projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
En aquest apartat podeu consultar la informació relacionada amb els alts càrrecs i el personal directiu del Servei Català de la Salut i de les empreses públiques i consorcis que hi estan adscrits.
Des dels organigrames i les pàgines web de les empreses públiques i consorcis podreu accedir al perfil i trajectòria professional dels alts càrrecs i personal directiu corresponent.
Actualització: d'acord amb la normativa
Font: Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya (DOGC), Departament de la Presidència, Departament de Governació i Relacions Institucionals – Secretaria d'Administració i Funció Pública
El model sanitari català es va concretar el 1990 amb la Llei d'ordenació sanitària de Catalunya (LOSC) i que va crear el Servei Català de la Salut i va consolidar un sistema sanitari mixt, que integra en una sola xarxa d'utilització pública tots els recursos sanitaris, siguin o no de titularitat pública, i que recull una tradició d'entitats (mútues, fundacions, consorcis, centres de l'Església) històricament dedicades a l'atenció de la salut.
Des de l'apartat Organigrames podeu accedir al web de cada empresa pública i consorci on podeu i consultar-hi els acords de creació i funcionament corresponents.
Actualització: d'acord amb la normativa
Font: Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya (DOGC), Departament de la Presidència, Departament de Governació i Relacions Institucionals – Secretaria d'Administració i Funció Pública
El dia 15 d'abril de 2013 van entrar en funcionament diversos equipaments de salut mental en l'àmbit territorial del Districte de Sarrià-Sant Gervasi, situats en un centre a la Via Augusta 364-372, de Barcelona: el Centre de Salut Mental d'Adults, el Centre de Salut Mental Infantil i Juvenil i l'Hospital de Dia d'Adolescents, on també està ubicat el Centre d'Atenció Primària Sarrià.
Aquests serveis de salut mental, gestionats per l'Associació d'Higiene Mental Les Corts, han millorat l'àmbit assistencial i també han suposat un guany pel que fa als espais, el confort de les persones usuàries i dels professionals.
A més, cal assenyalar que el fet de compartir l'edifici amb dos equips d'atenció primària ha permès desplegar un model d'atenció integral.
Els usos relacionats s'ubiquen en un nou cos d'edificació de planta rectangular de 6 planes d'alçada en què el centre d'atenció primària s'ubica a les plantes inferiors i els espais de salut mental a les superiors.
El conjunt el complementa un 2n cós d'edificació semblant al descrit, que acull un centre residencial d'internament.
Integració de serveis de salut mental i d'atenció primària
El mes d'agost de 2010 es va posar en funcionament aquest edifici, gestionat pel Consorci Sanitari del Maresme, i ubicat en un edifici adjacent a l'Hospital de Mataró, que dóna servei a tota la població del Maresme.
Va suposar el trasllat i la concentració en un sol emplaçament dels serveis del Centre de Salut Mental d'Adults, el Centre de Salut Mental Infantil i Juvenil, l'atenció a les drogodependències, l'Hospital de Dia d'Adults i l'Hospital de Dia Infantil i Juvenil que abans es donaven a l'antic Hospital de Sant Jaume i Santa Magdalena de Mataró.
El centre ocupa una franja de terreny en el perímetre de l'hospital de Mataró, i s'organitza en tres volums d'edificació de planta rectangular que s'adapten a la topografia, salvant els desnivells existents entre el carrer i la cota de l'hospital i permetent l'accés des d'ambdues posicions.
Integració de serveis de salut mental i d'atenció hospitalària
El Centre Sociosanitari del CIS Cotxeres, gestionat pel Consorci de Salut i Social de Catalunya, es va posar en funcionament l'octubre de 2010 i és un centre especialitzat en malalts fràgils que disposa de 50 places d'hospital de dia i d'una àrea d'internament amb 205 places per donar suport a persones amb malalties cròniques de llarga evolució (malalt fràgil i situacions de dependència per a la realització d'activitats de la vida diària).
L'hospital de dia ofereix servei ambulatori per al tractament integral de l'usuari, en els aspectes específics de recuperació i rehabilitació de les seves habilitats per desenvolupar les activitats bàsiques i instrumentals de la vida diària, per tal de millorar el seu estat funcional tot potenciant el retorn al propi domicili.
El centre sociosanitari forma part del Centre Integral de Salut, que compta a més a més amb un centre d'atenció primària (CAP) i un centre d'urgències d'atenció primària (CUAP).
L'edifici destaca per la seva organització al voltant d'un gran pati i per la seqüenciació permeable dels espais lliures mitjançant actuacions de caràcter volumètric i programàtic que valoren i emfatitzen les visuals i recorreguts interiors i exteriors de l'edificació; aportant, així mateix, continuïtat urbana a tots aquests espais i mantenint el caràcter unitari del volum edificat per mitjà de la façana principal a l'avinguda de Borbó.
Des del punt de vista funcional, es generen sinergies i agrupacions dels centres de caràcter ambulatori que siguin compatibles, sense perdre l'autonomia de cadascun d'aquests, valorant especialment el caràcter d'intimitat que el centre sociosanitari demanda.
Finalment, derivats d'una perspectiva orientada a la sostenibilitat, s'han emprat criteris de disseny que afavoreixen els processos tèrmics i d'il·luminació i ventilació naturals, optimitzant metodologies i tecnologies per tal d'aconseguir una important reducció del consum energètic de l'edifici.
Integració de serveis assistencials
L'engegada del nou CAP ha suposat una millora en l'atenció als ciutadans.
Es disposa de millors espais per donar una atenció individualitzada.
Zones específiques per a extraccions, urgències i consultes, millorant l'organització a les persones i reduint el silenci a les zones de consulta.
El fet de disposar de més consultes al centre ha permès augmentar la cartera de serveis del centre: odontologia, llevadora amb tasques preventives i seguiment de l'embaràs.
El centre ofereix espais que permeten treballar amb altres agents de la salut, com per exemple el personal de la base de transport sanitari del SEM.
El centre es situa en el punt d'unió d'un dels camins i un carrer de nova creació fruit de l'ordenació urbana actual.
En aquest punt se sobreposen dues trames: la tradicional dels conreus d'arròs i l'abstracció urbanística.
En un solar sense referents físics construïts, per la falta de consolidació urbana, el projecte deixa aflorar les traces preexistents, reforçant-les i creant alhora un edifici singular que respon a les condicions de l'entorn i el medi físic i natural al límit del Delta, i a les condicions d'ús, fruit de la seva funció i ubicació.
Per aquest motiu, l'accés se situa a la cantonada nord del solar, ja que és el punt on hi haurà més afluència de gent i connecta directament amb la resta d'equipaments com l'ajuntament i la zona esportiva.
El nou centre compta amb un cos de dues plantes: a la planta baixa de l'edifici es situa tot el programa d'ús públic, mentre que al primer pis s'ubica tot el programa d'ús intern que no requereix contacte amb els accessos i les zones públiques, com les zones de personal sanitari, l'administració i les instal·lacions.
El nou centre respon a la necessitat d'ampliar l'oferta assistencial per atendre un increment substancial de la població d'Ulldecona a conseqüència de la immigració, essencialment gent jove.
L'engegada del nou centre ha permès adequar l'espai disponible a les necessitats de la població i els professionals, sobretot en aspectes com:
L'ordenació volumètrica vol integrar l'escala de l'equipament en el futur teixit residencial de baixa densitat i garantir la privacitat dels usuaris del CAP respecte del carrer.
L'edifici respon a una organització tipològica lineal.
Totes les sales de consulta mèdica es disposen en bateria, orientades a sud-est cap al pati que les separa de la propietat veïna.
L'accés funciona com a node de separació i vincle entre l'àrea d'atenció continuada i les sales de consulta de règim més restringit.
Les sales d'espera disposades paral·lelament a la barra de consultes s'organitzen al voltant d'una seqüència de patis, que les il·luminen i ventilen; estructuren així mateix l'espai, repartint les diferents àrees d'atenció i assolint unes immillorables condicions ambientals i de confort.
Condicions ambientals i confort
La necessitat de resoldre les greus mancances d'accessibilitat de l'antic consultori per a una població gran i envellida va ser el motiu que va fonamentar la decisió de construir el nou consultori.
El mobiliari i l'arquitectura del nou centre han millorat l'accés a persones amb mobilitat reduïda i també la confortabilitat, tant en la sala d'espera com en la consulta.
L'edifici té una planta d'altura a - més d'un altre nivell sota rasant aprofitant el fort desnivell del terreny - igual que les construccions veïnes, el que afavoreix la seva integració en el teixit construït.
Integració també assolida per la utilització de materials i solucions constructives derivades dels recursos habituals de la construcció popular de la zona.
L'accés es produeix per un porxo amb doble porta i el sostre baix, com a transició interior-exterior, donant accés al vestíbul i sala d'espera, on l'espai es dilata recuperant tota l'altura de la coberta.
La il·luminació neutra de nord accentua la sensació de serenitat.
A banda i banda de la sala d'espera, accessos per un cantó a l'escala que condueix als espais de servei del soterrani, i per l'altre a les sales de consulta mèdica.
En les sales de consulta es defineixen dos ambients diferenciats: la zona d'atenció, amb el sostre alt en continuïtat amb el de la sala d'espera, amb un gran finestral; i la zona de cures, protegida i acollidora, amb el sostre més baix i il·luminació natural indirecta.
Les obres de remodelació i ampliació realitzades al CAP Pujol i Capsada del Prat de Llobregat van finalitzar el 2015 i han permès ampliar i millorar els espais ocupats per l'Equip d'Atenció Primària i pel Servei de Rehabilitació.
En aquest centre també hi ha el Centre d'Atenció i Seguiment a les Drogodependències i amb l'ampliació, a més, s'hi han ubicat nous serveis com el Centre de Salut Mental Infantil i Juvenil, el Centre de Desenvolupament Infantil i Atenció Precoç, i també els Serveis Socials Municipals.
La intervenció en l'edificació ja existent ha consistit en l'ampliació de l'edifici doblant la seva capacitat mitjançant la construcció d'un segon cos d'edificació que configura, junt amb el volum inicial, un nou espai urbà – plaça pública – que l'emfatitza alhora que li dóna accés.
Transformació i integració de serveis en un centre ja existent
Sheila Sanz, metgessa de família del CAP Doctor Pujol i Capsada, El Prat de Llobregat.
Explica els canvis que han suposat les obres de millora de l'equipament.
El centre va començar la seva activitat el dia 16 de novembre de 2015, és gestionat per l'Institut Català de la Salut, i apropa els serveis a la població de l'Àrea Bàsica de Salut 7 G, Guinardó que abans era atesa al Centre d'Atenció Primària (CAP) Passeig de Maragall.
El nou CAP és un equipament estratègic per al Guinardó i ofereix serveis de medicina de família, infermeria, treball socials, programes i activitats comunitàries, atenció en consulta, programada, espontània i a domicili.
A més posa a l'abast de la població una àmplia oferta de serveis especialitzats de suport, que contribueixen a millora la resolució de l'atenció primària de salut i la proximitat i continuïtat de l'atenció.
Ubicat al conjunt d'equipaments del Mercat del Guinardó i el seu entorn, inclou sis diferents usos en un edifici continu, sent el centre d'atenció primària un d'aquests.
El CAP és la peça amb més alçària, per sota de l'antiga torre del Mercat, i desenvolupa un programa extens de 3.448,92 m2 i 52 consultes mèdiques, distribuïdes en planta baixa i quatre plantes sobre rasant.
La planta soterrània, on s'ubiquen les àrees de personal i administratives, s'il·lumina mitjançant un pati vertical obert amb lames de fusta a nivell de carrer.
A la planta baixa, s'hi troben l'àrea d'atenció continuada i la recepció, i una zona d'acollida amb doble accés que integra els recorreguts interns a la trama de carrers.
A les quatre plantes superiors es desenvolupa l'àrea polivalent i la d'especialitats.
L'ús i l'austeritat dels materials de les façanes es prolonga als ambients interiors i a les sales d'espera, segregades en diferents ambients a través del mobiliari, per acollir els usuaris en ambients personalitzats.
El centre, gestionat per l'Institut Català de la Salut, va entrar en funcionament el dia 9 de desembre de 2014 i va millorar de manera significativa l'antiga ubicació del Centre d'Atenció Primària, que datava de l'any 1998 i que durant l'any 2006 es va ampliar amb una estructura modular prefabricada.
Aquest centre atén més de 32.000 persones de la seva àrea de referència i l'equip que hi presta els serveis d'atenció primària de salut està format per metges de medicina familiar i comunitària, pediatria, personal d'infermeria, odontologia, treball social i personal d'atenció a la ciutadania.
Aquest centre acull l'Equip d'Atenció Primària (EAP) Barcelona Bordeta-Magòria, i l'equip que hi presta els serveis d'atenció primària de salut està format per metges de medicina familiar i comunitària, pediatria, personal d'infermeria, odontologia, treball social i personal d'atenció a la ciutadania.
L'edifici es desenvolupa en quatre nivells (plantes semisoterrani, baixa, primera i segona).
El programa assistencial ocupa les plantes baixa, 1a i 2a, i s'organitza en una planta en forma de pinta, al voltant d'uns patis de llums que aporten unes immillorables condicions de llum i confort als espais interiors.
Confortabilitat i ambient acollidor
El centre va entrar en funcionament el dia 15 de desembre de 2015, és gestionat per l'Institut Català de la Salut i dóna serveis d'atenció primària de salut a prop de 20.000 persones de l'Àrea Bàsica de Salut de l'Alt Mogent, amb un àmbit territorial de referència de Llinars del Vallès, Sant Antoni de Vilamajor, Sant Pere de Vilamajor i Vilalba Sasserra.
L'equip del centre està format per metges de medicina familiar i comunitària, pediatria, personal d'infermeria, odontologia, llevadora i personal d'atenció a la ciutadania.
El projecte assoleix la sostenibilitat del centre a través de diferents solucions: es proposa una estructura baixa i compacta, de baix impacte, emprant sistemes constructius industrialitzats i, d'altra banda, econòmics.
L'edifici, amb la seva secció rectangular, es situa en una àrea de baixa densitat edificatòria, propera al centre del municipi.
El centre de salut s'ubica en la part superior d'aquesta àrea, contigu a la trama urbana.
Un volum de l'edifici es projecta cap al carrer, on es troba l'entrada principal.
Diverses rampes salven els diferents derivats de la topografia del solar i, alhora, creen un espai verd obert.
L'orientació del rectangle de l'edifici fa que la seva façana principal adopti un sentit est-oest.
Un espai longitudinal interior s'obre del nord cap el sud, permetent que la llum natural s'infiltri en l'interior de l'edifici i assegurant, a més a més, una efectiva ventilació creuada de l'edifici.
Les sales d'espera i les circulacions connecten visualment amb l'exterior de l'edifici i emfatitzen el seu caràcter públic, mentre que els espais mèdics i assistencials es troben orientats al pati interior.
Totes aquestes característiques configuren un edifici compacte i de baix volum, amb una façana construïda a partir de dues tipologies d'elements prefabricats que asseguren tant la privacitat de l'interior com una adequada protecció solar en les parts més exposades, garantint també un vibrant efecte visual amb els canvis de l'angle d'incidència de la llum al llarg del dia que aporta calidesa i confortabilitat al conjunt de l'edifici.
El nou Hospital dóna resposta a les mancances del vell hospital (impossibilitat de creixement, amb espais poc funcionals i circuits anòmals, amb Instal·lacions obsoletes amb impossibilitat d'instal·lar noves tecnologies), i millora les condicions dels espais assistencials i també la confortabilitat pels seus usuaris.
L'hospital està concebut per poder donar resposta a les necessitats previstes pels pròxims 50 anys.
En aquest sentit, s'ha potenciat i prioritzat tot el que és atenció ambulatòria (consultes externes, gabinets diagnòstics, cirurgia sense ingrés, sales de procediments, hospital de dia, etc.), i també les àrees de diagnòstic per la imatge.
Amb el nou hospital s'amplien considerablement els espais d'urgències, de consultes externes i d'hospital de dia, i torna a integrar-se dins l'hospital les consultes de Salut Mental i Adicions (CSMA, CSMIJ i CAS).
A més, disposa dels últims avenços tecnològics, amb la incorporació de nous serveis com ara el TAC i l'hemodiàlisi.
L'hospital està situat a la vall del Riudaura, amb un entorn forestal immillorable que ofereix magnífiques vistes.
Es planteja com un edifici horitzontal i escalonat que s'adapta a la topografia natural del terreny, i on totes les plantes estan en contacte amb el sòl.
L'edifici s'articula a partir de barres longitudinals en sentit est-oest i fingers en sentit nord-sud, creant així grans patis enjardinats adaptats a la topografia.
Aquesta fragmentació volumètrica permet aprofitar les magnífiques vistes, a més d'aproximar l'edifici a l'escala humana.
Es fomenta la transparència i permet l'entrada de llum a través dels patis i lluernes en totes les estances i passadissos.
L'entrada principal està situada a la planta superior de l'edifici, i la majoria del programa se situa en les plantes inferiors, creant una imatge d'edifici d'una sola planta, molt respectuosa amb l'entorn.
L'Hospital Transfronterer és fruit d'un projecte de col·laboració entre la Generalitat i la República francesa.
Ambdues administracions es van encarregar de construir, dotar i gestionar aquest hospital conjuntament, amb l'objectiu de donar servei als habitants de la Baixa Cerdanya (Catalunya) i l'Alta Cerdanya i el Capcir (França).
Va entrar en funcionament el setembre de 2014.
És el primer hospital transfronterer d'Europa gestionat de manera conjunta per dos països.
Les institucions europees han contribuït al finançament de la seva construcció mitjançant importants subvencions, i també li han atorgat diversos premis en reconeixement al seu rellevant paper per esborrar fronteres i construir l'Europa de les persones.
La dotació de recursos humans està integrada per professionals dels dos països, que disposen d'àmplies instal·lacions i moderns equipaments.
L'hospital transfronterer forma part d'un projecte territorial més ampli, en el que també hi tenen cabuda altres actuacions, moltes centrades en l'àmbit de l'atenció a la gent gran i en l'atenció pediàtrica.
El nou hospital es situa als afores de la localitat de Puigcerdà, emmarcat dins d'un pla de creixement de la trama urbana.
L'edifici està situat al nord del solar per així aconseguir un espai lliure a la façana sud, i està plantejat com un volum únic i compacte, amb la façana més llarga orientada estrictament al sud.
La seva composició horitzontal, el gran terrat i el contrapunt vertical de la torre d'instal·lacions organitzen i personalitzen tot el seu entorn.
Amb la volumetria de l'hospital es cerca la projecció d'una imatge contundent, de gran equipament, que aporta caràcter i distingeix el nou eixample urbà de Puigcerdà.
Tot l'edifici s'orienta cap al sud per captar la llum del sol.
Com a conseqüència, totes les habitacions de les unitats d'hospitalització i les principals peces d'assistència i espera dels usuaris tenen una bona insolació a partir de les façanes, dels patis interiors i de les claraboies del sostre.
Significació projecte conjunt Estat francès-Catalunya
El Centre de Salut Isabel Roig Casernes de Sant Andreu és un equipament que concentra diferents tipologies de serveis en un sol edifici.
La concentració de serveis propicia una millor relació, coordinació i integració dels professionals que hi treballen i alhora configura i ofereix a la població una estructura sòlida de serveis sanitaris.
D'aquesta manera esdevé un equipament estratègic, innovador i de referència per al Districte de Sant Andreu, que posa a l'abast de la població una àmplia oferta de serveis que inclou atenció a les urgències de mitja i baixa complexitat i atenció continuada, atenció primària de salut, atenció a la salut mental i hospitalització intermèdia.
El Centre de Salut Isabel Roig Casernes de Sant Andreu s'emmarca en el conveni per a la millora de la qualitat de la xarxa sanitària de la ciutat signat entre el Departament de Salut de la Generalitat de Catalunya i l'Ajuntament de Barcelona, en l'àmbit del Consorci Sanitari de Barcelona (CSB).
La volumetria de l'edifici dóna resposta a l'estratificació de la volumetria proposada pel planejament urbanístic de la zona.
Aquesta estratificació en vertical genera dos cossos d'edificació amb grans patis mixtos de ventilació, que s'obren a les testeres laterals dels passatges existents entre els diferents equipaments.
Aquests dos patis aporten llum i vistes a les dependències de l'edifici.
El programa es composa de: un centre d'atenció primària (CAP), un centre d'urgències d'atenció primària (CUAP), un centre de salut mental infantil i juvenil (CSMIJ), un centre de salut mental d'adults (CSMA) i un sociosanitari de 24 llits.
Aquest programa es desenvolupa en planta soterrani, planta baixa i quatre plantes.
Integració de serveis i proveïdors en un mateix edifici
L'ampliació de l'Hospital de Bellvitge ha tingut com a objecte l'actualització i reubicació del programa assistencial ambulatori del centre i la construcció d'un nou bloc tecnoquirúrgic destinat als serveis centrals més intensius: les àrees intervencionistes, el bloc quirúrgic, la unitat de cures intensives i el servei d'urgències.
La intervenció es desenvolupa en dues fases.
La primera correspon al nou edifici de consultes externes, de forma rectangular i ubicat al costat de l'edifici existent, on ocupa la zona que separa l'hospital de la zona universitària.
Les consultes individuals i les sales d'espera estaran separades per uns patis interiors que compten amb vegetació i llum natural per tal de millorar el nivell de confortabilitat.
En total seran 135 consultes agrupades en 14 mòduls per especialitats.
L'accessibilitat també millorarà en disposar d'un centre de programació compartit per a cada dos mòduls de consultes.
Amb les noves consultes externes, Bellvitge engega un projecte global que pretén adaptar l'hospital a les noves tecnologies i fer-lo més confortable per als usuaris i per als professionals.
La construcció del nou edifici tecnoquirúrgic és la segona fase de l'ampliació de l'Hospital de Bellvitge.
Aquesta fase suposa una veritable aposta per a incrementar la capacitat assistencial, l'eficiència i la comoditat de les instal·lacions.
L'estructura hospitalària acull la majoria de dispositius tecnològics necessaris perquè l'hospital se situï entre els més moderns d'Europa, en una superfície de 42.000 m 2 distribuïts en quatre plantes.
Situat entre l'edifici de consultes externes i la part posterior de l'hospital, aquest edifici disposa d'un bloc quirúrgic centralitzat que inclou 31 quiròfans totalment equipats i una unitat d'hospitalització de pacients crítics amb 80 llits.
Així mateix, també s'hi poden trobar els serveis de farmàcia i esterilització.
Una de les millores més destacables d'aquesta intervenció és la incorporació d'un nou servei d'urgències, dirigit a incrementar la capacitat estructural del centre.
Transformació d'un centre hospitalari