia del domini públic hidràulic.
26.7 L'ocupació o construcció en terrenys que integren les zones inundables de les lleres (espai que pot ocupar l'aigua en episodis de riada de 500 anys de període de retorn), s'adaptarà als criteris aprovats per l'Acord del Consell d'Administració de l'Agència Catalana de l'Aigua de 28 de juny de 2001.
Protecció de la flora i la vegetació
27.1 Les administracions competents han de mantenir o restablir en un estat de conservació favorable les poblacions de les espècies de flora i les comunitats vegetals autòctones pròpies del parc natural.
27.2 D'acord amb l'article 6.1.7.a) de la Llei 4/1998 la plantació d'espècies silvestres pròpies del medi natural de la zona requereix l'autorització expressa de l'òrgan gestor del parc.
27.3 D'acord amb l'article 6.2.4.a) de la Llei 4/1998, tots els herbassars de fanerògames marines existents en l'àmbit del Pla especial són estrictament protegits.
27.4 No s'admeten les actuacions que puguin comportar la desaparició o degradació significativa dels elements característics de les àrees d'interès grafiades en el plànol I-4.3 (Àrees d'interès per a la flora i la vegetació) en l'àmbit del Pla especial, d'acord amb el que es defineix al document Annexos informatius: El medi biòtic d'aquest Pla.
27.5 Les actuacions de restauració i revegetació que es portin a terme dins l'àmbit del Pla s'han d'efectuar principalment i sempre que sigui possible amb varietats locals de les espècies autòctones pròpies de l'espai.
27.6 L'òrgan gestor ha d'adoptar les mesures de protecció que s'escaiguin per tal de conservar el bosc de ribera i les castanyedes de l'àmbit del parc i la seva fauna associada.
27.7 Les poblacions d'espècies endèmiques de la flora i de les espècies d'interès comunitari presents en l'àmbit del Pla especial, s'han de mantenir globalment en un estat de conservació favorable, d'acord amb la legislació aplicable.
El Pla rector d'ús i gestió del parc natural ha de formular directrius de gestió en les àrees ocupades per aquestes poblacions, que garanteixin el compliment del paràgraf anterior.
Totes les zones humides en l'àmbit del Pla han de ser preservades de les activitats susceptibles de provocar-ne la recessió i la degradació.
Protecció dels hàbitats d'interès comunitari
29.1 Els hàbitats d'interès comunitari presents en l'àmbit del Pla especial s'han de mantenir globalment en un estat de conservació favorable, d'acord amb la legislació aplicable.
29.2 El Pla rector d'ús i gestió del parc natural ha de formular directrius de gestió en les àrees ocupades per hàbitats d'interès comunitari, que garanteixin el compliment de l'apartat anterior.
29.3 L'òrgan gestor ha d'adoptar les mesures necessàries per tal que els hàbitats característics d'ambients oberts mantinguin la seva extensió i qualitat en l'àmbit del Pla.
30.1 La prevenció i l'extinció d'incendis forestals en l'àmbit del Pla s'ha de portar a terme d'acord amb el Pla de prevenció i extinció d'incendis forestals del parc natural de Cap de Creus, les normes d'aquest Pla especial i la legislació vigent en la matèria.
30.2 D'acord amb la normativa vigent, els plans de prevenció i extinció d'incendis que afectin el parc natural de Cap de Creus han d'adequar-se al contingut d'aquest Pla especial.
30.3 Les mesures de tallada periòdica i selectiva de vegetació en la zona d'influència de les línies aèries de conducció elèctrica es regeixen pel Decret 268/1996, de 23 de juliol, i normativa concordant, sens perjudici del que estableix l'article 17 d'aquestes Normes.
30.4 L'òrgan gestor ha d'informar preceptivament sobre els plans triennals d'actuacions que els titulars de línies aèries de conducció elèctrica estan obligats a presentar, el qual pot proposar mesures addicionals a les previstes a la normativa específica, i que hauran de ser aprovades per la Direcció General del Medi Natural.
Així mateix, l'inici dels treballs ha de ser comunicat 10 dies abans per part del titular de la línia a l'òrgan gestor del parc natural.
30.5 En els treballs que s'especifiquen en els apartats anteriors, no és permesa la utilització de productes químics hormonals per al retard del creixement de massa arbustiva o estrat herbaci.
30.6 L'obertura de nous camins de caràcter permanent per facilitar la prevenció i l'extinció dels incendis forestals s'ha de preveure en el Pla de prevenció i extinció d'incendis forestals del parc natural de Cap de Creus a què fa referència aquest article.
En cap cas es podran obrir nous camins de caràcter permanent amb aquesta finalitat a la zona de reserva natural integral (clau 1).
31.1 Les administracions competents han de mantenir o restablir en un estat de conservació favorable les poblacions de les espècies de fauna salvatge pròpies de l'espai i els seus hàbitats.
31.2 D'acord amb l'article 6.1.7.a) de la Llei 4/1998, l'alliberament d'espècies silvestres pròpies del medi natural de la zona requereix l'autorització expressa de l'òrgan gestor del parc.
31.3 Els projectes de reintroducció d'espècies en l'àmbit del Pla han de comptar amb l'autorització de l'òrgan gestor i comunicar-se als ajuntaments concernits.
A tal efecte, s'han de tenir en consideració:
a) La idoneïtat dels hàbitats actuals per garantir la supervivència de l'espècie.
b) L'acceptació social de la reintroducció a efectuar, així com els possibles danys econòmics que pot ocasionar l'espècie en qüestió.
c) L'estat actual de les causes que motivaren l'extinció de l'espècie a la zona.
d) Les repercussions de la reintroducció sobre altres elements del medi natural.
e) La idoneïtat genètica de la població donant i la garantia que aquesta no es veurà afectada per l'extracció de part dels seus efectius.
f) Les garanties sanitàries dels individus utilitzats en la reintroducció.
g) La conveniència del seguiment de la reintroducció efectuada i dels resultats obtinguts.
31.4 L'òrgan gestor pot instar a l'administració competent que limiti, ja sigui temporalment i/o en determinades localitats, aquelles activitats que suposin una amenaça, en raó de l'època en què s'efectuen o de la seva localització, per a les espècies protegides segons la Llei 3/1988, de 4 de març, de protecció dels animals; el Decret 148/1992, de 9 de juny, pel qual es regulen les activitats fotogràfiques, científiques i esportives que poden afectar les espècies de la fauna salvatge, i totes les ordres posteriors que amplien el nombre d'espècies protegides a Catalunya.
31.5 En relació amb l'Ordre de 3 d'octubre de 1990, per la qual es regula la pràctica de la falconeria, en cap cas no es poden autoritzar en l'àmbit del Pla captures d'individus de les espècies d'ocells rapinyaires utilitzades per a la pràctica de la falconeria.
31.6 No s'admeten les actuacions que puguin comportar la degradació significativa dels hàbitats amb presència de tortuga de rierol (Mauremys leprosa) en l'àmbit del Pla especial.
31.7 Les poblacions d'espècies de fauna d'interès comunitari presents en l'àmbit del Pla especial s'han de mantenir globalment en un estat de conservació favorable, d'acord amb la legislació aplicable.
El Pla rector d'ús i gestió del parc natural ha de formular directrius i mesures de gestió en les àrees ocupades per aquestes poblacions, que garanteixin el compliment del paràgraf anterior.
32.1 Qualsevol activitat o implantació d'usos s'ha de realitzar de manera que es minimitzi el seu impacte negatiu sobre el paisatge.
32.2 S'ha d'evitar la localització de qualsevol edifici o instal·lació en els punts culminants o entorns propers dels turons i carenes, llevat dels punts d'aigua amb hidrant per a helicòpters, previstos al Pla de prevenció i extinció d'incendis forestals del parc natural de Cap de Creus.
32.3 A efectes de l'aplicació de l'article 7.1 de la Llei 12/1985, la totalitat del parc natural de Cap de Creus té la consideració de paisatge obert.
Protecció del patrimoni cultural
El Pla rector d'ús i gestió del parc natural ha d'incloure un catàleg de protecció del patrimoni cultural, en el qual es formularan directrius per a la gestió, conservació i la protecció dels elements catalogats, en particular dels béns culturals d'interès nacional.
Protecció dels jaciments arqueològics
34.1 D'acord amb la Llei 9/1993, de 30 de setembre, del patrimoni cultural català, i les disposicions concordants, la realització d'intervencions arqueològiques i paleontològiques requereix l'autorització prèvia del Departament de Cultura, i l'informe preceptiu de l'òrgan gestor del parc natural.
34.2 D'acord amb l'esmentada Llei, es consideren intervencions arqueològiques i paleontològiques els estudis directes d'art rupestre i les prospeccions, els sondeigs, les excavacions, els controls i qualsevol altra intervenció, amb remoció de terrenys o sense, que tinguin com a finalitat descobrir o investigar restes arqueològiques o paleontològiques.
34.3 En l'informe preceptiu de l'òrgan gestor del parc natural s'han d'indicar les mesures a adoptar per tal que les intervencions arqueològiques i paleontològiques siguin compatibles amb la conservació dels valors naturals i paisatgístics de l'espai.
En especial, si són necessaris moviments de terres, s'ha d'indicar la forma d'abocament o evacuació amb l'objecte de minimitzar-ne l'impacte.
34.4 Cal comunicar qualsevol descobriment de restes amb valor arqueològic al Departament de Cultura en la forma i en els terminis que estableix la Llei 9/1993 i la normativa que la desenvolupa.
34.5 L'autorització de qualsevol obra o moviment de terra susceptible d'afectar els béns arqueològics situats en l'àmbit del Pla i inclosos al catàleg al que fa referència l'article 33.2 d'aquestes Normes, està condicionat a l'obtenció de l'informe favorable del Departament de Cultura.
Protecció del patrimoni històric i arquitectònic
35.1 Les administracions públiques, i especialment l'òrgan gestor del parc natural, han de vetllar per la protecció, millora i conservació de totes les masies, ermites, castells i altres elements d'interès del patrimoni arqueològic, històric i arquitectònic inclosos en el catàleg de protecció del patrimoni cultural de Cap de Creus, i dels elements catalogats pel planejament urbanístic municipal inclosos en l'àmbit del Pla.
35.2 Els elements declarats com a bé cultural d'interès nacional (BCIN) es regulen d'acord amb les normes de protecció que estableix la seva declaració.
35.3 En absència de regulacions específiques, la intervenció en els elements del patrimoni històric i arquitectònic ha de seguir els criteris següents:
a) S'ha de mantenir l'estructura arquitectònica del conjunt i les característiques generals de l'entorn relacionat amb l'element.
b) La instal·lació de conduccions elèctriques, telefòniques o similars, de tipus aeri o adossat, i les antenes de televisió, les pantalles de recepció d'ones o altres dispositius particulars anàlegs s'han de situar en llocs on no perjudiquin la percepció paisatgística del conjunt.
Regulació general de l'ús públic
36.1 Als efectes d'aquestes Normes, s'entén per ús públic el desenvolupament d'aquelles activitats no directament productives que tradicionalment s'han dut a terme al medi natural i rural, i la prestació de serveis als visitants de l'espai i al públic en general.
Per tant, les disposicions establertes en aquest article afecten exclusivament aquestes activitats i no les activitats agrícoles, ramaderes i forestals vinculades a l'aprofitament particular de les finques.
36.2 Els usos públics s'han de desenvolupar congruentment amb els objectius de protecció de l'espai i d'acord amb la regulació de cada zona (capítol 3 d'aquestes Normes), i en cap cas no poden representar efectes negatius sobre els valors protegits.
36.3 Les activitats d'educació ambiental i les de coneixement i estudi de l'entorn tenen caràcter preferent.
36.4 L'ús públic en l'àmbit del Pla especial s'ha de desenvolupar amb ple respecte als béns públics i privats, els drets i les propietats existents, d'acord amb l'establert a l'article 12 de les normes del PEIN.
36.5 Es prohibeix l'abocament i abandonament de materials o de qualsevol material de rebuig, sens perjudici, si s'escau, de l'ús normal de l'equipament instal·lat per a la recollida de deixalles.
36.6 S'admet encendre foc exclusivament en aquells indrets i perímetres assenyalats per l'òrgan gestor del parc.
En qualsevol cas, és d'aplicació el Decret 64/1995, pel qual s'estableixen mesures de prevenció d'incendis forestals i altres disposicions concordants.
El Pla rector d'ús i gestió ha d'indicar aquestes àrees expressament autoritzades.
36.7 Els ajuntaments i el Departament de Medi Ambient i Habitatge poden establir, a instàncies de l'òrgan gestor, determinacions complementàries d'ordenació o limitació de l'ús i l'accés públic a algun sector del parc, per garantir la conservació de la gea, la fauna, la flora, la vegetació i el paisatge.
36.8 Les administracions públiques i especialment l'òrgan gestor han de garantir l'ús públic de les fonts existents en l'àmbit del Pla, així com el seu manteniment, neteja i conservació.
Les actuacions de condicionament que s'hi realitzin han de comptar amb l'informe preceptiu de l'òrgan gestor.
En qualsevol cas, les actuacions de condicionament han de garantir la conservació dels valors naturals i paisatgístics de les fonts, d'acord amb l'article 26.4 d'aquestes Normes.
Ús de la xarxa viària i circulació amb mitjans motoritzats
37.1 La circulació motoritzada es regeix pel que estableixen la Llei 9/1995, de 27 de juliol, de regulació de l'accés motoritzat al medi natural; el Decret 166/1998, de 8 de juliol, que la desplega, i les presents Normes.
Pel que fa a les vies pecuàries també es d'aplicació la Llei 3/1995, de 23 de març, de vies pecuàries.
37.2 Amb caràcter general, s'autoritza l'accés i la circulació motoritzada en l'àmbit del Pla exclusivament per la xarxa viària bàsica definida per aquest Pla especial.
37.3 Constitueixen la xarxa viària bàsica en l'àmbit del Pla les carreteres i els camins i pistes rurals d'ús públic grafiats als plànols d'ordenació (O-1).
37.4 En el conjunt de la xarxa viària de l'àmbit del Pla, inclosa la xarxa viària bàsica definida en l'apartat anterior d'aquest article, l'òrgan gestor del parc natural i els ajuntaments amb l'informe previ vinculant d'aquell, poden limitar temporalment la circulació motoritzada en aplicació de mesures preventives en èpoques de risc elevat d'incendis forestals, de prevenció d'altres riscos ecològics o per garantir la seguretat dels béns i les persones.
37.5 En la resta de l'àmbit del Pla, només s'admet la circulació motoritzada en els supòsits següents:
a) desenvolupament de les activitats i usos de caràcter agrícola, forestal o ramader i cinegètic,
b) accés dels titulars o de persones autoritzades per ells a les seves finques,
c) gestió de les àrees de caça autoritzades,
d) quan resulti imprescindible per al desenvolupament d'altres activitats autoritzades al parc natural,
e) prevenció, extinció d'incendis i altres emergències i, en general, la prestació de serveis de naturalesa pública,
f) vigilància, control, conservació i millora del parc natural realitzades per les administracions competents.
La circulació motoritzada en aquests supòsits s'ha de desenvolupar sempre que sigui possible per la xarxa viària existent.
37.6 No s'admet en l'àmbit del Pla la realització de proves ni competicions esportives amb vehicles motoritzats, ni la circulació motoritzada en grup organitzada, excepte en les carreteres.
Aquest darrer supòsit requereix l'informe preceptiu de l'òrgan gestor del parc.
Excepte a les carreteres, la circulació motoritzada en grup s'admet exclusivament quan sigui desenvolupada per grups d'un màxim de 7 motocicletes o ciclomotors o d'un màxim de 4 automòbils o similars.
37.7 No s'admet en l'àmbit del Pla l'establiment d'àrees de circulació per al lleure i l'esport, itineraris per a la pràctica de motociclisme de muntanya, circuits permanents no tancats i circuits permanents tancats, tal i com es defineixen al Decret 166/1998, de 8 de juliol, de regulació de l'accés motoritzat al medi natural.
37.8 Els camins rurals que per les seves característiques podrien ser aptes per a la circulació motoritzada (més de 2 m d'amplada) però que no formen part de la xarxa viària bàsica definida per aquest Pla, han d'estar dotats de senyalització i mesures que restringeixin l'accés motoritzat d'acord amb el que estableix la Llei 9/1995, de 27 de juliol, de regulació de l'accés motoritzat al medi natural i les presents Normes.
37.9 No s'ha d'admetre cap ús o activitat que interrompi de manera permanent el lliure pas pels camins tradicionals, els senders excursionistes, els camins veïnals i els camins ramaders.
37.10 En tot allò no regulat per les presents Normes, és d'aplicació el Decret 166/1998 i la normativa concordant.
Regulació dels usos i les activitats esportives i recreatives al medi terrestre
38.1 Les proves o activitats esportives i recreatives terrestres que necessitin del concurs d'algun artefacte amb motor es regulen mitjançant l'article 37 (Ús de la xarxa viària i circulació amb mitjans motoritzats) d'aquestes Normes.
38.2 Les proves i competicions esportives que hagin de discorre totalment o parcial per l'àmbit del Pla, i l'establiment de circuits permanents o itineraris senyalitzats eqüestres, de bicicleta de muntanya o d'altres vehicles sense motor, requereixen per al seu desenvolupament l'autorització de l'òrgan gestor del parc.
38.3 No s'admet en l'àmbit del Pla l'aterratge i enlairament d'aparells de navegació aèria amb motor, tripulats o no, inclosos els ultralleugers, a excepció dels casos d'emergència.
38.4 L'organització de pràctiques esportives, d'aventura o de lleure comercialitzades requereix l'autorització de l'òrgan gestor del parc, que pot establir limitacions d'acord amb els objectius de protecció del Pla i les seves Normes.
38.5 La circulació en bicicleta, animal de sella o qualsevol altra mitjà de locomoció similar s'ha de desenvolupar pels vials i senders existents.
38.6 En relació amb el que preveu l'article 6.1 del Decret 148/1992, de 9 de juny, pel qual es regulen les activitats fotogràfiques, científiques i esportives que poden afectar les espècies de la fauna salvatge, i sens perjudici dels supòsits previstos expressament als apartats anteriors, les activitats esportives que es relacionen a continuació no requereixen autorització prèvia per al seu desenvolupament en l'àmbit del Pla:
a) El vol i descens per l'aire amb parapent, ala delta i altres aparells similars, tripulats o no.
c) La navegació aèria a menys de 300 m per sobre del terra.
d) La bicicleta tot terreny i qualsevol activitat esportiva terrestre que es desenvolupi amb el concurs d'algun artefacte sense motor.
Regulació dels usos i les activitats esportives i recreatives al medi marí
39.1 L'organització de pràctiques esportives, d'aventura o de lleure comercialitzades requereix l'autorització de l'òrgan gestor del parc, que pot establir limitacions d'acord amb els objectius de protecció del Pla i les seves Normes.
39.2 S'admet l'activitat d'immersió, i submarinisme d'immersió i submarinisme, pesca submarina en l'àmbit del Pla, llevat de la zona de reserva natural integral de s'Encalladora i, pel que fa a la pesca submarina, tampoc a les zones de reserva natural parcial.
39.3 El Pla rector d'ús i gestió del parc natural ha de definir les condicions amb les quals s'ha desenvolupar l'activitat d'immersió, submarinisme, pesca submarina, fondeig o amarratge, navegació amb motor o sense o amb altres ginys flotants a pedals, rems o similars en l'àmbit del Pla especial.
39.4 A les reserves naturals parcials el Pla rector d'ús i gestió ha de determinar el número màxim d'embarcacions, d'escafandristes i d'immersions en cada zona.
39.5 Les activitats de lleure comercialitzades consistents en el desembarcament de més de 20 persones en platges o cales del parc natural, es limitaran a les cales de Montjoi i Jóncols, prèvia l'autorització municipal i informe del parc, per tal de determinar si és el cas mesures complementàries d'ordenació física i temporal i de les freqüències que es considerin necessàries en relació amb els objectius del protecció del parc.
40.1 Els equipaments i serveis d'ús públic que s'admeten en l'àmbit del Pla, d'acord amb la regulació de cada zona (capítol 3 d'aquestes Normes) són els següents:
a) Equipaments i serveis de lleure, esportius, religiosos, de restauració, culturals, pedagògics i altres d'interès social en les edificacions i instal·lacions existents en la data d'aprovació inicial d'aquest Pla especial i establiments de turisme rural en edificacions anterios a 1950.
En tots els casos cal que es trobin en finques amb accés directe des de la xarxa viària bàsica definida pel Pla.
b) Equipaments i serveis d'ús públic expressament previstos en el Programa d'actuació d'aquest Pla especial, d'acord amb l'apartat següent d'aquest article i dels plànols d'ordenació del Pla.
40.2 Els equipaments i serveis d'ús públic a què fa referència l'apartat b) de l'article 40.1 en l'àmbit del Pla es classifiquen en les tipologies següents:
S'han d'emplaçar en els nuclis urbans dels municipis del Pla.
Han de ser de promoguts pel Departament de Medi Ambient i Habitatge o pels ens locals de l'àmbit del parc.
Eventualment se'n poden situar, de caràcter desmuntable, en punts del parc amb elevada freqüentació.
c) Centres d'interpretació o centres de visitants.
d) Centres d'educació ambiental o de recerca.
e) Centres i instal·lacions per a la gestió del parc natural.
Han de ser promoguts pel Departament de Medi Ambient i Habitatge.
Han de ser promoguts pel Departament de Medi Ambient i Habitatge, o pels ens locals de l'àmbit del parc amb l'informe favorable de l'òrgan gestor.
Han de ser promogudes pel Departament de Medi Ambient o pels ens locals de l'àmbit del parc amb l'informe favorable de l'òrgan gestor.
Han de ser promogudes pel Departament de Medi Ambient i Habitatge.
40.3 Les previsions del Pla respecte la xarxa d'equipaments d'ús públic s'han grafiat als plànols d'ordenació O-1.
Els equipaments corresponents a les lletres b), f) i g) de l'apartat anterior d'aquest article, poden ser fixats pel Pla rector d'ús i gestió.
40.4 A la zona de parc natural (clau 4) i a la zona d'ordenació específica (clau 5) s'admet l'acampada de caràcter temporal quan tingui lloc en funció del que disposa la legislació vigent sobre colònies, campaments, camps de treball i rutes per infants i joves.
Aquest cas requereix l'informe preceptiu de l'òrgan gestor en relació amb l'emplaçament escollit.
41.1 Són d'aplicació en l'àmbit del Pla especial els beneficis derivats del que disposa l'article 10 del Decret 328/92, de 14 de desembre, pel qual s'aprova el Pla d'espais d'interès natural (PEIN), i les que estableixi la normativa aplicable.
41.2 D'acord amb el que estableix la disposició addicional quarta de la Llei 19/1995, de 4 de juliol, de modernització de les explotacions agràries, en les transmissions mortis causa i en les donacions inter vivos equiparables de superfícies rústiques de dedicació forestal, s'ha de practicar una reducció del 90% de la base imposable de l'impost corresponent.
41.3 Així mateix, són d'aplicació les reduccions de drets notarials i d'honoraris registrals establertes pel Reial decret 2484/1996, de 5 de desembre.
42.1 El Pla divideix tot el seu àmbit territorial en cinc zones, mútuament excloents, establertes d'acord amb els objectius específics que s'assenyalen per a cadascuna, i denominades de la forma següent:
Zona de paratge natural d'interès nacional (clau 3).
Zona d'ordenació específica (clau 5).
42.2 Les activitats incompatibles a cada zona són les de l'article 11 d'aquestes Normes, les que s'indiquen a la regulació específica d'usos incompatibles de cada zona, i en general les que no s'hi admeten expressament.
42.3 En cada zona són d'aplicació, a més de les normes generals del Pla especial, aquelles altres específiques establertes als articles corresponents de cada zona.
Aquesta zona comprèn les àrees declarades com a reserva natural integral d'acord amb la delimitació que conté l'annex 3 d'aquestes Normes.
Comprèn l'àmbit terrestre del cap de Creus i el seu entorn, i també les illes i els illots de l'espai marí adjacent.
Inclou també l'espai marí que limita amb la cara externa de l'illa Encalladora.
Comprèn l'àmbit estricte del cap de Norfeu i els illots adjacents.
L'objectiu d'aquesta zona és la preservació estricta i la restauració si s'escau dels sistemes naturals, la diversitat biològica i el paisatge.
