I. La intervenció de la Comissió Jurídica Assessora en aquest expedient es produeix a l'empara de l'article 8.2.b) de la Llei 5/2005, de 2 de maig, de la Comissió Jurídica Assessora, que preveu que aquest òrgan consultiu emeti un parer, que és preceptiu, abans que el Govern aprovi les normes reglamentàries que despleguin una llei.
Aquest desplegament pot ser total, parcial o puntual.
El Projecte de norma reglamentària sobre el qual s'informa desplega, en part, la Llei 16/2005, de 27 de desembre, de la informació geogràfica i de l'Institut Cartogràfic de Catalunya, pel que fa a l'oficialitat i l'ús dels serveis cartogràfics i les relacions interadministratives i la planificació.
L'emissió del parer de la Comissió té per objecte central examinar la legalitat de la proposta, de manera que no sigui contrària a les normes amb rang de llei, se situï en el marc propi del desplegament reglamentari i respecti l'ordre competencial establert en el bloc de la constitucionalitat.
D'una manera addicional, es poden posar de manifest també altres aspectes relacionats amb la congruència de les mesures proposades o amb la tècnica normativa.
El Govern, per dictar el Reglament de desplegament de la Llei 16/2005, gaudeix de l'habilitació prevista en la disposició final segona de la Llei, que concretament preveu: "s'autoritza el Govern o conseller del Departament de Política Territorial i Obres Públiques perquè dictin les normes necessàries per a desplegar i executar aquesta Llei."
A més, la Llei 16/2005 conté diverses remissions específiques a normes reglamentàries respecte del contingut del Projecte en els articles 12.3, 34.3, 41.1, 42.3, 43.2 i 47.2.
El Projecte de decret desplega les normes de la Llei sobre l'oficialitat i l'ús dels serveis cartogràfics, relatives a les relacions interadministratives i la planificació, sobre la Comissió de Coordinació Cartogràfica de Catalunya, el Pla cartogràfic de Catalunya, la Infraestructura de dades espacials de Catalunya, el Registre cartogràfic de Catalunya i la Cartoteca de Catalunya.
Es tracta d'un desplegament parcial de la Llei, característica que no té significació pel que fa a l'habilitació legal, la qual, a més, no està acotada temporalment.
La iniciativa normativa del Govern se situa en l'àmbit de les competències de la Generalitat.
En efecte, l'article 149 de l'Estatut assigna a la Generalitat la competència exclusiva en matèria d'ordenació del territori i urbanisme.
L'activitat relativa a la informació geogràfica i a la cartografia se situa en una posició instrumental respecte de l'acció pública en aquest àmbit.
La titularitat de les competències indicades porta inherent també les atribucions sobre mitjans, com són els regulats per la Llei 16/2005 i el Projecte sobre el qual s'informa.
Aquesta connexió va ser reconeguda pel Tribunal Constitucional en la Sentència 76/1984, de 29 de juny, que va afirmar aquest caràcter instrumental i la consegüent innecessarietat de títols competencials específics.
Això no obstant, al mateix temps va remarcar les exigències de coordinació, que s'entén a tots els nivells, i en relació amb la norma projectada es projecta particularment en relació amb les administracions públiques catalanes.
També s'ha de tenir en compte la previsió de l'article 144.5 de l'Estatut d'autonomia de Catalunya, segons el qual correspon a la Generalitat elaborar la cartografia ambiental.
Amb caràcter addicional, i en relació amb els aspectes relatius a les relacions interadministratives i a l'organització administrativa, cal recordar també les atribucions de competència a la institució autonòmica que fan els articles 160.1.a) i 150 de l'Estatut.
En ambdós casos, es tracta de competències exclusives.
En tot cas, s'ha de deixar constància de l'existència de competències estatals en àmbits més amplis, referència que d'una manera genèrica consta en l'article 1.2 de la Llei.
