projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Identificació dels vehicles i documentació per a la circulació
Normes generals de circulació motoritzada per vials
Prohibicions de caràcter general
Excepcions a les limitacions i prohibicions
Àrees de circulació per al lleure i l'esport
Itineraris per a la pràctica de motociclisme de muntanya
Normes específiques per a la circulació motoritzada en grup
Circulació motoritzada en grup no organitzada
Limitació de l'horari de circulació
Condicions generals de circulació
Suspensió de les competicions esportives
Retirada de material i reparació del terreny
DECRET 174/1994, de 14 de juny, pel qual es fixen els preus públics per drets d'inscripció en el Curs de mestratge en música tradicional i popular.
ORDRE CMC/76/2008, de 7 de febrer, per la qual s'aproven les bases que han de regir la concessió de subvencions a entitats privades sense ànim de lucre i a grups sense personalitat jurídica per a desplaçaments fora de Catalunya per dur a terme projectes de cultura popular i tradicional catalana.
ORDRE CMC/43/2008, de 4 de febrer, per la qual s'aproven les bases que han de regir la concessió de subvencions a entitats privades sense finalitat de lucre que programin activitats culturals relacionades amb la cultura popular i tradicional.
ORDRE CMC/24/2008, de 21 de gener, per la qual s'aproven les bases que han de regir la concessió de subvencions a entitats locals que programin activitats culturals relacionades amb la cultura popular i tradicional.
ORDRE CLT/382/2006, de 12 de juliol, per la qual es fixen els preus públics dels drets d'inscripció als cursos i tallers de la Festcat, Escola Catalana de Cultura Popular.
ORDRE de 12 d'abril de 1999, d'aprovació de les bases que han de regir la concessió de beques per a la realització de treballs sobre cultura popular i tradicional catalana, i de convocatòria de les corresponents a 1999.
ORDRE de 2 d'abril de 1998, d'aprovació de les bases per a la concessió de subvencions a entitats locals i a entitats privades sense finalitat de lucre que programin activitats culturals relacionades amb la cultura popular i tradicional, i de convocatòria de les subvencions corresponents a 1998.
ORDRE de 23 de desembre de 1997, d'aprovació de les bases per a la concessió de beques per a la realització de treballs sobre cultura popular i tradicional catalana i de convocatòria de les corresponents a 1998.
ORDRE de 8 de juliol de 1991, per la qual es creen els premis nacionals de Cultura Popular i es fa pública la convocatòria de l'edició corresponent a 1991.
ORDRE CMC/216/2009, de 16 d'abril, per la qual s'aproven les bases que han de regir la concessió de subvencions a entitats privades sense finalitat de lucre que programin activitats culturals relacionades amb la cultura popular i tradicional.
ORDRE CMC/89/2009, de 12 de febrer, per la qual s'aproven les bases que han de regir la concessió de subvencions a ens locals que programin activitats culturals relacionades amb la cultura popular i tradicional.
ORDRE CMC/53/2009, d'11 de febrer, per la qual s'aproven les bases que han de regir la concessió de subvencions a entitats privades sense ànim de lucre i a grups sense personalitat jurídica per a desplaçaments fora de l'àmbit lingüístic català per dur a terme projectes de cultura popular i tradicional catalana.
ORDRE CMC/456/2008, de 13 d'octubre, per la qual es modifiquen les bases que regeixen diversos concursos públics per a la concessió d'ajuts en l'àmbit de la cultura popular i tradicional quant al termini de presentació dels justificants.
ORDRE CMC/269/2007, de 10 de juliol, per la qual es modifica l'Ordre CLT/382/2006, de 12 de juliol, per la qual es fixen els preus públics dels drets d'inscripció als cursos i tallers de la Festcat, Escola Catalana de Cultura Popular.
ORDRE de 28 de juliol de 2000, per la qual es convoca concurs públic per a la concessió d'ajuts a entitats locals que programin activitats culturals relacionades amb la cultura popular i tradicional durant l'any 2000, i se n'aproven les bases.
ORDRE de 10 de març de 1995, de derogació i adaptació de diverses disposicions relatives a premis concedits pel Departament de Cultura.
ORDRE de 2 de febrer de 1994, de convocatòria de concurs públic per a la concessió de beques per a la realització de treballs sobre cultura popular i tradicional catalana.
ORDRE de 25 de gener de 1994, de convocatòria de concurs públic per a la concessió de subvencions a empreses per a l'edició de treballs relacionats amb la cultura tradicional i popular de Catalunya.
DECRET 252/1999, de 31 d'agost, pel qual es regulen les actuacions dels grups de foc en les celebracions populars i tradicionals.
DECRET 224/1995, d'11 de juliol, de modificació de l'annex del Decret 174/1994, de 14 de juny, pel qual es fixen els preus públics per drets d'inscripció al Curs de mestratge en música tradicional i popular.
DECRET 319/1994, de 16 de novembre, pel qual es regula la declaració de celebracions de la cultura tradicional catalana com a festes tradicionals d'interès nacional.
-1 L'Administració de la Generalitat ha de reservar en els pressupostos de les obres públiques que financi totalment o parcialment una partida mínima de l'u per cent de la seva aportació, amb la finalitat d'invertir-la en la conservació, la restauració, l'excavació i l'adquisició dels béns protegits per aquesta Llei i en la creació artística contemporània.
-5 Els costos de les intervencions arqueològiques a què fan referència els articles 48.2 i 49.3 tenen la consideració d'aportació a l'u per cent.
-8 Les inversions culturals que l'Estat faci a Catalunya en aplicació de l'u per cent cultural determinat per la Llei del patrimoni històric espanyol s'han de fer amb l'informe previ del Departament de Cultura sobre els sectors i àmbits culturals que es considerin prioritaris en cada moment.
-1 Els béns culturals d'interès nacional i els béns mobles catalogats que són propietat de la Generalitat o de les administracions locals de Catalunya són imprescriptibles i inalienables, llevat de les transmissions que es puguin efectuar entre administracions.
-1 Els béns culturals d'interès nacional i els béns catalogats que són propietat de la Generalitat o de les administracions locals de Catalunya són imprescriptibles i inalienables, llevat de les transmissions que es puguin efectuar entre administracions.
Per a la formalització d'escriptures públiques d'adquisició de béns culturals d'interès nacional o de béns catalogats o de transmissió de drets reals sobre aquests béns, s'ha d'acreditar prèviament el compliment del que estableix l'article 22.
Per a la formalització d'escriptures públiques d'adquisició de béns culturals d'interès nacional o de béns catalogats o de transmissió de drets reals sobre aquests béns, s'ha d'acreditar prèviament el compliment del que estableix l'article 26.
-1 L'Administració de la Generalitat pot exercir el dret de tempteig sobre les transmissions oneroses de la propietat o de qualsevol dret real sobre els béns culturals d'interès nacional o sobre els béns mobles catalogats.
Els consells comarcals i els ajuntaments poden exercir subsidiàriament el mateix dret respecte dels immobles d'interès nacional.
Els propietaris o titulars de drets reals sobre béns culturals d'interès nacional han de notificar fefaentment al Departament de Cultura llur intenció de transmetre els béns o els drets, i han d'indicar-ne el preu, les condicions de la transmissió i la identitat de l'adquirent.
Si la transmissió afecta un bé immoble, el Departament de Cultura ho ha de comunicar al Consell comarcal i a consell comarcal i a l'ajuntament corresponents.
-2 En el termini de dos mesos a comptar des de la notificació a què es refereix l'apartat 1, l'Administració de la Generalitat, i subsidiàriament els consells comarcals i els ajuntaments, poden exercir el dret de tempteig.
El dret de tempteig es pot exercir en benefici d'altres institucions públiques o d'entitats privades sense ànim de lucre, en les condicions que en cada cas siguin establertes.
-3 Si la transmissió a què es refereix l'apartat 1 no es notifica o no es formalitza en les condicions notificades, l'Administració de la Generalitat, i subsidiàriament els consells comarcals i els ajuntaments, poden exercir el dret de retracte, en els mateixos termes establerts per al dret de tempteig, en el termini de dos mesos a comptar des del moment en què la Generalitat tingui coneixement fefaent de la transmissió.
-4 El que estableix aquest article no és aplicable als immobles integrants de conjunts històrics que no tinguin la condició de monuments ni als immobles inclosos en entorns de protecció.
-5 Els drets de tempteig i retracte poden ésser exercits pels consells comarcals i els ajuntaments, respecte als immobles catalogats, en els mateixos termes que estableixen els apartats anteriors.
-6 L'Administració de l'Estat pot exercir el dret d'adquisició preferent que la legislació estatal li reconeix respecte del que estableix aquest article.
e) Els documents no compresos en els apartats anteriors que hi siguin integrats per resolució del conseller o consellera de Cultura, amb l'informe previ del Consell Nacional d'Arxius, atesos els seus valors històrics o culturals.
-4 Els documents dels òrgans de la Comunitat Europea radicats a Catalunya fan part també del patrimoni documental de Catalunya, sens perjudici de la normativa comunitària que els sigui aplicable
e) Els documents que hi són expressament inclosos d'acord amb el procediment regulat per l'article 14 de la Llei 6/1985, del 26 d'abril, d'arxius.
-4 Els documents dels òrgans de la Comunitat Europea radicats a Catalunya fan part també del patrimoni documental de Catalunya, sens perjudici de la normativa comunitària que els sigui aplicable.
Organització i realització de sortides a la mar amb immersió
Conservació del medi marí i del patrimoni històric
Ensenyament del busseig d'esbarjo
Centres d'ensenyament del busseig
Equipament i material col·lectiu
Capacitats i coneixements per adquirir durant el desenvolupament del curs bàsic o d'iniciació al busseig autònom amb aire
La Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació, estableix els ensenyaments esportius, els quals tenen com a finalitat preparar els alumnes per a l'activitat professional en relació amb una modalitat o especialitat esportiva, així com facilitar la seva adaptació a l'evolució del món laboral i esportiu i a la ciutadania activa.
La previsió de la demanda de professionals en determinades especialitats esportives aconsella, per tal de possibilitar una millor resposta a les necessitats, la revisió de l'oferta de places en centres docents públics.
Amb aquesta finalitat i d'acord amb el que disposa l'article 17 de la Llei orgànica 8/1985, de 3 de juliol, que regula el dret a l'educació, a proposta conjunta del conseller de la Vicepresidència i del conseller d'Educació, i d'acord amb la deliberació prèvia del Govern,
Crear les escoles de tècnics i tècnics superiors en esport que es detallen a l'annex d'aquest Decret.
Els centres que es creen impartiran ensenyaments esportius establerts en la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació.
També podran impartir formació relacionada amb l'esport que no condueixin a l'obtenció de títols amb validesa acadèmica.
Els centres que es creen s'adscriuen al Departament de la Vicepresidència, mitjançant el Consell Català de l'Esport.
S'autoritza el conseller de la Vicepresidència i el conseller d'Educació per a l'execució i desenvolupament del que disposa aquest Decret.
Conseller de la Vicepresidència
Denominació: Escola de Formació de Tècnics d'Esport Catalana de Montjuïc.
Denominació: Escola de Formació de Tècnics d'Esport Catalana de la Caparrella.
No obstant això, com a regla general, els documents públics i històrics es consideren reservats mentre no hagin transcorregut trenta anys des de la data de creació, salvant allò que disposa l'article 3.4 i el dret dels interessats a consultar els documents pertanyents a organismes públics dipositats als arxius històrics en les mateixes condicions que tenien establertes els arxius d'on procedien.
Igualment, han de respectar les condicions fixades en aquest número els particulars que donin o dipositin documents de llur propietat als arxius de la xarxa.
No obstant això, com a regla general, els documents públics i històrics es consideren reservats mentre no hauran transcorregut trenta anys des de la data de creació, salvant allò que disposa l'article 3.3 i el dret dels interessats a consultar els documents pertanyents a organismes públics dipositats als arxius històrics en les mateixes condicions que tenien establertes els arxius d'on procedien.
Igualment han de respectar les condicions fixades en aquest número els particulars que donin o dipositin documents de llur propietat als arxius de la xarxa.
Qualsevol persona o entitat pública o privada que detenti documents als quals es refereixi l'article 1.1 d'aquesta Llei, està obligada a lliurar-los per a la seva reintegració a l'arxiu que correspongui.
En el cas de no produir-se el lliurament, l'autoritat administrativa corresponent ha d'adoptar les mesures necessàries per a la dita reintegració, d'acord amb allò que estableix la legislació vigent.
Llevat que siguin constitutives de delicte, constitueix infracció administrativa tota vulneració de les prescripcions contingudes en aquesta Llei i en les normes reglamentàries que la desenvolupin.
a) La negativa o l'obstrucció a l'exercici de les funcions de policia de la Inspecció General d'Arxius en l'exercici de les seves funcions dins l'àmbit d'aquesta Llei i les disposicions que la desenvolupin.
b) L'incompliment de qualsevol de les obligacions establertes a l'article 15.a) i d), quan no es posi en perill immediat la integritat del bé o no es faci impossible la seva recuperació.
c) L'incompliment dels propietaris i posseïdors d'arxius i de documents històrics de l'obligació establerta a l'article 15.c).
d) L'incompliment de les obligacions establertes a l'article 15.e), quan el valor del bé objecte de l'incompliment no superi els 2.000.000 de pessetes.
e) L'incompliment pels comerciants de l'obligació establerta a l'article 17.
a) L'incompliment de les obligacions establertes a l'article 1.2, sempre que no es posi en perill immediat la integritat del bé o no es faci impossible la seva recuperació.
b) L'incompliment de les obligacions establertes a l'article 15.a), b) i d), quan es posi en perill immediat la integritat del bé o es faci impossible la seva recuperació.
c) L'incompliment de l'obligació establerta a l'article 15.e), quan el valor del bé superi els 2.000.000 de pessetes.
d) La destrucció de documentació contravenint les normes sobre expurgació d'arxius administratius.
e) La difusió no autoritzada de documents per als quals la llei exigeix autorització prèvia per a fer-los públics.
f) La comissió reiterada d'una mateixa infracció lleu.
g) L'alienació o retenció de la documentació que una persona hagi detingut per raó del desenvolupament d'una funció pública, una vegada finalitzada aquesta.
a) L'incompliment de les obligacions establertes a l'article 1.2, quan es posi en perill immediat la integritat del bé o es faci impossible la seva recuperació.
b) L'incompliment de l'obligació establerta a l'article 15.b), quan el valor del bé superi els 5.000.000 de pessetes.
La graduació de les multes i la taxació de la documentació a la qual fa referència el present article seran les que fixi el Servei d'Arxius de la Direcció General del Patrimoni Cultural, el qual podrà requerir l'assessorament d'aquelles institucions, òrgans i persones que s'escaigui, d'acord amb la naturalesa intrínseca del bé objecte de valoració, i tindrà com a criteris preferents per a l'esmentada taxació el perjudici causat o que per negligència es pogués causar al Patrimoni Documental, la seva singularitat, interès i importància quantitativa.
Sens perjudici del que preveuen les lleis penals, el Govern de la Generalitat i els organismes que en depenen poden sancionar amb una multa de fins a 50.000.000 de pessetes les infraccions que no tenen naturalesa penal, d'acord amb el decret corresponent del Govern de la Generalitat.
Els documents privats o de propietat privada esmentats en l'article 11 que tenen el caràcter històric són:
a) Els que tenen més de cent anys d'antiguitat.
b) Els de menys antiguitat produïts o col·leccionats per persones físiques o jurídiques de dret privat que s'han destacat en qualsevol esfera d'activitat i que poden ésser útils per a estudiar llur personalitat o el camp de llur actuació.
c) La documentació oficial que es troba legalment en poder de particulars i que no és provinent de relacions entre l'Administració i els particulars o d'aquests entre ells.
Atesos els articles 2 i 10 i la disposició final segona del Decret 117/1990, de 3 de maig, sobre avaluació i tria de documentació de l'Administració pública;
S'aproven les taules d'avaluació documental que figuren a l'annex de la present Ordre.
—1 Documentació comuna al conjunt de l'Administració pública catalana
Document: Llibre de visites de la inspecció de personal.
Document: Expedients de les reunions de les comissions de subministraments dels departaments de la Generalitat de Catalunya.
Resolució: Destrucció total en un termini de 5 anys.
Organisme: els departaments de la Generalitat de Catalunya.
Document: Expedients de sol·licitud de tramitacions a l'Oficina de Gestió Unificada per a establiments industrials.
Resolució: Destrucció total en un termini de sis anys.
Document: Expedients d'ajuts per a la promoció d'activitats firals a Catalunya.
Document: Expedients d'ajuts per a la promoció sectorial.
Document: Expedients d'homologacions d'aparells a pressió.
Destrucció total dels expedients finalitzats per desistiment o denegació en un termini de 6 anys.
Document: Expedients d'autorització d'aparells a pressió i/o de les seves instal·lacions.
Resolució: Destrucció total dels expedients als 75 anys.
Destrucció total als 5 anys de la data de la baixa dels expedients que només autoritzen instal·lacions.
Destrucció total als 5 anys dels expedients que fan referència a l'aparell però que tenen separada l'acta de prova en constructor.
Destrucció total als 6 anys dels expedients finalitzats per denegació.
Document: Expedients d'actes de prova en constructor.
Document: Expedients de plaques de disseny d'aparells de pressió.
Destrucció en un termini de 6 anys dels expedients finalitzats per desistiment o denegació.
Document: Expedients del registre d'instal·lacions d'aparells a pressió.
Resolució: Destrucció total en un termini de 5 anys des de la data de la baixa de la instal·lació.
Destrucció total en un termini de 6 anys des de la data de tancament dels expedients finalitzats per desistiment o denegació.
Document: Expedients d'aparells a pressió de tipus únic.
Destrucció total en un termini de 6 anys dels expedients finalitzats per desistiment o denegació.
Document: Expedients de retimbrat de botelles i botellons.
Document: Expedients de retimbrat d'extintors.
Resolució: Destrucció total en un termini de 30 anys.
Document: Llibre de registre de plaques de disseny-proves en constructor d'aparells a pressió.
Document: Llibre de registre de proves en constructor de botellons.
Document: Llibre de registre d'autoritzacions d'instal·lacions d'aparells a pressió.
Document: Llibre de registre d'aparells de tipus únic.
Document: Llibre de registre de retimbrat d'extintors.
Document: Llibre de registre de retimbrat de botellons.
Document: Llibre de registre de calderes (aparells a pressió).
Document: Informes contingents de la policia local sol·licitats per altres administracions públiques.
Document: Expedients de retirada de vehicles per a desballestament.
Document: Expedients de retirada de vehicles per la grua municipal.
L'article 18 de la Llei 10/2001, de 13 de juliol, d'arxius i documents, defineix el Consell Nacional d'Arxius com l'òrgan consultiu de l'Administració de la Generalitat de Catalunya en matèria d'arxius.
Aquest mateix precepte estableix els criteris amb què s'ha de determinar la composició del Consell i n'especifica les funcions.
El Consell Nacional d'Arxius té la composició següent:
Presidència: el conseller o la consellera de Cultura.
Vicepresidència: el director o la directora general del Patrimoni Cultural, que pot ser substituït o substituïda per la persona titular de la Subdirecció General del Patrimoni Cultural.
a) El director o la directora de l'Arxiu Nacional de Catalunya.
b) El o la cap del Servei d'Arxius que, a més, exerceix la secretaria del Consell.
c) Un arxiver o una arxivera en representació de l'Associació d'Arxivers de Catalunya.
d) Dos arxivers o arxiveres d'arxius del Sistema d'Arxius de Catalunya.
e) Un arxiver o una arxivera en representació del Secretariat d'Arxivers Eclesiàstics de Catalunya.
f) Una persona en representació de la Federació de Municipis de Catalunya.
g) Una persona en representació de l'Associació Catalana de Municipis i Comarques.
h) Un professor o una professora d'una universitat catalana, a proposta del Consell Interuniversitari de Catalunya.
i) Una persona representativa d'una entitat social amb seu a Catalunya.
j) Una persona representativa d'una entitat cultural amb seu a Catalunya.
k) Una persona en representació del Consell de col·legis de secretaris, interventors i dipositaris de l'Administració local de Catalunya.
l) Un o una professional que exerceixi la seva activitat en l'àmbit de les tecnologies de la informació.
Excepte en el cas de les vocalies nates, les persones titulars de les vocalies del Consell Nacional d'Arxius són nomenades per resolució del conseller o de la consellera de Cultura.
El nomenament de les vocalies a què fan referència les lletres c), e), f), g), h) i k) de l'article 1 es fa a proposta de les entitats que s'hi esmenten.
Els nomenaments es fan per a un termini de tres anys, passats els quals poden ser renovats.
El Consell Nacional d'Arxius es reuneix de manera ordinària cada sis mesos i, amb caràcter extraordinari, sempre que sigui convocat per la presidència, per pròpia iniciativa o a sol·licitud d'una tercera part dels i de les membres del Consell.
Els i les membres del Consell tenen dret a percebre indemnitzacions per l'assistència a les reunions en les condicions que preveu l'Acord del Govern de 19 de maig de 1987, pel qual es fixen les dietes per assistència a reunions de les comissions assessores i altres òrgans consultius del Departament de Cultura, o acord que el substitueixi.
El Consell Nacional d'Arxius i Gestió Documental és l'òrgan consultiu de l'Administració de la Generalitat en matèria d'arxius i gestió documental.
a) Proposar actuacions i iniciatives en matèria d'arxius i gestió documental.
b) Emetre informe sobre els projectes de disposicions generals en matèria d'arxius i gestió documental.
e) Emetre informe previ a la inclusió d'un document en el patrimoni documental de Catalunya en aplicació de l'article 19.2. e de la Llei 9/1993, del 30 de setembre, del patrimoni cultural català.
h) Emetre informe sobre la memòria anual que ha d'elaborar l'òrgan que té assignades les funcions del departament competent en matèria de cultura amb relació al Sistema d'Arxius de Catalunya.
i) Fer el seguiment de l'elaboració de l'Inventari del patrimoni documental de Catalunya, d'acord amb el que estableix l'article 60 de la Llei 9/1993, del 30 de setembre, del patrimoni cultural català.
Les administracions públiques han de promoure d'una manera activa l'ús de les tecnologies de la informació i la comunicació per a dotar-se d'un sistema d'informació comú i interoperable que garanteixi que el tractament de la documentació, en tots els aspectes de gestió documental, preservació i difusió dels documents, compleixi la finalitat de posar-los a l'abast dels usuaris i dels ciutadans.
Les administracions públiques han de promoure d'una manera activa l'ús de les tecnologies de la informació i la comunicació (TIC) per tal de garantir que el tractament de la documentació, en tots els seus aspectes de gestió documental, preservació i difusió dels documents, compleixi la finalitat de posar-los a l'abast dels usuaris.