De conformitat amb el que disposen l'article 6.5 de l'Estatut d'autonomia de Catalunya; l'article 4 de la Llei 2/2007, del 5 de juny, del Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, i l'article 7 de la Llei 35/2010, de l'1 d'octubre, de l'occità, aranès a l'Aran, la Mesa del Parlament, en la sessió tinguda el dia 9 de maig de 2017, ha aprovat la versió en occità, en varietat aranesa, de la Llei 3/2017, del 15 de febrer, del llibre sisè del Codi civil de Catalunya, relatiu a les obligacions i els contractes, i de modificació dels llibres primer, segon, tercer, quart i cinquè, aprovada pel Ple del Parlament en la sessió tinguda el dia 8 de febrer de 2017 i publicada en el Butlletí Oficial del Parlament de Catalunya número 332, del 15 de febrer de 2017, i en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya número 7314, del 22 de febrer de 2017 (versió que incorpora la correcció d'errades publicada en el Butlletí Oficial del Parlament de Catalunya número 347, del 3 de març de 2017, i en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya número 7329, del 15 de març de 2017), el text de la qual es reprodueix a continuació, a l'efecte que es publiqui en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya i s'hi inclogui el número i la data de la llei publicada, i també la fórmula de promulgació.
Palau del Parlament, 9 de maig de 2017
Eth contracte de crompavenda ei eth paradigma regulador des contractes d'escambi.
En dret en vigor i a quate regulacions potenciaument aplicables ath contracte de crompavenda.
Fin finau, era Compilacion deth dret civiu de Catalonha, aprovada pera Lei 40/1960, deth 21 de junhsèga, e reformada en 1984, includie disposicions isolades en matèria de crompavenda, particularament restacades damb era rescission per lesion e era venda a carta de gràcia.
Era caracterizacion dera crompavenda de consum ei, atau, era tradicionau, conforme ara quau eth venedor actue damb ua intencion restacada damb era sua activitat empresariau o professionau e eth crompador ac hè damb un de diferent des dites activitats.
Atau, eth precèpte introdusís un déuer d'informacion, en benefici deth crompador, que permet incrementar era transparéncia contractuau, auent en compde es estandards rasonables d'integracion d'aguest déuer e, fòrça especiaument, es que resulten dera bona fe e era aunestetat des tractes.
En marc deth dret europèu en cors d'elaboracion e, especificament, en deth dret dera crompavenda, en quau era prestacion caracteristica ei era deth venedor, conviege destacar que, ath delà dera obligacion tradicionau deth liurament deth ben, es accessòris e es documents restacadi, eth venenedor a de transméter era titularitat e a de garantir qu'eth ben ei conforme ath contracte.
Era integracion deth contracte debane damb es manifestacions prealables deth venedor, es quaus se considèren relevantes entà determinar era existéncia de manca de conformitat.
S'excludís era responsabilitat deth venedor per manca de conformitat s'eth crompador la coneish o non la pòt ignorar fondamentadament, tot limitant-ne estrictament era exoneracion ara crompavenda de consum.
Encara que, naturaument, eth venedor non respone dera manca de conformitat imputabla ath crompador, se tracte de delimitar es circonstàncies que genèren aguesta imputabilitat.
Es remèdis que non siguen incompatibles son acumulables entre eri e, en tot cas, ne son damb era indemnizacion pes damatges efectivaments causadi.
En encastre objectiu, se manten e se generalise era antica doctrina dera laesio enormis entà resòlver supausats de grèu desequilibri des prestacions.
En çò que hè ara conservacion dera crompavenda a carta de gràcia, aguesta lei incorpòre era part relativa ath contracte, mès, mejançant ua disposicion finau, se modifique eth libre cincau, concrètament er article 568-1, e s'introdusís ua naua seccion, era cincau, damb era rubrica «dret de redimir ena venda a carta de gràcia» e damb es articles 568-28 a 568-32, tot açò damb era fin de regular adequadament eth dret de redimir coma modalitat de dret d'aqueriment preferent de caractèr volontari.
Era seccion dusau regule eth manament en sens estricte, ei a díder, eth manament representatiu, qu'implique era legitimacion e era obligacion d'actuar per part deth mandatari.
Fin finau, en encastre deth dret transitòri, se seguís era norma de non-aplicacion immediata dera naua lei as supausats anteriors ara sua entrada en vigor.
Pr'amor que non toti es contractes reguladi pera dita lei son contractes de cultiu, e auent en compde era convenença de precisar eth regim juridic des diferenti contractes, s'establissen tres seccions diferenciades.
En encastre deth dret transitòri, s'establís era non-aplicacion immediata d'aguesta lei as contractes concludidi abans dera sua entrada en vigor.
Se seguís, donques, eth critèri generau en vertut deth quau cada contracte se regís pes disposicions en vigor en moment de concludir-lo, de sòrta que, s'i a agut bèth cambiament en aquera regulacion, era naua lei s'aplicarà as contractes posteriors ara sua entrada en vigor.
Eth libre siesau deth Còdi civiu de Catalonha s'estructure, iniciaument, en tres títols:
a) Títol I, relatiu as disposicions generaus.
b) Títol II, relatiu as tipes contractuaus.
c) Títol III, relatiu as hònts non contractuaus des obligacions.
Aprobacion des seccions prumèra, dusau e tresau deth capítol I deth títol II deth libre siesau
Era crompavenda ei de consum s'eth venedor actue en encastre dera sua activitat empresariau o professionau e eth crompador, damb ua intencion principaument alièna ad aguestes activitats.
Non pòden aquerir en vertut de contracte de crompavenda, dirèctaments o per persona interpausada:
b) Es jutges, es magistrats, eth personau dera Administracion de justícia, es avocats, es procuradors e es expèrts, es bens litigiosi respècte a procediments en qué exercissen es sues foncions d'acòrd damb era norma aplicabla.
Eth venedor, abans dera conclusion deth contracte, a de facilitar ath crompador era informacion relevanta sus es caracteristiques deth ben, en tot tier en compde es coneishements des parts, era natura e eth còst dera informacion, e tanben es exigéncies que resulten dera bona fe e era aunestetat des tractes.
En aguest cas, era afeccion s'anulle d'ofici.
Eth venedor a es obligacions següentes:
S'eth contracte a coma objècte un ben mòble possedible e non ne prevé eth transpòrt, entà complir era obligacion de liurament ei sufisent meter-lo a disposicion deth crompador o dera persona acordada en contracte o autorizada peth crompador entà prener-ne possession.
Eth venedor, entà per'mor que era metuda a disposicion sigue valida, a de notificar ath crompador que se pòt hèr cargue deth ben laguens deth tèrme pactat o deth que sigue rasonable segontes es circonstàncies.
Lòc de compliment dera obligacion de liurar
Eth ben s'a de liurar en establiment o en domicili deth venedor en moment dera conclusion deth contracte, lheuat de pacte en contra.
Critèris entà determinar era conformitat
Eth ben ei conforme ath contracte se complís es requisits següents:
b) Sigue idonèu entar usatge abituau a qué se destinen es bens deth madeish tipe.
b) Peth crompador o per ua auta persona jos era sua responsabilitat, s'era incorreccion aubedís a ua deficiéncia enes instruccions proporcionades peth venedor.
Coneishement dera manca de conformitat peth crompador
Eth crompador a es obligacions següentes:
Eth crompador qu'a arrecebut eth ben e preten refusar-lo per manca de conformitat a de préner es mesures de besonh entà conservar-lo dades es circonstàncies e pòt restancar eth ben enquia que non li agen remborsat es despenes de conservacion.
a) Exigir eth compliment especific, d'acòrd damb eth contracte, que, en cas deth crompador, includís er apariament o era substitucion deth ben non conforme.
e) Reclamar era indemnizacion per damatges e prejudicis.
Eth crompador e eth venedor pòden acumular toti es remèdis que non siguen incompatibles e, en tot cas, les pòden acumular damb era indemnizacion per damatges e prejudicis.
Eth compliment especific non se pòt exigir enes cassi següents:
Eth crompador pòt refusar aguest aufriment enes cassi següents:
Avantatge injust e lesion en mès dera meitat
Eth contracte de crompravenda e es auti de caractèr onerós se pòden rescindir s'era part prejudiciada pròve que, en moment dera conclusion deth contracte, era valor de mercat dera prestacion que recep ei inferiora ara mitat dera valor de mercat dera prestacion que hè.
Enes supausats d'opcion de crompa, eth desequilibri a qué hè referéncia er apartat 1 a d'existir en moment que se pacte era opcion.
Indicacion dera superfícia der immòble
Era comunitat compòrte era exclusion dera accion de division e des drets legaus d'aqueriment preferent entre proprietaris de diferenti abitatges, locaus o elements dera bastissa en bastiment o reabilitacion.
Un còp arrecebut eth certificat, a de notificar ath crompador era volontat deth venedor de resòlver eth contracte, damb es efèctes dempús dera data dera notificacion, e tanben es titulars de drets reaus inscriti damb posterioritat, ena abitança qu'age designat eth crompador o que cònste en Registre segons eth certificat.
