Mesures en matèria de canvi climàtic
Modificació de la Llei 16/2017, de l'1 d'agost, del canvi climàtic
Ús del coc de petroli i carbó per a usos tèrmics en estufes o calderes en la indústria
Implantació d'instal·lacions d'energies renovables en les activitats subjectes a autorització ambiental o a llicència ambiental
Modificació del Decret legislatiu 1/2010, de 3 d'agost, pel qual s'aprova el Text refós de la Llei d'urbanisme
Regulació de l'autorització de les instal·lacions de producció d'energia elèctrica provinent d'energia eòlica i d'energia solar fotovoltaica
Criteris generals per a la implantació de parcs eòlics i plantes solars fotovoltaiques
Criteris específics per a la implantació de parcs eòlics
Criteris específics per a la implantació de plantes solars fotovoltaiques
Consulta prèvia sobre la viabilitat de l'emplaçament d'un parc eòlic o una planta solar fotovoltaica
Autorització dels parcs eòlics i de les plantes solars fotovoltaiques
Intervencions administratives necessàries per a la implantació dels parcs eòlics i les plantes solars fotovoltaiques
Capacitat de la persona sol·licitant
Sol·licitud d'autorització administrativa per a la implantació d'un parc eòlic o d'una planta solar fotovoltaica
Avaluació d'impacte ambiental del projecte
Aprovació urbanística del projecte
Atorgament de l'autorització substantiva en matèria d'energia
Garantia de restitució dels terrenys al seu estat original
Autorització d'explotació dels parcs eòlics i de les plantes solars fotovoltaiques
Transmissió de l'autorització en matèria d'energia
Caducitat i revocació de l'autorització en matèria d'energia
Modificacions de parcs eòlics i plantes solars fotovoltaiques
Modificació del Text refós de la legislació en matèria d'aigües de Catalunya, aprovat pel Decret legislatiu 3/2003, de 4 de novembre
Modificació de la Llei 20/2009, de 4 de desembre, de prevenció i control ambiental de les activitats
Sol·licituds d'autorització de parcs eòlics i plantes solars fotovoltaiques en tràmit
Modificacions de parcs eòlics ja autoritzats en espais de la Xarxa Natura 2000
Autorització per a la modificació de la regulació de l'autorització de les instal·lacions de producció d'energia elèctrica provinent d'energia eòlica i d'energia solar fotovoltaica
Autorització per a la modificació dels annexos d'aquest Decret llei
Documentació exigida per la normativa energètica
Documentació exigida per la normativa urbanística
Documentació ambiental necessària per a l'avaluació d'impacte ambiental del projecte
El president de la Generalitat de Catalunya,
L'article 67.6.a) de l'Estatut preveu que els decrets llei són promulgats, en nom del rei, pel president o presidenta de la Generalitat.
D'acord amb l'anterior promulgo el següent
La Generalitat de Catalunya, fent ús de la competència que li atribueix l'article 111 de l'Estatut d'autonomia de Catalunya en matèria de protecció del medi ambient, va aprovar la Llei 16/2017, de l'1 d'agost, del canvi climàtic.
La competència sobre la protecció del medi ambient es configura com una competència compartida on correspon a l'Estat espanyol la determinació de la normativa bàsica (article 149.1.23 de la Constitució).
Aquesta normativa bàsica, però, no pot tenir una extensió tal que impedeixi la Generalitat establir polítiques pròpies en aquest àmbit o que buidi de contingut la competència autonòmica, principi que ha sancionat reiteradament el Tribunal Constitucional i que recull l'article 111 de l'Estatut d'autonomia de Catalunya.
Aquest principi delimita l'abast d'allò que s'ha d'entendre per normativa bàsica.
Tanmateix no es pot desconèixer que el canvi climàtic, pel seu caràcter complex i transversal, incideix també en altres àmbits sectorials.
Aquest caràcter transversal, reconegut expressament per l'article 46.3 de l'Estatut, determina que l'acció dels poders públics per fer front al canvi climàtic s'ha de desenvolupar per mitjà d'altres títols competencials que al·ludeixen a matèries que es poden veure afectades per la lluita contra el canvi climàtic.
Àrees i àmbits com l'energia, l'habitatge, l'urbanisme, la mobilitat o els sectors industrials, es veuran afectats d'una manera o altra.
Així, segons dades de 2017, el conjunt del cicle energètic (producció, transformació, transport, distribució i consum d'energia) representa el 72% de les emissions totals de gasos amb efecte d'hivernacle i el 87% de les emissions de diòxid de carboni.
Aquestes dades mostren que per abordar la lluita contra les causes del canvi climàtic són clau les polítiques energètiques de generació i distribució, i els models de consum.
L'activitat legislativa i reglamentària posterior a la Llei 16/2017, de l'1 d'agost, del canvi climàtic, s'ha orientat a posar en marxa instruments ja previstos en aquesta Llei i a regular noves eines jurídiques per donar resposta a l'emergència climàtica.
Els instruments ordinaris que ofereix la legislació en matèria de medi ambient, energia, i també d'urbanisme, es mostren insuficients per resoldre la situació extrema a la qual s'ha arribat.
Aquests instruments s'han de reforçar, redefinir o ampliar de manera urgent per tal d'encarar l'emergència climàtica amb diversos elements que permetin, en conjunt, incrementar de manera efectiva la producció d'energia mitjançant energies renovables i altres mesures que permetin reduir les emissions de gasos d'efecte hivernacle.
Les previsions d'aquest Decret llei emanen, alhora, de diferents mandats del Parlament de Catalunya, com la Moció 103/XII, sobre el pla d'acció dels departaments davant l'emergència climàtica; la Moció 104/XII, sobre la crisi ecològica i els conflictes ambientals i territorials; la Moció 67/XII, sobre la salvaguarda del patrimoni natural, la protecció del medi ambient i la lluita contra el canvi climàtic; la Moció 6/XII, sobre la transició energètica; la Moció 119/XII, sobre l'emergència climàtica; la Moció 145/XII, sobre l'emergència climàtica, i la Resolució 546/XII, sobre l'orientació política general del Govern.
La urgència de les mesures a les quals fa referència aquest Decret llei resulta de l'anàlisi del context sobre el qual actua, fonamentalment sobre la necessitat d'incrementar la generació d'energies d'origen renovable i la reducció de gasos amb efecte d'hivernacle.
El Pacte Nacional per a la Transició Energètica (PNTE), aprovat per Acord del Govern el 31 de gener de 2017 i que compta plenament amb el suport polític i de la societat civil pel procés participatiu dut a terme durant la seva elaboració, constitueix el nou marc de desenvolupament de la política energètica catalana per fer front als reptes de l'emergència climàtica en els pròxims anys.
Així, el PNTE presenta un nou escenari que va més enllà de l'objectiu de reduir el consum de combustibles fòssils i la contribució de l'energia nuclear, i planteja un nou escenari de tancament i abandonament d'aquestes fonts energètiques, recollint l'objectiu específic d'assolir un sistema energètic amb energies cent per cent renovables, fonamentalment de proximitat, desnuclearitzat i neutre en emissions de gasos amb efecte d'hivernacle en l'horitzó 2050, tal com fixen els articles 2 i 19 de l'esmentada Llei 16/2017, de l'1 d'agost, del canvi climàtic.
La planificació territorial i els requeriments ambientals han de ser coherents amb l'aprofitament energètic dels recursos naturals renovables i, al mateix temps, han de facilitar l'execució dels projectes als agents interessats.
L'acció coordinada de l'Administració de la Generalitat, la participació dels actors territorials -especialment de l'Administració local- i, en general, de la societat civil, seran imprescindibles per aconseguir veritablement un sistema elèctric català fonamentat totalment en les energies renovables.
El PNTI planteja un nou model energètic més democràtic, participatiu i de generació renovable distribuïda on la ciutadania i les persones consumidores s'han de situar en el centre.
Així, en el nou model energètic proposat, la ciutadania i les empreses passen a ser consumidores actives amb la possibilitat de poder consumir, generar, emmagatzemar i vendre energia elèctrica al mateix temps que gestionen el seu consum.
El nou model ha de permetre l'agrupació i la participació d'aquests productors/consumidors en comunitats locals d'energia o com a agregadors d'energia.
En el mateix sentit cal fomentar la participació de la ciutadania, les empreses i les administracions locals en els projectes energètics que s'implantin al territori.
Pel que fa a l'energia solar, atesa la seva modularitat, la seva maduració tecnològica i la caiguda molt significativa dels costos, ha de tenir la consideració d'eina principal en el compliment dels objectius del Pacte Nacional per a la Transició Energètica d'apoderament de les persones consumidores, ja que els permet ser, a la vegada, generadores d'energia i participar en el mercat energètic.
El camí és llarg i hi ha molta feina encara per fer: mentre la intensitat energètica final de Catalunya ha disminuït gairebé un 21,5% en el període 2005-2017, el desenvolupament de les energies renovables només ha arribat a aportar un 8,5% de la demanda final d'energia l'any 2017, lluny del 20% que marca la UE per a l'any 2020.
L'energia nuclear continua representant més de la meitat de la producció elèctrica de Catalunya i el sector transport, que suposa el 42,9% del consum d'energia final de Catalunya l'any 2017, continua basant-se majoritàriament en combustibles derivats del petroli.
En conjunt, el consum de combustibles fòssils i nuclears, sobre els quals es fonamenta el nostre model energètic actual, representa més del 90% del consum d'energia primària de Catalunya.
L'any 2017 el Parlament de Catalunya va aprovar la Llei 16/2017, de l'1 d'agost, del canvi climàtic, per tal d'assolir la reducció de les emissions de gasos amb efecte d'hivernacle, fer front a la vulnerabilitat derivada dels impactes del canvi climàtic i afavorir la transició vers una economia neutra en emissions de CO 2, competitiva, innovadora i eficient en l'ús dels recursos.
La Llei 16/2017, de l'1 d'agost, va recollir els criteris del Pacte Nacional per a la Transició Energètica de Catalunya.
En concret, va establir com a objectius reduir les emissions de gasos amb efecte d'hivernacle (GEH) en un 40% l'any 2030, en un 65% el 2040 i en un 100% el 2050 i, entre les seves finalitats específiques, va incloure al seu article 2.2 la de contribuir a la transició cap a una societat on el consum de combustibles fòssils tendeixi a ser nul, amb un sistema energètic descentralitzat i amb energies cent per cent renovables, fonamentalment de proximitat, amb l'objectiu d'aconseguir un model econòmic i energètic no dependent dels combustibles fòssils ni nuclears l'any 2050.
Els objectius numèrics indicats van ser declarats inconstitucionals per la Sentència del Tribunal Constitucional 87/2019, de 20 de juny.
El marc descrit als punts anteriors va ser completat el passat 14 de maig de 2019 amb l'aprovació per part del Govern de la Declaració d'emergència climàtica.
L'informe del Grup Intergovernamental d'Experts en Canvi Climàtic (IPCC, octubre 2018), sobre la importància de no ultrapassar el límit dels 1,5o C d'increment de la temperatura mitjana anual del planeta respecte a l'època preindustrial, constitueix una nova alerta de la comunitat científica sobre la urgència d'actuar de manera decidida davant el canvi climàtic, i estableix la necessitat de reduir les emissions globals al voltant del 45% l'any 2030 respecte als nivells de 2010 i assolir unes emissions netes nul·les per a 2050.
Igualment, el darrer informe publicat de la Plataforma Intergovernamental sobre Biodiversitat i Serveis Ecosistèmics (IPBES-2019) alerta també de la situació de declivi sense precedents en què es troba la natura del planeta i l'acceleració de la ràtio d'extinció d'espècies.
La Generalitat de Catalunya, davant la nova alerta feta per la comunitat científica i veient amb preocupació els impactes que el canvi climàtic té i tindrà a Catalunya i arreu del planeta, va entendre que era necessari prendre una major consciència del risc que representa.
De fet, a banda dels efectes evidents sobre els ecosistemes, els efectes previsibles del canvi climàtic poden perjudicar notòriament la nostra economia productiva, des de l'afectació negativa en el funcionament i el manteniment de moltes infraestructures a importants alteracions dels entorns on es desenvolupen activitats amb demandes intensives d'aigua o d'energia.
L'afectació sobre la salut humana és un altre element d'especial preocupació, ja que el consum excessiu de combustibles fòssils, en especial pel transport en els àmbits urbans, a més d'agreujar l'efecte hivernacle per les seves emissions de CO 2, també contribueix a incrementar els nivells de NOx i PM10 a l'atmosfera.
Alhora, les polítiques climàtiques que plantegen la necessitat d'una transició energètica també es veuen com a una oportunitat de modernització econòmica i social de Catalunya, expressada tant en el PNTE com en la Llei 16/2017, de l'1 d'agost, del canvi climàtic.
En definitiva, la situació descrita planteja un seguit de reptes d'enorme complexitat que el Govern de Catalunya va afrontar el 14 de maig de 2019 amb la declaració formal de l'emergència climàtica, afegint-se així a les institucions polítiques d'arreu del món que ja l'havien declarat i impulsant l'assoliment dels objectius en matèria de mitigació que estableix la Llei 16/2017, del canvi climàtic.
Amb aquesta finalitat, el Govern va assumir els compromisos següents:
Adoptar les mesures de simplificació administrativa necessàries per eliminar els obstacles que puguin posar en perill l'assoliment dels objectius en matèria de mitigació del canvi climàtic i transició energètica.
Incrementar els incentius i prioritzar les polítiques i els recursos públics destinats a la transició necessària cap a un model energètic cent per cent renovable, desnuclearitzat i descarbonitzat, neutre en emissions de gasos amb efecte d'hivernacle, que redueixi la vulnerabilitat del sistema energètic català i garanteixi el dret a l'accés a l'energia com a bé comú, com fixa la Llei 16/2017, del canvi climàtic.
Prioritzar, a les polítiques públiques, les opcions amb menor impacte climàtic i major contribució a l'adaptació a les condicions derivades del canvi climàtic.
Adoptar les mesures necessàries per aturar la pèrdua preocupant de biodiversitat i promoure la recuperació dels ecosistemes.
Identificar i acompanyar els sectors de l'economia que han de fer una transició, sigui per adaptar-se a les noves condicions derivades del canvi climàtic, sigui per transformar-se en activitats de baixes emissions de gasos amb efecte d'hivernacle (GEH), en un marc general d'aposta per l'economia circular i de creació de llocs de treball verds.
Adoptar les mesures encaminades a reduir la vulnerabilitat d'aquells sectors socials més sensibles als impactes del canvi climàtic i a aquells altres als quals aquesta transició pot afectar en major grau.
Assumir un model de mobilitat urbana basat, d'una banda, en el transport públic, en el vehicle compartit i en els modes de micromobilitat i, de l'altra, en vehicles d'emissió zero.
Declarar instal·lacions d'interès territorial estratègic les instal·lacions fotovoltaiques que utilitzin sistemes de captació d'energia fotovoltaica avançats i eficients.
Elaborar, conjuntament entre el Departament de Territori i Sostenibilitat i el Departament d'Empresa i Coneixement, una estratègia territorial per a la implantació de les instal·lacions d'energia renovable, fonamentalment eòlica i fotovoltaica, necessàries per desenvolupar la transició energètica a Catalunya i complir amb els objectius de la Llei 16/2017, del canvi climàtic, en matèria d'energia.
Instar el Parlament a celebrar cada any un ple monogràfic sobre el canvi climàtic i la seva afectació a Catalunya i sobre les mesures de mitigació i adaptació que el Govern adopti, en especial les associades a la transició energètica.
Revisar la legislació catalana vigent amb la finalitat de detectar aquelles normes que afavoreixin l'emissió de gasos amb efecte d'hivernacle o dificultin combatre els efectes del canvi climàtic.
En aquest marc global normatiu de la Generalitat de Catalunya i amb la voluntat d'accelerar el desenvolupament dels instruments de la Llei 16/2017, de l'1 d'agost, del canvi climàtic, s'elabora aquest Decret llei de mesures urgents per tal de fer front a l'emergència climàtica.
Aquest Decret llei s'estructura en quatre capítols.
El capítol 1 conté les disposicions generals.
El capítol 2 recull, de forma essencial, la modificació i la precisió sobre diferents punts recollits a la Llei 16/2017, del canvi climàtic, en aspectes com ara els objectius d'utilització de les energies renovables a Catalunya, la irrupció de la mobilitat elèctrica en el sector del transport, l'aprofitament del potencial d'energies renovables als ports, o la limitació de l'obtenció de gas i/o petroli mitjançant la fracturació hidràulica ( fracking ).
El capítol 3 regula les mesures que, en relació amb l'objecte del Decret llei, requereixen la modificació del Text refós de la Llei d'urbanisme, aprovat pel Decret legislatiu 1/2010, de 3 d'agost.
Consta d'un article, el 5, que es divideix en deu apartats.
Són mesures l'essència de les quals se situa en els nous articles que s'afegeixen a la Llei d'urbanisme, el 9 bis i el 48 bis.
La resta de modificacions de la Llei d'urbanisme són subsidiàries d'aquests nous articles per facilitar-ne la interpretació sistemàtica.
El nou article 9 bis regula dos supòsits en matèria dels usos del sòl i de les construccions que són d'aplicació directa, és a dir, que no necessiten l'adaptació del planejament urbanístic vigent perquè siguin aplicables en els termes legalment establerts.
L'apartat 1 d'aquest article inclou una mesura per facilitar la implantació d'instal·lacions d'aprofitament de l'energia solar sobre les cobertes de les construccions i els espais de les parcel·les urbanes no ocupats per les construccions en determinades condicions, sense que les determinacions urbanístiques dels plans, vigents o futures, en siguin un obstacle.
L'apartat 2 del mateix article recull, en essència, un supòsit regulat en part als apartats 3 i 4 de l'article 97 de la Llei d'urbanisme, en matèria de serveis comuns dels edificis, que es deroguen.
En coherència amb l'objecte del Decret llei aquest supòsit s'amplia amb un altre regulat a la legislació en matèria de sòl, relatiu a les instal·lacions que tenen per objecte reduir la demanda energètica dels edificis.
Amb una diferència substancial respecte del precedent que regula l'article 97 de la Llei d'urbanisme, en aquests casos tampoc no és exigible l'adequació del planejament urbanístic vigent perquè les instal·lacions a les quals fa referència es puguin implantar d'acord amb el projecte autoritzat.
En aquest sentit, són normes aplicables directament mentre siguin compatibles amb les normes que protegeixin el patrimoni cultural i la resta de béns protegits pel planejament urbanístic d'acord amb l'article 71 i concordants de l'esmentada Llei d'urbanisme.
El nou article 48 bis, per remissió al nou apartat 5 bis de l'article 34, habilita els projectes d'actuació específica en sòl no urbanitzable per implantar directament infraestructures relatives als serveis tècnics als quals fa referència, que formen part del sistema urbanístic d'equipaments comunitaris, quan el planejament territorial i urbanístic no les preveu o, tot i que les preveu, no les regula detalladament.
Supòsits en els quals no és exigible per a la formulació i autorització del projecte la modificació del planejament urbanístic, ni aprovar un pla especial urbanístic autònom o de desenvolupament, tant si es tracta d'una infraestructura d'interès general com d'interès local.
Escau advertir que, encara que la finalitat primera del nou article és facilitar la implantació de les instal·lacions de producció d'energia elèctrica a partir de fonts renovables i de les xarxes de transport i de distribució d'aquesta energia, s'ha optat per estendre aquesta mesura a altres infraestructures de serveis tècnics la necessitat de les quals no sempre és fàcil de preveure des del planejament urbanístic amb l'antelació suficient.
Es tracta en definitiva d'infraestructures en supòsits on la seva implantació és necessària en sòl no urbanitzable, admissibles sempre que les lleis no impedeixin l'actuació o no sigui prohibida expressament pel planejament territorial i urbanístic per raó dels terrenys afectats i, en conseqüència, escau considerar que el projecte d'actuació específica és l'instrument jurídic idoni i suficient per autoritzar la seva implantació en els casos esmentats, després de valorar les diverses alternatives possibles quan en sigui exigible l'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb la legislació en la matèria.
Finalment, el capítol 4 fa referència a la simplificació de la regulació de les instal·lacions de producció d'energia elèctrica provinent d'energia eòlica o solar fotovoltaica i vol donar resposta a la paràlisi de facto que ha experimentat la implantació de l'energia eòlica a Catalunya, estancada en una potència instal·lada de 1270MW quan, arran dels treballs de prospectiva energètica, caldria multiplicar per deu aquesta xifra per assolir un model energètic cent per cent renovable en l'horitzó de 2050.
La disposició addicional primera inclou una modificació del Text refós de la legislació en matèria d'aigües de Catalunya, aprovat pel Decret legislatiu 3/2003, de 4 de novembre adreçada a facultar l'Administració hidràulica de la Generalitat de Catalunya per poder intervenir de manera immediata a la part catalana de les conques compartides per prevenir o reparar danys al domini públic hidràulic en cas que es produeixin episodis extrems com pluges torrencials, inundacions o desbordaments, tot contribuint a garantir la seguretat de les persones i els béns.
Així, pot executar directament o col·laborar amb altres administracions en actuacions de prevenció i reparació dels danys en el domini públic hidràulic que es derivin d'aquest tipus d'episodis excepcionals, el caràcter extrem i la severitat dels quals s'aprecia com una manifestació o conseqüència del canvi climàtic.
Per tot això exposat, en ús de l'autorització concedida a l'article 64 de l'Estatut d'autonomia de Catalunya; a proposta de la consellera d'Empresa i Coneixement i del conseller de Territori i Sostenibilitat, i d'acord amb el Govern,
Aquesta norma té com a objecte:
a) Adoptar mesures urgents per fer front a la situació d'emergència climàtica mitjançant una transició ecològica i energètica que permeti assolir en el termini més breu possible els objectius fixats a la Llei 16/2017, de l'1 d'agost, del canvi climàtic.
b) Modificar el Text refós de la Llei d'urbanisme, aprovat pel Decret legislatiu 1/2010, de 3 d'agost, per facilitar i simplificar la implantació de les instal·lacions per a l'aprofitament de l'energia solar i eòlica.
c) Determinar els requisits per a l'autorització de les instal·lacions de producció d'energia eòlica i d'energia solar fotovoltaica; definir els criteris energètics, ambientals, urbanístics i paisatgístics que han de regir la seva implantació, i simplificar el procediment administratiu aplicable per a la seva autorització.
2.1 S'afegeix un apartat 3 a l'article 5, amb la redacció següent:
Els objectius en matèria de reducció d'emissions de gasos amb efecte d'hivernacle a la qual es fa referència als apartats anteriors han de ser congruents amb un escenari neutre en emissions de gasos amb efecte d'hivernacle a llarg termini en el marc de la visió estratègica europea."
2.2 Es modifica l'apartat 3 de l'article 7, que passa a tenir la redacció següent:
Els pressupostos de carboni han d'incloure les contribucions de cada un dels sectors, d'acord amb la comptabilitat dels inventaris d'emissions a l'atmosfera i d'embornals de CO 2."
2.3 Es modifiquen les lletres a) i c) de l'apartat 1 de l'article 19, que passen a tenir la redacció següent:
"a) Promoure les mesures necessàries en l'àmbit de l'estalvi i l'eficiència energètica perquè el consum final d'energia l'any 2030 sigui un mínim del 32,5% inferior respecte al tendencial, en el marc de la normativa estatal bàsica en matèria d'energia".
"c) Promoure les mesures necessàries en l'àmbit de les energies renovables perquè el consum elèctric de Catalunya provingui -en un 50% l'any 2030 i un 100% l'any 2050- d'aquestes fonts renovables, prioritzant la proximitat de la producció elèctrica d'origen renovable als centres de consum."
