projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
La Delegació del Govern a Catalunya va retornar en un acte que va tenir lloc el passat 29 de juliol als ajuntaments de Falset i Marçà 5 documents que foren confiscats un cop finalitzada la Guerra Civil.
Signatura d'entrega de l'alcalde de Marçà, Sr.
Documentació lliurada a l'alcaldessa e.f., Sra.
Un conjunt de documents pertanyents als ajuntaments de Falset i Marçà del període de la Guerra Civil foren retornats als seus propietaris per part de la Delegació del Govern ja que es trobaven custodiats en el seu arxiu.
La documentació retornada és la següent: dos llibres d'actes (17.2.1937-11.1.1939) i un llibre de caixa (1937-1938) de l'Ajuntament de Falset i un llibre d'actes (27.8.1936-25.3.1938) i un llibre de caixa (1937) de l'Ajuntament de Marçà.
De ben segur aquesta documentació fou agafada amb fins repressius pels serveis franquistes i restaren a Barcelona fins a l'actualitat.
L'acte d'entrega es va realitzar a la Delegació del Govern de Barcelona, carrer Mallorca, número 278 a les 12 del migdia i fou presidit pel delegat, Sr.
Joan Rangel, amb l'assistència de representants de cada ajuntament.
En total, s'ha lliurat documentació a deu municipis catalans.
La descoberta d'aquesta documentació ha estat possible gràcies a les investigacions de l'historiador Carles Querol que els va localitzar a l'Arxiu de la Delegació del Govern a Barcelona.
El proper 16 d'abril, a les 19 hores, tindrà lloc a la sala de la Pedrera de Capçanes la presentació del llibre coeditat per l'Ajuntament de Capçanes i l'Arxiu Comarcal del Priorat intitulat L'Orfeó Capçanenc i el seu Esbart Dansaire de 477 pàgines (preu 20 euros) de Joan Marco Arroyo, descendent d'aquesta població prioratina.
L'acte comptarà amb els parlaments de l'autor, l'expresident del casal, Antoni Bonfill, el director de l'arxiu, Jaume Teixidó, i de l'alcalde, Joan Carles Vaqué Garcia.
Aquesta entitat va aglutinar a la major part de la població dins seu.
Fou creada el 1925 i estigué activa fins el 1936 en què paralitzà, per la guerra, la seva activitat.
El fundador i ànima fou el capçanenc Abdó Barceló i Ciurana.
Realitzà diverses actuacions en aquest període en poblacions del Priorat, la Ribera d'Ebre i la Terra Alta, sobretot.
Un cop finit el conflicte bèl·lic, l'entitat retornà amb les seves actuacions, però només l'esbart dansaire, en una data tant primerenca com fou el 1940 (primera actuació), fins a la seva paulatina desaparició a meitats dels anys 80 del segle passat.
L'autor, Joan Marco, amb arrels al poble i resident ocasional, ha fet una gran tasca de recopilació de notícies, espigolant entre els documents de l'ajuntament i, en major mesura, de la premsa comarcal de les tres comarques on més actuà l'Orfeó, en concret: Falset de Falset (Priorat), El Llamp de Gandesa (Terra Alta) i Tivissa de Tivissa i La Riuada de Móra d'Ebre (Ribera d'Ebre).
Ha aconseguit refer la història d'una entitat de la qual no s'ha localitzat la seva documentació.
En Joan Marco no ha deixat res per dir i per deixar constància en el llibre, totes les actuacions fetes, els parlaments de presentació, els balls i peces que executaven,...
Tot amenitzat amb un gran nombre de fotografies.
Abans i després de la Guerra Civil aquesta entitat fou un estol de catalanitat i d'amor a la nostra terra.
Restauració Padró d'Habitants de Falset de 1915
S'ha restaurat el padró d'habitants de Falset de l'any 1915 que es trobava en males condicions de conservació, sobretot degut a la forta consulta i a una mala relligadura sense enquadernació que ocasionà l'estrip de la major part dels fulls.
És un dels dos padrons d'habitants conservats de la vila d'abans de la Guerra Civil, l'altre és el de 1930.
