projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Ahir es va celebrar la dotzena sessió del cicle eapcOpenLab, la primera del 2020, amb el títol "Els lideratges femenins a les administracions públiques" a càrrec de la periodista, investigadora i escriptora, Marta Roqueta.
Amb l'objectiu d'assolir una mirada àmplia sobre l'impacte del lideratge femení al conjunt de les administracions públiques i les organitzacions, la sessió va versar sobre dos temes cabdals en l'àmbit del feminisme com són el lideratge femení i la transversalització de gènere.
En el primer dels àmbits tractats, Marta Roqueta va fer una repassada sobre la importància del lideratge femení, va radiografiar l'estat del sector públic en aquest àmbit i va exposar quins són els reptes d'accés als llocs de lideratge.
Així mateix, va fer una repassada dels estereotips, les relacions de gènere a les organitzacions i la divisió sexual del treball.
En el bloc de la transversalització de gènere, la ponent va definir aquest concepte, va parlar de la xarxa de transversalització de gènere, de l'entorn laboral feminista, de les violència masclistes a l'àmbit laboral i dels micromasclismes.
Marta Roqueta és periodista, investigadora i escriptora.
A més, és analista de gènere i fundadora i editora de la revista digital Zena sobre cultura popular amb perspectiva de gènere.
Va obtenir la Beca Nativitat Yarza d'Estudis de gènere (Fundació Josep Irla), i va cursar el màster en Estudis de Gènere de l'School of Oriental and African Studies (Universitat de Londres).
Habitualment col·labora en diversos mitjans escrits i audiovisuals del país.
La jornada, amb 140 persones inscrites, va comptar amb una assistència gairebé exclusiva de dones.
és un espai de trobada permanent de coneixement i idees, on l'Escola és el motor de canvi per a la construcció d'unes administracions públiques obertes.
Aquest concepte d'administracions obertes cal entendre'l en un sentit ampli de la paraula: transparents, innovadores, ètiques, participades per la ciutadania, etc.
Marta Roqueta va oferir una conferència sobre feminisme a les portes de la celebració dels actes del 8 de març, Dia Internacional de la Dona.
L'Escola d'Administració Pública de Catalunya (EAPC) ha publicat recentment al seu canal de Youtube un nou material en vídeo, desenvolupat conjuntament entre l'Oficina d'Innovació i Administració Digital (OIAD), la Direcció General del Patrimoni Cultural i l'EAPC, sobre eines d'Administració digital.
En aquest cas, ha estat el torn d'ARESTA.
ARESTA és la solució de gestió documental i arxiu electrònic de l'Administració de la Generalitat de Catalunya que ens permet garantir que la informació digital es gestiona i es custodia adequadament, ja que respon als requisits normatius en matèria d'administració digital i gestió documental corporativa.
És una solució tecnològica i organitzativa perquè els sistemes d'informació i els usuaris gestors de la Generalitat realitzin el canvi d'orientació en la tramitació i la gestió documental de física a electrònica i, per tant, ARESTA és una peça clau en la consolidació de l'administració digital.
Aquest vídeo ens explica què és ARESTA i com funciona.
Aquest vídeo s'afegeix a la resta de materials en vídeo sobre Administració digital que l'EAPC i l'OIAD han anat generant i publicant des de 2018 i que teniu disponibles tant des del canal de Youtube com des de l'Espai de formació oberta de l'EAPC.
En data 12 de setembre de 2017, el Comitè per a l'Elaboració del Codi Ètic del Servei Públic de Catalunya va presentar la primera versió del Codi ètic del servei públic de Catalunya, d'acord amb el mandat que el Parlament de Catalunya va fer al Govern de la Generalitat l'octubre de 2016.
El document s'ha revisat per part d'experts, representants de la funció pública, entitats i consells assessors en matèria d'ètica.
El Codi ètic del servei públic de Catalunya és un marc ètic comú per a totes les administracions i organitzacions catalanes que presten serveis públics que assenyala els valors i els principis que haurien d'orientar el servei públic a Catalunya i aspira -tan transversal com sigui possible- a totes les modalitats del servei públic.
L'objectiu és orientar l'actuació de les servidores i els servidors públics, impulsar la millora de la qualitat democràtica i contribuir a la recuperació de la confiança de la ciutadania en les institucions.
Els destinataris són les entitats i el conjunt de persones les tasques de les quals són atendre i satisfer les necessitats d'interès general, amb independència de l'organització a la qual estiguin adscrites o del règim jurídic aplicable.
