Ús dels mitjans electrònics en l'Administració de Justícia
Drets dels ciutadans en les seves relacions amb l'Administració de Justícia per mitjans electrònics
Drets i deures dels professionals de la justícia en les seves relacions amb l'Administració de Justícia per mitjans electrònics
Drets i deures dels professionals de l'àmbit de la justícia
Utilització obligatòria dels mitjans electrònics en la tramitació dels procediments electrònics judicials
Ús obligatori de mitjans i instruments electrònics
Règim jurídic de l'Administració judicial electrònica
Característiques de les seus judicials electròniques i les seves classes
Contingut i serveis de les seus judicials electròniques
Regles especials de responsabilitat
Punt d'accés general de l'Administració de Justícia
De la identificació i autenticació
Formes d'identificació i autenticació
Identificació de les persones jurídiques i entitats sense personalitat jurídica i autenticació de la seva actuació
Règim d'ús de la signatura electrònica
Règim de substitució i habilitació entre professionals
Identificació electrònica dels òrgans judicials i autenticació de l'exercici de la seva competència
Identificació de les seus judicials electròniques
Sistemes de signatura electrònica per a l'actuació judicial automatitzada
Sistemes de signatura electrònica mitjançant segell electrònic
Signatura electrònica de magistrats, jutges, secretaris judicials, fiscals, advocats de l'Estat i funcionaris al servei de l'Administració de Justícia i altres ens públics
Identificació i autenticació dels ciutadans per funcionari públic
De la tramitació electrònica dels procediments judicials
De l'expedient judicial electrònic
Del registre d'escrits, les comunicacions i les notificacions electròniques
Arxius electrònics d'apoderaments «apud acta»
Pràctica d'actes de comunicació per mitjans electrònics
Comunicació edictal electrònica
Tramitació del procediment utilitzant mitjans electrònics
Presentació d'escrits, documents o altres mitjans o instruments
Acreditació de la representació processal
Accés de les parts a la informació sobre l'estat de tramitació
Actuació judicial automatitzada
Cooperació entre les administracions amb competències en matèria d'administració de justícia.
L'Esquema judicial d'interoperabilitat i seguretat
El Comitè tècnic estatal de l'Administració judicial electrònica
Funcionament integrat i conjunt de totes les aplicacions informàtiques
La interoperabilitat i la seguretat com a qualitats integrals
Millora contínua del procés de seguretat
Desenvolupament del marc normatiu tècnic
Elements bàsics de la seguretat judicial electrònica
Reutilització d'aplicacions i transferència de tecnologies.
Reutilització de sistemes, infraestructures i aplicacions que són de propietat de les administracions de justícia
Transferència de tecnologia entre administracions.
Creació del Comitè tècnic estatal de l'Administració judicial electrònica
Adaptació als sistemes d'administració electrònica
Interoperabilitat entre les aplicacions de l'Administració de Justícia
Accessibilitat als serveis electrònics
Dotació de mitjans i instruments electrònics i sistemes d'informació
Representants processals de l'Estat i altres ens públics
Legislació aplicable en matèria d'interoperabilitat
Aplicació de la Llei al ministeri fiscal
Aplicació de la Llei en l'àmbit de la jurisdicció militar
Declaració de requeriments tecnològics de les reformes en les lleis processals
Relacions de col·laboració amb els col·legis de procuradors
Expedient electrònic amb valor de còpia simple
Regulació de l'ús dels sistemes de videoconferència en l'Administració de Justícia
L'expedient judicial electrònic és el conjunt de dades, documents, tràmits i actuacions electròniques, així com de gravacions audiovisuals corresponents a un procediment judicial, sigui quin sigui el tipus d'informació que contingui i el format en el qual s'hagin generat.
S'assigna un número d'identificació general als documents que puguin generar un nou procediment, que ha de ser únic i inalterable al llarg de tot el procés, de manera que permeti la seva identificació unívoca per qualsevol òrgan de l'àmbit judicial en un entorn d'intercanvi de dades.
La foliació dels expedients judicials electrònics s'ha de portar a terme mitjançant un índex electrònic, signat per l'oficina judicial actuant, segons sigui procedent.
Aquest índex ha de garantir la integritat de l'expedient judicial electrònic i n'ha de permetre la recuperació sempre que sigui necessari; és admissible que un mateix document formi part de diferents expedients judicials electrònics.
La remissió d'expedients s'ha de substituir a tots els efectes legals per la posada a disposició de l'expedient judicial electrònic, i tenen dret a obtenir-ne còpia electrònica tots els que el tinguin de conformitat amb el que disposen les normes processals.
Així mateix, les oficines judicials amb funcions de registre han de disposar d'un arxiu electrònic d'apoderaments en el qual s'han d'inscriure els apoderaments «apud acta» atorgats presencialment o electrònicament per qui tingui la condició d'interessat en un procediment judicial a favor de representant, per actuar en el seu nom davant l'Administració de justícia.
Això no impedeix que hi hagi arxius electrònics d'apoderaments «apud acta» en cada oficina judicial per a la realització dels tràmits específics en cada una.
Els arxius electrònics d'apoderaments «apud acta» han de ser plenament interoperables entre si, de manera que se'n garanteixi la compatibilitat informàtica i interconnexió, així com la transmissió telemàtica de les sol·licituds, els escrits i les comunicacions que es registrin en els seus arxius corresponents.
Els arxius electrònics d'apoderaments «apud acta» han de permetre comprovar vàlidament la representació que tenen els qui actuïn davant l'Administració de justícia en nom d'un tercer.
