Resolució núm. 064/2020, de 12 de febrer
Administració reclamada: Institut Català de la Salut (ICS)
Barcelona, 12 de febrer de 2020
Vist el recurs especial en matèria de contractació presentat pel senyor J.P.G., en nom i representació de DISTRAUMA MEDICAL, SL, contra l'adjudicació de l'acord marc de subministrament agregat de cobertura quirúrgica per als centres de l'Institut Català de la Salut, l'Hospital de la Cerdanya, Gestió de Serveis Sanitaris i l'Institut Català d'Oncologia -en la part relativa a la declaració com a deserts dels lots 4, 5, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 30, 31, 32 i 33-, licitat per l'INSTITUT CATALÀ DE LA SALUT (expedient CS/CC00/1100721362/19/AMPUP), a data d'avui, aquest Tribunal ha adoptat la resolució següent:
L'anunci de licitació es va publicar el 20 de juliol de 2018 en el perfil de contractant de l'INSTITUT CATALÀ DE LA SALUT (en endavant, ICS), inserit en la Plataforma de serveis de contractació pública de la Generalitat de Catalunya, a través del qual es van posar a disposició dels interessats els plecs de clàusules administratives particulars (PCAP) i de prescripcions tècniques (PPT), entre altres documents contractuals.
La publicació al DOUE S138 es va produir en la mateixa data.
Es va fixar el valor estimat del contracte en 18.764.458,50 euros, establint-se 33 lots d'agrupació d'articles.
El valor estimat dels lots afectats pel recurs és de 12.175.343,24 euros.
Es va publicar una primera esmena deguda a un error tècnic en els annexos dels plecs en data 23 de juliol de 2018.
En data 30 d'agost de 2018 es va resoldre la suspensió del procediment i es va publicar el 4 de setembre de 2019.
El 28 de setembre de 2018 es modifica el plec tècnic, indicant una nova data de presentació de proposicions (el 22 d'octubre de 2018 a les 14:00h).
Es van presentar un total de 18 empreses a la licitació, entre elles, DISTRAUMA MEDICAL, SL (en endavant, DISTRAUMA).
En data 31 de juliol de 2019 es resol l'adjudicació de la contractació, en la qual consten com a deserts els lots objecte ara d'impugnació.
Aquesta resolució va ser publicada al perfil de contractant de l'ICS el mateix dia 31 de juliol de 2019 i tramesa la corresponent notificació als interessats en la mateixa data.
La resolució d'adjudicació annexa, entre d'altres, l'informe tècnic, dintre del qual s'inclou, l'annex corresponent a l'informe tècnic de valoració de prevenció de riscos laborals i l'informe sobre les mostres.
En data 22 d'agost de 2019, DISTRAUMA va presentar en el registre del Tribunal Català de Contractes del Sector Públic (en endavant, Tribunal) recurs especial en matèria de contractació contra l'adjudicació del contracte de referència, pel que fa a la declaració de deserts dels lots 4, 5, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 30, 31, 32 i 33, el qual, a més de fer una extensa descripció de les vicissituds del procediment de licitació, detalla els requeriments rebuts en el seu dia als efectes de completar la valoració de la seva proposició i el compliment donat, així com la sol·licitud d'aclariment que va efectuar en relació amb la classificació de les ofertes que va ser publicada al perfil prèviament a l'adjudicació.
Pel que fa a la qüestió nuclear del recurs, en síntesi, la refereix a la discussió dels motius d'exclusió de la seva oferta en relació amb els lots indicats.
Així, s'efectua, en primer terme, un seguit de consideracions preliminars sobre les circumstàncies del procediment posant èmfasi en el fet que el fonament principal de la declaració de desert es troba en l'informe tècnic emès pel departament de prevenció de riscos laborals, el qual conclou que cap de les empreses presentades compleix, des d'aquest punt de vista, amb els requisits obligatoris establerts en els plecs.
