projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
L'R11 dels serveis regionals de Rodalies de Catalunya connecta Barcelona amb la ciutat francesa de Cervera de la Marenda, passant per Girona, Figueres i Portbou.
A la meitat del recorregut, a l'estació de Maçanet - Massanes enllaça amb l'R1 i l'R2 Nord de rodalia de Barcelona.
L'R11 consta de dos tipus de servei, mitjana distància i regional, amb els recorreguts comercials que orientativament es mostren a continuació.
Mitjana en dia feiner (dl-dv) Total setmanal
Actualment a l'R11 circulen trens de les sèries 447 i 449
Longitud de la línia: 170 km fins a Portbou i 172 km fins a Cervera de la Marenda.
Mitjana de circulacions en dia feiner: 110
A la història de la línia de Barcelona a Portbou es poden observar clarament tres etapes: el primer tram obert al públic entre Barcelona i Granollers, la prolongació fins a Girona i, finalment, la connexió amb França, a la frontera de Portbou.
El 1854 s'inaugurava el ferrocarril de Barcelona a Granollers, la tercera línia ferroviària de Catalunya, i molt aviat se'n decidí la prolongació vers al nord i la frontera.
El 1860 entrà en servei l'ampliació fins a Maçanet de la Selva.
Poc després, la línia de l'interior ja enllaçava amb la línia de la Costa (que arribà a Maçanet el 1861).
Les dues empreses es van fusionar sota el nom de Camins de Ferro de Barcelona a Girona i la línia va arribar a Girona el 1862.
El 1875 es va fundar la Companyia dels Ferrocarrils de Tarragona a Barcelona i França, i tot seguit es varen reprendre les obres de la prolongació cap a França.
Al final de 1877 ja s'arribava a Figueres i a principis del 1878 a Portbou i Cervera de la Marenda.
Els trens provinents de Barcelona ja podien connectar amb els ferrocarrils francesos del Midi.
Es trencava definitivament l'aïllament de Catalunya respecte de la resta d'Europa.
Al final del segle XIX, arribà l'època de les grans fusions d'empreses ferroviàries i la línia de Portbou s'integrà dins la companyia de Madrid a Zaragoza y Alicante (MZA), que l'explotaria dins l'anomenada Xarxa Catalana.
Durant la Guerra Civil aquesta línia fou l'eix vital d'enllaç amb França i el 1941 passà a dependre de la nova empresa ferroviària estatal Red Nacional de los Ferrocarriles Españoles (RENFE).
A partir dels anys 50 la línia va ser progressivament modernitzada, primer amb l'electrificació fins a Girona (1958), que posteriorment s'ampliaria fins a Portbou (1964), i també amb nous sistemes de senyalització i seguretat.
El 1977 es completà la instal·lació de la doble via a tot el traçat.
La línia R8 de rodalia de Barcelona enllaça les estacions de Martorell i Granollers-Centre, travessant les comarques del Baix Llobregat, el Vallès Occidental i el Vallès Oriental.
És la primera línia del sistema de rodalies que no passa per la ciutat de Barcelona.
L'actual configuració d'aquesta línia neix el 26/06/2011, arran d'una reestructuració de serveis que circumscriu la línia 7 al trajecte Barcelona Sant Andreu Arenal - Cerdanyola Universitat, on es concentra la seva demanda més específica, i l'escissió de les estacions del trajecte Cerdanyola-Universitat / Martorell per formar una nova línia, l'R8 (Martorell - Granollers Centre), com a resposta a una antiga demanda per interconnectar aquests territoris.
Recorreguts comercials i freqüències (dies laborables)
L'R8 realitza el recorregut següent, amb la freqüència indicada:
Els trens de l'R8 transporten una mitjana de 4.082 * viatgers en dia feiner.
Actualment, en l'R8 circulen 32 trens cada dia.
*Dades oficials de l'Estudi d'aforaments de novembre de 2018
La línia R8 es posa en marxa el 26 de juny de 2011, després de l'adaptació completa al tràfic de viatgers de la línia orbital el Papiol – Mollet de l Vallès, els orígens de la qual es remunten a 1982, quan es va posar en servei una nova línia ferroviària per evitar que els trens de mercaderies circulessin per la ciutat de Barcelona.
Totes les estacions actuals ja van ser construïdes, però no van donar servei de viatgers fins després de molts anys.
Així, el 1995 va entrar en servei l'estació de Cerdanyola-Universitat, dins d'una nova llançadora que comunicava Barcelona amb la Universitat Autònoma de Barcelona.
El 16 de maig de 2005 es va inaugurar l'R7 de rodalia i l'inici del servei es faria el 23 de maig de 2005, amb un trajecte que enllaçava llavors l'Hospitalet de Llobregat amb Barcelona, Cerdanyola del Vallès i Martorell.
La configuració actual es concreta el 26 de juny de 2011, en què es crea la nova línia R8 (Martorell - Granollers Centre per Cerdanyola Universitat), utilitzant tot l'antic ramal de mercaderies i sectors de les línies R4 i R2 per connectar les poblacions de Martorell i Granollers.
D'aquesta manera, es crea la primera línia de rodalia amb un traçat completament extern a la ciutat de Barcelona que connecta el Baix Llobregat amb el Vallès.
Textos redactats amb la col·laboració de Carles Salmerón i Bosch i del Museu del Ferrocarril de Vilanova i la Geltrú.
La línia R7 de rodalia de Barcelona connecta les estacions de Barcelona-Sant Andreu Arenal i Cerdanyola Universitat, a través de les comarques del Barcelonès i el Vallès Occidental.
L'actual configuració d'aquesta línia neix el 26/06/2011, arran d'una reestructuració de serveis que comporta la concentració de la seva demanda més específica (nord de Barcelona - Universitat Autònoma) i l'escissió de les estacions del trajecte Cerdanyola-Universitat / Martorell per formar una nova línia, l'R8 (Martorell-Granollers Centre).
Recorreguts comercials i freqüències (dies laborables)
L'R7 realitza el recorregut següent, amb la freqüència indicada:
Barcelona Sant Andreu Arenal - Cerdanyola Universitat: Un tren cada 30 minuts(*)
(*)Entre les 8 i les 9 hores, un tren cada 15 minuts en sentit Cerdanyola-Universitat
Els trens de l'R7 transporten una mitjana de 5.906 * viatgers en dia feiner.
Actualment a l'R7 circulen 67 trens cada dia laborable de la sèrie 447.
*Dades oficials de l'Estudi d'aforaments de novembre de 2018
Els orígens de l'actual R7 es remunten al 1982 quan es va posar en servei una nova línia orbital entre el Papiol i Mollet per evitar que els trens de mercaderies entressin al centre de Barcelona.
Totes les estacions actuals ja van ser construïdes, però no van fer servei de viatgers fins al cap de molts anys.
Així, el 1995 va entrar en servei l'estació de Cerdanyola-Universitat, dins d'una nova llançadora que comunicava Barcelona amb la Universistat Autònoma de Barcelona.
El 16 de maig de 2005 es va inaugurar la línia R7 de rodalia i l'inici del servei es faria el 23 de maig de 2005, amb un trajecte que enllaçava llavors l'Hospitalet de Llobregat amb Barcelona, Cerdanyola del Vallès i Martorell.
La configuració actual de l'R7 es produeix el 26/06/2011, amb una reestructuració del servei de rodalia que circumscriu aquesta línia al trajecte Barcelona Sant Andreu Arenal - Cerdanyola Universitat, on es concentra la seva demanda més específica, i l'escissió de la part nord de la línia per formar la nova línia R8 (Martorell - Granollers Centre per Cerdanyola Universitat).
Textos redactats amb la col·laboració de Carles Salmerón i Bosch i del Museu del Ferrocarril de Vilanova i la Geltrú.
L'R4 de Rodalia de Barcelona és una línia perimetral que comunica la Catalunya Central amb Barcelona i el Penedès.
El seu recorregut s'inicia a Manresa, passa per Terrassa i Sabadell, travessa la ciutat de Barcelona per les estacions de Plaça de Catalunya i Sants, i es dirigeix cap al Baix Llobregat i el Penedès, on serveix poblacions com Martorell, Sant Sadurní d'Anoia, Vilafranca del Penedès i el Vendrell, per finalitzar a Sant Vicenç de Calders.
És la línia més llarga de la xarxa de Rodalies amb un total de 143 km.
Recorreguts comercials i freqüències (dies laborables)
L'R4 compta amb els següents recorreguts comercials i freqüències que varien tenint en compte si són hores punta, aquelles en què hi ha més passatgers coincidint amb els horaris de la jornada laboral, o hores vall, en les quals el nombre de passatges disminueix:
Sant Vicenç de Calders/Vilafranca del Penedès-Manresa: Un tren cada 15 minuts en hora punta i un cada 30 minuts en hora vall
L'R4, és una de les línies amb més trànsit de la xarxa de Rodalia de Barcelona, ja que és utilitzada per uns 134.213 * viatgers de mitjana cada dia laborable.
Actualment a l'R4 circulen una mitjana de 162 trens cada dia laborable de la sèrie 447.
Viatgers/dia: 134.213 viatgers*
La història de la línia R4 de Manresa a Barcelona i Sant Vicenç de Calders té dues etapes molt diferenciades, que corresponen respectivament a les seccions de Manresa a Barcelona i de Barcelona a Sant Vicenç de Calders.
Els orígens de la línia de Barcelona a Sant Vicenç de Calders es remunten al 1854, quan es va inaugurar el primer tram del ferrocarril de Barcelona a Martorell, que s'iniciava a la primitiva estació de la plaça de Catalunya i arribava fins a Molins de Rei, però molt aviat fou ampliat fins a l'estació provisional de Martorell l'any 1856, i el tren va travessar el riu Llobregat i arribà a l'estació definitiva de Martorell l'any 1859.
Més endavant la línia seria ampliada fins a Tarragona (1865) i es modificaria la seva entrada a Barcelona per mitjà d'un nou traçat per la rasa del carrer d'Aragó, cosa que permetia que els trens arribessin fins l'estació de França.
Posteriorment la línia va ser progressivament modernitzada, amb la construcció de noves seccions de via doble o l'entrada en servei de la tracció elèctrica.
Per la seva part, la línia de Manresa a Barcelona té els seus orígens en la construcció de la línia de Barcelona a Lleida, el primer tram de la qual, de Montcada a Sabadell, va ser inaugurat el 1855.
Més endavant van entrar en servei les seccions de Sabadell a Terrassa (1856), de Terrassa a Manresa (1859) i la successiva ampliació fins a Lleida (1860).
El 1862 es va construir una nova línia directa entre Montcada i l'Estació del Nord de Barcelona, ja que fins llavors els trens utilitzaven les vies de la línia de Granollers per arribar fins a Barcelona.
Amb el pas dels anys la línia seria modernitzada, amb actuacions tan destacables com la seva electrificació (1928) o la seva prolongació subterrània fins la plaça de Catalunya.
Textos redactats amb la col·laboració de Carles Salmerón i Bosch i del Museu del Ferrocarril de Vilanova i la Geltrú.
El Consell d'Administració de l'Autoritat del Transport Metropolità (ATM), atenent la iniciativa de l'Àrea Metropolitana de Barcelona (AMB), va adoptar l'acord que els 36 municipis que integren aquesta entitat local disposessin d'una tarifa metropolitana per al sistema integrat de transport públic.
A partir del dia 1 de gener de 2019 s'implanta aquesta TARIFA METROPOLITANA que permet desplaçaments entre els 36 MUNICIPIS DE LA METRÒPOLIS amb títols integrats d'una zona (amb excepció de la T-16) i Bitllet Senzill i Anada i Tornada d'una zona.
Condicions d'aplicació TARIFA METROPOLITANA
La TARIFA METROPOLITANA consisteix en l'ús dels títols de transport d'1 zona per als desplaçaments dins d'aquest àmbit territorial.
La tarifa metropolitana s'aplica a tots els següents títols integrats (excepte la T-16):
A més, dins de l'àmbit d'estacions Renfe de rodalia de Barcelona que configuren la TARIFA METROPOLITANA (origen i destí dins la metròpolis dels 36 municipis que integren l'AMB), podran utilitzar-se exclusivament els següents títols de transport propis de Renfe Viajeros d'una zona:
Per a la resta de títols de transport i/o trajectes fora dels 36 municipis de la metròpolis de Barcelona que constitueixen la TARIFA METROPOLITANA, cada estació es considerarà dins de la zona tarifària indicada.
És a dir, al territori que abasta els 36 municipis es podran fer servir títols d'una zona per moure's entre ells, independentment que el municipi sigui de la 1a corona, 2a corona o 3a corona tarifària.
- Dins del Sistema Tarifari Integrat s'incorporen 7 noves estacions a la TARIFA METROPOLITANA:
R4: Molins de Rei, El Papiol, Castellbisbal, Cerdanyola del Vallès i Barberà del Vallès
- Dins del Sistema de Zones del servei de rodalia de Barcelona s'incorporen 12 noves estacions a la TARIFA METROPOLITANA:
R2: Viladecans, Gavà, Castelldefels i Platja de Castelldefels
R4: Sant Feliu de Llobregat, Molins de Rei, El Papiol, Castellbisbal, Cerdanyola del Vallès i Barberà del Vallès
Aquest àmbit territorial afecta a 18 municipis de la 2a corona del Sistema tarifari Integrat (STI) que s'afegeixen als 18 municipis de la 1a corona tarifària
El Festival Temporada Alta és una referència cultural a Catalunya i la porta d'entrada del millor teatre internacional
Renfe col·labora un any més amb el Festival Temporada Alta, un referent cultural a Catalunya i porta d'entrada del millor teatre internacional, amb una programació de primer nivell que en l'edició d'enguany es celebra entre el 7 d'octubre fins el 8 de desembre.
Renfe aposta per connectar amb els seus públics ampliant el diàleg a través dels llenguatges més diversos, per això, col·labora i patrocina les accions que ajuden a la promoció cultural i educativa promovent la lectura, recolzant festivals de música i teatre, col·laborant en commemoracions culturals i patrocinant diversos premis de literatura i fotografia, entre d'altres.
Es per això que es firma aquest acord de col·laboració amb el Festival, una de les gran manifestacions culturals que es duen a terme a Catalunya.
L'edició d'aquest any estarà inevitablement marcada tant per la crisi social i econòmica com per l'emergència sanitària que vivim des de fa uns mesos, raó per la qual el festival s'ha hagut de reinventar-se.
Per primera vegada, doncs, la programació inclou també nous formats digitals que permetran garantir que el festival pugui celebrar-se i permetrà arribar a un públic més ampli.
En aquesta nova edició Temporada Alta segueix apostant pel cinema programant 8 pel·lícules i una videoinstal·lació barrejant produccions internacionals i del país.
El festival manté l'aposta per les produccions del país, algunes de les quals acaben ocupant la cartellera catalana al llarg de la temporada, amb directors i dramaturgs com Julio Manrique, Àlex Rigola, Lluïsa Cunillé, Lurdes Barba, Joan Arqué, David Selvas, Jordi Prat i Coll i Llàtzer Garcia.
Tot i les circumstàncies associades a la crisi sanitària, Temporada Alta presenta una potent programació internacional amb noms com Jan Lawers (Needcompany) amb Viviane De Muynck, Guy Cassiers, Romeo Castellucci, Pippo Delbonoo, Silke Huysmans i Hannes Dereere.
El festival impulsa les coproduccions internacionals amb Història d'un senglar, del dramaturg uruguaià Gabriel Calderón, Encara hi ha algú al bosc de Cultura i Conflicte,i els espectacles de dansa Sonoma i Hidden, de La Veronal i Lali Ayguadé respectivament.
Temporada Alta presenta 52 propostes de creació catalana, amb noms com Pau Miró, Bàrbara Mestanza, Joan Yago, Ramon Madaula, Sol Picó, Sílvia Munt, Cesc Gay i El Pot Petit, entre d'altres.
Els viatgers que vulguin apropar-se en tren a Girona disposen de serveis d'Alta Velocitat des de Madrid, Zaragoza, Lleida, Tarragona, Euskadi, Navarra o La Rioja i també amb els serveis de Rodalies de Catalunya per gaudir de les propostes escèniques que ofereix el festival.
Tota la informació sobre horaris i serveis a www.renfe.com i www.rodaliesdecatalunya.cat
Passatge del terror a Catalunya en miniatura.
Fins al 15 de novembre de 2020, els viatgers de Renfe podran gaudir de Halloween a PortAventura Park.
Els bitllets combinats de Rodalies de Catalunya ofereixen el desplaçament des de qualsevol estació del servei de rodalies fins a PortAventura incloent tant el viatge d'anada i de tornada en qualsevol servei de Rodalies de Catalunya, i l'entrada d'un dia al parc.
Els clients disposen de diferents modalitats per adaptar-se a les seves preferències.
Els usuaris poden fer servir els trens de Rodalies de Catalunya de la nova línia de Regionals R17 (Barcelona Est. de França – Tarragona - Salou-Port Aventura) a més, la línia RT2 (L'Arboç- Tarragona – Salou-Port Aventura/Cambrils) que connecta l'estació de Salou-Port Aventura amb les comarques del Baix Penedès, el Tarragonès i l'Alt Camp.
Aquest any el parc té els passatges més tenebrosos, es pot descobrir com celebren el Halloween més familiar els personatges del ressort i assaborir el menjar més esgarrifós.
Enguany durant els dies 24,25, 31 d'octubre i l'1 de novembre els viatgers de Rodalies de Catalunya podran gaudir dels passatges del terror a Catalunya en miniatura amb la seva entrada.
Els bitllets combinats de Rodalies de Catalunya es poden adquirir a qualsevol estació de rodalia.
Inclouen el viatge en tren fins a l'estació de Molins de Rei, l'autobús i l'entrada al parc temàtic Catalunya en Miniatura de Torrelles de Llobregat.
Els usuaris poden fer servir els trens de Rodalies de Catalunya de la línia R4 que enllaça Manresa amb Sant Vicenç de Calders per l'interior.
A causa de les obres de reconfiguració de les vies de l'estació de Sants executades per Adif
A partir del proper 1 de juny, a causa de les obres de reconfiguració de les vies de l'estació de Sants executades per Adif, en una primera fase, es modificaran els recorreguts habituals de 3 trens de la línia R2 que es desviaran pel túnel de Plaça de Catalunya, efectuant parada a Plaça de Catalunya, aquests habitualment circulen per les estacions de Passeig de Gràcia i Barcelona-Estació de França.
Estació de França 4.57 pasarà per Plaça Catalunya a les 5.05 del 2 al 20 de juny
Estació de França 23.47 pasarà per Plaça Catalunya a les 23.59
Aeroport 23.47 pasarà per Plaça Catalunya a les 0.05
Tota la informació sobre aquestes modificacions del servei es pot consultar als webs www.rodaliesdecatalunya.cat, www.renfe.com i www.adif.es (apartat Estat de la Xarxa), al telèfon d'informació 900 41 00 41, a les Apps Rodalies de Catalunya i Adif en tu móvil, així com a les xarxes socials ( i ).
La Subdirecció General de Drogodependències de l'Agència de Salut Pública de Catalunya (Departament de Salut) posa a la vostra disposició diferents vies per sol·licitar informació, fer arribar suggeriments o opinions i formular queixes.
Podeu trucar al telèfon de Línia Verda (900 900 540).
El servei d'informació, orientació i atenció personalitzada adreçat a qualsevol persona major d'edat que vulgui fer una consulta sobre drogues, tant si té problemes de drogodependència, com si en vol informació.
Podeu trucar al telèfon de CatSalut Respon 061 per a qualsevol urgència i per a consultes relacionades amb la vostra salut i sobre drogues.
El 112, el telèfon d'emergències gratuït, i únic en tot l'àmbit europeu.
Centralitza totes les trucades d'urgències sanitàries, les d'extinció d'incendis i de salvaments, les de seguretat ciutadana i les de protecció civil.
Emergències de persones amb discapacitats auditives i/o de la parla (Consulteu la informació al web del Departament d'Interior)
El Canal Drogues forma part dels webs temàtics del Canal Salut.
És l'espai de referència de la Generalitat en matèria de drogues i addiccions des d'una perspectiva de salut pública.
El web està coordinat per la Sub-direcció General de Drogodependències de l'Agència de Salut Pública de Catalunya i és el resultat d'un esforç important realitzat per professionals de l'àmbit de les drogues a Catalunya, tant públics com d'associacions i entitats col·laboradores.
El Canal Drogues funciona amb dos equips de treball que es relacionen de manera coordinada i que vetllen pels continguts del web.
Equip de treball del Canal format per dos tècnics coneixedors de l'àmbit de les drogues i de la comunicació digital i un enginyer informàtic.
Són els encarregats del manteniment, actualització i la dinamització diària del web.
Així com de la coordinació amb la resta de webs de drogues ( Hemeroteca, ElPep.info, LaClara.info, QdeFesta ) i del Canal Salut i Agència de Salut Pública de Catalunya ).
Equip del Comitè Assessor Editorial del Canal format per professionals de l'àmbit de les drogues i de la tecnologia de la informació i la comunicació.
El Programa de drogues i violència va néixer per donar resposta a aquesta realitat en el marc de les actuacions impulsades pel Pla de Salut de Catalunya 2002-2005.
En els darrers anys, s'han dut a terme les següents accions:
Totes aquestes actuacions han donat lloc al Programa per a l'abordatge de la violència contra la parella a la XAD
Formacions conjuntes i suport a la coordinació i treball en xarxa.
Formacions específiques que els capacitin per transmetre als seus equips els coneixements per a l'abordatge de la violència contra la parella, facilitant l'ús dels materials proporcionats.
Assessorament i suport continuats per als professionals referents.
Realització puntual de Sessions clíniques o supervisió de casos.
Espai Virtual d'intercanvi, consulta i informació actualitzada.
Centres de la Xarxa d'Atenció a les Drogodependències (XAD) que es vulguin comprometre a:
Professionals i serveis que participen en els circuits locals contra la violència mas­clista.
Altres professionals i serveis que atenguin persones consumidores de substàncies o amb proble­mes de violència contra la parella.
Dins del marc del programa s'han editat els següents materials:
Guia d'autoajuda per a dones víctimes d'una agressió sexual recent: un camí cap a la recuperació
Violència contra la parella i consum de substàncies: guia per al treball grupal
Violència contra la parella i consum de substàncies: guia per a professionals de la XAD
Violència contra la parella i consum de substàncies: Revisió i model integrador
Càpsula audiovisual: Alcohol, drogues i agressions sexuals en l'àmbit de l'oci nocturn
També us poden ser útils les dades que la Organització Mundial de la Salut ha publicat sobre la relació entre el consum de substàncies i l'ús de violència:
Violència contra la parella i alcohol (versió en anglès)
Violència interpersonal i alcohol (versió en anglès)
Violència interpersonal i drogues il·legals (versió en anglès)
Violència juvenil i alcohol (versió en anglès)
Estratègia socioeducativa d'intervenció adreçada a joves en situació de vulnerabilitat social i alt risc de conductes problemàtiques associades al consum de drogues, des de la perspectiva de la reducció de riscos i danys.
A Primera Línia amb Ells: Consta d'un joc de fotografies adreçat als nois que permet treballar amb aquells que tenen poca comprensió lectora i d'una guia per a professionals.
Sandra, les meves coses: Pensat per adreçar-lo específicament a les noies.
Consta d'un diari personal on la protagonista explica diferents situacions per qui passa i d'una guia per a professionals.
Fullet molt gràfic amb pautes de reducció de danys per a joves que prenen inhalants, pensat especialment per a la població d'origen àrab en situació d'alt risc i adaptat a les seves pràctiques i creences.
Tots els materials tenen en compte la perspectiva de gènere i la transculturalitat.
L'any 2013 es realitzen dues formacions de 4 h adreçades a 65 professionals de la Direcció General d'Atenció a la Infància i l'Adolescència (DGAIA) i Justícia Juvenil amb la finalitat d'implementar el programa en una fase pilot i avaluar-lo.
Durant l'any 2014 s'avalua el projecte pilot:
L'any 2015 es crea una xarxa de 180 referents en l'àmbit de la prevenció en drogues a tots els centres del territori català de la DGAIA.
Es duen a terme sis formacions de formadors de 25h.
L'any 2016 es consolida la xarxa de referents de la DGAIA amb jornades de seguiment a territori amb els referents dels centres i els referents territorials de Barcelona ciutat, Barcelona comarques, Girona, Lleida, Tarragona i Terres de l'Ebre.
I, s'elabora una nova proposta educativa adreçada als menors que consumeixen inhalants.
Projecte marc que té com a objectiu posar en comú els diferents agents implicats en l'oci nocturn d'un territori per a fer d'aquest un espai més segur, atractiu i saludable per a tothom.
En el marc de treball de "Q de Festa - Nits de Qualitat" es fomenta la generalització a tot el territori per tal de facilitar i promoure el següent:
- Garanteixi la formació en mediació del seu personal.
- Introdueixi serveis de sensibilització sobre els consums (p. ex.: expositor amb materials de prevenció i informació sobre drogues a l'interior, alcoholímetres).
- El mateix local (discoteca, bar, etc.) ofereixi condicions de seguretat pel que fa a la salut dels seus clients.