Disposicions relatives a la pràctica de l'activitat cinegètica
Disposicions relatives a la carn de caça silvestre destinada a la comercialització amb vistes al consum humà.
Acreditació de les persones amb formació en matèria de sanitat i higiene en l'àmbit de la caça
Curs de formació en matèria de sanitat i higiene en l'àmbit de la caça
Actualització i revocació de l'acreditació
Tasques a desenvolupar per les persones amb formació
Transport de les peces de caça silvestre
Requisits dels mitjans de transport de les peces de caça silvestre
Evisceració en els punts logístics
Comunicació prèvia d'inici d'activitat dels punts logístics de recollida de caça silvestre
Establiments de manipulació de caça silvestre
Establiments de manipulació de caça de producció limitada
Autorització de funcionament i inscripció dels establiments de manipulació de caça en el Registre sanitari d'indústries i productes alimentaris de Catalunya
Disposicions relatives a establiments minoristes i de restauració
Vigilància sanitària de la fauna salvatge
Control oficial i règim sancionador
Tinença i consum d'espècies cinegètiques en recintes tancats o semitancats
Residus i subproductes de la caça no destinats al consum humà
Centres de recollida de caça silvestre inscrits al Registre Sanitari d'Indústries i Productes Alimentaris de Catalunya
Adaptació a la tramitació electrònica
Declaració de la persona amb formació en matèria de sanitat i higiene en l'àmbit de la caça
Requisits sobre condicions higièniques, estructurals i d'autocontrol dels punts logístics de recollida de caça silvestre
Model de certificació d'anàlisi de triquina a peces de carn de caça silvestre destinades a consum domèstic privat
Temps mínim de formació i matèries a impartir en els cursos de formació en matèria de sanitat i higiene en l'àmbit de caça
Presa de mostres per a la vigilància sanitària de la fauna salvatge
Adaptació de requisits de construcció, disseny i equipaments en establiments de manipulació de caça de producció limitada
L'Estatut d'autonomia de Catalunya atribueix a la Generalitat competències en matèria de caça (article 119), salut pública (article 162.3 b) i en l'àmbit de l'agricultura i la ramaderia i en matèria de salut animal, traçabilitat i qualitat agroalimentària (article 116).
La caça forma part de les activitats que es desenvolupen en el món rural, i juntament amb l'activitat agrària i forestal modulen, transformen i, a la vegada, conserven aquest patrimoni natural.
En els darrers anys, el cens de les poblacions de les espècies cinegètiques, sobretot de caça major silvestre, està en expansió al territori català, la qual cosa permet fomentar i promoure la comercialització de la carn de caça i altres productes derivats de la caça.
Al mateix temps, el major aprofitament d'aquests recursos naturals pot exercir una pressió de control sobre determinades poblacions, disminuir-ne els danys i conflictes que generen envers l'agricultura, la ramaderia, la seguretat viària i els béns de les persones, i revertir al territori per contribuir a millorar els recursos econòmics del món rural.
D'altra banda, les particularitats físiques i geogràfiques de les comarques de muntanya, sobretot a l'Alt Pirineu, l'Aran, el Prepirineu i les serralades prelitorals, fan que aquest territori tingui una fauna silvestre més abundant que altres zones catalanes.
L'evolució de les subpoblacions d'isard, de cabra salvatge, de cabirol, de cérvol, de daina i de mufló té una rellevància especial i posa de manifest l'existència d'un recurs cinegètic de gran valor i que admet un major aprofitament.
Des del punt de vista econòmic, la caça com a eina de gestió d'un recurs natural renovable genera uns ingressos tant directes com indirectes que reverteixen en la conservació del territori, i per això és una activitat que cal fomentar per poder assegurar la preservació de l'espai natural rural.
L'augment, en aquests darrers anys, de la densitat de determinades poblacions d'espècies cinegètiques, com ara el senglar, ha incrementat l'activitat cinegètica i fa possible una major incorporació de les carns de caça a la cadena alimentària.
També ha augmentat la probabilitat de contacte amb els animals domèstics, especialment amb aquells que es crien en condicions extensives.
La disseminació de determinades malalties en els animals silvestres objecte de caça fa necessari intensificar les mesures d'inspecció i control de les peces de caça silvestre per garantir la seguretat dels consumidors i conèixer l'estat sanitari de la fauna salvatge, per les seves implicacions en la salut dels animals domèstics i en l'activitat ramadera.
Cal, doncs, preveure el control sanitari adequat per garantir la innocuïtat dels productes alimentaris que provinguin de les peces de caça silvestre.
En aquest sentit el present decret té la missió de desenvolupar i adaptar a la situació de Catalunya els requisits i els criteris de flexibilització que permeten el Reglament (CE) núm. 852/2004 del Parlament Europeu i del Consell, de 29 d'abril, relatiu a la higiene dels productes alimentaris, i el Reglament (CE) núm. 853/2004, del Parlament Europeu i del Consell, de 29 d'abril, pel qual s'estableixen normes específiques d'higiene dels aliments d'origen animal.
Aquest últim Reglament desenvolupa les condicions dels establiments de manipulació de carn de caça com a equipaments industrials adequats per rebre els animals obtinguts de l'activitat cinegètica, condicionar les seves carns per a comercialització i sotmetre-les a controls veterinaris que en permetin garantir la innocuïtat i l'aptitud per al consum.
Les operacions que es duen a terme en els establiments de manipulació de caça són singulars, més pròpies d'un escorxador que d'una sala d'especejament pròpiament dita, cosa que n'afecta determinats requisits estructurals.
Això és així en tant que es proveeixen d'animals abatuts que encara no han estat condicionats ni les seves carns preparades higiènicament ni separades de subproductes i parts no comestibles i, en conseqüència, encara no han estat declarats aptes per a ser comercialitzats per a consum humà.
Quan el volum de producció d'aquests establiments de manipulació de caça és reduït, és possible d'aplicar algunes adaptacions dels requisits dels reglaments europeus en matèria d'equipaments i instal·lacions.