Es tracta d'un document de gran format, amb unes mides de 370mm d'alt x 270mm d'ample x 17mm gruix d'unes 144 pàgines (82 folis aproximadament).
Els treballs han estat realitzats per una empresa qualificada i han consistit, sense ser exhastius, en: desmuntatge, neteja en sec dels papers, neteja humida, consolidació de talls i estrips i reintegració de pèrdues de suport, aplanat, desacidificació, alçat dels quaderns, cosit i encolat, i tapes de conservació i carpeta.
El resultat ha estat un canvi espectacular del document i ha estat possible retornar-lo a la consulta pública.
L'exposició es podrà veure del 5 al 16 de maig a l'Arxiu Comarcal del Ripollès, en horari laboral
L'Arxiu Comarcal del Ripollès presenta l'exposició "Festa Major de Ripoll de 1914: activitats, documents, fotografies i programes de l'època" amb motiu de la Festa Major de 2014.
A partir de la documentació del 1914 conservada a l'Arxiu, es farà un repàs de les activitats que es van dur a terme ara fa tot just 100 anys.
Els documents originals de l'any 1914 s'exhibiran a la sala de consulta de l'Arxiu del 5 al 16 de maig, i també s'obrirà al públic el passadís del dipòsit de documentació de la primera planta, on es podran veure els cartells de més gran format d'altres anys.
La mostra de la documentació de 1914 també estarà disponible al lloc web de l'Arxiu Comarcal en format electrònic.
L'exposició està organitzada en tres grans àmbits: el primer està dedicat als actes religiosos que es van celebrar en honor al patró de Ripoll, Sant Eudald; el segon recull la informació dels actes esportius que es van organitzar, a saber, les competicions de tir i de ciclisme, i en tercer lloc, es mostren els actes més festius de fa 100 anys enrere: sardanes, balls, concerts i obres de teatre.
L'empenta de l'associacionisme i de les institucions privades de Ripoll ens ha proporcionat una gran riquesa documental, que ens ha facilitat el material per poder fer aquesta exposició.
Noms com els de la Societat de cassadors d'escopeta La Rama de Ripoll, l'Ateneo Enciclopèdic Ripollès, la Societat coral La flor de maig, el Casino de Ripoll, l'Acadèmia Catòlica o el Centro Obrero Republicano Ripollense ara potser resulten una mica llunyans, però fa 100 anys estaven plenament integrats en el foment de les activitats de la Festa Major, com es pot veure en la documentació que es presenta.
També cal destacar iniciatives a títol individual, com les del Sr.
Jaume Munell, que va organitzar un dels envelats de la festa a la plaça de la Llibertat.
La presentació del llibre de Perfecte Costa i Miquel Saña tindrà lloc el proper 27 de juliol
L'Ajuntament de Vallfogona de Ripollès i l'Arxiu Comarcal del Ripollès es complauen a convidar-vos a la presentació del llibre que fa referència a les cases de pagès del municipi.
En aquest llibre es vol deixar constància de tot un seguit de masos que hi havia escampats per aquest indret del Ripollès des de temps passats fins als nostres dies a partir d'una visió arquitectònica, però també, sobretot, humana dels estadants, masovers i propietaris que els han habitat al llarg de tots aquests segles.
La presentació serà el proper dia 27 de juliol, a les 12.00 h, al local polivalent de l'Ajuntament de Vallfogona de Ripollès.
Proposta per mirar d'encertar de quin lloc es tractava a través de les xarxes socials del 30 de març al 4 d'abril
La Xarxa d'Arxius Comarcals ha iniciat una campanya que s'anomena dins del projecte general del Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya que s'anomena.
En aquest moment de confinament pel Covid-19, des de l'Arxiu Comarcal del Ripollès, ens hem decidit a elaborar un seguit de propostes de difusió a través de les nostres xarxes socials:
La segona proposta que hem dut a terme és la que hem anomenat: Anem-nos-en d'excursió ( ).
Aquesta l'hem dut a terme del 30 de març al 4 d'abril de 2020.
A través de les nostres xarxes socials proposàvem una imatge dins d'una ruta per caminar.
