Barcelona, 1993, Escola d'Administració Pública de Catalunya, 368 p., ISBN 84-393-2367-0.
Amb un pròleg de Jesús Leguina Villa.
La distribució de la potestat legislativa i les tipologies competencials
La distribució de competències legislatives en el dret comparat: una aproximació general
La distribució de competències en els models federals
La distribució de competències en la Constitució dels Estats Units
a) La necessary and proper clause i la doctrina dels poders implícits (implied powers)
La distribució de competències en el sistema federal suís
a) Les regles materials de distribució de competències
La distribució de competències en el sistema federal alemany
b) L'abast de la clàusula de prevalença en el sistema federal alemany
La distribució de competències en els models regionals
La distribució de competències en el sistema regional italià
a) Les competències exclusives de les regions amb estatut especial
b) Les competències legislatives de les regions amb règim ordinari
La distribució de competències en l'Estat integral de la Segona República espanyola
b) Les lleis bàsiques d'harmonització com a element flexibilitzador de la distribució competencial
c) La clàusula de prevalença relativa del dret estatal
Les tipologies competencials emprades en el sistema autonòmic espanyol
Els diferents sentits que s'atribueix al concepte d'exclusivitat
L'exclusivitat en el sentit de plenitud o integritat material i funcional
L'exclusivitat en el sentit de monopoli de l'exercici de la competència
L'exclusivitat en funció de la clàusula de prevalença
Les competències compartides i concurrents: diferent significat d'aquests conceptes
Insuficiència de l'ús merament descriptiu dels conceptes
La distribució en el si de la potestat legislativa: ¿un supòsit teòric de concurrència o de competències compartides?
2.2.3. competències legislatives compartides i reducte concurrencial
Una explicació de la distribució de la potestat legislativa sobre la base de les regles materials de repartiment
La divisió de matèries i funcions, una característica pròpia del model autonòmic
El valor relatiu de les categories competencials jurídico-formals
La desmitificació del concepte d'exclusivitat
L'exclusivitat com a oposició a la concurrència
La compatibilitat entre exclusivitat i compartició de la funció legislativa
La inadequació de la regla de prevalença com a criteri competencial
Les tesis que atribueixen valor competencial a la clàusula de prevalença
El caràcter no absolut de la regla de prevalença del dret estatal i les tesis que en justifiquen l'aplicació en funció de les competències formalment exclusives de les comunitats autónomes
La interpretació de la clàusula de prevalença en funció de les regles materials de distribució competencial
La clàusula de prevalença del dret estatal i les clàusules d'aplicació preferent del dret autonòmic
La distribució de les competències legislatives en la jurisprudència del Tribunal Constitucional
Els elements formals i materials en la interpretació jurisprudencial de les regles de repartiment competencial
La distribució de competències legislatives: el paper de la Constitució i els estatuts d'autonomia i la possibilitat d'atribuir a les lleis estatals un valor definidor o delimitador de l'esfera competencial autonómica
El concepte material de bases com a límit de la competència estatal en les competències legislatives compartides
Interès i distribució de competències legislatives
La distribució de competències i el criteri de l'interès
Interès i distribució de competències en el dret comparat
L'interès en el sistema regional italià
L1 interès en els sistemes federals alemany i austriac
El criteri de l'interès en el sistema autonòmic
L'aplicació de l'interès general com a element interpretatiu de l'abast i el contingut de la potestat legislativa estatal
L'interès general com a element delimitador o corrector de les competències autonómiques
La remissió constitucional i estatutària a l'interès com a element determinant del contingut del mateix títol competencial
La potestat legislativa harmonitzadora
El significat competencial de l'harmonització
La finalitat de la potestat harmonitzadora
Abast i contingut de la potestat harmonitzadora
L'apreciació de l'interès general i el seu control eventual
Les excepcions i les modulación» al principi general de divisió i compartimentació de les competències legislatives
Excepcions i modulacions derivades de la configuració estatutària de les competències
El paper dels estatuts d'autonomia com a normes que han d'establir i concretar les competències autonómiques
La remissió estatutària a la intervenció estatal per determinar el contingut i l'abast de la competència
Les competències de desplegament legislatiu condicionades a la fórmula «i si s'escau, en els termes» de la legislació bàsica
La contribució estatutària a l'extensió de les competències estatals en matèria econòmica
Excepcions i modulacions derivades de les previsions constitucionals
El règim peculiar de les competències sobre cultura: ¿un supósit de competències concurrents?
L'exercici per part de les comunitats autònomes de les seves competències financeres i el seu condicionament per llei orgànica estatal
La competència de l'article 149.1.1 CE i la seva incidència sobre les regles de repartiment competencial
El cas especial del dret de propietat
La interpretació de l'article 149.1.1 CE en la jurisprudència constitucional
Les lleis orgàniques com a normes interposades entre la Constitució i els estatuts d'autonomia per a la determinació de competències autonòmiques
La distribució de les competències sobre protecció del medi ambient
Possibles supòsits de concurrència competencial
La zona intermèdia en les competències legislatives compartides
La teoria dels poders implícits
La doctrina de la naturalesa de les coses i de les matèries connexes.
La integració a la Comunitat Europea: ¿un règim de concurrència sobrevinguda?
La integració a la Comunitat Europea com a modificació general de competències
La posició de l'Estat i de les comunitats autonomes en l'execució del dret comunitari
La posició del Tribunal Constitucional
La potestat legislativa compartida
Les competències legislatives compartides en sentit estricte: legislació bàsica i legislació de desplegament
L'espai de cobertura de la competència bàsica: ¿normes de principi o regulació uniforme i general?
El valor relatiu de la uniformitat com a fonament explicatiu de la competència bàsica
La ruptura del principi d'uniformitat general
El sentit garantista de la competència bàsica
La inaplicació de normes bàsiques per decisió autonòmica
Algunes consideracions finals en vista de la jurisprudència constitucional recent
De la compartició legislativa a la compartició de matèries: la desnaturalització de la competència bàsica com a competència limitada al pla normatiu
Els fonaments de la jurisprudència constitucional
El sistema italià com a element comparatiu
Algunes reflexions finals en vista de l'evolució jurisprudencial recent
Les bases com a noció material i formal
Les conseqüències jurídiques del criteri material
L'element formal en l'exercici de la competència bàsica
Els principis de relació entre la legislació bàsica i la legislació de desplegament
La posició inicial de la doctrina
La primera evolució de la doctrina sobre el supòsit concret de competències legislatives compartides
1.5.3- El principi de competència i la clàusula de supletorietat
L'aplicació possible del principi de prevalença a favor de la llei bàsica
La reserva de llei orgànica i les competències legislatives autonòmiques
Les lleis orgàniques en el sistema de fonts: síntesi dels plantejaments doctrinals sobre la llei orgànica
Les lleis orgàniques en la jurisprudència del Tribunal Constitucional
L'adopció del concepte material en funció del principi democràtic
Les matèries connexes com a element formalitzador
Els efectes relatius de la congelació de rang
Les lleis orgàniques en el marc de la distribució territorial de les competències legislatives
Consideracions generals sobre la interpretació de la reserva material orgànica
La definició de les matèries reservades en funció de la distribució de competències
La relació llei orgànica-llei autonòmica en funció de la identificació de la reserva material amb les regles de competència