Actualment, s'ha obert un procés de participació pública per enriquir-ne el contingut, abans que l'aprovi el Govern de la Generalitat de Catalunya.
La fase prèvia d'informació adreçada a empleats públics, proveïdors i prestadors de serveis públics de Catalunya i ciutadania en general, resta oberta del 2 de març fins al 14 d'abril.
En aquesta fase d'informació l'objectiu és donar a conèixer que s'obre el debat per parlar sobre el Codi ètic del servei públic de Catalunya.
Es posa a disposició de la ciutadania la informació i els documents a partir dels que construir un debat públic ric i informat que permeti l'intercanvi d'idees i la confrontació de diferents punts de vista en una qüestió tan rellevant com l'ètica pública i la prestació de serveis públics.
Es posa a disposició dels participants i altres interessats alguns dels documents de suport i enllaços a pàgines webs amb la informació per a qui ho desitgin puguin aprofundir prèviament i reflexionar abans del debatre sobre els temes a tractar en la fase de deliberació.
La fase de debat i participació es durà a terme entre el 16 de març i el 10 de maig.
El web Participa gencat conté la informació i la documentació relatives al procés participatiu i facilita la recollida de les vostres aportacions.
També hi ha prevista la celebració de 4 sessions presencials de debat (properament s'informarà de les dates i el lloc).
El Comitè per a l'elaboració del Codi ètic del servei públic engega un procés participatiu per enriquir la seva proposta de Codi ètic del servei públic de Catalunya i reflexionar sobre la gestió per valors a les administracions públiques catalanes.
Ja estan oberts els períodes de preinscripció a les dues noves edicions del Postgrau en Direcció i Gestió Públiques, un programa de tercer cicle de l'EAPC que organitza en col·laboració amb universitats catalanes i que està adreçat als comandaments de les administracions públiques catalanes i el seu sector públic.
El Postgrau ofereix un espai ple d'oportunitats d'aprenentatge, amb un programa i professorat que donen resposta a les necessitats reals dels comandaments públics.
Gràcies a un enfocament multidisciplinari, s'aborden temàtiques com l'entorn polític i social, els models de gestió pública i la governança digital, les polítiques públiques i el desenvolupament d'habilitats directives des d'un punt de vista ètic i basat en el comportament responsable dels comandaments públics.
Cadascun dels continguts del programa es tracta de manera holística, oferint un ampli ventall d'elements d'anàlisi i, per fer-ho, comptem amb un doble claustre de professorat, tant de l'àmbit acadèmic com professional.
Aquesta formació vol contribuir a aconseguir administracions públiques que donin resposta a les exigències de la ciutadania en l'actual entorn complex i canviant, i a potenciar els lideratges creatius que contribueixin a fer-ho possible.
Amb metodologies i perspectives diverses, des de la conceptualització teòrica i l'anàlisi pràctica de casos, es treballaran els reptes de la direcció i gestió públiques actuals.
Amb una durada de 10 mesos lectius, el pla docent s'estructura en 5 blocs temàtics, de 3 a 5 assignatures cadascun, més el treball final de postgrau (TFP), i consta de sessions teoricopràctiques, tallers, conferències, visites, diàlegs i mentories recíproques ( managerial exchanges ) com a metodologies diverses de formació.
Per cadascuna de les edicions podeu consultar la pàgina web on consta tota la informació i el quadre docent complet.
L'Escola d'Administració Pública de Catalunya (EAPC) ha renovat la imatge corporativa per a les seves eines de difusió i en els propers dies ja se'n veuran les diferents aplicacions.
Les llistes de distribució, les xarxes socials, les capçaleres dels nous vídeos i les plantilles de presentació per als ponents, incorporaran una imatge més dinàmica i moderna, en la qual l'element central té forma d'onada, a banda d'incorporar més elements fotogràfics en les diferents peces.
La tria d'aquest símbol no és casualitat: les onades sempre estan en constant moviment, com l'oferta d'aprenentatge que des de l'Escola es programa amb flexibilitat, continuïtat i constància per al personal de les administracions públiques catalanes.
També en l'àmbit de la recerca busquem una constant progressió per ser un motor de canvi, compartint coneixement i amb la innovació com a pal de paller de totes les activitats que desenvolupa l'Escola.
Així mateix, el taronja, un color amb molta força i energia, serà el color corporatiu, que s'alternarà amb altres colors com el bordeus, el vermell, el lila i el verd, per a les àrees de formació per als directius i comandaments intermedis, tercer cicle, recerca i publicacions i biblioteca, respectivament.
