projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
L'anàlisi relacional és una tècnica basada en un conjunt d'eines d'anàlisi espacial per entorns SIG(Sistema d'Informació Geogràfica) basades en la topologia de la xarxa viària.
La topologia fa referència a la geometria de la posició, és a dir centra la seva anàlisi en estudiar més les propietats derivades de la posició que las purament mètriques de las figures.
L'aplicació d'aquesta metodologia a l'anàlisi territorial ha estat ideada per l' equip d'investigació de la Universitat Politècnica de Catalunya liderat per en Francesc Magrinyà.
Es pren com a referència el graf de la xarxa viària de la base topogràfica 1:25.000, que elabora l'Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya (ICGC) en què es representa la vialitat mitjançant el eixos dels segments de xarxa.
Per a realitzar la caracterització relacional s'ha utilitzat per una banda, el mètode d'elaboració pròpia anomenat downstream visualisation que permet carregar les conques d'activitat sobre la xarxa viària que les suporta, establint l'esquelet vertebrador regional sobre el qual es manifesten les portes d'accés a les estructures urbanes objecte d'estudi (en aquest cas les urbanitzacions, les àrees d'activitat econòmica i els equipaments conferidors de centralitat).
Per altra banda, s'han utilitzat les anomenades mesures de centralitat closeness i betweenness.
Els fonaments d'aquest conjunt d'eines analítiques derivaria de la pròpia teoria de grafs, així com de la sociologia estructural.
S'utilitzarà la notació "element" per descriure el punt mig de cada segment –arc de xarxa viària comprès entre dues interseccions–.
Closeness centrality d'un element en un graf és l'invers de la distància total des de a tots els altres elements assolibles en un radi sobre camins mínims.
Es tracta de desvetllar la noció proximitat d'un determinat element a tots els altres.
Betweenness centrality d'un element en un graf calcula el nombre de vegades que l'element es troba en el camí mínim entre parells formats per dos altres elements, per a un radi r mesurat sobre la xarxa.
Es vol posar de manifest el valor de posició com a potencial lloc de pas de les relacions entre els elements de la xarxa.
Els mètodes quantitatius assenyalats es combinen amb les cartografies convencionals per identificar les vocacions –els potencials endògens– del territori a l'hora de posar en marxa estratègies de transformació urbana.
L'objectiu és evidenciar la vocació de cadascuna de les peces del territori a partir de la caracterització individualitzada, per tal d'establir-hi, finalment, l'estratègia més adequada, sempre a escala territorial, contribuint així a desenvolupar i donar contingut al procés dissenyat per l'Equip redactor del Pla territorial.
Esquelet regional i portes dels sistema d'assentaments obtingut per a l'àmbit del Pla territorial del Penedès a partir del mètode downstream visualisation.
Closeness centrality per un radi de 500 m. obtinguda per a l'àmbit del Pla territorial del Penedès.
Betweeness centrality per un radi de 10.000 m. obtinguda per a l'àmbit del Pla territorial del Penedès.
Prospecció de referència, Observació i mesura territorial
Per a saber-ne més: Albert Vaca
El projecte PaHisCat, elaborat per un equip de la Universitat de Lleida i coordinat per l'Observatori del Paisatge, és un treball de recerca sobre el paisatge històric que pretén entendre i difondre les traces del passat visibles en algunes de les unitats de paisatge identificades en els catàlegs de paisatge de Catalunya elaborats per l'Observatori.
D'una banda, el projecte pretén aproximar-se al coneixement dels canvis esdevinguts en el paisatge al llarg del temps, per la qual cosa cal reconstruir com era el territori durant els segles anteriors.
I, de l'altra, fer que aquestes dades serveixin per gestionar millor el territori, de manera que abans d'actuar-hi es pugui conèixer l'origen històric d'allò que es vol transformar i els vestigis que ne queden.
La primera fase del projecte es va realitzar l'any 2011 i va incloure l'anàlisi de quatre unitats de paisatge (Vall Cerdana, Horta de Pinyana, Conca de Poblet i Terraprims).
Ara, la web del projecte PaHisCat ha incorporat el treball " Caracterització històrica del paisatge Priorat-Montsant-Siurana ", desenvolupat pel Grup d'Estudis del Paisatge Històric de la Universitat de Lleida, per encàrrec de l'Observatori del Paisatge i la col·laboració de l'associació Prioritat, en el marc d'un conveni signat amb la Diputació de Tarragona.
El Priorat passa a ser el cinquè paisatge estudiat a PaHisCat, unint-se així als d'Horta de Pinyana, Conca de Poblet, Terraprims i Vall Cerdana.
Aquest estudi forma part dels treballs previs per a la preparació del Dossier de Candidatura UNESCO " Priorat-Montsant-Siurana, Paisatge agrícola de la muntanya mediterrània ", impulsat pel Consell Comarcal del Priorat, la Diputació de Tarragona i l'associació Prioritat.
Les seves aplicacions són diverses:
Redactat per: Observatori del Paisatge i Cristina Gil
Per saber-ne més: Observatori del Paisatge
Observació del paisatge, Sensibilització social
En anteriors números del Butlletí hem informat sobre el projecte Wikipedra, el portal de les construccions en pedra seca a Catalunya, que te per objectius la preservació, posada en valor i divulgació d'aquest tipus d'arquitectura, que al llarg dels segles ha configurat els nostres paisatges agrícoles i ramaders.
A partir de la VII Trobada d'Estudi per a la Preservació de la Pedra Seca als Països Catalans (les Preses, 2013) es va creure oportú incloure l'àmbit lingüístic com a nou camp d'estudi, amb els objectius de tenir una primera aproximació del panorama lingüístic de la pedra seca arreu dels Països Catalans, centrar el focus en els mots o expressions propis de la Garrotxa i destacar la importància de preservar aquest ric patrimoni lingüístic, i a la vegada engrescar altres estudiosos a fer-hi aportacions.
Es va començar per fer un buidatge exhaustiu de publicacions existents als Països Catalans i es constatà que hi ha pocs treballs que tractin el tema lingüístic com a element principal.
També es varen fer entrevistes a coneixedors del tema de la Garrotxa, i de tota la informació recavada es va fer un llistat de mots i expressions pròpies dels paretsecaires locals.
Aquest treball de recerca ha evidenciat que existeix un vocabulari molt ric en el món de la pedra seca, tot i que gran part es troba en fase de desaparició perquè fa referència a elements de l'entorn rural que ja han desaparegut.
Així mateix, s'ha constatat l'existència de varietats dialectals d'una mateixa paraula.
Amb els objectius de preservació d'aquest patrimoni lingüístic i de continuar fent recerca sobre aquest tema als països de parla catalana, l'Observatori del Paisatge de Catalunya, amb la col·laboració d'un grup de filòlegs de la Garrotxa i el suport de l' Associació per la pedra seca i l'arquitectura tradicional endeguen el projecte del Glossari de la pedra seca, una pàgina web on els usuaris tenen al seu abast tot el vocabulari recollit i a la vegada poden fer les seves aportacions, que s'afegeixen al glossari un cop aprovades per l'equip de filòlegs.
Redactat per: Observatori del Paisatge, Cristina Gil
Per saber-ne més: Observatori del Paisatge
Observació del paisatge, Sensibilització social, Gestió integrada del paisatge
Altres participants: Agència de Residus de Catalunya
Desenvolupament més sostenible i reducció de costos.
Redueix l'explotació de recursos així com el cost del seu trasllat a l'abocador.
En col·laboració amb l'Agència de Residus de Catalunya, l'INCASÒL ha avançat significativament en la valorització de residus mitjançant la seva utilització en el procés d'urbanització.
Complementàriament a una bona implantació de la proposta urbanística adaptada a les preexistències, la importància d'aquesta estratègia es fonamenta en un doble estalvi sense perdre qualitat a l'obra executada.
En efecte, per una banda, la valorització de residus fa que siguin necessaris menys materials d'extracció natural directa amb la conseqüent reducció de l'explotació de recursos i, per altra banda, es redueix la quantitat de residus que cal portar a abocador en ser valoritzats i reutilitzats per urbanitzar.
Per aconseguir-ho, ha calgut ampliar el banc de preus d'urbanització de l'INCASÒL amb 386 noves partides que inclouen materials reciclats o productes que en contenen.
Com a exemple d'aquests materials podem enumerar els següents: paviment de fusta tecnològica construït amb polietilè reciclat i residu de fusta de la indústria fustanera, pilons de cautxú reciclat (procedents de neumàtic fora d'ús), mobiliari urbà amb plàstic reciclat, conduccions amb polietilè reciclat, conduccions amb polipropilè reciclat, prefabricats de formigó amb àrids procedents de Residus de la Construcció i Demolició (RCD), escòries procedents d'empreses siderúrgiques per a paviment asfàltic, etc. Paral·lelament, s'ha adequat el Plec de Condicions Tècniques Generals de projectes per a l'ús del material reciclat i dels productes que en contenen que han estat inclosos en les noves partides de l'INCASÒL.
Amb aquestes noves eines, hem revisat el projecte d'urbanització del sector el Boscarró Nord de Tàrrega de 41 ha amb l'objectiu que incorporés el major nombre possible de partides d'obra que continguessin residus valoritzats.
Com a resultat, de la totalitat de material utilitzat en el projecte el 37% és reciclat, el que representa 125.000 Tn.
Aquesta xifra comporta un balanç negatiu de residus és a dir que, quan s'urbanitzi, el sector consumirà més residus que no en produirà, concretament 97.000 Tn.
La generació de residus procedents tant de la construcció d'infraestructures i edificacions com de les urbanitzacions generen un problema ambiental.
La insuficient prevenció de la producció de residus en origen s'uneix a l'escàs reciclatge dels que es generen.
Entre els impactes ambientals que això provoca, es pot destacar la contaminació de sòls i aqüífers en abocadors incontrolats, el deteriorament paisatgístic i l'eliminació d'aquests residus sense aprofitament dels seus recursos valoritzables.
En aquest context, hi ha un consens general de tots els sectors afectats sobre la necessitat de disposar d'una normativa bàsica, específica per als residus de construcció i demolició, que estableixi els requisits mínims de la seva producció i gestió, amb l'objecte de promoure la prevenció, la reutilització, el reciclatge, la valorització i el tractament adequat dels destinats a eliminació.
Període: Setembre de 2012 a Desembre de 2015
El Projecte europeu REMEMBRANE té com a objectiu reutilitzar les membranes d'osmosi inversa que han arribat a la fi de la seva vida útil.
Com a primer pas, s'ha establert un protocol per recollir les membranes usades i fer l'anàlisi de les incrustacions que han conduït a la membrana a la fi de la seva vida útil.
La segona tasca ha estat analitzar i provar diversos sistemes de neteja perquè aquestes membranes puguin ser usades per a futures aplicacions dins del camp de l'osmosi inversa.
Des del punt de vista operatiu, el projecte s'ha realitzat al voltant de la planta dessaladora d'Aqualia a Dènia (Alacant) i s'ha estructurat en les parts següents:
La planta pilot descrita és operativa des de finals de 2014.
Avui en dia ja s'han recuperat un seguit de membranes evitant d'aquesta manera que vagin al dipòsit controlat.
La darrera etapa del projecte, que s'està duent a terme a partir de maig de 2015, consisteix en instal·lar set membranes en sèrie per ser provades en una planta real en l'operació de tractament d'aigües industrials salobres que Aqualia té a Talavera de la Reina (Toledo).
El projecte es va iniciar el 18 de setembre de 2012 i la data final prevista és el 31 de desembre de 2015.
El pressupost total del projecte és de 1.903.767 euros i està cofinancat al 50% per la UE.
Els projectes va estar escollits per la seva capacitat per transformar-se en solucions de mercat del sector ambiental i de la sostenibilitat energètica.
El Programa, que aquest any celebra la seva tercera edició, se centra a impulsar iniciatives en el sector ambiental i de la sostenibilitat energètica.
El 28 de novembre es va conèixer el guanyador: AEInnova, escollit per un jurat d'experts en valorització d'idees de negoci.
El primer premi estava dotat amb 2.500 €, sis mesos d'incubació a l'Edifici Eureka del Parc de Recerca UAB i assessorament.
També es van escollir un segon premi de 1.500 € i un tercer premi de 1.000 €: Blue Human Photinics i OnaSensLife respectivament.
Aquests guardons reconeixen la viabilitat tecnològica i econòmica dels projectes, a més d'altres factors com el grau d'innovació, l'estat de desenvolupament, el model de negoci, l'equip, la necessitat del mercat i la qualitat de la presentació.
En definitiva, es tracta d'ajudar els investigadors a fer el pas que els separa del mercat, guiant-los en el procés de transformació d'un projecte de recerca en un projecte empresarial.
Els sis projectes seleccionats, d'entre els 12 presentats al programa, són:
El Programa va adreçat a l'alumnat de doctorat i al personal investigador que tingui interès a generar solucions de mercat a partir de la seva recerca.
El Programa, que té una durada de 7 setmanes, inclou una fase de generació d'idees, una fase de formació en els aspectes claus de la gestió empresarial i, finalment, un concurs que premia els 3 millors projectes presentats.
L'edició d'enguany ha estat enfocada a la creació de projectes en el sector ambiental i de la sostenibilitat energètica.
Com a novetat, per a aquesta edició, el programa té el patrocini d'Aqualogy i Fluidra.
Aquestes empreses han proposat diversos reptes tecnològics per a aquells col·lectius d'investigadors que o bé no tenien idea pròpia o bé volien desenvolupar un d'aquests projectes.
Les dues edicions anteriors del Programa -la primera centrada en el sector de les tecnologies de la informació i la comunicació i l'altra centrada en el sector biotecnològic- han generat la creació de tres empreses: Mass Factory, Ad on Demand i Crowdmobile.
A més, també s'han patentat sis tecnologies dels projectes presentats, de les quals tres s'han llicenciat a empreses.
Direcció del projecte: Agència de Residus de Catalunya
Un consorci format per empreses petites i mitjanes, i associacions de petites i mitjanes empreses.
L'UPC s'ha responsabilitzat del desenvolupament tècnic de CompoBall, en estreta col·laboració amb l'empresa IRIS i amb l'Institut Superior Tècnic de Lisboa.
A més, com a socis catalans del projecte, hi han pres part l'Agència de Residus de Catalunya i l'Associació de Plantes de Compostatge de Catalunya.
Període: 1 de febrer de 2010 fins al 31 de gener del 2013
Obtenir un coneixement detallat de les dades del procés de compostatge amb vistes a millorar el seu control i el dels seus resultats.
Projecte per al desenvolupament d'un nou sistema sense fils per a la medició de la temperatura i la humitat en temps real del material de compostatge en diversos punts del procés de producció.
El sistema inclou una sèrie de sensors que no necessiten connexió externa ni per a la mesura ni per a la transmissió de les dades i estan encapsulats en un material inert.
Aquesta tecnologia representa un avenç rellevant en el sector del reciclatge de la matèria orgànica i del compostatge, i el dota d'una eina intel·ligent i sense fils per controlar els paràmetres clau durant el procés de compostatge, que són la temperatura i la humitat, amb l'objectiu final d'aconseguir un adob d'alta qualitat.
A més de recollir les dades del l'estat del compost, CompoBall també les emmagatzema i l'operari les pot consultar a distància sense necessitat d'estar a les instal·lacions.
Per tant, la innovació de la tecnologia pionera CompoBall rau en la possibilitat de controlar l'estat del compost a distància, des d'una pàgina web, i facilita que l'operari prengui decisions per obtenir un adob d'alta qualitat.
Aquest sistema assequible, fàcil d'usar i robust per al seguiment del procés de compostatge impulsaria la competitivitat de les indústries d'aquest àmbit, així com el de l'agricultura.
També els compostadors i agricultors podran acomplir les regulacions en aquest matèria, així com els requeriments dels usuaris finals.
També augmenta el rendiment en la producció de compost, que pot ser més estable i de major qualitat.
Període: gener 2014 – desembre 2014
GTTSF és un grup format pels operadors ferroviaris, els gestors d'infraestructures ferroviàries i l'Administració catalana per disposar d'un punt de trobada on aquests agents, que intervenen en l'explotació dels serveis ferroviaris, puguin compartir experiències i encarar problemàtiques en el món de la seguretat ferroviària.
A més de la Direcció general de Transports i mobilitat, hi participen FGC, Metro, Tram, Renfe, Ifercat, Adif i l'ATM.
L'inici del grup va tenir lloc l'any 2012, i durant el 2014 s'ha començat a dissenyar una estratègia conjunta per encarar problemàtiques en el món de la seguretat ferroviària, així com per promoure mesures tècniques i d'actuació.
L'objectiu és crear una guia tècnica dins la diversitat d'explotadors i gestors d'infraestructures per respondre d'una manera mínimament homogeneïtzada davant la posada en servei i les modificacions de línies ferroviàries.
També es planteja la creació d'un Sistema de Gestió de la Seguretat (SGS), la formació i l'homologació de recursos humans.
A més, es proposen abordar els canvis significatius, ja sigui en el material mòbil o bé en la infraestructura ferroviària.
Objectiu: projecte pilot en el marc de la Unió Europea per desenvolupar la seguretat viària en carreteres secundàries.
El projecte compta amb la participació de diferents regions europees: Catalunya, Lazio, Macedònia Central, Dinamarca i Moràvia.
El propòsit del projecte és compartir bones pràctiques entre les esmentades regions i instituts de recerca, així com definir unes eines i uns paràmetres per a la qualificació de la seguretat en carretera.
Els objectius específics de la iniciativa són:
L'objectiu final és que les regions europees apliquin les mateixes aproximacions de la Directiva 2008/96/CE en carreteres secundàries, amb la consegüent reducció en el nombre d'accidents d'acord amb els objectius específics de la UE.
El projecte Pilot4Safety es subdivideix en diferents tasques de treball, de manera que cada regió lidera una tasca i col·labora en la resta:
RSA i RSI entrenament a FEHRL, Brussel·les
Execució de les auditories de seguretat viària
Execució pràctica d'una auditoria de seguretat viària (exemples de la Regió Central Macedònia)
Execució pràctica d'una auditoria de seguretat viària ( exemple a la República Txeca)
Cadascuna d'aquestes tasques les lideren els responsables del projecte en una regió.
La Direcció General de Carreteres de la Generalitat de Catalunya, s'encarrega de liderar la quarta tasca (acord entre les regions per a la formació d'auditors i inspectors).
Així mateix, la Direcció General de Carreteres col·labora en la resta de tasques.
Concretament, també s'ha dut a terme una auditoria europea en el projecte de la millora de la C-242, d'Ulldemolins a Alforja i una inspecció europea de la carretera C-155 de Sabadell a Granollers.
Direcció de projecte: Direcció General de Carreteres.
Període: Octubre 2011 – desembre 2011
Instal·lació, per primera vegada a les carreteres de la Generalitat, d'il·luminació d'una rotonda amb cèl·lules fotovoltaiques.
En concret, a la variant de les Borges del Camp.
En la rotonda d'unió de l'antiga C-242 amb la nova variant C-242, a l'altura de les Borges del Camp, s'han instal·lat uns bàculs que tenen el funcionament següent:
Hi ha dues circumferències de lluminàries.
La primera, a l'illot central de la rotonda, sempre en funcionament durant tota la nit (permet detectar la rotonda des de lluny).
La segona, en el perímetre exterior, que s'acciona quan un radar detecta l'aproximació d'un vehicle proporcionant aleshores la luminància requerida.
La rotonda d'unió de l'antiga C-242 amb la nova variant C-242 a l'altura de les Borges del Camp, té les característiques següents:
Assolir el Pla d'inspeccions i auditories de seguretat viària, que consisteix en establir una metodologia i desenvolupar un programari informàtic que permetrà la gestió sistematitzada de les inspeccions i auditories de seguretat viària.
Aquest pla serveix per dur a terme auditories perquè acompleixin tots els requisits de l'anterior projecte d'RDI Pilot4Safety.
El primer pas de la implementació és un manual per a l'execució d'avaluacions d'impacte i d'auditories de seguretat viària en que es defineix la metodologia i els procediments concrets que s'han de seguir per executar les avaluacions d'impacte i les auditories de seguretat viària pel que fa als diferents tipus de documents en fase de disseny d'actuacions a la xarxa de carreteres Gencat.
El document Bases per a la realització d'avaluacions d'impacte, auditories i inspeccions de seguretat viària té, com a objectiu dotar al personal d'auditoria i inspecció d'una eina de treball que sintetitzi els conceptes i els criteris que s'han de tenir en compte en el desenvolupament de les avaluacions i auditories, establerts d'acord amb els resultats publicats en fonts acreditades en matèria de seguretat viària.
A l'informe, a banda de detallar els aspectes generals de les avaluacions i les auditories de seguretat viària (En què consisteix un auditoria de seguretat viària: els elements essencials i els d'una avaluació d'impacte amb la delimitació de competències dels diferents actors que hi participen), exposa quines són les fases i els procediments de l'avaluació d'impacte i de l'auditoria, amb esquemes detallats de les diferents etapes.
A cadascuna de les etapes s'aprofundeix en els aspectes que necessiten d'una especial èmfasi.
Esquema de procés de les auditories de seguretat viària