projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
DIMECRES 12 de febrer a les 11h a l'Arxiu Històric de Tarragona (Rambla Vella, 30).
Sessió divulgativa a càrrec de Dan Hull.
Dan Hull i la seva esposa Martha tenen una llarga trajectòria en la digitalització de fons documentals amb finalitats genealògiques.
Aquesta activitat permet conservar la informació que contenen els documents digitalitzats i alhora fer-los accessibles a Internet.
En virtut d'un conveni entre el Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya i Family Search, digitalitzen amb càmeres específiques i software molt avançat tota aquella documentació que aporta informació útil per a estudis genealògics, com censos i padrons d'habitants, lleves militars, registres notarials, documentació eclesiàstica, etc.
A l'Arxiu Històric de Tarragona, aquesta tasca va tenir una primera etapa els anys 2009 i 2010, en què es varen digitalitzar protocols notarials dels municipis de Tarragona, Vila-seca, Alcover, Cambrils i Reus.
Actualment, digitalitzen els índexs de la Comptadoria d'Hipoteques dels districtes de Tarragona, Reus i Montblanc.
Aviat el fruit d'aquesta digitalització massiva es podrà consultar a través del portal d'Arxius en línia de la Generalitat de Catalunya i del portal de Family Search.
Dan Hull és un genealogista de Salt Lake City (Utah) que col·labora en el projecte de Family Search.
En la seva intervenció explicarà la tasca que realitza i com podem descobrir els nostres avantpassats amb l'ús del portal Family Search i amb les proves de l'ADN.
Gratuït amb inscripció prèvia a l'Arxiu Històric de Tarragona (Rambla Vella, 30), per telèfon al 977 25 10 10 o via mail al [EMAIL]
DIVENDRES 29 de novembre a les 18.30 h a la Secció Local.
Versió original en àrab, subtitulada en català.
Sortida Cultural a Riba-roja d'Ebre i Ascó
Conferència 'Malalties minoritàries' a càrrec d'Ester Ginés Rivas, farmacèutica de professió.
Exposició de llibres de la biblioteca del canonge Ramon Foguet.
Processos de creació en Joan Brossa.
Conferència a càrrec de Glòria Bordons.
DIUMENGE 17 de novembre a les 12 h L'hora del conte al Museu del Port de Tarragona
Éssers d'aigua i marins, estranys i catalans a càrrec d'Assumpta Mercader.
Conferència a càrrec de Clàudia Maluenda, productora executiva a Malmo Pictures, i analista de guió a Showrunners Barcelona.
Conferència en el marc de la celebració dels 50 anys de la mort d'Amparo Poch (1902-1968).
DIMARTS 29 d'octubre a les 19 h
Aloma, 50 anys de la segona edició de la novel·la amb Anna Maluquer.
DIVENDRES 25 d'octubre a les 18.30 h a la Secció Local de la Biblioteca.
Versió original en anglès, castellà, italià, coreà i alemany, subtitulada en català.
En el marc del Ple pel Català al Camp de Tarragona
Dimarts 19 de novembre 19 h "La importància dels estudis onomàstics i de la figura de Ramon Amigó" amb Eugeni Perea.
Amb l'objectiu de donar a conèixer la importància que té per a una llengua disposar de repertoris de noms de lloc i de persona.
Alhora, parlarà de la feina ingent que va dur a terme Ramon Amigó, una figura tan destacada en aquest camp, que va crear escola a les nostres comarques i va comptar precisament amb el conferenciant entre els seus seguidors.
Eugeni Perea és historiador i s'ha dedicat professionalment a l'arxivística, però és autor de nombroses publicacions en diversos gèneres, entre les quals en destaquen algunes sobre el tema que ens ocupa: Onomàstica de Riudoms, La geografia i la història de Mont-ral a través de la seva onomàstica i La Morera de Montsant i el seu terme municipal.
Dimarts 26 de novembre 19 h col·loqui sobre "L'interès de l'onomàstica per als estudiosos" en què hi participaran joves investigadores i figures consolidades en aquest camp.
Elvira Asens i Mariona Fígols (estudiants del grau de Llengua i Literatura Catalanes a la Universitat Rovira i Virgili), que han fet el Recull toponímic de Caseres i Onomàstica del terme municipal del Masroig, respectivament, com a treball de fi de grau.
Totes dues explicaran la seva experiència, que compartiran amb les persones guanyadores de les dues edicions del Premi Ramon Amigó i Anglès que s'han convocat fins ara: Sílvia Veà (1a edició), i Carme Miquel i Ramon Pere (2a edició).
Així, conversaran sobre les dificultats amb què s'han trobat i com les han resolt, els aspectes que els han interessat més, etc. Moderarà el col·loqui el professor titular del Departament de Filologia Catalana de la Universitat Rovira i Virgili Pere Navarro.
L'activitat està organitzada pel grup de treball del Ple pel Català al Camp de Tarragona.
Teresa Pàmies va néixer a Balaguer el 8 d'octubre de 1919, i està reconeguda com una de les grans escriptores de la literatura catalana del segle XX i també una de les més llegides.
Ha publicat novel·la, dietaris, cròniques, llibres de viatges i assaig.
Va créixer en una família pagesa i pobre (que com ella mateixa aclareix, no vol dir miserable) i des de ben jove va ser introduïda pel seu pare, Tomàs Pàmies, en el comunisme.
De la seva mare, Rosa Bertran, va rebre "influències divergents però complementàries".
Així que sempre va reivindicar tant l'esperit rebel marxista del seu pare com la moral cristiana de la seva mare, exemple de laboriositat i bondat.
Autodidacta, lectora empedreïda, amb compromís polític amb la llengua, el país, l'antifeixisme i el progrés social.
En definitiva, una literatura compromesa com a eina d'informació, memòria i crítica.
La seva obra inclou una cinquantena de llibres, teixits així, peça a peça, com l'orgullosa modista que un dia va ser.
Va viure la guerra com una jove comunista destacada, que va passar trenta anys a l'exili i va retornar a casa guanyant el Premi Josep Pla al qual havia optat per correu.
Mare del també escriptor Sergi Pàmies.
Divendres, 11 d'octubre a les 19 h
Lectura dramatitzada amb les veus d'Aina Ripol, Fina Rius, Enric Arquimbau i acompanyament d'audiovisual.
Dilluns, 14 d'octubre a les 19 h
Teresa Pàmies, la llengua com a ofici amb Big Mama Montse, veu i guitarra.
DILLUNS, 25 de novembre a les 18.30 h a la Biblioteca.
Sessió de comentari 'Ciutat de mal' de Jaume C. Pons Alorda.
La Biblioteca Pública de Tarragona i la Casa de les Lletres, amb la col·laboració de l'Associació de Professionals i Estudiosos en Llengua i Literatura Catalanes (APELLC) i de l'Escola de Lletres de Tarragona, es proposen donar rellevància al Premi Pin i Soler de novel·la i volen promoure'n la lectura.
Enguany llegirem la darrera novel·la premiada, Ciutat de mal de Jaume C. Pons Alorda, i la guanyadora del premi de l'any 1996, G arites desahabitades d' Adam Manyé.
En ambdós casos comptarem amb la presència dels autors.
D ILLUNS 28 D' OCTUBRE 2019 a les 18.30 h a la Biblioteca
Ciutat de mal de Jaume C. Pons Alorda, premi de novel·la Pin i Soler 2019
Els escriptors seran amb nosaltres dilluns 28 d'octubre i dilluns 25 de novembre a les 18.30 h
En col·laboració amb la Casa de les Lletres.
La Biblioteca Pública de Tarragona hi col·labora amb l'elaboració d'una guia de recursos.
La Biblioteca Pública de Tarragona se suma a l'acte organitzat per l'Institut Martí i Franquès que posa el nom de l'escriptora i poeta Montserrat Abelló a la seva biblioteca.
En aquesta ocasió, des de la Biblioteca Pública de Tarragona s'ha col·laborat amb l'elaboració d'una guia bibliogràfica sobre Montserrat Abelló i s'ha prestat també un lot de llibres que han de contribuir a donar a conèixer l'autora entre els alumnes.
La Biblioteca Pública de Tarragona, a través del Pla educatiu d'entorn, treballa des de l'any 2015 amb els centres d'ensenyament de la ciutat, entre els quals també s'hi troba l'Institut Martí i Franquès, proporcionant el préstec de lots de llibres i participant en activitats específiques que tenen per objectiu fomentar el gust per la lectura, tot fent visible el treball conjunt a la ciutat de Tarragona.
Aquest acte posa de manifest l'evolució de la Biblioteca de l'Institut Martí i Franquès que en els darrers anys, i des de l'aplicació del programa Puntedu, ha dut a terme moltes activitats relacionades amb el gust per llegir i la comprensió lectora.
Un espai concebut per generar la igualtat d'oportunitats per a tots els alumnes, especialment per aquells que tenen més dificultats per accedir a la cultura.
Una selecció de novetats per viure aquestes festes com mai.
Aquestes festes nadalenques veniu a la biblioteca!
Us hi esperen activitats i també una selecció de novetats per emportar-vos a casa i celebrar-ho com mai.
Llibres, pel·lícules, música, revistes... què més es pot demanar?
L'equip de Col·lecció us hem preparat una Guia amb una selecció de títols interessants per tenir en compte: en teniu en tots els formats, per a tots els gustos i edats.
La cultura més llegida i nascuda aquest any que ja s'acaba.
L'horari de la biblioteca durant el període de Nadal (del 23 de desembre de 2019 al 4 de gener de 2020):
Divendres 27 de desembre, de 10 h a 20 h
Dilluns 30 de desembre de 15 h a 20 h
Enguany, el Servei de Biblioteques de la Generalitat de Catalunya distribuirà, en català, la Carta als Reis, il·lustrada per Francesc Rovira.
Com cada any, la diferència d'aquesta carta amb les altres és que té el distintiu de dedicar un espai reservat als llibres que els nens poden demanar als Reis.
Des del Servei de Biblioteques es reparteixen prop de 65.000 exemplars d'aquesta carta entre totes les biblioteques públiques de Catalunya i es compta amb l'ajut del Gremi d'Editors i del Gremi de Llibreters per a fer una difusió més àmplia d'aquesta iniciativa.
El sobre, en canvi, es distribueix en format digital.
També podem descarregar-nos una selecció de contes i novel·les feta pel grup CLER (Club de Lectures Recomanables) i el grup GRILL (Grup de Recomanacions Infantils de Lleida).
Tant la carta com el sobre i les recomanacions estan disponibles per a la seva descàrrega des d'aquest mateix web a l'apartat "Destaquem".
També trobaràs la carta en paper als taulells d'informació de la Biblioteca.
DILLUNS 16 de desembre a les 18 h.
ACTE CENTRAL del programa Biblioteques sense fronteres amb la Taula Rodona Economia i transformació social i Tastet de cafè de comerç just.
El Servei de Biblioteques del Departament de Cultura i l'Agència Catalana de Cooperació al Desenvolupament de la Generalitat de Catalunya impulsen conjuntament el programa Biblioteques Sense Fronteres, compromeses amb un món més just.
La iniciativa va néixer l'any 2017 amb l'objectiu de contribuir a la construcció d'una ciutadania global transformadora a través de les biblioteques de Catalunya.
El 2017 es va centrar en la figura dels defensors i defensores dels drets humans.
El 2018, la temàtica escollida va ser 'Refugi i desplaçaments'.
Enguany, la III edició del programa Biblioteques Sense Fronteres se centra en les anomenades economies transformadores, que comprenen l'economia social i solidària, la banca ètica i el comerç just.
Exposició: Cuir i calçat a Bangladesh: el cost real de la seva producció, a càrrec de SETEM.
Instal·lació: L'estenedor d'injustícies, a càrrec de SETEM.
Dimecres 11 de desembre a les 18.30 h.
Vídeo fòrum: Perdre el fil, a càrrec de SETEM Catalunya.
Documental sobre la producció de roba de treball al Marroc.
Dijous 12 de desembre a les 18 h.
Conta contes: Amb gust de cafè, a càrrec de Carles Cuberes Animació.
Per famílies amb infants a partir de 3 anys.
Dilluns 16 de desembre a les 18 h.
Acte de balanç del programa Biblioteques sense fronteres.
Activitat de cloenda a càrrec d'Alternativa3.
DIMARTS 17 de desembre a les 19 h a la Secció Local de la Biblioteca, conferència de Ramon Aloguin en relació als llibres llegits al Club de Lectura Llibres gairebé savis.
Les ciutats han estat un invent d'èxit.
Al llarg dels segles, la població humana ha anat concentrant-se en nuclis cada cop més densos per tal de habitar-hi, comerciar, fabricar, intercanviar coneixements, compartir serveis o millorar la seva manera de viure.
És el sentit de la dita medieval "Stadtluft mach frei (l'aire de la ciutat fa lliure)" que expressava una promesa de progrés; ni més ni menys que els ciutadans podien alliberar-se de la posició fixa i heretada del vell ordre social establert.
El segle XX ha vist el naixement de les megalòpolis i hem d'analitzar ja el nostre món en termes de sistema global, de ciutat global.
L'urbanisme ha intentat ordenar, planificar i gestionar el creixement de les ciutats i els múltiples impactes en el territori segons diversos models i amb resultats diferents: Londres, París, les ciutats de l'extrem Orient o la mateixa Barcelona.
En la seva conferència l'arquitecte Ramon Aloguin farà un breu repàs a les relacions d'escala entre la ciutat i el planeta, a les principals aportacions de l'urbanisme com a disciplina i com a pràctica, fins l'ara i aquí de la zones urbanes de Tarragona i el seus voltants.
Ramon Aloguín i Pallach (Tarragona, 1951) és arquitecte.
Va treballar al Servei del Patrimoni Arquitectònic de la Generalitat des de 1982 fins 1998 i, posteriorment com a cap del Servei de Recursos Materials de la URV.
Entre les seves obres són remarcables: la recuperació de la capçalera del Circ Romà de Tarragona; les intervencions de restauració a Escaladei, Miravet, Santes Creus i Poblet.
També ha participat en diversos organismes de gestió urbanística del Camp de Tarragona.
DIVENDRES 20 de desembre a les 18.30 h a la Secció Local de la Biblioteca.
VO grec, francès i anglès, subtitulada en català.
Els tomàquets tenen més bon gust si creixen amb la música de Richard Wagner?
Elias és un petit poble agrícola i aïllat del centre de Grècia que està morint.
Però dos cosins enginyosos, en Christos i l'Aleco, s'uneixen a les àvies d'aquest llogarret per conrear tomàquets.
Amb els seus coneixements i una mica d'ajuda de la música de Wagner, volen fer realitat el seu somni: exportar pots de tomàquet orgànic arreu del món.
Desafiant l'agricultura industrial i cultivant tomàquets orgànics amb llavors centenàries, venen pots de tomàquet i altres conserves fets amb un mètode poc ortodox.
L'exportació de productes orgànics és un mercat molt competitiu, però l'èxit inesperat ha agafat per sorpresa tot el poble, que ha recuperat la il·lusió i ha pogut aixecar els ànims i l'economia de l'indret.
Gràcies als tomàquets wagnerians, la gent d'Elias pot entreveure un futur on s'esvaeix la crisi que fa uns anys va colpejar Grècia, encara que mai és fàcil tirar endavant i la vida pot ser tan agredolça com un pot de tomàquet en conserva.
Una història entranyable sobre el poder de les relacions humanes i la importància de reinventar-se en temps de crisi.
Marianna Economou va estudiar Antropologia, Fotoperiodisme i Producció Cinematogràfica a Londres.
Des de l'any 2000, ha dirigit i produït sèries documentals i pel·lícules independents de producció grega i coproduccions amb televisions europees com la BBC, ARTE i YLE.
The Longest Run també va guanyar el premi VER.DI al Dok Leipzig.
Premi Fipresci a Millor Pel·lícula Grega, Thessaloniki International Film Festival – Grècia, 2019
El mes de GENER comença una nova programació dels clubs de lectura infantils i juvenils:
Edat: famílies amb infants de 5 i 6 anys.
De gener a març coneixerem l'imaginari i els secrets de l'autor, editor i actor Joan Rioné.
Per a lectors de 2n de Primària
De la mà de l'Imma Pujol i la col·laboració de la Silvana Ribelles descobrirem històries que provoquen moltes ganes de llegir.
CLÀSSIC DE LA LITERATURA INFANTIL
Per a lectors de 3r i 4t de Primària
De la mà de l'Imma Pujol i la col·laboració de l'Anna Monreal descobrirem els imprescindibles de la literatura infantIL.
Per a lectors de 5è i 6è de Primària.
Un recorregut per algunes de les millors obres de la literatura infantil de la mà de l'Imma Pujol i la col·laboració de l'Eva Gloria.
El + NOU i EL NOU i EL + CLÀSSIC.
Per a joves a partir de 1r d'ESO.
Compartirem lectures actuals i clàssiques amb l'Imma Pujol.
Dilluns, 4 de febrer a les 19 h a la Secció Local
Xerrada que anirà a càrrec Susana Borràs Pentinat, investigadora de la Universitat Rovira i Virgili.
Amb la col·laboració de DivulgaTGN, Associació per a la Divulgació científica al Camp de Tarragona.
La xerrada exposa la biografia de la Wangari Maathai, que va ser una dona activista política i ecologista de Kenia i va ser la primera dona africana en rebre el premi Nobel de la Pau al 2004 per la seva contribució al desenvolupament sostenible, la democràcia i la pau.
També va ser la primera dona a l'Àfrica central i oriental en aconseguir un doctorat així com un deganat de la Universitat de Nairobi.
Al seu país l'anomenen "la dona arbre "", Tree Woman.
Es posa en valor el seu coratge i el seu encert en salvar la seva població de la pobresa tot respectant el medi ambient i com el seu llegat encara perdura als nostres dies, plantant arbres i salvant persones.
L'any 2015 les Nacions Unides van proclamar l'11 de febrer, el Dia Internacional de la Dona i la Nena en la Ciència amb la finalitat d'aconseguir l'accés i la participació plena i equitativa en la ciència de les dones i les nenes, i la igualtat de gènere.
Des de llavors i per commemorar aquest dia, s'organitzen múltiples activitats des de les institucions científiques i educatives per fer visible i difondre el treball de les nostres investigadores.
Les activitats es realitzaran en diversos llocs de la ciutat des de l'1 al 15 de febrer.
La Biblioteca Publica de Tarragona també s'hi ha sumat amb la xerrada i amb una exposició de llibres de la temàtica.
DIVENDRES 25 d'octubre a les 18.30 h a la Secció Local de la Biblioteca.
Versió original en anglès, castellà, italià, coreà i alemany, subtitulada en català.
L'habitatge és un dret fonamental recollit a la Declaració Universal dels Drets Humans, una condició sine qua non per a una vida segura i saludable, però a les ciutats de tot el món tenir un lloc on viure és cada cop més difícil.
Quins són els factors que fan de l'accés a l'habitatge un dels problemes més urgents a escala mundial?
A través de Laila Farha, relatora especial en habitatge de l'ONU, la pel·lícula ens mostra com la gentrificació s'ha convertit en un fenomen global: Toronto, Berlin, Estocolm, Seül, Londres o Barcelona, son alguns dels exemples que mostren l'abast i la magnitud del problema de la crisi de l'habitatge.
Les converses amb personalitats de l'àmbit polític com Ada Colau, la reputada sociòloga Saskia Sassen, l'economista Joseph Stiglitz o el periodista italià autor de Gomorra Roberto Saviano, donen una visió global sobre com s'ha arribat a aquesta situació i quines opcions tenen els governs locals per revertir-la o pal·liar-la.
Push revela els secrets més foscos de l'entramat mundial de l'especulació immobiliària i urbanística, i com les ciutats són cada cop més inaccessibles per viure-hi en un context de crisi creixent que ens afecta a tots.
Tal com afirma Saskia Sassen, "això no és només gentrificació, es tracta d'un monstre molt més gran".
Una reflexió en que evidencia el conflicte entre el dret fonamental de l'habitatge i els beneficis del capitalisme financer.
Fredrik Gertten és un reputat director i periodista suec conegut pel seu activisme.
Els seus treballs més coneguts com Big Boys Gone Bananas!* (2012), estrena mundial a Sundance, Bikes vs Cars (2015), estrena mundial a SXSW i Becoming Zlatan (2016), estrena mundial a IDFA, van arribar al públic de més de 100 països diferents.
L'octubre del 2017, va ser nomenat doctor honoris causa per la Facultat de Cultura i Societat de la Universitat de Malmö (Suècia) en reconeixement al seu treball com a documentalista.
Premi del Jurat Jove Reteena – DocsBarcelona – Espanya, 2019
Hot Docs, Secció Oficial - Canadà, 2019
Producció executiva: Fredrick Gertten
DIMARTS 29 d'octubre a les 19 h
Mercè Rodoreda (Barcelona 1908-Girona 1983) és segurament l'escriptora més universal de la literatura catalana amb un domini absolut dels dos grans gèneres narratius, la novel·la i el conte.
El juny de 1969 es publicava la nova versió d' Aloma, l'única novel·la d'abans de la guerra que Mercè Rodoreda va acceptar recuperar.
Escrita a mitjans dels anys trenta (abril 1936) i refeta 30 anys més tard (1967-1968), en plena maduresa literària i personal, la versió revisada del 1969 és la que ella va donar per definitiva, i ha fornit generacions de lectors catalans.
La història de la relació entre la noia de divuit anys que viu a la torre familiar de Sant Gervasi i el cunyat vingut d'Amèrica, plena de sentiments contradictoris, i les experiències que viu en el curs de l'any 1934 a Barcelona faran que aquella adolescent aprengui a plantar cara a la vida.
Exposició Aloma de Mercè Rodoreda.
50 anys de la segona edició revisada de la novel·la.
Exposició elaborada per la Fundació Mercè Rodoreda, de l'Institut d'Estudis Catalans, per commemorar els cinquanta anys de la segona edició d' Aloma, de Mercè Rodoreda.
L'exposició farà itinerància per biblioteques i espais culturals durant tot l'any 2019, amb l'objectiu d'explicar l'obra dins la producció de Rodoreda i en el seu context històric, cultural i literari, i busca promoure'n la lectura.
Dimarts 15 d'octubre a les 18.30 h
La plaça del diamant de Mercè Rodoreda amb TeclaSmit Teatre.
Seguint el text de la novel·la, Colometa, ja en edat avançada, ens conta els avatars de la seva vida.
Quinze actrius, quinze dones, encarnen un mateix personatge: la Natàlia (Colometa).
L'obra, i la posada en escena, és un monòleg que el personatge, amb quinze veus, ofereix al públic de manera natural com si es tractés d'una reunió d'amigues.
Les intèrprets són entremig del públic.
Selecció del text i direcció: Sergi Xirinacs.
Dimarts 29 d'octubre a les 19 h
Aloma narra els sentiments i la manera de situar-se al món d'una noia de divuit anys que entra a l'edat adulta.
Per mitjà de la seva història, la novel·la ens parla de la identitat, de la família, de l'amor, de la mort, de les il·lusions i de la realitat; és a dir, de la vida.
Enllaça les dues grans etapes literàries de Mercè Rodoreda.
En tenir una versió dels anys trenta i una versió dels anys seixanta, l'obra es converteix en la frontissa que vertebra les dues grans etapes de la producció novel·lística de l'escriptora.
Anna Maluquer és poeta, rapsoda i guia literària.
S'inicia com a guia literària a la Casa Museu Verdaguer de Folgueroles per qui condueix rutes sobre la figura del poeta des de l'any 2000 i protagonitza l'espectacle poètic La pomerola o el naixement del poeta, produïda per la Casa Museu Verdaguer el 2002.
Compta també amb llibres publicats i CDs enregistrats.
Conferència en el marc de la celebració dels 50 anys de la mort d'Amparo Poch (1902-1968).
En el marc de la celebració dels 50 anys que va morir Amparo Poch (1902-1968), des de l'Institut Català de les Dones (ICD) es van impulsar els actes de reconeixement a la trajectòria d'aquesta metgessa, periodista i anarcofeminista, que va dedicar la seva vida a millorar la salut i els drets humans de les dones treballadores i els infants.
A la biblioteca ho recordarem amb una conferència de Mary Nash, historiadora irlandesa, resident a Catalunya des de 1968, i formada a les universitats de Cork, Torí i Barcelona.
Mary Nash és professora de la Universitat de Barcelona d'on actualment es catedràtica emèrita.
S'ha especialitzat en història de les dones fins el punt de ser la principal introductora dels estudis sobre dones i gènere a la universitat espanyola, i ser-ne un dels principals referents.
Directora d'importants grups de recerca i centres d'investigació sobre la Dona, col·laboradora de la UNESCO; fundadora de revistes com Arenal.
Compta amb una important bibliografia, amb premis de prestigi i doctora Honoris causa per diferents universitats, entre elles l'any 2018 la Universitat Rovira i Virgili.
Més informació sobre la commemoració: