projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Coordinació de l'activitat: Fondazione Bruno Kessler (Itàlia)
Període: Gener 2018 - Desembre 2021
Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya (ICGC)
Centrul National de Cartografie (Romània)
VOLTA - innoVation en geOspatiaL i 3D daTA - és un projecte de la Marie Skłodowska-Curie RISE (intercanvi de personal de recerca i innovació) relacionat amb geodades, geomàtica i geoinformàtica.
El projecte comptarà amb adscripcions, activitats de formació i treball en xarxa per facilitar l'intercanvi de coneixements i la progressió professional en el camp geoespacial.
El projecte desenvoluparà solucions innovadores per tal de proporcionar automàticament informació mètrica de les imatges, fusionar i segmentar dades heterogènies i processar grans conjunts de dades mitjançant serveis web.
El projecte compartirà i aprofitarà l'experiència complementària dels socis per produir i transferir noves habilitats i solucions innovadores per a agències de cartografia i empreses geoespacials.
El projecte va rebre fons de les accions Marie Skłodowska-Curie de la UE (REA GA núm. 734687) i el pressupost total del projecte és d'1.021.500,00 €.
Les activitats del projecte s'estructuren en 7 paquets de treball (WP), incloent-hi la coordinació i la difusió, l'automatització en fotogrametria, integració de dades i sensors, segmentació i classificació, big data i geoprocés a la web, així com transferència de coneixement, formació i creació de xarxes.
Les activitats de VOLTA estimularan els avenços científics, obtindran reconeixement internacional i obriran noves oportunitats de mercat mitjançant la millora de la visibilitat internacional dels socis, la competitivitat, el creixement del coneixement i millors perspectives de carrera per als membres del personal secundat.
Aquest projecte permetrà als socis visitar altres institucions, intercanviar coneixements i treballar en idees conjuntes de recerca en el camp geoespacial.
Tots els socis es beneficiaran de les novetats del projecte i dels seus serveis i els integraran en els seus futurs projectes de recerca, fluxos de treball, ofertes i associacions.
L'Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya (ICGC) publica al seu betaportal una sèrie de prototipus de productes i serveis (versions "beta"), que gràcies a les aportacions i suggeriments dels usuaris, s'aniran millorant fins a obtenir-ne la versió definitiva.
Es tracta d'una aplicació que, per la comparació de les diferents cartografies oficials, permet detectar quins canvis geogràfics i urbanístics han tingut lloc en una zona del territori, i en quin moment es van produir.
L'usuari pot triar el número de finestres a visualitzar, 2, 4, 6 o 8, i a cadascuna d'elles pot carregar les ortofotos que interessin (la de 1956 i després, les compreses entre el 1994 i l'actualitat), el topogràfic i el MUC de TES(Mapa Urbanístic de Catalunya del Departament de Territori i Sostenibilitat).
Cada finestra mostra la cartografia de la mateixa zona i a més, es disposa d'un punter ubicat al mateix punt en cadascuna d'elles que permet fer comparacions dels diferents punts de forma ràpida, visual i directa.
Aquesta eina és adreçada a ajuntaments, arquitectes, urbanistes i a la ciutadania en general amb l'objectiu de facilitar la detecció, la valoració i l'avaluació de canvis en edificacions, carrers, urbanitzacions, etc. i ha de ser útil especialment en tot allò referent a la Llei d'urbanisme.
És una eina per convertir coordenades de punts a diferents sistemes de referència i per canviar de format arxiu CAD o SIG.
Els sistemes de referència contemplats són els EPSGs 3857, 23031, 25831, 4258, 4230, 32631, 4326 i 3857.
Pel que fa a la conversió de formats d'arxiu, es tracten els següents: shapefile, dgn, dxf, Mapinfo, kml, gpx, gml, GeoJSON, GeoRSS, AVCBin i Arc/info E00.
Les transformacions es realitzen mitjançant la biblioteca GDAL (Geospatial Data Abstraction Library) publicada sota llicència MIT de codi obert per la fundació Open Source Geospatial Foundation.
Amb Instamaps qualsevol persona sense coneixements previs de SIG o de CAD pot crear-se el seu mapa a mida mitjançant una interfície gràfica per dur a terme l'edició, i compartir-lo a les xarxes socials.
I tot plegat de manera fàcil i ràpida.
El procés de creació d'una mapa amb Instamaps passa per les següents fases:
Observació territorial, ambiental i climatològica.Generació de geoinformació de referència, Transferència.Mecanismes de transferència del coneixement de la recerca i la innovació
El passat mes de març va tenir lloc a Olot la inauguració del Centre de Documentació del Paisatge.
Es tracta d'un espai obert al públic, annex a les oficines de l'Observatori, situat a la primera planta de l'edifici Hospici.
Per a Joan Nogué, director de l'Observatori, l'estrena del Centre de Documentació del Paisatge és un pas molt important per l'entitat, ja que més enllà d'universitaris i professionals –els usuaris més habituals dels serveis- ara, es pretén acostar-lo a la ciutadania d'Olot, de la Garrotxa i de la resta del país, tant per a la consulta dels més de 3.500 documents que conté, com pel fet que acollirà actes de tot tipus relacionats amb el paisatge.
Un centre de referència a nivell europeu
El Centre de Documentació del Paisatge és l'únic centre d'aquestes característiques a tot l'Estat espanyol i un dels pocs existents arreu d'Europa.
Es tracta d'un espai físic i virtual on es recull, s'organitza i es difon informació de tota mena referida al paisatge en general, tot posant un especial èmfasi en els casos català i europeu.
Actualment, acull un fons, integrat al Catàleg Col·lectiu de Biblioteques de Catalunya, de 3.500 documents en diversos formats (monografies, audiovisuals, publicacions periòdiques, documents inèdits...), en suport paper i digitals.
La seva consulta és gratuïta i oberta al conjunt de la ciutadania.
L'equipament ofereix els serveis de préstec interbibliotecari, recull de premsa digital, reprografia i intercanvi d'informació i documentació.
El Centre de Documentació del Paisatge es va crear l'any 2006 en una sala annexa de les oficines de l'Observatori del Paisatge i el 2011 es va traslladar provisionalment a una altra dependència del mateix edifici.
Ara, en aquest nou espai, les instal·lacions ocupen 84 m 2 i ofereixen 174 metres lineals de prestatge i nou punts de lectura.
Per saber-ne més: Gemma Bretcha
Sensibilització social, Transferència.Mecanismes de transferència del coneixement de la recerca i la innovació
El passat mes d'octubre l'Institut Cartogràfic va publicar al seu web el vídeo "La mesura de la Terra", un documental sobre l'evolució de la representació de la Terra des de l'Antiguitat fins a l'actualitat.
El butlletí d'innovació i recerca vol fer-ne difusió d'aquest vídeo per la seva qualitat i el seu valor didàctic.
Al llarg d'aquest documental van apareixent diferents conceptes com:
Redactat per: Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya i Cristina Gil.
Per saber-ne més: Carme Montaner
Mecanismes de transferència del coneixement de la recerca i la innovació
Ja fa un any que vam publicar en aquest Butlletí la notícia sobre el projecte LIFE MIGRATOEBRE que te com a objectius la recuperació d'espècies de peixos migradors amenaçats i la millora de la connectivitat ecològica al tram final del riu Ebre.
Per això, ara, ens plantegem fer un recull de les accions dutes a terme en aquest temps i també conèixer l'estat del projecte.
Durant aquest últim any s'han dut a terme les tasques de preparació del projecte que han consistit en la identificació de les àrees potencials de fressa per a l'esturió, la saboga i la llamprea; i en dur a terme els procediments administratius, jurídics i tècnics per a la construcció d'un elevador de peixos i una rampa per a peixos.
Aquests són els temes treballats al llarg d'aquest any:
Els tres obstacles principals a la connectivitat al tram final del riu Ebre es troben a l'antiga resclosa de navegació de la presa de Flix, l'Assut d'Ascó i l'Assut de Xerta.
A les reunions que s'han fet amb el Comitè Científic Assessor del Projecte LIFE MIGRATOEBRE es va acordar que:
Resclosa de Xerta, pensada per a embarcacions i també per a peixos migratoris.
Una altra imatge de la resclosa de Xerta.
Pel que fa a les campanyes d'educació ambiental i d'implicació ciutadana, el Comitè Científic Assessor del Projecte LIFE MIGRATOEBRE proposa:
El Pla Català de recuperació de l'esturió europeu s'està redactant actualment.
Finalment, pel que fa a temes generals d'evolució i continuïtat del projecte, el comitè científic proposa:
Enllaç al web del projecte LIFE MIGRATOEBRE
Planificació de la biodiversitat i del patrimoni natural.
Tendències de la biodiversitat a Catalunya, Planificació de la biodiversitat i del patrimoni natural.
Nous objectes de conservació, Transferència.Mecanismes de transferència del coneixement de la recerca i la innovació
Del 31 d'agost al 2 de setembre es va celebrar a Bordeus la 7a Conferència Internacional sobre la gestió del cicle de vida (Life Cicle Management - LCM 2015).
La Conferència va comptar amb més de 620 persones inscrites, interessades en conèixer les novetats sobre la petjada ambiental del producte, l'anàlisi del cicle de vida i en altres matèries relacionades.
El programa del LCM 2015 contenia 40 sessions amb més de 200 presentacions realitzades per experts de reconeixement internacional en l'àmbit empresarial, governamental, acadèmic i de recerca.
Cal destacar l'àmplia representació a la Conferència del sector acadèmic català, especialment de la Universitat Autònoma de Barcelona amb el grup de recerca Sostenibilitat, i d'empreses punteres en quantificació i millora de la sostenibilitat de productes i serveis.
Les ponències plenàries foren sobre la importància de difondre la gestió del cicle de vida com a eina per a la creació de valor sostenible i les sessions paral·leles es van focalitzar en temàtiques específiques com les polítiques públiques, les PIME, el transport, la construcció, l'energia, l'alimentació, etc.
La Direcció General de Qualitat Ambiental va estar present a la Conferència, on també va aportar un pòster per a la exposició, amb informació sobre l'Estratègia catalana d'ecodisseny per a una economia circular i ecoinnovadora.
L'Estratègia catalana d'ecodisseny per a una economia circular i ecoinnovadora: Estrategia ecodisseny
Per saber-ne més: Anna Esteve Traveset
Ecodisseny i compra pública ambientalitzada.
Programa de recuperació de la població d'ós bru a Catalunya, desapareguda a principis dels anys 90 del segle passat.
En aquest projecte, que porta des de 1996 s'han realitzat moltes activitats de recerca i innovació.
S'ha passat en poc més de 20 anys de no tenir ossos a més de 40 als Pirineus centrals.
La població es troba principalment a les comarques de la Vall d'Aran i del Pallars Sobirà, i de forma més puntual a l'Alta Ribagorça, el Pallars Jussà i l'Alt Urgell.
Aquesta activitat implica a altres administracions: Governs de França, Espanya, Andorra, Aragó i Navarra.
Dins de Catalunya, implica al Conselh Generau d'Aran i la Generalitat de Catalunya (dos departaments: DTES i DARP).
La finalitat principal és la recuperació d'una espècie prioritària per la Unió Europea.
Espècie Protegida a Catalunya i Espanya, i catalogada com en Perill.
Una altra finalitat també molt important és que aquesta espècie de gran depredador pugui coexistir amb la població local i les seves activitats tradicionals (ramaderia, apicultura, agricultura, caça) i amb el turisme de muntanya.
Seguiment de la població per diferents metodologies per poder tenir una visió global de l'estatus de la població: sistemes automàtics de fotografia i vídeo, mostres de pèls i mostres de femtes, i anàlisi genètic de les mostres: microsatèl·lits i SNPs.
Estudi del creixement poblacional: reproducció, natalitat, mortalitat, cels, infanticidi, hibernació.
Estudi de l'activitat dels ossos i de les àrees vitals que ocupen.
Estudi de l'estructura poblacional: sex-ratio, age-ratio, descendència.
Estudi de la connectivitat de la població: barreres i passos més freqüentats.
Implementar un sistema global de prevenció efectiu contra els atacs d'ós bru sobre la ramaderia i l'apicultura.
La captura, transport i alliberament d'exemplars procedents d'Eslovènia: reintroduccions i translocacions d'exemplars.
Captura d'exemplars pirinencs amb paranys per poder estudiar la seva ecologia i etologia: protocol de captura, anestesia, manipulació, marcatge i alliberament d'ossos a Catalunya.
Seguiment dels exemplars capturats i marcats per satèl·lit: protocol de seguiment d'ossos a Catalunya.
Són accions experimentals per aconseguir la recuperació d'una espècie de gran carnívor que va estar desaparegut de Catalunya
Desenvolupar les estratègies necessàries perquè els plans, programes i projectes que es desenvolupin a Catalunya siguin sostenibles i saludables de forma integrada i efectiva.
- El Servei de Plans i Programes és l'únic òrgan a la Generalitat que analitza tots els plans i programes que es desenvolupen a Catalunya amb incidència ambiental significativa i, per tant, sobre la salut.
- Portem més de 15 anys veient com es desenvolupen tots els plans territorials, urbanístics i sectorials i treballant per tal que els aspectes de sostenibilitat s'incorporin de manera consistent tant en cada un d'ells com entre els diferents tipus i escales de planejament.
- Hem desenvolupat les nostres habilitats com a facilitadors de processos i com a facilitadors entre diversos interlocutors procedents de perfils i àmbits molt diversos.
- La salut i la sostenibilitat són dues cares de la mateixa moneda i cal que es reforcin mútuament
Treballar transversalment els aspectes de salut i sostenibilitat és clau per impulsar una ambientalització efectiva a plans, programes i projectes a Catalunya.
Com a focus prioritari es treballa en l'àmbit de la planificació territorial i urbanística i en la planificació de la mobilitat (infraestructures i gestió) atès que són els sectors amb una influència en la salut i la sostenibilitat amb més repercussió a Catalunya.
a) Àmbit polític: Actors actius o passius sobre la salut de les persones (i sobre el medi ambient/sostenibilitat)
b) Àmbit tècnic: Formació i eines per tal que es pugui implementar de manera efectiva.
- Múltiples actors coordinats: Centres investigació, administracions públiques supralocals, Generalitat de Catalunya
- Treball interdisciplinari, interdepartamental i entre diferents administracions públiques i centres d'investigació nacionals i internacionals.
- Establiment de metodologies i eines per impulsar de manera integrada la salut i la sostenibilitat: Eina específica per als plans d'ordenació urbanística municipal
Durant els sis anys (2004-2009) que porta en vigor la Llei 2/2004, de 4 de juny, de millora de barris, àrees urbanes i viles que requereixen una atenció especial, la Generalitat de Catalunya ha aprovat la subvenció de cent disset projectes d'intervenció integral.
S'ha fet un estudi per a avaluar l'impacte socioeconòmic i organitzatiu dels projectes que van accedir a la segona convocatòria.
L'objectiu central d'aquest estudi és fer una valoració objectiva de l'impacte socioeconòmic que han representat els projectes d'intervenció integral.
Per a l'estudi s'han utilitzat fonts d'informació quantitatives:
Com a fonts d'informació qualitatives:
L'anàlisi realitzada també té en compte la tipologia de barri.
Amb aquesta finalitat, s'utilitza la classificació d'àmbits territorials que tenen prioritat de finançament segons l'article 6 de la Llei 2/2004:
Així mateix, el treball fa una comparativa entre els resultats obtinguts en aquest estudi i els resultats obtinguts en un estudi similar, realitzat anteriorment, sobre els projectes d'intervenció integral de la primera convocatòria.
Finalment, aquestes serien les conclusions que es poden extreure de l'estudi:
per saber-ne més: Josep Ramon Pol
Processos de coordinació institucional sobre plans i projectes.
El passat 16 de desembre es va celebrar a la sala d'actes del Departament de Territori i Sostenibilitat la cloenda de les jornades "Cap al 2020!" liderades per la comunitat d'informació geogràfica del Departament, Geocom, amb l'objectiu de definir les línies estratègiques d'actuació en matèria de geoinformació per als propers 5 anys.
El projecte " Cap al 2020! " ha estat estructurat en 2 tallers i una jornada de cloenda.
Als tallers hi va participar personal, tant del Departament com dels ens adscrits, 14 entitats diferents i 92 participants en total, per fer un anàlisi DAFO de la situació actual de la informació geogràfica del Departament (anàlisi de les debilitats, amenaces, fortaleses i oportunitats d'un projecte).
A partir d'aquesta anàlisi es van extreure les línies estratègiques d'actuació que cal seguir per arribar a on volem ser al 2020.
La jornada de cloenda va comptar amb la presencia i moderació del director de serveis del DTES i president de Geocom, Josep Solà, la coordinadora de Geocom M. Àngels Trèmols i la coordinadora del projecte Cap al 2020!, M. Mercè Mas, que va fer una presentació sobre la trajectòria de la informació geogràfica al Departament en els darrers 5 anys i va introduir les 5 línies estratègiques d'actuació (LEA) pel proper quinquenni.
Per últim, i per tancar la jornada, el cap de Recerca i Innovació del DTES, Xavier Baulies, com a coneixedor del tema i també com a primer impulsor del que avui és GEOCOM, va fer prospecció de futur de l'ús que se'n farà de la geoinformació, sempre de la mà dels avenços tecnològics.
Per saber-ne més: M. Àngels Trèmols i M. Mercè Mas
El 4 de novembre passat es va aprovar la Instrucció DGIMT/1/2015 sobre l'aplicació del Sistema d'Avaluació d'Inversions en Transport (SAIT).
Recentment també s'ha incorporat la metodologia SAIT i el procediment d'elaboració i implementació com a un a Pràctica Innovadora que formarà part del Banc de Pràctiques d'Innovació (BPI) del Departament.
El SAIT és una aplicació de la coneguda metodologia Anàlisi Cost-Benefici (ACB) per a l'avaluació d'infraestructures viàries i ferroviàries de la Generalitat de Catalunya.
La metodologia ACB permet determinar quina és la utilització més eficient dels recursos disponibles des del punt de vista d'obtenir-ne el major benefici social.
Aquesta metodologia defineix que un projecte augmentarà el benestar de la societat només si els beneficis socials que se'n deriven són superiors al cost d'oportunitat dels recursos emprats.
Per ser una metodologia altament contrastada i pel seu contingut, l'ACB pot ser clau en la planificació i gestió d'infraestructures per garantir el correcte ús dels recursos.
Es pot aplicar e x-ante per destriar els projectes que resulten socialment beneficiosos i prioritzar-los o bé e x-post per obtenir informació per valorar futurs projectes.
L'objectiu del SAIT és establir-se com un sistema de valoració comú, eficient i de qualitat que garanteixi una correcta utilització dels recursos econòmics disponibles en determinar quina de les possibles inversions en infraestructures viàries i ferroviàries són les que permeten obtenir majors beneficis socials.
La Instrucció DGIMT/1/2015, abans esmentada, determina que el SAIT ha de ser la "metodologia de referència a utilitzar a l'hora d'avaluar la rendibilitat socioeconòmica d'aquelles actuacions impulsades per la Direcció General d'Infraestructures de Mobilitat Terrestre (en endavant DGIMT) i que requereixin d'aquest tipus d'anàlisi."
Segueix dient que "Aquesta Instrucció és d'obligat compliment i aplicació per a totes les unitats que depenen orgànicament o funcionalment de la DGIMT, així com també per a l'empresa pública Infraestructures de la Generalitat de Catalunya, SAU, quan realitzin estudis o projectes impulsats per la DGIMT que requereixin d'aquest tipus d'anàlisi i que facin referència a les tipologies d'actuacions viàries i ferroviàries(...)"
Aquesta Instrucció permetrà que el SAIT assoleixi els seus objectius:
La metodologia SAIT segueix el següent procediment per a l'avaluació de les possibles infraestructures ha executar:
i els principals beneficis són:
per la qual cosa és molt important disposar de bons models d'estimació de la demanda; d'ells en dependrà la bondat de l'estimació dels beneficis socials de la inversió.
Els costos i els beneficis es valoren en termes del seu cost d'oportunitat social.
Per fer-ho s'utilitzen el que s'anomenen preus ombra.
Durant l'avaluació dels costos i els beneficis socials futurs de cada infraestructura s'han hagut de fer tot un seguit d'hipòtesis.
Atesa la importància de les actuacions a avaluar i el seu elevat cost, cal incorporar en l'ACB l'anàlisi de la incertesa.
Per saber-ne més: Santi Ribas i Albert Palomo
Mecanismes de transferència del coneixement de la recerca i la innovació.
Aquest mes d'abril s'ha incorporat al Banc de Pràctiques d'Innovació del Departament (BPI) una nova pràctica: el grup de treball ICGC GeoStart de l'Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya.
És el grup d'innovació i prototipatge de productes i serveis web en l'àmbit de la geoinformació de l'Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya (ICGC).
La composició multidisciplinària d'aquest grup, la seva visió i la forma de treballar signifiquen una (r)evolució dins l'Administració.
Aquestes són les principals característiques de l'ICGC GeoStart:
Aquest grup es va crear perquè van veure la necessitat de donar un servei útil a la ciutadania; la necessitat de donar resposta a les demandes i necessitats de la ciutadania.
A partir d'aquí van sortir a veure el que estava passant fora de la seva institució amb la geoinformació en particular i amb els serveis web en general.
Això els va fer veure que l'ecosistema que configura l'actual escenari social té les següents característiques:
Els principals objectius que es van plantejar des del grup ICGC GeoStart són els següents:
Per assolir aquests objectius han establert una manera de funcionament basada en els següents principis:
D'aquest equip n'han sortit eines molt útils per als usuaris com ara:
Totes aquestes eines tenen una sèrie de característiques comunes:
Hi ha informació didàctica en el bloc betaportal.icgc.cat.
Per saber-ne més: Anna Enjuanes
Per saber-ne més: Sergi Anguita i Anna Enjuanes
El dia 13 de juliol, a la Sala d'actes del Departament de Territori i Sostenibilitat, es va celebrar una Jornada de presentació del Catàleg ecodisseny Catalunya, a la qual van assistir unes 60 persones.
A l'acte també es van exposar les actuacions que estan portant a terme els departaments de la Generalitat en el marc de l 'Estratègia catalana d'ecodisseny i el Premi Catalunya Ecodisseny 2017.
El Catàleg ecodisseny Catalunya és un recull de 70 casos d'èxit de productes i serveis sostenibles que es dissenyen, produeixen i/o ofereixen a Catalunya.
Tots aquests exemples mostren la voluntat d'innovació del teixit empresarial català vers l'economia circular.
El Catàleg té dos objectius claus,
Aquestes empreses apliquen diferents eines per a la millora dels seus productes o serveis, com són els sistemes de gestió ambiental i/o les etiquetes ecològiques; eines d'avaluació ambiental com l'anàlisi del cicle de vida o altres metodologies d'avaluació qualitatives; i eines per a la innovació ambiental com l'ecodisseny, el disseny per al reciclatge o l'enginyeria sostenible.
El Catàleg es concep com un document viu que es pot actualitzar periòdicament afegint nous casos i experiències.
S'estructura en les següents temàtiques:
1.- Enllaç a Estratègia catalana d'ecodisseny, per a una economia circular i ecoinnovadora
Ja estan disponibles les presentacions de la Jornada de presentació del Catàleg ecodisseny Catalunya del dia 13 de juliol.
2.- Presentació del Catàleg ecodisseny Catalunya
Anna Esteve Traveset, tècnica del Servei de Qualificació Ambiental de la Direcció General de Qualitat Ambiental
3.- Pla d'acció de l'Estratègia catalana d'ecodisseny
Enric Pueyo Bes, tècnic del Servei de Qualificació Ambiental de la Direcció General de Qualitat Ambiental
4.- Presentació del Premi Catalunya Ecodisseny 2017
Yolanda Morcillo Ripoll, tècnica del Departament de Prevenció de l'Agència de Residus de Catalunya
Per saber-ne més: Anna Esteve Traveset
Ecodisseny i compra pública ambientalitzada, Mecanismes de transferència del coneixement de la recerca i la innovació