projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Període: Febrer 2016 a Febrer 2019
El projecte cerca desenvolupar un sistema d'avisos de perill de llamps en estructures elevades com són els parcs eòlics i les torres de comunicació.
De fet, el perill d'impacte de llamps en aquest tipus d'estructures no segueix el patró clàssic de perillositat associat a episodis de temps sever.
Així, el treball busca caracteritzar aquestes situacions de perill, a través d'eines com el radar meteorològic i el Lightning Mapping Array ( LMA ), en una selecció de casos d'estudi, destacant quins són els aspectes de l'estructura elèctrica i del cicle de vida de les tempestes que són rellevants a l'hora de crear avisos de perill.
Aquest projecte s'ha cofinançat a través de la convocatòria de Doctorats Industrial de la SUR.
També hi participa l'empresa Fulgura i hi col·labora el grup de recerca del llamp (UPC), grup reconegut de la Generalitat de Catalunya.
Caracteritzar les situacions de tempesta que comporten un perill d'impacte de llamps en estructures elevades com són els parcs eòlics i les torres de comunicació.
Incorporar els paràmetres necessaris als sistemes de Nowcasting (pronòstic a curt termini) per generar avisos de perill de tempesta i/o temps sever en aquest tipus d'estructures.
Establir les bases per poder avisar del perill de llamps més enllà dels avisos per intensitat o temps sever, i més enllà de l'època estival, tenint en compte les particularitats del sector de les energies renovables.
Millorar aspectes de predicció meteorològica i riscos i augmentar la seguretat d'instal·lacions
Període: Gener 2018 a Desembre 2020
El projecte se centra en la interpolació de temperatura i altres variables atmosfèriques a partir de les estacions meteorològiques automàtiques, mitjançant regressions multilineals i agrupació de dades i en l'estimació del tipus de precipitació a partir de les variables calculades.
En primer lloc, cal crear un mètode d'interpolació de variables atmosfèriques a partir de les dades de les estacions meteorològiques automàtiques.
Se sap que les variables depenen no només de les coordenades geogràfiques de cada punt, sinó també de la seva altitud o distància al mar.
Amb anterioritat, s'havien fet càlculs per interpolar correctament les variables, però la seva precisió es pot millorar si les estacions s'agrupen.
Aquestes agrupacions no són sempre iguals per obtenir resultats òptims, de manera que cal fer servir tècniques de clustering per fer-ho de manera dinàmica.
A partir de les dades de temperatura i humitat relativa, és possible estimar el tipus de precipitació.
La segona part de l'activitat consisteix a crear un camp de tipus de precipitació a partir dels camps creats anteriorment.
Aquest projecte s'ha cofinançat a través de la convocatòria de Doctorats Industrial de la SUR.
Crear un producte operatiu per la creació de camps de temperatura, humitat relativa i tipus de precipitació
Crear un sistema de visualització de les dades dels camps
- Crear nou mètode d'interpolació de variables atmosfèriques a partir de les dades de les estacions meteorològiques automàtiques.
- Desenvolupament d'una eina de Nowcasting per a pronosticar els tipus de precipitació.
Es tracta de mètodes i eines no disponibles actualment
Direcció del projecte/coordinació de l'activitat: Direcció General d'Ordenació del Territori i Urbanisme
Dins el marc de l'elaboració del Pla territorial parcial del Penedès, a la diagnosi dels espais oberts es considera un fonament la caracterització relacional de les xarxes de les estructures de paisatge i del patrimoni construït en relació al sistema d'infraestructures de mobilitat, que possibiliti la definició d'estratègies de protecció i d'activació territorial i econòmica dels espais oberts.
Per al tractament de les estructures urbanes constituïdes per les urbanitzacions, les àrees per a l'activitat econòmica i els equipaments, es considera fonamental la caracterització relacional d'aquestes estructures en relació al sistema d'infraestructures de mobilitat.
Aquesta caracterització es fa mitjançant un conjunt d'eines d'anàlisi espacial per entorns SIG basades en la topologia de la xarxa viària, amb l'ús d'una metodologia innovadora, que permet detectar, quantificar i caracteritzar els vincles i influències entre la xarxa d'infraestructures i els elements de les estructures territorials.
Aquesta metodologia permet efectuar una tipologia d'anàlisi i caracterització individualitzada de les diferents peces territorials per tal d'establir-hi, finalment, l'estratègia més adient, sempre a escala territorial, contribuint així a desenvolupar i donar contingut al procés dissenyat per l'equip redactor del Pla territorial.
