projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
L'1 de gener de 2018 ja serà obligatòria la codificació amb CIM-10-MC/SCP de les dades que s'envien a tots els registres del conjunt mínim bàsic de dades (CMBD), excepte el sociosanitari.
La disponibilitat de mapatge permetrà que, si en algun àmbit no s'ha pogut preparar el nou procés de codificació, eventualment es pugui fer la tramesa amb els codis equivalents de la nova CIM.
Des de l'any 1991, en què el Departament de Sanitat i Seguretat Social va editar la primera traducció al català de l'ICD-9-CM, s'ha treballat amb la CIM-9-MC.
La Classificació internacional de malalties, 10 revisió, Modificació clínica/Sistema de codificació de procediments (CIM-10-MC/SCP) desenvolupa, sobretot, codis per a l'atenció ambulatòria i canvia l'estructura per poder especificar procediments.
Pel que fa a les malalties (es passa de 16.019 codis a 82.108), s'hi afegeixen un sisè i setè caràcter, i s'incorpora la lateralitat als codis susceptibles.
Pel que fa als procediments (es passa de 4.646 a 72.769), canvia completament l'estructura del codi: tots tenen set caràcters.
Els codis es construeixen a partir d'uns valors mitjançant algoritmes formats per diverses taules.
És una classificació exhaustiva (cada procediment té el seu codi), expansible (l'estructura permet la inclusió de nous codis), multiaxial (la posició de cada dígit té un significat propi segons la secció) i incorpora una terminologia estandarditzada (definicions precises, cada terme té un significat específic).
Hi ha equips funcionals coordinats per la Divisió d'Anàlisi de la Demanda i l'Activitat ( [EMAIL] ).
Els equips actius per al 2n semestre de 2017 són:
També hi ha un equip tècnic, coordinat des de la Gerència de Sistemes d'Informació.
A part de la participació organitzada per facilitar que la informació arribi a les organitzacions de proveïdors i societats, hi ha la possibilitat de participació voluntària mitjançant dos mecanismes:
Dades estadístiques del nombre d? habitants de la Regió Sanitària de Barcelona des de 2005 fins a 2008
Resultats dels benchmarking dels equips d'atenció primària en l'àmbit de la Regió Sanitària Barcelona
Recull d'indicadors sociodemogràfics, de mortalitat i de morbiditat en l'àmbit de la ciutat de Barcelona
Recull de material gràfic elaborat amb motiu de les visites de la consellera de Salut als districtes de la ciutat de Barcelona
Estudis de la procedència territorial per ABS dels pacients ingressats a hospitals de l'RSB, a partir de les dades del CMBDAH i estudi de la procedència territorial dels pacients pediàtrics
La Regió Sanitària Barcelona (RSB) es va reordenar en tres àmbits territorials (Barcelona Ciutat, Àmbit Metropolità Nord i Àmbit Metropolità Sud a partir de l'Acord del Consell de Direcció del Servei Català de la Salut, de 29 de maig de 2017, que modificava l'estructura dels òrgans centrals del CatSalut i aprovava un text refós de l'estructura dels òrgans territorials.
En aquest Acord també es proposa que aquests tres àmbits es converteixin en tres regions sanitàries diferenciades un cop s'aprovi la modificació del Decret 10/2013, de delimitacions de sectors sanitaris i regions.
Pel que fa a la ciutat de Barcelona, el Consorci Sanitari de Barcelona (CSB), ens públic constituït per la Generalitat de Catalunya i l'Ajuntament de Barcelona, adscrit al CatSalut, continua exercint les funcions de regió sanitària a la ciutat de Barcelona; per tant, assumeix les relatives a l'ordenació, planificació, direcció i coordinació de la gestió dels centres, els serveis i els establiments d'atenció sanitària, sociosanitària i de salut pública de l'àmbit territorial de la ciutat de Barcelona.
Aplega els municipis de les comarques de l'Alt Penedès, Barcelonès, Baix Llobregat, Garraf, Maresme, Vallès Occidental i Vallès Oriental i, a Barcelona, els districtes de Ciutat Vella, Eixample, Gràcia, Horta-Guinardó, Les Corts, Nou Barris, Sant Andreu, Sant Martí, Sants-Montjuïc, Sarrià-Sant Gervasi.
Gerent de la Regió Sanitària Barcelona / Gerent de l'Àmbit Metropolità Nord
Gerent de l'Àmbit Metropolità Sud
L'ens públic que assumeix les funcions de direcció i coordinació de la gestió dels centres, els serveis i els establiments d'atenció sanitària, sociosanitària i els de promoció i protecció de la salut de la regió sanitària del municipi de Barcelona és el Consorci Sanitari de Barcelona.
El Consell de Salut del Consorci Sanitari de Barcelona és l'òrgan de participació comunitària en el seu àmbit territorial.
La construcció dels nous quiròfans ha comportat una inversió de prop de 20 M EUR, entre les obres i els equipaments.
El Servei Català de la Salut ha cofinançat les obres de construcció del nou Bloc Quirúrgic, adjudicades per un import de 7 M d'EUR
L'objectiu principal de la jornada "Compartim bones pràctiques en promoció de la salut a la Metropolitana Sud" ha estat el reforç de la xarxa de professionals referents d'activitat física als centres de salut, una de les línies del Pla de salut de Catalunya 2016-2020.
A més, s'hi han presentat els resultats d'avaluació del Pla d'activitat física, esport i salut (PAFES).
La jornada ha ressaltat el paper dels professionals de l'atenció primària en l'acompliment d'aquest objectiu.
El Pla estratègic sanitari prioritza les actuacions que han de permetre adaptar els serveis a les necessitats de la població.
Durant la Jornada de participació s'han debatut les propostes d'intervenció del Pla amb les entitats ciutadanes, els professionals de la salut i els ajuntaments de l'Alt Penedès i Garraf.
Més de 80 participants han treballat les propostes d'intervenció i les actuacions que han de permetre adaptar els serveis sanitaris a les necessitats de la població.
Una de les prioritats marcades des de la creació de la Regió Sanitària Barcelona (RSB) ha estat la de proporcionar informació independent, pròxima i actualitzada sobre diferents aspectes relatius a la utilització de medicaments en la nostra pràctica diària.
El butlletí E-farma de l'RSB pretén integrar diferents aspectes relacionats amb els medicaments i alhora aprofita les oportunitats que ofereixen les noves tecnologies de la informació, amb un format electrònic fàcilment accessible.
També pretén oferir un espai de debat i participació dels professionals sanitaris sobre gestió i farmacoteràpia, d'informació sobre noves polítiques farmacèutiques implantades i, sobretot, d'intercanvi d'experiències en temes relacionats amb els medicaments, ja que l'objectiu final és aconseguir un ús millor i més racional dels recursos sanitaris disponibles.
On posava: "Espanya és el segon país del món amb major despesa en medicaments (10)" Ha de posar: "En un estudi comparatiu amb dades del 2007, en el que participaren 14 països, Espanya resultà després d'EUA el país amb major consum de medicaments en DDD (10)"
La primera edició de l'estudi de satisfacció amb el servei de l'oxigenoteràpia a domicili dins del Pla d'enquestes de satisfacció (PLAENSA) obté unes valoracions molt positives per part de les persones que en són usuàries.
Els assegurats del CatSalut que disposen del servei d'oxigen a domicili puntuen la satisfacció global amb un 9,14 sobre 10 i el 96,2% dels consultats manifesta que, de poder escollir, tornaria a utilitzar la mateixa empresa d'oxigen.
El servei de l'oxigenoteràpia a domicili suposa un volum de l'ordre de 10.000 persones que en són usuàries cròniques i que disposen d'aquests servei cada dia de l'any amb una atenció contínua i regular.
S'han realitzat un total de 1.834 enquestes telefòniques amb un qüestionari validat per recollir i incorporar l'opinió de la ciutadania en la gestió d'aquest servei.
Cal destacar que 14 de les 16 preguntes que té el qüestionari es troben dins de l'àrea d'excel·lència, amb valoracions per sobre del 90% de respostes positives, relacionades amb l'amabilitat i la professionalitat de les persones que duen a terme l'atenció del servei, la informació en general que reben i la percepció de seguretat amb el servei i atenció que reben els usuaris.
Les preguntes que queden per sota de l'àrea d'excel·lència fan referència al temps d'espera en el moment de resoldre un problema i el temps d'antelació quan se'ls visita a casa per temes logístics i de revisió.
La primera edició de l'estudi de satisfacció amb la recepta electrònica obté unes valoracions molt positives per part de les persones que l'han fet servir.
Les persones assegurades del CatSalut que han estat usuàries de la recepta electrònica puntuen la satisfacció global amb un 8,52 sobre 10.
S'han realitzat un total de 2.288 enquestes telefòniques amb un qüestionari validat per recollir i incorporar l'opinió de la ciutadania en la gestió d'aquest servei.
Un 62,8% de les persones enquestades reben la prescripció de medicaments amb la recepta electrònica.
La majoria de respostes es troben dins de l'àrea d'excel·lència i un 90% de les preguntes relacionades amb el funcionament del servei (que valoren aspectes vinculats amb la farmàcia i l'obtenció dels medicaments, i aspectes sobre el tracte i la informació que els han donat els professionals sanitaris) han estat respostes positives.
En la segona edició de l'estudi de satisfacció amb la recepta electrònica dins del Pla d'enquestes de satisfacció PLAENSA©, tot i que la primera en mesurar aquesta quan és dispensada en l'atenció especialitzada, s'ha assolit una nota mitjana de notable segons les persones usuàries de la recepta electrònica.
Les persones assegurades del CatSalut que han estat usuàries de la recepta electrònica en l'atenció especialitzada puntuen la satisfacció global amb un 8,39 (2010; 8,52 en l'atenció primària) sobre 10.
Per a l'avaluació de la recepta electrònica en l'atenció especialitzada, s'han realitzat un total de 2.059 enquestes telefòniques tot emprant una adaptació del qüestionari que s'havia dissenyat per a l'edició de 2010 -centrada en l'atenció primària- per tal d'ajustar-lo al procés de l'atenció especialitzada, amb l'objectiu de recollir l'opinió de les persones usuàries de la recepta electrònica i incorporar-la en la gestió per millorar-ne la qualitat de servei.
L'accés de tots els metges a la medicació que pren (96,6%), que li hagin donat els medicaments que necessitava (95,7%), el canvi en la relació amb el metge després de la recepta (95,2%), no tenir problemes per disposar dels medicaments (94,7%), el full de medicació (93,1%), l'adequació dels medicaments al tractament del metge (93,1%) i la coordinació dels diferents metges (93%) són els aspectes que reben valoracions més positives, tots amb resultats per sobre del llindar de l'excel·lència que es situa al 90%.
Cal destacar que un total de 8 de les 10 preguntes es troben dins de l'àrea d'excel·lència.
Els aspectes menys valorats, és a dir, que no arriben al 75% de respostes positives, fan referència a l'explicació verbal sobre la recepta electrònica (tan sols valorat pels que era la primera vegada que li feien una) i el nombre de visites al metge.
La primera edició de l'estudi de satisfacció amb la línia de servei del transport sanitari no urgent dins del Pla d'enquestes de satisfacció (PLAENSA) obté unes valoracions molt positives per part de les persones que l'han fet servir.
Els assegurats del CatSalut que han estat usuaris del transport sanitari no urgent puntuen la satisfacció global amb un 8,58 sobre 10 i el 90,1% dels consultats manifesta que, en cas de poder escollir, tornaria a utilitzar la mateixa empresa per desplaçar-se.
El transport sanitari no urgent suposa un volum de l'ordre de 200.000 desplaçaments (entre individuals i col·lectius) l'any per dur persones tant entre centres hospitalaris com des dels seus domicilis als centres sanitaris i a l'inrevés.
S'han realitzat un total de 2.227 enquestes telefòniques amb un qüestionari validat per recollir i incorporar l'opinió de la ciutadania en la gestió d'aquest servei.
Cal destacar que 9 de les 13 preguntes que té el qüestionari es troben dins de l'àrea d'excel·lència, amb valoracions per sobre del 90% de respostes positives, relacionades amb la professionalitat i amabilitat de les persones que duen a terme el transport, l'accessibilitat en general i els aspectes de confort dels vehicles utilitzats.
Només una pregunta es situa a l'àrea de millora, amb valoracions per sota del 75% de respostes positives, i es correspon amb la puntualitat en el trajecte de tornada (del centre sanitari al domicili de l'usuari un cop rebuda l'atenció programada).
La segona edició de l'estudi de satisfacció amb la línia de servei del transport sanitari no urgent dins del Pla d'enquestes de satisfacció (PLAENSA) continua amb unes valoracions molt positives per part de les persones que l'han fet servir.
Les persones usuàries del servei de transport sanitari no urgent puntuen la satisfacció global amb un 8,59 (2009; 8,58) sobre 10 i el 90,12% (2009; 90,1%) dels consultats manifesta que, de poder escollir, tornaria a utilitzar la mateixa empresa per desplaçar-se.
El transport sanitari no urgent suposa un volum de l'ordre de 200.000 desplaçaments (entre individuals i col·lectius) l'any per dur persones tant entre centres hospitalaris com des dels seus domicilis als centres sanitaris i a l'inrevés.
S'han realitzat un total de 1.523 enquestes telefòniques amb un qüestionari validat per recollir i incorporar l'opinió de la ciutadania en la gestió d'aquest servei que corresponen als 13 lots establerts.
Cal destacar que 7 de les 12 preguntes que té el qüestionari es troben dins de l'àrea d'excel·lència, amb valoracions per sobre del 90% de respostes positives, relacionades amb la professionalitat i amabilitat de les persones que duen a terme el transport, l'accessibilitat en general i els aspectes de confort dels vehicles utilitzats.
Només una pregunta es situa a l'àrea de millora, amb valoracions per sota del 75% de respostes positives, i es correspon amb la puntualitat en el trajecte de tornada (del centre sanitari al domicili de l'usuari un cop rebuda l'atenció programada).
La primera edició de l'estudi de qualitat de servei i satisfacció que valora el procés de l'embaràs, el part i el puerperi dins del Pla d'enquestes de satisfacció (PLAENSA) obté unes valoracions molt positives per part de les persones que han estat ateses.
Les assegurades del CatSalut que han estat ateses durant el seu embaràs, part i puerperi puntuen el servei amb una satisfacció global d'un 8,03 sobre 10 i el 84,8% de les consultades manifesta que, de poder escollir, tornaria a visitar-se en els mateixos centres als quals va anar.
Aquest estudi consolida una nova perspectiva que recull l'avaluació de totes les fases d'un procés d'atenció sanitària en què intervenen diferents línies de servei.
D'aquesta manera, els resultats obtinguts responen a la satisfacció de les enquestades per l'atenció rebuda en el conjunt de l'embaràs, el part i el puerperi.
S'han realitzat un total de 3.312 enquestes telefòniques amb un qüestionari validat per recollir i incorporar l'opinió de la ciutadania en la gestió d'aquests serveis.
Cal destacar que 15 de les 27 preguntes que té el qüestionari es troben dins de l'àrea d'excel·lència, amb valoracions per sobre del 90% de respostes positives, relacionades amb ítems de professionalitat del personal sanitari, així com de tracte i amabilitat dels professionals dels centres, i en temes específics del servei que s'avalua com l'atenció al nadó i el respecte a la intimitat.
Les preguntes que se situen a l'àrea de millora, amb valoracions per sota del 75% de respostes positives, es corresponen amb la informació rebuda per les fases del procés estudiat, durant l'embaràs, les proves realitzades, el part i el puerperi.
En la segona edició de l'estudi de satisfacció a l'atenció de l'embaràs, el part i el puerperi (el 2010 va ser la primera) dins del Pla d'estudis de satisfacció PLAENSA © s'ha assolit una nota mitjana de notable alt per part de les persones usuàries del servei.
Les assegurades del CatSalut que han estat ateses al llarg de l'embaràs, el part i el puerperi puntuen la satisfacció global amb un 8,19 (2010; 8,03) sobre 10 i el 84,6% de les enquestades (2010; 84,8 %), en cas de poder escollir, tornarien a anar als mateixos serveis.
Per a l'avaluació d'aquesta línia, s'han realitzat un total de 3.384 enquestes telefòniques amb el qüestionari que es va dissenyar el 2010, però que ha estat actualitzat i validat de nou al 2013, per tal de recollir l'opinió de les persones usuàries i incorporar-la en la gestió amb l'objectiu de millorar la qualitat de servei en l'atenció al procés d'embaràs, part i puerperi.
El tracte personal de les llevadores i dels metges, la confiança en els professionals durant l'embaràs i l'estada a l'hospital, i el seguiment del fill/a presenten resultats per sobre del llindar de l'excel·lència que es situa al 90%.
Cal destacar que un total de 16 de les 26 preguntes es troben dins de l'àrea d'excel·lència.
Els aspectes menys valorats, és a dir, que no arriben al 75% de respostes positives, fan referència a disposar d'informació suficient en l'embaràs, el part, i el puerperi.
En la tercera edició de l'estudi de satisfacció a l'atenció de l'embaràs, el part i el puerperi (el 2010 va ser la primera) dins del Pla d'enquestes de satisfacció PLAENSA © s'ha assolit una nota mitjana de notable alt per part de les persones usuàries del servei.
Les dones ateses durant l'embaràs, el part i el puerperi en els centres hospitalaris contractats pel CatSalut, puntuen la satisfacció global amb un 8,30 (2013; 8,19) sobre 10 i el 83,0% dels enquestats (2013; 84,6 %), en cas de poder escollir, tornarien a anar als mateixos serveis.
Per a l'avaluació d'aquesta línia, s'han realitzat un total de 3.159 enquestes telefòniques amb el qüestionari que es va dissenyar el 2010 i que va ser actualitzat i validat de nou al 2013, per tal de recollir l'opinió de les persones usuàries i incorporar-la en la gestió amb l'objectiu de millorar la qualitat de servei en l'atenció al procés d'embaràs, part i puerperi.
El sentir-se en bones mans durant l'embaràs, el seguiment del fill/a, tracte personal de les llevadores, la informació sobre el seguiment de l'embaràs, el tracte personal dels metges, el seguiment i control durant tot el procés i les explicacions entenedores, són els aspectes que reben valoracions més positives, amb resultats per sobre del llindar de l'excel·lència que es situa al 90%.
Cal destacar que un total de 15 de les 26 preguntes es troben dins de l'àrea d'excel·lència.
Els aspectes menys valorats, és a dir, que no arriben al 75% de respostes positives, fan referència a la suficiència d'informació al llarg del procés –en l'embaràs, el part, les proves, i el puerperi–.
Tot i això, milloren els resultats respecte al 2013.
Com en altres línies d'atenció, també l'atenció especialitzada ambulatòria (anomenades generalment com a consultes externes) han assolit una nota mitjana de notable per part de les persones que les han utilitzat.
Els assegurats del CatSalut que han estat atesos en les consultes dels especialistes als hospitals i CAP II, amb més de sis especialitats, puntuen la satisfacció global amb un 7,55 sobre 10 i el 83,2% dels enquestats, en cas de poder escollir, tornaria al mateix especialista.
A Catalunya s'han superat, durant l'any 2007, els deu milions de visites a les consultes externes dels especialistes i el Pla d'enquestes de satisfacció ha realitzat un total de 7.986 enquestes telefòniques amb un qüestionari validat per recollir i incorporar l'opinió de la ciutadania i poder, així, millorar la gestió de les consultes externes.
Els aspectes a millorar estan relacionats amb el confort de la sala d'espera, l'accessibilitat als serveis i la coordinació entre nivells assistencials.
Més del 50% dels assegurats troba que el nombre de persones a la sala d'espera és excessiu (només un 49,5% troben que habitualment no és excessiu).
Les explicacions que dóna l'especialista per indicar al pacient tot el que ha de fer en relació amb el seu problema de salut reben les millors valoracions amb un 95,0% de respostes positives.
El respecte a la intimitat, la informació que es facilita al pacient en cas d'haver de realitzar qualsevol prova complementària, el tracte personal dels infermers, la netedat del centre, l'atenció i interès de l'especialista a l'hora d'escoltar les explicacions del pacient i el tracte del metge són aspectes que presenten resultats per sobre del llindar de l'excel·lència que es situa al 90%.
La segona edició de l'estudi de satisfacció a l'atenció especialitzada ambulatòria (el 2008 va ser la primera), dins del Pla d'enquestes de satisfacció (PLAENSA), ha assolit una nota mitjana de notable per part de les persones usuàries del servei.
Els assegurats del CatSalut que han estat atesos en les consultes dels especialistes als hospitals i CAP II, amb més de sis especialitats, puntuen la satisfacció global amb un 7,82 (2008: 7,55) sobre 10 i el 83,7% dels enquestats (2008: 83,2%), en cas de poder escollir, tornaria al mateix especialista.
El Pla d'enquestes de satisfacció ha realitzat un total de 4.950 enquestes telefòniques amb un qüestionari validat per recollir i incorporar l'opinió de la ciutadania i poder, així, millorar la gestió de les consultes externes.
Els aspectes a seguir millorant estan relacionats amb la comoditat de la sala de espera, el temps d'espera entre la sol·licitud i el dia de visita i la coordinació entre nivells assistencials (tots han millorat respecte al 2008).
El 45,3% dels assegurats troba que el nombre de persones a la sala d'espera és excessiu (un 54,7% troben que habitualment no és excessiu; el 2008 aquest percentatge era del 49,5%).
Les explicacions que dóna l'especialista per indicar al pacient tot el que ha de fer en relació amb el seu problema de salut i el respecte a la intimitat reben les millors valoracions amb un 95,6% i un 95,4% de respostes positives, respectivament.
La informació que es facilita al pacient en cas d'haver de realitzar qualsevol prova complementària, el tracte personal dels infermers, la netedat del centre, l'atenció i interès dels especialistes a l'hora d'escoltar les explicacions del pacient, el tracte dels metges i les explicacions sobre la malaltia i el tractament són aspectes que presenten resultats per sobre del llindar de l'excel·lència que es situa al 90%.
Per tant, un total de 8 de les 17 preguntes es troben dins de l'àrea d'excel·lència.
L'enquesta de satisfacció amb els serveis d'urgències 2008 dóna uns resultats que es poden considerar correctes en línies generals, encara que reflecteixen un lleuger descens de valoracions positives per part dels assegurats en relació amb els resultats obtinguts l'any 2006.
Els assegurats del CatSalut atesos a les urgències puntuen la seva satisfacció global amb els serveis rebuts amb un 7,31 sobre 10 (7,25 sobre 10 l'any 2006).
Els aspectes més ben valorats (qüestions amb un percentatge d'assegurats satisfets superior al 90%) són els relacionats amb el fet de no rebre informació contradictòria dels diferents professionals que componen el servei d'urgències hospitalàries i l'adequació de les explicacions a les necessitats dels pacients.
El tracte personal d'aquests professionals rep molt bones valoracions, sobretot de zeladors i infermers.
Els aspectes amb unes valoracions més baixes són la consulta al pacient sobre la informació que s'ha de donar a la família i totes les qüestions relacionades amb l'espera fins a ser atès (informació sobre el temps d'espera, possibilitat d'estar acompanyat) i el temps total al servei d'urgències.
Pel que fa al grau de fidelització de l'usuari, expressat a través de la intenció de tornar a l'hospital o no, un 80,2% dels consultats manifesta que, de poder escollir, tornaria al mateix centre on va ser atès (82,2% l'any 2006).
Els resultats de les variables relacionades amb la utilització dels serveis d'urgències confirmen el comportament de la població que ens va revelar l'estudi de l'any 2006: es tracta d'una població que ja ha anat anteriorment al mateix servei d'urgències (67,8% el 2006 i 72,8% el 2008), que acudeix a aquest serveis principalment per iniciativa pròpia (73,6% el 2006 i 68,4% el 2008) i el principal motiu per anar-hi segueix sent que és considerada com a més fiable que altres nivells d'assistència (57,9% el 2006 i 52,9% el 2008).