Amb motiu del dia mundial del comerç just, recuperem aquest article de la directora de l'ACCD, Carme Gual, publicat originalment a la revista de la Xarxa de Cooperació del Sud de Catalunya.
El Pla director de cooperació al desenvolupament 2019-2022 estableix les economies transformadores com un dels eixos de treball prioritaris.
En particular, fa una crida a " promoure el dret a la sobirania alimentària als països socis " i "incentivar els projectes cooperatius i promoure economies transformadores neutres en carboni i circulars, així com l'aplicació efectiva els drets laborals" (objectiu estratègic 3).
En el seu objectiu estratègic 4, demana "contribuir a transitar cap a una economia circular, tot promovent models de producció sostenibles i de consum responsables."
En aquest sentit, l'ACCD dona suport a nous models de desenvolupament que garanteixin els drets humans i la sostenibilitat mediambiental amb projectes i programes que posin al centre les persones i la sostenibilitat de la vida.
Una noció, en definitiva, que s'ha anomenat "d'economies transformadores".
Avui no disposem d'un concepte que aglutini el conjunt d'iniciatives socioeconòmiques l'objectiu de les quals no és la maximització del benefici.
L'ACCD pren com a referència el concepte d'economies transformadores presentat per la societat civil en el marc del procés cap el Fòrum Social Mundial de les Economies Transformadores (que s'havia de celebrar el juny de 2020 a Barcelona amb el suport de l'ACCD), per definir i agrupar totes aquelles iniciatives socioeconòmiques que posen en el centre a les persones, potenciant el seu benestar i l'apoderament personal i col·lectiu.
El concepte de les economies transformadores incorpora, com a mínim, quatre moviments diferents: l'economia social i solidària, amb el comerç just i les finances ètiques; l'economia basada en els comuns o procomuns; les economies feministes; i l'agroecologia i el moviment per la sobirania alimentària.
Partint d'aquesta mirada, l'ACCD disposa d'una trajectòria de suport a iniciatives socioeconòmiques i d'educació pel desenvolupament en els àmbits de la sobirania alimentària, l'economia feminista, l'economia social i solidària, el comerç just i les finances ètiques.
Els objectius que l'ACCD persegueix a Catalunya són, d'una banda, la contribució a la construcció d'una ciutadania local i global transformadora amb capacitat de reaccionar davant les vulneracions dels drets humans i les desigualtats de gènere.
Aquí s'hi inclouen les actuacions d'Educació per al Desenvolupament a Catalunya i les tasques de comunicació sobre les economies transformadores.
El segon objectiu és millorar la incorporació dels aspectes socials, ambientals i laborals en la contractació pública, com a eina de coherència de polítiques.
Finalment, el tercer objectiu és treballar i participar en els espais de defensa dels drets humans en l'entorn de l'empresa.
Alguns exemples de projectes i programes als quals dóna suport l'ACCD en l'àmbit de les economies transformadores són la col·laboració amb la LaCoordi, una coordinadora formada per entitats catalanes del tercer sector i de l'economia social i solidària, que promou la justícia social, el comerç just i el finançament ètic i solidari.
Està formada per SETEM Catalunya, Oxfam Intermón, Alternativa 3, Fiare Catalunya, FETS-Finançament Ètic i Solidari i la Xarxa d'Economia Solidària).
Un altre exemple de la implicació de l'ACCD en el foment de les economies transformadores és el suport que des del 2019 s'ha donat al Fòrum Social Mundial de les Economies Transformadores, un procés que havia de culminar el juny de 2020 amb una trobada internacional, i que s'ha hagut de suspendre per motiu de la COVID-19.
Fa uns mesos va finalitzar el programa Biblioteques sense Fronteres, compromeses amb un món més just, amb una edició dedicada al comerç just, les finances ètiques i l'economia social i solidària a sis biblioteques públiques de Catalunya.
Finalment, a partir d'iniciatives d'entitats catalanes, l'ACCD ha finançat projectes de denúncia de situacions concretes de vulneració dels drets laborals i ambientals a entitats com Justícia i Pau o SURT, així com de denúncia de l'actual model productiu i de consum alimentari a través de l'entitat Justícia Alimentària, SETEM o DESOS, entre d'altres.
A més de la tasca d'educació per al desenvolupament i construcció d'una ciutadania crítica, l'ACCD també dona suport a projectes al sud global.
Per fer-ho, persegueix dos objectius principals: en primer lloc, fomentar polítiques públiques i l'enfortiment de les capacitats dels actors locals per promoure pràctiques i iniciatives en el marc de les economies transformadores per avançar cap a una economia més humana que garanteixi els drets de les dones.
En segon lloc, contribuir a l'apoderament econòmic i polític de les dones des de la promoció de les economies transformadores, lluitant contra la desigualtat i promovent la democratització de la cura.
A continuació repassem alguns exemples sobre el terreny.
A la regió mediterrània, l'ACCD fomenta polítiques públiques d'impuls de l'economia social i solidària.
Ho fa de la mà d'actors com l'Agència Catalana de Joventut, amb qui col·labora en un projecte per apoderar les dones joves de la Mediterrània com a sector clau per promoure l'economia social i solidària.
Al Marroc treballa amb el Consell Regional de Tànger-Tetuan-Al-Hoceima.
A Tunísia, en col·laboració amb la governació de Sousse i amb la Unió Nacional de la Dona Tunisenca, porta a terme un projecte per la creació d'un ecosistema favorable a l'economia social i solidària, i a Palestina s'ha donat suport a l'impuls activitats generadores d'ingressos, incloent-hi cooperatives, dirigit a les dones palestines.
Pel que fa a l'Amèrica Llatina, a El Salvador i Nicaragua s'ha finançat programes de millora de les capacitats per organitzar-se col·lectivament i pel foment de l'emprenedoria social, i a Bolívia s'ha treballat amb les organitzacions econòmiques comunitàries i organitzacions de dones camperoles, des d'una perspectiva organitzacional mitjançant cursos de formació a l'Escuela de Formación de Líderes de la Via Campesina.
Finalment, al Senegal s'acompanyen activitats de formació a dones per a la transformació de cereals, fruita i verdura, i es finança l'adquisició de materials per a petites explotacions hortícoles.
Es treballa per a la promoció del dret a una vida activa i autònoma econòmicament.
La pandèmia de la COVID-19 ha obligat a aturar la majoria d'aquestes actuacions, però la promoció de les economies transformadores és i serà una línia de treball fonamental per fer possible un canvi sistèmic, que permeti no deixar ningú enrere i assegurar que s'avança la justícia i sostenibilitat globals que avui estan en risc, també quan retorni l'anomenada nova normalitat.
"El comerç just ha evolucionat: ja no es tracta de posar l'accent en aquelles iniciatives de comerç internacional justes, sinó que vol representar les noves alternatives econòmiques amb perspectiva global, i en coherència amb la realitat local del territori."