Una imatge més moderna i més atractiva caracteritzarà des d'ara les comunicacions de l'EAPC
Durant el darrer mes s'han publicat als espais temàtics especialitzats de l'EAPC els articles següents:
Aprofundim en el procediment administratiu i en el funcionament de les administracions públiques"
La motivació sempre és preceptiva en els actes administratius resolutoris
Aprofundim en matèria de contractació del sector públic
Principi de caràcter onerós del contracte enfront de la presentació d'ofertes a preu zero
Novetats en matèria de Seguretat Social
Durant el darrer mes s'han publicat als blogs els articles següents:
Blog de l'EAPC (subscripció a l'eapc blog aquí )
Impulsant la governança ètica i la cultura de la integritat en l'actuació pública – Xarxa de Comitès d'Ètica de l'Administració de la Generalitat i de les entitats del seu sector públic
Compartint el (nostre) coneixement: les aportacions de l'EAPC a la millora de les administracions públiques catalanes
Blog de la Revista Catalana de Dret Públic (subscripció al Blog de l'RCDP aquí )
El més llegit de 2018 a l'RCDP blog
Blog de la Revista de Llengua i Dret (subscripció al Blog de l'RLD aquí )
La comunicació jurídica i la claredat.
La nova ordenació de l'ús de les llengües oficials en l'Administració de les Illes Balears – Lluís J. Segura Ginard
El més llegit de 2018 a l'RLD blog
L'AIPD es configura com una obligació dels responsables del tractament (persona física o jurídica que determina les finalitats i els mitjans del tractament) per als casos en què el tractament de dades personals pot comportar un risc especial per als drets i les llibertats de les persones afectades.
En concret, cal fer una AIPD quan:
També ens poden ajudar les orientacions del Grup de treball de l'article 29, Directrius, sobre l'avaluació d'impacte relativa a la protecció de dades, com, per exemple: fer un ús innovador de les tecnologies, tractar dades de col·lectius vulnerables o quan es pren una decisió automatitzada amb efectes jurídics o similars.
A més, el RGPD estableix que les autoritats de protecció de dades han de publicar una llista dels tipus d'operacions de tractament que requereixen una AIPD.
L'APDCAT ha publicat una llista d'aquestes operacions de tractament.
Per tant, el primer pas que ha de fer el responsable del tractament és determinar si té o no l'obligació de fer una AIPD.
Un cop feta aquesta valoració, podem arribar a la conclusió que no cal fer-la.
En aquest cas, cal documentar-ho a l'efecte de complir la responsabilitat proactiva.
Recordem que la documentació relacionada amb les avaluacions d'impacte ha d'estar a disposició de les autoritats de control, és a dir, no només l'informe final, sinó també el conjunt de documents de treball que s'han utilitzat per fer l'avaluació i que sustenten les decisions preses.
Si arribem a la conclusió que sí que hem de fer l' avaluació d'impacte, hem de triar la metodologia a emprar.
El RGPD és flexible en relació amb la manera de dur a terme l'AIPD.
Per tant, podem adoptar un mètode desenvolupat per tercers (una autoritat de control, un organisme d'estandardització, un sector empresarial, una associació, etc.) o bé aplicar un mètode propi, sempre que el resultat de l'avaluació compleixi els requisits, els continguts mínims i les finalitats que disposa el RGPD.
En definitiva, la metodologia ha de comportar una valoració dels riscos que permeti als responsables dels tractaments decidir les mesures més adequades per afrontar-los.
Podeu trobar informació sobre com fer una AIPD en la Guia sobre l'avaluació d'impacte relativa a la protecció de dades en el RGPD (2.0) de l'APDCAT.
Finalment, si l'AIPD ens porta a concloure que les operacions de tractament generen un alt risc que no es pot mitigar (gestionar o controlar) d'acord amb la tecnologia disponible, o bé pels costos o les dificultats d'implantació de les mesures necessàries per reduir els riscos, cal efectuar una consulta prèvia a l'Autoritat Catalana de Protecció de Dades (APDCAT).
En aquest cas, el responsable del tractament, en presentar la consulta prèvia a l'APDCAT, l'ha d'acompanyar amb la informació següent:
L'equip motor de polítiques d'igualtat de l'Escola ha organitzat una sessió en format cinefòrum sobre el moviment LGTBI a través de la projecció del documental El Fil Rosa.
