Atesa la Resolució del conseller de Cultura i Mitjans de Comunicació, de 17 de maig de 2010, per la qual s'incoa expedient per a la declaració com a festa tradicional d'interès nacional la Festa Major de les Borges del Camp i com a element festiu patrimonial d'interès nacional el ball de diables, amb les seves particularitats i músiques;
Atès que el Consell de la Cultura Popular i Tradicional, el dia 1 de juny de 2010, va emetre informe favorable sobre l'expedient de declaració;
Vistes les al·legacions presentades pels interessats, les quals han estat favorables a la classificació;
—1 Declarar festa tradicional d'interès nacional la Festa Major de la Mare de Déu de la Riera de les Borges del Camp i definir-ne les característiques, que consten a l'annex.
—2 Declarar element festiu patrimonial d'interès nacional el ball de diables, amb les seves particularitats i músiques i definir-ne les característiques d'aquest element, que consten a l'annex.
—3 Inscriure la declaració de la Festa i de l'element festiu al Catàleg del Patrimoni Festiu de Catalunya.
—4 Publicar íntegrament aquest Acord al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, de conformitat amb el que preveu l'article 15.2 del Decret 389/2006, de 17 d'octubre, del patrimoni festiu de Catalunya, i notificar-lo a les persones o entitats responsables de l'organització de la Festa o dels elements, a l'ajuntament i al consell comarcal corresponents.
Contra aquest Acord, que exhaureix la via administrativa, es pot interposar recurs potestatiu de reposició davant el Govern de la Generalitat de Catalunya en el termini d'un mes, o bé, recurs contenciós administratiu davant el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya en el termini de dos mesos, a comptar, en tots dos casos, des de l'endemà de la publicació al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya o des de l'endemà de la corresponent notificació.
Característiques de la Festa i de l'element festiu
La Festa Major de les Borges del Camp té els seus orígens en els romiatges que celebrava la població de les Borges des que va ser trobada la imatge de la Mare de Déu de la Riera en data desconeguda.
Tot just iniciat el segon terç del segle XVIII, la Festa Major, que fins aleshores se celebrava el 15 d'agost, es va traslladar al 8 de setembre.
Sembla, doncs, que la tradició d'anar a buscar la imatge al seu santuari es pot datar cap a aquella època i, amb seguretat, està documentada des del 1859 a la consueta parroquial.
En el ple del Consistori del dia 24 de setembre de 1955, amb la conformitat del rector, es va prendre l'acord formal de celebrar cada any, a partir d'aquesta data, el retorn de la Mare de Déu de la Riera al seu Santuari, el diumenge 17 d'octubre i els anys en què aquesta data no hi coincidia, se celebraria el diumenge precedent.
Tradicionalment la festa comprèn els dies 7, 8, 9 i 10 de setembre, als quals s'hi afegeix l'11, data de la Diada Nacional de Catalunya.
Però el dia més típic i emotiu de la festa, per a tots els borgencs, és el dia 7, la vigília de celebració de l'acte de l'Arribada.
Les Borges del Camp és una de les poblacions de Catalunya en la qual ha tingut més continuïtat la presència del ball de diables en el seu cicle festiu, tot i que altres poblacions el tenen documentat més antigament.
Tot hi que hi ha referències anteriors, des de la dècada de 1880, els diables amb les seves carretilles han sortit amb regularitat per la Festa Major en honor a la Mare de Déu de la Riera, la nit del 7 de setembre, encapçalant la processó de trasllat de la imatge des de la seva ermita fins a l'església de la població.
Aquell dia, s'apleguen els fills de vila, residents i forans, per fer de diables, en un nombre que varia cada any en funció de la decisió particular de participar-hi.
Aquesta és una de les poques mostres vives de l'antiga manera de fer el ball de diables al Baix Camp i n'és considerada el màxim exponent de la comarca.
Hi pot participar tothom que disposi de la indumentària adequada, i s'hi apunti prèviament.
Cada diable porta les seves pròpies carretilles, en una bossa o civader.
Les carretilles les paga cada diable, i en total se'n poden tirar més de tres mil durant I'acte.