Un informe elaborat per Accenture i AMETIC dona a conèixer les tendències i necessitats del consumidor digital a Espanya.
Els resultats d'aquest treball mostren cinc tendències de mercat que són clau.
La primera, el nou estil de vida digital, que no distingeix entre grups d'edat, tothom està hiperconnectat, és multifuncional i multipantalla.
La segona, la qualitat i facilitat d'ús, que marquen la diferència entre l'èxit i el fracàs, ja que si els serveis i dispositius no compleixen amb les seves expectatives, els usuaris canviaran de proveïdor.
La tercera, la cautela amb què es mostren els clients a l'hora de compartir les seves dades, generada per la major o menor confiança en la seguretat online que protegeix les seves dades personals.
La quarta, fa referència a la fragilitat de la fidelitat, en què les marques han de demostrar contínuament la qualitat i fiabilitat del seu servei.
Finalment, la cinquena, l'emergència de la competitivitat del món digital que empeny les empreses a ser disruptives i transformar els nous comportaments digitals en oportunitats de negoci rendibles.
Eurostat ha publicat les dades de desocupació de la zona euro, referides al mes de setembre.
Aquestes dades mostren una taxa d'atur del 8,9%, percentatge que representa un descens del 9% respecte del mes anterior i del 9,9% respecte d'un any abans.
Aquesta és la taxa més baixa registrada a la zona euro des de gener de 2009.
En el conjunt de la Unió Europea (UE), la taxa registrada és del 7,5%, estable respecte del mes anterior i inferior a la d'un any abans (8,4%), sent la taxa més baixa registrada a la UE des de novembre de 2008.
Eurostat estima en gairebé 18,5 milions el nombre de persones aturades a la UE28 (14,5 milions a la zona euro) el proppassat setembre.
En comparació amb el mes d'agost, el nombre de persones aturades va disminuir en 116.000 a la UE28 i en 96.000 a la zona euro.
En relació amb un any abans, l'atur va disminuir en més de 2 milions de persones a la UE28 i en gairebé 1,5 milions a la zona euro.
Entre els estats membres, les taxes d'atur més baixes del mes de setembre s'han registrat a la República Txeca (2,7%), Alemanya (3,6%) i Malta (4,1%).
En canvi, les més altes van ser les de Grècia (21%) i Espanya (16,7%), països que també van registrar la taxa d'atur juvenil més elevada (21% i 16,7%, respectivament).
Fedea ha publicat un nou número sobre l'eina Perfilat d'aturats en què es presenten els detalls fonamentals de la metodologia bàsica de perfilat de demandants d'ocupació i els resultats preliminars.
El diagnòstic es realitza per mitjà d'un perfilat estadístic que combina tres horitzons de predicció i que té com a objectiu assolir un conjunt d'indicadors d'ocupabilitat, això és, de probabilitat que un demandant transiti des de l'atur a l'ocupació abans que transcorri un temps determinat, tenint en compte les seves característiques sociodemogràfiques, la seva història laboral, les seves competències i l'evolució del mercat de treball.
La proposta caracteritza els individus segons el grau d'ocupabilitat en quatre grans grups.
En el grup A, o d'alta ocupabilitat, la probabilitat que surti de l'atur cap a l'ocupació és inferior a tres mesos.
En canvi, els aturats assignats al grup D són els que tenen les probabilitats més baixes de sortir de l'ocupació abans de 12 mesos; el grup B està format per aquells individus amb una probabilitat inferior a la mitjana i, finalment, els classificats en el grup C tenen una probabilitat superior a la mitjana de transitar de l'atur a l'ocupació.
Aquesta categorització ha de permetre establir un ordre de prioritat per tal de facilitar l'assignació de recursos públics.
Un estudi de MSKM – Madrid School of Marketing, realitzat a dues-centes empreses de màrqueting, publicitat, comerç en línia i venda al detall, presenta les competències professionals que més demanden les empreses espanyoles el 2017.
Segons l'estudi, les empreses busquen professionals amb iniciativa, que sàpiguen treballar en equip i desenvolupar idees innovadores.
Així mateix, demanen als nous empleats compromís cap a la companyia, adaptació als canvis i orientació al resultat.
Els perfils més demandats són el de negoci i gestió de tasques comercials, el perfil tècnic i l'analític.
L'informe també destaca les competències tecnològiques més demandades del mercat, entre les quals situa l'anàlisi estadística i la recopilació de dades, l'arquitectura web-interfície d'usuari i el software QA i User Testing.
Les empreses es troben amb dificultats a l'hora de seleccionar perfils tecnològics especialitzats, pel fet que són llocs de recent creació en el mercat laboral, i perfils comercials i consultors d'estratègia, ja que hi ha molta formació teòrica però no pràctica.
Finalment, l'estudi revela que el 62% de les empreses ampliarà entre un 10% i un 20% la contractació laboral a curt termini.
L'Organització Internacional del Treball (OIT) ha publicat un recull de pràctiques desenvolupades per les comunitats autònomes (CCAA) en el marc de la implantació de la Garantia Juvenil (GJ) a Espanya, amb la finalitat de compartir experiències que puguin servir a altres CCAA.
Algunes d'aquestes experiències contenen aspectes nous quant a mesures de promoció de l'ocupació jove, per exemple, el projecte pilot Comillas web 2.0, de Cantàbria; el programa Contractació de joves, a les Balears o el programa Noves oportunitats per a joves, a Catalunya.
L'informe conclou que hi ha tres elements que mereixen atenció a curt i mitjà termini.
El primer, la definició del concepte 'oferta de qualitat' en matèria d'ocupació, que s'hauria de fonamentar en els criteris de referència a nivell europeu i internacional.
El segon, la modernització del Servei Públic d'Ocupació Estatal, centrada en el disseny d'una cartera de serveis comuna i una gestió orientada a resultats.
I, el tercer, la inclusió de la GJ en el proper Pla anual de Política d'Ocupació, per tal d'assegurar la continuïtat del seguiment de resultats.
La revista Hosteltur d'octubre inclou un article complet sobre la presència internacional de les cadenes hoteleres espanyoles i dos apartats amb els corresponents rànquings desglossats, elaborats amb dades a juny de 2017, facilitades pels mateixos establiments.
D'acord amb les dades, seixanta-dues cadenes espanyoles estan presents fora de les nostres fronteres (dues més que el 2016) i 1.119 hotels (194 establiments més que el 2016).
En el top 10 de les cadenes espanyoles per la seva presència internacional destaquen Meliá Hotels International, NH Hotel Group i Barceló Hotel Group.
La revista també inclou cinc entrevistes a directors executius que tracten temes de present i futur del sector.
Clou la publicació un dossier sobre el turisme cultural, modalitat que s'està consolidant, es professionalitza i contribueix a la desestacionalització de les diverses destinacions.
A l'oferta cultural s'hi afegeix la gastronomia i l'enoturisme com a motius principals que porten els turistes a una destinació determinada.
Es calcula que la despesa mitjana de l'enoturista supera els 156 euros diaris i la gastronomia suposa entre el 30 i el 40% de la despesa dels turistes, segons Hosteltur.
Les bretxes de gènere constitueixen un dels majors desafiaments del mercat laboral mundial, d'acord amb l'informe Perspectives socials i d'ocupació al món, de l'Organització Internacional del Treball (OIT).
La taxa d'activitat de les dones (al voltant del 49%) és gairebé 27 punts percentuals inferior a la dels homes.
El 2017, les dones dels països emergents són les que pateixen la bretxa més gran respecte de les taxes d'activitat (gairebé 31 punts percentuals), seguides de les dones dels països desenvolupats (poc més de 16 punts percentuals) i les dels països en desenvolupament (12 punts percentuals).
Pel que fa a la taxa de desocupació, la de les dones se situa en el 6,2%, 0,7 punts percentuals per sobre de la dels homes (5,5%).
Aproximadament el 15% de les dones ocupades són treballadores familiars no remunerades, mentre que només el 5,5% dels homes es troba en aquesta situació.
Amb l'objectiu de tancar aquestes bretxes, l'OIT pretén impulsar mesures innovadores com, per exemple, promoure la igualtat de remuneració per un treball d'igual valor, combatre les causes subjacents de la segregació professional i sectorial i crear ocupació de qualitat en l'àmbit de la cura a tercers.
A la majoria de països de l'OCDE, és probable que les generacions més joves afrontin una altra vegada una major desigualtat en la vellesa, afirma un estudi recent de l'OCDE que examina de quina manera s'han desenvolupat i han interactuat les tendències d'envelliment de la població i d'augment de la desigualtat.
Es preveu que aquestes generacions de joves visquin més temps, però que experimentin condicions inestables en el mercat laboral i augmentin les desigualtats d'ingressos en les famílies i, per tant, de cara a la vellesa.
En el cas concret d'Espanya, hi haurà 76 persones majors de 65 anys per cada 100 persones de 20 a 64, en l'horitzó de 2050 (enfront dels 30 actuals), convertint-se en el segon país més envellit a l'OCDE, després del Japó (78).
L'OCDE suggereix que hi hagi una forta complementarietat de polítiques i sinergies que limitin l'impacte de la pèrdua de llocs de treball, combatin l'atur a llarg termini, assegurin una bona transició entre l'escola i el treball i, en definitiva, una millor jubilació.
El Departament d'Empresa i Coneixement ha publicat l'informe biennal sobre el sector quotidià en règim d'autoservei, elaborat a partir de la informació de l'activitat que han tingut les cinquanta primeres empreses del sector entre desembre 2014 i desembre 2016.
La síntesi dels principals resultats mostra increments en el nombre d'establiments que operen en règim d'autoservei (+2,3%), en el volum de vendes (+9,1%) i en el nombre de persones ocupades (+5,7%).
El format supermercat (400 – 2499 m 2 ) manté el lideratge del sector en nombre d'establiments i en superfície de venda, seguit dels establiments anomenats 'especialistes' (productes ecològics, congelats, drogueria i perfumeria, etc.) que són els que tenen, a més, el major rendiment del sector.
L'informe destaca l'augment del règim de franquícies com a model de negoci (del 29,4% el 2010 al 36,1% el 2016).
Les primeres empreses en superfície de venda són Mercadona, amb una quota de mercat en superfície del 15,7%, el grup Dia amb el 12,9% i el grup Eroski amb l'11,5%.
La suma de les quotes de facturació d'aquestes tres empreses suposa el 40,5% del total de vendes de les primeres cinquanta empreses, resultat inferior si el comparem al de l'any 2014 (41,3%).
La pobresa ha augmentat en el conjunt de la població espanyola, segons el setè informe de seguiment de l'indicador de risc de pobresa i exclusió social a Espanya, 2008-2016, publicat per la Xarxa europea de lluita contra la Pobresa i l'Exclusió Social.
La pobresa afecta un 22,3% de la població, això és 10.382.000 persones que viuen amb ingressos inferiors a 648 euros mensuals.
Aproximadament el 6,4% de la població, més de 2,9 milions de persones, viuen en situació de pobresa severa, és a dir amb un total d'ingressos per unitat de consum inferior a 342 euros mensuals.
El 5,8% està en situació de mancança material greu i el 15% viu en llars amb baixa intensitat de treball.
A més, el nivell de desigualtat a Espanya és el tercer més alt a Europa, després de Romania i Macedònia.
La pobresa abasta dones, persones de 65 i més anys, llars monoparentals, estrangers, persones aturades, persones amb estudis fins a primària i també les que tenen estudis superiors.
L'estudi incideix en que la relació entre pobresa i desocupació no és absoluta, la qual cosa planteja que, a més de resoldre el tema de la manca d'ocupació, serà necessari resoldre les dificultats de carència material i de rendes suficients per mitjà de polítiques econòmiques i socials complementàries.
El Dossier de l 'Informe mensual de CaixaBank Research d'octubre inclou quatre articles d'interès sobre les noves tendències de consum de les llars, consum que representa el 57% del PIB de l'economia espanyola.
D'acord amb el primer article, els principals elements que expliquen la recuperació del consum a Espanya són la creació d'ocupació, el retorn de la confiança i les condicions financeres favorables.
Les dades del segon article del Dossier mostren que la trajectòria del consum amaga patrons diferents en funció de les característiques sociodemogràfiques de les llars.
Les llars més joves, per exemple, van retallar el consum un 5% anual entre 2008 i 2013, una xifra que triplica la retallada de la llar mitjana.
A continuació, el tercer article analitza l'impacte de les tecnologies digitals sobre el consum, els consumidors i la manera d'operar de les empreses.
Finalment, el quart article aborda la situació i les perspectives de finançament del consum, estretament vinculades a la digitalització i la tecnologia, que transformen el sector bancari i, en particular, l'activitat del crèdit al consum, en permetre ajustar el preu del finançament al perfil de risc de cada consumidor.
L'edició 2017 de l'informe M ercat laboral i desenvolupament salarial a Europa analitza els canvis laborals i salarials que han tingut lloc durant el darrer any en la zona euro i en el conjunt de la Unió Europea.
L'estudi mostra que la recuperació iniciada el 2013 ha continuat durant el 2016 i el primer trimestre de 2017, superant els nivells previs a la crisi.
La caiguda de la taxa d'atur s'observa en països que havien estat molt afectats per la crisi (Croàcia, Xipre, Grècia, Irlanda, Portugal i Espanya) i també a Bulgària, Hongria, Polònia i Eslovàquia.
La creació d'ocupació ha estat positiva tant en la contractació fixa com en la temporal des d'inicis de la recuperació i, en els dos darrers anys, els contractes permanents han augmentat mentre que els temporals s'han reduït en consonància amb l'augment de la confiança en la recuperació econòmica.
No obstant això, en la majoria de països la mitjana d'hores treballades per empleat mostra una tendència negativa, a causa de l'expansió del sector serveis i del treball a temps parcial.
Per últim, en relació amb els salaris, l'augment ha estat ràpid en els països amb alt creixement econòmic, moderat en els països amb baix nivell d'atur i baix en els països amb alt nivell d'atur.
Un dels desafiaments contra els quals encara lluita la Unió Europea és el de superar la taxa cada cop més elevada d'atur juvenil.
Aquest repte significa abordar tant l'actual escassetat de creació d'ocupació com la manera d'invertir en educació de qualitat i habilitats, afirma el darrer número de la revista Social Agenda de la Comissió Europea (CE).
Els fets revelen que l'educació i la formació professional (FP) d'alta qualitat són fonamentals per fer front a la llacuna de competències que existeix ara mateix arreu d'Europa.
Les pràctiques i aprenentatges d'aquesta FP tenen el potencial d'ajudar els joves estudiants a desenvolupar les seves competències i augmentar la seva capacitat d'ocupació.
A més, la qüestió de les competències és fonamental també perquè no es perdin guanys substancials en el creixement econòmic i en llocs de treball que posin en joc la competitivitat de l'economia en general.
La CE pretén abordar el tema de les habilitats des de dos punts de vista: d'una banda, canviant la mentalitat que dona poca importància a les habilitats i la vocació a l'hora de formar-se i, de l'altra, millorant la qualitat de l'educació i la formació professional a tot Europa.
L'emmagatzematge d'electricitat en bateries és una tecnologia clau en la transició cap a un sistema energètic sostenible, afirma l'informe Emmagatzematge d'electricitat i energies renovables, d'IRENA.
A llarg termini, les bateries poden emmagatzemar energia excedentària i alliberar-la més tard.
El desplegament i la comercialització d'aquesta tecnologia ha permès una reducció ràpida de costos, segons l'estudi.
En l'horitzó de 2030, els costos podrien baixar entre un 50% i un 60%.
Això, juntament amb l'impuls de l'energia solar i eòlica, permetrà una forta descarbonització en segments clau del mercat energètic i ajudarà, en definitiva, a transformar tot el sector.
Els futurs sistemes energètics dependran d'una gran varietat de serveis basats en un emmagatzematge elèctric eficaç i econòmic.
Segons IRENA, la feina serà crear noves polítiques, normatives, estructures de mercat i estratègies industrials per descarbonitzar els usos finals, des del transport i la indústria fins als edificis en què vivim i treballem.
La Fundació Fedea ha publicat un article sobre les tendències recents en l'ús dels contractes temporals a l'Estat espanyol i les seves implicacions per a l'accés al treball estable.
L'any passat, els empresaris espanyols van formalitzar més contractes temporals que mai.
En particular, les dades revelen un augment del nombre de contractes de durada inferior a una setmana (25% del total l'any 2016) i s'observa un descens del nombre de contractes amb una durada prevista superior als tres mesos.
Aquest fet explica per què la quantitat total de contractes temporals està trencant els registres històrics, mentre que l'ocupació total roman molt per sota del llindar anterior a la crisi.
L'origen del problema es remunta a la reforma dels anys vuitanta que pretenia impulsar la creació d'ocupació, però que ha acabat provocant un canvi estructural en la composició dels contractes.
Segons l'article, l'ús excessiu dels contractes de curta durada redueix l'estabilitat laboral, eleva la volatilitat de l'atur i disminueix la productivitat, afectant principalment els joves.
Pangea i la Fundació Transforma Espanya han creat la iniciativa Generació SISI, que pretén empoderar els joves com a motor de creació de solucions reals als grans problemes del país, treballant conjuntament amb l'esfera pública i el món empresarial.
L'informe presentat recull els principals problemes que preocupen els joves i recopila un conjunt d'idees proposades com a solucions, així com les possibles formes d'aplicar-les.
D'acord amb les dades, els cinc problemes que més preocupen la joventut són la ineficàcia del sistema educatiu, la violència de gènere, la sanitat pública, l'assetjament escolar i l'ocupació juvenil.
Respecte del desenvolupament professional, l'informe destaca mancances de formació pràctica des d'edats primerenques, d'informació respecte de les sortides professionals reals dels diferents graus i de lideratge en innovació per part de les universitats i també ineficiències del sistema de beques.
Un altre bloc de problemàtiques que analitza l'estudi fa referència al lideratge social, en concret subratlla tres reptes: l'eficiència de l'Administració pública, la transparència política i la participació ciutadana.
La intensitat energètica global s'ha anat reduint a una taxa mitjana del 2,1% anual, d'acord amb l'informe de l'Agència Internacional de l'Energia (AIE).
El menor ús d'energia ha generat estalvis financers en les economies, inclosa la xinesa, i ha frenat el creixement de les emissions de gasos d'efecte hivernacle.
Segons les dades, el 2016 el món hauria utilitzat un 12% més d'energia de no haver-se aplicat les mesures d'eficiència energètica des de l'any 2000.
Això, a part dels beneficis mediambientals que reporta, està reforçant la seguretat energètica en reduir la demanda de gas.
Pel que fa a l'eficiència energètica dels edificis, en concret, tot i haver millorat, existeix encara un potencial considerable per assolir un major estalvi d'energia establint o modificant normes.
A més, en la majoria de països és possible millorar l'eficiència entre un 10% i un 20% amb l'ús d'aparells, equips i productes d'il·luminació que ja estan comercialment disponibles.
Així, s'espera que l'any 2022, el 90% de la il·luminació interior sigui proporcionada per làmpades fluorescents compactes (CFL) i diòxids emissors de llum (LED).
L'AIE destaca també l'impacte del mercat del vehicle de motor, en què les vendes mundials de vehicles elèctrics van créixer un 40% el 2016.
No s'observa un canvi de model en el mercat de treball espanyol, afirma l'informe del Fons Monetari Internacional (FMI).
El deute públic i l'atur estructural són alts, l'envelliment de la població està creant pressions fiscals i la productivitat és més baixa que la mitjana de la UE.
L'informe subratlla que, si bé el mercat s'ha recuperat impulsat per la moderació salarial i les reformes laborals, bona part d'aquest creixement s'ha produït en sectors de baixa qualificació i baixa productivitat, com són el comerç, l'hostaleria i altres sectors relacionats amb el turisme, les activitats administratives i el sector públic.
Per tal de mantenir el ritme d'ajustament, l'FMI recomana a l'Estat espanyol reduir les ineficiències del sistema tributari i augmentar els impostos ambientals, incrementar l'eficiència de la despesa i implementar les reformes de pensions.
Finalment, en l'àmbit laboral, recomana millorar la qualitat de l'educació i la formació, mantenir la competitivitat i augmentar el rendiment de les polítiques actives i dels serveis públics d'ocupació amb la finalitat de desencallar l'atur estructural.
El capítol 2 de l'Informe sobre l'estabilitat financera mundial d'octubre, del Fons Monetari Internacional (FMI), examina les possibles conseqüències de l'augment del deute de les llars per al creixement econòmic i l'estabilitat financera.
L'estudi documenta grans diferències d'aquest endeutament entre països, però constata una trajectòria creixent comú que va ser moderada, però no revertida, per la crisi financera global.
Així, entre les economies avançades, la mitjana de deute de les famílies va augmentar del 52% el 2008 al 63% el 2016 i en les economies emergents del 15% al 21%, en aquest mateix període.
El capítol mostra que hi ha una disjuntiva entre els beneficis que l'augment del deute de les llars reporta a curt termini al creixement econòmic i els costos que suposa per a l'estabilitat macroeconòmica i financera a mitjà termini; costos que es poden traduir en un menor creixement, consum i ocupació i un major risc de crisis bancàries.
Aquest trade-off (relació cost benefici) és més fort, segons l'FMI, quan el deute de les llars és major, però pot ser atenuat amb una combinació de polítiques i regulacions sòlides.
Per exemple, una millor supervisió bancària, menor dependència de finançament extern, taxes de canvi flexibles i menor desigualtat d'ingressos.
Gairebé 780 milions de persones treballadores, en països emergents i desenvolupats, encara viuen en situacions extremes o de pobresa moderada i més de 1.400 milions ocupen llocs de treball vulnerables, ocupació que augmenta a un ritme d'11 milions de persones l'any.
En aquest context, la darrera edició de l'informe Perspectives socials de l'ocupació mundial, del Fons Monetari Internacional, fa una anàlisi de les característiques de les empreses, les seves estratègies i la relació amb el rendiment empresarial i la creació de llocs de treball.
En particular, l'informe valora les estratègies internes per gestionar i organitzar recursos humans i financers, com ara l'estructura del capital, la innovació, el comerç i les cadenes de subministrament mundial, la competitivitat i els resultats del mercat de treball.
Tanmateix, destaca que l'ocupació decent i productiva es basa en el foment per part de les empreses de l'equitat en les oportunitats laborals, la protecció dels drets dels treballadors, la inversió en els empleats i altres elements rellevants dels factors de producció.