El documental repassa la història dels moviments LGTBI a la ciutat de Barcelona, partint dels anys previs a la convocatòria de la primera manifestació del Front d'Alliberament Gai de Catalunya (FAGC), el 26 de juny del 1977.
L'acte ha comptat amb la presència del director, João França, i del guionista del documental, Adrià Rodríguez, que han ajudat a posar fil a l'agulla, aclarint conceptes i reflexionant sobre els orígens, la situació actual i les propostes d'enfocament de futur, a través de les vivències dels personatges que surten al documental.
Després de la projecció, s'ha realitzat una dinamització entre els assistents, centrada en el paper de l'administració en relació als següents cinc eixos:
Aquesta acció de sensibilització es deriva del Pla d'Igualtat de l'Escola, elaborat a finals del 2017 i amb una vigència de tres anys.
L'Escola d'Administració Pública de Catalunya va posar en marxa durant 2018 dos nous espais temàtics especialitzats, per una banda "Aprofundim en matèria de contractació del sector públic", amb l'objectiu d'aportar elements d'anàlisi sobre l'aplicació de la normativa que va entrar en vigor el mes de març de 2018 i per l'altra l'espai sobre "Gestió de la informació: transparència i protecció de dades", amb l'objectiu d'aportar elements d'anàlisi sobre l'aplicació del Reglament General de Protecció de Dades i la seva relació amb la transparència.
Aquests dos espais van donar continuïtat a les experiències dels espais temàtics sobre procediment administratiu, sobre novetats de la Seguretat Social.
Aquests espais es caracteritzen per ser un espai d'aprenentatge informal basat en els articles temàtics que diferents persones expertes en les matèries que es tracten publiquen.
Els autors i les autores són persones amb un elevat coneixement de les temàtiques que tracten i sobretot destaquen per la seva expertesa en l'aplicació pràctica d'aquests àmbits a les administracions públiques, fet que dona un valor afegit pels usuaris dels espais.
La segona novetat de 2018 ha estat el canvi de l'entorn de publicació, tant del nou espai com dels ja existents, de manera que s'ha avançat cap a un disseny responsiu per tal d'adaptar la lectura dels espais als diferents tipus de dispositius, s'han incorporat eines per facilitar la compartició dels articles a través de les xarxes socials.
També s'han establert diversos sistemes de seguiment dels articles publicats a través d'RSS i a través d'avisos al correu electrònic; per als avisos al correu electrònic, podeu donar-vos d'alta aquí.
Algunes dades sobre els diversos espais temàtics demostren la bona acollida d'aquest servei, en relació a les publicacions a l'espai temàtic "Novetats en matèria de Seguretat Social" es van publicar 26 articles, a "Aprofundim en el procediment administratiu i en el funcionament de les administracions públiques" es van publicar 14 articles, a "Aprofundim en matèria de contractació del sector públic", des de març, es van publicar 17 articles i a "Gestió de la informació: transparència i protecció de dades", des de setembre, es van publicar 8 articles.
Els diversos espais han estat consultats per 12.722 usuaris que han comportat un total de 57.748 pàgines visualitzades, de les quals 20.751 corresponen a l'espai sobre procediment administratiu, 20.460 al de contractació, 9.035 al de gestió de dades i 7.502 al de Seguretat Social (aquestes dades engloben el període abril-desembre de 2018).
Adreçat a funcionaris de carrera i el personal laboral fix que presti serveis a l'Administració de la Generalitat o dels ens locals de Catalunya.
El Decret legislatiu 2/2003, de 28 d'abril, pel qual s'aprova el text refós de la Llei municipal i de règim local de Catalunya, estableix en l'article 292 que un terç dels membres dels tribunals de selecció que qualifiquen les proves d'accés a llocs de treball de funcionaris o personal laboral de les corporacions locals han de ser proposats per l'Escola d'Administració Pública de Catalunya.
Recordeu que només poden ser col·laboradors d'aquests tribunals els funcionaris de carrera i el personal laboral fix que presti serveis a l'Administració de la Generalitat o dels ens locals de Catalunya.
En aquest moment necessitem, única i exclusivament:
L'Escola d'Administració Pública de Catalunya (EAPC) va participar el passat 30 de gener en la jornada de conclusions del projecteu europeu ACCOMPLISSH celebrada al Parc de les Humanitats i de les Ciències Socials de la Universitat de Barcelona.
Es tracta d'una iniciativa que s'emmarca en l'horitzó 2020 de la UE amb la participació de 14 universitats de 12 països diferents i l'objectiu de repensar l'impacte del coneixement generat en l'àmbit de les ciències socials i les humanitats, des de la cocreació.
En concret, es caracteritza per fomentar la quàdruple hèlix: un ecosistema de col·laboració i treball en xarxa integrat per centres universitaris, governs, empreses i organitzacions socials.
La cap del Servei de Recerca, Documentació i Publicacions de l'EAPC, Núria Guevara, va intervenir amb una presentació sobre l'impacte de la transformació digital en la funció pública.
Guevara va enumerar diversos reptes com identificar les realitats i necessitats de la ciutadania, cada cop més empoderada, proactiva i exigent, les entitats i les empreses; entendre els requeriments de l'Administració pública per a reeixir en aquest objectiu; i adaptar l'organització del treball i els perfils professionals de l'Administració cap a noves maneres d'(inter)actuar.
En el mateix sentit, va esmentar com a idees clau el paper central de les persones, les organitzacions i el sector empresarial; l'Administració com a generadora de valor públic; i la necessitat de mesurar l'èxit de l'acció pública en funció del retorn social.
La representant de l'EAPC va explicar algunes de les principals línies de treball de la Subdirecció General de Recerca i de Formació en Alta Direcció per a entomar aquests canvis com el desenvolupament d'un Pla directiu per a alts càrrecs i comandaments, amb la definició de les competències necessàries per a aquest repte, la gestió del coneixement en aquesta matèria o l'adopció de mesures per a una millor presa de decisions basada en la incorporació de l'evidència.
També va fer èmfasi en el nou enfocament que comporta el programa EAPC motor de recerca amb dos projectes pilot en curs i l'accent posat en la generació de valor públic i impacte social.
Aquest nou paradigma suposa revertir el model tradicional del foment de la recerca en què s'intentava atraure els directius públics cap a la recerca produïda pels grups de recerca subvencionats, per passar a atraure els investigadors vers els reptes reals de l'administració i la societat.
De les primeres lliçons apreses va destacar la necessitat d'involucrar en tot moment els propietaris dels reptes (decisors públics), la comunitat acadèmica i la resta d'actors socials implicats.
En la mateixa sessió també va intervenir el director general de Participació de Ciutadana del Departament d'Acció Exterior, Relacions Institucionals i Transparència, Ismael Peña que va desgranar l'ecosistema de participació en què treballa el Govern de la Generalitat.
Es tracta d'una iniciativa que promou la cocreació en el marc de la quàdruple hèlix amb universitat, administració, empresa i societat
El Jurat dels Premis Alfons Ortuño s'ha reunit per iniciar l'anàlisi i les deliberacions per a l'atorgament dels Premis Alfons Ortuño.
La reunió del jurat ha estat presidida per Xavier Gatius, secretari general del Deparament de Polítiques Digitals i Administració Pública.
El jurat està format, també, pels vocals de diversos Departaments i ens locals catalans, en concret Teresa Prohias Ricart, directora de Serveis del Departament de Polítiques Digitals i Administració Pública; Josep Lluís García i Ramírez, director general de l'Assessoria Jurídica del Departament de la Vicepresidència, d'Economia i Hisenda; Marta Carrera Bonadona, cap del gabinet Tècnic del Departament d'Acció Exterior, Relacions Institucionals i Transparència; Cristina Fumadó Casals, responsable d'Avaluació de Recursos Humans de l'Àrea d'Innovació i d'Anàlisi de l'Ocupació, de la Secretaria d'Administració i Funció Pública del Departament de Polítiques Digitals i Administració Pública; Rafael de Yzaguirre Pabolleta, tècnic de l'Àmbit Sectorial d'Interior, Prevenció, Seguretat i Protecció civil de l'Associació Catalana de Municipis i Eduard Rivas Mateo, vicepresident primer de l'Àmbit de Bon Govern i Innovació Democràtica de la Federació de Municipis de Catalunya i alcalde d'Esparraguera.
Eulàlia Pla Rius, subdirectora general de Recerca i Formació en Alta Direcció de l'EAPC, hi participa en qualitat de secretària del jurat.
El jurat té encomanada la tasca de concedir els guardons, en les seves diverses categories, a partir de la proposta que la Comissió eleva al Jurat, tenint en compte com a criteris la qualitat tècnica de l'actuació presentada, la seva sostenibilitat, la seva transferibilitat, la seva contribució a la racionalització de la despesa pública i el seu impacte positiu per a la ciutadania i/o per a la organització.
La data de lliurament prevista de la 4a edició dels Premis Alfons Ortuño és l'11 de desembre.