43.3 Usos i activitats compatibles.
b) Activitats destinades a la divulgació dels seus valors, quan resultin compatibles amb la preservació estricta de la zona, i amb l'autorització de l'òrgan gestor.
c) Accés i circulació públics per mitjà dels punts i els itineraris expressament assenyalats, inclosa la circulació motoritzada en la xarxa viària bàsica establerta pel Pla i l'activitat de bany a les platges i cales de la zona.
d) Serveis i equipaments d'ús públic expressament previstos en el Programa d'actuació d'aquest Pla especial, i les obres, infraestructures i instal·lacions que resultin indispensables per al seu funcionament que no suposin la instal·lació de conduccions aparents d'energia, telefòniques i similars, ni la construcció de cap obra o aparell de generació d'energia.
e) Ús d'habitatge unifamiliar en habitatges preexistents amb la deguda cobertura jurídica.
f) En general, activitats relacionades amb la gestió del parc com a espai natural protegit i activitats destinades a la conservació i restauració dels sistemes naturals i del patrimoni cultural que es desenvolupin d'acord amb els objectius de protecció d'aquest Pla i amb la preservació estricta de la zona.
43.4 Usos i activitats incompatibles.
a) Usos i activitats agrícoles i ramaderes, llevat d'aquelles que siguin necessàries per al manteniment d'hàbitats i espècies de flora i fauna silvestres que hagin de ser objecte de conservació en l'àmbit del Pla especial.
b) Usos i activitats forestals i silvícoles, llevat d'aquelles que siguin necessàries per al manteniment d'hàbitats i espècies de flora i fauna silvestre que hagin de ser objecte de conservació en l'àmbit del Pla especial.
c) Usos i activitats cinegètiques.
d) Usos i activitats pesqueres, esportives o professionals.
e) Recol·lecció d'elements de la gea, de la flora i de la fauna.
f) Usos i activitats comercials de tipus agropecuari i artesanal.
g) Accés i circulació públics fora de les àrees expressament habilitades a tal efecte i dels punts i els itineraris expressament assenyalats, amb l'excepció de l'activitat de bany a les platges i cales de la zona.
h) Noves infraestructures, instal·lacions, edificacions i construccions, a excepció dels equipaments i serveis expressament previstos en el Programa d'actuació d'aquest Pla especial.
i) Conduccions aparents d'energia, telefòniques i similars, i la construcció d'obres o aparells de generació d'energia.
j) Habitatges de nova planta i ampliació dels existents.
k) Moviments de terres, i en general alteracions de l'orografia natural dels terrenys, llevat que tinguin per objecte treballs de restauració o millora ambiental, o bé els equipaments i serveis previstos a l'article 43.3.d).
l) En l'àmbit marí, abocaments i extraccions de sorra o altres materials, i la circulació amb motos aquàtiques.
m) En general, activitats que, directament o indirectament, puguin perjudicar els valors o els béns protegits en aquesta zona.
43.5 Accés a l'illa de s'Encalladora.
A la reserva natural integral de l'illa de s'Encalladora només s'hi pot accedir per motius justificats de recerca científica, amb l'autorització prèvia de l'òrgan gestor, de força major o de manteniment de l'espai protegit.
Aquesta zona comprèn les àrees declarades com a reserva natural parcial d'acord amb la delimitació que conté l'annex 3 d'aquestes Normes.
a) La totalitat de l'àmbit marí del parc natural situat entorn de la cala Prona i la punta dels Farallons, fins a la punta dels Tres Frares.
b) La totalitat de l'àmbit marí del parc natural que envolta el cap de Creus, entre l'extrem oriental de l'illa Culleró i l'extrem sud-est de la cala Jugadora, amb l'excepció de l'àrea de reserva natural integral que limita amb la cara externa de s'Encalladora.
c) L'entorn marí del cap de Norfeu.
L'objectiu d'aquesta zona és la conservació dels hàbitats i les espècies característics del medi marí del cap de Creus, de manera compatible amb els aprofitaments tradicionals a la zona.
44.3 Usos i activitats compatibles.
b) Activitats destinades a la divulgació dels seus valors, quan resultin compatibles amb la conservació dels valors naturals de la zona, i amb l'autorització de l'òrgan gestor.
c) Pesca artesanal i pesca amb canya d'acord amb les especificacions de l'article 23 d'aquestes Normes.
d) Visites i activitats esportives i recreatives, d'acord amb l'article 39 d'aquestes Normes.
e) Fondeig o amarratge, circulació d'embarcacions i submarinisme, d'acord amb l'article 39 d'aquestes Normes.
f) En general, activitats relacionades amb la gestió del parc com a espai natural protegit i activitats destinades a la conservació i restauració dels sistemes naturals i del patrimoni cultural que es desenvolupin d'acord amb els objectius de protecció d'aquest Pla.
44.4 Usos i activitats incompatibles.
a) Noves infraestructures i instal·lacions.
b) Abocaments i extraccions de sorra o altres materials.
c) Qualsevol activitat que, directament o indirectament, pugui perjudicar els valors o els béns protegits en aquesta zona.
Zona de paratge natural d'interès nacional (clau 3)
Aquesta zona comprèn les àrees declarades com a paratge natural d'interès nacional d'acord amb la delimitació que conté l'annex 2 d'aquestes Normes tot excloent les zones declarades com a reserva natural integral incloses a l'article 43 d'aquestes Normes.
a) Paratge natural d'interès nacional de Cap Gros-Cap de Creus.
Comprèn el sector litoral situat entre la cala Tamariua i el racó de Codera, amb els espais interiors adjacents.
b) Paratge natural d'interès nacional de Punta Falconera-Cap de Norfeu.
Inclou el sector litoral situat entre cala Nans i la Figuerassa, i l'entorn paisatgístic terrestre.
c) Paratge natural d'interès nacional de Serra de Rodes.
Són també incloses en aquesta zona totes les illes i els illots situats dins l'entorn marí del parc natural a què fa referència l'annex 1 d'aquestes Normes, a excepció de les que estan incloses en la zona de reserva natural integral.
L'objectiu d'aquesta zona és la conservació dels elements naturals i culturals característics de cada sector, amb especial atenció a la protecció del seu paisatge.
45.3 Usos i activitats compatibles.
d) Recol·lecció d'elements de la gea, de la flora i de la fauna, d'acord amb les especificacions de l'article 24 d'aquestes Normes.
e) Usos i activitats comercials de tipus agropecuari i artesanal, complementàries a les activitats agràries de la finca on es localitzen, exclusivament en les edificacions existents en la data d'aprovació inicial d'aquest Pla especial, i també l'emmagatzematge, la conservació, la manipulació i l'envasat i la transformació de productes de l'explotació segons es defineixen a l'article 84 del Decret 287/2003, pel qual s'aprova el Reglament parcial de la Llei 2/2002, de 14 de març, d'urbanisme.
f) Usos públics (activitats de lleure, esportives, religioses, de restauració, de turisme rural, culturals, pedagògiques i altres d'interès social).
Quan aquestes activitats i usos públics requereixin instal·lacions o edificacions per al seu desenvolupament, només es podran desenvolupar en les edificacions i instal·lacions existents en la data d'aprovació inicial d'aquest Pla especial, i en edificacions anteriors a 1950 pel que fa als establiments de turisme rural.
En tot cas cal que es trobin en finques amb accés directe des de la xarxa viària bàsica definida pel Pla o en els serveis i equipaments expressament previstos en el Programa d'actuació d'aquest Pla especial, d'acord amb les especificacions de la secció 7, capítol 2, d'aquestes Normes.
g) Obres, infraestructures i instal·lacions que resultin indispensables per al funcionament dels usos públics a què fa referència l'apartat anterior o per a l'ús d'habitatge en els edificis preexistents, sempre que no suposin la instal·lació de conduccions aparents d'energia, telefòniques i similars, ni la construcció de cap obra o aparell de generació d'energia.
h) Habitatge unifamiliar en edificacions preexistents amb la deguda cobertura jurídica.
i) En general, les activitats relacionades amb la gestió del parc com a espai natural protegit, les destinades a la conservació i restauració dels sistemes naturals, del patrimoni cultural i del paisatge, la recuperació de la fauna i les activitats d'educació ambiental, científiques i de recerca que es desenvolupin d'acord amb els objectius d'aquest Pla.
45.4 Usos i activitats incompatibles.
a) Noves infraestructures, instal·lacions, edificacions i construccions, a excepció dels equipaments expressament previstos en el Programa d'actuació d'aquest Pla especial, i dels usos esmentats a l'apartat g) de l'article 45.3.
b) Habitatges de nova planta i ampliacions d'edificis destinats a l'ús d'habitatge.
d) Moviments de terres, i en general alteracions de l'orografia natural dels terrenys, llevat que tinguin per objecte treballs de restauració o millora ambiental o la construcció dels equipaments expressament previstos en el Programa d'actuació d'aquest Pla especial, i les infraestructures i serveis previstos a l'apartat g) de l'article 44.3.
45.5 Protecció de les illes i els illots inclosos en aquesta zona.
En les illes i els illots inclosos en aquesta zona no s'admet cap actuació que pugui alterar, degradar o transformar els seus valors naturals i paisatgístics.
a) No s'admeten les edificacions de nova planta.
S'admeten únicament noves edificacions per a equipaments i serveis d'ús públic previstos expressament al Programa d'actuació d'aquest Pla.
Aquesta zona comprèn les àrees declarades com a parc natural d'acord amb la delimitació que conté l'annex 1 d'aquestes Normes, tot excloent les zones definides als articles 43, 44 i 45 d'aquestes Normes de reserva natural integral (clau 1), reserva natural parcial (clau 2) i paratge natural d'interès nacional (clau 3) respectivament, així com les zones d'ordenació específica (clau 5) definides a l'article 47 d'aquestes Normes.
L'objectiu d'aquesta zona és la conservació dels seus valors naturals i paisatgístics, de manera compatible amb el desenvolupament de l'ús públic i l'aprofitament tradicional dels seus recursos.
46.3 Usos i activitats compatibles.
d) Navegació, pesca professional i esportiva, d'acord amb les especificacions de l'article 23 d'aquestes Normes.
e) Recol·lecció d'elements de la gea, de la flora i de la fauna, d'acord amb les especificacions de l'article 24 d'aquestes Normes.
f) Usos i activitats comercials de tipus agropecuari i artesanal, complementàries a les activitats agràries de la finca on es localitzen, exclusivament en les edificacions existents en la data d'aprovació inicial d'aquest Pla especial i, també, l'emmagatzematge, la conservació, la manipulació i l'envasat i la transformació de productes de l'explotació segons es defineixen a l'article 84 del Decret 287/2003, pel qual s'aprova el Reglament parcial de la Llei 2/2002, de 14 de març, d'urbanisme.
g) Usos públics (activitats de lleure, esportives, religioses, de restauració, de turisme rural, culturals, pedagògiques i altres d'interès social).
Quan aquestes activitats i usos públics requereixin instal·lacions o edificacions per al seu desenvolupament, només es podran desenvolupar en les edificacions i instal·lacions existents en la data d'aprovació inicial d'aquest Pla especial i en edificacions anteriors a 1950 pel que fa als establiments de turisme rural.
En tots els casos cal que es trobin en finques amb accés directe des de la xarxa viària bàsica definida pel Pla o en els serveis i equipaments expressament previstos en el Programa d'actuació d'aquest Pla especial, d'acord amb les especificacions de la secció 7, capítol 2, d'aquestes Normes.
h) Obres, infraestructures i instal·lacions que resultin indispensables per al funcionament dels usos públics a què fa referència l'apartat anterior o per a l'ús d'habitatge en els edificis preexistents.
i) Instal·lacions nàutiques reduïdes, plenament integrades a l'entorn, destinades exclusivament a usos pesquers i de serveis al parc, en el supòsit que es trobin situades contiguament a zones urbanes i les seves repercussions ambientals siguin d'escassa entitat.
En qualsevol cas, cal l'aplicació del procediment d'avaluació d'impacte ambiental, amb declaració d'impacte favorable, i l'informe també favorable de la Junta Rectora.
j) Habitatge unifamiliar en edificacions preexistents amb la deguda cobertura jurídica.
k) Moviments de terres, exclusivament quan són necessaris per al desenvolupament d'usos i activitats autoritzats d'acord amb les presents Normes.
l) En general, activitats, obres i instal·lacions relacionades amb la gestió del parc com a espai natural protegit, i les destinades a la conservació i restauració dels sistemes naturals, del patrimoni cultural i del paisatge, la recuperació de la fauna i les activitats d'educació ambiental, científiques i de recerca que es desenvolupin d'acord amb els objectius d'aquest Pla.
46.4 Usos i activitats incompatibles.
Són incompatibles en aquesta zona els usos i activitats enumerats a l'article 11 d'aquestes Normes.
a) No s'admeten les edificacions de nova planta destinades a l'ús d'habitatge.
S'admeten únicament noves edificacions destinades a usos agrícoles, ramaders i forestals d'acord amb el que estableix l'article 12 d'aquestes Normes, i les destinades a equipaments i serveis d'ús públic expressament previstos al Programa d'actuació d'aquest Pla especial.
Zona d'ordenació específica (clau 5)
Aquesta zona comprèn les àrees delimitades com a àmbits d'ordenació específica per la Llei 4/1998, d'acord amb la delimitació que conté l'annex 4 d'aquestes Normes.
L'objectiu d'aquesta zona és adaptar el règim normatiu de la Llei 4/1998 i d'aquest Pla especial a la realitat física i jurídica que actualment presenten els terrenys que hi són inclosos.
47.3 Ordenació específica per al sector de Guillola.
Pel que fa a la regulació d'usos compatibles i incompatibles en aquest sector, hi és d'aplicació el règim normatiu propi de la zona de parc natural (clau 4) establert a l'article 46 d'aquestes Normes.
47.3.1 Condicions d'edificació.
a) S'admeten les edificacions de nova planta destinades a l'ús d'habitatge d'acord amb la regulació establerta al planejament urbanístic municipal vigent en el moment de l'aprovació de la Llei 4/1998 i allò establert a l'article 12.10 d'aquestes Normes.
S'admeten també noves edificacions destinades a usos agrícoles, ramaders i forestals d'acord amb el que estableix l'article 12 d'aquestes Normes, i les destinades a equipaments i serveis d'ús públic expressament previstos al Programa d'actuació d'aquest Pla especial.
b) La reconstrucció de masies i edificacions històriques en estat ruïnós localitzades en aquest sector s'admet d'acord amb el que estableix l'article 12.9 d'aquestes Normes.
d) Pot autoritzar-se el tractament de l'entorn exterior com a espai obert lliure de coberta forestal, quan es justifiqui per raons de seguretat o d'estricta funcionalitat en relació amb l'edificació existent o la reforma autoritzada.
Es pot desenvolupar en aquest sector un pla especial d'accessos a cala Guillola, de promoció municipal, que permeti obtenir la titularitat pública dels camins d'accés.
47.4 Ordenació específica per al sector de Perafita.
Pel que fa a la regulació d'usos compatibles i incompatibles i a les condicions d'edificació en aquest sector, hi és d'aplicació el règim normatiu propi de la zona de parc natural (clau 4) establert a l'article 46 d'aquestes Normes.
47.5 Ordenació específica per al sector de s'Agulla-es Camell.
Pel que fa a la regulació d'usos compatibles i incompatibles en aquest sector, hi és d'aplicació el règim normatiu propi de la zona de reserva natural integral (clau 1) establert a l'article 43 d'aquestes Normes.
47.6 Ordenació específica per al sector de cala Jóncols.
47.6.1 Ordenació detallada del sector.
L'ordenació detallada del sector ha de ser objecte d'un pla especial de promoció municipal, seguint les normes i directrius que s'estableixen en els apartats següents d'aquest article.
Així mateix, l'esmentat pla especial de promoció municipal ha de concretar en les seves determinacions les directrius següents:
L'emplaçament en el sector d'un aparcament d'ús públic, que doni servei a l'accés a cala Jóncols;
47.6.2 Usos i activitats compatibles.
En tot cas cal que es trobin en finques amb accés directe des de la xarxa viària bàsica definida pel Pla o els vials derivats del pla especial esmentat a l'article 47.6.1 o en els serveis i equipaments expressament previstos en el Programa d'actuació d'aquest Pla especial, d'acord amb les especificacions de la secció 7, capítol 2, d'aquestes Normes.
47.6.3 Usos i activitats incompatibles.
A més a més dels usos i les activitats incompatibles en tot l'àmbit del Pla especial, llistades a l'article 11 d'aquestes Normes, en aquesta zona són també incompatibles els usos i activitats següents:
a) Noves infraestructures, instal·lacions, edificacions i construccions, a excepció dels equipaments expressament previstos en el Programa d'actuació d'aquest Pla especial, dels usos esmentats a l'apartat e) de l'article 47.6.2 i les noves edificacions que puguin resultar de la reducció de sostre edificat existent en el sector abans de l'aprovació inicial d'aquest Pla.
d) Moviments de terres, i en general alteracions de l'orografia natural dels terrenys, llevat que tinguin per objecte treballs de restauració o millora ambiental o la construcció dels equipaments expressament previstos en el Programa d'actuació d'aquest Pla especial, i les infraestructures i serveis previstos a l'apartat e) de l'article 47.6.2.
47.6.4 Condicions d'edificació.
S'admeten únicament noves edificacions per a equipaments i serveis d'ús públic previstos expressament al Programa d'actuació d'aquest Pla, i les noves edificacions que puguin resultar de la reducció de sostre edificat existent en el sector abans de l'aprovació inicial d'aquest Pla.
47.7 Ordenació específica per al sector de cala Montjoi.
47.7.1 Ordenació detallada del sector.
L'ordenació detallada del sector ha de ser objecte d'un pla especial de promoció municipal, seguint les normes i directrius que s'estableixen en els apartats següents d'aquest article.Així mateix, l'esmentat pla especial de promoció municipal ha de concretar en les seves determinacions les directrius següents:
L'emplaçament en el sector d'un aparcament d'ús públic, que doni servei a l'accés a cala Montjoi;
Aquest pla també podrà ser promogut per part dels propietaris interessats, d'acord amb la normativa sectorial aplicable.
47.7.2 Usos i activitats compatibles.
En aquest sector s'admeten exclusivament els següents usos i activitats:
En tot cas cal que es trobin en finques amb accés directe des de la xarxa viària bàsica definida pel Pla en els serveis i equipaments expressament previstos en el Programa d'actuació d'aquest Pla especial, d'acord amb les especificacions de la secció 7, capítol 2, d'aquestes Normes.
Els usos residencials preexistents a l'aprovació inicial d'aquest pla especial, autoritzats com a centre de vacances.
47.7.3 Usos i activitats incompatibles.
A més a més dels usos i les activitats incompatibles en tot l'àmbit del Pla especial, llistades a l'article 11 d'aquestes Normes, en aquest sector són també incompatibles els usos i activitats següents:
a) Noves infraestructures, instal·lacions, edificacions i construccions, a excepció dels equipaments expressament previstos en el Programa d'actuació d'aquest Pla especial, dels usos esmentats a l'apartat e) de l'article 47.7.2, i les noves edificacions que siguin resultants de la reducció de sostre edificat existent en el sector abans de l'aprovació inicial d'aquest Pla incloent en aquest cas la substitució d'edificacions obsolescents.
d) Moviments de terres, i en general alteracions de l'orografia natural dels terrenys, llevat que tinguin per objecte treballs de restauració o millora ambiental o la construcció dels equipaments expressament previstos en el Programa d'actuació d'aquest Pla especial, i les infraestructures i serveis previstos a l'apartat e) de l'article 47.7.2.
47.7.4 Condicions d'edificació.
S'admeten únicament noves edificacions per a equipaments i serveis d'ús públic previstos expressament al Programa d'actuació d'aquest Pla, i les noves edificacions que puguin resultar de la reducció de sostre edificat existent en el sector abans de l'aprovació inicial d'aquest Pla incloent en aquest cas la possible substitució d'edificacions obsolescents.
Disposicions per a l'aplicació i gestió de les determinacions del Pla
48.1 La gestió del parc natural de Cap de Creus i l'aplicació i gestió de les determinacions del Pla especial correspon al seu òrgan gestor, d'acord amb les directrius de la Junta Rectora, l'assessorament de les entitats socials i científiques i amb la participació efectiva, mitjançant el Consell de Cooperació, de les entitats representatives dels sectors socials interessats.
48.2 L'òrgan gestor, d'acord amb el marc legal vigent, ha d'exercir les funcions següents:
a) Suport i assessorament en relació amb els usos tradicionals i les iniciatives públiques i privades congruents amb els objectius i la naturalesa del parc natural.
b) Formulació del Pla rector d'ús i gestió i les seves revisions.
c) Execució de les obres i altres actuacions que requereixi la gestió de l'espai.
d) Aquelles altres establertes per l'article 29.2 de la Llei 12/1985, de 13 de juny, d'espais naturals, i legislació concordant.
48.3 Sense perjudici de les competències pròpies dels diferents òrgans de l'Administració de la Generalitat de Catalunya i dels ens locals, l'òrgan gestor ha d'emetre informe preceptiu previ a l'atorgament de les autoritzacions necessàries per a l'execució de qualsevol pla, obra, moviment de terres o explotació dels recursos naturals, a l'interior o a l'exterior de l'àmbit del Pla i que poden afectar-lo.
Igualment l'òrgan gestor ha d'emetre informe preceptiu en la tramitació de planejament urbanístic general i derivat que afecti l'àmbit del Pla o que afecti terrenys adjacents.
48.4 L'informe preceptiu a que fa referència l'apartat anterior ha de ser requerit pels organismes corresponents abans de l'adopció de la resolució o acte aprovatori, per tal d'incorporar-lo a l'expedient administratiu.
L'òrgan gestor ha d'emetre el seu informe dins dels terminis fixats per la legislació de procediment administratiu o, si s'escau, per les legislacions específicament aplicables en cada cas.
L'informe preceptiu emès per l'òrgan gestor ha de ser motivat, d'acord amb el que estableixen el present Pla especial i la legislació aplicable en cada cas.
48.5 Els informes preceptius de l'òrgan gestor tenen caràcter vinculant quan estiguin expressament motivats en el compliment de les disposicions de la Llei 4/1998 i de les reglamentacions promulgades per a desplegar-la i aplicar-la, inclòs el present Pla especial.
48.6 L'òrgan gestor pot emetre informes previs sobre la viabilitat o conveniència d'eventuals actuacions en l'àmbit del Pla o que poden afectar-lo, quan així ho requereixin les administracions competents o els particulars interessats.
L'informe previ emès per l'òrgan gestor ha de ser motivat, d'acord amb el que estableixen el present Pla especial i la legislació aplicable en cada cas.
Aquests informes tenen un caràcter orientatiu i en cap cas eximeixen en el seu moment de l'informe preceptiu de l'òrgan gestor i de la formulació de la documentació tècnica necessària, així com de la tramitació administrativa que correspongui.
48.7 L'atorgament de llicències i l'exercici de la disciplina urbanística en l'àmbit del seu terme municipal corresponen a l'ajuntament.
Aquesta competència municipal pot ser delegada en l'òrgan gestor mitjançant els procediments previstos en la legislació de règim local.
48.8 En la gestió del Pla, les administracions públiques implicades han de promoure en la mesura més àmplia possible la participació dels propietaris, de les empreses i de les entitats privades interessades.
Particularment, l'òrgan gestor pot promoure els convenis de cooperació i de col·laboració que resultin necessaris.
49.1 D'acord amb l'article 10.3 de la Llei 4/89, de 27 de març, de conservació dels espais naturals i de la flora i fauna silvestres, l'Administració de la Generalitat pot exercir el dret de tempteig i retracte en les transmissions oneroses inter vivos de terrenys situats en l'àmbit del Pla.
49.2 El dret de tempteig només es pot exercir dins dels tres primers mesos a comptar de la notificació prèvia de la transmissió a la Generalitat de Catalunya o a l'òrgan gestor.
El dret de retracte només es pot exercir dins dels sis mesos següents a la inscripció de la transmissió en el Registre de la Propietat.
Quan l'òrgan gestor del parc natural exerceixi aquests drets, ho ha de notificar a l'ajuntament corresponent.
49.3 L'òrgan gestor ha de prendre les determinacions procedents per a l'adquisició de sòl en l'àmbit del Pla especial, en la mesura que ho requereix llur gestió eficaç i, molt particularment, dels terrenys que, per llur fragilitat o pels sistemes naturals que contenen, han de ser objecte de la protecció més estricta.
49.4 La declaració de parc natural comporta la utilitat pública o interès social de tots els terrenys afectats a efectes expropiatoris.