2.4 Es modifica l'apartat 4 de l'article 19, que passa a tenir la redacció següent:
"a) Els espais que formen part de la Xarxa Natura 2000.
"b) Els recursos hídrics superficials o subterranis i les zones que hagin estat designades com a vulnerables a la contaminació per nitrats procedents de fonts agràries.
"c) Les zones que siguin objecte de protecció especial, dins l'àmbit del districte de conca fluvial de Catalunya (DCFC)."
2.5 Es modifica l'apartat 6 de l'article 19, que passa a tenir la redacció següent:
S'ha de tenir en consideració especial el principi de justícia social en aquelles persones, col·lectius, sectors econòmics i territoris que puguin resultar més afectats per la transició energètica."
2.6 Es modifica l'apartat 2 de l'article 21, que passa a tenir la redacció següent:
"a) L'anàlisi de la seva vulnerabilitat davant els impactes del canvi climàtic d'acord amb el coneixement científic actual.
"En el cas dels projectes constructius de noves infraestructures, aquesta anàlisi ha d'avaluar, almenys, l'impacte sobre la nova infraestructura de l'increment de la freqüència de fenòmens meteorològics extrems i, en cas que sigui pertinent -segons la tipologia d'infraestructura-, de la manca de subministraments.
"b) L'avaluació de la seva contribució a les emissions de gasos amb efecte d'hivernacle, inclòs el seu impacte sobre l'estoc de carboni i la capacitat d'embornal del territori afectat.
"En el cas dels projectes constructius de noves infraestructures, aquesta avaluació ha de tenir en compte tant la fase de construcció com la d'explotació.
"c) En el cas dels plans l'abast dels quals sigui el conjunt de Catalunya, aquests han d'incloure també un objectiu de reducció d'emissions de gasos amb efecte d'hivernacle respecte a un any base de referència.
Aquesta obligació també és d'aplicació per a aquells plans amb un abast territorial més reduït però en els quals la participació de les seves emissions respecte del total de l'àmbit a Catalunya sigui significativa".
2.7 Es modifica l'apartat 4 de l'article 21, que passa a tenir la redacció següent:
Per a la resta de ports de Catalunya el Govern de la Generalitat ha d'impulsar els mecanismes de col·laboració oportuns perquè puguin disposar d'aquesta connexió".
2.8 Es modifica l'apartat 3 de l'article 24, que passa a tenir la redacció següent:
El Govern ha d'establir els incentius i promoure els acords amb el sector de l'automoció que permetin assolir una transició cap a una mobilitat elèctrica de manera que l'any 2030 els nous turismes, vehicles comercials lleugers i motocicletes que es posin en circulació no utilitzin combustibles fòssils."
2.9 Es modifica l'apartat 4 de l'article 24, que passa a tenir la redacció següent:
El Govern ha d'establir incentius i promoure acords amb el sector del transport rodat per assolir una reducció de la dependència dels combustibles fòssils l'any 2040 del 50% respecte de l'any 2005".
2.10 S'afegeix un apartat 5 a l'article 51, amb la redacció següent:
Es poden destinar recursos econòmics del Fons Climàtic a la dotació dels mitjans tècnics i humans necessaris per a la seva gestió."
3.1 A partir de l'1 de gener de 2020, a les activitats incloses als annexos de la Llei 20/2009, de 4 de desembre, de prevenció i control ambiental de les activitats, no es permet la implantació de noves instal·lacions per a usos tèrmics que utilitzin coc de petroli o carbó com a combustibles.
3.2 Les instal·lacions de combustió per a usos tèrmics existents en el moment de l'entrada en vigor d'aquesta norma que utilitzin coc de petroli o carbó han de ser substituïdes en un termini de 4 anys.
3.3 Queden exclosos de l'obligació de l'apartat 2 anterior aquells dispositius en els quals s'utilitzin els productes de combustió amb contacte directe per a l'escalfament, l'assecatge o qualsevol altre tractament d'objectes o materials.
En aquests casos s'ha d'elaborar, abans de 4 anys, un estudi d'alternatives d'utilització d'altres combustibles i avaluar els costos i la minoració de l'impacte ambiental.
5.1 S'afegeix un nou article, el 9 bis, al Text refós de la Llei d'urbanisme, amb el redactat següent:
"Normes d'aplicació directa sobre instal·lacions per a l'aprofitament de l'energia solar i la rehabilitació d'edificacions
"a) Sobre la coberta de les edificacions i altres construccions auxiliars d'aquestes, incloses les pèrgoles dels aparcaments de vehicles, quan les instal·lacions no superin el metre d'alçada des de la coberta plana o, en cas de coberta inclinada, quan els captadors o els panells s'hi ubiquin adossats en paral·lel.
"b) Als espais de les parcel·les en sòl urbà, no ocupats per les edificacions i altres construccions auxiliars d'aquestes, quan les instal·lacions es destinin a reduir la demanda energètica de l'edificació i no superin el metre d'alçada des de la rasant del sòl ni comportin una ocupació de la parcel·la superior al 25% de la seva superfície no edificable.
"a) Sigui inviable tècnicament o econòmicament qualsevol altra solució.
"b) No es perjudiqui sensiblement la funcionalitat del sistema urbanístic afectat o les condicions de ventilació, assolellament i vistes de les edificacions veïnes.
"En aquests supòsits no és necessària la modificació del planejament urbanístic.
No són aplicables les normes d'aplicació directa que estableix aquest article quan siguin incompatibles amb les normes de protecció del patrimoni cultural o urbanístiques."
5.2 S'afegeix un nou apartat, el 5 bis, a l'article 34 del Text refós de la Llei d'urbanisme, amb el redactat següent:
"a) Les xarxes i les instal·lacions connexes de subministrament d'aigua, d'energia elèctrica i de gas, de sanejament d'aigües residuals, d'enllumenat públic i de telecomunicacions.
"b) Les instal·lacions de producció d'energia elèctrica amb una potència superior a 100 kW connectades a les xarxes de transport o de distribució d'electricitat.
"c) Les instal·lacions destinades a la gestió de residus."
5.3 Es modifica la lletra d) de l'apartat 4 de l'article 47 del Text refós de la Llei d'urbanisme, que resta redactada de la manera següent:
"d) Les instal·lacions i les obres necessàries per a serveis tècnics i les altres instal·lacions ambientals d'interès públic."
5.4 Es modifica l'apartat 1 de l'article 48 del Text refós de la Llei d'urbanisme, que resta redactat de la manera següent:
Quan les actuacions específiques d'interès públic a les quals fa referència l'article 47.4 es refereixin a una infraestructura relativa a un sistema urbanístic i no siguin previstes al planejament territorial o urbanístic, es requereix l'aprovació d'un pla especial urbanístic autònom que les empari en els termes que estableix l'article 68, amb les excepcions que preveu l'article 48 bis.
Pel que fa a la resta d'actuacions a les quals fa referència l'article 47.4, el projecte que les empari s'ha de sotmetre a informació pública.
Tant el projecte com, si s'escau, el pla especial urbanístic que es formuli, han d'incloure la documentació següent:
"a) Una justificació específica de la finalitat del projecte i de la compatibilitat de l'actuació amb el planejament urbanístic i sectorial.
"b) Un estudi d'impacte paisatgístic.
"c) Un estudi arqueològic i un informe del Departament competent en matèria de cultura, si l'actuació afecta restes arqueològiques d'interès declarat.
"d) Un informe del Departament competent en matèria d'agricultura si no és comprès en un pla sectorial agrari.
"e) Un informe de l'administració hidràulica, si l'actuació afecta aqüífers classificats, zones vulnerables o zones sensibles declarades de conformitat amb la legislació vigent, o masses d'aigua en mal estat o en risc d'estar-ho.
"f) Un informe de l'Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya, si l'actuació afecta jaciments paleontològics o punts geològics d'interès.
"g) Els altres informes que exigeixi la legislació sectorial.".