Aquestes rutes sorgien de les que Itinerànnia ens proposava en les seves publicacions d'excursions pel Ripollès.
Cada dia hi havia una ruta diferent amb una proposta d'imatge per identificar.
Als nostres usuaris els demanàvem que si podien que ho comentessin i d'aquesta manera identificar la imatge.
La resposta a les propostes que ens feien la resolíem l'endemà publicant la descripció que en teníem de la imatge i l'enllaç cap a la nostra plataforma de difusió de documentació: Arxius en Línia.
A continuació fem una relació dels enllaços de les imatges que vàrem publicar cap a Arxius en Línia:
Imatge primera ruta: Matamala i les Llosses, camins de ferradura
Enllaç imatge: http://ves.cat/esLR
Enllaç Itinerànnia: http://ves.cat/esLS
Imatge segona ruta: Entre antigues parròquies de Gombrèn, Campdevànol i Les Llosses.
Enllaç imatge: http://ves.cat/esOf
Enllaç Itinerànnia: http://ves.cat/esOg
Imatge tercera ruta: Caminant per la Vall de Camprodon
Església de Sant Esteve de Llanars, 1895-1905
Enllaç imatge: http://ves.cat/esQo
Enllaç Itinerànnia: http://ves.cat/esQp
Imatge quarta ruta: Caminant per la conca minera de Surroca a Ogassa
Enllaç imatge: http://ves.cat/esSC
Enllaç Itinerànnia: http://ves.cat/esSD
Imatge cinquena ruta: De Llaers al castell de Milany
Enllaç imatge: http://ves.cat/esSV
Enllaç Intinerànnia: http://ves.cat/esSX
Des de l'Arxiu Comarcal del Priorat iniciem una campanya de recollida de materials per documentar l'experiència col·lectiva que estem vivint.
Múltiples esdeveni-ments ens impacten aquests dies: el confinament, la malaltia, la solidaritat, l'angoixa per la situació econòmica, la buidor dels espais públics, la cancel·lació general de la nostra vida social... tota la documentació que reculli aquestes experiències ens ajudarà a formar una memòria social de la pandèmia de COVID19 a la comarca.
Els arxius públics, en tant que institucions que tenim per objectiu la preservació i custodia de la memòria col·lectiva, ens brindem a recollir les evidències d'un moment difícil com el que estem vivint per tal que, en el futur, puguem disposar d'una memòria social directament construïda per la ciutadania i no només per la documentació administrativa i pels mitjans de comunicació.
Documents analògics i digitals, textos personals (diaris de confinament, reflexions sobre la situació i vivències tant en fonts escrites com orals amb vídeo blogs o sonors), fotografies i vídeos creats per vosaltres i vinculats a la nostra comarca.
Qualsevol ciutadà que vulgui aportar la seva experiència personal.
Envieu els vostres materials digitals a l'adreça [EMAIL] de l'Arxiu Comarcal del Priorat, i si són massa pesats utilitzeu el servei WeTransfer.
Si es tracta de documents analògics, podeu portar-los a l'Arxiu [C/ Bonaventura Pascó s/n, Castell de Falset] un cop acabat el confinament.
Prepareu la vostra visita amb antelació consultant aquí els nous horaris i condicions per a la consulta de documents
Per tal de complir les directrius establertes durant l'etapa de desconfinament, s'estableix el servei de consulta amb cita prèvia a través del correu electrònic [EMAIL] i/o el telèfon 977414372
Infografia sobre l'accés a l'ACRE
Per tal de possibilitar una consulta segura segueix vigent el procediment d'accés a la sala de consulta mitjançant cita prèvia
L'Arxiu Comarcal de la Ribera d'Ebre (ACRE) informa a la ciutadania de que, a partir del proper dijous 1 d'octubre, inicia l'horari d'hivern.
Per tal de complir amb les mesures anticovid i facilitar una consulta segura s'estableix que aquesta es farà mitjançant el procediment de cita prèvia, ja sigui a través del correu electrònic [EMAIL] i/o el telèfon 977414372.