La metodologia de l'estudi desenvolupa un conjunt d'eines d'anàlisi espacial per entorns SIG basades en la topologia de la xarxa viària, prenent com a component bàsic teixits i peces territorials, la complexitat i quantitat de la mobilitat generada, i les característiques topològiques.
D'aquesta manera es modela la relació entre el desplegament de l'activitat/assentaments, les peces d'espais oberts i la xarxa viària.
Dona compte de les relacions de veïnatge i carrega les diferents conques sobre la xarxa d'infraestructures que les suporten.
Es tracta d'una metodologia assajada en el marc de la recerca universitària a Catalunya (UPC) i que per primer cop s'utilitza en la diagnosi i proposta territorial d'un pla territorial parcial.
Direcció del projecte/coordinació de l'activitat: Direcció General d'Ordenació del Territori i Urbanisme
Aquesta activitat pretén definir un Mapa urbanístic de Catalunya (MUC) a escala 1:1000, que representa un salt cap a una resolució espacial de molt més detall (a nivell gràfic i a nivell de la informació mostrada).
El MUC és un mapa sintètic del planejament urbanístic general que permet fer la lectura contínua de l'ordenació urbanística del país, resolent les diferències de codificació, llenguatge i representació que tenen els diferents plans urbanístics vigents en l'actualitat.
El MUC garanteix la publicitat dels instruments de planejament urbanístic en vigor i proveeix la consulta pública d'aquests instruments per mitjans telemàtics.
Ha de definir els passos, els mitjans tècnics i la concertació amb el món municipal necessaris per a la implementació del MUC a escala 1:1000
Planteja, a més de la obtenció d'un visor del planejament urbanístic amb validesa jurídica, una nova manera de plantejar i elaborar el planejament amb un model de dades i de paràmetres urbanístics i una estructura homologada i compartida d'aplicació en els futurs nous plans d'ordenació urbanística.
Ha de permetre transcriure la informació del planejament urbanístic en sòl urbà sobre un mapa continu i homogeni a escala 1:1000 per a tot Catalunya, permetent obtenir una informació que a hores d'ara no existeix a nivell global en aquesta escala.
Per això serà necessari també establir estàndards de lliurament de la informació digital als municipis i caldrà observar la possibilitat que calgui efectuar una interpretació dels expedients en el cas dels planejaments antics.
Període: setembre de 2016 - desembre de 2019
L'objectiu general del projecte és desenvolupar tecnologies que permetin la detecció, localització i diagnòstic, en estats incipients, d'esquerdes d'elements crítics del bogi, com són els eixos, així com l'evolució d'aquestes fissures i la possibilitat d'establir la predicció de la fractura del component un cop es detecti la presència d'una esquerda.
La tecnologia proposada es podrà instal·lar tant en bogis de la flota ferroviària existent com en els nous.
S'estima que una primera fase del producte rebrà una millor acollida per ser instal·lat en els bogis que ja estan en circulació, ja que la seva probabilitat de fallades és més gran que en els acabats de sortir de fàbrica.
A llarg termini els operadors demanaran als fabricants que els nous bogies ja incorporin aquest producte de sèrie.
El projecte preveu el desenvolupament i integració de tecnologies per monitoritzar i interpretar les emissions acústiques que es generen al llarg de l'operativa normal de bogis mitjançant un sensor de monitorització, diagnòstic i pronòstic estructural que estarà format per models predictius locals i globals els quals, amb totes les dades integrades, podran preveure les esquerdes.
Durant el 2017 s'ha modelitzat, en un eix d'un bogi d'un vagó 63.000 de mercaderies, la propagació dels ultrasons.
Aquest any 2018 els socis encarregats de la investigació han desenvolupat les bases teòriques d'aquest sistema.
Durant els dos següents anys que dura el projecte es prendran mesures reals a bogies d'FGC i finalment es desenvoluparà el prototip del sistema.
Direcció de projecte: Agència Catalana de l'Aigua (ACA)
Es tracta d'un projecte de la Unió Europea LIFE SAVING-E coordinat per investigadors de la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB) amb participació de l'Agència Catalana de l'Aigua (ACA), Depuración de Aguas del Mediterráneo (DAM) – empresa explotadora d'EDar Rubí- i la Plataforma Europea del Agua (WssTP).
Període: octubre de 2015 – març de 2019
SAVING-E demostrarà la viabilitat, aplicabilitat, replicabilitat i funció de transferència de la tecnologia proposada.
Aquest procés presentarà avantatges ambientals, econòmics i socials respecte de les tecnologies utilitzades actualment a les EDAR urbanes.
El principal objectiu del projecte SAVING-E és avaluar la possibilitat de transformar les actuals EDAR urbanes en sistemes autosuficients energèticament o, fins i tot, en productors nets d'energia.
Per aconseguir aquest objectiu s'utilitza tota la matèria orgànica per produir biogàs gràcies a la implementació de l'eliminació biològica de nitrogen de forma autotròfica en dues etapes (nitritació + Anammox) en la línia principal d'aigües.
Aquest nou procés no s'ha aplicat ni provat amb anterioritat a escala pilot, ni a escala real.
Actualment, gran part de les tecnologies aplicades a les estacions depuradores d'aigües residuals urbanes es fonamenten en processos biològics amb sistemes de fangs activats.
En els processos convencionals, el nitrogen (majoritàriament en forma d'amoni) és eliminat mitjançant la nitrificació i la desnitrificació.
Amb un parc de quasi 500 depuradores, cal ser cada vegada més sostenibles energèticament, econòmicament i ambientalment.
En aquest procés, gran part de la matèria orgànica s'utilitza per dur a terme la desnitrificació i no es pot aprofitar per produir biogàs (una font d'energia combustible renovable) en el procés de digestió anaeròbica.
Això fa que el tractament d'aigües residuals urbanes necessiti entre 8 i 15 kW/h habitant/any d'energia elèctrica o, el que és el mateix, uns costos d'entre 500 a 1.000 milions d'euros l'any per al conjunt dels països de la Unió Europea.
SAVING-E pretén demostrar, a escala pilot i amb aigües residuals urbanes reals, tant a altes com a baixes temperatures (10o C), que el balanç energètic d'una EDAR urbana es pot millorar fins a convertir-la en un sistema productor net d'energia.
Els beneficis econòmics i ambientals esperats són:
La planta pilot s'ha instal·lat a l'estació depuradora d'aigües residuals (EDAR) de Rubí.
Les actuacions dutes a terme al llarg del 2017 han estat:
Les actuacions dutes a terme al llarg del 2018 han estat:
El principal resultat esperat és demostrar i difondre que l'ús de la tecnologia SAVING-E es traduirà en impactes positius significatius com:
Direcció del projecte/coordinació de l'activitat: INCASÒL
L'any 2014, l'Àmbit de Medi, Paisatge i Energia de Coordinació Tècnica (MPE/CT), va iniciar l'estudi de les directrius establertes per l'Oficina de Supervisió i Avaluació de la Contractació Pública del Departament de Presidència de la Generalitat de Catalunya per a l'àmbit de la construcció i la solvència ambiental d'empreses i promotors, per assolir l'ambientalització de la contractació pública (ACP) en els contractes d'obres i serveis dels processos urbanístics.
La necessitat d'ambientalitzar la contractació pública, ha estat requerida per la Unió Europea a tots els seus estats membres, mitjançant la inclusió dels conceptes que se'n deriven de l'ambientalització a les tres directives europees de contractació publicades l'any 2014:
Fins al moment, s'han fet informes interns dins l'Incasòl, analitzant les tasques que se'n deriven dels documents de l'Oficina de Supervisió i Avaluació de la Contractació Pública del departament de Presidència de la Generalitat de Catalunya i la seva adaptació i afectació en les eines i els procediments de l'Incasòl.
S'han determinat les tasques a realitzar i ja s'han assolit algunes d'elles.
El projecte de l'ACP és de gran abast, afectant a tot el procediment urbanístic (planejament, projectes i obres i explotació del sector/edifici) i als procediments de contractació.
L'ACP comporta tot un seguit de tasques que impliquen la consideració d'aspectes ambientals novedosos al llarg del procediment urbanístic, com ara l'establiment de mecanismes per evitar l'ús de determinats materials nocius per al medi ambient i la salut, i per afavorir l'ús d'altres que presenten externalitats ambientals reconegudes per distintius, la creació de la metodologia que permet associar l'empremta de carboni en tot el procediment urbanístic, la formulació dels sistemes que permeten incrementar els requeriments relatius a estalvi d'aigua i eficiència energètica en l'edificació, etc.
L'assoliment del global de tasques que comprenen l'ACP, permetrà que els procediments urbanístics de l'Incasòl, en qualsevol de les seves fases (redacció de planejament urbanístic, redacció del projecte d'urbanització, execució de les obres de contractació, redacció del projecte d'edificació i execució de les obres d'edificació), considerin el seguit de requeriments ambientals que es sol·liciten a les administracions públiques europees.
Aquest fet comporta l'execució d'actuacions innovadores en processos i en eines de l'Incasòl, com seria el cas de l'ambientalització dels bancs de preus de l'Incasòl, que implica l'associació d'informació ambiental (CO 2 eq, residus, recursos, consum energètic i material reciclat) a cadascuna de les partides d'obra, l'adaptació dels plecs de condicions tècniques generals dels projectes als requeriments ambientals exigits, la modificació de plantilles d'annexes de projectes i de documents de planejament urbanístic amb la mateixa finalitat, etc.
Direcció del projecte/coordinació de l'activitat: INCASÒL
El Reial Decret 1053/2014 sobre infraestructura per a la recàrrega del vehicle elèctric (VE) ens insta a adequar els documents urbanístics de l'INCASÒL per tal d'acomplir amb els paràmetres sobre punts de recàrrega en aparcaments públics i privats (en vigor des del 30 de juny de 2015).
Des de l'INCASÒL volem aprofitar aquesta novetat legislativa, que en sí podria implicar la necessitat d'incrementar la potència elèctrica dels sectors, per tal d'adequar el nostre model d'estimació de potències.
L'objectiu és que amb la incorporació de la infraestructura per al VE calgui ampliar en el menor grau possible la potència elèctrica sol·licitada i el sobredimensionament de la xarxa elèctrica respecte a la seva configuració actual.
Les línies de treball que es contemplen a priori per aconseguir l'optimització de la xarxa resultant serien, per una banda, la complementarietat amb la resta de xarxes (per exemple, enllumenat públic) així com la sinergia que es pot donar entre les bateries del vehicle elèctric i l'autoconsum elèctric a nivell d'usuari, edifici i/o sector.
D'una banda, es busca establir uns criteris propis per a l'INCASÒL en el plantejament d'incorporació d'aquesta nova infraestructura, fins i tot amb la possibilitat de millores respecte als paràmetres establerts pel propi Reial Decret.
D'altra banda, i un cop tinguem aprovats el model i criteris propis, caldrà actualitzar els documents i eines de l'INCASÒL.
Tenim l'objectiu de conduir aquestes accions mitjançant el plantejament i la incorporació de factors innovadors que ens permetin una racionalització tant econòmica com energètica.
L'acompliment de la normativa i la incorporació de millores per a la societat necessiten de solucions imaginatives que permetin assolir compromís amb el progrés i la societat però, alhora, amb els estàndards que ens permetin assolir l'Horitzó 2020.
Racionalització econòmica i energètica amb propostes que busquen una adaptació a l'espai, amb solucions ajustades a la normativa i aplicacions sòlides envers a la reducció d'emissions de CO 2.
Període: gener de 2015 a desembre 2016
Els certificats ambientals són acreditacions que obtenen aquells sectors urbanístics quan reuneixin una sèrie de característiques ambientals que els diferenciï d'un sector urbanístic habitual.
Aquestes característiques ambientals abasten diferents àmbits com: ús d'energies renovables, ús de materials sostenibles, ús eficient de l'aigua, ús eficient de l'energia, baix impacte ambiental del global de l'actuació, directrius per la mobilitat sostenible, etc...
L'objecte del projecte és analitzar el sistema de certificació BREEAM ES URBANISMO (eina per analitzar la sostenibilitat de sectors urbanístics) i la possibilitat d'implantar-ho als sectors urbanístics promoguts per INCASÒL, ja siguin sectors consolidats, sectors no consolidats o actuacions en fase de planejament.
Aquestes acreditacions -amb elevat cost- les duen a terme entitats privades.
S'ha analitzat les de més prestigi i rellevància i, s'ha conclòs que el segell BREEAM ES URBANISMO és el que més s'adequa a l'urbanisme europeu i a la casuística de Catalunya.
Dotar els sectors urbanístics d'INCASÒL d'un valor diferencial en relació al mercat de producció urbanística, per tal d'oferir un producte més competitiu que pugui atraure a inversors i empreses que tenen la gestió ambiental entre els seus components de marca.
Aconseguir sectors urbanístics en els que el consum de recursos (especialment energètics i hídrics) siguin suficientment competitius econòmicament com per atraure l'estalvi econòmic en l'explotació de les activitats que s'implantin.
Es tracta de la primera adaptació d'acreditació ambiental que es fa dels sectors urbanístics, alhora que possibilitarà que els sectors d'INCASÒL siguin els primers amb que directament obtingui una acreditació ambiental, atenent que a Catalunya no n'existeix cap i a l'Estat espanyol només 3 casos d'estudi.
En la línia de l'ambientalització urbanística, l'eficiència energètica, l'eficiència i ús de l'aigua, etc. La demanda de productes amb certificacions que expressin sostenibilitat ambiental i territorial va en augment.
També en incrementar les possibilitats de comercialització dels sectors urbanístics d'INCASÒL i les seves parcel·les.