5.5 S'afegeix un nou article, el 48 bis, al Text refós de la Llei d'urbanisme, amb el redactat següent:
"Especificitats dels projectes d'actuació específica relatius a sistemes urbanístics de serveis tècnics
Tanmateix el que disposa l'article 48.1, s'autoritzen mitjançant l'aprovació d'un projecte d'actuació específica aquelles actuacions que comporten la implantació d'infraestructures relatives a un sistema urbanístic de serveis tècnics que preveuen les lletres a) i b) de l'apartat 5 bis de l'article 34, atenent les circumstàncies següents:
"a) Quan no siguin previstes pel planejament territorial o urbanístic, es pot aprovar el projecte d'actuació específica, sense que sigui exigible modificar el planejament urbanístic ni aprovar un pla especial urbanístic autònom per a emparar l'actuació, sempre que les lleis no impedeixin l'actuació i aquesta no sigui prohibida expressament pel planejament esmentat.
"b) Quan siguin previstes pel planejament territorial o urbanístic sense establir-ne l'ordenació detallada, es pot aprovar el projecte d'actuació específica amb subjecció a les determinacions del planejament esmentat, sense que sigui exigible aprovar un pla especial urbanístic de desenvolupament.
En relació amb les actuacions a què fa referència l'apartat 1, correspon al Departament competent en matèria d'urbanisme la instrucció íntegra del procediment d'aprovació del projecte en una sola fase, quan l'actuació afecti terrenys de més d'un terme municipal.
En aquest supòsit és preceptiu sol·licitar a les administracions municipals afectades que informin sobre l'actuació interessada.
Quan l'actuació faci referència a la implantació d'un parc eòlic o una planta solar fotovoltaica en els termes regulats al capítol 4 del Decret llei de 26 de novembre de 2019, de mesures urgents per a l'emergència climàtica i l'impuls a les energies renovables, l'aprovació del projecte es tramitarà d'acord amb aquest Decret llei".
5.6 Es modifica la lletra c) de l'apartat 2 de l'article 57 del Text refós de la Llei d'urbanisme, que resta redactada de la manera següent:
"c) Definir l'estructura general que cal adoptar per a l'ordenació urbanística del territori i establir les pautes per fer-ne el desenvolupament, sense que aquesta definició impedeixi formular:
"1r Projectes d'actuació específica i plans especials urbanístics autònoms per implantar altres elements integrants de l'estructura general del territori en els termes que regulen els articles 48 bis i 68.
"2n Projectes emparats en les normes d'aplicació directa de l'article 9 bis per implantar instal·lacions de producció d'energia elèctrica que, per la potència instal·lada, tinguin la consideració de sistema urbanístic d'equipament comunitari de serveis tècnics."
5.7 Es deroguen els apartats 3 i 4 de l'article 97 del Text refós de la Llei d'urbanisme.
5.8 Es modifica l'apartat 1 de l'article 109 del Text refós de la Llei d'urbanisme, que resta redactat de la manera següent:
L'expropiació ha d'abastar totes les superfícies i les instal·lacions necessàries per garantir el ple valor, el rendiment i la funcionalitat dels béns que en són objecte."
5.9 Es modifica la lletra b) de l'apartat 1 de l'article 110 del Text refós de la Llei d'urbanisme, que resta redactada de la manera següent:
"b) Per a l'execució dels sistemes urbanístics de caràcter públic, d'acord amb el que estableixen els articles 34.8 i 113, inclosos els sistemes urbanístics d'equipament comunitari de serveis tècnics emparats en un projecte d'actuació específica de conformitat amb l'article 48 bis."
5.10 S'afegeix una nova lletra, la o), a l'apartat 1 de l'article 187 del Text refós de la Llei d'urbanisme, amb la redacció següent:
"o) Les instal·lacions de producció d'energia elèctrica, excepte les relatives a la instal·lació de panells solars fotovoltaics, en els termes que estableix l'article 9 bis."
5.11 S'afegeix una nova lletra, la h), a l'article 187 bis del Text refós de la Llei d'urbanisme, amb el redactat següent:
"h) Les instal·lacions de producció d'energia elèctrica mitjançant panells solars fotovoltaics en els termes que estableix l'article 9 bis."
6.1 Aquest capítol és d'aplicació a les instal·lacions següents, situades sobre el terreny en sòls classificats com a no urbanitzables:
a) Parcs eòlics: instal·lacions de producció d'electricitat a partir de la força del vent, d'una potència superior a 100 kW i inferior o igual a 50 MW, amb autoconsum o sense, constituïdes per un aerogenerador o una agrupació d'aquests interconnectats elèctricament i amb un únic punt de connexió a la xarxa de transport o distribució d'energia elèctrica.
Formen també part del parc eòlic les infraestructures d'evacuació elèctrica, la subestació del parc i els accessos de nova construcció o la modificació dels ja existents.
b) Plantes solars fotovoltaiques: instal·lacions de producció d'electricitat a partir de l'energia solar mitjançant l'efecte fotoelèctric, amb autoconsum o sense, d'una potència superior a 100 kW i inferior o igual a 50 MW, constituïdes per un conjunt de mòduls destinats a la captació de l'energia solar interconnectats elèctricament i amb un únic punt de connexió a la xarxa de transport o de distribució d'energia elèctrica.
Formen part també de la planta solar fotovoltaica els inversors, la subestació de la planta, les infraestructures d'evacuació elèctrica i els accessos de nova construcció o la modificació dels ja existents.
6.2 Els parcs eòlics i les plantes solars fotovoltaiques que reuneixen els requisits descrits en l'apartat anterior però se situen sobre el terreny en un tipus de sòl diferent del no urbanitzable, es regeixen per les previsions d'aquest capítol només pel que fa a l'autorització energètica i l'avaluació d'impacte ambiental, que es tramiten de manera conjunta.
Per a l'obtenció de l'autorització urbanística es regeixen per la legislació urbanística que els sigui aplicable.
7.1 Els parcs eòlics i les plantes solars fotovoltaiques s'han de situar en emplaçaments compatibles amb el planejament territorial i urbanístic que reuneixin les condicions idònies des del punt de vista tècnic, econòmic, energètic, ambiental, urbanístic i paisatgístic, i a les zones que reuneixin els requisits següents:
a) No afectació significativa sobre l'entorn d'influència, sobre el patrimoni natural, la biodiversitat i sobre el patrimoni cultural.
b) Adequació a les directrius i els objectius d'ordenació territorial i de paisatge.
c) Minimització de l'impacte territorial generat per nous accessos a les instal·lacions o per la modificació dels existents.
d) Minimització de l'impacte territorial generat per línies elèctriques de connexió a la xarxa elèctrica, buscant la proximitat a la xarxa elèctrica més idònia i evitant que discorrin per espais de valor natural elevat.
7.2 El caràcter agrícola o forestal del terreny no constitueix, per si mateix, un obstacle per a la seva implantació, sempre que es respectin els criteris de l'apartat anterior.
7.3 Les línies elèctriques d'evacuació han de disposar de suports no perillosos per a l'avifauna i de cables de terra dotats de salvaocells.
8.1 En l'elecció de l'emplaçament dels parcs eòlics cal:
a) Minimitzar l'afectació als terrenys de valor natural elevat, l'afectació sobre les espècies amenaçades o especialment vulnerables als parcs eòlics, així com als punts estratègics pel pas migratori de les aus i evitar les àrees crítiques de les rapinyaires amenaçades.
b) Evitar llocs d'impacte paisatgístic elevat i d'elevada significació o rellevància per a la societat d'acord amb els catàlegs de paisatge.
c) Tenir en compte l'impacte acumulatiu derivat de la concentració de parcs eòlics en determinades parts del territori.
8.2 Es consideren zones no compatibles amb la implantació de parcs eòlics els espais naturals d'especial protecció (ENPE), les zones d'especial protecció de les aus (ZEPA) i els espais naturals inclosos al PEIN de superfície inferior a 1.000 ha. Això no obstant, mitjançant estudis i anàlisis específics, que s'han de reflectir en un pla territorial sectorial, es pot modificar i precisar aquest criteri.
9.1 En l'elecció de l'emplaçament de les plantes solars fotovoltaiques cal tenir en compte els criteris següents:
a) El respecte a la matriu biofísica del territori, tenint en compte el criteri de proporcionalitat amb l'entorn i el model parcel·lari preexistent.
b) L'adaptació al terreny on s'ubiquin, el manteniment de les traces dels camins existents i la no modificació de forma significativa del seu recorregut, la configuració dels marges i altres elements existents com l'arbrat d'interès, torrents, regs, i similars, encara que això suposi que l'àmbit de la planta hagi de ser discontinu.
c) La minimització dels moviments de terres de manera que les plaques se situïn prioritàriament sense cimentació contínua i sobre el terreny natural.
d) El manteniment d'una separació mínima de les tanques a camins i a espais especialment freqüentats.
e) La no afectació significativa a sòls de valor agrològic alt o d'interès agrari elevat.
f) La no afectació a àmbits inclosos en projectes d'implantació de nous regs o de transformació dels existents promoguts per l'Administració.
9.2 Es consideren zones no compatibles amb la implantació de plantes solars fotovoltaiques els espais naturals inclosos en la Xarxa Natura 2000, excepte si les plantes estan destinades a l'autoconsum, o ocupen menys de 3 ha, o se situen en un municipi que no disposi d'una altra tipologia de sòl.
Això no obstant, mitjançant estudis i anàlisis específics, que s'han de reflectir en un pla territorial sectorial, es pot modificar i precisar aquest criteri.
10.1 La Ponència d'energies renovables és un òrgan col·legiat que té com a funcions analitzar la viabilitat dels avantprojectes de parcs eòlics i plantes solars fotovoltaiques, des del punt de vista del seu emplaçament, i portar a terme les actuacions relatives a l'avaluació d'impacte ambiental dels projectes de parcs eòlics i de plantes solars fotovoltaiques.
10.2 La Ponència d'energies renovables l'integren cinc representants del Departament competent en matèria de medi ambient, un dels quals n'exerceix la presidència, tres representants del Departament competent en matèria d'energia, dos representants del Departament competent en matèria d'urbanisme i paisatge, un representant del Departament competent en matèria de canvi climàtic, un representant del Departament competent en matèria de patrimoni cultural i un representant del Departament competent en matèria d'agricultura.
10.3 Per a l'anàlisi de la viabilitat dels avantprojectes de parcs eòlics i plantes solars fotovoltaiques es constitueix, al si de la Ponència, un grup de treball específic integrat per dos representants del Departament competent en matèria d'energia, dos representants del Departament competent en matèria d'urbanisme i paisatge, dos representants del Departament competent en matèria de medi ambient i canvi climàtic i un representant del Departament competent en matèria d'agricultura.
11.1 Les persones interessades a implantar un parc eòlic o una planta solar fotovoltaica han de formular una consulta prèvia a la Ponència d'energies renovables sobre la viabilitat de l'emplaçament projectat per a la instal·lació.
De manera optativa poden sol·licitar també que la Ponència es pronunciï sobre l'amplitud i el nivell de detall de l'estudi d'impacte ambiental del futur projecte.
11.2 La consulta sobre la viabilitat de l'emplaçament i la sol·licitud de pronunciament sobre l'amplitud i nivell de detall de l'estudi d'impacte ambiental s'han d'efectuar mitjançant l'Oficina de Gestió Empresarial (OGE) i s'ha d'adjuntar la documentació següent:
a) Un avantprojecte on es defineixin les característiques i l'emplaçament concret dels aerogeneradors o les plaques fotovoltaiques, la descripció del recurs eòlic existent en el cas d'un parc eòlic, el traçat soterrat de les línies elèctriques interiors, la línia elèctrica d'evacuació, la subestació del parc o de la planta, l'edifici de control, els vials d'accés i de servei i els terminis d'execució del projecte.
b) Un estudi que realitzi un diagnòstic territorial i del medi afectat pel projecte i justifiqui l'adequació del projecte del parc eòlic o planta solar fotovoltaica als criteris dels articles del 7 al 9 d'aquest Decret llei.
c) Un estudi que justifiqui les principals alternatives considerades i que inclogui una anàlisi dels potencials impactes de cadascuna d'elles.
11.3 La Ponència ha de donar trasllat de la consulta a l'ajuntament o ajuntaments on es projecta l'activitat i a la resta d'administracions públiques afectades.
11.4 En cas que la consulta inclogui la petició de la determinació de l'amplitud i del nivell de detall de l'estudi d'impacte ambiental, la Ponència ha de consultar també les persones i les entitats interessades.
11.5 La Ponència, en el termini de 3 mesos, s'ha de pronunciar sobre la viabilitat de la proposta i, quan així s'hagi sol·licitat, sobre l'amplitud i el nivell de detall de l'estudi d'impacte ambiental.
L'acord de la Ponència ha d'indicar els termes i les condicions en les quals es pot implantar l'activitat.
La decisió de la Ponència esgota la via administrativa i és susceptible de ser impugnada, potestativament, mitjançant recurs de reposició davant la mateixa Ponència.
11.6 El pronunciament favorable indica que no existeixen elements determinants que, ja d'inici, es puguin considerar insalvables o desaconsellin la ubicació.
El pronunciament favorable no garanteix que, en el marc del procés d'avaluació de l'impacte ambiental i de la tramitació del projecte, no puguin sorgir nous elements que puguin afectar la seva autorització.
11.7 Si transcorregut el termini de 3 mesos a comptar des de la presentació de la consulta no s'ha rebut resposta de la Ponència, la persona promotora pot iniciar els tràmits d'aprovació del projecte d'acord amb el que estableix la Secció 2 d'aquest Decret llei.
11.8 La persona promotora disposa d'un termini de dos anys, a comptar des de la resposta a la consulta sobre la viabilitat de l'emplaçament, per presentar el projecte d'autorització del parc eòlic o la planta solar fotovoltaica.
En cas que transcorregut aquest termini no s'hagi presentat el projecte, s'ha d'efectuar novament la consulta prèvia.
11.9 L'acord de no viabilitat de la Ponència en el tràmit de la consulta prèvia té la consideració de circumstància impeditiva de construcció de la instal·lació no imputable a la persona promotora als efectes d'excepció d'execució de la garantia econòmica per tramitar la sol·licitud d'accés a la xarxa de transport o distribució, sens perjudici de la resta de causes d'excepció d'execució de la garantia que prevegi la normativa bàsica estatal.
12.2 Les intervencions administratives descrites es porten a terme mitjançant un procediment conjunt que integra:
a) Des de la vessant energètica, l'autorització administrativa prèvia i de construcció del parc eòlic o de la planta solar fotovoltaica.
b) Des de la vessant urbanística i paisatgística, l'aprovació d'un projecte d'actuació específica d'interès públic en sòl no urbanitzable.
c) Des de la vessant ambiental, l'avaluació d'impacte ambiental del projecte del parc eòlic o de la planta solar fotovoltaica, quan sigui exigible d'acord amb el que estableix la normativa bàsica en la matèria.
12.3 La intervenció administrativa s'ha de fer sobre el conjunt del projecte que inclou també, entre d'altres, la línia elèctrica d'evacuació, la subestació del parc o la planta i els vials d'accés i de servei.
12.4 En el cas de sol·licituds per a un projecte híbrid que combini les tecnologies fotovoltaica i eòlica, es realitza una tramitació conjunta, tenint en compte els criteris dels articles 7 al 9 d'aquest Decret llei i, en cas que correspongui, s'obté una única autorització conjunta.
15.1 El Departament competent en matèria d'energia i els departaments competents en matèria d'urbanisme, paisatge i de medi ambient han de comprovar, en el termini d'un mes, la suficiència i la idoneïtat de la documentació aportada per la persona promotora.
En cas que sigui necessari, han de sol·licitar l'esmena i millora de la documentació aportada, d'acord amb el que estableix la normativa general de procediment administratiu.