Ena reinscripcion en favor deth venedor se hè a constar aguesta afeccion, er impòrt dera quau ei era quantitat totau qu'eth venedor a percebut enquiara data dera resolucion, segons aquerò que determine era acta notariau.
Era afeccion der immòble non a lòc o s'extinguís totaument o parciaument pes causes següentes:
d) Caducitat, un còp transcorruts cent ueitanta dies dempús dera data dera reinscripcion en favor deth venedor, lheuat que i age ua anotacion anteriora de demana d'oposicion ara resolucion o ara liquidacion.
Era permuta ei eth contracte peth quau cada part s'obligue a liurar ara auta un ben conforme ath contracte e a transméter-ne era titularitat, sigue deth dret de proprietat o des auti drets patrimoniaus, segons era sua natura.
Eth contracte de cession dera proprietat d'ua finca, dera dret de profitament urbanistic o de quinsevolh dret reau que compòrte era facultat d'edificar, a cambi dera adjudicacion d'un bastiment futur o resultant dera reabilitacion, requerís, en moment de formalizar-lo, que s'identifiquen necessàriament es abitatges, es locaus o es autes edificacions e que se'n hèsque era descripcion d'acòrd damb era normativa dera proprietat orizontau, indicant-ne cadun des adjudicataris.
Eth cedent e eth cessionari pòden acordar era constitucion d'un aval bancari o quinsevolh auta garantida entà assegurar eth compliment dera obligacion deth cessionari.
Se non s'a estipulat arren en aguest sens, era òbra a d'èster liurada integraument, damb toti es requisits d'abitabilitat o es que calgue entar usatge a qué se destine.
S'era cession se hè mejançant era transmission totau dera finca o deth profitament urbanistic a cambi deth bastiment futur, er aqueriment des abitatges, des locaus o des autes edificacions que corresponen ath cedent a lòc damb eth sòn liurament, un còp finalizada era òbra que se li age d'adjudicar.
S'era cession se hè mejançant era transmission d'ua quòta dera finca o deth profitament urbanistic o de quinsevolh aute dret que sigue reau que compòrte era facultat de bastir, er aqueriment des abitatges, des locaus o des autes edificacions que corresponen ath cedent a lòc un còp finalizada era òbra.
En cas d'incompliment des condicions, pactades o legaus, des caracteristiques o deth tèrme iniciau o finau estipulats, eth cedent pòt exigir eth compliment especific deth contracte, o era resolucion d'aguest, en andús cassi damb era indemnizacion per damatges e prejudicis corresponents.
Aprobacion des seccions dusau e tresau deth capítol II títol II deth libre siesau
S'apròven es seccions dusau e tresau deth capítol II deth títol II deth libre siesau deth Còdi civiu de Catalonha, damb eth contengut següent:
Contractes sobre activitat alièna
Es actes deth mandatari, en encastre deth manament, restaquen ath mandant coma se les auesse hèti eth madeish.
Es actes ratificadi se comprenen hèti laguens des limits deth manament, sense prejudici des drets de tresaus de bona fe.
Er encastre e era estenduda deth manament son fixadi per acòrd des parts e, en aquerò que non s'i opause, pera natura dera gestion encomanada.
Autocontractacion e conflicte d'interèssi
S'eth mandant a autorizat era cession dera execucion, eth mandatari sonque respon pera manca d'idoneitat notòria dera persona escuelhuda o pes instruccions inadequades.
Eth mandant a accion dirècta contra era persona o persones as quaus s'a transmetut era execucion deth manament.
Eth mandant a de cooperar damb eth mandatari entà facilitar era execucion deth manament e, lheuat de pacte en contra, li a d'auançar es mieis de besonh.
En cas que diuèrsi mandataris agen actuat amassa, responen tostemp solidàriament dera gestion.
Eth mandatari deu interèssi legaus des quantitats recebudes deth mandant o crubades en execucion deth manament, dempús deth dia que les auie de liurar o d'invertir d'acòrd damb es instruccions deth mandant.
Eth mandant a de remborsar ath mandatari es quantitats qu'a auançat entara execucion deth manament, damb es interèssi legaus a compdar dera data der auançament de sòs.
Eth manament s'extinguís, ath delà de pes causes establides peth títol de constitucion o pera lei, per:
c) Era mòrt, era declaracion de mòrt o d'abséncia, era modificacion judiciau dera capacitat o era prodigalitat, era declaracion de concors deth mandant o deth mandatari.
d) Era extincion dera persona juridica mandant o mandatària.
Eth mandatari pòt substituïr era devolucion pera constància dera revocacion enes còpies deth document.
Maugrat eth pacte d'irrevocabilitat, eth manament se pòt revocar enes cassi següents:
En cas d'irrevocabilitat pactada en interès deth mandatari, era extincion se produsís per incompliment dera relacion juridica.
Er interessat, es sòns ereus o es sòns representants legaus an de comunicar era extincion deth contracte ara auta part.
Eth titular der ahèr, encara que non volgue profitar eth resultat dera gestion o encara que non s'age obtengut cap resultat, ei obligat a:
Es quantitats auançades peth gestor meriten interès legau dempús deth dia deth pagament.
c) Liberar ath gestor des obligacions contractades en sòn interès.
Se comprenen contractes de cultiu es contractes d'arrendament rustic, bordatge e, en generau, toti es contractes, quinsevolh que sigue era sua denominacion, pes quaus se cedís onerosament eth profitament agricòla, ramadèr o forestau d'ua finca rustica.
Eth contracte de cultiu pòt includir ua espleita agrària, comprenuda coma un conjunt de bens e drets que conformen ua unitat economica.
Es contractes de cultiu includissen era cession ath cultivador deth dret a fertilizar era finca.
Abitatge e profitaments complementaris
Eth contracte de cultiu non compren era caça ne es auti profitaments dera finca non restacadi ath cultiu, que corresponen ath proprietari, lheuat de pacte en contra.
Non son contractes de cultiu es relatius a finques rustiques enes cassi següents:
Pòden establir contractes de cultiu es persones damb capacitat entà contractar.
Se compren per cultivador dirècte e personau era persona fisica que, tota soleta o damb era collaboracion de persones que i conviuen o, se non i a convivéncia, de descendents o ascendents, amie a tèrme efectivament era activitat agrària e assumís es risqui dera espleita s'eth 50% dera sua renda totau s'obten d'activitats agràries o d'autes de complementàries, tostemp qu'era part dera renda procedenta dirèctament dera activitat agrària hèta ena sua espleita non sigue inferiora ath 25% dera sua renda totau e eth temps de trabalh dedicat a activitats agràries o complementàries sigue superior ara mitat deth sòn temps de trabalh totau, sense prejudici que pogue contractar personau auxiliar.
Es parts deth contracte de cultiu se pòden exigir en quinsevolh moment, damb es despenes a cargue dera part que formule era pretension, qu'eth contracte se formalize integraument en un document public e que i cònste ua descripcion dera finca objècte deth contracte e, se cau, un inventari des elements e des drets restacadi ara espleita que se cedís e quinsevolh auta circonstància que calgue entà desvolopar e executar adequadament eth contracte.
Es disposicions d'aguest còdi sus eth contracte d'arrendament s'apliquen as auti contractes de cultiu ena mesura en qué ac permete era sua natura.
S'aguest non ac establís, era renda s'a de pagar per anualitats vençudes en domicili der arrendèr e en tèrme d'un mes, o per miei de quinsevolh auta forma de pagament dera quau demore constància o, se cau, segons era costum dera comarca.
Es despenes ordinàries de conservacion e apariament dera finca o era espleita agrària derivades dera activitat de cultiu son a cargue der arrendaire, que non a dret a remborsament.
Es despenes extraordinàries de conservacion e apariament dera finca o era espleita agrària derivades dera obligacion de mantier-la en un estat que servisque entara activitat de cultiu son a cargue der arrendèr, que non a dret a aumentar era renda.
Eth contracte d'arrendament s'extinguís pes causes següentes:
Er incompliment per ua des parts d'obligacions contractuaus o legaus da dret ara auta, s'a complit es que li corresponen, a resòlver eth contracte.
b) Mauméter o agotar grèument era finca o es produccions d'aguesta.
f) Non complir es obligacions convengudes o que deriven dera lei, es bones practiques agràries e er usatge e era costum dera comarca.
Es arrendaires o proprietaris de finques confrontantes, s'exercissen eth dret de preemcion e retracte, son obligadi a destinar era finca aquerida a activitats agricòles, ramadères o forestaus pendent un periòde minim de cinc ans.
Er incompliment d'aguesta obligacion o era alienacion onerosa, dacion en pagament o aportacion a societat dera finca abans d'acabar es cinc ans faculte es proprietaris anteriors e es sòns successors a demanar era reversion ara situacion anteriora, tostemp qu'ac reclamen en tèrme d'un an a compdar der acabament des cinc ans nomentats.
Er arrendaire pòt exercir eth retracte laguens des dus mesi següents ath moment en qué age coneishença dera alienacion, o en moment dera inscripcion d'aguesta en Registre dera Proprietat, se s'a produsit abans.
Tant se i a dret de preemcion e retracte coma se non n'i a, entà inscríuer en Registre dera Proprietat eth títol d'aqueriment d'ua finca rustica arrendada, s'a de justificar que s'a notificat dant fe ar arrendaire.
Eth bordèr a d'avertir per auança ath proprietari pr'amor que, se vò, pogue presenciar era cuelhuda des productes obtengudi damb eth cultiu dera finca.
a) Era deficiéncia manifèsta en cultiu dera finca.
c) Era desleialtat en prejudici deth proprietari en còmput dera part que li pertòque e en liurament des productes dera finca.
Eth masovèr ei obligat a espleitar e cultivar era finca o espleita agrària segons usatge e costum deth bon pagés e complir es autes activitats que li age encomanat eth proprietari, d'acòrd damb era natura deth contracte.
Era masoveria se regís per aquerò que liurament agen convengut es parts o, se non i a pacte, pes usatges e es costums dera comarca o, se non n'i a, pes normes der arrendament rustic, en aquerò que sigue compatible.
Er arrendament entà peisheus se regís per çò que liurament agen convengut es parts o, se non i a pacte, pes normes der arrendament rustic, en aquerò que siguen compatibles.
Era renda constituïda (violari)
Peth contracte de renda constituïda (violari), ua persona s'obligue a pagar a ua auta ua pension periodica en sòs pendent era vida d'ua persona o mès d'ua que visquen en moment dera constitucion.
Era renda constituïda (violari) se pòt constituïr a títol onerós, auent en aguest cas coma causa era percepcion d'un capitau en bens mòbles o immòbles, o a títol gratuït, auent en aguest cas coma causa era mèra liberalitat.
S'era renda constituïda (violari) se constituís a títol gratuït, s'i apliquen es normes sus es donacions e es legats.
Era renda constituïda (violari) a de constar en ua escritura publica.
Non se pòt constituïr era renda constituïda (violari) sus era existéncia d'ua persona juridica per un temps superior a trenta ans.
Es reditors o beneficiaris dera renda constituïda (violari) pòden èster quinsevolh persona fisica, e tanben es concebudi e non neishudi en moment en qué aguest se constituís.
En aguest cas, s'eth creditor o beneficiari premorís ad aguestes persones, transmet eth dret a crubar era renda constituïda (violari) as sòns ereus, enquiara extincion deth dret.
Eth pacte exprès de resolucion deth contracte de constitucion a títol onerós dera pension per manca de pagament de pensions ei valid.
Eth dret ara renda constituïda (violari) s'extinguís pes causes següentes:
En aguest cas, sense prejudici dera responsabilitat civila exigibla, subsistís intègre eth dret deth beneficiari o es sòns successors a percéber era pension, enquia qu'era persona sus era vida dera quau se constituïc era renda constituïda(violari) auesse arribat ena edat de nauanta ans.
b) Era redempcion, que pòt vier efectiva, a volontat deth pagador dera pension s'ei ath corrent deth pagament des pensions vençudes, damb era restitucion intègra deth capitau.
Era restitucion se hè ath constituent o as sòns ereus, lheuat que s'age pactat en favor deth beneficiari o de ua auta persona.
Ei nulla era renda constituïda sus era vida d'ua persona mòrta ena data der autrejament o que patisque ua malautia que li cause era mòrt enes dus mesi següents ara data dera constitucion.
Era autoritat judiciau, a sollicitud d'ua des parts deth contracte d'aliments, pòt declarar era comudacion dera prestacion per ua renda en sòs enes cassi següents:
Quan era persona que prèste es aliments se morís, era obligacion se transmet as sòns ereus.
Eth dret dera persona que recep es aliments ei intransmissible e s'extinguís damb era sua mòrt o declaracion de mòrt.
Aprobacion dera seccion prumèra deth capítol V deth títol II deth libre siesau
S'apròve era seccion prumèra deth capítol V deth títol II deth libre siesau deth Còdi civiu de Catalonha, damb eth contengut següent:
CAPÍTOL V Contractes de cooperacion
Era durada minima deth contracte d'integracion a de coïncidir damb era durada deth cicle productiu corresponent.
Eth contracte d'integracion a de contier, aumens, es donades e es estipulacions següentes:
Son obligacions der integrador:
e) Complir es obligacions economiques pactades.
a) Eth subministrament des aliments, es productes zoosanitaris, es servicis d'atencion veterinària e es auti bens o servicis que calgue entara produccion, enes condicions de qualitat e sanitat adequades.
b) Era direccion e era gestion sanitària dera espleita.
Era artenhuda des obligacions derivades dera responsabilitat e des infraccions dera normativa especifica pendent era vigéncia deth contracte se determine en foncion dera artenhuda des obligacions assumides per cada part.
a) Pes damatges e es prejudicis ocasionadi pera mòrt o es malauties deth bestiar se son conseqüéncia der estat sanitari des animaus en moment deth liurament o dera madeisha operacion de descarga enes installacions convengudes.
Er integrat a de compensar ar integrador pes damatges e es prejudicis que siguen conseqüéncia dera sua accion.
S'era decision correspon ar integrador e era execucion o aplicacion ar integrat, toti dus son responsables solidàriament, lheuat que sigue possible atribuïr era responsabilitat a ua des parts.
b) Es animaus que se morisquen per causa dirècta dempús d'auer estat sosmetudi a tractaments o manipulacions preventives o damb fins de diagnòsi, e, en generau, es que s'agen mòrt en contèxte des mesures de prevencion o luta contra ua malautia coma conseqüéncia dera execucion d'actuacions imposades pera autoritat competenta.
Eth proprietari des animaus o des mieis de produccion, entà auer dret ara indemnizacion, a d'auer complit era normativa de sanitat animau aplicabla en cada cas.
Eth contracte d'integracion, ath delà des causes generaus d'extincion des obligacions, s'extinguís pes causes següentes:
Aprobacion dera seccion prumèra deth capítol VI títol II deth libre siesau
S'apròve era seccion prumèra deth capítol VI deth títol II deth libre siesau deth Còdi civiu de Catalonha, damb eth contengut següent:
b) Es garantides que s'establisquen entà assegurar eth pagament dera prestacion.
a) Per manca de pagament dera prestacion, tostemp que l'age requerida dant fe.
b) Per manca de constitucion des garantides pactades, en tèrme de tres mesi compdadi dempús que les a exigides dant fe.
Lheuat que s'age pactat ua auta causa, era restitucion se hè ath constituent o as sòns successors.
Eth còst des assegurances que se contracten relatives ath cultiu dera finca ei integraument a cargue deth cultivador, lheuat de pacte en contra.
Era manca d'assegurança des risqui dera activitat de cultiu per part deth cultivador non repercutís ena execucion deth contracte.
Eth procediment de mediacion se regís per çò que dispòse era legislacion especifica.
Es normes deth libre siesau deth Còdi civiu de Catalonha que regulen eth contracte de crompavenda e de permuta s'apliquen as contractes concludidi a compdar dera entrada en vigor d'aguesta lei.
Es contractes de cession de finca o de profitament urbanistic a cambi de bastiment futur constituïts abans dera entrada en vigor d'aguesta lei se regissen pes disposicions que les son aplicables dera Lei 23/2001, deth 31 de deseme, de cession de finca o d'edificabilitat a cambi de bastiment futur.
Es contractes de cultiu constituïts abans dera entrada en vigor d'aguesta lei se regissen pes disposicions que les son aplicables dera Lei 1/2008, deth 20 de hereuèr, de contractes de cultiu.
Es rendes constituïdes (violaris) constituïdi abans dera entrada en vigor d'aguesta lei se regissen pes disposicions que les son aplicables dera Lei 6/2000, deth 19 de junh, de pensions periodiques.
Es censaus constituïdi abans dera entrada en vigor d'aguesta lei se regissen pes disposicions que les son aplicables dera Lei 6/2000, deth 19 de junh, de pensions periodiques.
Es contractes d'integracion constituïts abans dera entrada en vigor d'aguesta lei se regissen pes disposicions que les son aplicables dera Lei 2/2005, deth 4 d'abriu, de contractes d'integracion.
Se modifiquen es letres a e b der article 121-16 deth Còdi civiu de Catalonha, que demoren redigides dera manèra següenta:
Se modifique era letra e der article 121-16 deth Còdi civiu de Catalonha, que demore redigit dera manèra següenta:
Se hig un apartat, eth 4, ar article 211-3 deth Còdi civiu de Catalonha, damb eth tèxte següent:
Se suprimís era letra a der apartat 1 der article 211-8 deth Còdi civiu de Catalonha, que demore redigida dera manèra següenta:
»a) Per consentiment des qui exercissen era potestat parentau o eth tutelatge.
Se sonque i a un tutor o s'eth conflicte d'interèssi tanben i é en çò que hè ara persona que l'aurie de substituïr, eth letrat dera Administracion de justícia a de nomentar un defensor judiciau.»
Se modifique era letra a der article 223-1 deth Còdi civiu de Catalonha, que demore redigida dera manèra següenta:
«a) Es menors d'edat emancipats, s'es progenitors an mòrt o an demorat empedidi entà exercir era assisténcia prescrita pera lei, lheuat deth menor emancipat maridat o convivent en parelha establa damb ua persona pleaments capabla.»
«Se i a conflicte d'interèssi entre era persona que s'a de cuedar e eth cuedador, e tanben en cas d'impossibilitat, eth letrat dera Administracion de justícia a de designar un defensor judiciau.»
Se modifique era letra b der article 223-9 deth Còdi civiu de Catalonha, que demore redigida dera manèra següenta:
»Eth letrat dera Administracion de justícia a de nomentar un defensor judiciau enes cassi següents:
»Enes cassi de conflicte d'interèssi, era actuacion deth defensor judiciau se limite as actes que n'agen determinat eth nomentament.»
Aguest dret ei independent des auti que li corresponen en vertut dera defuncion deth premòrt.
Se modifique era letra a der apartat 1 der article 232-16 deth Còdi civiu de Catalonha, que demore redigida dera manèra següenta:
Se modifique era letra a der apartat 1 der article 232-36 deth Còdi civiu de Catalonha, que demore redigida dera manèra següenta:
Se modifique era rubrica deth capítol III deth títol III deth libre dusau deth Còdi civiu de Catalonha, que demore redigida dera manèra següenta:
S'es consòrts an hilhs menors non emancipadi o damb era capacitat modificada judiciaument que depenen d'eri, an de presentar eth convèni ara autoritat judiciau tà que sigue aprovat.
»a) Era prestacion compensatòria que s'atribuís a un des consòrts, indicant-ne era modalitat de pagament e, se cau, era durada, es critèris d'actualizacion e es garantides.
»d) Era liquidacion deth regim economic matrimoniau e era division des bens en comunautat ordinària indivisa.
Enes supausats qu'establís er apartat 2 der article 233-2, es pactes adoptadi en convèni regulador an d'èster aprovadi pera autoritat judiciau, lheuat des punts que non siguen conformes damb er interès des hilhs menors.»
Es mesures establides per un procès matrimoniau o per un convèni autrejat deuant notari o letrat dera Administracion de justícia se pòden modificar, mejançant ua resolucion judiciau posteriora, se vàrien substanciauments es circonstàncies concorrentes en moment de dictar-les.
En conseqüéncia, aguestes responsabilitats mantien eth caractèr compartit e, ena mesura que sigue possibla, s'an d'exercir amassa.»
En cas de nullitat deth matrimòni, n'a dret eth consòrt de bona fe, enes madeishes circonstàncies.
Determinacion dera prestacion compensatòria
Es pactes de renóncia non incorporadi a un convèni regulador non son eficaci en aquerò que comprometen era hèta possibla d'atier es besonhs basics deth consòrt creditor.»
Se hig ua letra, era e, ar apartat 2 der article 233-24 deth Còdi civiu, damb eth tèxte següent:
«e) De comun acòrd entre es consòrts o per renóncia deth consòrt beneficiari.»
Se non i a hilhs comuns que depenen des convivents, aguesti pòden regular es efèctes dera extincion dera parelha establa per miei d'un convèni formulat deuant eth letrat dera Administracion de justícia o en ua escritura publica deuant notari.
Se modifiquen es apartats 1 e 2 der article 235-5 deth Còdi civiu de Catalonha, que demoren redigidi dera manèra següenta:
Se modifique era letra a der apartat 1 der article 235-41 deth Còdi civiu de Catalonha, que demore redigida dera manèra següenta:
Eth patronat a d'aprovar es compdes annaus enes sies mesi següents ara data deth barrament der exercici.
Es compdes s'an de presentar en protectorat en tèrme de trenta dies a compdar deth dia que s'apròven, per miei de documents en supòrt electronic garantit damb es sistèmes de signatura electronica admetuda pes administracions publiques.»
Se modifique era letra b der apartat 2 der article 421-17 deth Còdi civiu de Catalonha, que demore redigida dera manèra següenta:
Se non s'a fixat un tèrme entà complir era encomana e es executors testamentaris non l'an complit laguens d'un an a compdar dera acceptacion deth cargue, quinsevolh des interessadi pòt sollicitar ath notari o ath letrat dera Administracion de justícia que requerisque as executors testamentaris que lo complisquen en tèrme que se fixe damb sancion de caducitat deth cargue e sense prejudici des responsabilitats que resulten dera demor.»
Se non demore cap executor testamentari ne cap substitut en exercici deth cargue e non s'a complit encara totaument era mission o era encomana des executors testamentaris universaus, o es encomanes atribuïdes as particulars, quinsevolh des interessadi ena succession pòt sollicitar ath letrat dera Administracion de justícia o ath notari que, s'ac cre procedent, designe un o mès executors testamentaris datius damb es madeishes foncions e facultats qu'es executors testamentaris.»
Un còp transcorrut eth tèrme de dus mesi sense qu'eth cridat age acceptat era eréncia en escritura publica, se compren que la repúdie, lheuat que sigue un menor d'edat o ua persona damb era capacitat modificada judiciaument, cas en qué se compren que l'accèpte en benefici d'inventari.»
Era responsabilitat derivada dera manca de conformitat des bens adjudicadi se regís pes tèrmes que fixen es articles 621-29 e 621-44.»
Era division atribuís a cada adjudicatari en exclusiva era proprietat deth ben o deth dret adjudicat.
Era division non prejudície es tresaus persones, que consèrven integraument es sòns drets sus er objècte dera comunitat o es que ne resulten dempús dera division.
Se hig un apartat, eth 5, ar article 565-11 deth Còdi civiu de Catalonha, damb eth tèxte següent:
Son drets d'adquisicion volontària es següents:
»a) Era opcion, que faculte ath sòn titular entà aquerir un ben enes condicions establides peth negòci juridic que la constituís.
»b) Era preemcion, que faculte ath sòn titular entà aquerir a títol onerós un ben damb es madeishes condicions pactades damb un aute aqueridor.
»c) Eth retracte, que faculte ath sòn titular entà subrogar-se en lòc der aqueridor damb es madeishes condicions convengudes en un negòci juridic onerós un còp a debanat era transmission.
d) Eth dret de redimir ena venda a carta de gràcia, que faculte ath venedor entà reaquerir eth ben venut.
Aguesti drets se regissen pera norma sectoriau especifica corresponenta.»
Se hig ua seccion, era cincau, ath capítol VIII deth títol VI deth libre cincau deth Còdi civiu de Catalonha, damb eth tèxte següent:
Dret de redimir ena venda a carta de gràcia
»Eth dret de redimir, coma dret d'adquisicion volontària que faculte ath venedor entà readquirir eth ben venut, se regís per çò qu'establís aguesta seccion e, se non ei aplicable, pes normes der dret d'opcion, ena mesura que siguen aplicables.
En cas d'immòbles, eth tèrme deth dret de redimir se pòt fixar pera vida d'ua o de dues persones determinades existentes en moment de soscríuer-se eth contracte.
»Entà obtier era redempcion, eth redement a de pagar ath titular dera proprietat gravada:
»e) Eth còst des despenes inerentes ara constitucion des servituds aquerides en profit dera causa immòbla venuda, calculat es sòs constants dempús dera data dera venda.
Damb aguesta fin, eth proprietari deth ben redimit a de depausar o consignar eth prètz recebut en favor des titulars des cargues o es gravamens, as quaus a de notificar er exercici dera redempcion e eth depaus o era consignacion constituïdi ath sòn favor.
Es retenedors, se non i a un acòrd entara venda dirècta, pòden alienar eth ben retengut per subasta publica notariau, d'acòrd damb es normes següentes:
Se non i a cap notaria en dit municipi, s'a de hèr en quinsevolh des que i a en cap-lòc deth districte notariau corresponent.
Es retenedors, se non i a un acòrd entara venda dirècta, pòden hèr era alienacion per subasta publica notariau, d'acòrd damb es normes següentes:
»c) Eth notari, dempús d'auer examinat era documentacion presentada, a de sollicitar ath Registre dera Proprietat eth certificat de domeni e cargues dera finca o eth dret inscrits sus es quaus requè eth dret objècte dera retencion.
Se modifiquen es letres c i d der apartat 4 der article 569-20 deth Còdi civiu de Catalonha, que demoren redigides dera manèra següenta:
Se modifiquen es apartats 1 e 2 der article 569-36 deth Còdi civiu de Catalonha, que demoren redigidi dera manèra següenta:
Es consòrts damb dret a percéber ua prestacion compensatòria en forma de pension o ua pension alimentària, en cas de nullitat deth matrimòni, divòrci o separacion legau, pòden exigir que se les ne garantisque era percepcion per miei d'ua ipotèca sobre es bens des consòrts deutors.
Es condicions dera ipotèca se pòden establir de comun acòrd entre es consòrts en convèni regulador aprovat judiciaument o autrejat deuant notari o en un convèni posterior.
Se hig ua disposicion transitòria, era vint-e-unau, ara Lei 5/2006, deth 10 de mai, deth libre cincau deth Còdi civiu de Catalonha, relatiu as drets reaus, damb eth tèxte següent:
Eth còmput deth tèrme s'inície en moment dera entrada en vigor d'aguesta lei.»
Modificacion dera Lei 18/2007, deth dret ar abitatge
Se modifique era letra k der article 3 dera Lei 18/2007, deth 28 de deseme, deth dret ar abitatge, que demòre redigida dera manèra següenta: