La consellera de la Presidència i portaveu del Govern, Meritxell Budó, ha explicat avui les primeres estimacions de l'impacte econòmic de la Covid-19 en el sector de l'esport i l'activitat física de Catalunya, així com les mesures que impulsa el Govern per ajudar a pal·liar aquesta afectació.
L'ha acompanyat el secretari general de l'Esport i de l'Activitat Física, Gerard Figueras.
Durant l'acte, el Govern ha exposat les dades sobre l'impacte que ha tingut l'aturada global de l'activitat esportiva al país a causa del confinament, amb conseqüències en els ingressos, la liquiditat i l'ocupació.
Cal tenir en compte que l'esport aporta el 2% del PIB català (5.000 milions d'euros) i suposa el 3,2% de l'ocupació (95.000 persones).
"A Catalunya tenim més de 18.000 entitats esportives registrades, 73 federacions esportives amb 600.000 llicències d'esportistes i 45 consells esportius amb unes 450.000 llicències més.
A més, comptem amb més de 40.000 instal·lacions esportives, cosa que demostra el dinamisme en aquest àmbit de la nostra societat", ha destacat la consellera Budó.
Segons les estimacions del Govern, en base a fonts pròpies, dades aportades per representants del sector esportiu i d'estudis elaborats per institucions com la Universitat Pompeu Fabra, la Unió de Federacions Esportives de Catalunya (UFEC) i el clúster de la indústria de l'esport a Catalunya (INDESCAT), les xifres absolutes de pèrdues econòmiques arribarien als 2.500 milions, la meitat dels que el sector genera durant un any, i de prop de 48.600 llocs de treball, ja siguin temporals o definitius, el 51 per cent de tots els que genera.
Això afecta federacions, clubs, el món municipal, els consells, el voluntariat, etc.
Aquestes xifres confirmen les pitjors previsions del Govern, que des de l'inici de la pandèmia ha treballat amb tres possibles escenaris en funció de la duració de l'aturada i de la rapidesa en la recuperació de l'activitat.
"Malauradament, la realitat ens situa en el més dur d'aquests tres escenaris", ha lamentat Budó, amb aquesta aturada de gairebé quatre mesos i una reactivació "que no serà en cap cas immediata sinó progressiva entre ara i finals de 2020", segons ha alertat Figueras.
A més, la crisi del coronavirus ha fet que 7 de cada 10 treballadors del sector esportiu hagin patit un ERTO pel coronavirus, que l'esport deixi d'aportar 921 milions d'euros al VAB aquest 2020 i que s'hagin cancel·lat més de 1.200 esdeveniments esportius, dels quals només es tornaran a programar un 20%.
La Generalitat té en licitació un estudi exhaustiu de tot el sector, que també inclourà l'àmbit escolar, professional i públic i que oferirà una fotografia molt més acurada de cara a l'inici del nou curs a partir de la qual poder definir noves polítiques públiques per fer costat al sector.
Aquestes dades mostren que l'àmbit de l'esport ha patit amb duresa l'impacte de l'emergència sanitària, motiu pel qual el Govern ha pres des del primer moment mesures en clau econòmica per ajudar el sector a recuperar-se de la crisi, totes elles incloses en el Pacte Nacional per a la Reactivació de l'Activitat Física i l'Esport de Catalunya, integrat per administracions i entitats.
"Calia una acció extraordinària i immediata del Govern per pal·liar l'impacte dels efectes de la pandèmia", ha afirmat la consellera i màxima responsable de les polítiques esportives del Govern.
Mesures adoptades per ajudar a reactivar el sector
El Pla Nacional comporta la injecció per part del Govern d'un total de 61,5 milions d'euros durant el 2020 al conjunt del teixit esportiu de Catalunya en forma de subvencions, programes i línies de finançament per preservar l'activitat esportiva i la viabilitat dels agents que la fan possible.
D'aquest import, més de 40 milions ja han estat tramitats per a Ajuntaments, Consells Esportius, federacions, clubs i esportistes.
En aquest paquet de mesures, destaca, per una banda, la convocatòria de subvencions per a la realització de les activitats esportives i actes que tinguin un impacte significatiu en el conjunt del sistema esportiu a Catalunya o de rellevància social i històrica, executades durant la temporada 2019-2020.
Enguany, l'import total dels ajuts és de 3,5 milions d'euros, 2,5 milions més que en l'anterior convocatòria a causa de l'impacte de la Covid-19.
Les entitats interessades poder presentar les sol·licituds a partir d'avui i durant un termini de 10 dies hàbils.
D'altra banda, properament estarà a disposició de les entitats esportives catalanes la línia de finançament directe de 10 milions d'euros entre l'Institut Català de Finances (ICF) i el Consell Català de l'Esport, una de les mesures pensades per donar resposta als problemes de liquiditat del teixit esportiu arran de la pandèmia.
Coneguda com "ICF Esports Liquiditat", aquesta línia permetrà sol·licitar préstecs d'entre 20.000 euros i 300.000 euros, i el període de retorn serà de màxim 5 anys amb 1 any de carència inclòs.
Així mateix, en el marc de la Comissió per a l'Elaboració del Pla per a la Reactivació Econòmica i Protecció Social com a conseqüència de la crisi de la Covid-19 (CORECO), la Secretaria General de l'Esport i de l'Activitat Física (SGEAF) ha demanat diverses mesures per contribuir econòmicament a la progressiva represa de l'activitat física i esportiva, que dependran dels nous recursos que puguin arribar mitjançant aportacions de l'Estat o europees.
En primer lloc, la SGEAF proposa el pagament per part del Govern de les llicències d'activitat física i esport que emeten els Consells Esportius i les Federacions Esportives Catalanes de la temprada 2020-21 amb l'objectiu d'ajudar les famílies a fer front a aquesta despesa, que cap ciutadà es quedi sense fer esport, que les entitats no tinguin una davallada dels seus ingressos per aquest concepte i de mantenir una ciutadania activa i saludable per afrontar millor un possible rebrot o noves pandèmies.
Aquesta mesura tindria un cost d'uns 37 milions d'euros.
En segon lloc, la SGEAF proposta sengles ajuts per a entitats sense ànim de lucre i empreses que organitzen activitats de lleure educatiu esportiu i que han hagut d'adaptar-se als requeriments de la pandèmia de la Covid-19 (dotació total d'1 milió d'euros), i per a la contractació de joves en pràctiques per impulsar propostes de lleure educatiu esportiu per a infants i joves durant aquest estiu i la propera tardor (1,5 milions).
Finalment, la Generalitat ha plantejat modificacions legislatives tant al Parlament de Catalunya com al Congrés dels Diputats per ajudar a aturar la destrucció de llocs de treball i empreses del sector esportiu.
Es tracta, en primer lloc, de la reivindicació al govern estatal de la necessitat d'implementar un tipus d'IVA esportiu reduït al 10%, una petició feta pel president de la Generalitat, Quim Torra, al president del Govern espanyol, Pedro Sánchez, així com per Gerard Figueras al Consejo Superior de Deportes en diverses reunions.
En segon lloc, en l'àmbit català, la SGEAF proposa una llei del mecenatge esportiu no professional de Catalunya, que fomenti el mecenatge de caràcter privat mitjançant mesures tributàries i administratives; i sol·licita la modificació de la Llei 21/2005, de 29 de desembre, de mesures financeres, per tal de crear un fons per al foment de l'esport i l'activitat física que es doti amb els ingressos obtinguts de la taxa fiscal sobre rifes, tómboles, apostes i combinacions aleatòries de Catalunya, i que es destini a finançar polítiques esportives per a la millora de la pràctica esportiva en els vessants d'esport base, de tecnificació, de programes socials i d'organització d'esdeveniments internacionals.
Entre les mesures adoptades, destaca la posada a disposició del teixit esportiu català de 61 milions d'euros, dels quals més de 40 ja han estat tramitats per a Ajuntaments, Consells Esportius, Federacions, Clubs i Esportistes; la resta està en procés de tramitació