projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Els pintors Ramon Rogent, Albert Ràfols-Casamada, Maria Girona i Francesc Todó van il·lustrar els primers llibres de poesia de Perucho.
El 1960, gràcies a Joan Teixidor, va entrar com a crític d'art al setmanari Destino, que estava evolucionant del falangisme a l'antifranquisme.
Perucho hi va tenir un paper fonamental.
Des de bon començament va defensar Joan Miró, que era un artista desconegut i incomprès a Barcelona.
Perucho l'havia visitat per primer cop als anys quaranta i s'havien fet amics.
D'aquesta relació en va sortir un llibre d'artista, impressionant, amb textos seleccionats per Perucho i un poema seu: "Les essències de la terra" (1968).
Més endavant va defensar Joan Ponç, Modest Cuixart, Joan-Josep Tharrats, Antoni Tàpies, Leopoldo Pomés: el grup de la revista Dau al set.
Durant deu anys, els articles de Perucho van fer ampliar la mirada cap a l'art contemporani: va parlar d'arquitectura, de disseny gràfic i industrial, de joieria, de joguines i dibuixos infantils.
Va reunir els seus articles als llibres El arte en las artes (1964) i La cultura y el mundo visual (1968).
També va dirigir i impulsar la Biblioteca de Arte Hispánico de l'editorial Polígrafa, on va publicar Gaudí, una arquitectura de anticipación (1967), amb fotografies de Leopoldo Pomés i Joan Miró i Catalunya (1968).
Artistes com Ramon Rogent fins a artistes propers a l'art pop, com Francesc Artigau, Antoni Padrós o Albert Porta, Zush, es van integrar en el món personal de Perucho: li agradava combinar els seus quadres i les seves escultures amb llibres antics, mobles d'antiquari i peces de col·lecció.
Cartell 'Les essències de la terra', de Joan Miró.
Modest Cuixart, Maria Lluisa Cortés i Joan Perucho
El mèdium (1954) és el títol del llibre de poesia més conegut de Joan Perucho.
El poema, d'aquí el títol, evoca una sessió d'espiritisme, en la qual es convoca una noia que va morir jove a causa d'una malaltia: Odette.
En el fons, era un exorcisme dels terrors de la Guerra Civil.
El món d'abans havia desaparegut i tenia una presència fantasmal en la realitat de la postguerra.
Aquest caràcter misteriós i transcendent del fet poètic connectava amb el surrealisme i va permetre Perucho fer-se amic dels artistes del grup Dau al Set, que també reivindicaven l'art màgic.
Antoni Tàpies va ser l'autor del retrat de Perucho com a poeta il·luminat, que es va publicar com a frontispici d' El mèdium.
La poesia de Perucho té dues fases.
La primera, d'aprenentatge, comença els primers anys de la postguerra, en castellà, i dona lloc a quatre llibres: Sota la sang (1947), Aurora per vosaltres (1951), El mèdium (1954) i El país de les meravelles (1956).
La segona és, de fet, un retorn a la poesia, després d'una llarga etapa de silenci.
Comença amb Quadern d'Albinyana i s'estén fins a la seva mort, amb una desena de títols.
Molt lligat a la poesia castellana dels anys trenta, a Vicente Aleixandre i Luis Cernuda, Perucho va assajar el poema en prosa a Diana i la mar morta (1953), que va tenir un tornaveu en un llibre del 1989: Cendres i diamants.
La poesia de Perucho va evolucionar del surrealisme a una poesia narrativa amb personatges que anticipa el conte i la novel·la, i a una poesia prosaica, de petits moments lluminosos que contenen l'essencialitat de la vida.
La novel·la Les històries naturals de Joan Perucho, publicada per primera vegada el 1960, és el seu llibre més conegut.
El 1968 es va publicar en castellà i el 1992, en anglès.
Se n'han fet traduccions al francès, l'alemany, l'italià, el portuguès, el neerlandès, el danès, el grec, el turc, el xinès i el búlgar.
És una novel·la de vampirs ambientada durant la Primera Guerra Carlina, plena de fantasia i d'humor.
Protagonitzada per un naturalista, Antoni de Montpalau, que va en busca d'un vampir, Onofre de Dip.
Com que és un científic il·lustrat, no accepta que els vampirs puguin existir.
A partir d'aquí es desenvolupa la trama.
Perucho va publicar altres novel·les fantàstiques; Llibre de cavalleries (1957) és un viatge en el temps, des de l'època contemporània fins al temps en què els reis d'Aragó lluitaven pel domini de la Mediterrània.
A Les aventures del cavaller Kosmas (1980) i Pamela (1983) va recuperar l'argument dels temps creuats, amb històries que es desenvolupen en paral·lel en el passat i en el present.
La guerra de la Cotxinxina (1986) i Els emperadors d'Abissínia (1989) s'inspiren en la novel·la d'aventures fantàstiques de Jules Verne i Arthur Conan Doyle.
Perucho també és autor de tres llibres de falsa història natural, divertidíssims: Botánica oculta (1969), Historias secretas de balnearios (1972) i Monstruari fantàstic (1976), construïts a partir d'articles i conferències.
Una curiositat: el conte de Perucho Amb la tècnica de Lovecraft és la primera referència a l'escriptor nord-americà que es va publicar a Espanya.
Coberta del llibre 'Les històries naturals'
Coberta del llibre 'Botànica oculta'
Joan Perucho (Barcelona 1920-2003) va ser poeta, novel·lista, gastrònom, col·leccionista, crític d'art i amic d'artistes.
És una de les figures més destacades de la literatura fantàstica a la península, on va introduir H.P. Lovecraft.
El seu llibre més conegut, Les històries naturals, és una història de vampirs molt divertida que s'ha traduït a nombroses llengües.
Més enllà de l'obra literària, Perucho va crear un personatge fascinant: erudit (però afeccionat a barrejar invencions amb informacions històriques), molt irònic, apassionat i exuberant.
Jutge de professió, va exercir el seu ofici en poblacions petites, per poder treballar en llibres i articles.
Això el va dur de Barcelona a La Granadella, Banyoles, Móra d'Ebre, Gandesa i Tortosa.
Va escriure sobre els paisatges del sud, sobre la Catalunya mediterrània i sobre l'Espanya de l'època visigòtica i de les Corts de Cadis.
L'obra de Perucho és una invitació al plaer, a la diversió i a la lectura.
Antoni Canu retratat pel seu germà Sebastià Canu
La Institució de les Lletres Catalanes reprèn el pròxim dilluns 29 d'octubre el cicle Dilluns de poesia a l'Arts Santa Mònica amb una sessió dedicada al poeta alguerès Antoni Canu que serà presentat per Pere Mayans.
Aquesta és una de les sessions que havia estat programada per al tercer trimestre de 2017 i que va quedar ajornada arran de la intervenció econòmica de la Generalitat i de l'aplicació de l'article 155.
Per al 3 de desembre hi ha la darrera sessió prevista, aquest cop dedicada a Anna Montero i amb la participació de Maria Josep Escrivà.
Antoni Canu va néixer a la població d'Ocier (Otier en sard) l'any 1929.
La seva llengua d'origen és, per tant, el sard logudorès.
A l'edat de 10 anys va arribar a l'Alguer, on fa seva la llengua del país d'adopció, com ell mateix explica: "la llengua que jo estim deliciosament s'és apropiada de la mia ànima i n'ha fet lo seu instrument".
Casat amb una algueresa de "raça" (terme que es fa servir a l'Alguer per indicar aquelles persones que provenen de famílies que durant generacions han parlat la nostra llengua), a partir del 1985 i per aprofundir en el coneixement escrit del català, assisteix a l'Escola de Alguerés Pasqual Scanu.
El 1990 comença a utilitzar el català com a llengua poètica.
El jurat del Primer Concurs de composició coral Joan Maragal l ha decidit per unanimitat atorgar-lo a l'obra « Romanza sens paraules », d' Andreu Diport i Feliu, amb mencions a «La balada del bes », de Carles Prat Vives, i « Excelsior », de Josep Alarcón Carlín.
El premi, convocat per l' Associació Família de Joan Maragall i Clara Nobl e, amb la col·la­boració de la Biblioteca de Catalunya i la Institució de les Lletres Ca­talanes i el patrocini d' Òmnium Sarrià-Sant Gervasi i Cementiris de Barcelona, té la doble finalitat de promoure la creació musical entorn de l'obra literària de Joan Maragall i de contribuir a proveir de repertori de qualitat els cors del país i d'arreu.
El jurat, format pel compositor Josep Ollé i Sabaté; Martí Ferrer, editor de Ficta Edicions i Produccions, i Oriol Castanyer, director de la Coral Sant Jordi, ha valorat un total de 35 obres que han musicat diversos poemes de Joan Maragall.
El text més escollit ha estat «Excelsior».
El jove guanyador, estudiant de l'ESMUC, ha rebut la notícia amb molta il·lusió.
Ha estat la primera vegada que es presentava a un concurs i no s'esperava ser-ne el guanyador, ja que intuïa l'alta participació a la convocatòria.
L'Andreu ha triat un poema curt que fos adequat per musicar i durant el procés creatiu s'ha basat en el text per desenvolupar al piano els esbossos de la peça, sempre tenint en compte l'instrument per al qual està escrit i el caràcter que el poema requeria a cada moment.
« Romanza sens paraules », escrit probablement el 1892, pertany al recull Les disperses, editat per Joventut el 1904 i únic llibre de poesies que Maragall no va publicar a L'Avenç i no es va pagar de la seva butxaca.
«La música que he escrit es mou entre la modalitat i la tonalitat.
S'agafa el poema per desenvolupar les tres seccions de la peça: la primera, amb una harmonia modal i un caràcter dolç, descriu la situació que Maragall evoca: una joveneta bevent aigua de la font; la segona, amb un caràcter més joiós i popular, transmet l'alegria que es desprèn del mullader en què participen també els seus germanets, i la darrera, on es torna al caràcter inicial, evoca la percepció que el germanet més petit té de la situació, des d'una perspectiva dolça i innocent», explica el compositor.
L'editorial de música catalana Ficta publicarà aquesta peça guanyadora i també les dues obres amb menció, de Carles Prat i Josep Alarcón.
«Romanza sens paraules» s'estrenarà a la Festa de l'Ametller Florit el proper diumenge 10 de febrer de 2019, a les 12 h, al Cementiri de Sant Gervasi, amb la interpretació de la Coral Sant Jordi i el Cor Jove de la Coral Sant Jordi, que faran la cloenda coral de l'acte.
P artint de l' Homenots que li va dedicar Josep Pla, d'articles crític de diaris, llibres i revistes, de fragments dels seus pròlegs i escrits teòrics i d'una acurada selecció de poemes; intentarem, en 50-60 minuts, apassionar-vos per Carner, tant com ho estem nosaltres.
Selecció i dramatúrgia: Laia Cabal i Q- ars Teat re
Direcció i posada en escena: Tilda Espluga
Producció i equip tècnic: Associació Q- ars Teatre
N ecessitats t ècniques: Un espai silenciós, bona visibilitat pel públic i que es pugui fer fosc.
Material que portem: Una taula, una cadira, equip de so, alguns llums de peu i de taula.
Ryder: Arribem dues hores abans de l'inici de la lectura per conèixer l'espai i muntar el material.
Venim dues persones i necessitem poder descarregar el cotxe a la v ora de la porta d'accés.
Recull de la seva poesia amb fragments biogràfics i notes crítiques
C omposició poeticomusical amb un guió narratiu combinat amb poemes de C arner recitats i/o cantats.
Una passejada per la biografia i obra del Príncep dels Poetes catalans, que pretén també reflectir el seu pensament i sentiment, la seva personalitat i la seva manera d'entendre i afrontar la vida.
Equip de so amb efecte reverb, tres peus de micro articulats, dos micros de veu i un de guitarra.
En espais que no seguin de gran cabuda, podem portar nosaltres l'equip.
Dades de contacte i contractació
420 euros nets (en un desplaçament inferior als 120 kms., des de Tarragona)
460 euros nets (en un desplaçament entre 120 kms i 150 kms., des de Tarragona)
El cicle "Dilluns de poesia a l'Arts Santa Mònica", organitzat conjuntament per Arts Santa Mònica i la Institució de les Lletres Catalanes, vol obrir un espai públic per donar a conèixer, amb regularitat al llarg de l'any, les veus més remarcables de la poesia catalana i internacional a Barcelona.
En cada sessió es presentarà l'obra d'un poeta destacat que llegeix personalment la seva obra en la seva llengua original i serà presentat per un crític, estudiós o traductor de referència.
A partir d'aquestes sessions es crearà un arxiu de text i d'audiovisual de poesia que inclourà tots els poetes convidats.
El cicle està comissariat pel poeta i escriptor Lluís Calvo
En aquesta sessió Susanna Rafart presenta la poeta catalana Vinyet Panyella i comenta la seva obra.
A càrrec de Núria Cabrera Garcia
Els animals parlen per nosaltres i posen en escena els tòpics més característics de l ' home.
Poesia, humor, música i titelles per a un públic infantil que sentirà algunes de les faules més conegudes de La Fontaine, amb el text català de Josep Carner.
Públic: infantil entre 6 i 12 anys (cursos de primària)
Teatralització amb titelles d'algunes de les faules de La Fontaine, traduïdes per Josep Carner
Amb la publicació l'any 1906 d'Els fruits saborosos, Josep Carner, amb només vint-i-dos anys, entra a la història de la literatura catalana com a figura cabdal del Noucentisme.
Més tard serà conegut com el "príncep dels poetes".
Aquest concert és la interpretació d'una selecció dels poemes del llibre de Carner, musicats per Vicens Martín, que ha fet seves les paraules del poeta per a convertir-les en cançons, sense que els versos perdin l'aroma mediterrani que contenen i que sempre ha acompanyat la música de Martín.
Els fruits saborosos és un recull de 18 poemes relacionats amb algun fruit.
Però els veritables protagonistes són personatges en diferents estats de la vida: infantesa, maduresa, vellesa, joventut...
I les seves emocions són dibuixades amb la saviesa i el domini de la paraula de Josep Carner mitjançant metàfores relacionades amb les fruites.
Infants que estan descobrint el món, gent gran que viu el seu escàs futur amb resignació, o joves plenes d'energia i il·lusió.
Tots ells queden immortalitzats als diferents poemes amb la descripció de les seves emocions.
I quin millor llenguatge que la música per a parlar d'emocions.
Tot això interpretat per la veu de Gemma Abrié, versàtil i carismàtica amb un gran coneixement de llenguatges tan diversos com són el jazz més tradicional, el funk, o la cançó d'autor catalana.
I acompanyat dels recitats de la rapsoda Mariona Blanch, actriu de gran trajectòria als escenaris i excel·lent cantant.
Contacte i contractació: Blumusic, [EMAIL] https://blumusic.cat/portfolio/items/els-fruits-saborosos/
Marcel·lí Bayer saxo baríton i clarinet baix
Preu a programa.cat: 5.300€ (exempts d'IVA, contractació via Associació Cultural)
" Qui és qui de les lletres catalanes" és una base de dades de la Institució de les Lletres Catalanes que ofereix a les persones interessades un repertori biobibliogràfic d'autors i autores d'obres de creació literària en llengua catalana.
Es tracta d'una recurs en creixement permanent i, en aquest moment, es troba en fase de reestructuració.
Ben aviat el trobareu a la vostra disposició.
En aquesta secció hi podeu trobar les gravacions dels actes organitzats per la Institució de les Lletres Catalanes i les entrevistes que la ILC ha anat realitzant en els darrers anys als nostres autors i autores més rellevants per tal de disposar d'un testimoni videogràfic, de primera mà, de la seva vida i la seva obra.
Gravacions dels actes organitzats per la Institució de les Lletres Catalanes i entrevistes fetes als nostres autors i autores més rellevants.
Col·laboració entre la Institució de les Lletres Catalanes i la Biblioteca de Catalunya per promoure la recuperació de fons personals d'escriptors catalans i la seva conservació a la Biblioteca de Catalunya, així com per assessorar els autors en bones pràctiques en l'organització i conservació dels seus papers.
Si teniu propostes o dubtes, podeu adreçar-vos a [EMAIL] Biblioteca de Catalunya http://www.bnc.cat/Coneix-nos/Cooperacio-i-projectes
Recuperació de fons personals d'escriptors catalans i la seva conservació
La Llei 19/2014 de 29 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern, té per objecte regular i garantir la transparència de l'activitat pública i el dret d'accés de les persones a la informació i la documentació públiques.
Amb aquest propòsit, la ILC informa en aquest portal sobre la seva organització i estructura administrativa, le gestió econòmica, comptable i pressupostària, la contractació pública, els convenis de col·laboració i les subvencions.
El 2018 celebrem l'Any Europeu del Patrimoni Cultural.
Una oportunitat única per celebrar la riquesa i diversitat del patrimoni europeu.
La commemoració, aprovada pel Parlament Europeu i el Consell d'Europa el 17 de maig de 2017, vol sensibilitzar la societat sobre la història i els valors europeus, reforçar un sentiment d'identitat comú i posar en valor les possibilitats que ofereix el nostre patrimoni cultural per al desenvolupament de la societat.
El patrimoni cultural abasta recursos del passat en moltes formes i aspectes: monuments i jaciments, paisatges, festes i tradicions, coneixements transferits i expressions de la creativitat humana, així com col·leccions conservades i gestionades per museus, biblioteques i arxius.
Un llegat del passat que ens permet mirar el nostre futur, amb un inqüestionable valor educatiu, un considerable potencial econòmic i una gran dimensió de cooperació internacional.
Els principals objectius de l'Any Europeu són:
Al mateix temps, l'Any Europeu del Patrimoni Cultural vol reflexionar sobre els reptes als quals s'enfronta com són les conseqüències de la transició a l'entorn digital, la pressió ambiental i física sobre llocs que formen part del patrimoni i el tràfic il·lícit de béns culturals.
Catalunya se suma a aquesta iniciativa compartint i assumint els seus objectius.
Aquesta celebració és una gran oportunitat per donar a conèixer el patrimoni cultural català en el marc comunitari i dels valors compartits que ens hi uneixen, alhora que serveix per reforçar el sentiment de pertinença a Europa.
Aprofitem aquest esdeveniment per:
Des de la Generalitat de Catalunya animem al sector cultural del país a realitzar accions i activitats per celebrar el patrimoni cultural català i animem a tota la ciutadania a explorar aquesta riquesa i diversitat patrimonial per comprendre i protegir el seu valor únic.
Per reforçar aquesta celebració, el Departament de Cultura aplega, en aquest web commemoratiu, l'agenda d'actes i activitats que se celebraran arreu de Catalunya.
El març de 2012 es va inaugurar al Palau Moja de Barcelona l'exposició "Un país de lletres.
El lector, l'autor, l'obra i la Institució de les Lletres Catalanes".
L'exposició va ser concebuda com un exercici de promoció de la lectura, de la presència pública de la literatura i dels escriptors catalans i proposava un recorregut a través dels seus tres agents principals: l'autor, l'obra i el lector.
El cicle Dilluns de poesia a Arts Santa Mònica, organitzat conjuntament per Arts Santa Mònica i la Institució de les Lletres Catalanes, vol obrir un espai públic per donar a conèixer, amb regularitat al llarg de l'any, les veus més remarcables de la poesia catalana i internacional a Barcelona.
Cada sessió, a més, genera aquest quadern amb un text sobre l'autor i una selecció de poemes dels quals afegim l'enllaç per poder-los consultar o descarregar.
Antologia breu de peces poètiques de J. V. Foix, precedides d'una semblança sobre el poeta a càrrec de Pere Gimferrer, en ocasió del centenari de Foix.
Clouen aquesta edició: una bibliografia, una relació de les obres traduïdes a diferents idiomes, una discografia sobre poemes de Foix, i una bibliografia sobre l'obra del poeta de Sarrià (homenatges, miscel·lània, estudis, etc.).
El 2017, el Govern de la Generalitat va aprovar com a commemoracions oficials el cent-cinquantè aniversari del naixement de Prudenci Bertrana i el cent-vint-i-cinquè d'Aurora Bertrana.
Més enllà de la seva vinculació familiar, Prudenci Bertrana i Compte (Tordera, 1867 -Barcelona, 1941) i la seva filla Aurora Bertrana i Salazar (Girona, 1892 – Berga, 1974) reflecteixen, de manera complementària, un enorme ventall d'aspectes de la cultura i la literatura catalanes del segle xx.
El modernisme, la genuïnitat de la vida rural contraposada a l'ofec de la ciutat, la profusió de vocabulari extret de la parla viva i convertit en material literari, el binomi pintura-literatura, en Prudenci Bertrana; el cosmopolitisme, la literatura de viatges, la ruptura amb els motlles de gènere, el binomi música-literatura, en Aurora Bertrana són només alguns dels aspectes que es van explorar i aprofundir durant aquest Any Bertrana.
Entre dos silencis es va convertir en el corol·lari científic de les desenes d'actes que durant tot l'Any Bertrana van tenir lloc arreu del país.
Celebrat el 23 de març de 2018 a la seu de l'Institut d'Estudis Catalans a Barcelona, va ser l'acte de cloenda d'aquesta doble commemoració.
El Simposi va aplegar una dotzena d'experts en l'obra de pare i filla, que van abordar la seva trajectòria des de diferents perspectives, com ara l'escriptura autobiogràfica, el feminisme, la literatura de viatges, el periodisme o la relació entre realitat i ficció.
El simposi va ser organitzat per la Institució de les Lletres Catalanes, la Universitat de Girona i l'Institut d'Estudis Catalans.
Cicle de conferències en què els escriptors fan de prescriptors dels clàssics que més els han influït.
Simposi Internacional dedicat a Prudenci i Aurora Bertrana celebrat el 23 de març de 2018 a l'IEC.
Homenatge a Lluís Solà el 26 de setembre de 2016.
Acte de celebració del 80è aniversari de la Institució de les Lletres Catalanes el 14 d'octubre de 2017.
Escriptora, Doctora en Farmàcia, i Acadèmica de l'Acadèmia de Farmàcia de Catalunya.
Des de la publicació del seu primer llibre, Estelles (1979), amb què obtingué el premi Vila de Martorell, 1978 de poesia, ha desenvolupat una intensa activitat creativa, poètica i narrativa, que ha compaginat amb la col·laboració en publicacions periòdiques.
El conjunt de la seva producció engloba 8 novel·les, i 20 llibres de poesia, aplegats en els volums La temptació de vol. Obra poètica II (1994-2011) (2012) i Ancorada en la boira.
Obra poètica I (1953-1993) (2013), el recull de narracions Tots els contes de Rosa Fabregat (2009) i l'estudi Aproximació a les farmàcies de la ciutat de Lleida en la primera meitat del segle XX (2001).
La seva trajectòria intel·lectual ha estat reconeguda per la Generalitat de Catalunya amb la Creu de Sant Jordi (2017) i alguns dels seus poemes han estat traduïts a llengües com l'alemany, el castellà, el rus o l'anglès.
El proper dijous 21 de març, a les 19 h, celebrarem l'acte central del a l' Arts Santa Mònica de Barcelona (La Rambla, 7).
Amb aquesta celebració culminarem el conjunt d'iniciatives, presencials i/o a través de la xarxa, promogudes per a l'ocasió arreu dels territoris de parla catalana i a l'exterior per la Institució de les Lletres Catalanes, amb la col·laboració de totes les entitats i persones que han volgut participar-hi.
L'entrada serà lliure, però tingueu en compte que l'aforament és limitat.