projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Obra de teatre i col·loqui sobre l'exili al teatre Tantarantana
Ligeros de equipaje és una obra sobre l'oblit, el passat, l'absència, la mort, la vida...
I de l'ésser humà, capaç del millor i del pitjor.
A través d'un profund i seriós treball actoral, al qual se sumen uns pocs elements evocadors i la força de les projeccions, l'espectacle uneix els fragments trencats de la memòria.
Ho fa de manera sòbria i impactant per traslladar l'espectador més de cinquanta anys enrere.
El 4 de febrer, després de la representació, es farà un col·loqui amb el públic en el qual participaran Jesús Arbúes, director de l'obra; Julio Álvarez, director del Teatre Tantarantana, i Jordi Palou-Loverdos, director del Memorial Democràtic.
Ligeros de equipaje va ser nominada a millor autor i també a millor espectacle als XVIII Premis Max.
Col·loqui: 4 de febrer, després de la funció
Els esdeveniments dels darrers mesos de la Guerra Civil amb l'anomenada "Campanya de Catalunya" van situar La Jonquera, juntament amb Portbou i Puigcerdà, com a porta de sortida principal per a milers de persones.
Al voltant de la meitat del gairebé mig milió de refugiats -població civil i militars de l'Exèrcit republicà– que van creuar la frontera el febrer de 1939 van passar per La Jonquera i El Portús.
Un cop travessada la frontera, els refugiats van ser, d'una banda, dispersats i acollits en diversos departaments francesos; de l'altra, en un nombre molt important, van ser reclosos en camps de concentració.
L'exposició consta de 15 panells informatius, una vitrina amb objectes i documents i un audiovisual amb una selecció de testimonis orals sobre l'exili i el pas de frontera de la Jonquera.
Museu Memorial de l'Exili (MUME) i Associació d'Amics del MUME
MUME (Museu Memorial de l'Exili)
Presentació de l'obra guanyadora de la 19a edició del Premi Romà Planas i Miró
Presentació del catàleg, taula rodona i trobada de patufistes.
A vuitanta anys del començament de la Guerra Civil Espanyola, la Delegació del Govern de la Generalitat de Catalunya a Itàlia rememora aquells fets tràgics que han marcat la nostra història recent, amb la voluntat de tornar a proclamar Catalunya una terra de pau.
Presentació al Memorial Democràtic d'un llibre amb testimonis anònims llargament silenciats.
Presentació del llibre al Museu d'Història de Catalunya.
La presentació del llibre és una de les activitats paral·leles de l'exposició 'Franco, neutral?'
Reedició del llibre de Josep Puig Pujades on va deixar escrit el sentiment que produeix un temps de reclusió
Portada del llibre 'Ell, a la presó'
Segons Joan Armangué, curador del llibre, Ell a la presó narra en tercera persona, amb una gran qualitat literària i una gran riquesa lingüística, els primers mesos d'empresonament de Puig Pujades, entre el 7 d'octubre de 1934 i el 24 d'abril de 1935, a la vella presó provincial de Girona, arran dels Fets d'Octubre, quan exercia el càrrec de comissari delegat de la Generalitat a les comarques gironines.
Segons Anna Teixidor Colomer, biògrafa de Josep Puig Pujades, l'autor va ser una de les personalitats amb més capacitat de lideratge i d'influència per endegar el projecte polític i cultural del republicanisme d'esquerres catalanista a l'Empordà.
L'acte serà presentat per Jordi Font, director del Memorial Democràtic i comptarà amb la participació de Jaume Torrent, editor; Josep Playà, periodista; Joan Armangué, curador del llibre i Rafel Nadal, escriptor i periodista.
Josep Puig Pujades (Figueres, 1883 - Perpinyà, 1949) va usar el recurs literari de la tercera persona per poder desdoblar-se i parlar de si mateix tal com si fos un altre per exposar l'experiència, els pensaments i els sentiments d'un pres arran dels Fets d'Octubre de 1934, després que el president Companys declarés l'Estat Català dins la República Federal Espanyola, proclamació que hores després també va fer, des de l'Ajuntament de Girona, l'aleshores alcalde, Camps i Arboix, fins que, una mica més tard, el comandant en cap de l'Estat Major espanyol, Rafael Domínguez Otero, va llegir un band de declaració de guerra i, en plena lectura del ban, va ser abatut per uns trets.
Puig Pujades, que era a l'edifici de la Comissaria de Girona des d'on es van disparar els trets mortals, acompanyat de 300 persones més també partidàries de l'Estat atalà, va ser processat i condemnat a 30 anys de presidi.
A començaments de 1936 va ser alliberat i a les eleccions generals espanyoles de 1936 va ser elegit diputat pel Front d'Esquerres per Girona.
Durant la Guerra Civil espanyola va ser cònsol de la República Espanyola a Lió i Perpinyà, i en acabar el conflicte es va exiliar.
Edicions Cal·lígraf i Memorial Democràtic
La història dels religiosos que lluitaren contra el franquisme explicada, per primera vegada, en un documental
Sabíeu que hi va haver un grup de monges i capellans que van contribuir decisivament a l'organització de l'antifranquisme a Catalunya?
I que d'altres van lluitar directament contra la dictadura, sobretot des del partit dels comunistes catalans?
Durant el franquisme, quan a Espanya no hi havia ni drets humans ni civils, una part de l'Església catalana va entendre que els privilegis que els donava el concordat els havien de posar al servei de tots aquells que lluitaven per la llibertat i la democràcia.
'Santuaris de l'antifranquisme' explica qui eren aquestes monges i capellans, què els va portar a actuar contra el franquisme i en favor dels drets nacionals de Catalunya i quin preu van haver de pagar.
Ara, que fa cinquanta anys de la Caputxinada, de la manifestació de capellans i del final del Concili Vaticà II, el documental mostra com la seva influència va repercutir en la nostra història.
L'equip que ha realitzat el documental ha entrevistat els protagonistes i ha trobat documents i fotografies inèdites que il·lustren aquesta etapa i que acompanyen les explicacions dels personatges.
El documental ha estat dirigit per la periodista Llúcia Oliva i realitzat per Miquel Mellado.
La presentació anirà a càrrec del director del Memorial Democràtic, Jordi Palou-Loverdos, la mateixa directora del documental i el director general d'Afers Religiosos, Enric Vendrell.
Memorial Democràtic amb la col·laboració de la Direcció General d'Afers Religiosos
Presentació del llibre de César Lorenzo Rubio al Memorial Democràtic
Portada del llibre 'Solidaritat, justícia, memòria'
El 23 de gener, a les 18:30 h. es presentarà el tercer volum de la col·lecció 'Entitats Memorialistes de Catalunya', una col·lecció editada per la Generalitat de Catalunya per promoure i fer valdre el coneixement sobre les associacions que van mobilitzar-se en contra de la dictadura.
L'acte serà presentat per Jordi Font, Director del Memorial Democràtic, i comptarà amb les intervencions de Carles Vallejo, president de l'Associació Catalana d'Ex-presos Polítics del Franquisme i César Lorenzo, autor del llibre.
Clourà l'acte Gemma Domènech, Directora General de Memòria Democràtica.
'Solidaritat, justícia, memòria'
A les acaballes del franquisme algunes persones que havien estat empresonades per la seva activitat d'oposició van decidir seguir implicades en la lluita contra la dictadura a través de noves formes d'organització.
Primer, ajudant als centenars d'empresonats que van romandre entre reixes fins més enllà de la mort del dictador.
Després, oferint assistència jurídica i econòmica als companys i companyes de lluita clandestina que un cop recuperades les llibertats democràtiques es van trobar en una situació de desempara i precarietat.
I finalment, transcorreguts els anys, pel reconeixement públic dels seu sacrifici, la conservació de la memòria de la resistència contra el feixisme i contra la tergiversació de la història de la dictadura.
Aquest ha estat el fil roig que uneix la llarga trajectòria militant que atresora l'Associació Catalana d'Expresos Polítics del Franquisme.
Des de la solidaritat cap a les persones repressaliades durant la dècada dels anys setanta fins a la vocació pedagògica i divulgativa de les seves experiències al segle XXI, passant per la pressió als poders públics pel reconeixement legal dels patiments soferts, la història de l'Associació d'Expresos és també la història de com la nostra societat s'ha relacionat amb un passat que encara avui es manté molt present.
Memorial Democràtic, Direcció General de Memòria i Associació Catalana d'Expresos Polítics del Franquisme
Manifest promogut per la retirada dels vuit carrers dedicats a personalitats franquistes a Lleida
El poeta va ser el pres del franquisme que més anys va passar a la presó
Les mostres s'incorporaran en una base de dades i es creuaran amb perfils genètics de restes òssies trobades a fosses
La Junta de Govern aprova l'avantprojecte de pressupost 2017
Catalunya, Colòmbia, Guatemala i El Salvador han compartit la seva experiència en la inauguració de la jornada d'avui, oberta al públic
L'organització es va presentar formalment al Memorial Democràtic i agrupa espais de memòria europeus que col·laboren per promoure un món més just.
Descobreix les propostes de Can Riera per al mes de novembre
El conseller d'Afers Exteriors, Relacions Institucionals i Transparència, Raül Romeva, ha presentat dimecres, 19 d'octubre, l'acte "El filat que mai s'acaba".
Vídeo de l'acte de commemoració del 80è aniversari de l'inici de la Guerra Civil
Diàleg entre Roser Rosés i Mohamed Bitari
Publicada la tercera convocatòria
Catàleg a la venda a la Llibreria de la Generalitat
Va ser president de l'Associació Catalana d'Expresos Polítics del Franquisme i del Consell de Participació del Memorial Democràtic.
Darrer president de l'Agrupació de Supervivents de la Lleva del Biberó
El Memorial Democràtic rep els alumnes del col·legi Iqbal Masih (Saint-Denis, França)
El seu fons bibliogràfic va ser cedit al Memorial Democràtic l'any 2012
EL Memorial Democràtic obre les portes el cap de setmana.
La directora de Relacions Institucionals i amb el Parlament, Carme Garcia, i la subdirectora de Memòria, Pau i Drets Humans, Mireia Plana, estan presentant arreu del territori el Programa d'identificació genètica de persones desaparegudes durant la Guerra Civil i la dictadura franquista.
Es tracta d'una iniciativa coordinada i impulsada pel Departament d'Afers Exteriors, Relacions Institucionals i Transparència, en col·laboració amb els departaments de Salut i de Justícia.
Durant l'acte es presenten les polítiques de memòria que duu a terme la Generalitat de Catalunya, i en concret el Programa d'identificació genètica: el contingut, funcionament i objectius.
Participa també un testimoni de la Guerra Civil i el franquisme o un historiador local, i es clou amb un torn obert d'intervencions.
Els dies 15 al 17 de maig tindrà lloc a Barcelona una trobada internacional que abordarà les aportacions de les persones exiliades en els processos de memòria històrica a Catalunya, Colòmbia, Guatemala i El Salvador, amb una perspectiva de gènere.
La trobada posarà l'accent en el rol de les dones colombianes exiliades a l'Estat espanyol i d'altres països europeus, alhora que afavorirà un intercanvi d'experiències amb participants provinents dels quatre països participants.
Es faran dues jornades de treball intern amb actors catalans i llatinoamericans vinculats a la memòria històrica i la construcció de la pau, i una jornada pública el dimarts 16 de maig.
La informació sobre el programa complet estarà disponible molt aviat.
Aquest projecte és una iniciativa del Govern de Catalunya amb la col·laboració del Centre Nacional de Memòria Històrica de Colòmbia.
Compta amb la participació de l'Arxiu Històric de la Policia Nacional de Guatemala (AHPN) i el Museu de la Imatge i la Paraula d'El Salvador, així com diversos organismes de la Generalitat vinculats a la memòria històrica i la promoció de la pau i els drets humans.
El Memorial Democràtic ha publicat el darrer número de la revista digital Temps i espais de memòria.
Aquesta publicació divulgativa anual vol apropar, de la mà dels protagonistes i dels millors especialistes, la reflexió acadèmica i memorial a la ciutadania.
La quarta edició ja és disponible al web del Memorial Democràtic.
Hi trobaràs articles d'Eduard Puigventós, Yolanda Pérez Carrasco, Queralt Solé, Mercè Morales, Ignasi Domènec, entre altres experts, així com conferències i ressenyes bibliogràfiques.
Les dades es poden consultar al web de l'Arxiu Nacional de Catalunya
El 7 de juliol, en aplicació de la Llei 11/2017, del 4 de juliol, de reparació jurídica de víctimes del franquisme, l'Arxiu Nacional de Catalunya va publicar en format PDF la llista de reparació jurídica de víctimes del franquisme (1938-1978).
La relació inclou cognoms i nom de la persona represaliada, sexe, tipus de procediment, número de causa, data d'inici de la causa, data d'aprovació de la sentència o altra resolució, pena imposada, commutació o l'indult demanat, persones executades, i la referència d'arxiu dels originals que es conserven a l'Arxiu del Tribunal Militar Territorial Tercer de Barcelona.
Ara, per facilitar cerques les dades obertes també inclouen l'edat, el lloc de naixement i de residència.
I properament aquesta informació també serà consultable des del cercador Arxius en línia.
Per consultar els originals i/o obtenir reproduccions de la documentació cal adreçar les sol·licituds a l'Arxiu del Tribunal Militar Territorial Tercer de Barcelona.
Rectificació de noms i/o cognoms
Per sol·licitar la rectificació de noms i cognoms de persones que figuren a la llista de víctimes jurídiques del franquisme, adreceu la vostra sol·licitud a [EMAIL] facilitant dades de filiació de la persona represaliada: nom i cognoms, lloc i data de naixement, municipi on residia a l'època, o altres dades identificatives complementàries.
Certificats d'anul·lació de sentències o resolucion s
El Govern està treballant per establir un mecanisme administratiu que permeti a les persones que ho sol·licitin obtenir certificació individualitzada de la nul·litat d'origen dels procediments i de les resolucions, sentències, condemnes i sancions dictades contra les persones represaliades que consten a la llista de víctimes jurídiques del franquisme.
Properament informarem sobre el procediment a seguir a través d'aquest web.
Subvenció destinada als ens locals per a la posada en valor i difusió de la Xarxa d'Espais de Memòria.
La Sub-direcció General de Memòria, Pau i Drets Humans, destina una línia de subvencions per al manteniment, conservació, senyalització, reparació i difusió dels espais que formen part de la Xarxa d'Espais de la Memòria.
Aquells ens locals que no formin part de la Xarxa d'Espais de la Memòria, podran també acollir-se a una segona línia d'ajuts per la dignificació d'espais i adherir-se a la Xarxa, seguint el procediment establert.
El termini de presentació de sol·licituds comença el 19 de juliol i finalitza el 16 d'agost.
Senyalització i difusió centralitzada
Totes les actuacions de reparació de senyalitzacions existents, o bé de noves senyalitzacions han de realitzar-se segons el Manual tècnic de senyalització dels espais i rutes de memòria, i en cas d'incorporació de nous espais, aquests s'inclouran en el web de la Xarxa d'Espais de Memòria del Memorial Democràtic.
El Memorial Democràtic inaugurarà una exposició sobre les víctimes de la Guerra Civil el 15 de març de 2018
Es convida les empreses del sector a presentar un projecte museològic i museogràfic durant el 2017, abans de la producció d'aquesta exposició el 2018.
Se sol·licita a les empreses interessades una proposta prèvia i un pressupost a partir d'un contracte menor.
500 nens participen en un acte institucional en record de les persones i entitats que la van organitzar l'any 36
El 19 de juliol va tenir lloc un homenatge a l'Olimpíada Popular de Barcelona.
El Govern ha volgut recordar les entitats i persones que la van organitzar l'any 1936
Per primera vegada a la història s'ha interpretat l'Himne de l'Olimpíada Popular, amb música de Hans Eisman i el poema que va escriure Josep Maria de Sagarra per a la seva inauguració el 1936.
Ha estat recitat per les rapsodes Sara Giménez i Lali Barenys, amb l'acompanyament musical de Carles Bertran Quartet
Al final de l'acte el conseller Romeva ha fet el lliurament de medalles als 500 nens ¡que han participat en la jornada.
A més del Conseller Romeva hi ha participat el conseller de Cultura, Lluís Puig; el quart tinent d'Alcalde de Barcelona, Jaume Asens; la directora de Relacions Institucionals i amb el Parlament, Carme Garcia; el representant del CADCI, Daniel Laspra, el president del Memorial dels treballadors de la SEAT, Carles Vallejo i la presidenta de la fundació l'Alternativa, Adelina Escandell.
També hi ha intervingut l'expresidenta de l'Associació Expresos del Franquisme i Dones del 36 i voluntària a l'Olimpíada, Maria Salvo, els nedadors del Club Natació Barceloneta i combatents de l'exèrcit republicà, Antoni i Alfons Cànovas; i el coordinador de la campanya Volem Acollir, Ruben Wagensberg.
Hi han assistit, a més, els cònsols de Grècia, Japó, Brasil, Marroc i Moldàvia.
L'any 1936 Barcelona va voler organitzar l'Olimpíada Popular, un esdeveniment esportiu que pretenia donar resposta als Jocs Olímpics que se celebraven a Berlín, sota domini nazi.
El cop d'estat franquista però, va impedir que s'arribessin a fer aquells jocs alternatius que volien exaltar la pau i la germanor entre pobles, i ser una denúncia del nazisme.
Entre els dies 19 i 26 de juliol del 1936, Barcelona esperava rebre més de cinc mil esportistes d'arreu del món.
Anirà a càrrec de Francesc Ruiz i gira entorn l'exposició virtual 'Patufet en guerra'
L'artista Francesc Ruiz oferirà, el 6 d'octubre, un taller artístic a 35 estudiants de 4t d'ESO de l' institut Hug Roger III de Sort.
El taller tindrà lloc divendres, 6 d'octubre, al matí.
El taller gira al voltant de la idea de construir individualment una publicació a modus de fanzine.
Els joves treballaran amb total llibertat explorant el que podria ser una versió contemporània d'una revista adreçada al públic juvenil i infantil, com va ser en Patufet.
La particularitat és que, a mida que avanci l'exercici, s'aniran imposant una sèrie de constriccions físiques i conceptuals que aniran limitant la creació d'aquest fanzine fins acabar impedint totalment la seva elaboració.
Aquestes restriccions volen ajudar els estudiants a estimular la seva creativitat, tal com van fer els dibuixants del Patufet en temps de guerra, quan treballaven amb pocs materials que eren sovint, a més, de poca qualitat.
El taller serà un espai compartit on s'introduiran diferents estratègies extretes d'alguns dels principals corrents renovadors del còmic contemporani.
Per una banda, la incorporada per Scott McCloud i la popularització del "24 h comic day" i per una altra banda l'aportada per les tècniques constrictives del col·lectiu francès OUBAPO (Ouvrier de Bande Dessinée Potentiale - Taller de còmic potencial).
Aquest taller és una activitat organitzada per l' institut Hug Roger III de Sort i el Memorial Democràtic en el marc del Festival Pirinenc de Literatures Infantils i Juvenils Lo Llumener.
Vols que els estudiants del teu centre educatiu facin aquest taller?
Si ets professor i estàs interessat, contacta amb nosaltres.
El taller s'adreça i adapta a diferents grups, des d'estudiants de secundària a estudiants universitaris.
Es pot adaptar a les necessitats i al nivell de contingut de cada grup.
Per a més informació, contacta amb Gemma Simon ( [EMAIL]; telèfon 93 634 73 74.
Francesc Ruiz va néixer a Barcelona el 1971, ciutat on viu i treballa.
L'afició del seu germà gran pel col·leccionisme de còmic va descobrir-li un món que el va dur a estudiar Belles Arts a la Universitat de Barcelona.
Des dels anys noranta, ha centrat el seu treball plàstic en el dibuix utilitzant el còmic per explorar nous llenguatges narratius.
Ell mateix l'anomena «còmic expandit»: una forma que va més enllà de les vinyetes i que ocupa espais expositius o proposa jocs que impliquen la interacció de l'espectador.
Entre les seves exposicions individuals destaquen les de la Fundació Suñol de Barcelona (2012), la Contemporary Image Collective del Caire (2010), la Gasworks de Londres (2010), la Fundació Joan Miró de Barcelona (2004).
Ha representat l'Estat espanyol, juntament amb d'altres artistes, a la Biennal de Venècia de 2015.
Té obra a col·leccions com el CGAC de Santiago de Compostel·la, Cal Cego de Barcelona, el Fons municipal d'art contemporani de París, el MUSAC de León i el MACBA de Barcelona.
Manifest del Memorial Democràtic
El Memorial Democràtic i els seus treballadors condemnem amb contundència, i també amb indignació, la violència que la Guardia Civil i la Policia Nacional van emprar contra els ciutadans que diumenge van participar pacíficament en la votació duta a terme a Catalunya.
La democràcia a Catalunya, i les institucions d'autogovern, són un patrimoni col·lectiu aconseguit després de massa dècades d'exilis i lluites per les llibertats.
És deure del Memorial Democràtic fer present aquestes memòries polítiques per la recuperació de la democràcia.
Neus Català, deportada als camps nazis, va exercir ahir el seu dret a vot a punt de fer 102 anys.
Condemnem la violència viscuda ahir tot fent nostres les seves paraules: "Vaig intentar oblidar el patiment, però el que m'ha obligat a recordar coses és la voluntat de recuperar la memòria dels altres".
El Memorial Democràtic hi participa amb un cinefòrum el 19 de març
"Holocaust i genocidis: educació en valors i drets.
VI Seminari de formació per al professorat i altres agents educatiu" és un seminari que ofereix als docents informació i eines per donar a conèixer als joves l'Holocaust i les seves conseqüències.
El seminari va iniciar-se el mes de gener i finalitzarà el 4 d'abril.
El Memorial Democràtic i el seu director, Plàcid Garcia-Planas, i la tècnica del Servei Educatiu, Gemma Simon, hi participaran el 19 de març amb una sessió de cinefòrum i un debat posterior.
Consorci Universitat Internacional Menéndez Pelayo Barcelona (CUIMPB) - Centre Ernest Lluch i Diputació de Barcelona.
Col·laboren: Memorial Democràtic de la Generalitat de Catalunya; B'nai B'rith Barcelona; Centro Sefarad Israel; International Institut Yad Vashem; Diputació de Barcelona; MUHBA Museu d'Història de Barcelona; Bruckner Institut - Bar-Ilan University i Amical Mauthausen
Auditori del Centre d'Estudis i Recursos Culturals (CERC)
Visita guiada a càrrec de l'historiador Jaume Pelegrí
Departament de Drets Civils de l'Ajuntament de Lleida
Itinerari per a la recuperació de la Memòria Democràtica de Lleida
L'Ajuntament de Lleida ha programat una ruta guiada en el marc del projecte Itineraris per a la recuperació de la Memòria Democràtica de Lleida.
La temàtica d'aquest itinerari serà el cop d'estat del 18 de juliol de 1936 contra la República i les seves conseqüències a la ciutat de Lleida.
La ruta es farà el dijous 18 de juliol, a les 19:30h, amb sortida des de la Porta del Lleó de la Seu Vella i serà conduïda per l'historiador Jaume Barrull Pelegrí, especialista en la Lleida republicana.
Activitat gratuïta prèvia inscipció.
Ajuntament de Lleida amb la col·laboració de l'Institut d'Estudis Ilerdencs, el Centre Excursionista de Lleida i Torrent
Inicia de l'itinerari a la Seu Vella
L'homenatge tindrà lloc a Ariège, França
Fotografia del monument als guerrillers espanyols
El dissabte, dia 2 de juny d'enguany, l'associació Triange Blau participarà en els actes d'homenatge davant del "Monument National Aux Guérrilleros Espagnols " a Prayols (departament francès de l' Ariège, a prop de Foix).
L'associació hi assistirà com a convidada pels companys de l'associació " Amicale des Anciens Guérrilleros Espagnols en France ( FFI )", que és qui organitza l'acte.
El monument és obra de Manolo Valiente i es va construir per subscripció popular.
Des del 5 de juny de 1982, dia en què es va inaugurar el monument, es du a terme aquesta cerimònia d'homenatge, que sempre té lloc el primer dissabte de juny.
L'acte d'homenatge és obert a tothom i comptarà amb la presència d'autoritats civils i militars franceses.