La Llei 16/2005, de 27 de desembre, de la informació geogràfica i de l'Institut Cartogràfic de Catalunya regula el règim jurídic d'aquest i defineix els supòsits, els mitjans i els requisits de la coordinació i la col·laboració interadministrativa en l'àmbit de la cartografia i de la informació geogràfica.
El títol segon es refereix a l'Institut Cartogràfic de Catalunya.
Mentre els capítols I, III, IV i V en regulen la naturalesa i les funcions, l'organització i els règims jurídic i econòmic, que no són objecte de consideració en el Projecte de reglament, el capítol II estableix les regles sobre oficialitat i ús dels serveis cartogràfics, que es despleguen en el Projecte.
El títol III es refereix a les relacions interadministratives i la planificació.
En el capítol I es tracta la col·laboració i coordinació; en el capítol II es regula la Comissió de Coordinació Cartogràfica de Catalunya; en el capítol III, el Pla cartogràfic de Catalunya; en el capítol IV, el Registre cartogràfic; en el capítol V, la Infraestructura de dades espacials de Catalunya, i en el capítol VI, la Cartoteca de Catalunya.
Tots aquests aspectes són objecte de desplegament normatiu en el Projecte de reglament.
V. Examinem a continuació si en la tramitació de l'expedient s'han observat les prescripcions sobre documentació i procediment que estableixen els articles 63 i següents de la Llei 13/1989, de 14 de desembre, d'organització, procediment i règim jurídic de l'Administració de la Generalitat de Catalunya.
L'article 63 disposa que el projecte de normes reglamentàries ha d'anar acompanyat d'una memòria en què s'expliqui el contingut de la norma i l'oportunitat i l'adequació a les finalitats perseguides.
En aquest sentit, es constata que efectivament s'ha incorporat una memòria amb les característiques exigides per l'ordenament.
Així mateix, s'ha acomplert el requeriment d'un estudi econòmic sobre les conseqüències de la implantació de les mesures previstes.
També consta un apartat referit a la perspectiva d'igualtat de gènere.
No s'ha obert un període d'informació pública, tràmit no preceptiu encara que convenient, tot i el contingut de les normes projectades.
S'ha donat audiència de les entitats representatives d'interessos relacionats amb el Projecte i s'ha demanat informe a altres departaments de l'Administració autonòmica.
Les al·legacions presentades han estat considerades d'una manera detallada, i amb una breu motivació de la decisió adoptada, en un informe de 27 de juliol de 2006.
El Projecte normatiu ha estat informat per la Comissió de Govern Local, en la sessió de 19 de juliol de 2006.
També ha emès l'informe preceptiu l'Institut Català de les Dones, amb data 24 de juliol de 2006.
El Consell de Treball Econòmic i Social ha renunciat a emetre un parer en considerar que no es regulen matèries socioeconòmiques, laborals ni d'ocupació.
Consta l'informe del Consell Tècnic incorporat a l'expedient un cop formulada la petició de dictamen.
També conta que la Comissió de Govern de Política Territorial ha informat favorablement sobre el Projecte, en la sessió de 25 de juliol de 2006.
Finalment, s'inclou l'informe de l'Assessoria Jurídica del Departament a càrrec de l'advocada de la Generalitat.
Així, doncs, es pot dir que tant pel que fa a la documentació, com al procediment seguit es pot afirmar que en l'expedient s'han acomplert les exigències establertes per la legislació a fi d'elaborar disposicions reglamentàries.
En l'estudi d'un Projecte de normes reglamentàries s'ha de posar l'atenció, com ja s'ha assenyalat en altres ocasions, en si el Projecte respon a la funció pròpia d'aquestes normes que integren els reglaments executius, que és precisament desplegar els preceptes de la Llei, sense anar més enllà de l'àmbit que li correspon.
Les normes reglamentàries estan subordinades a la Llei i, per tant, no poden contradir-la, ni apartar-se'n, ni impedir-ne l'aplicació.
Al contrari, els pertoca desplegar-la, amb la disposició de normes que aclareixin o detallin les previsions de la Llei i l'establiment de procediments i mecanismes que facilitin l'execució i aplicació dels preceptes legals.
Les normes reglamentàries són el complement de la Llei, necessari per raons tècniques o de complexitat.
En tot cas, l'única perspectiva acceptable és la realització de les finalitats declarades pel legislador.
La dimensió de les normes reglamentàries que ha de formular l'Administració varia segons siguin els marges deixats per la Llei i en raó de les matèries o continguts objecte de la regulació.
Ara bé, l'exercici de la potestat reglamentària es troba circumscrit per uns límits precisos: jerarquia normativa, matèries reservades a la Llei, principis generals del dret i interdicció de l'arbitrarietat.
Assenyalades aquestes acotacions, s'ha de recordar però que, en aquesta funció integradora de l'ordenament jurídic, l'Administració gaudeix d'un marge d'apreciació dels interessos públics presents en l'actuació, que lògicament és més ampli en alguns camps, com en el de les qüestions organitzatives, que no pas en els aspectes relatius a les relacions substancials.
El Projecte de decret consta d'un preàmbul, un article únic, en virtut del qual s'aprova el Reglament, que consta com a annex, una disposició transitòria i una de final.
El Reglament comprèn 51 articles agrupats en títols.
El títol I inclou tres capítols.
El capítol primer comprèn els articles 2 a 8 i es refereix a l'oficialitat.
El capítol segon, sobre usos, inclou els articles 9 i 10.
El capítol tercer es titula "efectes" i va de l'article 11 al 14.
El títol segon, relatiu al Registre cartogràfic de Catalunya, inclou els articles 15 a 23.
El títol tercer, sobre les relacions interadministratives i la planificació, comprèn cinc capítols.
El primer es refereix a la Comissió de Coordinació Cartogràfica i inclou els articles 24 i 27.
El capítol segon, relatiu al Pla cartogràfic, comprèn els articles 28 al 32.
El capítol tercer, referent a la Infraestructura de dades espacials, inclou els articles 33 a 41.
El capítol quart, sobre el servei de posicionament geodèsic integrat, comprèn els articles 42 a 45.
El capítol cinquè, sobre la Cartoteca, va de l'article 46 al darrer, que és el 51.
El Projecte de decret, pròpiament dit, està encapçalat per un preàmbul.
Hi ha una certa asimetria en la descripció del contingut de la norma, ja que mentre del títol tercer es detallen els capítols, del primer, també estructurat per capítols, no s'identifiquen els diversos continguts.
Sembla aconsellable, per l'objectiu il·lustratiu dels preàmbuls, seguir una mateixa sistemàtica.
Quant a les referències a l'habilitació del Govern per dictar el Reglament, és més adequat esmentar primer l'autorització general de la disposició final segona de la Llei, suficient per ella mateixa, i al·ludir a continuació a les diverses habilitacions específiques.
Caldria també esmentar, ja que es fa referència expressa al no-desplegament del títol primer de la Llei, que tampoc no se'n desplega el títol segon.
L'article únic es limita a deixar constància de l'aprovació del Reglament, el qual s'incorpora com a annex.
La disposició transitòria es refereix a la suplència de l'Institut Cartogràfic de Catalunya respecte de la Comissió de Coordinació Cartogràfica mentre aquesta no adopti determinades mesures.
No és clar que el contingut sigui propi d'una disposició transitòria, sinó que sembla més pertinent qualificar-la com a addicional.
La disposició final estableix regles sobre la utilització de la cartografia oficial i no oficial en funció de la data d'inici de l'expedient i de l'existència de cartografia registrada.
No s'estableix cap previsió que alteri la regla general sobre la vacatio legis.
En aquest fonament jurídic examinarem el títol primer del Reglament.
Abans, cal deixar constància que l'article 1, sobre l'objecte del Decret, queda al marge de la divisió en títols i capítols.
Per donar una sistemàtica completa a la norma es podria preveure un títol preliminar amb un únic precepte.
En la descripció del contingut s'hauria de seguir l'ordre de la regulació i esmentar en darrer lloc la Cartoteca de Catalunya.
El capítol I del títol I s'inicia amb l'article 2, sobre la cartografia elaborada per l'Institut Cartogràfic de Catalunya (en endavant, l'Institut).
L'apartat primer pràcticament reprodueix el primer incís de l'apartat primer de l'article 10 de la Llei.
L'apartat segon acull la primera part del segon incís del precepte que s'acaba d'esmentar.
L'apartat tercer estableix un mandat d'actualització.
L'apartat quart recull d'una manera més genèrica -i més funcional- que la darrera part del primer apartat de l'article 10 de la Llei la possibilitat de reconeixement oficial a l'Estat.
L'article 3 es refereix a la cartografia elaborada per altres administracions públiques o per altres subjectes, públics i privats.
Recull les previsions de l'article 10.2, amb noves previsions o puntualitzacions que s'inscriuen sense dificultat en la funció de desplegament reglamentari.
L'article 4 reprodueix l'apartat tercer de l'article 10 de la Llei, amb l'afegitó del requisit d'inscripció de la cartografia elaborada per l'Administració estatal en el Registre central de cartografia.
S'hauria de suprimir aquesta previsió, ja que no pertoca a l'Administració autonòmica establir els procediments que s'han de seguir en el nivell estatal, com ho va fer la Llei autonòmica.
L'article 5 regula el règim de les coordenades establertes mitjançant el Servei de Posicionament Geodèsic Integrat de Catalunya (en endavant, SPGIC).
L'apartat primer es limita a reproduir textualment l'apartat quart de l'article 10 de la Llei.
L'apartat segon preveu l'oficialitat de les coordenades locals que compleixin determinats requisits.
L'article 6, sobre l'impuls de l'oficialitat, preveu mesures de foment.
L'article 7 es refereix a la responsabilitat del contingut de la cartografia i remet a la legislació de propietat intel·lectual, amb l'afirmació de la responsabilitat de l'Institut pels treballs dirigits a oficialitzar la cartografia.
L'article 8 regula la pèrdua de la condició d'oficialitat, amb la consideració dels diversos supòsits i el procediment a seguir, en el qual es preveu el tràmit d'audiència i un període per a l'actualització i es remet al sistema de recursos.
També es preveuen els efectes de la pèrdua de l'oficialitat.
També seria convenient considerar la redacció.
El capítol segon comença amb l'article 9, que es refereix a l'ús obligatori.
L'apartat primer reprodueix el també apartat primer de l'article 11 de la Llei.
El mateix passa amb els apartats segons correlatius.
L'apartat tercer regula els supòsits d'inexistència de cartografia oficial amb previsions pròpies del desplegament reglamentari, si bé seria més correcte limitar-se a fer referència a la cartografia oficial segons la legislació estatal sense prendre com a element identificador el Registre central, que és una fórmula instrumental.
L'article 10, sobre l'ús potestatiu, es limita a reproduir l'apartat tercer de l'article 11 de la Llei.
El capítol tercer comprèn els articles 11 a 15.
L'article 11 regula la informació i les característiques bàsiques.
L'apartat primer reprodueix l'article 12.1 de la Llei.
Els apartats segon i tercer despleguen les previsions de la Llei sobre la informació i les característiques bàsiques.
L'apartat quart reprodueix textualment l'apartat segon de l'article 12 de la Llei.
L'article 12.3 de la Llei conté una remissió expressa al Reglament per a regular l'accés, les condicions econòmiques i la utilització de la informació, que ha estat rebuda per l'article 12, sobre condicions d'accés, per l'article 13, relatiu a condicions econòmiques, i per l'article 14, sobre utilització i difusió de la informació.
Cal remarcar la previsió que l'accés a la informació geogràfica i cartogràfica -documentació amb representació del territori- pot ser gratuït, sigui produïda per l'Institut o per altri, o bé onerosa, si bé s'ha d'aclarir que l'accés a les dades -les característiques bàsiques de les quals estan regulades en l'article 11.3 del mateix Reglament- és sempre gratuït.
D'altra banda, es recorda la legislació sobre propietat intel·lectual.
La regulació se situa en l'àmbit propi de la regulació reglamentària i reflecteix les exigències legals d'accés als registres i arxius públics.
X. El títol segon es refereix al Registre cartogràfic de Catalunya, objecte del capítol IV del títol III de la Llei.
L'article 15 es refereix a l'objecte, l'adscripció i el caràcter públic, amb una pràctica reproducció de l'apartat 1 de l'article 40 de la Llei.
L'única novetat és la previsió de l'apartat tercer sobre la seu del Registre a l'Institut.
L'article 16 regula les funcions del Registre amb una relació normal que comprèn activitats amb efectes jurídics específics com són les inscripcions, certificacions i comunicacions (lletres b) i e)).
L'article 17, relatiu a l'organització i la inscripció, preveu dues seccions separades, per a la cartografia oficial i no oficial, com ja estableix l'article 40.2 de la Llei.
L'apartat quart recull la determinació del darrer incís de l'article 40.3 de la Llei, sobre integració de totes les cartografies en la Infraestructura de dades espacials de Catalunya (en endavant, IDEC).
L'apartat cinquè disposa que no es pot denegar la inscripció si es compleixen els requisits establerts per la legislació, previsió coherent amb allò que preveu l'article 10.2 de la Llei.
L'article 18, sobre gestió i direcció del Registre, conté una regulació molt breu, ja que simplement disposa que la gestió i direcció depenen de l'Institut, previsió que ja consta en l'article 42 de la Llei.
Cal tenir present que aquest està configurat com a entitat de dret públic amb sotmetiment de l'activitat al dret privat (article 3.1 de la Llei).
En aquest tipus de personificacions s'ha de fer una excepció expressa de l'exercici de potestats públiques i dels requeriments que això comporta.
Atès que algunes de les funcions del Registre impliquen aquest exercici i afecten tercers, s'hauria de fer una referència expressa a les exigències indicades amb un nou apartat.
En aquest sentit, es pot indicar que la regulació concisa de l'article 18 no sembla una resposta adequada a la remissió de l'article 42.3 de la Llei i "L'organització i el funcionament del Registre cartogràfic de Catalunya s'estableix per reglament".
Certament que es pot fer en un reglament singular posterior, però assenyalar-ne, almenys, les pautes essencials en els aspectes indicats és necessari si no es vol incórrer en dèficits de seguretat jurídica.
L'article 19 regula el contingut del Registre i assumeix la remissió de l'article 41.1 de la Llei, el qual també encarrega el Reglament per establir el procediment d'inscripció i els efectes.
L'article 20 regula el procediment d'inscripció.
Les prescripcions sobre presentació de la sol·licitud, esmena de defectes i silenci positiu s'ajusten a la regulació vigent i, en concret, a la Llei 30/1992.
L'assignació a la Direcció de l'Institut de la facultat d'atorgar o denegar la inscripció es fonamenta en la previsió de l'article 17.2.g) de la Llei 16/2005, que estableix l'assignació de noves funcions per reglament.
D'altra banda, la determinació de l'apartat desè, sobre la interposició d'un recurs d'alçada davant el conseller o la consellera de Política Territorial i Obres Públiques, s'ajusta a allò que disposa l'article 27.2 de la Llei 16/2005 en relació amb les resolucions de l'Institut sotmeses al dret administratiu.
L'article 21, sobre efectes de la inscripció, simplement recorda la regulació de l'ús obligatori i facultatiu de l'article 11 de la Llei i dels articles 9 i 10 del Projecte de reglament.
L'article 22, sobre accés i règim d'ús, assumeix el dret d'accés de l'article 37 de la Llei 30/1992, amb una breu regulació per remissió de l'article 43 de la Llei 16/2005.
L'article 23 es refereix al procediment per sistema telemàtic amb remissió al Decret 324/2001, de 4 de desembre, relatiu a les relacions entre els ciutadans i l'Administració de la Generalitat i a les normes reguladores del procediment que ha de dictar el Departament de Política Territorial i Obres Públiques.
Per tant, de moment la previsió és no operativa i es podria situar com a disposició addicional.
El títol tercer es dedica a les relacions interadministratives i a la planificació.
El capítol primer regula la Comissió de Coordinació Cartogràfica de Catalunya (en endavant, la Comissió).
L'article 24 en regula la naturalesa, l'adscripció i la composició, amb una simple reproducció o remissió als articles 31.1 i 2 i 32 de la Llei.
Cal remarcar que la meitat dels membres de la Comissió són d'extracció local, fet que li dóna un cert caràcter paritari, aspecte particularment significatiu en vista de les funcions assignades a la Comissió i a la incidència de les actuacions cartogràfiques -entre d'altres, l'obligatorietat de la cartografia oficial- en l'exercici d'algunes competències locals.
L'article 25, sobre les funcions de la Comissió, recull la regulació de l'article 33 de la Llei, amb petites i no significatives addicions a les lletres b), c), f) i g) i incorpora la funció d'emetre un informe preceptiu sobre els recursos presentats contra resolucions d'inscripció en el Registre.
Tot plegat es pot considerar inclòs en el desplegament reglamentari.
L'article 26 regula l'estructura de la Comissió i l'article 27, el funcionament.
Cal recordar que l'article 34.3 conté una remissió al Govern per a completar les normes contingudes als dos primers apartats de l'article 34.
En defecte d'aquestes o en allò no regulat, la mateixa Comissió en podrà establir.
S'hauria de revisar la redacció de l'article 26.4, de manera que la decisió de la Comissió sobre el nomenament de les persones integrants de les comissions tècniques tanqui l'apartat.
La previsió de l'article 27.1 sobre convocatòria extraordinària és molt rígida.
L'antelació per a la convocatòria és excessiva -tres setmanes- però, a més, pot ser evanescent, ja que s'afegeix "sens perjudici que pugui establir-se un altre termini per la naturalesa dels assumptes a tractar".
No hi ha cap més previsió, fet que produeix una gran inseguretat, especialment significativa atesa la composició de la Comissió.
L'apartat sisè al·ludeix a la possibilitat de representació dels membres de la Comissió, cosa que no es fa ni en fixar el quòrum de constitució ni en regular les votacions.
A més, hi ha un complet silenci sobre l'articulació de la representació.
La qüestió és important, de manera que sembla convenient que la mateixa Comissió ho resolgui a l'empara de la remissió de l'apartat onzè.
Aquesta observació és essencial.
El capítol segon es refereix al Pla cartogràfic de Catalunya (en endavant, el Pla).
L'article 28, sobre l'objecte, el caràcter i l'àmbit d'aplicació territorial, reprodueix el contingut dels tres apartats de l'article 35 de la Llei.
Caldria reflexionar sobre la necessitat d'aquestes reproduccions.
L'article 29, relatiu al contingut, reprodueix textualment l'article 36 de la Llei.
L'article 30 reprodueix l'article 37 de la Llei, sobre la redacció i l'aprovació del Pla, amb l'afegitó d'un apartat quart que simplement disposa que el Pla "s'inclourà en la pàgina web de la Comissió de Coordinació Cartogràfica de Catalunya".
L'article 31, sobre la vigència, modificació i revisió, reprodueix en l'apartat primer l'article 38 de la Llei.
En el segon apartat, es preveu una revisió general del Pla cada 8 anys, previsió que s'inscriu en la funció de desplegament reglamentari.
L'article 32, relatiu a l'actualització, reprodueix textualment l'article 39 de la Llei.
En acabar la consideració d'aquest capítol, i a la vista de les escasses innovacions normatives que conté, se suggereix la substitució per un únic article que les reculli.
El capítol tercer es refereix a la Infraestructura de dades espacials de Catalunya.
L'article 33 regula les funcions del Centre de Suport per a la Infraestructura de Dades Espacials de Catalunya, creat per l'article 46 de la Llei.
L'article 34 regula el Servei de Catàleg IDEC.
L'article 35 es refereix a les metadades.
Les previsions se situen en el marc del desplegament reglamentari, vistos els principis inspiradors establerts per l'article 44 de la Llei.
L'article 36 preveu les obligacions dels ens públics per catalogar i difondre les metadades.
L'obligació s'estén a l'Administració autonòmica i a les entitats locals, les quals intervenen amb la seva participació decisòria en la Comissió de Coordinació Cartogràfica que deté funcions significatives -articles 35.1, 36.5 i 41 del Projecte de reglament- en aquest procés, en recollir la remissió de l'article 47.2 de la Llei.
Els articles 37, 38, 39 i 40 regulen, respectivament, la política de difusió de dades; l'accessibilitat i les restriccions d'ús a la informació geogràfica; l'harmonització de dades, i el mode territorial de la infraestructura de dades espacials estatals i europees.
Les previsions se situen en l'espai propi del desplegament reglamentari.
L'article 41 es refereix a la informació i el control de la IDEC per part de la Comissió.
Desplega, d'una manera concisa, l'article 47.2 de la Llei, i preveu l'elaboració d'un informe per part del Centre de Suport que s'ha de sotmetre a la Comissió en cadascuna de les seves reunions ordinàries i recollir la prescripció legal sobre actuació subsidiària.
Hauria estat convenient una regulació més detallada d'aquest supòsit.
El capítol IV regula el Servei de Posicionament Geodèsic Integrat de Catalunya (en endavant, SPGIC), unitat a la qual fa referència l'article 10.4 de la Llei.
L'article 42 es refereix a l'objecte d'una manera descriptiva.
L'article 43, (que per error tipogràfic se cita com a 42 en el text del Projecte) amb el nom d'implementació del SPGIC, prescriu diverses característiques d'aquest Servei.
La redacció de l'apartat setè s'hauria de revisar.
L'article 44 defineix els serveis del SPGIC.
L'article 45 es refereix a l'accés i el règim econòmic d'ús.
Els diversos preceptes esmentats se situen en el marc de la funció reglamentària.
El capítol V regula la Cartoteca de Catalunya.
L'article 46, sobre l'objecte, reprodueix textualment el primer apartat de l'article 48 de la Llei.
L'article 47 es refereix a les funcions i l'abast de la Cartoteca, amb remissió a les funcions descrites en l'apartat segon de l'article 48 esmentat, i amb previsions pròpies de les normes reglamentàries.
L'article 48 identifica el fons de la Cartoteca, l'article 49 en regula les condicions d'accés, l'article 50 en preveu els serveis i l'article 51 es refereix a la coordinació, difusió i preservació de la informació.
Les regulacions proposades se situen en el marc propi del desplegament reglamentari.
Per últim cal fer notar que caldria millorar la redacció de certs preceptes, com ara l'article 7, 8 i 20.2, per tal d'assolir una millor qualitat del text.
Una vegada considerades i, si escau, tingudes en compte, les observacions contingudes en el cos d'aquest Dictamen, es pot elevar al Govern, per a la seva aprovació, el Projecte de decret pel qual s'aprova el Reglament de desplegament de la Llei 16/2005, de 27 de desembre, de la informació geogràfica i de l'Institut Cartogràfic de Catalunya, pel que fa a l'oficialitat i l'ús dels serveis cartogràfics i les relacions interadministratives i la planificació.