Els assentaments que s'efectuïn als arxius electrònics d'apoderaments «apud acta» han de contenir, almenys, la informació següent:
a ) Nom i cognoms o raó social, número de document nacional d'identitat, d'identificació fiscal o de document equivalent del poderdant.
b ) Nom i cognoms o raó social, número de document nacional d'identitat, d'identificació fiscal o de document equivalent de l'apoderat.
d ) Tipus de poder segons les facultats que atorgui.
Els apoderaments «apud acta» que s'inscriguin en els arxius electrònics d'apoderaments «apud acta» han de correspondre a alguna de les tipologies següents:
a ) Un poder general perquè l'apoderat pugui actuar en nom del poderdant en qualsevol actuació judicial.
b ) Un poder perquè l'apoderat pugui actuar en nom del poderdant únicament en determinades classes de procediments.
c ) Un poder especial perquè l'apoderat pugui actuar en nom del poderdant en un procediment concret.
El poder inscriptible en què la part atorgui la seva representació a l'apoderat s'ha de conferir per compareixença «apud acta».
L'apoderament «apud acta» s'ha d'atorgar mitjançant compareixença electrònica en la seu electrònica judicial corresponent fent ús dels sistemes de signatura electrònica que preveu aquesta Llei, o bé mitjançant compareixença personal davant el secretari judicial de qualsevol oficina judicial.
Els apoderaments inscrits en l'arxiu tenen una validesa determinada màxima de cinc anys a comptar de la data d'inscripció.
En tot cas, en qualsevol moment abans de la finalització del termini esmentat, el poderdant pot revocar o prorrogar el poder.
Les pròrrogues atorgades pel poderdant en l'apoderament tenen una validesa determinada màxima de cinc anys a comptar de la data d'inscripció.
Les sol·licituds de revocació, pròrroga o denúncia d'aquest es poden dirigir a qualsevol arxiu, circumstància que ha de quedar inscrita en l'arxiu davant el qual tingui efectes el poder, i tenen efecte des de la data en què es produeixi la inscripció esmentada.
Els ciutadans han de poder elegir en tot moment la manera de comunicar-se amb l'Administració de justícia, sigui o no per mitjans electrònics.
Així mateix, es pot establir legalment o reglamentàriament l'obligatorietat de comunicar-se amb ella utilitzant només mitjans electrònics quan es tracti de persones jurídiques o col·lectius de persones físiques que per raó de la seva capacitat econòmica o tècnica, dedicació professional o altres motius acreditats tinguin garantit l'accés i la disponibilitat dels mitjans tecnològics necessaris.
Les comunicacions a través de mitjans electrònics s'han de fer, en tot cas, amb subjecció al que disposa la legislació processal i són vàlides sempre que hi hagi constància de la transmissió i recepció, de les seves dates i del contingut íntegre de les comunicacions, i se n'identifiqui amb l'autenticació que sigui exigible el remitent i el destinatari.
Les administracions competents en matèria de justícia han de publicar, en el corresponent «diari oficial» i en la pròpia seu judicial electrònica, els mitjans electrònics que els ciutadans poden utilitzar en cada supòsit en l'exercici del seu dret a comunicar-se amb les oficines judicials.
Els requisits de seguretat i integritat de les comunicacions s'han d'establir en cada cas de forma apropiada al caràcter de les dades objecte d'aquelles, d'acord amb criteris de proporcionalitat, de conformitat amb el que disposen la legislació vigent en matèria de protecció de dades de caràcter personal i les lleis processals.
Els professionals de la justícia han de realitzar les seves comunicacions per mitjans electrònics quan tècnicament estiguin disponibles.
Les oficines judicials han d'utilitzar en tot cas mitjans electrònics en les seves comunicacions amb altres administracions i organismes públics, llevat d'impossibilitat legal o material.
S'ha d'aportar una còpia electrònica del poder notarial de representació conferit al procurador.
En cas d'impugnació, el secretari judicial ha de comprovar l'apoderament a través de l'Agència Notarial de Certificació.
La representació atorgada per compareixença apud acta davant secretari judicial s'ha d'acreditar adjuntant-ne còpia electrònica o mitjançant indicació del número, la data i el secretari judicial davant del qual es va atorgar.
L'apoderament també es pot acreditar mitjançant la certificació de la seva inscripció a l'arxiu electrònic d'apoderaments «apud acta» de les oficines judicials.
L'incompliment del deure d'ús de les tecnologies, en els termes que estableix aquesta Llei, per part d'un professional de la justícia en la seva primera comunicació amb un òrgan judicial es pot solucionar.
A aquests efectes, l'òrgan judicial ha de concedir un termini màxim de cinc dies amb advertència que totes les seves actuacions davant aquest òrgan, en aquest o en qualsevol altre procés, així com davant qualsevol altre òrgan del mateix partit judicial, s'han d'efectuar utilitzant mitjans electrònics i de conformitat amb aquesta Llei.
Si l'esmena no s'efectua en el termini que assenyala l'apartat anterior, no s'ha d'admetre l'actuació que es tracta de realitzar.
No és necessari practicar el requeriment a què es refereix l'apartat 1 del present article quan el professional hagi estat requerit en aquest sentit per qualsevol altre òrgan judicial del mateix partit judicial, i s'ha de rebutjar del tot qualsevol actuació que es tracti d'efectuar per mitjans diferents dels que preveu aquesta Llei.