projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Entà mès informacion consultatz: http://interior.gencat.cat/webinfantil
Podetz descargar-vos eth triptic en apartat que trobaratz ara dreta d'aguesta seccion.
Emparament Civiu a creat tanben ua cinta metrica entà poder mesurar coma creishen es mainatges.
Podetz descargar-vos era cinta metrica infantila ara seccion que trobaratz d'informacion restacada, ara dreta d'aguest apartat.
Arran de l'aparició del fenomen de la violència en l'esport sorgeix la necessitat d'adoptar mesures de prevenció i control per a l'eradicació de conductes de violència, racisme i intolerància en aquest àmbit.
La violència esportiva, tot i estar dintre de l'àmbit de la seguretat ciutadana, es regeix per un marc normatiu propi.
Des de la Direcció General de la Policia i la Direcció General d'Administració de Seguretat del Departament d'Interior es treballa perquè les mesures normatives tinguin plena efectivitat i, si es produeixen conductes constitutives d'infracció, siguin sancionades.
El règim sancionador és aplicable tant a les persones espectadores i assistents com als organitzadors i participants dels esdeveniments esportius.
Les conductes són sancionables no només si es produeixen a l'interior dels recintes esportius sinó també, segons el cas, si es produeixen en els voltants o fins i tot en els mitjans de transport organitzats per acudir-hi, sempre que estiguin relacionades amb un esdeveniment esportiu (abans, durant i després).
Quines conductes són sancionables?
Quan un agent de la Policia de la Generalitat o de la Policia Local té coneixement d'uns fets constitutius d'infracció administrativa ha d'estendre una acta de denúncia, la qual, si s'escau, ha de donar lloc a la instrucció d'un expedient sancionador que determini si hi ha o no responsabilitat en els fets denunciats.
Les possibles sancions previstes són principalment econòmiques i els imports són elevats, ja que els fets es produeixen en el context d'un esdeveniment esportiu.
Altres sancions previstes són la prohibició d'accés a qualsevol recinte esportiu durant un determinat període de temps i el desenvolupament de treballs socials en l'àmbit esportiu.
La Llei de l'esport és aplicable a qualsevol esdeveniment esportiu de Catalunya, mentre que la normativa estatal només és aplicable en les competicions esportives oficials d'àmbit estatal, que s'organitzen per entitats esportives en el marc de la Llei 10/1990, de 15 d'octubre, de l'esport, o aquelles altres organitzades o autoritzades per les federacions esportives espanyoles.
La Llei estatal només té per objecte la determinació de les mesures adreçades a l'eradicació de la violència, el racisme, la xenofòbia i la intolerància en l'esport, mentre que la Llei de l'esport regula la matèria esportiva en el seu conjunt, incloent-hi la violència esportiva dintre de les conductes constitutives d'infracció.
pel qual s'aprova el Text únic de la Llei de l'esport.
de modificació del Decret 212/2002, d'1 d'agost, pel qual es regulen la composició i el funcionament de la Comissió contra la Violència en Espectacles Esportius de Catalunya i es determinen els òrgans competents respecte del règim sancionador en matèria esportiva.
contra la violència, el racisme, la xenofòbia i la intolerància en l'esport.
de 26 de febrer, pel qual s'aprova el Reglament de prevenció de la violència, el racisme, la xenofòbia i la intolerància en l'esport.
La revista dels bombers de la Generalitat de Catalunya
bombers.cat era la revista dels bombers de la Generalitat i tenia com a objectiu fer difusió de les tasques que són pròpies al cos pel que fa a les emergències, ja siguin incendis, accidents o d'altres, però també volia posar en valor la gran diversitat de feines necessàries per arribar a l'objectiu principal: l'atenció a les persones en situació de risc.
La publicació era trimestral i està disponible només en format electrònic.
A partir del mes de juny del 2016, els continguts de la revista i els del blog Lo Forestalillo han convergit en el blog bomberscat.
El Codi d'ètica de la Policia de Catalunya, aprovat pel Govern de la Generalitat, és una eina pedagògica i inspiradora adreçada als cossos policials de Catalunya que identifica els mínims principis ètics, valors i competències perquè serveixin de pauta en l'actuació policial.
El document l'ha elaborat el Comitè d'Ètica de la Policia de Catalunya amb la participació dels agents i amb l'experiència de codis d'ètica similars publicats a Europa i a la resta del món.
El Codi dona a cada agent de policia i als responsables i comandaments dels cossos policials la possibilitat i la responsabilitat d'avaluar les seves decisions i comportaments a partir d'uns principis comuns per a tothom:
pel qual s'aprova el Codi d'ètica de la Policia de Catalunya.
