Un informe publicat pel diari El País analitza les característiques de les 50 empreses del món amb més valor en borsa l'any 2014.
Destaca, d'una banda, la importància de les empreses tecnològiques enfront de les del sector financer o les petrolieres i, d'altra banda, el domini aclaparador de les grans empreses estatunidenques.
De les 50 empreses mundials amb més valor en borsa, 33 són dels EUA, ocupen les cinc primeres posicions del rànquing i vuit dels primers deu llocs.
En contrapartida, només tres empreses pertanyen a la Unió Europea i cap d'elles pertany a alguna de les quatre potències de la zona euro.
L'Agència per a la Qualitat del Sistema Universitari de Catalunya, AQU, ha presentat l'estudi La inserció laboral dels doctors i doctores de les universitats catalanes.
Es tracta d'una publicació triennal que AQU elabora des de l'any 2008, a partir d'una enquesta realitzada als doctors de les universitats públiques catalanes i de la UOC.
Recull informació no tan sols de la situació laboral sinó també de la satisfacció amb la formació rebuda i la valoració de l'assoliment de les competències pròpies d'un doctor.
Les dades mostren que el 93% dels doctors treballen tres anys després d'haver obtingut el títol de doctorat, que el 88% dels ocupats ho fa a temps complert i que l'atur afecta el 5% dels doctors enquestats (7% a Humanitats i Ciències Experimentals, i 3% a Ciències de la Salut, Enginyeria i Arquitectura i Ciències Socials).
L'estudi Evolució salarial 2007-2013, elaborat per ICSA i EADA, que recull dades salarials de més de 80.000 empleats per compte aliè a Espanya, conclou que només els sous dels directius aconsegueixen sortir de la crisi, ja que l'any 2013 els seus sous van augmentar un 7%, mentre que els dels quadres mitjos i dels empleats van disminuir un 3,2% i un 0,5%, respectivament.
Per sectors destaca que, per segon any consecutiu, el mercat paga millor als directius del sector industrial que als del sector financer i que Madrid és la comunitat autònoma on es paguen les retribucions més altes als directius.
Segons un estudi d'EAE Business School sobre les llars immigrants a España, que analitza la situació de les famílies que tenen com a sustentador principal a una persona de nacionalitat estrangera (un 10,2% de les famílies que viuen a Espanya), el consum de les famílies amb nacionalitat estrangera es va reduir l'any 2013 un 13%, mentre que el de les famílies espanyoles va caure un 2,3%.
El consum total de les llars va ser de 493.514 milions d'euros l'any 2013, un 3,1% inferior al de l'any anterior, d'aquest consum el 7,2% va correspondre a famílies estrangeres (35.600 milions d'euros).
De mitjana, la despesa per llar se situa en 27.097 euros l'any, 27.757 entre els nacionals i 21.473 en els estrangers.
Un 84% de les famílies estrangeres extracomunitàries té problemes per arribar a fi de mes, un 20% més que les espanyoles, segons l'informe.
L'empresa PricewaterhouseCoopers ha elaborat l'informe Barem concursal corresponent al primer semestre de 2014 que fa un seguiment dels concursos de creditors que es publiquen en el Butlletí Oficial de l'Estat.
Els 3.557 concursos d'empreses publicats el primer semestre de 2014 a Espanya representen una caiguda del 27% respecte del mateix període de l'any anterior.
Les províncies de Barcelona, Madrid i València registren el 42% dels concursos i les comunitats autònomes on més ha disminuït l'activitat concursal són la Comunitat de València (-30%), Catalunya (-20,5%) i Madrid (-19%).
El think tank nord-americà Institut Peterson d'Economia Internacional ha publicat un recull de sis assajos sota el títol Reconstruint el futur comú d'Europa, amb el missatge principal que les polítiques monetàries i fiscals han de ser més actives i treballar conjuntament amb reformes que millorin la productivitat per tal d'aconseguir un major creixement i estabilitat de preus.
A la introducció es qualifica d'equivocat l'enfocament que s'ha fet a la zona euro en resposta a la crisi, basat en la reducció agressiva dels costos laborals i en la devaluació interna per fer front a la competitivitat internacional, en lloc de reformes per millorar la competitivitat, la qual cosa ha empitjorat les perspectives a llarg termini.
Assenyala que Europa no pot continuar tractant els riscos sobre l'estabilitat financera en el Nord com si fossin més importants que els riscos sobre l'estabilitat social en el Sud.
La Fundació per la Indústria, que té el seu origen en l'anomenada Fundació Privada Gremi de Fabricants de Sabadell, constituïda l'any 2000 per iniciativa del Gremi de Fabricants de Sabadell, ha presentat recentment una col·lecció de llibres titulada Conèixer la Indústria.
El primer llibre de la sèrie és La pèrdua de posicions de la indústria catalana en el context europeu: transformacions estructurals de l'expansió (1995-07) i efectes de la crisi (2007-13), del catedràtic d'economia aplicada Josep Oliver, que fa un diagnòstic dels punts forts i febles de la indústria catalana des d'una perspectiva històrica, passant per les transformacions estructurals de l'expansió entre el 1995 i el 2007 i per l'actual període de crisi.
Adigital i RocaSalvatella han elaborat un informe que identifica els deu punts clau sobre la transformació digital i selecciona diferents fonts que permeten avaluar el seu impacte econòmic.
S'estima que l'any 2016 l'economia digital representarà més del 5% del PIB de les economies mitjanes del G20 i el 12% de les més avançades.
Segons l'informe, si l'economia digital fos un país, aquest se situaria en la cinquena posició mundial, després dels EUA, la Xina, el Japó i l'Índia.
A Espanya, s'estima que l'impacte d'Internet superava l'any 2011 els 23.400 milions d'euros (2,4% del PIB), 9.200 dels quals corresponien al comerç electrònic, xifra que va superar els 12.000 milions al finalitzar l'any 2013.
L'anàlisi comparativa dels efectes econòmics de les polítiques ambientals es veu limitada per la falta de mesures fiables i comparables.
Per tal de cobrir aquest dèficit, l'OCDE ha construït uns indicadors de la política ambiental que presenta en l'informe Mesurant el rigor de la política mediambiental en els països de l'OCDE.
Es proposen dos indicadors, un per al sector de l'energia i un altre per a l'economia en general que cobreixen els països de l'OCDE durant el període de1990 a 2012.
L'informe Cranet Esade analitza l'evolució de les pràctiques i de les polítiques de recursos humans entre 1995 i 2014 i segons aquest, les empreses estan vivint els canvis més significatius que s'han produït mai a les empreses espanyoles.
Tracta aspectes com el reclutament, la comunicació empresa-treballador, els salaris, l'avaluació i la formació, entre altres, i destaca que el personal intern i els portals d'ocupació han estat les fonts principals de reclutament de les empreses espanyoles l'any 2014.
Assenyala també els canvis que s'han produït en els òrgans d'intermediació col·lectiva, tant pel que fa al nombre d'afiliats com a la seva influència en l'empresa i en els processos de negociació: el nombre d'empreses amb un nivell d'afiliació inferior al 10% ha passat del 32% de 1995 al 40% l'any 2005 i al 50% l'any 2014.
La Comissió Europea acaba de publicar una sèrie de textos amb propostes de la Unió Europea per al text legal de l'Acord Transatlàntic de Comerç i Inversió (TTIP, en anglès) que està negociant amb els EUA.
Aquesta és la primera vegada que la Comissió fa públiques aquest tipus de propostes sobre les negociacions comercials bilaterals i reflecteix, segons la nota de premsa de la Comissió, el seu compromís amb una major transparència en les negociacions.