projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
ORDRE de 12 de març de 1982, establint normes sobre prevenció d'incendis en establiments hotelers.
ORDRE de 2 de desembre de 1981, per la qual s'estableixen les característiques dels premis i guardons en reconeixement i estímul d'actuacions en favor del foment del turisme.
ORDRE de 29 de maig de 1981, creant el Negociat de Procediment dins la Secció de Règim Jurídic d'Empreses i Activitats Turístiques, de la Direcció General de Turisme, del Departament de Comerç i Turisme.
ANNEX a l'Ordre de 27 de març de 1979, per la qual es crea el Registre General d'Empreses i Activitats Turístiques no reglamentades.
ORDRE de 27 de març de 1979, per la qual es crea el Registre General d'Empreses i Activitats Turístiques de Catalunya.
ORDRE EMO/219/2012, de 16 de juliol, de delegació de competències sancionadores en matèria de turisme del conseller d'Empresa i Ocupació en el director o directora general de Turisme.
ORDRE de 21 de desembre de 2001, sobre la percepció mínima aplicable, en diversos mitjans de transport, als viatgers i viatgeres sense bitllet.
ORDRE de 9 de maig de 1985, per la qual es fixa en 1.000 pessetes la percepció mínima aplicable als viatgers desproveïts del corresponent bitllet en les línies dels Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya i en les del Ferrocarril Metropolità de Barcelona, S.A., i s'estableix la sanció per a l'ús sense causa justificada dels accionadors de parada d'emergència de les escales mecàniques dels Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya.
Moltes d'aquestes normes inclouen tipificació d'infraccions i
atribueixen les funcions sancionadores al Departament competent en la
Però també existeixen altres normes que
si bé imposen específiques obligacions i prohibicions per
protegir els consumidors, no estableixen els mecanismes necessaris per
Amb aquesta disposició, es proporciona als departaments competents en
una matèria específica que inclou disposicions protectores del
consumidor els instruments jurídics necessaris per vetllar per la seva
En conseqüència, i d'acord amb el que disposa l'article 61 de la
Llei 13/1998, de 14 de desembre, d'organització, procediment i
règim jurídic de l'Administració de la Generalitat de
Catalunya, d'acord amb el dictamen de la Comissió Jurídica
Assessora, a proposta del conseller d'Indústria, Comerç i Turisme
Es modifica l'article 1 del Decret 108/1997, de 29 d'abril, pel qual
s'estableixen els òrgans competents en la imposició de sancions i
altres mesures en matèria de defensa dels consumidors i dels usuaris, i
en l'adopció de mesures per garantir la seguretat dels productes
destinats al mercat, que queda redactat en els termes següents:
"1.1 Les infraccions en matèria de defensa dels consumidors i
usuaris que estableix la Llei 1/1983, de 18 de febrer, de regulació
Llei 1/1990, de 8 de gener, de disciplina del mercat i de defensa dels
consumidors i dels usuaris; la Llei 3/1993, de 5 de març, de l'Estatut
del consumidor; el Decret legislatiu 1/1993, de 9 de març, sobre
comerç interior, i la Llei 7/1996, de 15 de gener, d'ordenació
del comerç minorista, seran objecte de les sancions corresponents que
seran imposades, d'acord amb el que disposen els articles següents, per:
"a) Els delegats del Departament d'Indústria, Comerç
i Turisme a Girona, Lleida i Tarragona.
"b) El cap del Servei d'Inspecció de Disciplina de Mercat i Consum
de la Direcció General de Consum i Seguretat Industrial.
"d) El conseller d'Indústria, Comerç i Turisme.
"1.2 Quan la potestat per sancionar les conductes tipificades com a
infraccions a la Llei 1/1990, de 8 de gener, i a la Llei 3/1993, de 5 de
març, estigui atribuïda a un altre departament, les sancions
Aquest Decret entrarà en vigor l'endemà de la seva
Barcelona, 30 de juliol de 1998
Creació, naturalesa i finalitat
Funcions en l'àmbit del sector públic de la Generalitat
Funcions en l'àmbit del sector públic de les universitats públiques
Funcions en l'àmbit del sector públic de l'Administració local
Relacions amb el Parlament, el Govern i els ens locals
Relacions amb el Govern i els ens locals
Col·laboració amb l'Oficina Antifrau i cooperació institucional
Cooperació institucional i societat civil
Potestats d'investigació i inspecció
Confidencialitat de les investigacions i accés al procediment
Sol·licitud d'adopció de mesures cautelars
Organització de l'Oficina Antifrau
Normes d'actuació i de règim interior de l'Oficina Antifrau
Accés al Registre de Béns Patrimonials i d'Interessos
D'acord amb el Decret 421/2006, de 28 de novembre, de creació, denominació i determinació de l'àmbit de competència dels departaments de l'Administració de la Generalitat de Catalunya, les referències que es fan en aquest Decret al Departament de Treball, Indústria, Comerç i Turisme, i al Departament de Justícia i Interior, s'han d'entendre fetes al departament competent en matèria de treball i al departament competent en matèria de seguretat, respectivament.
D'acord amb el que preveu l'article 8. w de la Llei 18/2010, del 7 de juny, de la Sindicatura de Comptes de Catalunya, el Ple, en la sessió del 3 de novembre de 2015, va aprovar la modificació de la redacció de l'article 35, Programa anual d'activitats, del Reglament de règim interior de la Sindicatura de Comptes de Catalunya, en ús de les competències que l'article 29.2. b de l'esmentada Llei 18/2010 atorga al síndic major,
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya l'Acord del Ple referent a la modificació de la redacció de l'article 35, Programa anual d'activitats, del Reglament de règim interior de la Sindicatura de Comptes de Catalunya, que queda redactat de la manera següent:
El Programa anual d'activitats és la relació dels informes de fiscalització que la Sindicatura preveu d'elaborar durant l'any i dels que preveu finalitzar dels programats en anys anteriors.
Desenvolupament de la funció interventora
La intervenció prèvia o crítica
La intervenció formal de l'ordenació de pagaments
La intervenció material dels pagaments
La intervenció de l'aplicació dels pagaments
Comprovació dels estats de situació de personal, caixa i existències
La intervenció prèvia dels ingressos
Estructura de la Intervenció General de l'Administració de la Generalitat
Òrgans de la Intervenció General de l'Administració de la Generalitat
Estatut i règim dels membres del Cos d'Interventors
35.1 Els electors podran votar en una mesa distinta en la que hi estiguin censats amb la comunicació prèvia a la mesa electoral coordinadora.
Aquesta comunicació s'haurà de fer efectiva des de l'endemà de la convocatòria electoral fins a vuit dies hàbils abans de la data en què s'hagi d'efectuar la votació.
35.2 A la comunicació s'haurà d'indicar el número de TIP, la mesa on figura censat el funcionari i la mesa on es vol efectuar la votació.
La comunicació s'haurà de dirigir a la mesa electoral coordinadora mitjançant la presentació de la sol·licitud en la unitat on està adscrit el funcionari, que ho farà arribar a la mesa electoral coordinadora.
35.3 Un cop la mesa hagi comprovat que el comunicant està inclòs en la llista d'electors, procedirà a la modificació dels dos censos de les meses parcials afectades i el secretari els ha de trametre a les meses electorals corresponents.
35.4 El secretari de la mesa electoral coordinadora comunicarà al funcionari la resolució de la seva sol·licitud.
33.2 L'acte de la votació s'ha d'efectuar en les meses electorals corresponents a cada elector/a i durant la jornada electoral, llevat del supòsit del vot per correu previst a l'article 34 d'aquest Decret.
33.2 L'acte de la votació s'ha d'efectuar en les meses electorals corresponents a cada elector i durant la jornada electoral, llevat del supòsit del vot per correu i del vot en la mesa parcial elegida pel funcionari previstos als articles 34 i 35 d'aquest Decret.
28.2 Es poden presentar reclamacions contra l'acord de proclamació de les candidatures el dia hàbil següent al de l'exposició de les llistes, davant de la mesa electoral coordinadora, que ha de resoldre les reclamacions en els dos dies hàbils següents a la data esmentada..Un cop proclamades les candidatures amb caràcter definitiu, la mesa electoral coordinadora posarà el cens electoral a disposició de les candidatures proclamades que el sol·licitin.
28.2 Es poden presentar reclamacions contra l'acord de proclamació de les candidatures dins el dia hàbil següent al de l'exposició de les llistes, davant la mesa electoral coordinadora, que ha de resoldre les reclamacions en els dos dies hàbils següents a la data esmentada.
En el cens electoral han de constar, el número de la targeta d'identificació professional (TIP), la data de naixement, l'escala i l'antiguitat reconeguda dels membres del cos.
24.3 En aquest mateix termini, s'ha de facilitar una còpia del cens a les organitzacions sindicals amb representació al Consell de la Policia-Mossos d'Esquadra.
24.2 En el cens electoral han de constar, el número de la targeta d'identificació professional (TIP), la data de naixement, l'escala i l'antiguitat reconeguda dels membres del cos.
24.3 En aquest mateix termini, s'ha de facilitar una còpia del cens a les organitzacions sindicals inscrites en els registres d'estatuts de sindicats de treballadors del Departament de Treball, Indústria, Comerç i Turisme que ho sol·licitin, i per al seu ús amb finalitats electorals.
g) Resoldre les sol·licituds de votació per correu i trametre el vot a la mesa electoral parcial que correspongui.
g) Resoldre les sol·licituds de votació per correu i de votació en la mesa que el funcionari hagi sol·licitat, i trametre el vot o el cens parcial amb les modificacions dels electors que ho hagin sol·licitat a la mesa electoral parcial que correspongui.
Excedència voluntària per a tenir cura d'un fill o filla
Excedència voluntària per a tenir cura de familiars
Excedència voluntària per al manteniment de la convivència
Excedència voluntària per violència de gènere
Permís per matrimoni d'un familiar
Permís per naixement, adopció o acolliment
Permís per a atendre fills prematurs
Permisos per a atendre fills discapacitats
Permís per mort, accident, hospitalització o malaltia greu d'un familiar fins al segon grau
Permís sense retribució per a atendre un familiar
Permisos per situacions de violència de gènere
Permisos de flexibilitat horària recuperable
Reducció de jornada amb reducció proporcional de retribucions
Reducció de jornada per discapacitat legalment reconeguda
Reducció de jornada d'un terç o de la meitat amb dret al 80% o al 60% de les retribucions
Aplicació al personal laboral de les administracions públiques
Víctimes de la violència de gènere
Desplegament reglamentari i adaptació de les mesures
Disposició Transitòria Primera - Disposició Transitòria Quarta
Adaptació d'excedències, permisos i reduccions
Comissió mixta Generalitat-entitats municipalistes
Legislació general de la Seguretat Social
Condició de progenitor o progenitora
La Llei 1/2009, del 12 de febrer, de l'Autoritat Catalana de la Competència, en el títol II, relatiu a l'organització, estableix que aquest organisme s'estructura en el president o presidenta, el director general o directora general i el Tribunal Català de Defensa de la Competència.
En el preàmbul fa constar que, per a l'exercici de la major part de les seves funcions, els seus òrgans requereixen la màxima independència, raó per la qual fixa una durada en l'exercici dels càrrecs respectius de sis anys no renovables i estableix unes causes taxades de cessament o suspensió en l'exercici.
Així mateix, i especialment pel que fa al director general o directora general, la dita Llei 1/2009 estableix una garantia addicional d'independència, ja que determina que, en l'exercici de les competències executives de la Generalitat en la matèria, la seva dependència del president o presidenta és merament orgànica, no funcional.
Aquesta garantia, per si mateixa, és suficient i fa innecessari mantenir, respecte al director general o directora general, la garantia addicional referent a la durada del càrrec, plenament justificada pel que fa al president o presidenta i als vocals del Tribunal Català de Defensa de la Competència per raó de la funció decisòria que els pertoca.
D'altra banda, amb aquesta reforma, i sens perjudici de la dita garantia addicional, estableix per al director general o directora general un estatus jurídic homologable al de la resta dels càrrecs equivalents de l'Administració de la Generalitat i del seu sector públic.
D'acord amb el que s'ha exposat, aquesta llei s'estructura en un article únic, pel qual es modifica el règim de nomenament, de cessament i d'incompatibilitats del director general o directora general de l'Autoritat; una disposició transitòria, referida al règim aplicable a la persona que en el moment d'entrar en vigor aquesta llei n'exerceix les funcions, i una disposició final d'entrada en vigor.
Modificació de l'article 7 de la Llei 1/2009
Es modifica l'apartat 1 de l'article 7 de la Llei 1/2009, del 12 de febrer, de l'Autoritat Catalana de la Competència, que resta redactat de la manera següent:
El director general o directora general de l'Autoritat Catalana de la Competència és nomenat pel Govern d'entre juristes, economistes i altres professionals de reconegut prestigi en l'àmbit d'actuació de l'Autoritat, i li és aplicable el règim d'incompatibilitats que estableix l'article 5 per al president o presidenta de l'Autoritat.
El director general o directora general cessa en el càrrec per acord del Govern.»
Aplicació del nou règim de nomenament, cessament i incompatibilitats
La persona que, en el moment de l'entrada en vigor d'aquesta llei, té encomanada la direcció general de l'Autoritat Catalana de la Competència continua en l'exercici de les seves funcions, amb subjecció, a partir del mateix moment, al nou règim de nomenament, de cessament i d'incompatibilitats que s'hi estableix.
Per tant, ordeno que tots els ciutadans als quals sigui d'aplicació aquesta llei cooperin al seu compliment i que els tribunals i les autoritats als quals pertoqui la facin complir.
Palau de la Generalitat, 11 de maig de 2011
La plantilla del Cos d'Interventors de la Generalitat es fixa en quaranta membres com a màxim, els quals poden actuar en qualsevol dels àmbits de l'Administració de la Generalitat, incloent-hi els serveis transferits de la Seguretat Social, d'acord amb el que disposa l'article 6.1 de la present Llei.
Qualsevol modificació d'aquesta xifra ha d'ésser aprovada per llei
La plantilla del Cos d'Interventors de la Generalitat es fixa en trenta membres com a màxim.
Qualsevol modificació d'aquesta xifra haurà de ser aprovada per llei.
-1 Si ho considera convenient per al compliment de la funció o si ho disposen les lleis, el Consell Executiu podrà acordar l'accés al cos d'interventors per la via del concurs de mèrits, al qual podran acudir els funcionaris que hauran acreditat experiència i coneixements en comptabilitat pública i en control financer intern.
-2 S'han de determinar per reglament el nombre de places que s'hauran de cobrir per aquest sistema i els barems homogenis de mèrit.
-1 El conseller competent en matèria de funció pública exercirà respecte als funcionaris del Cos d'Interventors de l'Administració de la Generalitat les competències a què es refereix l'article 12 de la Llei 17/1985, del 23 de juliol, de la Funció Pública de l'Administració de la Generalitat.
-2 El nomenament d'interventors de l'Administració de la Generalitat es farà amb convocatòria pública prèvia i pels sistemes d'oposició o concurs-oposició.
-3 Per a l'accés al Cos d'Interventors serà necessari posseir el títol de doctor, llicenciat, enginyer, arquitecte o equivalent.
-4 Els interventors exerceixen llurs funcions en tot l'àmbit de l'Administració pública i institucional, inclosa la Seguretat Social, de la Generalitat de Catalunya.
-1 El nomenament d'interventors de l'Administració de la Generalitat es fa per ordre del Conseller d'Economia i Finances, després d'oposició directa i lliure.
-2 Poden concórrer a l'oposició els titulats superiors de facultat universitària o escola tècnica superior.
-3 S'han d'establir per reglament els programes d'oposició, la composició i la designació del tribunal i els requisits de publicitat.
-4 Els interventors ingressats per oposició exerceixen les seves funcions en tot l'àmbit de l'Administració pública i institucional, la Seguretat Social inclosa.
-1 L'interventor General de l'Administració de la Generalitat, que depèn jeràrquicament del Conseller d'Economia i Finances, és nomenat, per decret del Consell Executiu, a proposta del Conseller.
-2 L'Interventor General de l'Administració de la Generalitat és assistit per un interventor adjunt, que, actuant per delegació permanent d'aquell, exerceix les funcions interventores, comptables i de control financer intern en l'àmbit de la Seguretat Social.
-3 L'interventor adjunt per a la Seguretat Social, que depèn orgànicament i funcionalment de l'Interventor General de l'Administració de la Generalitat, és nomenat per decret del Consell Executiu a proposta del Conseller d'Economia i Finances i del de Sanitat i Seguretat Social, un cop escoltat l'Interventor General.
-4 L'Interventor General i l'adjunt han de complir les condicions que aquesta Llei assenyala per a ser nomenat interventor de la Generalitat.
-5 S'han de determinar per reglament l'estructura, les competències i les funcions de la Intervenció Adjunta per a la Seguretat Social.
Dictamen de la Comissió parlamentària.
Projecte de llei de l'estatut de la funció interventora.
Dictamen sol·licitat pel Parlament de Catalunya en relació amb l'adequació a la Constitució i a l'Estatut d'Autonomia del Dictamen de la Comissió d'Economia, Finances i Pressupost sobre el Projecte de Llei de l'Estatut de la Funció Interventora (BOPC de 14 de novembre de 1983).
En el cas que la causa sigui la determinada per la lletra g de l'apartat 1, el cessament del director o directora de l'Oficina Antifrau ha d'ésser proposat per la comissió parlamentària corresponent, a la qual el director o directora té dret d'assistir i fer ús de la paraula, i ho ha d'acordar el Ple del Parlament per majoria de tres cinquenes parts.
Si no s'aconsegueix la majoria requerida, s'ha de fer una segona votació, en la mateixa sessió del Ple, en què el cessament requereix el vot favorable de la majoria absoluta dels membres de la cambra.
En el cas que la causa sigui la determinada per la lletra g de l'apartat 1, el cessament del director o directora de l'Oficina Antifrau ha d'ésser proposat per la comissió parlamentària corresponent, a la qual el director o directora té dret d'assistir i fer ús de la paraula, i ho ha d'acordar la majoria absoluta dels membres del Parlament.
El candidat o candidata, després de la compareixença a què fa referència l'apartat 2, és elegit director o directora de l'Oficina Antifrau pel Ple del Parlament per majoria de tres cinquenes parts.
Si no obté la majoria requerida, s'ha de sotmetre a una segona votació, en la mateixa sessió del Ple, en què requereix el vot favorable de la majoria absoluta dels membres de la cambra per a ésser elegit.
El director o directora de l'Oficina Antifrau, després de la compareixença a què fa referència l'apartat 2, és elegit pel Ple del Parlament per majoria de tres cinquenes parts.
Subdirecció General de Recursos Humans i Organització
Gabinet d'Assistència Tècnica i Organització
Servei de Prevenció de Riscos Laborals i Règim Interior
Àrea d'Innovació i Administració Electrònica
Subdirecció General de Gestió Econòmica, Contractació i Patrimoni
Servei d'Obres, Instal·lacions i Manteniment
Oficina de Tramitació i Seguiment de Disposicions
Àrea d'Informes, Estudis i Documentació
Àrea de Classificació Empresarial i Registres
Modificació del Decret 8/2003, de 8 de gener
L'Ordre de 13 de març de 2001 va aprovar el règim jurídic a seguir en l'establiment i el desenvolupament de control financer en l'àmbit de la Direcció General de Tributs.
Aquesta Ordre entrava en vigor, d'acord amb la seva disposició final, l'1 de setembre de 2001.
Atès que aquest canvi de procediment de control necessita uns complexos requisits tècnics i l'adaptació de les estructures administratives actuals a unes de més adequades, es fa necessària la pròrroga de la norma esmentada en determinats articles.
De conformitat amb la disposició addicional vuitena de la Llei 15/2000, de 29 de desembre, de mesures fiscals i administratives, a proposta de l'interventor general de la Generalitat,
La disposició final de l'Ordre 13 de març de 2001, per la qual es va aprovar el règim jurídic a seguir en l'establiment i el desenvolupament de control financer en l'àmbit de la Direcció General de Tributs, queda redactada de la manera següent:
"La present Ordre entrarà en vigor l'1 de setembre de 2001, si bé en relació amb el que preveuen els articles de l'1 al 20, ambdós inclosos, la seva eficàcia restarà suspesa fins a la data d'assoliment dels requisits de caire tècnic que permetin la seva aplicació, en la qual, respecte dels expedients afectats, es produiran els efectes previstos per la disposició transitòria".
La present Ordre tindrà efectes a partir del dia 1 de setembre de 2001.
Prohibició d'intervenir en activitats privades després del cessament
Compatibilitat amb activitats privades
Compatibilitat amb activitats públiques
Compatibilitat amb càrrecs electius
Compatibilitat amb l'exercici de la docència universitària
Declaracions dels alts càrrecs, registres i control d'actius financers
Control i gestió de valors i actius financers
Òrgans d'instrucció i resolució dels expedients
Responsabilitats i règim sancionador
Comunicació de les designacions i els nomenaments d'alts càrrecs per les entitats de dret públic i per les societats, les fundacions i els consorcis amb participació de l'Administració
Comunicació de les designacions i els nomenaments d'alts càrrecs per les entitats o les empreses privades amb representació del sector públic autonòmic
Addició d'una lletra a l'article 115 del Decret legislatiu 1/1997
Renovació de les declaracions dels alts càrrecs nomenats abans de l'entrada en vigor d'aquesta llei
Projecte de llei de creació de l'Oficina Antifrau de Catalunya.
Dictamen sol·licitat pel Parlament de Catalunya, en relació al Dictamen de la Comissió d'Afers Institucionals sobre el Projecte de llei de creació de l'Oficina Antifrau de Catalunya (BOPC núm. 309, de 22 de juliol de 2008)
Si els ens locals incompleixen el deure de remissió a la Sindicatura de Comptes de la documentació que estableix l'apartat 4 o la informació complementària d'aquesta documentació, un cop donat el tràmit d'audiència, sense que s'hagi acreditat cap causa justificada de l'incompliment, el Ple ho ha de comunicar al departament competent en matèria d'Administració local.
Els alts càrrecs al servei de la Generalitat que no siguin membres del Govern poden compatibilitzar l'exercici de llur càrrec amb la condició de membres electius de les corporacions locals, llevat que l'exercici d'aquesta condició comporti una dedicació exclusiva o una dedicació fixa a temps parcial, d'acord amb la normativa vigent.
Els alts càrrecs al servei de la Generalitat poden compatibilitzar l'exercici de llur càrrec amb la condició de membre electiu de les corporacions locals, llevat que tinguin en la corporació local una dedicació exclusiva o una dedicació fixa a temps parcial, d'acord amb la normativa vigent.
k) Els presidents, els directors generals, els directors executius, els gerents i els consellers delegats de les entitats autònomes i de les empreses de la Generalitat incloses en l'àmbit d'aplicació de l'Estatut de l'empresa pública catalana, si perceben una retribució fixa i periòdica a càrrec dels pressupostos de l'entitat o empresa de nivell retributiu assimilable a algun dels càrrecs a què fan referència les lletres anteriors, llevat d'altres incompatibilitats legalment establertes.
k) Els presidents, els directors generals, els directors executius, els gerents i els consellers delegats de les entitats autònomes i de les empreses de la Generalitat incloses en l'àmbit d'aplicació de l'Estatut de l'empresa pública catalana.