Aquesta activitat és la mateixa de la corresponent a les fitxes 456177 (2016) i 455637.
Període: gener 2015 - desembre 2017
Desenvolupament d'un sistema de detecció i monitorització de defectes i fissures incipients en els canvis d'agulles a través de la seva sensorització, basat en emissió acústica.
La supervisió contínua de la infraestructura es durà a terme per mitjà de l'anàlisi de senyals d'ultrasons i permetrà un augment substancial de la seguretat, així com una reducció dels costos d'operació i manteniment.
Detecció i diagnòstic en estats incipients d'esquerdes en els elements crítics de la infraestructura ferroviària, fet que possibilitarà predir la fractura d'algun component un cop es detecti la presència d'una esquerda.
L'objectiu del projecte és maximitzar la disponibilitat de la infraestructura, augmentant-ne la vida útil efectiva, així com minimitzar l'impacte de les operacions de reparació.
Per aconseguir-ho, es duran a terme assajos controlats a fi de determinar els patrons acústics associats a la presència de fissures a l'interior d'elements de la infraestructura.
Posteriorment, es treballarà en l'aplicació de models basats en mecànica de la fractura els quals facilitaran descriure l'evolució i el creixement de les esquerdes.
D'acord amb aquesta informació, i de les mesures reals de camp, es dissenyarà l'equip sensor i es programaran les funcions de detecció i identificació de fallada i comunicació amb la persona usuària (servei de manteniment) per localitzar l'avaria i substituir l'element de la infraestructura abans que es trenqui.
La supervisió contínua d'aquest tipus d'elements redundarà en un augment substancial de la seguretat de la infraestructura així com en una reducció dels costos d'operació i del seu manteniment. maximitzarà, a més, la disponibilitat de la infraestructura, augmentarà la seva vida útil efectiva i minimitzarà l'impacte de les operacions de reparació.
Actualment, els operadors ferroviaris o àrees de manteniment d'infraestructura, com és el cas d'FGC, per tal de determinar si s'han de realitzar tasques de manteniment en les vies realitzen, a més de la inspecció ocular, treballs d'auscultació de via en els quals es determinen els valors de diversos paràmetres geomètrics i, en funció dels valors registrats, es programa el manteniment.
En conseqüència, la implantació d'aquest sistema predictiu permetrà evolucionar cap a un manteniment intel·ligent.
Aquest any 2017, s'han dut a terme tasques de monitorització d'alguns canvis d'agulles de la línia Barcelona-Vallès per tal de recollir dades i predir la formació d'esquerdes.
Imatge 1: Estació de Plaça Catalunya - Imatge 2: Estació de Sant Cugat -
Imatge 3: Estació de Sant Cugat - Imatge 4: Estació de Santa Coloma de Cervelló
Direcció del projecte/coordinació de l'activitat: Direcció General de Qualitat Ambiental
Meteo France International va signar el 30 de setembre 2011 un important contracte per modernitzar tot el Servei Meteorològic Nacional d'Indonèsia, Badan Meteorologi, Klimatologi, dan Geofisika (BMKG).
El projecte consisteix en la implementació d'una infraestructura de sistemes d'observació meteorològica a 33 províncies d'Indonèsia, així com el processament de dades i sistemes de predicció.
La realització d'aquest projecte requereix la implementació d'eines avançades en el camp de la predicció numèrica del temps, i l'SMC ha estat seleccionat com a organisme encarregat de dur a terme aquesta tasca, la qual cosa demostra la capacitat tècnica i humana que té l'SMC en aquest camp.
A principis de l'any 2015, se signà una addenda al contracte inicial per dur a terme dues actuacions clarament diferenciades:
Durant aquest any només es va planificar fer la primera part.
Aquesta fase va constar, inicialment, d'una verificació subjectiva de dos casos d'estudi, a partir de la qual es van escollir les 4 configuracions amb resultats més satisfactoris per dur a terme un estudi de sensibilitat amb més profunditat.
Al finalitzar l'estudi extens, s'elaborà una memòria tècnica recollint els resultats i les conclusions, i es va proposar la parametrització convectiva que donà millors resultats d'entre totes les avaluades.
Implementar un sistema de predicció numèrica per millorar la predicció a curt termini.
Aquesta extensió del primer contracte enfortirà la relació entre el Servei Meteorològic de Catalunya i el MFI, fet que permetrà endegar futurs projectes.
Estudi de la sensibilitat dels pronòstics als esquemes convectius i assimilació de dades complementàries al sistema 3DVAR del model meteorològic WRF.
Millorar les prediccions numèriques del temps, amb especial èmfasi en la precipitació convectiva.