Informació bàsica sobre protecció de dades: Trameses d'informació i inscripcions del Gencat
Qui és responsable del tractament de les meves dades personals?
Unitat responsable: Direcció General d'Atenció Ciutadana.
Quines finalitats té la recollida i tractament de les meves dades personals?
Facilitar a la ciutadania, a través del web gencat, l'accés a la informació, la recepció de publicacions puntuals o periòdiques, i la gestió de les seves dades quan desitgin participar en esdeveniments o cursos.
Es poden comunicar les meves dades a terceres persones?
Als departaments de la Generalitat i entitats vinculades que en depenen, d'acord amb les seves competències, per a la gestió dels diferents serveis públics.
A institucions i organismes de caràcter oficial i a administracions públiques per a tractaments estadístics.
Durant quant de temps es conserven les meves dades?
Quina és la legitimació per al tractament de les meves dades personals?
Quins drets tinc respecte de les dades que he facilitat?
Podeu trobar la informació relativa als drets de les persones interessades al Departament de la Vicepresidència i d'Economia i Hisenda.
Com puc exercir els meus drets?
Podeu exercir els vostres drets d'accés, rectificació, supressió, oposició al tractament i sol·licitud de limitació: adreçant una sol·licitud en suport paper al Departament de la Vicepresidència i d'Economia i Hisenda (Rambla de Catalunya, 19-21, 08007 Barcelona) o, en format electrònic, mitjançant la petició genèrica disponible a tràmits gencat (la presentació de la sol·licitud per mitjans electrònics requereix disposar de certificat electrònic o bé del sistema alternatiu d'identificació idCat Mòbil).
Estudi de necessitats per a la creació de la policia local en un determinat municipi, amb adequació dels recursos humans i materials policials necessaris, ateses les característiques del municipi i la seva realitat en seguretat, i per tant, es defineix la composició, estructura, recursos, sistemes de gestió i funcionament de la futura policia local.
Diagnosi de la inseguretat en un determinat municipi i la detecció de les seves causes a partir de l'anàlisi de la realitat demogràfica, econòmica i social del municipi i l'activitat policial implementada.
Coneixement de la realitat municipal a partir de dades estadístiques municipals existents i entrevistes a líders d'opinió municipals del món polític, sindical, policial i associatiu.
Proposta final amb relació de mesures per reduir el grau d'inseguretat a partir de propostes per a la millora en l'organització del servei policial local.
La Llei 4/2003, de 7 d'abril, d'ordenació del sistema de seguretat pública de Catalunya és el marc general dels plans de seguretat.
Els plans de seguretat s'elaboren tenint en compte els objectius de les polítiques de seguretat acordades pels òrgans superiors i de coordinació, i les directrius tècniques que aprovi el departament titular de les competències en matèria de seguretat pública, amb la finalitat de facilitar-ne l'homogeneïtat i la integració.
(Entre aquests referents es trobarà el Pla general de seguretat de Catalunya).
Els plans de seguretat han de tenir en compte, en el seu àmbit respectiu, les previsions contingudes en els plans de protecció civil, de seguretat viària, de seguretat en joc i espectacles i altres que els puguin afectar.
Les juntes locals de seguretat han d'aprovar un pla general de seguretat per al municipi respectiu que ha d'analitzar la situació de seguretat; ha de definir els objectius generals i les prioritats, els mitjans i els recursos disponibles, inclosos els de seguretat privada que, si escau, es poden utilitzar per assolir-los; ha d'especificar les accions que s'han d'emprendre, amb el calendari d'aplicació, els mètodes de seguiment i avaluació adequats i el període de vigència.
Les proves selectives per a l'accés a cada una de les diferents categories són, com a mínim, les següents:
Per a les categories de caporal/a, sergent i sotsinspector/a:
Quan la convocatòria incorpora fase de concurs es valoren els mèrits i capacitats d'acord amb els criteris següents:
• L'antiguitat es valora d'acord amb el temps de serveis prestats en cossos policials.
• Les titulacions acadèmiques es valoraran quan siguin rellevants per al lloc de treball de la categoria corresponent, d'acord amb els coneixements requerits, competència i funcions pròpies de les categories objecte de convocatòria.
• Els cursos de formació i perfeccionament solament es valoraran si versen sobre matèries relacionades amb les funcions pròpies de les categories objecte de convocatòria.
• El barem corresponent podrà diferenciar la qualificació tenint en compte les hores lectives, el centre que organitzi els cursos i el tipus de certificat.
• Les publicacions i l'activitat docent desenvolupada pels aspirants quan es tracti d'accedir a les categories que impliquin comandament.
• El nivell coneixement de la llengua catalana que s'ha de valorar és el que sigui superior a aquell que sigui exigit per ingressar en la corresponent categoria objecte de convocatòria.
• Les recompenses i distincions pròpies dels cossos de policia local o de la resta de forces i cossos de seguretat es valoraran quan siguin rellevants en relació amb les funcions de la categoria corresponent.
• Les bases de les respectives convocatòries poden incloure la valoració d'altres coneixements, habilitats i aptituds concretes i complementàries de les establertes a l'apartat anterior que facilitin i garanteixin la selecció dels aspirants més idonis, d'acord amb les funcions de les categories objecte de convocatòria.
El temari d'estudi per a l'ingrés a la categoria d'agent de la policia local es basa en els continguts de la Guia d'estudi per a l' ingrés a la categoria de mosso del cos de Mossos d'Esquadra, amb el complement d'un bloc de coneixements específics sobre el món local a Catalunya, la seva organització i el seu règim jurídic, especialment, amb la normativa referida a la policia local.
Aquesta publicació s'emmarca en el conjunt dels actes commemoratius del 150 aniversari del cos de bombers de Reus.
En aquestes pàgines es vol plasmar la trajectòria del servei d'extinció d'incendis a Reus, des dels primers intents de formació, a mitjan segle XIX, fins a la data, en què forma part del servei global que suposa el cos de Bombers de la Generalitat de Catalunya.
Un aniversari que porta implícit un exercici retrospectiu de revisió i de balanç.
Activitats lúdiques del Parc de Bombers de Reus
Propietat de les imatges: els propietaris dels drets, 2011
Propietat dels textos: els respectius autors, 2011
Inauguració, a càrrec de Teresa Maria Pitarch i Albós, presidenta de l'Institut Català de les Dones i Jordi Jardí i Pinyol, director general d'Administració de Seguretat.
La finalitat de la conferència es oferir elements que expliquin les causes de la violència sexual, així com mostrar aspectes socials, històrics i psicològics d'aquest tipus de violència masclista.
Taula rodona: Atenció i reptes de la intervenció en la violència sexual
L'objectiu de la taula és conèixer les dificultats i els reptes per millorar la intervenció en la violència sexual.
Anna Torres Giménez, psicòloga clínica del Programa de prevenció i tractament de les seqüeles psíquiques en víctimes d'agressió sexual de l'Hospital Clínic.
Ester Garcia López, advocada especialista en la defensa de les víctimes dels delictes contra la llibertat sexual.
Comissió de violència masclista de Dones Juristes.
Xavier Aranda Arrau, Grup d'Atenció a la Víctima d'Arenys de Mar dels Mossos d'Esquadra, atenció i seguiment policial de la violència sexual.
Taula rodona: Experiències d'intervenció cap a espais públics segurs
Experiències d'intervenció en què s'inclou la perspectiva de gènere per evitar, reduir o combatre la violència sexual.
Sara Ortiz Escalante, sociòloga i màster en planificació urbana, Col·lectiu Punt 6.
La seguretat i la percepció de la por de les dones en l'espai públic.
Maite Tudela Mari, directora de l'Àrea d'addiccions, gènere i família de la Fundació Salut i Comunitat.
Prevenció i detecció de la violència sexual en els espais d'oci.
Protocol de prevenció i actuació de la violència sexual.
Cloenda, a càrrec d'Albert Batlle i Bastardes, director general de la Policia.
14 desembre del 2016, de 9 a 14 hores
Les agressions sexuals i els abusos sexuals són delictes contra la llibertat i indemnitat sexual i poden afectar tant homes com dones, però les xifres són clarificadores i apunten a una clara prevalença pel que fa al nivell de victimització de les dones, amb xifres que arriben i poden superar el 85% de victimització femenina, amb gairebé un 100% d'autoria masculina.
Per tant, la violència sexual és una de les manifestacions masclistes que més afectació té en la vida de les dones i amb un baix nivell de denúncia, tal com demostren les enquestes de victimització.
La jornada pretén ser un espai per visibilitzar aquest tipus de violència masclista i, concretament, quan es dona en l'espai públic, tot analitzant les raons històriques, socials i psicològiques per les quals es dona, i plantejar polítiques de seguretat que ajudin a prevenir aquest tipus de situacions i a intervenir amb les víctimes que han patit aquesta violència.
Personal tècnic i professionals que treballin o tinguin interès en les temàtiques que s'impartiran a la jornada.
14 de desembre del 2016, de 9 a 14 hores
Sala d'actes del Departament d'Interior de la Generalitat de Catalunya
9.00 h Inauguració, a càrrec de Teresa Maria Pitarch i Albós, presidenta de l'Institut Català de les Dones i Jordi Jardí i Pinyol, director general d'Administració de Seguretat.
La finalitat de la conferència es oferir elements que expliquin les causes de la violència sexual, així com mostrar aspectes socials, històrics i psicològics d'aquest tipus de violència masclista.
10.30 h Taula rodona: Atenció i reptes de la intervenció en la violència sexual
L'objectiu de la taula és conèixer les dificultats i els reptes per millorar la intervenció en la violència sexual.
12.15 h Taula rodona: Experiències d'intervenció cap a espais públics segurs
Experiències d'intervenció en què s'inclou la perspectiva de gènere per evitar, reduir o combatre la violència sexual.
13.30 h Cloenda, a càrrec d' Albert Batlle i Bastardes, director general de la Policia.
Per a més informació truqueu al telèfon 93 551 26 50 o envieu un correu a [EMAIL].
La jornada d'enguany pretén ser un espai per conèixer i debatre sobre l'abordatge actual de la violència masclista a través del mòbil i les xarxes socials com a vies per exercir control i violència envers les dones.
Les noves tecnologies han canviat el canal de comunicació i les relacions personals s'hi han adaptat, no obstant això, s'han mantingut els rols de gènere i s'han transformat les situacions de violència masclista.
Per tant, estem davant d'un altre tipus de manifestació d'abusos i de l'expressió de diferents riscos per a les dones que, en definitiva, limiten la seva seguretat i llibertat.
En aquesta jornada es tractarà la ciberviolència masclista a partir del coneixement de les dades recollides sobre l'experiència de les dones en l'ús de les TIC i els abusos que en pateixen, fins als diferents enfocaments d'intervenció en aquest àmbit per tal de prevenir, identificar i fer visible aquesta violència masclista que té un impacte directe en tots els aspectes de la seva vida.
Personal tècnic i professionals que treballin o tinguin interès en les temàtiques que s'impartiran a la jornada.
Sala d'actes del Departament d'Interior de la Generalitat de Catalunya
9.30 h Inauguració, a càrrec d' Àngels Vila Muntal, cap del Gabinet de Seguretat de la Direcció General d'Administració de Seguretat.
Les noves tecnologies com a mitjà per exercir violència masclista
11.00 h Taula rodona: Anàlisi i reflexió des de les diferents perspectives d'intervenció
Modera: Montse Aguilera, tècnica superior del Gabinet de Seguretat, Direcció General d'Administració de Seguretat.
13.00 h Cloenda a càrrec de Núria Balada i Cardona, presidenta de l'Institut Català de les Dones.
Lliurament certificats d'assistència.
Per a més informació truqueu al telèfon 93 551 23 45 o envieu un correu a [EMAIL]
L'Enquesta de violència masclista de Catalunya (EVMC), edició 2016, recull els fets patits per les dones en relació amb la violència masclista, durant l'any 2016 i al llarg de la vida, en els àmbits de la parella i exparella, així com per part d'homes que no han estat parella i a l'àmbit laboral.
També recull les opinions de dones i homes sobre la violència masclista i estereotips de gènere.
L'EVMC, com a instrument específic per al coneixement de la violència masclista, ha de permetre, amb les informacions que s'extreuen, millorar en la intervenció i la prevenció d'aquest tipus de violència i crear un sistema d'indicadors que permeti fer un seguiment continuat de l'evolució d'aquesta problemàtica.
Al web del Departament d'Interior es poden consultar amb més detall els resultats, així com els de l'edició de l'EVMC de l'any 2010.
La Llei catalana 5/2008 del dret de les dones a eradicar la violència masclista va ser pionera i referent tant en l'àmbit nacional com internacional, i recull per primera vegada els matrimonis forçats com a un tipus de violència masclista en l'àmbit sociocomunitari.
Així doncs, en compliment d'aquesta Llei, es va impulsar l'elaboració del primer i únic protocol que existeix a Catalunya i a l'Estat en matèria de matrimonis forçats.
El Departament d'Interior ha impulsat l'abordatge d'aquest tipus de violència des del marc de la seguretat pública.
Amb l'aprovació, al 2009, del primer protocol de prevenció i atenció policial dels matrimonis forçats, es van assentar les bases per donar resposta estandarditzada a les situacions de matrimonis forçats que arribaven a la policia, establint uns paràmetres d'intervenció i facilitant la coordinació amb els altres operadors de la xarxa que intervindran en l'abordatge d'aquests casos.
Cal afegir, però, que l'element clau a l'hora d'abordar la temàtica recau en la prevenció, donat que per poder eradicar aquesta pràctica cal desactivar certes creences plantejant alternatives i posant en relleu les conseqüències perjudicials que pot provocar aquest tipus de violència.
El treball amb les comunitats com a protagonistes dels seus propis canvis serà l'element clau per eradicar la pràctica.
S'entén per matrimoni forçat aquell que es produeix sense el consentiment vàlid de com a mínim un dels contraents per la intervenció de terceres persones de l'entorn familiar (sovint els progenitors), que s'atorguen la facultat de decisió i pressionen perquè aquesta pràctica es produeixi.
És una pràctica que segueix vigent en els països i comunitats d'origen d'algunes persones immigrades que estan desenvolupant el seu projecte de vida a Catalunya.
Suposa una greu vulneració d'un dret fonamental.
Els passa a persones que ja estan en una situació d'especial vulnerabilitat, i intervenint-hi podem evitar-los i podem fer atenció de qualitat a les dones que en son víctimes.
Les mesures d'autoprotecció són estratègies perquè les víctimes potencials de violència masclista en l'àmbit de la parella puguin minimitzar el risc.
Aquesta eina de prevenció pretén evidenciar els perills que corren les víctimes d'aquests delictes.
El Departament d'Interior ha editat un opuscle amb un recull de mesures d'autoprotecció per a dones víctimes de violència masclista.
Inclou recomanacions per afrontar una situació de violència masclista en l'àmbit de la parella en qualsevol de les seves fases: des d'aprendre a detectar-la fins a saber com actuar quan ja s'ha produït l'agressió o quan ja s'han dictat mesures judicials de protecció.
Això són estratègies de control.
Aquestes actituds provoquen l'aïllament.
Això són accions intimidatòries.
Aquestes conductes són agressions.
Tu no has provocat aquesta sit � uació; només la persona que exerceix la violència n'és la responsable.
Les situacions personals com la pèrdua de feina, els problemes econòmics, el consum d'alcohol o drogues poden facilitar la violència, però no en són la causa.
La violència masclista no és una qüestió privada, tens dret que t'escoltin, t'ajudin i et protegeixin.
KIT D'EMERGÈNCIA PER A TU I ELS TEUS FILLS I FILLES
Eth Departament d'Interior a impulsat er abordatge d'aguest tipe de violéncia des deth marc dera seguretat publica.
Eth trabalh damb es comunautats coma protagonistes des sòns pròpris cambis serà er element clau tà eradicar era practica.
Ei ua practica que seguís vigenta enes païsi e comunautats d'origen de quauques des persones immigrades que desvolopen eth sòn projècte de vida en Catalonha.
Aquesta guia és un document que se centra en les tres fases clau en l'elaboració d'un pla de seguretat: diagnosi, definició d'objectius i accions, i avaluació.
Es tracta de presentar els plans locals de seguretat com una eina útil, una manera lògica d'ordenar i avaluar les tasques de seguretat que ja fan els diferents professionals i una possibilitat d'interrelacionar les tasques de serveis i professionals que es troben en les accions operatives quotidianes en l'entorn local.
Els plans locals són documents de suport a l'acció de l'administració en matèria de seguretat.
L'Informe anual de les policies locals de Catalunya és un conjunt de recopilació de les dades dels cossos de policia local, iniciada l'any 2015, amb la finalitat d'incrementar i millorar el coneixement de les policies locals de Catalunya.
L'Informe anual 2018 de les policies locals de Catalunya continua la tasca de recopilació de les dades dels cossos de policia local, iniciada l'any 2015, amb la finalitat d'incrementar i millorar el coneixement de les policies locals de Catalunya.
En aquesta edició, la metodologia ha estat la mateixa que en edicions anteriors, per tant, tornem a reiterar la inestimable col·laboració dels caps de les policies locals i les seves organitzacions en l'aportació de les dades.
La novetat que presenta aquest informe en relació amb els anteriors rau en la incorporació d'alguns dels indicadors existents per a cadascuna de les policies locals.
Aquesta informació, atès que fa referència a dades pròpies dels serveis i actuacions de cada comissaria, us la trametem deslligada de l'informe.
Així doncs, continuem treballant per tal d'aprofundir en el coneixement de la realitat de les policies locals de Catalunya amb l'objectiu de dotar-les d'eines i mecanismes d'homogeneïtzació i millora, i de contribuir a la construcció del sistema de seguretat pública de Catalunya.