En segon terme, es descriuen les successives actuacions d'acreditació dels requeriments per qüestionar que s'al·legui en l'informe esmentat la impossibilitat de garantir el compliment dels requisits obligatoris.
De fet, s'advoca que l'òrgan de contractació ha canviat el criteri establert al plecs al respecte, amb vulneració de la necessària confiança legítima dipositada pels licitadors, amb cita i reproducció de doctrina dels tribunals administratius de recursos contractuals en aquest sentit.
I relata que DISTRAUMA ha posat a disposició de l'ICS tota la informació i la documentació necessària per a la comprovació de tots els extrems en els quals existien dubtes, resultant desproporcionada la seva exclusió.
Ultra això, es posa particularment en relleu que totes les empreses presentades estiguin afectades pel mateix motiu d'exclusió, això és, no poder garantir el compliment dels requisits mínims establerts, la qual cosa no respon a la realitat del mercat.
En aquest sentit es posen exemples d'altres licitacions del propi ICS i d'altres administracions, per continuar amb una extensa reflexió sobre el codi de conducta aplicable als empleats públics en relació amb l'objectivitat, la neutralitat i la imparcialitat en el desenvolupament de les seves funcions, així com en relació amb el principi de legalitat en l'actuació de les administracions públiques, i acabar afirmant que en aquests cas els requeriments i els mitjans de prova exigits eren els normals per als productes i que, per tant, la decisió de declarar deserts els lots controvertits es deu a un error d'interpretació del departament encarregat de dur a terme l'informe que va servir de base per la decisió.
Finalment, al·lega la inviabilitat de declarar desert el procediment en aquest cas, la qual cosa suposa, a més, un augment injustificat de la despesa pública.
Per tot això, s'argumenta la incorrecta exclusió de l'oferta de DISTRAUMA, tant pel compliment dels requisits generals com dels específics per cadascun dels lots controvertits, que es detallen abastament, i es demana la nul·litat de la resolució d'adjudicació en allò que fa referència a la declaració de desert dels lots indicats, amb la retroacció d'actuacions al moment immediatament anterior a l'adjudicació, l'admissió de l'oferta de DISTRAUMA i l'adjudicació dels lots referits a la millor oferta segons els criteris d'adjudicació fixats pel PCAP.
En data 23 d'agost de 2019, la Secretaria Tècnica del Tribunal va notificar a l'òrgan de contractació, amb remissió de còpia del recurs interposat, i va sol·licitar-li la remissió de l'expedient de contractació i de l'informe corresponent, d'acord amb els articles 56.2 de la Llei 9/2017, de 8 de novembre, de contractes del sector públic, per la qual es transposen a l'ordenament jurídic espanyol les directives del Parlament Europeu i del Consell 2014/23/UE i 2014/24/UE, de 26 de febrer de 2014 (en endavant, LCSP), 22 del Decret 221/2013, de 3 de setembre, pel qual es regula el Tribunal i s'aprova la seva organització i el seu funcionament (des d'ara, Decret 221/2013), i preceptes concordants del Reial decret 814/2015, d'11 de setembre, pel qual s'aprova el Reglament dels procediments especials de revisió de decisions en matèria contractual (en endavant, RD 814/2015).
En dates 27 d'agost i 13, 16 i 29 de setembre de 2019, va tenir entrada en el Tribunal l'expedient de contractació, així com l'informe de l'òrgan de contractació sol·licitant la desestimació íntegra del recurs.
L'ICS, en el seu informe, emfatitza, en primer terme, la complexitat que comporta la determinació dels requeriments tècnics en aquest contracte en la mesura que la seguretat del pacient i dels professionals té prioritat absoluta ja que es tracta de materials de quiròfan que requereixen evitar i controlar els riscos de possibles infeccions.
Sobre aquesta base, es defensa l'aplicació de les normes preceptives, principalment de la normativa europea UNE-EN 13795, que estableix els requeriments generals, els mètodes de prova als que s'han de sotmetre per garantir la qualitat, i els valors màxims que garanteixen la fiabilitat duran el seu us.
I tot això s'ha dut a terme d'acord amb les previsions de la normativa d'aplicació.
S'exposa, així mateix, que els requeriments tècnics ja es van flexibilitzar, en quan a la documentació requerida en alguns lots, amb les modificacions efectuades durant el període de presentació d'ofertes.
I, sense haver-se qüestionat o impugnat les previsions dels plecs, aquests han esdevingut d'obligat compliment per a les parts.
Finalment, abans d'entrar en l'anàlisi de cada lot, indica que l'exclusió de la recurrent no es recolza en la presentació de documents no validats per l'òrgan de contractació, sinó en què no s'han pogut comprovar els requeriments tècnics per la no presentació de document vàlid o de la presentació parcial de les dades exigides.
I exposa abastament els requeriments aplicables a tots els lots que considera adequats a les normes de contractació d'aplicació amb la indicació que la documentació de les ofertes s'avalua de forma integradora per material i lot, justament per efectuar una valoració no excessivament formalista però amb garantia de drets de no discriminació i transparència, per la qual cosa es van demanar aclariments.
Obert el període d'al·legacions de cinc dies hàbils per aquest Tribunal a les parts interessades, d'acord amb les dades indicades per l'òrgan de contractació, per fer al·legacions si així ho consideraven oportú, cap ha fet ús d'aquest tràmit.
L'acord marc de subministrament de referència és, atès el seu valor estimat, susceptible del recurs especial en matèria de contractació, d'acord amb l'article 44.1 b) de la LCSP.
El recurs es dirigeix formalment contra l'adjudicació del contracte, que és un acte expressament previst per l'article 44.2 c) de la LCSP com susceptible del recurs especial en matèria de contractació.
D'acord amb això, la seva interposició produeix ope legis l'efecte de suspendre automàticament l'adjudicació dels lots afectats, d'acord amb els articles 53 de la LCSP i 21.3 del RD 814/2015, sense que calgui el pronunciament exprés d'aquest Tribunal.
Materialment, però, s'impugna l'exclusió de la recurrent, que també és un acte susceptible del recurs d'acord amb l'article 44.2 b) de la LCSP, i la resolució posterior de declaració deserta de la licitació dels lots afectats, com a acte derivat de l'exclusió prèviament impugnada, i que és també susceptible d'aquest recurs, com ha establert aquest Tribunal en altres ocasions, per ser el transsumpte o reflex de l'adjudicació, d'acord amb l'article 44.2 c) de la LCSP (per totes, resolucions 24/2020, 5/2020, 261/2019 i 28/2018).
El Tribunal aprecia en la part recurrent drets i interessos afectats per l'acte impugnat i, per tant, la necessària legitimació activa per interposar el recurs, d'acord amb els articles 48 de la LCSP i 16 del Decret 221/2013.
La representació també ha quedat acreditada per actuar en aquest procediment de recurs, de conformitat amb l'article 51.1 a) de la LCSP.
El recurs s'ha presentat dins del termini de quinze dies hàbils que estableix l'article 50.1 de la LCSP.
També s'ha presentat en forma, ja que compleix amb els requisits establerts a l'article 51.1 de la LCSP.
Sobre la qüestió de fons del recurs, aquesta rau, en definitiva, a determinar si l'exclusió acordada per l'ICS en relació amb l'oferta presentada per DISTRAUMA en relació amb els lots controvertits és ajustada a dret i si, en conseqüència, resulta adient la declaració de desert que s'ha efectuat en els lots qüestionats.
Com a premissa, val a dir que la recurrent, tot i fer una àmplia i profusa exposició de les incidències respecte de les previsions dels plecs durant el període de presentació d'ofertes, no manifesta cap irregularitat respecte de la qual advoqui per cap tipus de vici de nul·litat en aquest aspecte.
DISTRAUMA articula el seu recurs, després de les consideracions a què ja s'ha fet menció –incidències del procediment i exposició de la necessitat de donar validesa a les declaracions perquè no es demana l'aportació d'assajos, proves o documents addicionals diferents a la simple certificació-, en la reproducció de les objeccions contingudes en l'informe tècnic de prevenció de riscos en relació amb la seva proposició per a cadascun dels lots controvertits.
En canvi, l'ICS indica en primer terme que el que es demana en el PPT per tal d'acreditar el compliment és el certificat, en el qual han d'aparèixer els extrems (valors de compliment) que s'indiquen en relació a cada norma.
Addicionalment, es demana en els documents d'acreditació del compliment de la norma, la referència a dades concretes, com ara la resistència a la penetració microbiana Seca, Humida, etc. I s'afirma que la recurrent va presentar inicialment els informes i les certificacions, però incomplerts.
Després va presentar documentació complementària en fase d'aclariments.
I, en tot cas, per aplicació de les previsions de l'article 126.7 de la LCSP, s'emfatitza, en resum, la necessitat de demostrar, per qualsevol mitjà adequat, d'entre els de l'article 128 de la mateixa LCSP, que les solucions que es proposen compleixen de forma equivalent els requisits exigits en les prescripcions tècniques corresponents.
I afegeix que s'ha fet ús de la previsió de l'article 95 de la LCSP per demanar aclariments sobre els certificats i documents presentats o requerir-li que en presenti de complementaris i, en aquest sentit, apel·la a la deguda diligència del licitador per fer les indicacions correctes i concretes, amb cita de la Resolució 33/2019 del Tribunal Administrativo de Contratación Pública de la Comunidad Autónoma de Galicia).
Sobre aquesta base, l'ICS rebutja les al·legacions de la recurrent sobre la necessitat de valorar una declaració de compliment, quan s'han sol·licitat expressament les acreditacions corresponents.
A més, l'ICS adverteix en el seu informe que cal distingir entre lots de material individual (lots 1 a 16) i lots amb configuració d'equips (lots 17 a 33).
Així, l'avaluació dels lots en el quals el material és un equip, es du a terme comprovant els requisits de cadascun dels seus components, tal i com es reflecteix en l'informe, per això es respon en l'informe sobre el recurs per referència al compliment de requeriments comuns i no comuns.
I indica que davant la presentació del recurs, s'ha procedit a una nova revisió de les avaluacions efectuades per a tots els lots controvertits per DISTRAUMA, per concloure que l'exclusió ha estat ajustada a dret, d'acord amb les previsions dels plecs, de la Llei i dels principis informadors de la contractació pública.
En definitiva, de la profusa, àmplia, complexa i no sempre sistemàtica argumentació dels escrits de les parts s'extreu que el nucli de la qüestió rau en determinar si, d'acord amb les previsions dels plecs, el fet que les proposicions tècniques no incloguin acreditacions de tercers, sinó declaracions de fabricant, resulta suficient o no a efectes de l'acreditació del compliment dels requeriments tècnics exigits.
Dit això, una primera aproximació al nucli de les discrepàncies duu necessàriament a l'anàlisi de les previsions dels plecs que resulten d'aplicació, amb caràcter general, a tots els lots.
En primer terme, el punt 5 del PPT preveu, entre d'altres extrems:
I l'apartat 5.2 del PPT, el qual va ser objecte de modificació i nova redacció, disposa:
L'annex B3 del PPT estableix un model, a mode de declaració, en relació amb el compliment d'aquestes normes comunes a tots els lots i també a les específiques per a cada lot:
D'altra banda, i als efectes corresponents, el PCAP preveu, en el marc de la regulació del contingut del sobre tècnic:
Addicionalment, com s'ha indicat, el PPT estableix els requeriments específics per cadascun dels lots objecte de la licitació, alguns dels quals també estan descrits per referència a determinades normes (UNE, EN ISO...)
