projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Aquesta sessió inaugural estarà dedicada a la pedra seca per celebrar la recent inscripció de l'" Art de la pedra seca: coneixements i tècniques " a la Llista Representativa del Patrimoni Cultural Immaterial de la Humanitat (UNESCO).
Hi col·labora l'Associació per la Pedra Seca i l'Arquitectura Tradicional, entitat integrant de la xarxa de l'OPEI.
En aquest acte es projectaran: el vídeo-presentació de la candidatura de l'art de la pedra seca com a patrimoni cultural immaterial de la humanitat per la UNESCO (2018, 10 min.); Barraques de pedra seca (a Mont-roig del Camp) (2006) de Martí Rom (30 min) i Picant Pedra (2018) d'Antoni Martí (33 min).
Al llarg de l'estiu i de la tardor es projectaran altres documentals sobre la pedra seca a diferents poblacions del país, en el marc de la 9a Mostra Internacional de Cinema Etnogràfic.
A la Mostra Internacional de Cinema Etnogràfic es poden veure produccions audiovisuals relacionades amb la recerca i el patrimoni etnològic en general que combina filmacions amateurs antigues amb documentals i pel·lícules de ficció, totes sota el denominador comú de ser, d'una manera o altra, testimonis de formes de vida que es donen en la nostra societat.
La mostra també pretén il·lustrar com en les últimes dècades l'audiovisual ha penetrat en l'etnografia i vol posar de relleu com la recerca etnològica s'ha servit de l'audiovisual per documentar i explicar allò que ha investigat.
La primera edició va tenir lloc a Barcelona l'any 2011, la segona a Esterri d'Àneu el 2012, i des de 2013 la Mostra és multiseu.
Durant tres anys la cultura convidada, arran de la col·laboració amb la Xarxa Euromediterrània de Cultura Popular i del Patrimoni Arianna, va ser Itàlia.
El 2016 va ser Mèxic gràcies a la col·laboració amb la Comisión Nacional para el Desarrollo de los Pueblos Indígenas (Gobierno de México).
I l'any passat la cultura convidada va ser l'occitana.
Informació de totes les edicions de la mostra
El 22/03 Carrutxa organitza la Segona mostra i tallers de cançó improvisada dels Països Catalans que enguany dedica específicament a la cançó tradicional a les Illes
El 22 de març Carrutxa organitza la Segona mostra i tallers de cançó improvisada dels Països Catalans que enguany dedica específicament a la cançó tradicional a les Illes.
La cançó improvisada als països de parla catalana és una de les línies de treball que ha desenvolupat Carrutxa.
Centre de recerca i difusió del patrimoni etnològic i la memòria historica, des de la Trobada de Música Tradicional organitzada entre 1981 i 2001, a experiències recents o el programa «Cantar amb el pandero» i la jornada celebrada al Masroig, el 2013.
Tallers, recerca i difusió són els eixos que omplen el programa d'una jornada oberta a un ventall ampli de públics: músics, estudiosos i apassionats per la cançó improvisada trobaran diferents vies per descobrir, treballar i aprofundir aquest aspecte de la nostra cultura popular
- La jornada inclourà la presentació del llibre Pensar en Vers.
La cançó improvisada als Països de la Mediterrània (Llibres de Caramella, 2) de Josep Vicent Frechina, coordinador de la revista Caramella
- Les persones assistents a la jornada podran treballar la cançó improvisada dins de diferents modalitats musicals i nivells: per una banda, corrandes, garrotins i nyacres (en un taller d'iniciació, a càrrec de Carles Belda i Ferriol Macip); per l'altra, la glosa mallorquina i menorquina (a càrrec de Mateu «Xurí», Maribel Servera, Joan Moll i Miquel Truyol), i també es podrà optar per fer amb Marcel Casellas un taller d'instruments per acompanyar aquest tipus de cançó.
Finalment, la jornada comptarà amb mostres de glosa mallorquina, menorquina (amb Mateu «Xurí», Maribel Servera, Joan Moll i Miquel Truyol) i de cant redoblat (a càrrec de Vicent Marí «Palermet»)
Les bases publicades defineixen aspectes com l'objecte subvencionable, els/les destinataris/àries, els requisits, les incompatibilitats, la documentació a presentar i els criteris de valoració de les línies de subvenció que sortiran publicaques aquest any en els àmbits següents: arts escèniques, visuals i música; llengua i lletres; patrimoni cultural; i cultura popular i patrimoni etnològic.
Pel que fa a l'àmbit de la cultura popular i el patrimoni etnològic, s'han previst les següents línies de subvenció:
- 4.1 Producció d'espectacles, exposicions i de material fonogràfic o audiovisual relacionats amb la cultura popular i tradicional catalana.
