El butlletí de la recerca a Catalunya
El primer centre d'incubació d'empreses del sector aeroespacial de l'Agència Europea de l'Espai (European Space Agency, ESA) que s'instal·larà a l'Estat espanyol s'ubicarà a l'edifici RDTI del Parc Universitat Politècnica de Catalunya (UPC), al campus del Baix Llobregat (Castelldefels).
El passat mes de febrer, el conseller d'Economia i Coneixement, Andreu Mas-Colell, i el conseller d'Empresa i Ocupació, Felip Puig, han formalitzat un conveni de col·laboració entre aquests dos departaments i els rectors de les universitats públiques i privades del país per impulsar la inserció laboral i la millora de l'ocupabilitat dels joves estudiants i dels graduats universitaris.
La Comissió Europea ha anunciat quines són les universitats i els centres de recerca que acolliran les 11 càtedres ERA (càtedres de l'espai europeu de recerca), finançades a través del 7è Programa marc (7PM).
Les càtedres ERA permetran a aquestes institucions, ubicades en les zones menys desenvolupades de la Unió Europea (UE), millorar el seu nivell per poder aconseguir ajuts en recerca dels diferents programes europeus.
«GoPhoton!» és una iniciativa dels Centres Europeus de Divulgació de la Fotònica (ECOP), finançada per la Unió Europea a través del 7è Programa marc (FP7).
El seu objectiu és apropar la fotònica a la societat i divulgar-ne entre el públic general la naturalesa ubiqua i omnipresent en les nostres vides i, alhora, donar a conèixer la importància industrial i social de les tecnologies basades en aquesta ciència.
Per primer cop els astrònoms han detectat molècules d'un gas noble a l'espai.
Concretament, han detectat hidrur d'argó a la nebulosa del Cranc, formada per les restes de la supernova més famosa de la nostra galàxia.
Un estudi amb taurons llimona a Bimini (les Bahames) ha permès observar que les femelles tornen al seu lloc de naixement per parir les seves cries.
Els resultats són el treball de dues dècades d'observació, que van començar l'any 1995, quan es va iniciar la captura, l'etiquetatge i, posteriorment, l'alliberament de més de 2.000 cries de tauró.
Aquests resultats podrien ajudar a preservar aquesta espècie depredadora amenaçada.
Una aplicació mòbil desenvolupada per Staitec, una empresa derivada de la Universitat Rovira i Virgili (URV), permet certificar el nombre de persones que hi ha en un cotxe o en algun altre espai en un moment concret.
L'empresa Abertis Telecom, que cofinança el projecte, va presentar l'aplicació al Mobile World Congress el febrer passat.
Per tal d'objectivar el diagnòstic d'un infart o d'una angina de pit i facilitar les possibles intervencions que s'hagin de fer, investigadors del Centre de Visió per Computador (CVC), en col•laboració amb l'Hospital Germans Trias i Pujol de Badalona, han desenvolupat una eina informàtica que processa els resultats radiològics i ofereix una mesura objectiva del nivell d'irrigació dels teixits.
Investigadors de la Universitat Autònoma de Barcelona i de la Universitat de Saragossa han desenvolupat la base de dades PrionScan, que emmagatzema informació de proteïnes susceptibles d'agregar-se en forma de prions.
Actualment és la base de dades més extensa, amb 28.000 proteïnes susceptibles de transformar-se en prions en més de 3.200 organismes.
Aquesta nova eina millorarà el coneixement de les funcions i la regulació dels prions a escala genòmica i permetrà dissenyar nous prions sintètics.
El futur KM3NeT (sigla procedent de «Km3 Neutrino Telescope»), el telescopi de neutrins més gran del món que estudiarà l'univers des del fons marí, servirà per conèixer fenòmens astronòmics i de física de partícules, així com l'impacte de la contaminació acústica al mar.
Participa en el projecte el Laboratori d'Aplicacions Bioacústiques (LAB), dirigit per l'investigador Michel André, de la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC).
Investigadors de l'Institut de Recerca i Tecnologia Agroalimentàries (IRTA), en el marc del projecte « Productes carnis fermentat-curats funcionals i segurs.
Nova via d'ingestió de probiòtics », finançat per l'Instituto Nacional de Investigación y Tecnología Agraria y Alimentaria (INIA) i dirigit per la doctora Margarita Garriga, han aconseguit aïllar diverses soques de bacteris de l'àcid làctic, potencialment probiòtiques, a partir de femtes de nadons sans, capaços de fermentar embotits.
Investigadors del Departament de Ciències Experimentals i de la Salut (CEXS) de la Universitat Pompeu Fabra i del Centre de Recerca en Epidemiologia Ambiental (CREAL) han descobert que una regió variable del genoma protegeix del desenvolupament conjunt de dues patologies: l'asma i l'obesitat.
És el primer cop que es troba una prova de l'existència d'una variant genètica comuna a aquestes dues malalties.
Investigadors del Centre de Recerca en Sanitat Animal (CReSA) han provat amb èxit per primer cop la nova vacuna de la tuberculosi, dissenyada al Jenner Institute del Regne Unit, que actua reforçant l'eficàcia de la vacuna BCG (Bacil de Calmette Guerin), l'única disponible fins ara.
Els estudis s'han realitzat emprant cabres domèstiques, que reprodueixen amb una gran similitud la tuberculosi activa en humans.
L'Institut de Ciències Fotòniques presenta la tercera edició del concurs de literatura científica «La llum a les ones», que inclou poemes i relats curts.
La temàtica d'enguany és la llum al mar.
El blog «Compound Interest» mostra infografies interessants sobre química, tant per utilitzar-les a l'aula com per al coneixement general.
L'Academia Europaea celebrarà el seu 26è Congrés Anual, que tindrà lloc entre el 16 i el 18 de juliol, a Barcelona, amb el lema «Young Europe: Realities, Dilemmas and Opportunities for the New Generation» ('Europa jove: realitats, dilemes i oportunitats per a la nova generació').
Està disponible el Global Freshwater Biodiversity Atlas, un nou portal d'informació global sobre biodiversitat d'aigua dolça adreçat a científics i gestors ambientals d'arreu del món.
El projecte «Memòria BCN» proposa recuperar els espais de Barcelona que van ser escenari dels fets més transcendentals per a la història de la ciutat al segle XX a través d'un web i d'una aplicació per a telèfons mòbils, en què es proposen un total de deu rutes per conèixer els espais històrics més significatius relacionats amb els fets esmentats.
La Secció de Ciència i Tecnologia de l'Ateneu Barcelonès acaba d'estrenar un blog on, a banda d'informar sobre els actes que organitzen i sobre nous continguts, hi ha disponibles els materials elaborats per aquesta secció en els darrers anys, catalogats en diferents categories.
La NASA utilitza el seu compte a Instagram per compartir imatges de la Terra i de l'univers.
La intenció és afegir noves eines per explicar com l'agència espacial explora i fa recerca a l'espai.
En els darrers temps, el concepte de revista científica com a mitjà de difusió de la recerca està experimentant un canvi de paradigma amb la substitució de l'edició en paper per l'edició digital.
Paral·lelament, aquest canvi es produeix en un context que es caracteritza per la globalització i l'ús intensiu d'Internet i les xarxes socials.
La comunicació directa és la base d'aquests mitjans.
L'òrgan responsable del fitxer és la Direcció General d'Atenció Ciutadana i Difusió i l'adreça on la persona interessada pot exercir els drets d'accés, rectificació, cancel·lació i oposició és Via Laietana, 14, 3r, 08003 Barcelona. © Copyright 2014.
Departament d'Economia i Coneixement, Generalitat de Catalunya.
Els continguts d'aquest butlletí estan subjectes a una llicència de Reconeixement 3.0 de Creative Commons, si no s'hi indica el contrari.
Se'n permet la reproducció, la distribució, la comunicació pública i la transformació per generar una obra derivada, sense cap restricció, sempre que se'n citi el titular dels drets (autor/a, butlletí Recercat, Generalitat de Catalunya).
La llicència completa es pot consultar a http://creativecommons.org/licenses/by/3.0/es/legalcode.ca