A mode d'exemple, per al lot 4 es preveu:
Així les coses, cal portar a col·lació la regulació de l'establiment de prescripcions tècniques per referència a normes determinades.
En primer terme, l'article 125 de la LCSP defineix els possibles continguts d'aquelles en els contractes de subministraments o de serveis en l'apartat 1.b, amb el tenor literal següent:
Per concretar, tot seguit, els altres conceptes a utilitzar (el subratllat és nostre):
Mentre que l'article 126, als efectes del recurs presentat, el qual no està qüestionant els plecs sinó la seva aplicació, preveu (el subratllat és nostre):
Com a corol·lari, l'article 128 de la LCSP, en relació als informes de proves, certificació i altres mitjans de prova, disposa (el subratllat és nostre):
En definitiva, en aquest marc normatiu, l'òrgan de contractació, amb les limitacions explícitament previstes per l'article 126.1, estableix els mecanismes d'acreditació de les prescripcions tècniques que resulten més idonis per l'objecte contractual i les finalitats d'interès públic que s'hi associen.
I en el cas que ara s'analitza, el cert és que, si bé el PPT preeu l'aportació de "certificats" per acreditar el compliment de les diferents normes a què es fa referència, sí que delimitava els aspectes concrets a acreditar, amb caràcter general, com s'ha vist, i per a cadascun dels lots que conformen l'objecte del contracte.
Cal entendre que aquesta manca de determinació del sistema concret d'acreditació és el que duu a l'òrgan de contractació a demanar, en fase d'aclariments, quelcom més que la declaració del fabricant que, com s'ha vist, es reserva per als casos concrets d'acreditació previstos per apartat 2 de l'article 128, que no s'han apreciat en aquest cas.
En definitiva, no poden prosperar les al·legacions de la recurrent que tenen per finalitat situar en un nivell d'equivalència les declaracions de fabricant sobre el compliment de determinades normes amb les acreditacions possibles d'acord amb les previsions dels articles 127 i 128 de la LCSP.
Justament per aquesta raó la conclusió a què arriba l'informe tècnic en cadascun dels lots deserts fa referència a una manca de garantia del compliment.
L'anàlisi de les objeccions contingudes en l'informe tècnic de valoració, que qüestiona la recurrent, s'observa que, en essència, la controvèrsia gira entorn al tema ja indicat de la forma d'acreditació dels requeriments referits a una norma, de manera que el litigi se centra en si la prova documental aportada per l'empresa pot considerar-se suficient.
De l'anàlisi dels requeriments establerts per a cada lot, de les objeccions puntuals indicades per l'informe tècnic de valoració, de les al·legacions de DISTRAUMA i de l'informe de l'ICS en fase de recurs, s'observa que mentre que la recurrent insisteix en la suficiència de la documentació aportada –per exemple en relació a aspectes acreditats amb informes AIRTEX-l'ICS dóna resposta en base a diferents motius per cada cas, com ara la insuficiència de l'autocertificació, la manca de consignació de la informació en la fitxa i/o en el product data, la incompletesa de la documentació en relació a determinats aspectes requerits en el plec tècnic -quan aquesta s'ha presentat-, o bé a l'apreciació de no compliment per l'avaluació de la mostra presentada.
En altres paraules, al final del procés, inclosa la fase d'aclariments articulada per l'ICS, tot i obrir l'acreditació als diferents mitjans successivament previstos per la normativa de contractació (articles 127 i concordants de la LCSP), resten aspectes concrets exigits en els plecs per acreditar en cadascun dels lots controvertits.
Arribats a aquest punt, cal partir de la base en l'anàlisi de la qüestió que, efectivament, els plecs rectors de la licitació, en aquesta qüestió, no van ser impugnats en el seu moment i que, per tant, en aquest sentit, van esdevenir lex inter partes, de manera que les seves previsions al respecte van esdevenir vinculants per a totes les parts, tant les empreses licitadores que les van acceptar incondicionadament en presentar-se a la licitació ex article 139.1 de la LCSP, com a l'òrgan de contractació, qui ha de vetllar per adjudicar el contracte a qui compleixi les condicions establertes, com a lògic corol·lari de la garantia dels principis d'igualtat de tracte, no discriminació i transparència que proclamen els articles 1 i 132 de la LCSP (per totes, les resolucions 218/2018, 107/2018, 99/2018, 32/2018, 102/2017, 91/2017, 54/2017, 14/2017, 6/2017, 166/2016, 125/2016, 118/2016, 78/2016, 67/2016 i 52/2016, en consonància amb la jurisprudència -per totes, sentències del Tribunal Suprem de 9 d'octubre de 2019, 27 de maig de 2009, 26 de desembre de 2007, 21 de març de 2007 i 28 de juny de 2004, i de l'Audiència Nacional de 17 de febrer de 2016- i la doctrina dels tribunals de recursos contractuals, com ara, també per totes, les resolucions 43/2018, 8/2018, 5/2018, 1213/2017 i 1175/2017 del TACRC, que recullen i citen alhora el bagatge doctrinal fins aleshores).
En aquest sentit, si bé les diccions literals del PPT fan referència a l'"acreditació" sense imposar un determinat sistema, l'actuació de l'òrgan de contractació s'ha guiat per les previsions relatives a l'acreditació de les prescripcions tècniques establertes en els articles 127 i concordants de la LCSP, anteriorment citats.
I no s'aprecia, tot i la complexitat i amplitud de l'expedient i de la documentació justificativa de les valoracions, cap indici d'error o d'arbitrarietat en l'aplicació de dites previsions ni tampoc cap alteració del que es preveia en el plec tècnic, un cop aprovada la seva modificació.
D'altra banda, també s'ha de recordar que en la revisió del procés de valoració del compliment dels requeriments tècnics hi juga particularment el factor de la discrecionalitat tècnica de l'administració, la qual limita les facultats revisores d'aquest Tribunal, que no pot entrar a corregir amb criteris jurídics qüestions que són d'apreciació eminentment tècnica.
Això afecta al que la jurisprudència ha vingut denominant com el "nucli material de la decisió" (entre d'altres, resolucions 93/2018, 54/2018, 91/2017, 27/2016, 123/2015, 122/2015, 88/2015, 82/2015 i 120/2014).
Ara bé, això no significa que aquestes qüestions de caràcter tècnic restin fora del control de legalitat ni que la discrecionalitat tècnica de l'administració sigui absoluta.
En aquests casos, la funció revisora del tribunal queda circumscrita als aspectes formals de competència i procediment, de compliment de la normativa i els plecs que regeixen la licitació i de motivació dels actes per tal de dilucidar si hi concorre arbitrarietat, discriminació, manca de força en les argumentacions o error patent d'apreciació (a més de les ja citades, resolucions 182/2017, 6/2017, 161/2016, 134/2016, 125/2016, 98/2016 i 82/2016, que incorporen alhora jurisprudència europea i doctrina d'altres tribunals de recursos contractuals).
Addicionalment, és necessari també portar a col·lació que, en l'exercici de la seva funció revisora, el Tribunal ha d'estar a allò constatat per l'òrgan de contractació atès que els actes dels poders adjudicadors disposen de la presumpció de validesa, certesa, encert i legalitat, tret de prova en contra, com ha indicat aquest Tribunal en nombroses resolucions (per totes, les resolucions 160/2018, 118/2018, 102/2018, 74/2018, 186/2017, 161/2017, 153/2017 i 152/2017 del Tribunal).
En aquesta mateixa línia, la Sentència de l'Audiència Nacional de 30 de maig de 2013 (Roj.
En aquest sentit, és indiscutible també el valor dels informes tècnics emesos en el marc del procediment, que serveixen de base de motivació a l'òrgan resolutori (per totes, resolucions 520/2017, 448/2016 i 456/2015 del TACRC).
En concret, la darrera d'aquestes resolucions afirma el següent:
D'igual manera s'ha pronunciat reiteradament el Tribunal, establint, entre moltes altres, en la Resolució 170/2017, que:
"En efecte, seguint la doctrina imperant i, tal com aquest Tribunal ha assentat en nombroses resolucions (entre d'altres, Resolucions núm. 47/2013, 132/2013, 133/2013, 141/2013, 78/2014 i 125/2014, que recullen la doctrina fixada en resolucions anteriors), l'administració disposa d'un cert nivell de discrecionalitat en l'apreciació de les qüestions de caràcter tècnic que no són controlables des del punt de vista jurídic.
Això no significa que, en els assumptes de caràcter tècnic, aquest Tribunal no pugui comprovar si en l'apreciació i valoració d'aquests extrems s'ha actuat amb discriminació entre el licitadors, s'ha incorregut en un error patent o que s'hagi pogut produir cap infracció legal en el compliment dels requisits i tràmits del procediment per apreciar el caràcter anormal o desproporcionat de les ofertes i concloure la inviabilitat de l'oferta analitzada.
Si no hi ha cap indici d'arbitrarietat, error o manca de força en les argumentacions, l'anàlisi tècnica s'emmarca dins de la discrecionalitat de l'administració i aquest Tribunal no pot entrar a substituir els criteris tècnics amb criteris jurídics, sempre que es compleixin amb les formalitats jurídiques, l'apreciació de la inviabilitat de l'oferta estigui motivada i resulti racional i raonable.
Aquesta és la voluntat del legislador per confrontar les opinions de les parts i evitar una possible arbitrarietat en l'actuació de l'administració mitjançant el seu control jurisdiccional."
Per tant, atès que els informes tècnics estan dotats d'una presumpció de certesa i legalitat, en contra d'aquests només hi cap una prova suficient que demostri que són manifestament erronis o que s'hagin dictat en clara discriminació dels licitadors.
D'acord amb això, aquest Tribunal ha de limitar-se a comprovar si s'ha seguit els tràmits procedimentals i de competència, si s'ha incorregut en error material i si s'han aplicat formulacions arbitràries o discriminatòries.
I, com s'ha avançat, no s'aprecia en l'actuació de l'òrgan de contractació cap d'aquests extrems, procedint, en conseqüència, la desestimació de les pretensions de la recurrent.
1.- Desestimar el recurs especial en matèria de contractació presentat pel senyor J.P.G., en nom i representació de DISTRAUMA MEDICAL, S.L., contra l'adjudicació de l'acord marc de subministrament agregat de cobertura quirúrgica per als centres de l'Institut Català de la Salut, l'Hospital de la Cerdanya, Gestió de Serveis Sanitaris i l'Institut Català d'Oncologia -en la part relativa a la declaració com a deserts dels lots 4, 5, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 30, 31, 32 i 33- licitat per l'INSTITUT CATALÀ DE LA SALUT (expedient CS/CC00/1100721362/19/AMPUP)
2.- Aixecar la suspensió automàtica de l'adjudicació prevista en l'article 53 de la LCSP, a l'empara del que disposa l'article 57.3 del mateix cos legal.
3.- Declarar que no s'aprecia la concurrència de mala fe o temeritat en la interposició del recurs, per la qual cosa no escau la imposició de la sanció prevista en l'article 58.2 de la LCSP.
4.- Notificar aquesta resolució a totes les parts.
Aprovat per unanimitat dels membres del Tribunal Català de Contractes del Sector Públic en la sessió de 12 de febrer de 2020.