50.1 El director o directora general del Medi Natural del Departament de Medi Ambient i Habitatge, d'ofici o a instància del director o directora del parc natural o de la seva Junta Rectora o del seu Consell de Cooperació, ha d'ordenar la suspensió immediata de qualsevol activitat, obra o aprofitament que vulneri el present Pla especial, la Llei 4/1998 o les reglamentacions que la desenvolupin, i adoptar les mesures necessàries per al seu efectiu compliment, sens perjudici de les actuacions sancionadores i de rescabalament que hi escaiguin.
L'ordre de suspensió ha de ser comunicada a l'ajuntament corresponent.
50.2 Són nul·les de ple dret les concessions, les llicències i les autoritzacions administratives que siguin atorgades contravenint les disposicions d'aquest Pla especial, la Llei 4/1998 i les normes que la desenvolupin.
51.1 La inobservança o infracció de les determinacions d'aquest Pla especial dóna lloc, d'acord amb la matèria, a l'aplicació de les mesures establertes a la Llei de protecció de Cap de Creus (Llei 4/1998), a la Llei d'espais naturals (Llei 12/1985), a la normativa urbanística vigent a Catalunya, a la Llei forestal de Catalunya (Llei 6/1988), a la Llei d'accés motoritzat al medi natural (Llei 9/1995), a la Llei de pesca marítima a Catalunya, i altra normativa concordant, sens perjudici de l'aplicació d'altres legislacions, si és el cas, per raó de la matèria.
51.2 El procediment sancionador aplicable és el que les legislacions esmentades estableixen, com també l'establert per la normativa general en matèria sancionadora.
51.3 Atès el que estableixen els articles 202 i 219 de la Llei 2/2002, en l'àmbit del Pla, els actes de parcel·lació, d'urbanització, d'edificació i d'ús del sòl i del subsòl que es portin a terme sense llicència o ordre d'execució, són nuls de ple dret i en tots els casos són susceptibles de sanció i d'acció de reposició sense limitació de termini.
Igualment les llicències o les ordres d'execució que s'atorguin amb infracció de les determinacions del Pla especial.
Qualsevol actuació de l'Administració que, com a conseqüència de l'aplicació de les determinacions d'aquest Pla, impliqui la privació singular de la propietat privada o de drets o interessos patrimonials legítims, solament es pot fer mitjançant la indemnització que estableixi la legislació sobre expropiació.
D'acord amb el què disposa l'article 5.3 de la Llei 12/1985, l'aprovació d'aquest Pla especial implica la declaració d'utilitat pública de les obres i les actuacions previstes i la necessitat d'ocupació dels béns immobles i els drets afectats.
D'acord amb el que disposen les legislacions urbanística i d'espais naturals, és pública l'acció per exigir el compliment del que estableixen les determinacions del present Pla especial.
L'òrgan gestor ha de promoure la redacció del Pla de prevenció i extinció d'incendis forestals del parc natural de Cap de Creus per a tot l'àmbit del Pla especial, el qual ha d'incloure com a mínim les següents qüestions:
a) Identificació d'àrees de risc en funció de la combustibilitat i la inflamabilitat de les diferents masses vegetals, així com la seva proximitat a zones habitades o freqüentades, la seva accessibilitat, etc.
b) Inventari d'infraestructures existents per facilitar la vigilància i l'extinció: punts d'aigua, hidrants, torres de vigilància, situació de vehicles adequats, etc.
c) Inventari de camins forestals segons la seva amplada, característiques i capacitat per al pas de vehicles d'extinció.
d) Actuacions de millora en la xarxa d'infraestructures per a la vigilància i l'extinció (punts d'aigua amb hidrant, torres de guaita,...).
e) Actuacions de millora en la xarxa viària en relació amb la prevenció i l'extinció.
f) Identificació de les àrees i el tipus de tractament preventiu que calgui aplicar des de la gestió forestal per tal de disminuir el risc d'incendi, d'acord amb les directrius d'aquest Pla especial.
Les determinacions d'aquest Pla de prevenció s'han d'ajustar al que estableixen les presents Normes, i ha de ser aprovat per l'administració competent.
L'òrgan gestor ha de promoure la redacció dels catàlegs de la flora i la fauna, les comunitats vegetals, els hàbitats i els sòls amenaçats del parc natural de Cap de Creus, els quals han de ser aprovats per l'administració competent.
Aquests catàlegs poden proposar la declaració com a espècies estrictament protegides en l'àmbit del Pla les espècies de flora i de fauna que ho requereixin.
Han d'incloure la localització detallada de les poblacions de les espècies amenaçades i si és el cas de les seves àrees vitals, la seva caracterització i les directrius per a la seva conservació i millora.
L'òrgan gestor ha de promoure la redacció del catàleg de protecció del patrimoni cultural del parc natural de Cap de Creus a que fa referència l'article 33 d'aquestes Normes, el qual ha de ser aprovat per l'administració competent.
Ha d'incloure per a cada element la seva identificació, la seva caracterització i les directrius per a la seva conservació, i si s'escau, restauració o adequació per a l'ús públic.
Es prendrà com a base l'inventari del patrimoni cultural inclòs en aquest Pla especial i els inventaris municipals disponibles.
L'òrgan gestor ha de promoure la redacció del catàleg de geòtops i geozones del parc natural, el qual ha de delimitar els punts i les àrees on és d'aplicació l'article 25.2 d'aquestes Normes.
Aquest catàleg ha de tenir també en compte els sòls singulars o representatius que poden ser catalogats com a geòtops o geozones.
Ha d'incloure per a cada geòtop la seva delimitació detallada, la seva caracterització i les directrius per a la seva conservació, i si s'escau, restauració o adequació per a l'ús públic.
Es prendrà com a base l'inventari de geòtops i geozones inclòs en aquest Pla especial.
L'òrgan gestor ha de promoure la classificació dels camins ramaders del parc natural, el qual ha de ser aprovat per l'administració competent.
Ha d'incloure la cartografia detallada, la seva caracterització, la seva situació jurídica i les directrius per a la seva conservació i millora.
Es prendrà com a base els camins ramaders ja identificats en aquest Pla especial.
L'òrgan gestor, en col·laboració amb els ajuntaments, ha de promoure la redacció del catàleg dels béns rústics de titularitat pública del parc natural (camins, fonts, pous, recs i torrents, finques), el qual ha de ser aprovat per les administracions locals implicades i per les altres administracions implicades.
Ha d'incloure la identificació i cartografia detallada dels diferents elements, la seva situació jurídica, la seva caracterització i les directrius per a la seva conservació i millora.
Ha d'incloure també les servituds públiques de pas en els camins de titularitat privada.
El planejament urbanístic municipal i els altres instruments d'ordenació del territori han de garantir la funcionalitat i la integritat de les àrees que asseguren la connexió biològica i paisatgística entre el parc natural de Cap de Creus i, d'una banda, el parc natural dels Aiguamolls de l'Empordà, i d'altra banda el paratge natural d'interès nacional del Massís de l'Albera.
D'acord amb allò que disposa l'article 5.4 de la Llei 12/1985, en el termini de dos anys des de la data d'aprovació definitiva d'aquest Pla especial s'ha de procedir a adequar el planejament urbanístic dels municipis afectats per aquest Pla.
En aquest sentit el planejament general municipal ha de ser modificat per tal de reflectir en els seus plànols normatius la delimitació i la zonificació del parc natural d'acord amb el Pla especial.
Igualment, les seves normes han d'establir que en l'àmbit delimitat són d'aplicació les normes d'aquest Pla especial.
El Departament de Medi Ambient i Habitatge prestarà suport tècnic als ajuntaments per tal de fer efectiva aquesta adequació.
Els usos i les activitats disconformes amb l'ordenació establerta per aquest Pla especial poden continuar desenvolupant-se en les seves condicions actuals, sens perjudici de l'aplicació d'aquestes Normes i del Programa d'actuació quan s'escaigui per tal de garantir el compliment dels objectius del Pla especial.
En les edificacions, construccions i instal·lacions disconformes amb l'ordenació establerta per aquest Pla especial, només s'admeten obres de manteniment estricte, i aquelles obres de reforma destinades al seu desmantellament o la disminució del seu impacte paisatgístic, ecològic o ambiental.
Els terrenys compresos en l'àmbit d'aquest Pla especial en els quals existeixin, a la seva entrada en vigor, parcel·lacions, edificacions, instal·lacions o processos urbanitzadors il·legals, contraris al planejament anterior o que no hagin estat objecte de legalització, i que no siguin legalitzables d'acord amb l'ordenació establerta per aquest Pla especial, podran ser objecte d'expropiació, declarant-se a tal efecte la seva utilitat pública i interès social, entenent-se produïda la declaració de necessitat d'ocupació.
Per procedir a l'expropiació s'ha d'elaborar un projecte d'expropiació que ha de contenir la delimitació de l'àrea afectada, la relació de béns i drets afectats, la relació de propietaris i l'estudi econòmic i financer sobre el cost de l'expropiació.
Es pot acceptar la cessió gratuïta d'aquests terrenys i reconèixer al qui cedeix un dret de superfície, integrat per l'edificació existent, per un termini que no excedeixi els vint-i-cinc anys.
La cessió i el reconeixement del dret de superfície s'han de formalitzar en escriptura pública que s'ha d'inscriure al Registre de la Propietat.
Aquesta possibilitat d'expropiació s'entén sens perjudici de l'aplicació de les mesures de disciplina urbanística derivades del caràcter d'infracció que pugui tenir qualsevol activitat, ús o construcció que no compti amb la llicència o autorització corresponent, o sigui contrària a les determinacions del planejament.
En el termini màxim de dos anys des de l'entrada en vigor d'aquest Pla, el Departament de Medi Ambient i Habitatge ha de revisar la zonificació vigent a efectes cinegètics (límits de les àrees de caça, límits de les zones de seguretat, etc.) per tal de procedir a la seva adaptació a la legislació de caça vigent i normes concordants.
Les activitats que prohibeix l'article 39.5 d'aquestes Normes, es poden desenvolupar transitòriament durant un període màxim de dos anys des de la data d'aprovació definitiva d'aquest Pla especial.
Els usos i les activitats disconformes amb l'ordenació establerta per aquest Pla especial a la zona d'ordenació específica de s'Agulla-es Camell d'acord amb l'article 47.5 d'aquestes Normes, es poden continuar desenvolupant en les seves condicions actuals fins que no s'executi l'actuació prevista al Programa d'actuació d'aquest Pla, sens perjudici de l'aplicació d'aquestes Normes quan s'escaigui per tal de garantir el compliment dels objectius del Pla especial.
D'igual manera, en les edificacions, construccions i instal·lacions disconformes amb l'ordenació establerta en aquesta zona, només s'admeten obres de manteniment estricte, i aquelles obres de reforma destinades al seu desmantellament o la disminució del seu impacte paisatgístic, ecològic o ambiental.
Mentre no entri en vigor el Pla rector d'ús i gestió indicant les àrees expressament autoritzades per encendre foc, l'òrgan gestor informarà amb caràcter vinculant la consulta de l'interessat sobre la idoneïtat del lloc i d'altres condicions.
Els propietaris de les instal·lacions i construccions destinades a l'ús públic situades a la cala Pelosa, han de presentar en el termini màxim d'un any des de l'aprovació definitiva d'aquest Pla especial, un projecte d'ordenació d'aquestes edificacions i instal·lacions, amb la finalitat de reduir-ne la dispersió, l'ocupació i incrementar la seva integració paisatgística i la millora ambiental del conjunt, i ordenar l'aparcament vinculat a les instal·lacions privades.
En cas d'incompliment, l'administració assumirà la seva formulació, que haurà de completar en l'any següent.
Aquest projecte ha de seguir la tramitació pròpia de les instal·lacions en el sòl no urbanitzable que preveu la legislació urbanística, sens perjudici de les autoritzacions que corresponguin a l'administració competent en matèria de costes.
En tot l'àmbit del Pla especial és aplicable el règim del Pla d'espais d'interès natural (capítol 3 de la Llei d'espais naturals i disposicions concordants) i dels espais naturals de protecció especial (capítol IV de la Llei d'espais naturals i disposicions concordants).
En tots aquells altres aspectes no regulats per aquest Pla especial és d'aplicació el que disposa el Decret 328/1992, així com les legislacions urbanística, forestal i d'espais naturals, les disposicions del planejament urbanístic vigent i totes aquelles altres disposicions que per raó de la matèria siguin d'aplicació.
Delimitació de l'àmbit del Pla especial i de la seva zonificació
Les referències topogràfiques i toponímiques emprades en la descripció dels límits dels diversos àmbits de protecció corresponen al contingut dels fulls topogràfics i ortocartogràfics de les sèries publicades per l'Institut Cartogràfic de Catalunya a escala 1:5.000 (versions més actualitzades el 1998).
Tanmateix, pel que fa al terme municipal de Cadaqués s'han utilitzat també les expressades al Mapa del Cap de Creus.
Cadaqués i la costa del Mar d'Amunt i la del Mar d'Avall des de Cap Gros a Norfeu (recull toponímic directe de camp: Lluís Miquel i Lluís Bofill.
Les referències a límits urbanístics corresponen al planejament urbanístic vigent el 1998.
Totes les vies de comunicació (camins, pistes, carreteres, vies fèrries) que s'utilitzen com a elements delimitadors del parc natural, dels paratges naturals d'interès nacional i de les reserves naturals integrals queden sempre fora de l'àmbit amb grau de protecció més elevat.
En la descripció s'han utilitzat, a més de les abreviatures que corresponen als punts cardinals, les següents: PN: parc natural; PNIN: paratge natural d'interès nacional; RNI: reserva natural integral; RNP: reserva natural parcial; PGO: pla general municipal d'ordenació; NNSS: normes subsidiàries d'ordenació municipal; SU: sòl urbà; SUNP: sòl urbanitzable no programat, i SNU: sòl no urbanitzable.
Resten exclosos de l'àmbit del Pla els terrenys que el planejament urbanístic vigent hagi classificat com a sòl urbà o urbanitzable, llevat d'aquells que tinguin la qualificació de zona verda, sistema d'espais lliures o similar.
L'àmbit marí protegit és la superfície marítima delimitada pel tram de costa comprès entre la punta del Bol Nou, a la cala Tamariua, al terme municipal del Port de la Selva, i la punta Falconera, al municipi de Roses, i la poligonal que, en direcció N-S, uneix els dos punts esmentats per mitjà dels vèrtexs definits per les coordenades següents, de latitud N i longitud E, respectivament:
42o 19' 16" N, 3o 20' 01" E (extrem oriental de l'illa de la Massa d'Oros)
La badia de Cadaqués queda exclosa d'aquest àmbit marí protegit.
La zona d'exclusió comprèn totes les aigües de la badia situades a l'O de la línia de direcció SO que uneix la punta des Bou Marí (42o 17' 02" N, 3o 17' 47" E) amb la punta de la cala Nans (42o 16' 20" N, 3o 17' 18" E).
El límit del PN s'inicia a l'extrem N de la costa del terme municipal de Cadaqués, al racó des Bac, a la cala Galladera.
Segueix la línia litoral, en el sentit de les agulles del rellotge, fins que arriba al cap d'en Roig.
En aquest indret s'aparta de la costa i continua terra endins a través del límit del SNU qualificat d'11, reserva natural integral, pel PGO de Cadaqués, pel qual continua fins que troba el camí del mas de la Birba, que pren pel seu brancal més occidental fins que arriba al punt de cruïlla d'on surt un altre vial cap al mas Duran.
Des d'aquesta cruïlla, el límit del PN descriu una recta en direcció O, fins que troba el camí del mas de la Senyora, i coincideix amb la corba que queda just al N d'aquest mas, a uns setanta-cinc metres al N. Des d'aquest punt, el límit continua en línia recta fins que arriba a l'extrem N de la drecera de Maidéu, pren aquesta drecera i arriba després a la carretera de Roses a Cadaqués, que ressegueix en direcció a Roses fins que troba el límit zonal del SNU qualificat de 6, Perafita.
Tot seguit, la delimitació del PN continua per aquest darrer límit zonal, en direcció S, a través de la zona de les Closes, fins que troba el límit del SNU qualificat de 9, reserva forestal, prop de la casa d'en Meliton.
Després baixa resseguint aquest límit fins al punt on troba la pista que va de Cadaqués al mas d'en Baltre.
A partir d'aquí segueix aquesta pista, en direcció a Cadaqués, fins al punt on la pista creua el límit del SUNP.
Llavors segueix aquest límit, en direcció S, fins que troba el límit del SNU qualificat d'11, reserva natural integral, pel qual continua fins que arriba a la línia de la costa, a la costa de sa Morera.
Després continua per la línia de costa fins a l'extrem S del terme municipal de Cadaqués, just a la desembocadura de la riera de Jóncols (dita també de Joncus), a la platja de Jóncols.
Des del punt anterior, el límit continua per la línia de costa fins que arriba a la Figuerassa, on pren el límit del SU del PGO del municipi de Roses, que delimita les urbanitzacions que hi ha al voltant de la platja de l'Almadrava.
Segueix aquest límit fins més enllà del rec de l'Almadrava, on pren el de la zona que el planejament qualifica de C1, parc urbà, fins que troba el camí que porta a la carretera de Roses a Cadaqués.
Tot seguit, continua per aquest camí uns metres en direcció N, fins que intercepta a l'esquerra el límit d'una altra zona qualificada de C1, parc urbà, que la delimitació inclou.
Segueix aquest límit en direcció O i retroba després el límit del SU, pel qual continua fins a la intersecció amb la zona qualificada també de C1, parc urbà, que es troba a uns cinc-cents metres a l'O i que la delimitació inclou.
La segueix en aquesta direcció fins al límit del SNU qualificat de 18b, arqueològic.
Tot seguit, pren aquest darrer límit en direcció NO i el segueix fins que troba, ja més al N, un nou límit de zona qualificada de C1, parc urbà.
La delimitació segueix el límit d'aquesta zona, que inclou, en direcció NO, fins que troba la carretera de Roses a Cadaqués.
Pren aquesta carretera cap a l'E, fins al punt on intercepta el límit del SNUP-5 qualificat de 12b, desenvolupaments opcionals, el qual en queda exclòs.
Seguint aquest límit cap al N hi ha un punt d'intersecció amb una zona qualificada de 15, protecció paisatgística i ecològica, que hi queda inclosa, el límit de la qual segueix cap al NO, fins al punt d'intersecció entre aquest límit i els límits de la zona 12b, desenvolupaments opcionals, i de la zona 17, reserves naturals.
A partir d'aquí continua en direcció O i segueix el límit del SNU de la zona 17, Reserves naturals, la qual inclou.
El límit del PN pren el del SNU esmentat, a la cota 100 m, i el segueix fins que troba el segon torrent que descendeix pel bac de Can Berta en direcció N. En aquest punt el segueix el torrent, inclosos els dos costats, fins a la confluència amb la riera de la Trencada.
Segueix la riera en direcció O, inclosos els dos costats, fins que troba un torrent tributari que ve del N. Pren aquest torrent, inclosos els dos costats, el segueix aigües amunt i pren la bifurcació més oriental fins que troba la carretera de Cadaqués GE-614.
El límit segueix llavors la carretera fins al punt d'aquest límit sobre la carretera de Cadaqués GE-614 que queda en línia recta i direcció SO, a uns dos-cents deu metres de la Torre del Moro, i sota el qual passa un torrent tributari del rec de la Torreta.
Llavors pren aquest torrent, inclosos els dos marges, fins que troba el límit del SU mas Boscà - mas Fumats.
Després continua amunt per aquest límit fins que arriba al límit intern de la zona del Sistema C4, que correspon en el planejament a altres espais lliures i que queda inclosa en el PN.
Segueix aquest límit, fins que troba novament el del SU de mas Boscà - mas Fumats, aquesta vegada al costat més occidental de la urbanització.
En aquest punt pren el límit, aquesta vegada en sentit descendent, fins al punt d'on surt el del SNU qualificat de 14a rural, d'ús agropecuari, pel qual continua en direcció NO fins que troba, finalment, el límit dels termes municipals de Roses i Palau-saverdera.
Des del punt d'entrada del límit municipal amb el de Roses, el límit del PN descriu una línia recta en direcció N-NO fins que troba el ramal més oriental del rec del Serrat del Nin just a la cota 200 m, prop de la cova dels Encantats.
Tot seguit, descriu una nova recta en direcció NO i travessa el rec del Salt de l'Aigua, fins que intercepta el ramal més occidental del rec del Serrat del Nin, a la cota 170 m.
Des d'aquest punt, pren la direcció N-NE en línia recta fins que intercepta el rec de la Fantasia al nivell de la cota 220 m, a la vora d'una petita extracció de pedra en un petit ramal del camí de Bellavista.
Tot seguit, el límit del PN segueix una recta en direcció NO fins que intercepta la cota 200 m sobre el rec de Sant Onofre.
Llavors pren la direcció O i segueix en línia recta fins que intercepta la cota 243,87 sobre la carena del Turo, carener situat entre el rec de Sant Onofre i el rec del Bac.
Des d'aquest punt, el límit descendeix seguint la carena, fins que troba el dipòsit municipal d'aigües, a la cota 190 m.
Des d'aquest punt el límit traça una línia recta en direcció N-NO fins que troba la cota superior d'una antiga pedrera, a la cota 180 m.
Finalment, des de la pedrera segueix una línia recta fins que connecta amb el punt d'intersecció entre el límit del SNU i el límit municipal amb Pau, just a la cota 145 m.
Des del punt anterior, el límit del PN segueix cap a l'O en línia recta fins al dipòsit municipal d'aigua, des d'on continua, altre cop en línia recta, fins al vèrtex més al NO del sector 2 del SU.
A continuació, traça una nova recta fins al vèrtex situat més al NE del límit del SU del sector 4 i travessa el SNU qualificat de 2.
A partir d'aquest punt segueix el límit del SU del sector 4 en direcció O fins que troba el dels termes municipals de Pau i Vilajuïga, que coincideix amb la part més alta del rec de Cap de Terme.
A continuació, el límit del PN busca en línia recta la part més alta, a la cota 105 m, del torrent de més a la dreta de can Pep Satller, mirant al NO.
Aleshores continua torrent avall, del qual inclou tots dos marges, fins a la carretera de Vilajuïga a Sant Pere de Rodes (GEP-6041).
Tot seguit pren aquesta carretera en direcció cap a Vilajuïga i, posteriorment, la primera pista que surt a la dreta, a uns quaranta metres, fins a la riera del barranc de la Coma de l'Infern.
Després segueix aquesta riera aigües avall, i més tard el primer tributari, a mà dreta, pel qual continua aigües amunt i del qual inclou tots dos costats, i deixa a l'esquerra els Hortells i el puig Castellar, fins al seu punt més alt, gairebé al coll que hi ha entre el puig Castellar i el puig Ullastret.
A partir d'aquest punt, continua per la vora dels conreus de les oliveres d'en Xico, que exclou, i segueix cap al NO les terres de conreu del mas Bartret, fins a la confluència d'aquestes amb el camí que porta al mas esmentat.
Pren el camí en direcció a Vilajuïga fins al límit de la zona qualificada de sòl urbà, sistema d'equipaments per les NNSS del municipi, la qual exclou, i segueix el seu límit nord fins que troba el camí de Vilajuïga al castell de Carmençó, el qual pren en direcció al castell.
Més endavant creua la riera de Carmençó i segueix el camí en direcció NO fins a la cruïlla entre aquest i la carretera de la Bisbal d'Empordà a Portbou (C-252), per la qual continua, en direcció a Portbou, fins que troba el torrent que travessa l'olivar d'en Jordà.
Des d'aquest punt de la carretera traça una línia recta en direcció SE fins que intercepta, primer, la riera de Carmençó, després els camps de conreu de can Montperdut i, finalment, el punt més al N del turó, a l'O de can Montperdut, delimitat per una clara ruptura del pendent entre els camps de conreu i el mateix turó.
El límit ressegueix aquest canvi de pendent entre el turó i els camps de conreu de can Montperdut, sempre pel vessant oriental del turó, fins que troba el camí que envolta el mas Montperdut per l'O. Aleshores el límit pren el camí en direcció SE i voreja la pedrera Montperdut pel SO, fins que troba la confluència amb el límit de l'ampliació d'explotació de la pedrera (Resolució de la Secció de Mines de Girona del 14 de setembre de 1995).
Llavors segueix aquest límit fins que torna a interceptar el camí que envolta la pedrera, ja en el costat NE d'aquesta.
El límit del PN segueix el camí que passa pel darrere del corral Vell de Montperdut, es dirigeix cap al N i deixa a l'esquerra successivament la pedrera, els corrals nous i can Montperdut, fins que arriba novament a la carretera C-252, per la qual continua en direcció cap a Portbou, a través d'una petita zona que pertany al municipi de Llançà, fins al límit entre els termes municipals de Vilajuïga i Llançà.
S'exclou la zona d'equipaments esportius del municipi de Vilajuïga, situats en els terrenys del mas Bartret, del parc natural.
Des del punt anterior, el límit del PN segueix encara la carretera C-252 en direcció N fins a 200 m del futur punt d'intersecció entre la carretera C-252 i la variant prevista pel PGO de Llançà, que travessarà els Ximblars i les Esplanes.
Tot seguit, el límit segueix paral·lel al traçat de la futura variant, a una distància de 200 m al S, fins que intercepta el límit del SU, que ressegueix fins que arriba a la divisòria municipal entre el Port de la Selva i Llançà.
A continuació, el límit del PN segueix el límit del SNU, fins que aquest troba la carretera GE-612, de Llançà al Port de la Selva.
Continua per aquesta carretera fins que troba el límit del SU que correspon al polígon B 5 del SU del PGO del Port de la Selva, situat davant la punta del Garoter.
Envolta aquest polígon per dalt, que exclou del PN, i segueix en sentit descendent el límit del SNU fins que retroba la carretera GE-612, la qual segueix, en direcció al Port de la Selva, fins que troba el límit del SUNP 1.
Segueix aquest límit del SUNP 1 quan aquest coincideix amb el límit de la zona de SU qualificada d'a22, del sector Pol B 4, fins que troba el límit del SNU qualificat de d3, que coincideix amb el de l'anterior zona a22.
Aleshores segueix aquest darrer límit fins a la platja d'en Vidal, la qual inclou; pren tot seguit la línia de la costa i envolta completament la punta de s'Arenella, fins que troba el camí del far.
Després ressegueix aquest camí fins al seu inici, a la carretera GE-612.
Resten exclosos del PN aquells terrenys del SUNP 1 que el planejament urbanístic destina a habitatges unifamiliars.
Tot seguit, el límit pren la carretera esmentada, en direcció al Port de la Selva, i la recorre aproximadament trenta metres, fins al torrent que baixa de la Roca del Caltré i desemboca a la cala Colomera, pel qual continua en sentit ascendent uns vint-i-cinc metres.
En aquest punt trenca en direcció S i segueix la ruptura del pendent de la falda de la Roca del Caltré, a uns seixanta metres de distància de la carretera GE-612, de Llançà al Port de la Selva, fins que intercepta un segon rec que baixa de la Roca del Caltré, situat més al S que l'anteriorment esmentat i tributari de la riera de la vall de Santa Creu.
Llavors el límit segueix el rec aigües avall, del qual inclou tots dos costats, fins que intercepta la riera de la vall de la Santa Creu, per la qual remunta i de la qual inclou també tots dos marges.
Quan troba el primer torrent tributari a l'esquerra de la riera, el límit del PN, que n'inclou tots dos marges, s'hi enfila fins a la part alta, a la cota 110 m.
Des d'aquest punt continua en línia recta fins que troba el punt més al N del camí del Port de la Selva a Sant Pere de Rodes, on coincideix amb una corba de 180o.
Tot seguit, el límit pren aquest camí en direcció a Sant Pere de Rodes fins a la divisòria dels termes municipals del Port de la Selva i la Selva de Mar.
El límit continua per aquest camí en direcció a Sant Pere de Rodes fins que troba, més al S, una altra corba de 180o.
Des d'aquest punt es dirigeix en línia recta fins al punt de bifurcació del rec de Picalordí.
Des d'aquí enllaça amb el punt on el rec situat immediatament més al S del rec de Picalordí es trifurca.
Llavors continua en línia recta, en direcció SE, fins que troba l'inici del camí que travessa el rec dels Gatiens i porta a l'horta d'en Cervera, on coincideix amb el límit del PNIN de la serra de Rodes just en el caire del vessant que queda entre les Palaues i els Gatiens.
Tot seguit descendeix pel camí fins que troba el límit del SNU qualificat de sòl de règim especial - condominis, prop de l'edificació que hi ha a l'horta d'en Cervera.
Llavors segueix aquest límit, s'allunya del nucli de població de la Selva de Mar, envolta el mas de l'Estela i continua després en direcció NO fins a sota la zona dels Miralls.
En aquesta zona, el límit del PN deixa el límit del SNU esmentat i s'enfila pel caire SO del puig, on es troba la zona dels Miralls.
Un cop arriba dalt del puig, pren el carener fins al puig de la Glòria, des del cim del qual baixa per la línia de màxim pendent fins que troba el torrent que davalla fins al pla d'en Pedro, pel qual descendeix i del qual inclou tots dos marges, fins que arriba a la seva confluència amb el rec de Colomers.
Aleshores el límit creua aquest rec i el de Rubies, fins al límit entre els termes municipals de la Selva de Mar i el Port de la Selva, just abans de la carretera del Port de la Selva (GE-613), en el punt on aquesta fa una corba de 90o a l'esquerra, en direcció a Cadaqués.
Des del punt anterior, el límit creua la carretera i s'enfila pel caire orientat cap a l'O-SO, que comença just en aquesta corba, fins a la cota 187,58 m, on el pendent s'aplana sobtadament.
Després continua des d'aquest replà i descriu una recta que va a donar al punt de bifurcació més meridional del rec del Cementiri, des d'on traça una línia recta en direcció N que connecta amb el punt central de bifurcació del rec del Cementiri.
Tot seguit, el límit del PN segueix una altra línia recta fins que connecta amb l'extrem superior del camí que porta al Mirador.
Aleshores segueix el camí fins que connecta amb el límit del SNU, que segueix fins a la costa, a la cala Tamariua.
A partir d'aquest punt continua per la línia de la costa, en direcció E, fins que retroba el punt inicial del PN, en el límit entre els termes municipals del Port de la Selva i Cadaqués.
Prenent com a punt inicial el punt de reunió de la carretera de Cadaqués al cap de Creus i el coll situat entre el puig Pelegrí (125,07 m) i el puig de la Sivina (145,06 m), el límit del PNIN puja pel vessant E del puig de la Sivina, per la línia de màxim pendent, fins al cim, des d'on descendeix pel caire NO fins al collet que hi ha entre aquest puig i el següent, de 181,55 m, just al S del mas dels Rabassers de Dalt, a uns quatre-cents metres, fins al qual continua després per la línia de màxim pendent.
Llavors continua pel coll orientat en sentit SE-NO que l'uneix amb el puig Alt, fins a dalt del puig Alt, i creua la divisòria entre els termes municipals de Cadaqués i el Port de la Selva.
Després descendeix pel caire S-SE del puig Alt fins al coll que hi ha entre aquest i el puig Alt Petit, des d'on puja fins a dalt del puig Alt Petit, pel seu caire N, i baixa pel caire SO.
Llavors s'enfila a un petit turó de 185,46 m, des del qual continua per una sèrie de petits cims, els quals puja i baixa, en direcció NO, i forma una línia gairebé paral·lela al camí del mas de la Birba, el qual queda a sota, a l'esquerra.
El límit del PNIN va seguint aquest petit carener fins que, en la mateixa direcció NO, baixa fins que creua el camí del mas de la Birba, després que hagi fet un canvi de direcció de 90o cap al NE.
Un cop creuat el camí, continua en direcció O, baixa pel caire fins a la riera dels Recs Nous, la qual travessa, i, en la mateixa direcció, puja per l'altre costat de la riera i per la línia de màxim pendent, fins a dalt d'un petit turó de 170,53 m.
Un cop aquí, va girant cap al S i passa per un altre petit turó de 172,03 m, situat al SO del turó abans esmentat.
Continua en direcció S i puja fins a dalt pel caire N del turó, en el vessant E del qual hi ha la sureda de Mas Vell, a una altura de 240,73 m.
Aleshores continua primer en direcció SO per una mica de carener, i després, en direcció S-SO, puja per la línia de màxim pendent, fins a dalt del caire SE-NO del puig dels Bufadors.
Un cop dalt d'aquest caire, el límit del PNIN el ressegueix en direcció O, deixa el mas dels Bufadors a la seva esquerra i passa pel serrat de Conilleres, fins que es desvia una mica cap al SO; la carretera del Port de la Selva (GE-613) queda a sota, a l'esquerra del límit.
Tot seguit, baixa pel caire NO fins a la confluència de la riera de Rubies amb un seu tributari, punt que es troba a 150 m, en sentit ascendent de les aigües, del lloc on la riera passa per sota la carretera GE-613.
En la mateixa direcció, i des de l'altre costat de la riera, el límit del PNIN puja pel mig del vessant S del turó que hi ha a l'O de les vinyes dels Obertins fins a dalt d'aquest turó, a una altura de 188,69 m.
Llavors baixa per la línia de màxim pendent i pel vessant N fins a la riera, la qual traspassa, i puja pel caire SO del puig Roques de la Regalada fins a dalt de tot.
Des d'aquí continua en direcció N-NE pel carener i el vessant N-NE, fins a la riera que passa per sota el camí dels masos, punt en el qual segueix el camí en direcció NE i N, i passa per la zona de la Mallareta, fins a l'encreuament amb el camí de Sant Baldiri.
Llavors continua pel camí que surt en direcció N, deixa el mas Puignau a l'esquerra d'aquest i el rec de les Pistoles a la dreta i pren el caminet que surt a mà esquerra, passada la zona dels Llaures, pel qual continua fins al punt on aquest camí deixa la direcció O que portava, i baixa avall en direcció N. En aquest punt, i en la mateixa direcció O, baixa pel caire fins al rec de la Tamariua, el qual segueix aigües avall i del qual inclou la vegetació de ribera d'ambdues bandes, fins a la platja i la línia de la costa de la cala Tamariua.
A partir d'aquí el límit ressegueix la línia de la costa fins que troba l'extrem N de la divisòria entre els termes municipals del Port de la Selva i Cadaqués.
El límit del PNIN continua resseguint la línia de costa fins a la desembocadura del torrent que arriba a la cala d'Agulles.
En aquest punt el límit remunta el torrent, del qual inclou tots dos marges, fins a la carretera que porta a les instal·lacions del Club Mediterranée.
Aleshores, el límit segueix la línia de la costa fins a la cala sa Pava, i continua en direcció NE, fins que arriba al límit de contacte entre els àmbits del SNU qualificats de 7, Guillola, i 11, reserva natural integral, en el planejament vigent.
El límit segueix entre ambdues zones fins que, en la mateixa direcció que duia, continua amunt pel caire fins al cim d'un petit turó, al SO del qual queda el puig Pelegrí.
Aleshores va d'aquest cim fins a dalt del puig Pelegrí (125,07 m) i baixa, en direcció O, per la línia de màxim pendent fins que troba el punt inicial a la carretera de Cadaqués al cap de Creus.
Totes les illes i els illots compresos dintre la part de l'àmbit marí del PN situats al N de la punta des Bou Marí formen part també d'aquest PNIN.
Prenent com a punt inicial la desembocadura del rec d'Aiguadolç, pel qual puja el límit del PNIN que afecta ambdós marges, fins que troba el camí que porta a l'ermita de Sant Pius V, el límit pren la direcció S de l'esmentat camí, que abandona després de fer el tram més recte en direcció S, i travessa l'olivar d'en Poldo, just fins on el camí gira cap a l'esquerra, en direcció N. Des d'aquest punt, el límit del PNIN continua en línia recta fins que troba la primera de les bifurcacions del rec del fons, en direcció de mar cap a terra.
Tot seguit puja pel rec, del qual inclou tots dos costats, fins al punt on el rec es bifurca novament.
Llavors segueix el tributari que, mirant terra endins, queda a l'esquerra, fins a la seva part més alta.
Des d'aquest punt el límit traça una línia recta a la intersecció entre el rec de sa Sabolla i el camí de punta Prima.
A continuació puja pel rec de sa Sabolla, del qual inclou tots dos marges, fins a la carretera de Roses a Cadaqués.
El límit va resseguint aquesta carretera en direcció a Roses fins a la cruïlla amb el camí del Pení, pel qual continua fins a la divisòria entre els termes municipals de Cadaqués i Roses.
El límit del PNIN continua per aquest camí i passa pel pla de la Figura, per sota la vinya d'en Baltre, l'olivar de la Cristina i els barracots dels Presos, fins a una corba de gairebé 360o, passats aquests darrers i just davant l'obac d'en Masnou.
En el punt més extern d'aquesta corba, el límit baixa per la línia de més pendent fins al rec de Jóncols.
Segueix el rec aigües avall, els dos marges del qual inclou, fins que troba el segon tributari a la dreta, el qual remunta i del qual també inclou els dos marges, per arribar al seu extrem més alt.
Des d'aquí puja per la línia de màxim pendent del vessant E fins a dalt del caire, per on continua amunt, en direcció N, fins a la cota de 313,20 m.
Després baixa per la línia de màxim pendent, pel caire que està orientat cap a l'O, fins al rec de Montjoi.
Continua rec avall, del qual inclou tots dos marges, fins que troba el caire N del puig del Gall, el qual remunta fins a dalt, a la cota de 193,44 m.
Des d'aquí puja, seguint la mateixa direcció que portava, fins a dalt del serrat de la Torre del Sastre, a la cota de 249,91 m.
Des d'aquí dalt baixa pel vessant S, per la línia de màxim pendent, deixa la Torre del Sastre a la dreta i continua en la mateixa direcció pel carener, fins a la cota de 176,39 m, en el vessant E de la qual hi ha la cova del Lledó.
Des d'aquesta cota baixa primer pel caire S, per la línia de màxim pendent, i després pel caire SO-O, fins que troba el límit del SU que hi ha al voltant de la platja de l'Almadrava, a uns dos-cents metres de la costa.
Llavors continua per aquest límit de SU fins a la costa, a la punta de la Figuerassa, i després per la costa, fins que troba la divisòria entre els termes municipals de Roses i Cadaqués.
El límit del PNIN continua per la línia de la costa, des del punt anterior, fins que retroba el punt inicial de la desembocadura del rec d'Aiguadolç.
Totes les illes i tots els illots compresos dins la part de l'àmbit marí del PN situat al S de la punta des Bou Marí també formen part d'aquest PNIN, tret de les illes o els illots inclosos dins la badia de Cadaqués, d'acord amb la delimitació de l'annex 1.
En queden excloses les zones corresponents als àmbits d'ordenació específica de la cala Montjoi i la cala Jóncols, delimitats a l'annex 4.
Començant en el punt on el límit més oriental del SU de la vall de Santa Creu creua la riera que passa per aquesta població i desemboca a la platja de la Vall, el límit del PNIN va riera avall, els dos marges de la qual inclou, fins que troba el quart torrent tributari d'aquesta riera, en sentit aigües avall i comptat des del punt inicial d'aquest límit.
Des d'aquí continua caire amunt, en direcció SO, fins que troba el torrent pròxim, el qual remunta i del qual inclou tots dos marges, fins al seu extrem més elevat, i fins a dalt del caire per la línia de màxim pendent, al serrat de la Guerra, on el camí del Port de la Selva a Sant Pere de Rodes fa una corba tancada cap a l'esquerra en sentit descendent i queda un replà a mà dreta d'aquesta corba amb vista sobre la Selva de Mar; en aquest punt creua el límit entre els termes municipals del Port de la Selva i la Selva de Mar.
El límit del PNIN baixa pel caire de vessant que queda just a sota l'esmentat replà, entre els Gatiens i les Palaues, fins que troba el límit del SNU qualificat de sòl de règim especial, condominis.
Després segueix aquest límit, s'allunya del nucli de població de la Selva de Mar i deixa el mas de l'Estela a l'esquerra i fora del PNIN, fins que creua el rec dels Gorgs.
Tot seguit, el límit del PNIN continua rec amunt, del qual inclou tots dos marges, i pren el tributari que porta al coll de Sant Genís, gairebé a la divisòria entre els termes municipals de la Selva de Mar i Roses.
Des del coll segueix la carena del serrat de Can Berta i passa pel coll de la Jacona, fins que troba el punt carener on enllacen el serrat de Can Berta i la serra de Rodes, just a la cota 475,6 m, entre la cova del Rellotge i el Puigsequer.
Des d'aquest punt el límit del PNIN ascendeix pel carener de la serra de Rodes seguint el límit del terme municipal de la Selva de Mar, i passa successivament per la cova del Rellotge, el puig de Queralbs i el castell de Sant Salvador.
Tot seguit, el límit pren la divisòria del terme municipal del Port de la Selva en direcció E i el segueix fins troba el punt d'intersecció entre aquest mateix límit, la carretera de Vilajuïga a Sant Pere de Rodes (GEP-6041) i l'inici del camí que, en aquest punt, porta cap al mas Margall.
Des d'aquesta cruïlla, el límit del PNIN continua, en direcció SO i en línia recta, fins al cim de la Creu Blanca (464 m), que és el punt més alt de la serra de Pau en el seu extrem més oriental.
Des de la Creu Blanca, el límit del PNIN segueix la carena de la serra de Pau, passa primer per les Comes i després pel coll de Grimall, fins que en troba, seguint el límit del terme municipal de Vilajuïga, el punt més alt en l'extrem més occidental (233 m), que es troba al N dels pins d'en Norat.
A partir d'aquest punt el límit descendeix directament pel vessant N de la serra de Pau fins a la confluència entre la riera del barranc de la Coma de l'Infern i la riera de Vilajuïga.
Tot seguit pren la direcció N fins que intercepta novament la carretera de Vilajuïga a Sant Pere de Rodes.
A partir d'aquí segueix aquesta carretera en direcció a Sant Pere de Rodes, fins a la confluència amb l'inici del camí del mas de la Mata, pel qual continua en direcció S fins que intercepta un rec, a uns dos-cents metres.
El límit continua pel rec, els dos costats del qual inclou, aigües avall, en direcció N, fins que troba la riera del mas de la Mata.
Des d'aquest punt el límit ascendeix en línia recta i en direcció NE cap a la capçalera de la riera, que neix al vessant N de la Roca de Miralles, ja en el terme municipal de Llançà.
Des d'aquest punt el límit busca en línia recta l'extrem occidental de la carena de la serra de l'Estela, just on comença una pista carenera, que coincideix amb el límit municipal del Port de la Selva.
El límit segueix la pista carenera, en direcció E, fins que troba el camí que passa per la carena de la serra del coll del Perer.
Segueix aquest camí fins al mateix coll del Perer (325 m) i, des d'aquest punt, busca directament la capçalera de la riera de la vall de Santa Creu.
El límit baixa per la riera que passa per la vall de Santa Creu, de la qual inclou tots dos marges, fins que troba el límit del SU de la vall de Santa Creu, el qual ressegueix, en la mateixa direcció, fins que retroba el punt inicial.
Reserva natural integral del Cap de Creus
Comprèn l'espai definit per la cara nord de l'illa s'Encalladora i la poligonal delimitada per les coordenades següents:
Prenent com a punt inicial la cala sa Pava, el límit de la RNI segueix, en direcció NE, fins que arriba al límit de contacte entre els àmbits del SNU qualificats de 7, Guillola, i 11, reserva natural integral.
Segueix el límit entre ambdues zones fins que el límit comença a canviar de direcció clarament, moment en què el deixa per, en la mateixa direcció que duia, continuar amunt pel caire fins al cim d'un petit turó, al SO del qual queda el puig Pelegrí.
Aleshores va d'aquest cim fins a dalt del puig Pelegrí (125,07 m) i baixa, en direcció O, per la línia de màxim pendent, fins que troba la carretera de Cadaqués al cap de Creus.
A continuació segueix la carretera en direcció al cap de Creus fins a la cruïlla amb la pista que surt en direcció N-NO cap al mas dels Rabassers de Baix.
Posteriorment segueix aquesta pista en direcció N-NO i, quan arriba al mas dels Rabassers de Baix, pren la pista que, en direcció O, deixa aquest mas a la seva dreta, fins que creua la divisòria entre els termes municipals de Cadaqués i el Port de la Selva.
El límit de la RNI segueix aquesta pista, deixa el mas dels Rabassers de Dalt a la seva esquerra i arriba a una bifurcació a uns vuit-cents metres d'aquest mas.
Després pren la pista que surt cap a l'O, passant pel Romegós.
Al final d'aquesta, baixa a la riera que hi ha a la dreta, els dos marges de la qual inclou, i la segueix en direcció O fins a la pista que ve del mas Fangal.
Llavors segueix aquesta pista en direcció NO uns dos-cents metres, fins que troba el camí del mas de la Birba, el qual segueix fins al torrent de sota el mas de la Birba, tributari de la riera de cala Tavallera.
Baixa per aquest torrent, els dos marges del qual inclou, fins a la riera de cala Tavallera.
Llavors segueix aquesta riera, de la qual inclou tots dos marges, fins a cala Tavallera, des d'on pren la línia de la costa fins a la divisòria entre els termes municipals del Port de la Selva i Cadaqués.
Continuant per la línia de la costa, el límit continua fins a la desembocadura del torrent que arriba a la cala d'Agulles.
En aquest punt el límit remunta el torrent, els dos marges del qual inclou, fins a la carretera que porta a les instal·lacions del Club Mediterranée.
Aleshores el límit segueix la línia de la costa fins que retroba el punt inicial a la cala sa Pava.
Formen part també de la RNI l'illa s'Encalladora i les altres illes i els illots de l'espai marí adjacent a la reserva.
Se n'exclouen els enclavaments ocupats pels edificis i els accessos del mas de la Birba i del mas dels Rabassers de Baix, i també l'establiment hoteler situat als voltants del cap de Creus.
Des de la punta del Pi, a la costa O de la digitació del cap de Norfeu, el límit de la RNI puja pel rec del Pi, per la seva branca o el seu tributari més al N, fins al coll del Canadell, a la cruïlla de pistes que hi ha en aquest coll.
Després baixa per la branca N del tributari esquerre del rec del Canadell, en sentit aigües avall, fins a la línia de la costa, a la platja del Canadell, la qual queda tota inclosa.
A partir d'aquí el límit ressegueix tota la línia de la costa i envolta la digitació del cap de Norfeu, fins que retroba el punt inicial, la punta del Pi.
La primera d'aquestes zones, la més occidental, queda delimitada per la poligonal definida per les coordenades següents i el tram de costa que comprenen:
La segona zona, la més oriental, queda delimitada per la poligonal definida per les coordenades següents i el tram de costa que comprenen:
Reserva natural parcial del Cap de Norfeu
Comprèn l'espai marí adjacent a la RNI del cap de Norfeu, delimitat per les coordenades següents i el tram de costa que comprenen:
Aquest àmbit d'ordenació específica coincideix exactament amb el polígon del SNU qualificat de 7, Guillola, en el PGO del municipi de Cadaqués.
Aquest àmbit d'ordenació específica coincideix exactament amb els polígons dels SNU qualificats de 6, Perafita, i sòl rústic susceptible d'assentaments disseminats, corresponents, respectivament, al PGO del municipi de Cadaqués i al PGO del municipi del Port de la Selva.
Des la desembocadura del torrent que conflueix a la cala d'Agulles, segueix la línia de la costa en direcció E fins a la desembocadura del rec Francalús i remunta per la vora del seu marge O, fins que troba la línia de màxim pendent que duu a la cruïlla entre la carretera d'accés al Club Mediterranée i la del cap de Creus.
Continua per aquesta línia de màxim pendent fins a la cruïlla, des d'on descendeix per la vora del marge E del torrent que conflueix a la cala d'Agulles, fins al punt inicial.
Aquest àmbit d'ordenació específica coincideix exactament amb l'àmbit del Pla especial de platja Montjoi delimitat al PGO del municipi de Roses.
Prenent com a punt inicial el marge occidental del rec de Jóncols, el qual en queda exclòs, en la desembocadura d'aquest rec a la cala Jóncols, el límit d'aquest àmbit d'ordenació específica continua aigües amunt, fins que arriba al punt que queda just a l'E de la bifurcació que fa la pista que porta a la cala Jóncols, a uns dos-cents vint metres de distància mínima de la línia de la costa.
A partir d'aquí el límit continua en direcció O, creua la pista i s'enfila fins a la cota de 15 m pel caire de vessant que queda sobre les edificacions d'aquesta zona.
Llavors segueix la corba de nivell de 15 m en direcció S, fins que arriba a l'extrem més occidental de la cala Jóncols, on hi ha una petita torrentera.
Finalment, baixa per aquesta torrentera fins a la línia de la costa, per la qual continua fins al punt inicial.
Plànol de la delimitació definitiva
Relació d'espècies a efectes de l'aplicació de l'article 22.5: aforestacions i reforestacions
Espècies que han de formar el percentatge majoritari del nombre d'arbres a plantar
Espècies que han de formar el percentatge majoritari del nombre d'arbres a plantar en els ambients de ribera