En donar resposta a la suficiència i la idoneïtat de la documentació aportada, l'òrgan ambiental ha de comunicar al Departament competent en matèria d'energia la llista d'entitats i administracions que han de ser consultades als efectes de l'avaluació d'impacte ambiental.
15.2 El Departament competent en matèria d'energia, en el termini d'un mes a comptar des de la comprovació de la suficiència i la idoneïtat de la documentació aportada per la persona promotora, ha de sotmetre la documentació presentada al tràmit d'informació pública durant un període mínim de 30 dies.
L'anunci d'informació pública ha de detallar que aquesta té efectes en els procediments administratius següents: el procediment per a l'obtenció de l'autorització administrativa prèvia i de construcció del parc eòlic o la planta solar fotovoltaica i, si escau, per a la seva declaració d'utilitat pública; el procediment per a l'autorització del projecte d'actuació específica d'interès públic en sòl no urbanitzable, i el procediment d'avaluació d'impacte ambiental del projecte del parc eòlic o de la planta solar fotovoltaica.
15.3 Paral·lelament al tràmit d'informació pública, l'òrgan competent en matèria d'energia efectua el tràmit d'audiència a les administracions i entitats que puguin resultar afectades i sol·licita als organismes i a les empreses de serveis públics o d'interès general que emetin un informe sobre la part que els pugui afectar.
En tot cas, s'ha de consultar el Departament competent en matèria de patrimoni cultural.
Aquests informes s'han d'emetre en el termini d'un mes.
Si no s'emeten en el termini assenyalat, es poden prosseguir les actuacions corresponents.
Quan la persona promotora hagi sol·licitat la declaració d'utilitat pública es consideren també persones interessades les persones titulars dels béns i drets afectats.
En tots els casos, l'òrgan competent en matèria d'energia ha de sol·licitar informe a l'ajuntament o als ajuntaments en l'àmbit dels quals es pretengui implantar el parc eòlic o la planta solar fotovoltaica.
15.4 El Departament competent en matèria d'energia ha de donar trasllat de les al·legacions i els informes rebuts en els tràmits d'audiència, consulta i informació pública a la persona promotora, que hi ha de donar resposta en el termini de 30 dies.
15.5 El Departament competent en matèria d'energia, en el termini de 15 dies, ha de donar trasllat de les al·legacions i els informes rebuts en els tràmits d'audiència, consulta i informació pública i les respostes de la persona promotora als departaments competents en matèria d'urbanisme, de paisatge i d'avaluació ambiental i als ajuntaments afectats per tal que, en el termini d'un mes, puguin formular les seves observacions.
16.1 Correspon a la Ponència d'energies renovables emetre la declaració d'impacte ambiental o l'informe d'impacte ambiental del projecte en el termini màxim de quatre mesos des que disposi de tot l'expedient administratiu tramitat per l'òrgan competent en matèria d'energia.
16.2 La declaració d'impacte ambiental o l'informe d'impacte ambiental han de tenir el contingut que estableix la normativa vigent en la matèria i s'han de publicar al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya i a la seu electrònica de l'òrgan ambiental.
18.1 L'òrgan competent en matèria d'energia, en el termini d'un mes a comptar des de la comunicació de la resolució dels tràmits ambiental i d'aprovació urbanística, ha d'emetre la resolució sobre la sol·licitud d'autorització administrativa prèvia, de declaració d'utilitat pública, si s'ha sol·licitat, i de construcció del parc eòlic o de la planta solar fotovoltaica.
18.2 L'autorització administrativa prèvia i de construcció del projecte executiu del parc eòlic o de la planta solar fotovoltaica no poden ser atorgades si la persona titular no ha obtingut prèviament els permisos d'accés i connexió a les xarxes de transport o distribució corresponents.
Aquesta previsió no és d'aplicació a les instal·lacions d'autoconsum sense excedents.
18.3 La resolució dictada per l'òrgan competent en matèria d'energia es notifica a l'ajuntament o als ajuntaments corresponents i ha de fer-se pública al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
19.1 La persona promotora d'un parc eòlic o d'una planta solar fotovoltaica resta obligada a restituir els terrenys al seu estat original en finalitzar l'activitat.
Amb la finalitat d'assegurar el compliment de l'obligació, ha de constituir una garantia suficient, per alguna de les formes admeses en la legislació de contractes del sector públic, a disposició del Departament competent en matèria d'urbanisme.
La resolució que aprovi el projecte d'actuació específica corresponent n'ha de fixar l'import i el termini per constituir-la.
L'import de la fiança es fixa considerant el cost real del desmantellament.
Aquesta fiança consta en l'autorització substantiva en matèria d'energia.
19.2 L'eficàcia del projecte d'actuació específica resta demorada fins a la constitució de la garantia a què fa referència l'apartat 19.1 anterior.
La manca de constitució de la garantia en el termini fixat comporta que l'aprovació del projecte d'actuació específica resti sense efecte.
21.1 L'autorització administrativa per a l'execució d'un parc eòlic o una planta solar fotovoltaica es poden transmetre si concorren els requisits següents:
a) El parc eòlic o la planta solar fotovoltaica estan executats totalment i compten amb l'acta de posada en marxa definitiva.
b) La persona adquirent reuneix les condicions exigides a la persona titular de l'autorització.
21.2 La transmissió l'ha d'autoritzar l'òrgan competent en matèria d'energia.
21.3 La resolució sobre la transmissió de l'autorització es dicta i notifica en el termini màxim de tres mesos a comptar des de la data de presentació de la sol·licitud.
Transcorregut aquest termini sense que s'hagi resolt la sol·licitud, s'entén que la transmissió és denegada.
21.4 La resolució que es dicti s'ha de notificar l'ajuntament o als ajuntaments corresponents.
21.5 La persona adquirent es subroga en totes les obligacions i els drets de la persona transmitent i ha de constituir una nova garantia de restitució dels terrenys al seu estat original, en substitució de l'anteriorment constituïda per la persona transmitent.
22.1 L'incompliment del termini previst en l'autorització per construir i posar en servei la instal·lació comporta la seva caducitat i la pèrdua dels beneficis que se'n derivin.
22.2 La caducitat no opera de manera automàtica, sinó que cal la prèvia tramitació del procediment administratiu corresponent en el qual s'ha de donar audiència a la persona titular de la instal·lació i a l'ajuntament o als ajuntaments on s'emplaça el parc eòlic o la planta solar fotovoltaica.
22.3 L'incompliment greu de les obligacions que dimanen de les autoritzacions atorgades pot suposar-ne la revocació.
En el procediment de revocació cal donar audiència a la persona titular de la instal·lació i als ajuntaments afectats.
23.1 Les modificacions de parcs eòlics i de plantes solars fotovoltaiques ja autoritzades, independentment de si estan ja construïts o no ho estan, poden tenir caràcter no substancial o substancial.
23.2 Es consideren modificacions no substancials les que reuneixen, simultàniament, els requisits següents:
a) Manteniment o disminució del nombre d'aerogeneradors del parc eòlic o de la superfície ocupada per la planta solar fotovoltaica.
b) Manteniment de la potència total del parc eòlic o la planta solar fotovoltaica o un increment d'aquesta de fins a un 10%.
c) Si es proposa un canvi en la ubicació dels aerogeneradors del parc eòlic, aquest canvi s'ha d'efectuar dins de la mateixa àrea geogràfica inicialment prevista, amb un límit de tolerància de 500 metres i sense que es pugui ultrapassar l'àmbit objecte del projecte d'actuació específica autoritzat, ni afectar en cap cas directament o indirectament cap espai de la Xarxa Natura 2000.
23.3 Les modificacions no substancials de parcs eòlics i de plantes solars fotovoltaiques han de ser comunicades a l'òrgan competent en matèria d'energia mitjançant l'Oficina de Gestió Empresarial emprant el formulari que s'hi detalla i aportant la documentació que s'especifica en el portal de tramitació esmentat.
23.4 Les modificacions de parcs eòlics i de plantes solars fotovoltaiques que no reuneixin els requisits descrits en l'apartat 2 d'aquest article tenen, inicialment, la consideració de modificacions substancials.
Les persones titulars que vulguin portar a terme una modificació d'aquest tipus poden formular una consulta prèvia a la Ponència d'energies renovables sobre el caràcter substancial o no substancial de la modificació projectada.
Aquesta petició s'ha de presentar mitjançant l'Oficina de Gestió Empresarial amb la documentació tècnica que s'especifica al portal de tramitació.
Especialment, cal aportar una auditoria ambiental que reuneixi els requisits que estableix l'article 45 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.
Aquesta documentació es trametrà a la Ponència d'energies renovables, la qual ha de consultar les administracions públiques afectades i les persones interessades, d'acord amb el que preveu la normativa d'avaluació d'impacte ambiental.
23.5 En cas que la Ponència d'energies renovables consideri que es tracta d'una modificació no substancial, ho ha de comunicar al Departament competent en matèria d'energia per tal que aprovi la modificació.
23.6 En cas que la Ponència consideri que es tracta d'una modificació substancial, cal seguir els tràmits descrits en els articles 14 al 18 d'aquest Decret llei, referents a les intervencions administratives necessàries per a la implantació dels parcs eòlics i de les plantes solars fotovoltaiques
"b) En relació amb les parts del territori que corresponen a conques hidrogràfiques compartides amb altres comunitats autònomes, administrar i controlar els aprofitaments hidràulics, exercir la funció executiva de policia del domini públic hidràulic i tramitar els expedients que es refereixin a aquest domini, llevat de l'atorgament de concessions d'aigua.
Li correspon també executar, directament o en col·laboració amb altres administracions, les actuacions de prevenció de danys al domini públic hidràulic causats per pluges torrencials, inundacions, desbordaments o altres fenòmens extrems, així com també reparar-los."
-1 Es modifica el títol de l'article 32, que passa a tenir la redacció següent:
"Declaració d'impacte ambiental d'activitats extractives"-
-2 Es suprimeix l'apartat 1 de l'article 32.
-3 Es suprimeix tot l'apartat 1, Energia, de l'annex I.3.
-4 Es suprimeix l'epígraf 1.13 de l'annex III.
a) El Decret 174/2002, d'11 de juny, regulador de la implantació de l'energia eòlica a Catalunya.
b) El Decret 147/2009, de 22 de setembre, pel qual es regulen els procediments administratius aplicables per a la implantació de parcs eòlics i instal·lacions fotovoltaiques a Catalunya.
c) L'article 33.3 del Reglament de la Llei d'urbanisme, aprovat pel Decret 305/2006, de 18 de juliol.
Aquest Decret llei entra en vigor l'endemà de la seva publicació en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
Projecte executiu corresponent al parc eòlic i a les instal·lacions d'interconnexió amb la xarxa elèctrica, signat per tècnic/a competent, i que haurà d'incloure, com a mínim, la documentació i la informació suficient sobre:
Emplaçament de la instal·lació, incloent els accessos, les vies properes, la zona d'implantació, i les coordenades UTM de cadascun dels aerogeneradors; i la transcripció de la seva ubicació sobre cartografia oficial i les coordenades UTM de la línia poligonal que circumscriu la instal·lació.
Dades de vent: s'inclourà una descripció del recurs eòlic existent mitjançant mesuraments o un estudi de modelització que confirmi l'existència de recurs suficient.
Càlculs justificatius: especificacions tècniques dels materials i els equips necessaris per a la construcció de la instal·lació; càlcul de línies elèctriques de BT i AT i centres de transformació i instal·lacions de connexió a xarxa; xarxes de posada a terra; càlculs de l'obra civil.
Plànols a escala 1:25.000 (relatius a l'emplaçament dels aerogeneradors, línies elèctriques interiors soterrades del parc eòlic, línia d'evacuació, subestació i edifici de control, els vials d'accés i de servei).
Aquests plànols seran a escala 1:5.000 quan es puguin veure afectats béns integrants del patrimoni arqueològic i paleontològic.
Plànols a una escala adequada per definir amb detall constructiu suficient els aspectes relacionats amb els fonaments, les rases, les cunetes, entre altres.
Plànol de conjunt de l'aerogenerador.
Esquema elèctric unifilar de la instal·lació de potència, incloent-hi tots els punts d'interconnexió, tant amb l'empresa elèctrica com amb la instal·lació existent.
Declaració de les característiques tècniques de la instal·lació.
Relació de béns i drets afectats, si el sol·licitant demana el reconeixement de la utilitat pública als efectes d'expropiació forçosa i imposició de servituds.
Projecte tècnic corresponent a la planta solar fotovoltaica i a les instal·lacions d'interconnexió amb la xarxa elèctrica signat per tècnic competent i que haurà d'incloure, com a mínim, la documentació i la informació suficient sobre:
Emplaçament de la instal·lació, incloent els accessos, les vies properes, la zona d'implantació i les coordenades UTM; referència cadastral de la parcel·la.
Càlculs justificatius: característiques dels mòduls i camp fotovoltaic; vent, dimensionament de fonaments, suports i estructures; estudi energètic i mesura; càlcul de línies elèctriques de BT i AT i centres de transformació i instal·lacions de connexió a xarxa, si és d'aplicació; compliment de la legislació electrotècnica aplicable.
Plànol d'emplaçament i situació.
Indicació de l'emplaçament de la instal·lació que hi permeti l'accés de forma inequívoca, amb indicació dels accessos.
Plànol/s general/s en planta i alçat suficientment amples, a escala convenient i amb indicació de cotes essencials, on s'indiquin l'emplaçament i la disposició dels equips, els aparells i les connexions principals.
Esquema elèctric unifilar de la instal·lació de potència incloent-hi tots els punts d'interconnexió, tant amb l'empresa elèctrica com amb la instal·lació existent.
Declaració sobre les característiques tècniques instal·lació.
Llista de béns i drets afectats, si el sol·licitant demana el reconeixement d'utilitat pública als efectes d'expropiació forçosa i imposició de servituds.
-1 Projecte d'actuació específica d'interès públic en sòl no urbanitzable regulat a l'article 48 bis del Text refós de la Llei d'urbanisme, amb la documentació que determinen l'article 48.1 d'aquest Text refós i l'article 57.1 del Reglament de la Llei d'urbanisme.
-2 El projecte d'actuació especifica d'interès públic inclourà l'informe d'impacte i integració paisatgística amb el contingut que regula l'article 21 del Decret 343/2006, de 19 de setembre, pel qual es desenvolupa la Llei 8/2005, de 8 de juny, de protecció, gestió i ordenació del paisatge
-1 Descripció general del projecte i previsions en el temps sobre la utilització del sòl i altres recursos naturals.
Estimació dels tipus i les quantitats dels residus abocats i les emissions de matèria o energia resultants.
-2 Exposició de les principals alternatives estudiades, inclosa l'alternativa zero o de no realització del projecte, i una justificació de les raons principals de la solució adoptada, tenint en compte els efectes ambientals.
-3 Avaluació i, si escau, quantificació dels efectes previsibles directes o indirectes, acumulatius i sinèrgics del projecte sobre la població, la salut humana, la flora, la fauna, la biodiversitat, la geodiversitat, el sòl, el subsòl, l'aire, l'aigua, els factors climàtics, el canvi climàtic, el paisatge, els béns materials -inclòs el patrimoni cultural- i la interacció entre tots els factors esmentats durant les fases d'execució, explotació i, si s'escau, durant la demolició o l'abandonament del projecte.
Quan el projecte pugui afectar directament o indirectament els espais Xarxa Natura 2000, s'hi ha d'incloure un apartat específic per a l'avaluació de les seves repercussions en el lloc, tenint en compte els objectius de conservació de l'espai.
-4 Mesures que permetin prevenir, corregir i, si s'escau, compensar els efectes adversos sobre el medi ambient.
-5 Programa de vigilància ambiental.
-6 Resum de l'estudi i conclusions en termes fàcilment comprensibles.