De conformitat amb el que disposen l'article 6.5 de l'Estatut d'autonomia de Catalunya; l'article 4 de la Llei 2/2007, del 5 de juny, del Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, i l'article 7 de la Llei 35/2010, de l'1 d'octubre, de l'occità, aranès a l'Aran, la Mesa del Parlament, en la sessió tinguda el dia 28 de desembre de 2015 ha aprovat la versió en occità, en varietat aranesa, de la Llei 12/2015, del 9 de juliol, de cooperatives, aprovada pel Ple del Parlament en la sessió tinguda el dia 18 de juny de 2015 i publicada en el Butlletí Oficial del Parlament de Catalunya número 623, del 7 de juliol de 2015, i en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya número 6914, del 16 de juliol de 2015 (versió que incorpora la correcció d'errades publicada en el Butlletí Oficial del Parlament de Catalunya número 629, del 13 de juliol de 2015; en el número 25, del 23 de desembre de 2015, i en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya número 6917, del 21 de juliol de 2015), el text de la qual es reprodueix a continuació, a l'efecte que es publiqui en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya (DOGC) i s'hi inclogui el número i la data de la llei publicada, i també la fórmula de promulgació.
Palau del Parlament, 28 de desembre de 2015
De conformitat damb çò que dispòsen er article 6.5 der Estatut d'autonomia de Catalonha; er article 4 dera Lei 2/2007, deth 5 de junh, deth Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, e er article 7 dera Lei 35/2010, der 1 d'octobre, der occitan, aranés en Aran, era Mesa deth Parlament, ena session aguda eth dia 28 de deseme de 2015 a aprovat era version en occitan, en varietat aranesa, dera Lei 12/2015, de 9 de junhsèga, de cooperatives, aprovada peth Plen deth Parlament ena session aguda eth dia 18 de junh de 2015 e publicada en Butlletí Oficial del Parlament de Catalunya numèro 623, deth 7 de junhsèga de 2015, e en Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya numèro 6914, deth 16 de junhsèga de 2015 (version qu'incorpòre era correccion d'errors publicada en Butlletí Oficial del Parlament de Catalunya numèro 629, deth 13 de junhsèga de 2015; en número 25, deth 23 de deseme de 2015, e en Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya numèro 6917, deth 21 de junhsèga de 2015), eth tèxte dera quau se reprodusís ara seguida, ar efècte que se publique en Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya (DOGC) e s'i includisquen eth numèro e era data dera lei publicada, e tanben era formula de promulgacion.
TÍTOL I. DES SOCIETATS COOPERATIVES
TÍTOL V. DERA JURISDICCION E ERA COMPETÉNCIA
Maugrat açò, transcorrudi mès de dètz ans dempús que s'aprovèc era Lei 18/2002, era naua realitat sociau e economica en qué es empreses cooperatives an d'operar aconselhaue ua naua revision normativa, justificada entà configurar eth quadre juridic cooperatiu catalan coma un regim juridic flexible damb diferentes alternatiues empresariaus, a fin que cada empresa cooperativa pogue escuélher era formula que melhor s'adapte ara sua realitat e la hèsque mès competitiva en mercat.
Tanben, pendent es ans dera actuau crisi economica, es cooperatives an tornat a demostrar un gran poder de resiliéncia, non solaments en mantenement des lòcs de trabalh, mès tanben, e sustot, en mantenement dera estabilitat e dera qualitat dera ocupacion.
Ei evident qu'ua des vies entà promòir era utilizacion dera formula societària cooperativa ei era d'apropar eth lenguatge tecnic especific d'aguest encastre ara coneishença generau e simplificar-ne es concèptes.
Ena linha dera simplificacion e era potenciacion des mejans telematics, se da era possibilitat as societats cooperatives d'auer un web corporatiu, per mejan deth quau pòden convocar era assemblada generau e méter a disposicion des sòcis era documentacion e era informacion prescriptives entà poder amiar a tèrme determinades operacions societàries, coma fusions o transformacions.
Es institucions dera Union Europèa an exprimit eth besonh d'adoptar iniciatiues orientades a favorir era metuda en òbra de naui projèctes empresariaus.
En aguesta linha d'accion e entà promòir era autoocupacion mejançant era creacion de cooperatives, ua des principaus naues mesures dera Lei ei era reduccion, de tres membres a dus, deth nombre minim de sòcis entà constituïr quina classa que sigue de cooperativa, a excepcion des cooperatives de consumidors e usatgèrs, que s'a redusit a un minim de dètz persones fisiques sòcies.
Ena linha dera adopcion de mesures orientades a favorir era simplificacion des condicions de besonh entara metuda en marcha de naues iniciatiues empresariaus, s'establís que determinades classes de cooperatives que non supèren es dètz sòcis poguen emplegar un procediment d'inscripcion mès agil e operatiu, eth nomentat procediment exprés.
Tanben s'establís eth tèrme maximau entà resòlver sus era demanda de baisha, e s'establís que, en cas de manca de resolucion, era baisha sigue considerada justificada.
Entà favorizar era entrada de finançament, s'establís un regim mès flexible entath sòci collaborador que solaments apòrte capitau.
Entà dar responsa ad aguesta demanda s'a redusit considerablaments eth nombre d'actes que per imperatiu legau an d'èster acordadi pera assemblada generau.
Tanben, entà favorir ua melhora gestion empresariau, se hè possible qu'es sòcis, en exercici dera sua autonomia de volontat, decidisquen que persones que non son sòcies poguen hèr partida deth conselh rector dera cooperativa.
Atau, se preve qu'era assemblada pogue èster convocada mejançant un anonci publicat en web corporatiu dera societat o, en cooperatives damb un gran nombre de sòcis, per mejan dera publicacion en un mejan de comunicacion de grana difusion.
Ena linha de promòir era autonomia de volontat dera cooperativa, se fixe era regulacion legau des limits as quaus s'auràn de conformar es contribucions des naui sòcis, mès se permet qu'era assemblada generau ne pogue aplicar d'auti a condicion que i age prevision estatutària, a fin de hèr possible que, en atencion as circonstàncies economiques e sociaus deth moment, era assemblada generau age libertat entà fixar-ne er impòrt en cada moment.
Un des mecanismes entà promòir era constitucion e era consolidacion des cooperatives ei eth sòn regim economic.
Coma novetat importanta, s'establís era possibilitat de perméter, en moment dera liquidacion o era transformacion dera cooperativa, eth repartiment d'ua part deth hons de resèrva obligatòri, a condicion qu'es estatuts sociaus ac prenen en compde e solaments entàs hons generadi a compdar dera entrada en vigor d'aguesta lei.
Tanben, en cas dera transformacion en entitat sense ànim de lucre, s'establís era possibilitat qu'era cooperativa traspasse eth sòn patrimòni, includit eth hons de resèrva obligatòri, ara naua entitat.
Tanben s'establís era possibilitat que se publique en web corporatiu que regule aguesta lei era informacion que s'a de méter a disposicion des sòcis en moment de publicar era corresponenta convocacion dera assemblada generau.
Coma mecanismes entà favorizar eth continuament dera activitat economica e eth mantenement dera ocupacion, era Lei daurís era possibilitat de reactivar societats dissolvudes qu'encara non agen iniciat eth remborsament des contribucions sociaus as sòcis, e tanben preve que poguen participar en un procediment de fusion.
D'un aute costat, entà favorir era intercooperacion e un major dimensionament deth mon cooperatiu, dempús dera perspectiva dera simplificacion e era eliminacion de cargues, s'a suprimit era obligacion legau de portar a escritura publica e inscríuer es convènis intercooperatius en Registre de Cooperatives, pr'amor que se considère era soscripcion des convènis ua manifestacion dera autonomia dera volontat des cooperatives en encastre privat, laguens dera estrategia empresariau, qu'afècte unicaments es empreses e es sòcis que les soscriuen.
Damb era finalitat d'arreconéisher ena cooperativa de dusau grad un instrument de intercooperacion entre es entitats que la formen, tan ample coma es respectius estatuts establisquen entà propiciar-ne eth desvolopament e era competitivitat, s'òpte per definir-ne er objècte mejançant ua formula legau non limitativa, en tot deishar libertat as cooperatives entà que, mejançant es estatuts, permeten ua vinculacion de major o menor grad, que pòt anar dempús d'ua relacion de collaboracion enquia auer es finalitats d'un grop cooperatiu damb direccion unitària en toti es aspèctes en qué atau s'age pactat.
En çò que tanh as classes de cooperatives, era Lei introdusís modificacions sollicitades peth sector.
Quan es activitats economiques, es servicis o es activitats empresariaus dera cooperativa integrau seràn encaminadi ara promocion e era melhora deth miei rurau e ara produccion agricòla, era cooperativa pòt adoptar era denominacion de cooperativa rurau.
Eth títol I, sus es societats cooperatives, compde onze capítols.
Eth capítol onzau regule es casi en qué es cooperatives se pòden considerar d'iniciativa sociau o entitats sense ànim de lucre.
Eth títol III, sus era Administracion publica e eth cooperativisme, compde dus capítols.
Eth títol IV, sus eth Conselh Superior dera Cooperacion, compde dus capítols.
Títol I. Des societats cooperatives
c) Excedent cooperatiu: eth resultat positiu obtengut per ua cooperativa, frut dera sua activitat en un exercici economic, calculat a compdar dera diferéncia entre es ingrèssi e es còsti dera activitat cooperativizada –en cas qu'eth resultat sigue negatiu son pèrtes.
e) Seccions de cooperativa: es unitats organizatives intèrnes dera cooperativa, damb autonomia de gestion, possibilitat de patrimònis separadi ad aguest efècte e comptabilitat separada, sense perjudici dera responsabilitat generau e unitària dera cooperativa.
En tota era documentacion des cooperatives tanben s'an de consignar es dades d'inscripcion en Registre de cooperatives.
En abscéncia de prevision estatutària, era distribucion deth resultat non s'a de diferenciar entre seccions.
En cas qu'ua societat cooperativa age d'arrespóner a responsabilitats contractuaus o extracontractuaus derivades dera accion d'ua seccion, era cooperativa pòt repetir contra es sòcis qu'intègren era seccion e exigir-les eth desborsament efectiu des contribucions engatjades o des garanties procurades.
Prealablaments ara inscripcion der acòrd de modificacion, de traslat o de supression en Registre de Cooperatives, aguest acòrd a d'auer estat inserit pendent trenta dies en web que s'a acordat de modificar, trasladar o suprimir.
Es estatuts pòden exigir que, abans d'inscríuer eth web dera societat cooperativa en Registre de Cooperatives competent, se'n hèsque per quin procediment que sigue era comunicacion individualizada der acòrd de creacion a toti es sòcis.
Era societat cooperativa garantís era seguretat deth web e era autenticitat des documents que s'i publiquen, e tanben er accès gratuït damb era possibilitat de descargar e imprimir çò que s'i a inserit.
Era societat cooperativa a d'activar, a trauès deth web corporatiu, eth corresponent dispositiu de contacte damb era societat que permete d'acreditar provadaments era data dera recepcion e eth contengut des messatges electronics escambiadi entre es sòcis e era cooperativa, en tot respectar era legislacion en matèria de proteccion de dades de caractèr personau.
Era societat cooperativa aquerís personalitat juridica un còp inscrita en Registre de Cooperatives.
Laguens d'un tèrme de cinc ans a compdar dera data dera constitucion, es cooperatives iniciauments constituïdes damb dus sòcis an d'incorporar un tresau de bèth un des tipes de sòcis des que dispòse er article 23 a excepcion deth sòci temporau.
Es cooperatives de dusau grad an d'èster integrades per un minim de dues persones juridiques, ua des quaus, aumens, a d'èster ua cooperativa en actiu.
Aguesti n'arresponen personauments enquiath limit dera soma que s'i auessen obligat a aportar.
Un còp inscrita era societat cooperativa, se compren qu'assumís es actes e es contractes formalizadi prealablaments, e, en ambdús casi, cesse era responsabilitat solidària des persones a qué hèn referéncia es apartats 1 e 2, a condicion que, laguens d'un tèrme de tres mesi a compdar dera inscripcion, non age estat convocada era assemblada o, se cau, non s'age sollicitat ua convocacion generau extraordinària, de conformitat damb er article 45, entà desaprovar era gestion hèta.
Transcorrudi sies mesi a compdar der autrejament dera escritura sense que s'age sollicitat era inscripcion dera societat en Registre de Cooperatives, o ben abans d'aguest tèrme, se s'a verificat era volontat de non inscriuer-la, tot sòci pòt sollicitar era dissolucion dera societat en constitucion e exigir, damb era liquidacion prealabla der patrimòni sociau, era restitucion des contribucions que i age hèt.
S'era societat cooperativa a iniciat o contunhe d'amiar era activitat deth sòn objècte sociau sense auer sollicitat era inscripcion en Registre de Cooperatives, un còp agen transcorrut es sies mesi as quaus hè referéncia er apartat 1, o ben se s'a verificat era volontat de non inscríuer era societat, es sòcis passen a auer, automaticaments, responsabilitat illimitada e solidària.
Era assemblada constituenta dera cooperativa a d'aprovar es estatuts sociaus, designar es persones qu'auràn de hèr es actes de besonh entà inscríuer era societat projectada e nomentar es persones que, un còp inscrita era cooperativa, auràn d'integrar eth conselh rector, era intervencion de compdes, se cau, e era rèsta d'organs sociaus estatutàriaments obligatòris.
Es estatuts que an de regir eth foncionament dera cooperativa an de consignar, aumens, es elements següenti:
j) Es critèris d'aplicacion des resultats, damb era determinacion des percentatges des excedents que cau destinar as hons sociaus obligatòris.
Es estatuts sociaus pòden èster desplegadi per reglaments de regim intèrne aprovadi pera assemblada.
Eth Registre de Cooperatives se compause des registres següenti:
Eth Registre Generau de Cooperatives de Catalonha a per objècte era qualificacion, era inscripcion, era resolucion e era certificacion de totes es societats cooperatives includides en encastre d'aplicacion d'aguesta lei e des actes inscribibles per arrepòrt ad aguestes, damb era soleta excepcion des societats cooperatives de credit, definides ena seccion cincau deth capítol VIII.
Eth Registre de Cooperatives de Credit de Catalonha a per objècte era qualificacion, era inscripcion, era resolucion e era certificacion de cooperatives de credit definides ena seccion cincau deth capítol VIII d'aguesta lei e des actes inscribibles que hèn referéncia ad aguestes.
Son d'inscripcion obligatòria e s'an de consignar enes huelhes daurides a cada societat es actes següenti:
Non ei obligatòria, per contra, era inscripcion des poders generaus entà litigis o entara realizacion d'actes concrèts.
k) Eth concors, es mesures administratives e judiciàries d'intervencion, e es resolucions judiciàries o administratives, en cas que sigue obligatòri de hèr-ne era inscripcion.
Es actes dera letra k an d'èster comunicadi ath Registre de Cooperatives per organ judiciari o administratiu que les adoptèc.
c) Eth Registre de Cooperatives, laguens deth tèrme des dus dies obrants següenti ath dia en qué entren en registre competent es documents obligatòris entara constitucion dera cooperativa, a d'adoptar ua resolucion, dempús d'auer hèt era qualificacion juridica des documents.
d) Se non i a cap resolucion expressa deth Registre de Cooperatives enes tèrmes a que hè referéncia era letra c, era sollicitacion se compren rebutada persilenci administratiu.
Es drets e obligacions des sòcis collaboradors son reguladi pes estatuts sociaus, e, en tot aquerò que non i sigue establit, per acòrd dera assemblada.
Pòden èster sòcis collaboradors es persones fisiques o juridiques, publiques o privades, e tanben, s'eth contengut dera vinculacion damb era cooperativa ac permet, es comunautats de bens e es eretatges jacents.
Es sòcis collaboradors an dret a participar enes seccions de credit, damb es limitacions establides pera norma regulatritz correspondenta, o en usatge de servicis auxiliars o en activitats accessòries dera cooperativa.
Es condicions des contribucions des sòcis collaboradors ath capitau, que se comptabilizen separadaments dera rèsta de sòcis, son es que determinen es estatuts o er acòrd dera assemblada.En tot cas, non se pòt obligar a soscríuer naues contribucions en capitau sociau ne aumentar es que se les exigic de soscríuer en moment d'aquerir era condicion de sòci.
Es sòcis collaboradors an eth dret de vòt ena assemblada generau damb es limits der article 48.3.
Totun, es estatuts, en çò que hè as sòcis collaboradors era aportacion des quaus sigue solaments de capitau, pòden establir que non agen dret de vòt.
Es estatuts pòden atribuïr enquiath 45% des excedents annaus, un còp dotadi es hons obligatòris, ara distribucion entre es sòcis collaboradors, proporcionauments ath capitau qu'agen desborsat.
Era admission solaments se pòt denegar per arrasons basades ena lei o enes estatuts sociaus o per impossibilitat tecnica, accidentau o estructurau degudaments acreditada, derivada de condicions economiques e financeres, organizatives o tecnologiques dera entitat.
Er acòrd que resòlv es recorsi interpausadi deuant era assemblada generau o eth comitat de recorsi ei susceptible de recors deuant dera jurisdiccion ordinària.
Satisfètes es obligacions economiques, era persona aspiranta aquerís era condicion de sòci.
Eth sòci pòt sollicitar era baisha dera cooperativa en quinsevolhe moment, de conformitat damb es estatuts sociaus.
Era baisha volontària se considère justificada enes casi següenti:
d) Era rèsta de casi que tipifique era Lei, damb es requisits corresponenti.
Er inacompliment per part deth sòci dera obligacion de preavís establida, s'eth cas ei, enes estatuts e era baisha sollicitada laguens deth periòde minim de permanéncia qualifiquen era baisha coma non justificada.
Eth conselh rector a de dar de baisha obligatòriament dera cooperativa es sòcis que deishen de complir es requisits establidi pes estatuts o exigidi pera Lei entà mantier-ne era condicion, e tanben es sòcis trabalhadors e es sòcis de trabalh que les sigue aplicable çò que dispòse er article 134.
Era baisha obligatòria de sòci tostemp se considère justificada.
Era baisha obligatòria de sòci a d'èster declarada, damb era audiéncia prealabla dera persona interessada, peth conselh rector per iniciativa pròpria o ara demanda dera persona interessada o de quin aute sòci que sigue.
Es estatuts sociaus dera cooperativa an de regular eth procediment entà exercir eth dret ath remborsament des contribucions sociaus, en cas de baisha deth sòci, d'acòrd damb es critèris següenti:
a) Sus era basa des resultats der exercici economic en qué se produsís era baisha deth sòci, e dera imputacion de resultats que li sigue atribuible, s'a de procedir, laguens deth tèrme d'un mes a compdar dera aprovacion des compdes annaus corresponenti ar exercici mencionat, a fixar er impòrt definitiu deth remborsament des sues contribucions en capitau sociau.
Se cau presentar allegacions, aguestes s'an de hèr per quin mejan que sigue que ne permete era consulta posteriora.
Era assemblada generau pòt anullar era expulsion o ben ratificar-la.
c) Eth recors ath comitat de recorsi a d'èster resolvut damb audiéncia prealabla dera persona interessada o de qui la represente.
Er instructor a d'èster designat, entà cada cas concrèt, peth conselh rector, o per organ ath quau es estatuts sociaus atribuïsquen era potestat sancionadora, d'entre es sòcis, o ben pòt èster ua tresau persona.
Sense perjudici des disposicions particulares qu'establissen era Lei e es estatuts entàs diferenti tipes de sòcis, es sòcis d'ua cooperativa an dret a:
c) Deishar de complir es requisits exigidi entà auer era condicion de sòci enes tèrmes establidi per article 32.
Era suspension finalize en moment en qué eth sòci normalize era sua situacion ena societat cooperativa.
Era negativa deth conselh rector o era abséncia de responsa deuant era sollicitacion d'informacion d'un sòci, ara empara der article 39, o d'un grop de sòcis, ara empara der apartat 3 deth present article, comporte eth dret deth sòci a exercir es accions jurisdiccionaus que creigue apertientes, de conformitat damb era legislacion en vigor.
Es sòcis d'ua cooperativa son obligadi a:
b) Complir es obligacions economiques que les corresponen.
Sense perjudici d'auti tipes de responsabilitats que les siguen imputables, es sòcis arresponen deuant dera cooperativa damb eth sòn patrimòni personau, present o futur, der incompliment o deth compliment defectuós des obligacions sociaus corresponentes que pera sua natura non s'extinguisquen damb era pèrta dera condicion de sòci.
Tota societat cooperativa a d'auer es organs sociaus següenti:
a) Era assemblada generau, formada per toti es sòcis.
Era assemblada generau dera cooperativa, constituïda valablaments, ei er organ sobeiran d'expression dera volontat sociau.
Es sòns acòrds son obligatòris entà toti es sòcis, enquiar es dissidents e es que non an assistit ara reünion que les a adoptadi, levat que, per decision administrativa o judiciària, se n'age acordat era suspension o era invaliditat.
Era assemblada generau pòt debàter e decidir sus quina matèria que sigue dera cooperativa que li age estat atribuïda exprèssaments pera Lei o pes estatuts sociaus.
En tot cas, eth sòn acòrd ei de besonh enes actes següenti:
J) Tota era rèsta d'actes en qué atau ac indique ua norma legau o estatutària.
Era competéncia dera assemblada generau sus es actes entàs quaus calgue eth sòn acòrd preceptiu, en vertut d'ua norma legau o estatutària, a caractèr non delegable.
Es assemblades generaus pòden èster ordinàries o extraordinàries.
Era assemblada ordinària pòt includir en orde deth dia quin aute ahèr que sigue pròpri dera competéncia dera assemblada.
Totes es autes assemblades an era consideracion d'extraordinàries.
Eth conselh rector a de convocar era assemblada generau, tant ordinària coma extraordinària, mejançant ua comunicacion as sòcis, dera manèra que determinen es estatuts sociaus, entara quau causa se pòden emplegar mejans telematics, damb ua anticipacion minima de quinze dies e maximau de trenta dera data prevista dera reünion.
Se non i a web corporatiu, es estatuts pòden dispausar, quan era convocacion afècte cooperatives de mès de cinc cents sòcis, qu'era notificacion individualitzada pogue èster substituïda pera publicacion en un mejan de grana difusion en encastre d'accion dera cooperativa.
Aguesta obligacion solaments ei exigible s'es estatuts sociaus dera cooperativa regulen eth web corporatiu e s'aguest ei inscrit en Registre de Cooperatives.
Exceptat que i age bèra reglamentacion en un aute sens enes estatuts sociaus, era assemblada a de debanar-se en tèrme municipau a on era cooperativa age eth domicili.
Eth conselh rector ei obligat a includir en orde deth dia dera següenta assemblada que calgue convocar es ahèrs qu'age sollicitat per escrit un grop de sòcis que represente, aumens, un 10% des sòcis o un minim de cent sòcis, en cas de cooperatives de mès de mil sòcis; un minim de cinc cents sòcis, en cas de cooperatives que supèren es dètz mil sòcis, e un minim de mil sòcis, en cas de cooperatives que supèren es cent mil sòcis.
Es estatuts an d'establir eth procediment, es condicions e es requisits entà hèr es votacions mejançant procediments telematics, que, en tot cas, an de garantir era confidencialitat deth vòt.
Es estatuts pòden establir qu'era assemblada generau se pogue amassar mejançant videoconferéncia o d'auti mejans de comunicacion, a condicion que sigue garantida era identificacion des assistenti, era continuitat dera comunicacion, era possibilitat d'intervencion enes deliberacions e era emission de vòt.
Era assemblada generau o eth conselh rector pòden autorizar era assisténcia ara assemblada, sense dret de vòt, de quina persona que sigue era preséncia dera quau sigue d'interès entath bon foncionament dera cooperativa.
Era assemblada generau adòpte es acòrds per majoritat simple deth nombre de vòts sociaus des assistenti, exceptat qu'era Lei o es estatuts sociaus establisquen majories reforçades, sense despassar, en cap de cas, es dues tresaus parts des vòts sociaus.
Enes cooperatives formades unicaments per dues persones es acòrds s'an d'adoptar per unanimitat.
Eth conjunt de sòcis que non siguen cooperatives non pòden, en cap de cas, auer era majoritat des vòts sociaus.
Non cau qu'era presidéncia dera assemblada generau admete era representacion en cas qu'eth representant sigue espós o esposa o coble per pacte civiu de solidaritat, ascendent o descendent dera persona representada, e, ath delà d'aportar era representacion escrita e expressa entà ua session concrèta, acredite aguesta condicion familiar, cossent damb era norma especifica.
Era representacion legau des persones juridiques e des persones menors o incapacitats s'a d'ajustar as normes de dret comun.
Era representacion des persones damb ua discapacitat que compòrte era declaracion d'incapacitat s'a d'ajustar ara norma especifica.
Es estatuts sociaus pòden establir qu'es atribucions dera assemblada generau s'exercisquen mejançant ua assemblada de dusau grad, ara quau auràn d'assistir es delegats designadi enes assemblades preparatòries o de seccion, enes casi següenti:
d) S'era cooperativa s'organize per seccions.
Es assemblades preparatòries o de seccion e es assemblades de delegats an d'èster reglades pes estatuts sociaus, e s'an de téner as critèris següenti:
c) Es sòcis presents enes assemblades preparatòries o de seccion an de designar es delegats que les an de representar ena assemblada generau, de conformitat damb es normes establides pes estatuts sociaus.
En tot cas, es estatuts sociaus an de regular es normes entara eleccion des delegats, eth nombre maximau de vòts que pòt representar cada delegat ena assemblada generau, e eth temps en vigor dera sua representacion.
Es delegats des assemblades preparatòries o de seccion, qu'an d'èster necessàriaments sòcis dera cooperativa e an d'auer assistit as reünions d'aguestes assemblades, an ena assemblada generau es vòts que se les agen conferidi enes assemblades preparatòries o de seccion e agissen cossent damb çò que s'aurà establit ena assemblada preparatòria.
Entà regular eth nombre de delegats que cau escuélher entà cada conselh preparatòri e eth nombre de vòts que representen ara assemblada generau, es estatuts s'an de téner necessàriaments a critèris de proporcionalitat.
En tot aquerò que non regulen aguest article e es estatuts sociaus, s'an d'aplicar es normes generaus establides entara assemblada generau.
Es acòrds adoptadi son executius a compdar dera data que determine era assemblada o, se non ac a determinat, a compdar dera data en qué se hec era assemblada, levat de que per lei s'exigisque ua auta causa.
Era aprovacion dera acta ei condicion resolutòria dera efectivitat d'aguesti actes.
Ei obligat a hè'c a condicion que, damb cinc dies obrants d'anticipacion ath dia en qué s'a convocat era assemblada, ac sollicite un grop de sòcis que represente aumens eth 5% des vòts sociaus.
Quan es acòrds seràn enregistrables, s'an de presentar ath Registre de cooperatives, laguens des sies mesi següenti ara aprovacion der acte, es documents de besonh entara inscripcion, jos era responsabilitat deth conselh rector.
En tot cas, se compren que i an interès legitim es entitats federatives a qué hèn referéncia es articles 147 e 148.
Es membres deth conselh rector e dera intervencion de compdes an era obligacion d'exercir es accions d'impugnacion contra es acòrds sociaus que siguen contraris ara lei o s'opausen as estatuts dera cooperativa.
c) Era competéncia entà establir es directritzes generaus d'accion dera cooperativa, damb subordinacion ara politica fixada pera assemblada generau.
Es persones juridiques agissen per mejan dera persona fisica que n'exercisque era representacion legau deuant era cooperativa.
b) Eth nombre minim de membres, que non pòt èster inferior a tres, a excepcion deth cas des cooperatives de dus sòcis, en qué serà format per aguesti dus membres.
Es estatuts sociaus pòden atribuïr era representacion dera cooperativa deuant tresaus persones a un membre deth conselh rector, o mès d'un, a títol individuau o conjunt, damb era especificacion des facultats corresponentes, sense perjudici de çò que dispòse er article 54.
Totun, s'an de compensar es despenes e es perjudicis ocasionadi per exercici deth cargue.
En tot cas, non son delegables es següenti poders deth conselh rector:
a) Fixar es directritzes generaus d'accion ena gestion dera cooperativa, damb subjeccion ara politica generau establida pera assemblada generau.
d) Autorizar era prestacion d'avals o fiances en favor d'autes persones, en tot exceptar çò que se dispòse entàs cooperatives de credit.
e) Nomentar e destituïr era persona qu'ocupe era direccion o era geréncia.
Es membres deth conselh rector arresponen solidàriaments, deuant dera cooperativa, deuant des sòcis e deuant des creditors dera societat, des damatges que causen per actes contraris ara lei o as estatuts o per actes amiadi a tèrme sense era diligéncia damb era quau an d'exercir eth cargue.
Era accion prescriu ath cap de tres ans, a compdar deth moment en qué age pogut èster exercida.
Era assemblada generau pòt acordar d'instituïr ua geréncia o direccion encargada dera gestion ordinària dera empresa cooperativa, sense perjudici, en tot cas, des competéncies e es facultats indelegables deth conselh rector.
a) Es persones ath servici dera Administracion publica qu'an encargades foncions dirèctaments relacionades damb es activitats pròpries dera cooperativa, es jutges o magistrats e quina persona afectada que sigue per ua incompatibilitat legau.
g) Es persones que, per arrason deth cargue qu'ocupen, non se pòden consacrar a activitats economiques lucratives, levat de que se tracte de cooperatives sense ànim de lucre definit per article 144.
Totun, son exceptats d'aguesta disposicion es drets aqueridi de bona fe per tresaus persones.
Es interventors de compdes an dret a verificar en tot moment era documentacion dera cooperativa.
Aguest arrepòrt s'a de méter a disposicion des sòcis dera cooperativa, aumens quinze dies abans dera assemblada generau, entà que le poguen consultar.
En quinsevolhe circonstància, es interventors de compdes an d'èster resquitadi pes despenes que les origine er exercici d'aguesta foncion.
S'ac establissen era norma legau o es estatuts, ac acòrden era assemblada generau o eth conselh rector, o ac sollicite un nombre de sòcis que represente, aumens, un 10% des vòts sociaus o cinquanta sòcis, es compdes der exercici economic an d'èster verificadi per auditors de compdes, de conformitat damb era legislacion en vigor en matèria d'audit de compdes.
S'er audit se hè per sollicitacion d'un nombre de sòcis o per acòrd dera assemblada generau, era societat pòt repercutir-ne eth còst en conselh rector s'era comptabilitat verificada a incorrut en violacion des procediments o en irregularitats grèus o essenciaus.
Eth Registre Centrau de Cooperatives pòt nomentar un auditor entà hèr era revision des compdes annaus d'un determinat exercici, enes casi següenti:
a) S'era assemblada generau non a nomentat oportunaments es auditors.
Es estatuts des cooperatives pòden establir era creacion d'un comitat de recorsi que encamine e resòlve es recorsi contra es sancions qu'eth conselh rector impòse as sòcis e es auti recorsi reguladi per aguesta lei o per ua clausula estatutària.
Es estatuts an de fixar era composicion deth comitat de recorsi, qu'a d'èster compausat per un nombre impar de membres, damb un minim de tres, elegidi pera assemblada generau d'entre es sòcis damb plens drets.
Es contribucions des sòcis, includides es concernentes ath capitau sociau minim, pòden èster monetàries o en natura.
Ena escritura publica de constitucion s'an de descríuer es contribucions en natura damb es dades registraus, se cau, e era avaloracion en èuros que se les atribuís.
En cas de contribucions en natura, es membres deth conselh rector n'an de fixar era valor jos era sua responsabilitat e arresponen solidàriaments dera valor fixada e dera sua realitat.
Eth capitau sociau ei constituït pes contribucions obligatòries e volontàries des sòcis, es quaus s'an d'acreditar mejançant títols o bulletins de participacion nominatius o per auti mejans previsti estatutàriaments.
a) Contribucions damb dret de remborsament en cas de baisha.
Era transformacion obligatòria des contribucions damb dret de remborsament en cas de baisha en contribucions eth remborsament des quaus posque èster refusat incondicionauments peth conselh rector, o era transformacion invèrsa, requerís er acòrd dera assemblada generau damb era majoritat exigida entara modificacion des estatuts.
Es sòcis que non siguen conformes damb er establiment o era desmereishuda d'aguest percentatge pòden dar-se de baisha, que se qualifique de baisha justificada, a condicion que i agen votat en contra e agen consignat exprèssaments en acta era sua oposicion.
Es estatuts sociaus an de fixar era aportacion obligatòria minima entà aquerir era condicion de sòci dera cooperativa, que pòt èster diferenta entà cadun des tipes de sòcis o entà cada sòci en proporcion ara activitat cooperativizada desvolopada o comprometuda.
Totun, es sòcis que non siguen conformes damb er acòrd d'exigéncia de naues contribucions obligatòries, que i agen votat en contra e agen consignat exprèssaments en acta que s'i opausen, e tanben es sòcis que, per causa justificada, non an assistit ara assemblada generau, an dret a obtier, se la demanen laguens deth tèrme d'un mes dempús der acòrd a qué hè referéncia er apartat 3, era baisha per aguesta causa, qu'ei qualificada de baisha volontària justificada.
A fin d'actualizar er impòrt dera aportacion obligatòria fixada peth tèxte estatutari cossent damb çò que dispòse er article 71.1, es estatuts sociaus pòden establir es critèris qu'a de seguir era assemblada entà fixar annauments es contribucions obligatòries des naui sòcis.
En cas que non i age aguesta prevision estatutària, era assemblada generau a de fixar annauments er impòrt des contribucions obligatòries des naui sòcis en tot tier en compde, a excepcion des sòcis collaboradors, es limits següenti:
Es liuraments de hons, es productes o es prumères matèries entara gestion cooperativa e, en generau, es pagaments entara obtencion des servicis cooperativizadi non intègren eth capitau sociau e son subjèctes as condicions fixades o contractades damb era societat cooperativa.
Era reglamentacion dera emission deth títol participatiu s'a de sométer ara legislacion en vigor en matèria financèra.
Entà determinar es resultats extracooperatius a qué hè referéncia er article 79.3, s'a d'imputar as ingrèssi derivadi d'aguestes operacions, ath delà des despenes especifiques de besonh entà obtier-les, era part que, segons critèris d'imputacion fondamentadi, correspon as despenes generaus dera cooperativa.
Son resultats cooperatius aqueri que se deriven de:
a) Es activitats integrades en objècte sociau, maugrat que provenguen d'entitats non cooperatives s'aguestes amien a tèrme activitats preparatòries, complementàries o subordinades as dera madeisha cooperativa.
Son resultats extracooperatius aqueri que se deriven de:
b) Es activitats economiques o hònts aliènes, dirèctaments o indirèctaments, as finalitats especifiques dera cooperativa.
c) Es inversions o participacions financères en societats que non acomplisquen es requisits establidi pera letra a der apartat 2, exceptat des procedenti des hons d'inversion.
c) Es interèssi que se deuen as sòcis pes sues contribucions en capitau sociau.
a) Ath retorn cooperatiu des sòcis, que se pòt ahíger ath capitau sociau damb era aumentacion corresponenta ara part de cada un o se pòt satisfèr dirèctaments ad aguesta persona dempús dera aprovacion deth balanç der exercici.
En prumèr cas, es estatuts an d'establir es critèris d'individualizacion des resèrves d'aguesti hons entà cada sòci e es casi e es requisits entà repartir-les o imputar-les efectivaments.
Eth retorn cooperatiu s'a d'acreditar a cada sòci en proporcion as operacions, es servicis o es activitats que cada un age hèt damb era cooperativa, en tot tier en compde çò que dispòse er article 26.9.
Ei valid imputar-les a un compde especiau entà amortir-les damb cargue a futurs resultats positius, laguens deth tèrme maximau que permete era legislacion tributària especifica.
c) Es cooperatives sense ànim de lucre pòden imputar totes es pèrtes ath hons de resèrva estatutària irrepartible der article 144. a.
Es pèrtes imputades a cada sòci s'an de satisfèr dirèctaments, laguens der exercici economic següent ar exercici en qué s'agen produsit, mejançant deduccions enes contribucions en capitau sociau.
Eth hons de resèrva obligatòri ei constituït per:
En tot cas, era naua entitat s'a de consacrar a finalitats analògues as dera cooperativa qu'a acordat era transformacion.
f) Es accions que sostenen era responsabilitat sociau empresariau, includides es de sosten d'ua igualtat de genre efectiva.
g) Era promocion dera creacion de naues empreses cooperatives e eth creishement des cooperatives ja constituïdes mejançant contribucions monetàries as federacions de cooperatives o a entitats sense ànim de lucre dedicades ara promocion deth cooperativisme, entà qu'aguestes les aufrisquen vies de finançament.
Era assemblada generau a de fixar es linhes basiques d'aplicacion deth hons d'educacion e promocion cooperativa, es dotacions deth quau an de figurar en passiu deth balanç separadaments d'autes partides.
Es cooperatives an d'auer degudaments legalizadi, ena forma que reglamentàriaments se determine, en orde e ath dia, es libes següenti:
d) Tot aute libe que les sigue impausat per autes disposicions legaus.
Es cooperatives pòden presentar es libes en Registre de Cooperatives per mejans electronics, enes maneres que s'establisquen per reglament.
Es cooperatives, es sues federacions e es confederacions de cooperatives de Catalonha an de depausar en Registre de Cooperatives, laguens des dus mesi següenti ara data en qué agen estat aprovadi pera assemblada generau, es compdes annaus auditadi e er arrepòrt d'audit corresponent.
Era cooperativa que non sigue obligada a hèr auditar es compdes, s'a prevista era figura der interventor de compdes, a d'aportar es compdes annaus damb er arrepòrt der interventor.
Es compdes annaus se pòden presentar en Registre Generau de Cooperatives per mejan de documents informatics garantidi damb es corresponentes signatures electroniques arreconeishudes, cossent damb es formularis e enes condicions que se determinen per reglament.
Eth projècte de fusion a d'includir es elements següenti:
d) Era data a compdar dera quau es operacions des cooperatives que s'extinguissen an d'èster considerades hètes, comptablaments, per compde dera cooperativa naua o absorbenta.
e) Es drets que, se cau, s'arreconeishen ena naua cooperativa o ena absorbenta as titulars de títols des societats que s'extinguissen.
b) Era memòria redigida pes conselhs rectors de cada ua des cooperatives que participen ena fusion, damb era motivacion juridica e economica sus era convenença e es efèctes dera fusion projectada e, s'era cooperativa ei obligada a auditar es compdes, per lei o pes estatuts, un arrepòrt des auditors de compdes que siguen en exercici deth cargue sus era situacion economica e financèra des cooperatives que i intervien e sus era situacion previsibla dera cooperativa resultanta e des sòcis, coma conseqüéncia dera fusion.
Er acòrd de fusion a d'includir es prescripcions legaus entà constituïr ua naua cooperativa o, en cas que i age ua cooperativa absorbenta, entà aprovar es modificacions estatutàries de besonh.
A compdar deth moment en qué eth projècte de fusion ei aprovat pes assemblades generaus des cooperatives intervenguentes, aguestes cooperatives son obligades a contunhar eth procediment de fusion.
Un còp adoptat er acòrd de fusion, aguest s'a de publicar en Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya e en un jornau de grana difusion en territòri a on age eth domicili sociau cada ua des cooperatives que participen ena fusion.
Es sòcis de totes es cooperatives que participen en ua fusion que i agen votat en contra, o aqueri que, en non auer assistit, per causa justificada, ara assemblada en qué s'a acordat era fusion, exprimisquen era sua disconformitat mejançant un escrit adreçat ara presidéncia deth conselh rector, laguens deth tèrme d'un mes a compdar dera darrèra publicacion des anoncis der acòrd de fusion o, se cau, dera comunicacion per escrit, an dret a separar-se dera cooperativa.
En cas des sòcis qu'exercissen eth dret de separar-se dera cooperativa, era baisha respectiva s'a de compréner qu'ei justificada, e s'a de formalizar laguens eth mes següent dera data dera assemblada en qué s'a acordat era fusion o dera presentacion der escrit de disconformitat.
Ena escritura de fusion, es constituenti an de manifestar exprèssaments que non s'a produsit cap oposicion de creditors que i agen dret e, se n'i a agut, cau manifestar qu'es credits respectius an estat pagadi o garantidi, en tot identificar en aguest cas es creditors, es credits e es garanties procurades.
En cas que se cree ua naua cooperativa coma conseqüéncia d'ua fusion, era escritura publica a de contier, ath delà, es prescripcions legaus exigibles entà constituïr-la segons era norma aplicabla en foncion deth sòn encastre d'accion principau.
En cas de fusion per absorcion, era escritura publica a de contier es modificacions estatutàries que s'agen acordat entara cooperativa absorbenta.
Un còp inscrita en Registre de Cooperatives era escritura de constitucion per fusion o absorcion, s'an de cancellar es enregistraments registraus des cooperatives extinguides.
Es patrimònis des cooperatives que se dissòlven, que non entren en liquidacion, s'an de traspassar en blòc ara naua societat cooperativa que se cree o ara absorbenta, era quau a d'assumir toti es drets e obligacions des entitats dissolvudes, per succession universau.
En cas a qué hè referéncia er apartat 1, ei aplicable era norma regulatritz dera societat absorbenta o d'aquera que se constituïsque a compdar dera fusion, a excepcion des casi des requisits entà adoptar es acòrds e enes garanties des drets des creditors e des sòcis que non siguen conformes damb era fusion que demanen era baisha, en qué son aplicables es articles 94, 95 e 96.
Era cooperativa se pòt scindir pes mejans següenti:
Eth projècte de scission, ath delà des qüestions enumerades peth projècte de fusion, a d'includir era designacion detalhada e, se cau, eth repartiment concrèt des elements d'actiu e passiu que s'an de transméter as societats beneficiàries, e tanben es sòcis que s'an de transferir as societats resultants o absorbentes e es participacions que les corresponen laguens deth capitau des societats beneficiàries.
S'ua entitat beneficiària non acomplís ua obligacion assumida per era madeisha per arrason dera scission, arresponen solidàriaments der acompliment d'aguesta obligacion es restantes entitats beneficiàries enquiar impòrt der actiu net atribuït ena scission a cada ua d'eres.
S'era societat scindida non a deishat d'existir per arrason dera scission, aguesta madeisha societat ei responsabla dera totalitat dera obligacion.
Sense perjudici des particularitats qu'establís aguest article, era scission de cooperatives se regís pes normes regulatritzes dera fusion o era transformacion aplicables, e es sòcis e es creditors des entitats que i participen pòden exercir es madeishi drets.
Damb era convocacion dera assemblada generau qu'a d'acordar era transformacion dera societat cooperativa s'a de traméter a cada sòci era memòria elaborada peth conselh rector a propòs deth besonh economic dera transformacion.
Era escritura publica en qué figure er acòrd de transformacion dera cooperativa, damb era relacion des sòcis qu'an exercit eth dret de separacion e eth capitau que representen, a de complir es requisits de besonh entara constitucion dera societat resultanta dera transformacion, e s'a de presentar en registre a on figure inscrita era cooperativa que se transforme.
Un còp inscrita era baisha o, se cau, era anotacion preventiva dera baisha provisòria en aguest registre, s'a de presentar en registre que pertòque, en foncion deth domicili dera societat resultanta dera transformacion, entà hèr-ne era inscripcion.
Ena escritura publica de transformacion d'ua societat cooperativa cau ahíger, ath delà dera certificacion de nòm liurat peth registre que pertòque en foncion deth tipe de societat resultanta dera transformacion, era certificacion deth Registre de cooperatives qu'acredite que non i a obstacles entà inscriuer era transformacion en ua auta entitat, e tanben cau consignar aqueri enregistraments que siguen en vigor.
En moment d'aprovar era transformacion, es estatuts sociaus o ben era assemblada generau an d'establir coma se garantís eth dret a percéber es hons non repartibles as entitats que aurien d'èster destinatàries des impòrts a qué hè referéncia er article 106.1. d, en cas que se liquidèsse era cooperativa en lòc de transformar-se.
Aguesta obligacion non ei aplicabla en cas qu'era cooperativa se transforme en ua entitat sense ànim de lucre d'interès generau entà finalitats analògues e era assemblada age acordat eth traspàs en blòc deth patrimòni dera cooperativa ara naua entitat.
c) Era volontat des sòcis, manifestada mejançant un acòrd dera assemblada generau prenut pera majoritat establida per article 47.2.
d) Era reduccion deth nombre de sòcis per dejós deth minim legauments de besonh entà constituïr era cooperativa, se se manten pendent mès d'un an.
e) Era reduccion dera chifra deth capitau sociau per dejós deth minim establit legauments o estatutàriaments, se se manten pendent mès d'un an.
f) Era fusion, era scission o era transformacion a qué hèn referéncia es articles 90 a 100.
g) Eth concors dera cooperativa ne determine era dissolucion quan aguesta se declare per resolucion judiciària de conformitat damb çò qu'establís era legislacion sus falhides.
i) Quina auta causa que sigue legau o estatutària.
Era societat cooperativa dissolvuda conserve era personalitat juridica mentre que se'n hè era liquidacion.
Er acòrd de dissolucion d'ua cooperativa o era resolucion judiciària, se cau, ath delà dera inscripcion en Registre de Cooperatives, s'a de publicar en Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya e en un jornau de grana difusion en Catalonha.
Era assemblada qu'acòrde era dissolucion d'ua cooperativa a de nomentar es sòns liquidators, en nombre impar, preferentaments entre es sòcis.
Se se produsís bèra ua des causes regulades per article 102.1, e era assemblada generau non acòrde era dissolucion dera cooperativa, es membres deth conselh rector, quin sòci que sigue o quina auta persona que sigue qu'age era consideracion d'interessada pòden sollicitar-ne era dissolucion judiciària e eth nomentament des liquidators, cargue que pòt tombar sus persones que non ne siguen sòcies.
An, en tot cas, era condicion d'interessades, as efèctes d'aguesta disposicion, es entitats designades laguens des estatuts coma destinatàries der auer restant en cas de liquidacion o era federacion de cooperatives ara quau poderie auer estat associada era cooperativa peth tipe d'activitat cooperativizada qu'amiaue a tèrme.
En periòde de liquidacion an d'èster observades es disposicions legaus e estatutàries aplicables ath regim des assemblades generaus, as quaus es persones qu'agen estat nomentades coma liquidators an de rénder compde dera liquidacion e eth balanç corresponenti entà que les apròven, se cau.
h) Representar era cooperativa entar acompliment des finalitats a qué hè referéncia aguest article.
Entà atribuïr eth capitau sociau d'ua cooperativa cau respectar, en tot cas, integrauaments, eth hons d'educacion e promocion cooperativa.
Posterioraments, s'a de procedir segons er orde següent:
d) Eth capitau liquid restant, se n'i a, se met a disposicion dera entitat associativa representativa deth sector cooperatiu, dera cooperativa, dera entitat d'interès generau sense ànim de lucre o dera entitat publica que trabalhen entà finalitats sociaus deth territòri que figure exprèssaments consignada enes estatuts sociaus o que se designe per acòrd dera assemblada generau.
S'era entitat designada coma beneficiària deth liquid restant ei ua cooperativa, aguesta a de destinar er impòrt arrecebut ath hons de resèrva obligatòri.
En cas que i age entitats non cooperatives o persones fisiques qu'intègren era cooperativa de dusau grad, era part de resèrva que les corresponerie s'a de destinar as entitats a qué hè referéncia era letra d.
Era denominacion sociau des cooperatives cancellades en Registre de Cooperatives expire un còp age transcorrut un an a compdar dera data de cancellacion des enregistraments dera societat.
Era responsabilitat personau e solidària des membres deth conselh rector, dera geréncia e, se cau, des liquidators que se pogue derivar dera gestion respectiva subsistís maugrat era cancellacion des enregistraments dera societat.
Era resolucion judiciària en vertut dera quau se considère iniciat eth procediment des falhides per arrepòrt a ua cooperativa s'a d'anotar en Registre de Cooperatives, ara demanda dera autoritat judiciària.
Es cooperatives de prumèr grad se classifiquen enes classes següentes:
Es estatuts sociaus des cooperatives agricòles an de regular, ath delà de çò que exigís damb caractèr generau aguesta lei, es aspèctes següenti:
a) Es contribucions obligatòries des sòcis que s'incorpòren en capitau sociau.
c) Es aportacions extraodinàries entà despenes, en cas que s'establisquen.
Es cooperatives consacrades a autes activitats productives non pèrden eth sòn caractèr especific peth hèt que produsisquen es servicis o es bens que distribuïssen; en aquest cas, era activitat productiva exercida tanben s'a de regir pes disposicions d'aguesta lei.
Es liuraments de bens e eth rendement de servicis as sòcis dera cooperativa non an era condicion de ventes, vist que se tracte de consumidors amassadi que les an aqueridi amassa.
Pòden adoptar era denominacion de cooperativa de credit professionau es cooperatives de credit creades o constituïdes ara empara d'un collègi professionau, per acòrd des organs rectors d'aguest collègi, s'i ei collegiat eth 60% des sòcis dera cooperativa, aumens.
Enes cooperatives de credit professionau, es membres deth conselh rector e es interventors de compdes son elegidi entre es candidats presentadi pes sòcis.
Es cooperatives de credit, entà poder constituïr-se e foncionar, an de complir era norma sectoriau dictada pes autoritats economiques.
Eth remborsament des contribucions en capitau sociau s'a d'ajustar as condicions següentes:
En aguest cas se les apliquen es critèris establidi entàs cooperatives integraus e s'a de regular exprèssaments enes estatuts era proporcionalitat entre es diuèrsi collectius ara ora der exercici des drets.
En cas des cooperatives d'ensenhament que solaments assòcien pairs e mairs o alumnes, les son aplicables es normes establides entàs cooperatives de consumacion.
Es cooperatives d'abitatges tanben pòden auer per objècte era reabilitacion d'abitatges, de locaus e d'edificacions e installacions complementàries entà destinar-les as sòns sòcis, e tanben era construccion d'abitatges entà cedir-les as sòcis mejançant eth regim d'usatge e gaudença, ben entà usatge abituau e permanent, o ben entà arrepòs o vacances, o destinadi a residéncies entà persones granes o damb discapacitat.
Era cooperativa pòt atribuïr e cedir as sòcis, mejançant quin títol que sigue admetut en dret, era plea proprietat o eth plen usatge des abitatges, es locaus o es installacions e es edificacions complementàries.
Se'n manten era proprietat, es estatuts sociaus an d'establir es normes d'usatge e es drets e es obligacions des sòcis e dera cooperativa, e pòden regular era possibilitat qu'eth dret d'usatge der abitatge o eth locau sigue cedit a sòcis d'autes cooperatives d'abitatges qu'agen establida aguesta modalitat o sigue permutat damb aguesti.
Es cooperatives d'abitatges an d'observar, per çò des excedents, es prescripcions següentes:
d) Finançar es promocions que siguen atribuïdes ara cooperativa en regim d'usatge.
Era cooperativa gaudís deth dret de preemcion entà poder aufrir abitatges as sòcis en expectativa, per rigorós orde d'antiguitat dera data d'admission en cas de transmission inter vivos d'abitatges e de locaus abans que non agen passat cinc ans a compdar deth liurament der abitatge, o un tèrme superior s'ac indiquen es estatuts sociaus o es convènis damb entitats publiques entar aquesiment de solèr.
En cas de baisha des sòcis, es deduccions regulades per article 35 se pòden sostraire des hons liuradi entà finançar eth pagament des abitatges o es locaus, cossent damb çò que determinen es estatuts.
Se se hè usatge d'aguesta possibilitat, cau que se pòrte ua comptabilitat independenta, sense perjudici dera comptabilitat generau dera cooperativa e, en tot cas, abans s'a de consignar exprèssaments deuant es tresaus persones damb qui calgue contractar.
Es cooperatives d'abitatges, abans de presentar es compdes annaus ara aprovacion dera assemblada generau, les an desométer ar audit de compdes entà que les verifiquen, de conformitat damb era norma que regule er audit de compdes, enes casi següenti:
b) Se se construís per fases o blòcs e se hè damb autonomia de gestion e damb patrimònis separadi, sigue quin sigue eth nombre d'abitatges o de locaus que se contruïssen.
Son cooperatives sanitàries es cooperatives d'assegurances era activitat empresariau des quaus consistís a corbir risqui per arrepòrt ara salut des sòcis o asseguradi e des sòns beneficiaris.
S'apliquen ad aguestes cooperatives, ath delà des precèptes d'aguesta lei, es dera legislacion sanitària.
Es cooperatives sanitàries de dusau grad pòden èster compausades per entitats de natura non cooperativa sense ànim de lucre, s'era estructura, es finalitats e era organizacion d'aguestes entitats son en relacion damb ua intencion sanitària viabla que justifique era cooperativizacion d'activitats en encastre d'accion respectiu.
Entar acompliment deth sòn objècte, es cooperatives de servicis pòden amiar a tèrme es activitats següentes:
Non son abolibles ne se pòden limitar per autoregulacion, vist que se tracte de matèries d'orde public, levat de que i age ua autorizacion legau expressa, es disposicions següentes:
Es sues possibles contribucions economiques ara cooperativa pendent aguest periòde non s'an d'ahíger en cap de cas ath capitau sociau.
En madeish acòrd s'a d'establir era durada dera mesura e es sòcis afectadi.
Se, per causes economiques, tecniques, organitzatives, de produccion o derivades de fòrça major, entà mantier era viabilitat empresariau dera cooperativa, a critèri dera assemblada generau cau redusir, damb caractèr definitiu, eth nombre de lòcs de trabalh dera cooperativa o modificar era proporcion des qualificacions professionaus deth collectiu que la intègre, era assemblada generau a de designar es sòcis trabalhadors qu'auràn d'èster dats de baisha dera cooperativa per bères ues des causes indicades en aguest article.
a) Entà cada ua des activitats economiques o sociaus, es drets e es obligacions, tant politics coma economics, entàs diferenti tipes de sòcis.
Enes organs sociaus des cooperatives integraus i a d'auer tostemp ua representacion des diferentes activitats amiades a tèrme pera cooperativa.
Es cooperatives de dusau grad an per objècte era intercooperacion, era integracion economica o era integracion empresariau des entitats que ne son membres, damb era extension o er abast qu'establisquen es estatuts respectius.
S'era cooperativa de dusau grad se constituís damb era finalitat d'integrar empreses, pòt includir era expression grop cooperatiu ena sua denominacion.
a) Es encastres d'activitat empresariau integrades, es bases entar exercici dera direccion unitària deth grop e es caracteristiques d'aguesti encastres.
En aguest sens, se comprenen transferides ara cooperativa de dusau grad totes es facultats dirèctaments en relacion damb eth sòn objècte sociau, que non agen estat estatutàriaments excludides, e an prioritat es acòrds e es instruccions d'aguesta deuant es decisions des entitats agropades.
En tot cas, es cooperatives que ne son sòcies an en tot moment e en toti es organs, aumens, mès dera mitat des vòts sociaus.
Es retorns cooperatius que perceben es cooperatives sòcies des de dusau grad, e tanben es interèssi que meriten es sues contribucions en capitau sociau e es derivadi deth finançament volontari qu'establissen es articles 76 e 77 an era consideracion d'excedent cooperatiu.
En vertut d'aguests convènis o acòrds, era cooperativa e es sòns sòcis pòden hèr operacions de provediment, liurament de productes o servicis enes autes cooperatives signantes der acòrd o convencion, sense cap mès restriccion qu'aqueres que se poguen derivar dera singularitat o era complexitat des operacions cooperativizades aufrides, des estatuts sociaus o des disposicions legaus.
Aqueri que non dispòsen de web corporatiu an de hèr publics es convènis en tablèu d'anoncis deth son domicili sociau, sense perjudici que poguen arbitrar d'autes formules de publicitat que considèren apropriades entà informar es sòcis.
En acompliment dera sua activitat, es cooperatives se pòden restacar a tresaus persones mejançant es acòrds, es convènis, es pactes o es contractes que considèren apropriadi.
Son arreconeishudes coma d'iniciativa sociau es cooperatives qu'an per tòca era integracion laborau, era plea insercion o era defensa de persones o collectius damb dificultats especiaus d'integracion o afectadi per quin tipe que sigue d'exclusion sociau o limitacion des sòns drets sociaus, o ben era satisfaccion de besonhs sociaus non atengudi, o atengudi insuficientaments, peth mercat, mejançant es activitats que determinen es estatuts sociaus respectius.
Aguestes cooperatives, independentaments dera classa que siguen, an de complir, en tot cas, es requisits establidi per article 144.
Es sòcis damb discapacitat qu'agen deishat de complir bèra ua des activitats dera cooperativa an dret preferent de reintegracion ena activitat abans que tota auta persona que non i age estat ligada damb anterioritat.
Es cooperatives d'iniciativa sociau pòden establir enes estatuts respectius era participacion de volontaris ena realizacion der objècte sociau.
S'a d'establir estatutàriaments eth regim des volontaris, en tot respectar-ne era norma regulatritz.
Es cooperatives an d'arrespóner des damatges e perjudicis que poguen causar es volontaris coma conseqüéncia dera sua activitat ena cooperativa enes tèrmes establidi pera legislacion especifica.
As efèctes de concorsi publics, de contractacion damb entitats publiques, de beneficis fiscaus, de subvencions e, en generau, de tota auta mesura de sosten que i sigue aplicable, an era madeisha condicion qu'era rèsta d'entitats sense ànim de lucre es cooperatives que laguens des sòns estatuts sociaus s'especifique exprèssaments que:
f) Er arbitratge e era mediacion enes conflictes de contengut cooperatiu que i pogue auer entre es cooperatives associades o entre aguestes e es sòns sòcis, quan es parts afectades ac sollicitaràn o ac agen establit enes estatuts sociaus mejançant ua clausula d'arbitratge.
En cas contrari, era denominacion non pòt includir patronimics ne qualificacions que se referisquen a un airau geografic o que l'identifiquen.
c) Era coordinacion o era organizacion de servicis d'interès comun entàs cooperatives que se realizen mejançant es federacions de cooperatives.
a) Non complir era obligacion de facilitar as sòcis es títols o es bulletins de participacion que n'acrediten es contribucions sociaus per quinsevolhe mejan provatòri en dret.
d) Violar es disposicions legaus e estatutàries o es acòrds dera assemblada generau sus era aplicacion des resultats der exercici economic.
f) Non respectar es drets que, en matèria d'informacion, establissen es articles 39 e 40, enes casi establidi per lei, pes estatuts o per un acòrd dera assemblada generau.
g) Non auer presentat ara assemblada generau ordinària es compdes annaus entà aprovar-les laguens des sies mesi següenti ath barrament der exercici economic, cossent damb çò que dispòse er article 43.5.
b) Non complir era obligacion de sométer es compdes der exercici a verificacion mejançant un audit extèrn, s'ac establissen aguesta lei o es estatuts sociaus, ac acòrde era assemblada generau o eth conselh rector o ac sollicite, aumens, un 10% des sòcis o ben cinquanta sòcis dera cooperativa.
e) Non complir es normes legaus e estatutàries que hèn referéncia ar objècte, era sòrta, era natura e era finalitat dera cooperativa.
Es infraccions considerades per aguesta lei son sancionades mejançant era aplicacion des sancions següentes:
d) Es enregistraments ordenadi pera autoritat judiciària o administrativa.
d) Era reduccion deth nombre de sòcis per dejós deth minim legau per un periòde superior a un an.
Eth departament competent en matèria de cooperatives pòt iniciar un procediment de desqualificacion as cooperatives que incorren en quinsevolhe des casi der apartat 1.
Eth procediment de desqualificacion d'ua cooperativa s'a de téner ara norma de procediment administratiu, damb es particularitats següentes:
Se non ei possible hèr efectives es notificacions, era formalitat s'acomplís damb era publicacion der avís que pertòque en Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya; en aguest cas, es tèrmes anterioraments indicadi se computen a compdar dera data dera publicacion.
Transcorrut aguest tèrme de sies mesi dempús de que sigue executiva era resolucion administrativa, era desqualificacion a efèctes registraus d'ofici e implique era dissolucion forçosa dera cooperativa e er inici deth procediment de liquidacion.
Per açò, en acompliment de çò que dispòsen es articles 124 e 45.5 der Estatut d'autonomia de Catalonha, a d'estimular es iniciatiues dera economia sociau en tot adoptar mesures que favorisquen es formes de participacion ara empresa, er accès des trabalhadors as mejans de produccion e era coesion sociau e territoriau.
Era Generalitat a d'impulsar es mecanismes de besonh e adoptar es disposicions normatiues que calgue entà promòir, en projèctes viables, era continuitat dera activitat empresariau mejançant era formula cooperativa o autes formules dera economia sociau, enes casi de retirada o de cessament dera activitat per part der empresari e enes casi d'empreses en dificultats entà contunhar era activitat.
Es administracions publiques an de promòir era cooperacion publico-privada damb entitats dera economia sociau en diuèrsi encastres, entre es quaus es dera innovacion, era gestion d'equipaments e servicis publics, es accions comunitàries, era promocion economica, era participacion ciutadana, er abitatge sociau, es assegurances, eth finançament personau e empresariau, era educacion, era sanitat, es servicis sociaus e era salut publica.
Es liuraments de bens e es rendements de servicis procuradi pes cooperatives as sòns sòcis, produsidi per aguesti sòcis o aqueridi de tresaus persones entà complir es sues finalitats sociaus, non an consideracion de vendes.
En encastre tributari, aguesta disposicion solaments afècte es tributs impausadi pera Generalitat, sense perjudici des disposicions que dicte er Estat enes matèries en qué a competéncia.
Eth movement cooperatiu a de participar, en grad que se determine en cada cas, enes institucions, es organs o es conselhs creadi, o que creen es diuèrsi departaments dera Generalitat, entath melhor acompliment dera sua foncion enes encastres economics, sociaus e politics.
Corresponen ath Conselh Superior dera Cooperacion es competéncies següentes:
Títol V. Dera jurisdiccion e era competéncia
En atencion ath caractèr societari deth contracte cooperatiu, es organs jurisdiccionaus, entara solucion des conflictes entre es cooperatives e es sòns sòcis, an d'aplicar, preferentaments a quin aute tipe que sigue de norma, eth dret cooperatiu en un sens estricte, integrat per aguesta lei, es disposicions normatiues que la despleguen, es estatuts sociaus dera cooperativa, es reglaments de regim intèrne, es auti acòrds des organs sociaus dera cooperativa, es principis cooperatius catalans, es costums cooperatius, era tradicion juridica catalana e, subsidiàriaments, eth dret cooperatiu generau.
Es cooperatives de sosten empresariau an de fixar coma prioritat, laguens deth quadre dera activitat cooperativizada, era iniciativa d'empresa des sòcis e promòir-la per mejan d'activitats coma era orientacion professionau, era facilitacion d'abiletats empresariaus precises entath desvolopament de cada ua des sues activitats, era tutorizacion d'aguestes activitats enes prumèrs ans d'exercici o eth rendement de determinadi servicis comuns as sòcis que les proporcione un encastre a on desvolopar era sua activitat professionau.
Era classa de cooperativa de sosten empresariau s'a de regular per reglament.
»b) Identificacion dera persona mandatària o que represente era societat qu'a de signar era sollicitacion.
»67.3 Se pòden presentar en un libe conjunt, mès damb separacion interiora, es actes des diferenti organs sociaus dera cooperativa.
»69.1 S'an de presentar entà legalizar libes religadi en blanc o huelhes mobils en blanc en cas des libes següenti:
Aguest motiu de barrament s'a d'acreditar deuant eth registre mejançant era corresponenta declaracion responsabla emetuda enes tèrmes indicadi per apartat 69.4.
Aguesta resolucion a d'exprimir es causes d'arrefús.»
Es grops cooperatius constituïdi abans dera entrada en vigor d'aguesta lei an eth tèrme d'un an a compdar d'aguesta data entà constituïr-se, se cau, coma cooperatives de dusau grad enes tèrmes establidi per article 137.2.
Transcorrut aguest tèrme sense que se produsisque aguesta adaptacion, damb era formalitat prealable d'audiéncia ara entitat cap de grop, eth grop cooperatiu ei dat de baisha d'ofici deth Registre Generau de cooperatives de Catalonha.
Es sòcis que, as efèctes d'aguesta lei e dera norma que la desplegue, non acomplissen es requisits entà èster sòcis en ua cooperativa de classa agricòla son assimiladi coma sòcis collaboradors.
»a) Contribuïr ath finançament des operacions dera cooperativa.
As efèctes des prescripcions d'aguesta lei e dera norma que la desplegue, s'assimilen coma sòcis comuns es persones següentes, a condicion que non agen era condicion de sòci comun o sòci collaborador:
Aguesta lei entre en vigor ath cap de vint dies d'auer estat publicada en Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
Palai dera Generalitat, 9 de junhsèga deth 2015