Aquesta possibilitat d'adaptació resulta adequada per atendre les necessitats de l'activitat cinegètica, permet l'existència d'establiments de producció limitada pròxims als llocs on es du a terme l'activitat cinegètica, millora les garanties sanitàries de la carn obtinguda i racionalitza el circuit de distribució i la potencialitat del seu consum.
D'altra banda, el Reglament (UE) núm. 2016/429 del Parlament Europeu i del Consell, de 9 de març de 2016, relatiu a les malalties transmissibles dels animals i pel qual es modifiquen o deroguen alguns actes en matèria de sanitat animal (Legislació sobre sanitat animal) estableix normes per a la prevenció i el control de les malalties dels animals transmissibles als animals o als humans i inclou els animals salvatges en el seu àmbit d'aplicació.
En el seu preàmbul, aquesta norma considera que les malalties que afecten les poblacions d'animals salvatges poden tenir un efecte perjudicial en els sectors agropecuari i aqüícola, la salut pública, el medi ambient i la biodiversitat, per la qual cosa cal que els animals salvatges entrin en l'àmbit d'aplicació com a víctimes potencials d'aquestes malalties i dels seus vectors.
Així mateix, cal tenir en compte el Programa de vigilància sanitària en fauna silvestre, d'àmbit estatal, que té com a objectiu conèixer la situació sanitària de la fauna salvatge a l'Estat espanyol, prevenir la disseminació de malalties entre la fauna salvatge i la domèstica i protegir la salut pública, i que enllaça amb els programes d'organismes internacionals com la Unió Europea i l'Organització Mundial de Sanitat Animal i els plans sanitaris de les diferents comunitats autònomes.
Catalunya disposa del Pla de vigilància sanitària de la fauna salvatge a Catalunya.
La particular situació de la triquinosi en el senglar, endèmica ja a determinades zones de Catalunya, fa necessària una especial vigilància en la detecció de triquines i exigeix l'ús de tècniques establertes en el Reglament d'execució (UE) núm. 2015/1375 de la Comissió, de 10 d'agost de 2015, pel qual s'estableixen normes específiques per als controls oficials de la presència de triquines a la carn, a fi de garantir la seguretat del consum d'aquestes carns.
El Reglament (CE) núm. 1069/2009 del Parlament Europeu i del Consell, de 21 d'octubre, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals i els productes derivats no destinats al consum humà i pel qual es deroga el Reglament (CE) núm. 1774/2002 (Reglament sobre subproductes animals), estableix igualment les normes sanitàries aplicables als subproductes animals i els productes derivats no destinats al consum humà.
N'exclou els cossos sencers o parts d'animals de caça silvestre que no es recullin després de ser caçats, de conformitat amb les Bones Pràctiques de caça i els subproductes animals procedents de la caça silvestre i de la carn de caça silvestre esmentats a l'article 1.3 e) del Reglament (CE) núm. 853/2004.
I el Reial decret 50/2018, de 2 de febrer, que desenvolupa les normes de control de subproductes animals no destinats a consum humà i de sanitat animal en la pràctica cinegètica de caça major.
Al mateix temps, cal preveure les bases de la formació que han de rebre les persones que manipulin animals de caça silvestre amb l'objectiu que siguin posats en el mercat per al seu consum i establir la documentació necessària per al transport de la caça silvestre des del lloc de caça als establiments per a la seva manipulació.
Per tot això, i amb l'objectiu de facilitar i estimular el consum de la carn d'aquestes espècies però alhora minimitzar el possible risc de transmissió de malalties a les persones pel consum de carn de senglar, cal establir a Catalunya certes condicions per garantir la idoneïtat sanitària d'aquest subministrament de caça silvestre i la seva traçabilitat, així com l'estat sanitari d'aquestes espècies en el seu estat lliure.
Ateses les raons imperioses d'interès general que hi concorren, d'acord amb la normativa vigent en la matèria, que motiven la previsió d'un règim d'intervenció amb la finalitat d'aplicar els programes de control oficial, cal la comunicació prèvia a l'Administració de l'inici de l'activitat dels punts logístics de recollida de caça silvestre, i també l'autorització de funcionament i inscripció dels establiments de manipulació de caça en el Registre Sanitari d'Indústries i Productes Alimentaris de Catalunya.
La promulgació d'aquesta disposició resulta del tot necessària per les raons exposades en els paràgrafs anteriors, estableix una regulació eficaç i proporcionada per a la consecució dels objectius fixats, proporciona seguretat jurídica als seus destinataris, compleix els principis de transparència i eficiència, i el seu contingut s'ha elaborat atenent els principis de bona regulació establerts a l'article 62 de la Llei 19/2014, de 29 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern.
Aquesta disposició ha estat sotmesa al procediment d'informació en matèria de reglamentacions tècniques i de reglaments relatius als serveis de la societat de la informació previstos en la Directiva (UE) 2015/1535 del Parlament Europeu i del Consell, de 9 de setembre, i també al Reial decret 1337/1999, de 31 de juliol.
Amb el dictamen del Consell de Treball Econòmic i Social de Catalunya.
A proposta de la consellera d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació, i de la persona titular del Departament de Salut, d'acord amb el dictamen de la Comissió Jurídica Assessora, i d'acord amb el Govern,
1.1 Aquest Decret té per objecte:
a) Establir mesures dirigides al compliment dels requisits higiènics i sanitaris previstos a la normativa europea en matèria d'higiene alimentària per a la recollida, el condicionament i el transport de les peces de caça silvestres destinades a la comercialització per al consum humà.
b) Establir els requisits que han de complir les persones amb formació en matèria de sanitat i higiene en l'àmbit de la caça
c) Establir els requisits que han de complir els punts logístics de recollida de les peces de caça silvestre.
d) Establir les mesures d'adaptació dels requisits de construcció, disseny i equipaments en establiments de manipulació de la carn de caça silvestre de producció limitada.
e) Establir les mesures de prevenció i control de la triquina en relació amb el consum domèstic privat de carn de caça silvestre procedent d'espècies susceptibles a aquest paràsit.
f) Regular la vigilància sanitària de la fauna salvatge cinegètica en relació amb l'objecte d'aquest Decret.
1.2 Les disposicions d'aquest decret són aplicables als animals de caça silvestre abatuts a Catalunya.
a) Consum domèstic privat: el consum de carn procedent de peces de caça silvestre cobrades pel/per la caçador/a per al seu consum en l'àmbit domèstic.
b) Establiment de manipulació de caça: establiment autoritzat i inscrit en el Registre Sanitari d'Indústries i Productes Alimentaris de Catalunya en què es prepara la carn de caça per a la seva comercialització.
c) Establiment de manipulació de caça de producció limitada: establiment de manipulació de caça el volum de producció del qual no supera les quantitats establertes en aquest Decret.
d) Establiment minorista: establiment que ven al consumidor final peces de caça silvestre o les seves parts o processats.
e) Lloc de captura: terreny cinegètic on l'animal perd la vida en l'exercici de l'activitat cinegètica.
f) Peça de caça silvestre: cos sense escorxar, desplomar ni eviscerar dels animals procedents d'aquelles espècies de caça abatudes en les activitats cinegètiques d'acord amb el Reial decret 1118/1989, de 15 de setembre, pel qual es determinen les espècies objecte de caça i pesca que es poden comercialitzar i es dicten normes al respecte.
g) Persona amb formació: persona que té acreditats els coneixements detallats a la secció IV, capítol I, apartat 4 de l'annex III del Reglament (CE) núm. 853/2004 en matèria de control in situ, sanitari i d'higiene, de les peces de caça silvestre abatudes amb la finalitat de ser destinades al consum humà i que ha estat acreditada pel departament competent en matèria d'activitats cinegètiques.
h) Punt logístic de recollida de caça silvestre: lloc que, reunint les condicions de l'annex III d'aquest Decret, acull les operacions de recollida de les peces de caça silvestre procedents dels llocs de captura per a la seva evisceració i posterior trasllat a un establiment de manipulació de caça.
i) Subproductes d'origen animal: cossos sencers o parts d'animals, productes d'origen animal o altres productes obtinguts a partir d'animals no destinats al consum humà.
j) Terreny cinegètic: espai sotmès a règim cinegètic especial definit a la legislació en matèria de caça, en què la caça és reglamentada i hi ha un titular dels aprofitaments.
Són terrenys cinegètics les àrees privades de caça, les àrees privades de caça amb reglamentació especial, les àrees locals de caça, les reserves nacionals de caça, les zones de caça controlades i aquells terrenys on es pot caçar amb autoritzacions excepcionals.
k) Titular del terreny cinegètic: persona física o jurídica inscrita en un registre oficial que té entre els seus objectius el foment i el desenvolupament de l'activitat cinegètica, i que és titular de l'aprofitament cinegètic del terreny o la facultat de gaudir-ne o disposar-ne.
l) Transport de les peces de caça silvestre: desplaçament de les peces de caça silvestre des del lloc de captura fins al punt logístic de recollida de caça silvestre o fins a l'establiment de manipulació de caça, i des del punt logístic de recollida de caça silvestre fins a l'establiment de manipulació de caça.
2.2 Així mateix, als efectes d'aquest Decret, són d'aplicació les definicions previstes en el Reglament (CE) núm. 178/2002 del Parlament Europeu i del Consell, de 28 de gener, pel qual s'estableixen els principis i els requisits generals de la legislació alimentària, es crea l'Autoritat Europea de Seguretat Alimentària i es fixen procediments relatius a la seguretat alimentària; el Reglament (CE) núm. 852/2004 del Parlament Europeu i del Consell, de 29 d'abril, relatiu a la higiene dels productes alimentaris; el Reglament (CE) 853/2004 del Parlament Europeu i del Consell, de 29 d'abril, pel qual s'estableixen normes específiques d'higiene dels aliments d'origen animal; el Reglament (CE) núm. 854/2004 del Parlament Europeu i del Consell, de 29 d'abril, pel qual s'estableixen normes específiques per a l'organització de controls oficials dels productes d'origen animal destinats al consum humà; el Reglament (CE) núm.882/2004 del Parlament Europeu i del Consell, de 29 d'abril, sobre els controls oficials efectuats per garantir la verificació del compliment de la legislació en matèria de pinsos i aliments i la normativa sobre salut animal i benestar dels animals; i el Reglament d'execució (UE) núm. 2015/1375 de la Comissió, de 10 d'agost, pel qual s'estableixen normes específiques per als controls oficials de la presència de triquines a la carn.
També són d'aplicació definicions previstes a la normativa en matèria d'activitats cinegètiques i de sanitat animal.
3.1 Les peces de caça silvestre abatudes en la pràctica de l'activitat cinegètica s'han de recollir del medi natural, excepte quan la seva recuperació comporti greus dificultats o riscos per a les persones que hagin de fer-la o en el cas dels exemplars ferits no cobrats, sempre que la manca de recollida no suposi un risc per a la salut humana o la dels animals silvestres o domèstics de la zona.
3.2 Les peces de caça silvestre destinades a la comercialització per al consum humà s'han de disposar, dins del lloc de captura, en espais oberts i plans, que estiguin apartats d'instal·lacions que suposin un risc sanitari, on no hi hagi restes, sang, excrements o fluids d'animals o altres peces de caça de caceres anteriors, i que siguin accessibles als mitjans de transport per poder traslladar-les, al més aviat possible, a un punt logístic de recollida, o directament, a un establiment de manipulació de caça silvestre.
4.1 La carn de caça silvestre destinada a la comercialització ha de complir tots els requisits previstos en la secció IV de l'annex III del Reglament (CE) núm. 853/2004, de 29 d'abril.
4.2 L'extracció de l'estómac i els budells de les peces de caça major silvestre destinades a la comercialització s'ha d'efectuar al més aviat possible un cop morts els animals.
Per raons de sanitat animal i de salut pública, aquesta operació únicament pot tenir lloc en punts logístics de recollida de caça silvestre, d'acord amb els termes previstos a l'article 12, o en els establiments de manipulació de caça definits als articles 14 i 15.
4.3 L'evisceració de les peces de caça menor silvestre s'ha de realitzar al més aviat possible en arribar als establiments de manipulació de caça definits als articles 14 i 15, a no ser que l'autoritat competent en matèria d'activitats cinegètiques autoritzi que aquesta operació es pot realitzar prèviament.
4.4 Només poden ser comercialitzades les peces de caça silvestre procedents d'activitats cinegètiques autoritzades que s'hagin sotmès a la inspecció post mortem per part d'un veterinari oficial, en establiments de manipulació de caça autoritzats.
Les persones físiques que vulguin obtenir l'acreditació de persona amb formació en matèria de sanitat i higiene en l'àmbit de la caça han de complir els requisits següents:
b) Disposar de llicència de caça o bé ésser guarda de caça.
c) No haver estat condemnada o inhabilitada per la comissió de delictes o sancionada per infracció administrativa greu o molt greu en matèria de fauna, caça, biodiversitat o protecció dels animals i de sanitat animal, o, en cas de haver-ho estat, haver complert les penes o sancions corresponents.
El compliment d'aquest requisit s'acredita mitjançant una declaració responsable que la persona interessada ha d'adjuntar a la sol·licitud d'admissió al curs per obtenir l'acreditació que convoqui el departament competent en matèria d'activitats cinegètiques.
d) Haver realitzat el curs de formació en matèria de sanitat i higiene en l'àmbit de la caça a què fa referència l'article 6, i superat la prova acreditativa corresponent.
Queden exempts de l'obtenció de l'acreditació els veterinaris facultats per a l'exercici de la professió.
6.1 El departament competent en matèria d'activitats cinegètiques, mitjançant les escoles agràries, imparteix els cursos de formació en matèria de sanitat i higiene en l'àmbit de la caça, d'acord amb el Decret 109/2014, de 22 de juliol, del sistema de formació, transferència tecnològica i innovació en el sector agroalimentari a Catalunya.
6.2 Els cursos s'han de convocar mitjançant resolució de la direcció general competent en matèria de formació.
6.3 Les matèries a impartir en el curs i el temps de formació destinat a cada una es detallen a l'annex V.
6.4 La superació de les proves corresponents comporta l'emissió de l'acreditació com a persona amb formació en matèria de sanitat i higiene en l'àmbit de caça per part de la persona titular de la direcció general competent en matèria d'activitats cinegètiques, en el termini màxim de tres mesos des de la finalització de les proves.
Aquesta acreditació és personal i intransferible i identifica mitjançant un número de control únic la persona acreditada.
6.5 Queden exemptes de realitzar el curs de formació i de superar les proves corresponents les persones que estiguin en possessió d'un títol de formació professional o certificat de professionalitat que inclogui les unitats de competència relacionades amb les matèries que es relacionen a l'annex V.
7.1 Les persones acreditades han de realitzar cada deu anys un curs per tal d'actualitzar els seus coneixements en matèria de sanitat i higiene en l'àmbit de la caça.
El curs d'actualització ha d'incloure els avenços científics, tècnics i legals sobre les matèries a què fa referència l'annex V i amb el temps mínim que s ́hi especifica.
7.2 L'acreditació es pot deixar sense efecte:
c) Quan es comprovi que aquesta ha incomplert les condicions establertes en aquest decret.
d) En cas d'haver estat sancionada per la comissió d'infraccions greus o molt greus en matèria de fauna, caça, biodiversitat o protecció dels animals.
e) En cas de no realitzar o no superar el curs d'actualització a què fa referència l'apartat 1 d'aquest article.
7.3 La resolució de la direcció general competent en matèria d'activitats cinegètiques que deixa sense efecte l'acreditació comporta que la persona interessada ha de posar fi a qualsevol forma d'ús de l'acreditació.
7.4 Les persones que hagin deixat de ser titulars de l'acreditació per haver incorregut en alguna de les causes establertes als apartats c), d) i e) no poden tornar a ser-ne titulars fins al cap de dos anys, excepte en el cas d'infraccions molt greus de l'apartat d), que serà de cinc anys, des de la data en la qual adquireixi fermesa la resolució corresponent.
8.1 En el lloc de captura, la persona amb formació ha de dur a terme les actuacions següents:
a) Examinar els animals abatuts.
b) Emplenar i col·locar els precintes identificadors a les peces de caça amb les dades que figuren a l'annex I. Els precintes, els han de subministrar les persones titulars dels terrenys cinegètics o bé les persones promotores de les zones de seguretat.
En el cas de caça menor, el precinte pot emparar un conjunt de peces de caça silvestre, sempre que s'hi facin constar el nombre i l'espècie, i es mantingui la traçabilitat inequívocament amb la declaració favorable.
c) En el cas d'examen favorable, emplenar una declaració numerada d'acord amb el model de declaració previst a l'annex II, que ha d'acompanyar la peça.
En aquesta declaració ha d'informar que durant l'examen no ha detectat cap característica anòmala, comportament anormal o sospita de contaminació ambiental en les peces de caça silvestre.
d) En el cas d'examen desfavorable, haurà d'informar la direcció general competent en matèria d'activitats cinegètiques del que hagi observat i del motiu que li ha impedit emetre una declaració favorable.
e) Lliurar al titular del terreny cinegètic una còpia de les declaracions efectuades.
8.2 En el punt logístic de recollida de caça, la persona amb formació ha de dur a terme les actuacions següents:
a) Estar present en el punt logístic en el moment de rebre les peces de caça silvestre per a la seva revisió.
b) Efectuar un examen del cos i de les vísceres extretes, per observar possibles característiques que indiquin que la carn presenta un risc sanitari.
Aquest examen s'haurà d'efectuar com més aviat millor després de cobrada la peça.
c) Emplenar la part del model de declaració de la persona amb formació previst a l'annex II.
d) Lliurar al titular del punt logístic una còpia de les declaracions efectuades.
8.3 La persona amb formació ha de conservar una còpia de la documentació que ha generat durant un mínim de dos anys.
9.1 Les peces de caça silvestre destinades a la comercialització s'han de transportar senceres, en el termini més curt possible, des del lloc de captura fins a un punt logístic de recollida de caça silvestre o fins a un l'establiment de manipulació de caça, degudament identificades i acompanyades de la documentació signada per una persona amb formació que acrediti que no hi ha detectat cap anomalia, en els termes que determina l'article 8.
La identificació de les peces de caça consisteix en un precinte de plàstic fixat al cos de l'animal en el cas de peces de caça major o del lot en el cas de peces de caça menor.
9.2 S'exceptua de l'obligació de transportar els animals de caça amb cap i/o banyes en els casos següents:
a) Els exemplars de les espècies d'isard, cabra salvatge, cérvol, daina, mufló i cabirol.
b) En el cas d'espècies sensibles a la triquinosi, com el senglar, encara que el cap s'hagi separat del cos, haurà d'acompanyar la canal corresponent i conservar la traçabilitat de manera inequívoca fins a l'establiment de manipulació de caça, si bé se'n poden haver extret els ullals.
9.3 Les peces de caça silvestre abatudes rebudes en un punt logístic i, si s'escau, les canals i les vísceres vermelles que s'hagin separat en aquest punt, s'han de lliurar al més aviat possible a un establiment de manipulació de caça.
Hauran de continuar identificades i acompanyades de la declaració numerada d'acord amb el model de declaració de la persona amb formació previst a l'annex II fins a la seva arribada a l'establiment de manipulació de caça.
9.4 Davant d'un resultat desfavorable de l'examen que hagi efectuat la persona amb formació, les peces de caça silvestre es declararan no aptes per al transport a un establiment de manipulació de caça i s'hauran de gestionar d'acord amb el que disposa la normativa vigent en matèria de residus i de subproductes d'origen animal.
9.5 En el cas que es puguin generar residus o les peces de caça no puguin ser lliurades a un punt logístic de recollida de de caça silvestre o a un establiment de manipulació de caça, la persona responsable del transport és també responsable de la gestió dels residus que es puguin generar durant aquest transport, d'acord amb la normativa vigent en matèria de residus i de subproductes d'origen animal.
Els mitjans de transport que s'utilitzin per al trasllat de peces de caça silvestre destinades a la comercialització han de complir els requisits següents:
a) Tenir les condicions o estar construïts de manera que protegeixin les peces de caça silvestre contra la contaminació i/o el deteriorament.
b) Trobar-se en bon estat de conservació i en condicions higièniques adequades de neteja i desinfecció.
c) Les peces de caça silvestre menor aniran correctament ordenades, de manera que s'hi permeti una adequada circulació de l'aire interior.
d) El transport haurà de ser refrigerat en el cas que superi les dues hores des de la sortida del lloc de captura.
Els punts logístics de recollida de caça silvestre han de complir els requisits següents:
a) Garantir la presència d'una persona amb formació.
b) Disposar d'unes condicions higièniques, estructurals i d'autocontrol que evitin riscos de contaminació.
En particular, hauran de complir els requisits descrits a l'annex III.
Així mateix, hauran de garantir la refrigeració dels animals.
Aquest procediment ha d'incloure l'existència de registres i d'un sistema de traçabilitat.
d) Disposar de procediments escrits de gestió dels subproductes animals no destinats al consum humà generats.
Aquests procediments han d'incloure aspectes com les condicions d'emmagatzematge, entre les quals l'ús de contenidors adients i en nombre suficient, la identificació i la destinació prevista, i l'existència de registres i d'un sistema de traçabilitat.
e) Garantir el trasllat als establiments de manipulació de caça de les peces de caça silvestre per a la comercialització correctament identificades i amb la documentació necessària.
f) Facilitar a la direcció general competent en matèria de sanitat animal la informació sobre l'estat sanitari dels animals, i també consentir i prestar la col·laboració necessària per a l'execució dels plans de vigilància sanitària de la fauna salvatge.
La presa de mostres per a la vigilància sanitària de la fauna salvatge s'ha de realitzar en els termes que preveu l'annex VI.
g) Eliminar els residus generats, d'acord amb la normativa sectorial en matèria de residus i de subproductes d'origen animal no destinats a l'alimentació.
h) Respectar les distàncies que preveu la normativa en matèria d'explotacions ramaderes per a instal·lacions epidemiològicament relacionades.
12.1 Les peces de caça silvestre procedents dels llocs de captura que arribin als punts logístics de recollida de de caça silvestre han de contenir totes les vísceres.
12.2 Un cop els animals de caça major capturats arribin als punts logístics, l'estómac i els budells se n'han d'enretirar de manera higiènica, i aquestes vísceres s'han de tractar d'acord amb la normativa vigent en matèria de residus i de subproductes d'origen animal no destinats a consum humà.
12.3 Quan l'autoritat competent en matèria d'activitats cinegètiques ho autoritzi, també podrà tenir lloc en aquests punts l'evisceració de les peces de caça menor silvestre.
12.4 Quan en els punts logístics se separin les vísceres vermelles de la canal (fetge, cor, llengua, pulmons, ronyons i melsa), cal que aquestes vísceres acompanyin la canal fins a l'establiment de manipulació de caça.
La persona amb formació ha de fer constar aquest fet a la declaració signada, així com garantir la correlació inequívoca entre aquestes vísceres i el cos de la peça de caça de la qual procedeixen, de manera que s'asseguri en tot moment la traçabilitat fins a l'arribada a un establiment de manipulació de caça.
Les vísceres vermelles que s'hagin separat de la canal s'han de poder identificar com a pertanyents a un animal determinat, de manera que han d'anar identificades amb la mateixa numeració del precinte de la canal.
12.5 En el cas de les espècies de caça major propenses a la triquinosi, la canal ha d'anar acompanyada sempre del diafragma.
13.1 Les persones físiques o jurídiques que vulguin realitzar l'activitat de punt logístic de recollida de caça silvestre han de comunicar-ho al servei territorial corresponent del departament competent en matèria d'activitats cinegètiques.
13.2 La comunicació prèvia permet l'inici de l'activitat des del dia de la seva presentació i faculta el servei territorial corresponent competent en matèria d'activitats cinegètiques per verificar la conformitat de les dades que hi consten.
13.3 La comunicació s'ha de presentar telemàticament al portal únic per a les empreses [URL] al qual es podrà accedir també des de la seu electrònica de la Generalitat de Catalunya ( http://seu.gencat.cat ).
La comunicació s'ha d'adreçar al servei territorial corresponent del departament competent en matèria d'activitats cinegètiques i ha d'anar acompanyada d'una memòria descriptiva de l'activitat justificativa del compliment dels requisits previstos a l'article 11.
La Xarxa d'Oficines de Gestió Empresarial de la Generalitat de Catalunya pot fer la verificació formal de la documentació presentada, i, un cop realitzada, ha de trametre la documentació al servei territorial del departament competent en matèria d'activitats cinegètiques per al seu estudi i tramitació.
13.4 La inexactitud, falsedat o omissió, de caràcter essencial, en qualsevol dada en la comunicació o en la documentació que l'acompanya comporta, amb audiència prèvia a la persona interessada, l'emissió d'una resolució per la qual es deixa sense efecte la comunicació i s'impedeix l'exercici de l'activitat afectada.
S'entén de caràcter essencial la informació justificativa del compliment dels requisits previstos a l'article 11.
13.5 El departament competent en matèria d'activitats cinegètiques ha de mantenir una relació actualitzada de punts logístics de recollida de caça silvestre i n'ha de donar publicitat a través del seu web, i també inspeccionar anualment tots els punts logístics per verificar que compleixen les condicions del Decret.
15.1 Els establiments de manipulació de caça major de producció limitada no poden processar més de 1.400 animals anualment ni superar un màxim de 50 animals per setmana.
Els establiments de manipulació de caça menor de producció limitada no poden processar més de 2.000 animals anualment ni superar un màxim de 100 animals per setmana.
15.3 Els establiments de manipulació de caça de producció limitada d'acord amb aquest Decret han de complir els reglaments (CE) núm. 852/2004 del Parlament Europeu i del Consell, de 29 d'abril, relatiu a la higiene dels productes alimentaris, i (CE) núm. 853/2004 del Parlament Europeu i del Consell, de 29 d'abril, pel qual s'estableixen normes específiques d'higiene dels aliments d'origen animal.
No obstant això, aquests establiments poden adaptar els seus requisits de construcció, disseny i equipament a allò descrit a l'annex VII.
15.4 Les carns produïdes en aquests establiments i declarades aptes per al consum han de dur una marca sanitària o d'identificació seguint les especificacions establertes a l'article 5 del Reglament (CE) núm. 853/2004.
16.1 La persona física o jurídica titular de l'establiment de manipulació de carn de caça silvestre ha de sol·licitar l'autorització de funcionament i la inscripció en el Registre sanitari d'indústries i productes alimentaris de Catalunya, abans de l'inici de l'activitat.
16.2 En la instrucció del procediment s'ha de comprovar, mitjançant visita d'inspecció dels serveis de control oficial de salut pública, el compliment de les condicions i els requisits establerts per a l'activitat alimentària, aplicant-hi, si escau, els criteris definits en l'annex VII.
16.3 La sol·licitud d'autorització de funcionament i d'inscripció en el Registre sanitari d'indústries i productes alimentaris de Catalunya, així com les sol·licituds de modificació i cancel·lació registral s'han de presentar telemàticament al portal únic per a les empreses [URL] al qual es pot accedir també des de la seu electrònica de la Generalitat de Catalunya ( http://seu.gencat.cat ).
La sol·licitud s'ha d'adreçar a l'òrgan territorial en matèria de Salut Pública competent per raó del lloc on està situat l'establiment.
La sol·licitud ha d'anar acompanyada de la documentació acreditativa del compliment dels requisits, incloent-hi una memòria justificativa que indiqui l'objecte de totes les seves activitats i detalli en un diagrama de flux el procés o processos que s'hi aplicaran, i un plànol acotat i amb indicació de la superfície de les àrees de treball, en què s'indiqui la ubicació i les diferents zones i els equipaments de les instal·lacions.
La Xarxa d'Oficines de Gestió Empresarial de la Generalitat de Catalunya pot fer la verificació formal de la documentació presentada, els requeriments de documentació i el cobrament de les taxes, i, una vegada realitzada, ha de trametre la documentació a la unitat competent en matèria de Salut Pública per al seu estudi i tramitació.
16.4 L'autorització de funcionament comportarà la inscripció, d'ofici, en el Registre sanitari d'indústries i productes alimentaris de Catalunya, i l'atorgament d'un número d'inscripció.
17.1 Els establiments minoristes i de restauració no poden comercialitzar peces o carn de caça silvestre que no procedeixin d'un establiment de manipulació de caça autoritzat.
17.2 Els establiments minoristes i de restauració han de poder acreditar mitjançant la documentació que per normativa sectorial correspongui la procedència de les peces o la carn de caça silvestre que comercialitzen
18.1 Les carns de porc senglar destinades al consum domèstic privat s'han de sotmetre a un control analític previ per tal d'assegurar l'absència de triquines, d'acord amb l'apartat 2 d'aquest article.
En cas que es detecti la presència de triquines en les mostres analitzades, les carns dels animals infestats es consideraran no aptes per al consum humà i s'hauran de gestionar d'acord amb la normativa vigent en matèria de residus i de subproductes d'origen animal no destinats a l'alimentació.
18.2 Els veterinaris o centres que realitzin les determinacions de triquina han de seguir els procediments descrits al Reglament d'execució (UE) núm. 2015/1375 de la Comissió, de 10 d'agost, pel qual s'estableixen normes específiques per als controls oficials de la presència de triquines a la carn, i hauran d'emetre un certificat d'anàlisi de triquina a peces de carn de caça silvestre utilitat el model de l'annex IV.
En aplicació de la Llei 8/2003, de 24 d'abril, de sanitat animal, si es detecta una mostra positiva de triquina, cal comunicar-ho al departament competent en matèria de ramaderia.
Les autoritats competents en matèria de salut pública, d'activitats cinegètiques i de sanitat animal han de dur a terme accions de difusió de bones pràctiques quant a la recollida i el condicionament de peces de caça silvestre destinades al consum domèstic privat, i també de recomanacions i d'educació sanitària quant a la seguretat alimentària del consum de carn de caça silvestre, amb especial referència a les mesures de prevenció contra les malalties zoonòtiques i, en particular la triquina, en el cas de carn procedent d'espècies susceptibles a aquest paràsit.
20.1 Les mesures sanitàries de la fauna salvatge es desenvolupen en el marc dels plans de vigilància de la fauna salvatge que preveu la normativa en matèria de sanitat animal.
20.2 El departament competent en matèria de sanitat animal elabora el Pla de vigilància de la fauna salvatge, i l'ha de publicar a la pàgina web del departament.
20.3 Les persones que intervenen en les activitats regulades en aquest Decret, incloses les persones titulars de l'aprofitament cinegètic i promotores de les zones de seguretat, estan obligades a facilitar a la direcció general competent en matèria de sanitat animal la informació sobre l'estat sanitari dels animals, i també a consentir i prestar la col·laboració necessària per a l'execució dels plans de vigilància sanitària de la fauna salvatge.
La presa de mostres per a la vigilància sanitària de la fauna salvatge cinegètica s'ha de realitzar en els termes que preveu l'annex VI.
20.4 La direcció general competent en matèria de sanitat animal pot establir les mesures sanitàries obligatòries d'aplicació a la fauna salvatge cinegètica, d'acord amb la normativa en matèria de sanitat animal.
21.1 Correspon a la direcció general competent en matèria d'activitats cinegètiques el control del compliment de les disposicions aplicables a la caça, als terrenys cinegètics i als punts logístics de recollida de caça silvestre, incloent-hi les disposicions aplicables a la persona amb formació i la seva acreditació.
21.2 Correspon a l'òrgan competent en matèria de Salut Pública el control del compliment de les disposicions aplicables als establiments de manipulació de caça autoritzats i inscrits en el Registre Sanitari d'Indústries i Productes Alimentaris de Catalunya.
21.3 Correspon a la direcció general competent en matèria de sanitat animal el control de les disposicions aplicables a la vigilància sanitària dels animals salvatges, i també el control del compliment de les disposicions aplicables a la gestió de subproductes animals no destinats al consum humà generats en els establiments de manipulació de caça.
Correspon a l'Administració local el control del compliment de les disposicions aplicables a la comercialització de caça als establiments minoristes i de restauració.
Es prohibeix la tinença de senglars o els seus híbrids en terrenys tancats o semitancats al medi natural o a explotacions ramaderes sense autorització administrativa expressa del departament competent en matèria d'activitats cinegètiques.
Se n'exceptuen els nuclis zoològics que tinguin tancaments efectius que n'evitin la fugida.
Els exemplars d'espècies cinegètiques procedents de la caça en recintes tancats o semitancats no autoritzats administrativament no es poden destinar al consum humà ni transportar a un punt logístic de recollida de caça ni a un establiment de manipulació de caça.
a) Disposar d'espai de treball suficient que permeti extreure budells i estómac de manera higiènica de les carns, i d'equipament i estris necessaris que permetin la suspensió de la peça de caça silvestre en el cas de peces de caça major per evitar la possible contaminació de les carns.
b) Les parets, els terres, els sostres, els equipaments, les superfícies de treball i els estris han de ser de fàcil neteja i desinfecció i resistents a la corrosió i s'han de mantenir en un estat correcte de neteja i manteniment.
El terra, i, si s'escau, les parets i el sostre, han de ser de superfícies llises, impermeables i de fàcil neteja i desinfecció i de dimensió suficient per al nombre i la mida de les peces de caça.
El terra tindrà la inclinació suficient per permetre l'evacuació de l'aigua de neteja.
c) Disposar de llum artificial o equips d'il·luminació suficients per a la realització de les operacions de manera adequada.
Aquests dispositius han d'estar protegits per evitar que puguin ser focus de contaminació física.
d) Disposar de subministrament d'aigua apta per al consum humà, freda i calenta, en quantitat i pressió suficients per a la neteja dels locals, i de desguassos per a l'evacuació correcta de les aigües residuals.
Així mateix, cal disposar de mànega o altre dispositiu amb pressió suficient que permeti l'arrossegament de la brutícia.
e) Disposar de protecció en les obertures exteriors i desguassos de manera que impedeixi l'accés d'animals i plagues.
f) Disposar de rentamans d'accionament no manual equipats amb sabó líquid, material per eixugar-se higiènicament les mans i paperera ubicats a prop del lloc de treball.
g) Disposar de sistemes de neteja de ganivets i dels altres estris de treball que contactin amb les carns i en permetin la desinfecció.
h) Disposar de contenidors estancs de tancament hermètic en nombre suficient per dipositar els subproductes animals no destinats a consum humà.
Aquests contenidors s'han de mantenir en un adequat estat de manteniment i neteja.
i) Disposar d'una cambra de fred amb guies aèries (carrils) per a la refrigeració activa de les canals rebudes.
El senyor / la senyora [...] (guixeu sobre allò que no correspongui) en qualitat de veterinari col·legiat, tècnic de laboratori, responsable de laboratori, altre: [...], declara que la carn identificada amb els precintes núm. [...], que pertany a l'espècie de porc senglar ( Sus scrofa), ha estat analitzada de conformitat amb el Reglament d'execució (UE) núm. 2015/1375 de la Comissió, de 10 d'agost, pel qual s'estableixen normes específiques per als controls oficials de la presència de triquines a la carn.
Per la qual cosa es pot declarar que en aquestes mostres no s'ha detectat presència de triquina.
Caça: ecologia de les principals espècies cinegètiques, gestió cinegètica i sobreabundància (mínim 1 hora).
Anatomia, fisiologia i comportament de les espècies de caça silvestre presents als terrenys cinegètics en els quals hagin de realitzar aquesta tasca (mínim 1 hora).
Comportaments anòmals i alteracions patològiques dels animals de caça silvestre provocats per malalties, fonts de contaminació mediambiental o altres factors que puguin afectar la salut pública si se'n consumeix la carn (mínim 2 hores).
Normes d'higiene i tècniques adequades per a la manipulació, el transport, l'evisceració i la resta d'operacions a què s'hagin de sotmetre aquests animals després de la mort (mínim 1 hores).
Disposicions legals sobre els requisits de policia sanitària i salut pública i higiene aplicables a l'entrada en el mercat de caça silvestre (mínim 1 hora).
Gestió de subproductes cinegètics (mínim 1 hora).
S'ha de realitzar un mostreig distribuït al llarg de l'any de les peces abatudes per a la vigilància sanitària de les malalties que determini el Pla de vigilància sanitària de la fauna salvatge vigent.
Les mostres es podran prendre al lloc de captura, al punt logístic de recollida o a l'establiment de manipulació de caça segons el tipus de mostra i la destinació de la peça.
La presa de mostres serà duta a terme per veterinaris, serveis veterinaris o personal especialitzat de l'Administració competent en matèria de sanitat animal, d'acord amb les indicacions i la supervisió que determini el Pla de vigilància sanitària de la fauna salvatge o les necessitats de coneixement o control sanitari de les espècies cinegètiques en malalties d'interès no humà o ramader.
No obstant això, en el cas que es prenguin mostres de sang al lloc de captura, les podrà prendre la persona amb formació.
El nombre i el tipus de mostres es determinaran anualment al Pla de vigilància sanitària de la fauna salvatge segons el nombre total de peces abatudes a cada àrea privada de caça i dels resultats obtinguts l'any anterior, els quals determinaran la qualificació sanitària de les comarques, o també d'acord amb la planificació de monitorització de les malalties de les espècies cinegètiques.
Aquesta qualificació també condicionarà l'abandonament de peces abatudes al medi i l'aptitud per al consum privat de les peces.
El mostreig anual es podrà incrementar si es detecten animals positius o un augment de la prevalença de les malalties objecte de vigilància en explotacions ramaderes de la zona o per qualsevol altre motiu sanitari que determini la Sub-direcció General de Ramaderia.
A més del mostreig anual, en el cas d'observar algun animal abatut amb alguna lesió, estat corporal o comportament compatibles amb una malaltia de declaració obligatòria, caldrà remetre al laboratori la part afectada per la lesió o el cadàver sencer per confirmar o descartar la sospita.
En cap cas, no es podrà deixar el cadàver sospitós al medi natural.
Totes les mostres hauran d'anar identificades amb el número de precinte i dur tota la informació necessària per a la identificació de l'animal, tal com indiqui el Pla de vigilància sanitària de la fauna salvatge.
En els establiments de manipulació de caça de producció limitada, no caldrà:
Disposar d'un nombre suficient de sales per a les operacions que s'han d'efectuar, sempre que es garanteixi la separació de les operacions en el temps i que aquestes operacions es puguin realitzar en condicions d'higiene, i, si s'escau, que hi hagi una correcta neteja i desinfecció entre activitats.
Que tot l'accés estigui pavimentat, si està pavimentat l'accés de les persones i es garanteix que no pot entrar contaminació cap a l'interior.
Disposar de cadenes de sacrifici que avancin constantment quan estan en funcionament, sempre que la seqüència d'operacions es dugui a terme de tal manera que n'impedeixi la contaminació, encara que es facin en estàtic en un mateix punt.
Disposar d'una instal·lació adequadament equipada i que es pugui tancar amb clau per a ús exclusiu del servei veterinari, si aquesta instal·lació és en les immediacions.
Disposar de dispositius de registre automatitzat de temperatura, si l'operador de l'establiment té implantat un sistema de comprovacions periòdiques.
Disposar d'instal·lacions exclusives, amb pany, per a la carn retinguda o declarada no apta per al consum humà, sempre que les instal·lacions o els sistemes de producció impedeixin la destinació incorrecta de la carn.
Que els inodors estiguin dintre mateix de l'establiment, sempre que es dissenyi i s'implementi un protocol d'higiene per evitar les contaminacions que es puguin derivar d'aquesta circumstància.
Disposar de vestidors adequats, sempre que hi hagi una zona adequada per poder ser utilitzada com a vestidor.
Disposar de cambra de refrigeració per a les peces abatudes, sempre que aquestes peces s'escorxin immediatament després de la seva arribada a l'establiment.
Disposar de climatització a 12oC a la sala, sempre que les peces resultants s'emmagatzemin immediatament a una temperatura de 7oC per a la carn de caça major silvestre, 4oC per a la carn de caça menor silvestre i 3oC per a les despulles.
Disposar d'una sala independent per al buidatge dels intestins ni d'una zona per a la recollida dels fems i del contingut del tub digestiu, si els estómacs i intestins es llencen plens com a subproductes.
Disposar d'un lloc independent, amb instal·lacions adequades, per a la neteja, el rentat i la desinfecció dels mitjans de transport dels animals si hi ha algun lloc en les immediacions per dur a terme aquest rentat i aquesta desinfecció.