També s'informa als usuaris que poden consultar prèviament els instruments de descripció dels fons i documents gestionats per l'ACRE, a través del portal 'Arxius en línia', així com algunes publicacions que formen part de la nostra hemeroteca, al portal 'XAC_premsa'.
L'usuari haurà de comunicar, mitjançant els canals indicats, i amb un mínim de 24 hores d'antelació, la sol·licitud d'accés a la consulta presencial, tot indicant el nom, la data, l'hora i la durada aproximada de la visita.
Igualment, per facilitar la preparació de la consulta, i en la mesura del possible, haurà de fer constar la documentació que vol consultar o la temàtica que li interessa.
El teu testimoni escrit i parlat, les teves emocions i sensacions davant aquesta pandèmia, les teves fotografies i vídeos poden ser molt importants per ajudar a documentar i explicar en el futur els moments excepcionals que estem vivint.
Et proposem explicar la memòria del confinament a Catalunya a través d'aportacions dels ciutadans.
Des de l'Arxiu Comarcal del Pla de l'Estany iniciem una campanya de recollida de materials per documentar l'experiència col·lectiva que estem vivint i ens sumem a la iniciativa, impulsada des del Departament de Cultura i l'Associació d'Arxivers de Catalunya,.
Múltiples esdeveniments ens impacten aquests dies: el confinament, la malaltia, la solidaritat, l'angoixa per la situació econòmica, la buidor dels espais públics, la cancel·lació general de la nostra vida social... tota la documentació que reculli aquestes experiències ens ajudarà a formar una memòria social de la pandèmia de COVID19 a la comarca.
Els arxius públics, en tant que institucions que tenim per objectiu la preservació i custodia de la memòria col·lectiva, ens brindem a recollir les evidències d'un moment difícil com el que estem vivint per tal que, en el futur, puguem disposar d'una memòria social directament construïda per la ciutadania i no només per la documentació administrativa i pels mitjans de comunicació.
Documents analògics i digitals, textos personals (diaris de confinament, reflexions sobre la situació i vivències tant en fonts escrites com orals amb vídeo, blogs o sonors), fotografies i vídeos creats per vosaltres i vinculats a la nostra comarca.
Qualsevol ciutadà que vulgui aportar la seva experiència personal.
Envieu els vostres materials digitals a l'adreça [EMAIL] de l'Arxiu Comarcal del Pla de l'Estany, i si són massa pesats utilitzeu el servei WeTransfer.
Si es tracta de documents analògics, podeu portar-los a l'Arxiu, a la plaça del Monestir, 30, de Banyoles, un cop acabat el confinament.
Ja podeu gaudir del documental fet l'any 2016 en motiu del centenari de l'Homenatge a la Vellesa de Serinyà
Matança del porc a davant de Can Beia de Serinyà.
Arxiu Comarcal, fons del Consell Comarcal, 7009
El documental "Retalls de Serinyà" és produït per l'Ajuntament de Serinyà el mes d'abril de l'any 2016, en motiu del centenari de l'Homenatge a la Vellesa.
El documental consisteix en l'entrevista a tres persones combinada amb la filmació de diferents localitzacions del municipi de Serinyà.
Els autors de "Retalls de Serinyà" són de l'Associació Cultural Daus.
Per tal de commemorar el centenari de l'Homenatge a la Vellesa trien a tres persones, representatives, del poble perquè expliquin com era la vida al Serinyà del seu record i com ha anat canviant des de llavors fins ara.
Al llarg del documental es ressegueix els testimonis d'en Joaquim Bosch "Cabiret", nascut el 1929, la Quimeta Parella, nascuda el 1940, i la Maria Dolors Agustí, Secretària de l'Ajuntament de Serinyà des del 1984.
Aquest proper diumenge, dia 10 de maig, hagués tocat celebrar el 104è Homenatge a la Vellesa de Serinyà, però la crisi sanitària de la COVID-19 ho impedeix.
Tot i així, esperem que gaudiu des de casa d'aquest documental que ens trasllada emotivament al passat recent de Serinyà, el passat que va viure la gent gran que cada any és homenatjada.
Presentació del llibre: La "história de la Vila de Falset.
Des dels temps geológics fins a l'edat contemporánia" de Josep M. Llebaria Rabascall.
Rafael Català, editorial Dalmau
Jaume Teixidó, Arxiu Comarcal del Priorat
Dijous 25 de gener a les 19:00 h. al teatre l'Artesana de Falset
La "Història de la Vila de Falset.
Des dels temps geológics fins a l'edat contemporánia"
Ingressa el fons de Salvador Estrem i Fa i l'Ajuntament de Falset recupera patrimoni documental
Ha ingressat a l'Arxiu Comarcal del Priorat el fons documental del poeta i escriptor Salvador Estrem i Fa (Falset 1893-1936), el principal referent cultural entre els anys 20 i 30 de la comarca prioratina.
Fou pagès, professor de català, administratiu al Sindicat Agrícola de la seva vila nadiua, director de la publicació Priorat, articulista en diverses publicacions del priorat i Terra Alta, entre altres activitats.
La documentació ingressada engloba diverses sèries: contractes de parceria de les seves terres, correspondència personal i com a director del quinzenari Priorat, discursos, treballs literaris, documentació sobre la creació del Museu del Priorat, hemeroteca i part de la seva biblioteca personal.
L'abast cronològic comprèn els anys vint i trenta del segle XX.
La documentació referent a la creació del Museu del Priorat és, potser, la més completa i la que dóna peu a una altra notícia molt més interessant.
Salvador Estrem i Fa sabia que l'ajuntament de Falset, un del seus regidors era membre del patronat del museu, custodiava entre el seu fons diversos documents interessants.
Estrem, que tenia la intenció de realitzar una exposició el mes de setembre, els hi va demanar.
L'ajuntament ho va aprovar en ple deixar-li els documents i, el 10 de juliol, li va notificar per escrit amb la condició que els havia de retornar.
Estrem els va recollir i els tenia a casa seva quan va esclatar la Guerra Civil el 18 de juliol. tot va quedar aturat.
Més encara quan Salvador Estrem i Fa va ser assassinat per la Brigada de la Muerte el mes de setembre de 1936.
La documentació restà a casa seva i ningú va saber d'on havia sortit, així aquesta que quedà oblidada.
Amb els anys, els documents se'ls emportà un dels fills, Jordi, cap a Barcelona, ciutat en què residia.
El fill d'aquest i, per tant, el nét de Salvador Estrem, Miquel Estrem, va descobrir d'on havien sortit bona part dels documents que tenia a casa i els ha retornat al seu legítim propietari, l'Ajuntament de Falset.
És a dir, més de 80 anys després han estat retornats.
El 31 de març foren retornats la resta de documents, en concret 17.
La documentació és més diversa i engloba documents d'entre els segles XV i XIX.
Hi ha documents molt interessants, com una transcripció de les ordinacions de la vila de finals del segle XVIII o de com la Universitat de Falset havia d'empenyorar-se, creant censals, per fer front a certes despeses.
Per exemple, el 1617 es crea un censal de 200 lliures perquè volen fer un orgue per l'església o el 1639 i 1640 es crea dos censals de 200 i 500 lliures per fer front a les despeses de manteniment dels soldats enviats al Rosselló per la recuperació de la fortalesa de Salses.
El retorn d'aquests importants documents falsetans permetrà conèixer més la història de la vila.
És de molt d'agrair que Miquel Estrem Homs, nét de Salvador Estrem i Fa, hagi volgut retornar, un cop coneguda la seva procedència, tots aquests documents que un dia llunyà del mes de juliol de 1936 l'Ajuntament va deixar al seu padrí.
Aquesta documentació permetrà investigar la història de Sant Miquel de Campmajor durant 700 anys
Núria Batllem, Jordi Plana-Rovira, Jordi Xargay i Esteve Plana Rovira en l'acte d'ingrés del fons.
El dijous 27 de març ha ingressat a l'Arxiu Comarcal del Pla de l'Estany el fons documental de Can Rovira de Sant Miquel de Campmajor.
A l'acte han assistit el president del Consell Comarcal, Jordi Xargay, el propietari del fons, Esteve Plana Rovira, i el seu fill, Jordi Plana-Rovira.