- 4.2 A federacions que programin activitats culturals relacionades amb l'associacionisme i la cultura popular i tradicional catalana.
- 4.3 Edició de treballs relacionats amb la cultura popular i tradicional catalana.
- 4.4 Desplaçaments fora de Catalunya per dur a terme activitats i projectes relacionats amb la cultura popular i tradicional catalana.
- 4.5 Organització de festivals i trobades nacionals de cultura popular i tradicional.
- 4.6 Activitats i inversions en matèria de formació i de documentació relacionades amb la cultura popular i tradicional catalana.
- 4.7 Activitats culturals relacionades amb la cultura popular i tradicional i l'associacionisme organitzades per corporacions locals i per entitats privades sense finalitat de lucre.
- 4.8 Activitats que fomentin la recerca, conservació i difusió del patrimoni etnològic de Catalunya.
S'han publicat també les bases per a la concessió de subvencions per a activitats de commemoració del Tricentenari de l'onze de setembre de 1714.
La convocatòria s'adreça a les entitats sense finalitat de lucre (associacions i fundacions privades).
El termini de presentació de sol·licituds acaba el 30 d'abril.
El premi és lliurat per la revista Fotogramas i patrocinat per l'Agència Catalana de Turisme
El premi és lliurat per la revista Fotogramas i patrocinat per l'Agència Catalana de Turisme.
El documental, dirigit per Oriol Martínez i Enric Ribes, narra en poc més de 12 minuts aquesta experiència castellera a la Xina, a partir de la iniciativa del propietari d'una fàbrica tèxtil que ofereix la possibilitat de fer castells als seus treballadors.
En el curtmetratge, els treballadors, la majoria dels quals no han sortit mai de la seva província, descobreixen un nou país i les arrels de la seva afició
El principal objectiu de l'ECA és facilitar la comunicació i la interacció amb totes les entitats i associacions, legalment constituïdes, que tenen relació i treballen en els diferents àmbits de la cultura popular i tradicional a Catalunya.
Les dades de partença de l'ECA provenen, en part, de les que va recollir el Departament de Cultura per a l'elaboració de l'estudi estadístic i qualitatiu del Tercer sector cultural a Catalunya.
En aquest sentit les dades de les entitats que contingui l'ECA seran una base sòlida per als futurs estudis estadístics.
Encara són moltes les entitats que, per diferents motius, no estan introduïdes a l'ECA.
Aquestes entitats tenen la possibilitat de demanar l'alta a la base per mitjà d'una extranet, accessible des d'una adreça URL.
Un cop les entitats ja han estat validades se'ls facilita un nom d'usuari i una contrasenya personal per a la persona de contacte que hagin facilitat.
D'altra banda l'aplicació permet a les entitats, que ja disposen de codis d'accés, consultar o proposar modificacions a les seves pròpies dades les quals no són visibles per cap entitat més.
Aquestes entitats poden demanar l'alta per a nous usuaris.
Per accedir a l'ECA només cal obrir l'enllaç i introduir el codis d'usuari i la contrasenya.
Si sou una nova entitat o un nou usuari i no teniu codis d'accés cal fer una sol·licitud de petició d'accés.
Avís: L'aplicació per accedir a l'ECA es troba temporament aturada.
Properament tornarà a estar en funcionament.
Enguany, la Generalitat de Catalunya commemora aquests cent vint-i-cinc anys celebrant l'Any Palmira Jaquetti.
Coincidint amb el dia del seu naixement, a Barcelona el 21 de setembre de 1895, i dins les activitats de l'any commemoratiu tindrà lloc un acte d'homenatge a aquesta escriptora, folklorista, compositora, docent i traductora.
Palmira Jaquetti i Isant és una de les moltes dones que, des d'un anonimat encara vigent, van contribuir a millorar el nivell cultural del país a partir de les seves inquietuds musicals, literàries, pedagògiques i humanístiques en general.
Entre moltes altres activitats, Jaquetti va ser una de les principals "recol·lectores" de l'Obra del Cançoner Popular de Catalunya.
L'acte tindrà lloc a la Filmoteca de Catalunya, el proper 21 de setembre.
Format en peritatge i professorat mercantil.
Va treballar al Departament de Cultura, on fou tècnic de recerca, conservació i protecció, i responsable del fons documental de Cultura Popular.
La festa ha estat inscrita al Catàleg del Patrimoni Festiu.
Els passadors eren homes forts que ajudaven a passar el riu Besòs quan hi havia crescudes del seu cabal.
La 10a mostra, dedicada enguany al Països Baixos, inclourà films etnològics de la cultura neerlandesa i serà present en disset poblacions diferents.
La Revista d'etnologia de Catalunya núm. 44 ja es pot consultar en línia a "Revistes Catalanes d'Accés Obert", repositori de revistes científiques, culturals i erudites a Catalunya.
Ja està disponible el programa amb tota la proposta d'activitats pel curs 2020-2021.
L'espectacle de teatre, titelles, gegants, bestiari i màscares, clourà l'exposició itinerant "Patufet on ets?
L'exposició itinerant estarà a Cadaqués (Societat l'Amistat, 6/08-13/09), i a Manresa (Casa Lluvià, 17/09-18/10).
Història del Casal Català de Brussel·les (1930-2020)", de Jordi Bohigas, ha estat publicada com a guanyadora de la V Beca de recerca històrica Terra d'Ateneus 2018.
23a Fira Mediterrània de Manresa
Sota el paraigua Campus de cultura popular la Direcció General de Cultura Popular i Associacionisme Cultural ofereix un enllaç a les diferents activitats formatives que es despleguen arreu de Catalunya en l'àmbit de la cultura popular i tradicional.
Les associacions i empreses que gestionen els diferents cursos són les responsables de la programació i continguts.
L'oferta formativa que en resulta té com a denominador comú la qualitat i abasta un ampli espectre formatiu: instruments tradicionals, dansa, jotes, glosa, arquitectura popular, jocs tradicionals, cant coral, etnografia, pedagogia, etc.
El programa, que s'ofereix des de l'any 2012, ha impartit més de 37.500 hores lectives i ha acollit a més de 2.500 alumnes d'arreu de la geografia catalana.
Aquest material gràfic està destinat a les entitats que organitzen algun dels campus que es descriuen en aquesta pàgina per a utilitzar-lo en el seu material de difusió.
La formació dels CRE està directament vinculada a l'activitat concreta de la colla per a tots aquells membres que han de manipular pirotècnia.
La formació és responsabilitat del RGCE que, d'acord amb el model formatiu que haurà obtingut en la formació de RGCRE i d'acord amb els continguts mínims que marca la ITC18, establirà els procediments formatius per al seu grup.
Una vegada feta la formació, el formador caldrà que introdueixi les dades dels CRE al Registre dels membres actius de les colles de foc i bestiari a Catalunya per tal que la Direcció General de Cultura Popular i Associacionisme Cultural validi les formacions i les entitats puguin gestionar les acreditacions i documents pertinents.
La informació dels següents gràfic s'ha extret de l'aplicació Base de dades del foc.
Aquest gràfic mostra la quantitat de CRE que s'han format, diferenciant-los en infantils i adults, des de l'aplicació de la normativa l'any 2011 fins l'any passat.
Aquest gràfic mostra la quantitat de colles que han ofert formacions cada any.
La informació dels següents mapes s'ha extret de l'aplicació Base de dades del foc.
En els següents tres mapes es representen els Consumidors reconeguts com a experts que es van formar durant l'any 2016 a les comarques de Catalunya.
La informació està diferenciada per cada comarca segons el nombre de CRE formats per a cada 10.000 habitants.
Podeu accedir al mapa original a l'aplicació Instamap clicant las icona d'ampliació (al marge superior esquerre).
Si es clica damunt d'una comarca es deplega la informació del nombre de CRE que s'hi han format.
Taula de CRE formats del 2011 al 2016:
Durada: La formació dels RGCRE té una durada de 20 hores, 10 de les quals són presencials i 10 virtuals.
Les hores de formació presencial s'imparteixen en una sola jornada, generalment en dissabte.
Formalització de sol·licituds: Cal adreçar la sol·licitud la federació (bestiari o diables) a la qual estigui inscrita l'entitat a la qual pertanyen els aspirants a la formació
Agrupació del Bestiari Festiu i Popular de Catalunya: http://bestiari.cat/
Federació de Diables i Dimonis de Catalunya: http://diables.cat
Acreditació: Una vegada superada la formació, la Delegació del Govern a Catalunya emetrà l'acreditació –a títol individual per a cada RGCRE- i la farà arribar a les colles a través de les federacions de grups de foc.
Alta al Registre de membres actius de les colles de foc: La Direcció General de Cultura Popular i Associacionisme Cultural incorporarà a la base de dades de l'aplicació Festa foc i pirotècnia les dades dels RGCRE que hagin superat la formació, així com també les dades de les Entitats i colles a les quals pertanyin.
Els RGCRE hauran de verificar la correcció d'aquestes dades i al seu moment introduir en l'aplicació les formacions de CRE que realitzin i les dades de les persones membres de les colles que superin aquestes formacions Podeu enllaçar amb una demostració virtual de la base de dades de l'aplicació Festa foc i pirotècnia
Programa i materials en línia per la la formació dels RGCRE:
Composició, propietats i coneixements generals dels artificis pirotècnics
Coneixements de la legislació sobre manifestacions festives
2.2 La Instrucció Tècnica Complementaria número 18.
105860 i ss. del RD 989/2015, de 30 d'octubre, que aprova el Reglament d'articles pirotècnics i cartutxeria.
Anàlisi de riscos i exemples d'incidents
Fundació Privada dels Centres d'Estudis de Parla Catalana neix d'un acord entre la Generalitat de Catalunya i la Coordinadora de Centres d'Estudis de Parla Catalana.
La seva finalitat és el suport i la difusió dels projectes d'investigació i de promoció cultural dels centres que hi són adherits.
Els centres i instituts adherits són entitats sense afany de lucre que tenen com a prioritat la recerca i la difusió de la història, la geografia, l' etnografia, el patrimoni, la literatura, etc. dins el seu entorn més immediat on actuen com a dinamitzadors culturals.
Per aquest motiu s'estan posant en marxa tota una sèrie de projectes que faciliten la interconnexió, la circulació de la informació i la difusió de les seves activitats i projectes.
Els Centres d'interpretació que tenen com a eix principal tot allò relacionat amb l'estudi, la gestió i la difusió dels aspectes immaterials de la cultura són aquells equipaments culturals i patrimonials que, especialment a partir de l'aprovació de la Convenció de patrimoni immaterial de la UNESCO l'any 2003, defineixen la seva acció vers tot allò que designa el terme de patrimoni cultural immaterial.
Aquest patrimoni reconeix la producció cultural de les comunitats com a quelcom que recull el seu esdevenir històric i social, i s'expressa en un gran ventall de manifestacions culturals que es deriven de les relacions socials de les persones en tots aquells àmbits de la seva vida quotidiana: la vida familiar, laboral, festiva, econòmica, religiosa, la relació amb el medi i l'entorn...
Els Centres d'Interpretació tenen com a objectiu principal el reconeixement d'aquest patrimoni per tal de posar-lo al servei del desenvolupament i la dinamització social i cultural.
La Direcció General de Cultura Popular i Associacionisme Cultural està promovent l'elaboració d'un llistat dels equipaments que tenen el patrimoni cultural immaterial com a eix principal i els recull en un mapa on es poden localitzar territorialment.
Al següent mapa es poden consultar les dades de localització dels centres d'interpretació inclosos al llistat.
La DGCPAC posa el mapa a disposició per a contribuir en la difusió i coneixement d'aquests centres.
Si coneixeu altres equipaments no inclosos al mapa, que estiguin oberts al públic i tractin sobre elements de patrimoni cultural immaterial, podeu col·laborar en l'ampliació d'aquest llistat posant-vos en contacte amb: [EMAIL].
Depenent del navegador que utilitzeu és possible que el mapa no es visualitzi correctament.
Si voleu veure el mapa a pàgina completa podeu obrir aquest enllaç.
En tant que part integrant del Patrimoni Etnològic en general, la Direcció General de Cultura Popular i Associacionisme Cultural s'encarrega de documentar, promoure i reconèixer els elements materials i immaterials del patrimoni cultural immaterial català.
Les principals accions que es duen a terme en aquest àmbit són l'impuls a les candidatures catalanes a la Llista Representativa del Patrimoni Cultural Immaterial de la Humanitat de la UNESCO, l' inventari d'elements del patrimoni immaterial en el marc de recerques de caràcter etnològic, la catalogació del patrimoni festiu, i la participació en la redacció i seguiment del Plan Nacional de Salvaguarda del Patrimonio Cultural Immaterial.
Imatge gràfica de la propera edició.
La Fira Mediterrània de Manresa forma part de la plataforma de fires artístiques en què s'estructura el mapa dels mercats d'espectacles configurat pel Departament de Cultura, juntament a d'altres cites com la Fira de Teatre al Carrer de Tàrrega i el Mercat de Música Viva de Vic.
La Fira Mediterrània de Manresa té un caràcter interdisciplinari i en ella es presenten noves creacions artístiques inspirades en els trets culturals propis de Catalunya i el conjunt de territoris de la Mediterrània.
La Fira es fa a Manresa cada any des del 1998.
La seva organització va a càrrec de la Fundació Fira d'Espectacles d'Arrel Tradicional, Mediterrània creada l'any 2006 i participada per la Direcció General de Cultura Popular i Associacionisme Cultural i l' Ajuntament de Manresa.
La Fira va adreçada a professionals tant de l'àmbit artístic com de la gestió cultural, a més de al públic en general.
El nombre de propostes artístiques acostuma a superar el centenar, amb espectacles de música, teatre i dansa, per al públic adult o familiar, així com itinerants de carrer.
La Fira Mediterrània de Manresa s'ha convertit, durant els darrers anys, en un punt de referència europeu sobre les músiques del món, amb el focus posat a la Mediterrània.
A més de ser un dels principals aparadors de l'escena nacional de músiques d'arrel, la Fira es planteja nous objectius: consolidar-se com a mercat líder a l'Estat en músiques del món i potenciar la seva capacitat d'exportació d'artistes i cultura catalana.
La propera edició de la Fira es celebrarà del 13 al 18 d'octubre de 2020.
Fundació Fira d'espectacles d'arrel tradicional, Mediterrània
Carrer Arquitecte Oms, 5 (casa Lluvià)
El Catàleg del Patrimoni Festiu de Catalunya es creà, a través del Decret 389/2006, de 17 d'octubre, per a inscriure les festes, manifestacions i celebracions comunitàries així com els elements festius amb vigència arreu de Catalunya que compleixin els requisits establerts.
El Decret també regula les mesures per a la protecció i promoció de les festes i elements amb reconeixement especial.
La catalogació implica una acurada tasca de recollida de dades i de documentació relatives tant a la trajectòria històrica com de les característiques actuals de la festa.
Una vegada feta la inscripció al Catàleg, les festes i elements festius poden ser reconeguts, a través de les figures de reconeixement del patrimoni festiu que estableix el mateix Decret 389/2006.
Enllaç a la pàgina del Catàleg del Patrimoni Festiu.
El patrimoni immaterial en el Catàleg del Patrimoni Festiu i les recerques de l'Inventari del Patrimoni Etnològic de Catalunya
Dona cosint una llaça a Mas de Barberans.Autora: Pepa Subirats Rosiñol
El Catàleg del Patrimoni Festiu de Catalunya inscriu les festes, manifestacions i celebracions comunitàries així com els elements festius amb vigència arreu de Catalunya.
En l'actualitat hi ha 50 elements reconeguts en alguna de les categories que preveu el decret que el regula.
En el marc de les recerques de l' Inventari del Patrimoni Etnològic de Catalunya es documenten i en alguns casos s'inventarien elements del patrimoni immaterial català, com ara activitats econòmiques, coneixements sobre alimentació i remeis populars, jocs, balls o activitats festives de tota mena.
En l'actualitat hi ha inventariats 3.946 elements d'aquestes característiques.
Era pèira seca se practique a compdar dera preistòria, sustot a compdar deth neolitic.
Candidatura conjunta de ueit estats europèus: Chipre, Grècia, Croàcia, Eslovènia, Soïssa, Itàlia, França e Espanha.
Inscrita ena Lista Representativa deth Patrimòni Culturau Immateriau dera Umanitat damb data 28 de noveme de 2018.
Ligam ara pagina dera Unesco a on se descriu er art dera pèira seca
Time lapse dera construccion d'un cant en Vallbona de les Monges.
Time lapse dera construccion d'un cant en Sitges.
Era lista d'aguesti elements demorèc integrada posterioraments laguens dera Lista Representativa deth Patrimòni Culturau Immateriau dera Umanitat.
Els castells són unes de les manifestacions culturals més genuïnes i singulars d'Europa, amb més de 200 anys d'antiguitat.
Actualment hi ha més de 8.000 castellers, agrupats en prop de 70 colles, que aixequen més de 9.000 castells cada any.
La candidatura "Castells patrimoni immaterial de la humanitat" va rebre el suport unànime del Parlament de Catalunya, amb una resolució aprovada l'11 de juny de 2008.
Finalment, l'any 2010 els castells van ingressar a la Llista Representativa del Patrimoni Cultural Immaterial de la Humanitat.
En la valoració de la candidatura, la UNESCO va destacar que els castells "són percebuts pels catalans com a part integrant de la seva identitat cultural, transmesa de generació en generació i proporcionen als membres de la comunitat un sentit de continuïtat, cohesió social i solidaritat ".
Era dièta mediterranèa, dera quau hèn partida es formes de vida relacionades damb era alimentacion en Catalonha, siguec inscrita eth 2010 damb caractèr multinacionau; era Fundación Dieta Mediterránea, entitat gestora d'aguest element, a era sua sedença en Barcelona.