Aquest fons aplega documentació que va dels anys 1212 al 1914 i està format per 81 pergamins i dues capses d'arxiu amb papers.
Aquests documents recullen la història de la nissaga dels Rovira, una família amb molta significació a la comarca que van tenir diversos membres amb càrrecs públics i eclesiàstics –com és el cas del mític Francesc Rovira, coronel i sacerdot, que l'any 1811 en plena Guerra del Francès comandà un miler de persones i prengué als francesos el castell de Sant Ferran de Figueres.
Però, a més, aquests documents ofereixen un viu retrat de la societat i del territori en què es va moure aquesta família: el poble de Sant Miquel de Campmajor durant 700 anys.
Gràcies a la cessió que n'ha fet Esteve Plana Rovira, l'Arxiu Comarcal custodiarà aquest fons, en farà l'inventari per tal de poder-lo posar a disposició dels investigadors, en restaurarà els documents que estiguin malmesos i, finalment, els penjarà al web de l'arxiu per tal que siguin consultables a Internet.
Aquest fons conté documents que acrediten els pactes i els negocis de la família Congost al llarg de tres-cents anys
Teresa Congost, Jordi Xargay i Núria Batllem en l'acte d'ingrés del fons de Can Congost.
El fons de Can Congost de Camós ha ingressat a l'Arxiu Comarcal del Pla de l'Estany.
La propietària de la documentació, Teresa Congost, ha cedit en comodat, mitjançant la signatura del corresponent contracte jurídic, la documentació de la seva família a la Generalitat de Catalunya per tal que es custodiï, s'organitzi i es difongui des de l'Arxiu.
El president del Consell Comarcal, Jordi Xargay, també ha participat en la signatura de l'esmentat contracte.
Es tracta de dues capses de documents en paper dels segles XVII-XIX on hi trobem els testaments, els capítols matrimonials, les compra-vendes o els crèdits que els Congost van pactar al llarg de tres-cents anys.
Això se sumarà als 62 documents en pergamí dels segles XIII-XVI que l'avi de Teresa Congost va ingressar a l'antic Arxiu Històric de Banyoles, l'any 1948.
Gràcies a la cessió que n'ha fet Teresa Congost, l'Arxiu Comarcal farà l'inventari d'aquest fons per tal de poder-lo posar a disposició dels investigadors, en restaurarà els documents que estiguin malmesos i, finalment, els penjarà al web de l'arxiu per tal que siguin consultables a Internet.
El dissabte 13 de desembre tindrà lloc l'acte de presentació a l'església de Sant Esteve de Guialbes
La presentació del llibre Memòries d'un pagès antiborbònic (1691-1774) es durà a terme aquest dissabte 13 de desembre a les 11:30h a l'església de Sant Esteve de Guialbes.
L'acte comptarà amb la presència de Joan Pluma; Director General d'Arxius, Biblioteques, Museus i Patrimoni; Jordi Xargay, President del Consell Comarcal del Pla de l'Estany; Dolors Rovirola, Alcaldessa de Vilademuls i Jordi Curbet, curador d'aquesta obra.
Aquest llibre recull les memòries d'Amer Massó, pagès de Sant Esteve de Guialbes.
En ple segle XVIII Amer Massó, pagès d'un poble petit a la vora del camí ral, hereu de casa seva, que sabia llegir i escriure, i amb una manera de ser franca i, perquè no dir-ho, indiscreta, va redactar les seves memòries.
Ho va fer per deixar escrita al seu hereu la informació que li seria més útil per a tirar endavant la casa i el patrimoni familiar, i perquè sapigués amb quins veïns del poble li convenia tractar.
Però també hi tingué una voluntat d'historiador i hi narrà les impressions que la gent del poble rebia del que passava al món, potser perquè va ser conscient que Catalunya vivia una època de canvis intensos després de la Guerra de Successió i la implantació del Decret de Nova Planta.
Aquest manuscrit, conservat pacientment durant dos-cents cinquanta anys a Sant Esteve de Guialbes, ara veurà la llum amb la transcripció i estudi exemplars que n'ha fet Jordi Curbet Hereu, i en la magnífica edició que n'ha fet el Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya.