Juntament amb la Llei de pressupostos de la Generalitat de Catalunya per a l'any 2004, es presenta aquesta Llei de mesures fiscals i administratives, que s'estructura en dos títols: el primer, dedicat a les mesures fiscals, i el segon, dedicat a les mesures administratives.
En conjunt, la Llei conté cinquanta-vuit articles, als quals cal afegir les corresponents disposicions addicionals, transitòries, derogatòria i finals, que la completen.
El títol I, que recull les mesures fiscals, es divideix en quatre capítols.
Cal recordar, pel que fa als tributs estatals cedits, que les normes que conté aquesta Llei han estat dictades en exercici de les competències assumides en el marc de l'actual sistema de finançament, establert amb caràcter general per la Llei de l'Estat 21/2001, del 27 de desembre, per la qual es regulen les mesures fiscals i administratives del nou sistema de finançament de les comunitats autònomes de règim comú i ciutats amb estatut d'autonomia, i, concretament, pel que fa a Catalunya, per la Llei de l'Estat 17/2002, de l'1 de juliol, del règim de cessió de tributs de l'Estat a la Generalitat de Catalunya i de fixació de l'abast i les condicions de la cessió.
El capítol I, dedicat als impostos directes, conté dues normes referides a l'impost sobre la renda de les persones físiques i a l'impost sobre el patrimoni, respectivament.
Quant a l'impost sobre la renda, s'estableix una nova deducció en el tram autonòmic de la quota per als contribuents que hagin quedat vidus durant l'exercici.
Aquesta mesura pretén minorar la càrrega impositiva que recau sobre el col·lectiu de persones vídues en el moment inicial de la nova situació en què es troben per tal com es considera que aquesta requereix una atenció i una protecció especials.
En el cas que la persona contribuent vídua tingui descendents a càrrec seu, es considera pertinent disminuir la càrrega tributària que hi recau, per la qual cosa es fixa una deducció superior a la que s'estableix amb caràcter general.
D'altra banda, atès que la condició de viduïtat es perllonga en el temps i que les dificultats que aquesta situació comporta poden ésser també perdurables, es disposa l'aplicació de la deducció fiscal amb relació no solament a l'exercici en què la persona contribuent queda vídua, sinó també als dos exercicis immediatament posteriors.
Pel que fa a l'impost sobre el patrimoni, s'introdueix una bonificació respecte als anomenats patrimonis especialment protegits de contribuents amb disminució.
Aquesta institució ha estat creada per la Llei de l'Estat 41/2003, del 18 de novembre, de protecció patrimonial de les persones amb discapacitat i de modificació del Codi civil, de la Llei d'enjudiciament civil i de la normativa tributària amb aquesta finalitat, i només en poden ésser beneficiaris els afectats per una discapacitat psíquica igual o superior al 33% i els afectats per una discapacitat física o sensorial igual o superior al 65%.
El patrimoni especialment protegit, sotmès a un règim especial d'administració, resta directament vinculat a la satisfacció de les necessitats vitals de la persona amb discapacitat.
Amb la finalitat de facilitar la constitució d'aquests patrimonis, s'estableix una bonificació del 99% de la quota que proporcionalment correspongui als béns o drets que en passin a formar part.
El capítol II fa referència als impostos indirectes.
En primer lloc, amb relació a l'impost sobre transmissions patrimonials i actes jurídics documentats, es concreten els tipus de gravamen dels documents notarials, amb les novetats següents: d'una banda, s'implanta un tipus reduït del 0,3% per als documents de constitució, per a petites i mitjanes empreses, de drets reals a favor d'una societat de garantia recíproca.
Tot i que el subjecte destinatari d'aquesta mesura, com a contribuent, és la societat de garantia recíproca, també ha de redundar, indirectament, en benefici de la petita i mitjana empresa, que ha de veure reduïts els seus costos en la concertació de les operacions de finançament.
D'altra banda, el tipus general aplicable a tots els documents, llevat dels que tinguin atribuït un tipus específic, es fixa en l'1%, seguint així la tendència observable en altres comunitats autònomes de règim comú de finançament.
El capítol II inclou també un article referit a l'impost sobre les vendes minoristes de determinats hidrocarburs, pel qual es fixen els tipus de gravamen autonòmic conformement al que estableixen la llei que regula el sistema vigent de finançament autonòmic i la Llei de l'Estat 24/2001, del 27 de desembre, de mesures fiscals, administratives i de l'ordre social, que creà el dit tribut.
Les normes sobre tributs propis s'han agrupat en el capítol III, el qual es divideix en dues seccions.
En la secció primera, dedicada al gravamen de protecció civil, es modifica la Llei 4/1997, del 20 de maig, de protecció civil de Catalunya.
D'una banda, s'incrementen els tipus impositius amb efectes a partir de l'1 de gener de 2005, de conformitat amb les regles de vigència establertes per la Llei de l'Estat 58/2003, del 17 de desembre, general tributària; de l'altra, s'actualitza l'escala de quanties màximes que han d'ingressar els contribuents, determinada en funció de la facturació.
La secció segona està dedicada a les taxes que gestiona cadascun dels departaments de la Generalitat.
S'ha d'assenyalar aquí la creació de tres taxes, dues de les quals creades pel Departament de Salut: la taxa pels serveis de tramitació i resolució de sol·licituds d'autorització per a l'elaboració i el control de fórmules magistrals i preparats oficinals per encàrrec d'una oficina de farmàcia o un servei farmacèutic que no disposi dels mitjans necessaris, i la taxa pels serveis de tramitació i resolució de les sol·licituds d'autorització dels estudis de postautorització observacionals prospectius amb medicaments que es vulguin dur a terme en centres sanitaris de la xarxa d'utilització pública de Catalunya.
La tercera taxa que es crea grava l'atorgament de permisos per a fotografiar o filmar la fauna salvatge des d'un observatori fix de fauna salvatge situat en terrenys d'una reserva nacional de caça.
La seva gestió correspon al Departament de Medi Ambient i Habitatge.
Altres taxes.algunes de les quals pertanyents als departaments abans esmentats, i d'altres, als departaments de la Presidència, d'Educació, de Cultura i de Política Territorial i Obres Públiques. són objecte de modificacions diverses, sigui per la necessitat d'adaptació a la normativa substantiva corresponent, sigui per la introducció de supòsits d'exempció.
Quant al Departament de la Presidència, cal matisar que les taxes pels drets d'inscripció a les proves per a l'obtenció dels certificats de coneixements de català que convoca la Secretaria de Política Lingüística, pels drets d'inscripció a les proves de traductors i d'intèrprets jurats d'altres llengües al català i per la utilització de la cambra hipobàrica de l'Institut Nacional d'Educació Física de Catalunya (INEFC) no són de nova creació, sinó que els serveis que graven eren prestats fins ara pel Departament de Cultura, però, arran de la darrera reestructuració departamental, han passat a ésser prestats pel Departament de la Presidència, sense que se n'hagi modificat la regulació substantiva ni les quanties, les quals es mantenen en els imports vigents el 2003.
Finalment, s'ha de fer esment de l'increment de les quotes de la taxa d'inspecció i control sanitari d'animals i productes d'animals, gestionada pel Departament de Salut, la qual fins ara havia restat exclosa dels increments anuals de les taxes de quantia fixa efectuats en les darreres lleis de pressupostos.
Precisament amb relació a aquesta darrera taxa, la disposició final cinquena estableix una entrada en vigor específica que ha de coincidir amb l'inici d'un dels períodes trimestrals d'autoliquidació.
El darrer capítol dedicat a les mesures fiscals, el capítol IV, recull altres normes tributàries.
Estructurat en dues seccions, en la primera, dins l'àmbit de la gestió tributària, s'estableix l'obligació dels notaris de trametre telemàticament a l'Administració els documents autoritzats que tinguin transcendència tributària.
La secció segona regula els pagaments derivats de la gestió tributària i estableix que, mitjançant el sistema de minoració d'ingressos, s'efectuï el pagament, d'una banda, dels honoraris dels liquidadors de districte hipotecari, meritats com a conseqüència de llur intervenció en la gestió, la liquidació i la recaptació dels tributs cedits, i, de l'altra, de la quantitat corresponent a la confecció d'efectes timbrats.
També es disposa que els deutes derivats de les indemnitzacions per despeses d'aval i els interessos que en derivin es facin efectius per la via de la minoració del compte d'ingressos.
El títol II inclou les mesures administratives i es divideix en cinc capítols.
El primer capítol, referit a les finances, la contractació i el patrimoni, conté una sèrie de modificacions de diversos preceptes de la norma reguladora de les finances públiques de Catalunya, el Decret legislatiu 3/2002, del 24 de desembre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de finances públiques de Catalunya, per tal d'incorporar al dit text refós determinades previsions normatives que, de manera reiterada, s'han anat incloent en les darreres lleis de pressupostos de la Generalitat i de dotar-les de vigència sense cap limitació en el temps.
Es tracta, bàsicament, de normes relatives a la informació al Parlament sobre l'estat d'execució del pressupost, l'evolució de l'endeutament i el dèficit; a la informació al Departament d'Economia i Finances sobre la situació financera de les entitats públiques i les societats mercantils; a la documentació que s'ha d'adjuntar al projecte de llei de pressupostos de la Generalitat; a l'anul·lació o la baixa de determinades liquidacions; als manaments de pagament; a l'execució de despeses pluriennals; a la coordinació de la tresoreria de les entitats autònomes i empreses de la Generalitat; a la tramesa d'informació de les entitats autònomes de tipus comercial, industrial i financer, de les empreses públiques, de les universitats públiques i dels patronats i els consorcis participats per la Generalitat a la Intervenció General, i, finalment, les relatives a la comptabilitat i el sistema de fiscalització i control de les universitats públiques i les empreses i les entitats que formen part del sector públic.
En el mateix capítol I, però amb relació a la contractació administrativa, figura un precepte pel qual es modifica el corresponent article de l'anterior llei de mesures fiscals i administratives, la Llei 31/2002, del 30 de desembre, que va introduir determinades mesures per al foment dels objectius socials en la contractació.
Amb la modificació, bàsicament, es millora la identificació de l'àmbit d'aplicació subjectiu de la norma, incloent-hi les empreses d'inserció sociolaboral, d'acord amb la Llei 27/2002, del 20 de desembre, que les regula, i es millora la concreció dels objectes contractuals i de l'import màxim de la reserva.
Finalment, en aquest capítol es modifiquen diversos preceptes del Decret legislatiu 1/2002, del 24 de desembre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de patrimoni de la Generalitat de Catalunya, en uns casos per a incloure-hi determinades previsions en matèria patrimonial que, de manera reiterada, s'incloïen en les successives lleis de pressupostos de la Generalitat i per a dotar-les de vigència indefinida, i, en altres casos, per a fer modificacions puntuals del dit text refós.
Es tracta de normes sobre adquisició d'immobles en substitució dels que s'ocupen en règim de lloguer; sobre execució de reformes i projectes de primera ocupació d'immobles; sobre determinades operacions de cessió gratuïta de béns mobles i de cessió gratuïta d'ús dels drets de la propietat intel·lectual; sobre vinculació d'immobles al pagament d'una prestació periòdica, i sobre l'inventari general del patrimoni de la Generalitat.
En el capítol II, relatiu a les mesures sobre el sector públic, s'hi inclouen, en primer lloc i amb relació a l'Institut Català de Finances, determinats preceptes d'adequació de la norma reguladora d'aquest ens, referits bàsicament al seu àmbit d'actuació, al sistema de designació dels membres de la Junta de Govern i a les funcions dels seus òrgans.
En segon lloc, es regula el sistema de nomenament dels membres de la Junta de Govern i del Consell Consultiu de l'Institut Català del Crèdit Agrari.
En aquest mateix capítol II, s'hi inclouen altres mesures que afecten igualment el sector públic.
Concretament, es modifica la configuració de la direcció de l'Institut Català de l'Acolliment i de l'Adopció i s'adapten a la nova realitat organitzativa de l'Administració de la Generalitat els consells d'administració de l'Institut de Recerca i Tecnologia Agroalimentàries i de l'Institut Català de les Indústries Culturals.
També s'hi introdueixen determinades modificacions dels preus públics per prestacions patrimonials de caràcter públic de l'entitat Ports de la Generalitat i de determinades tarifes per serveis generals i per serveis específics que presta aquesta entitat.
Aquest capítol fineix amb dos preceptes relatius a la nova adscripció de l'Agència Catalana de Cooperació al Desenvolupament al departament que tingui atribuïda la funció en l'àmbit de la política de cooperació al desenvolupament, i a la modificació de la composició i el sistema de nomenament dels membres de la Junta de Govern de l'Institut Català de la Dona.
El capítol III, relatiu a mesures en matèria de personal, s'obre amb un precepte relatiu a l'aprovació de les relacions de llocs de treball, que també s'ha anat reiterant en les successives lleis de pressupostos de la Generalitat i que també es considera que ha de tenir vigència sense cap limitació en el temps.
Per aquest motiu, s'incorpora el dit precepte al redactat del Decret legislatiu 1/1997, del 31 d'octubre, pel qual s'aprova la refosa en un text únic dels preceptes de determinats textos legals vigents a Catalunya en matèria de funció pública.
Així mateix, es regulen en aquest capítol determinats aspectes dels processos de funcionarització de personal laboral i l'equiparació de les retribucions del personal de la Sindicatura de Comptes a les del personal del Parlament.
Cal destacar igualment la regulació d'un nou sistema unitari de percepció de dietes i indemnitzacions amb un límit anual sobre les retribucions brutes que es percebin.
Finalment, s'introdueixen tres modificacions que afecten sengles col·lectius: la primera es refereix al sistema de promoció interna a les diferents escales del Cos de Bombers; la segona afecta la classificació dels funcionaris del Cos de Mossos d'Esquadra que pertanyen a la categoria de mosso o mossa o caporal o caporala, i la tercera, dins l'àmbit del personal sanitari, regula el dret dels funcionaris dels cossos de metges, farmacèutics i practicants titulars de la sanitat local a romandre en actiu fins als setanta anys.
El capítol IV agrupa una sèrie de modificacions de lleis substantives: la de la Sindicatura de Comptes, per a ampliar-ne les funcions i incloure-hi la fiscalització de la comptabilitat dels processos electorals d'àmbit català; la del Jurat d'Expropiació de Catalunya, per a ampliar-ne les seccions amb la inclusió de la que actuarà en la demarcació de les Terres de l'Ebre; la dels consells escolars, per a atendre la singularitat del Consell Escolar de la ciutat de Barcelona; la d'alta muntanya, per a adaptar la composició del Consell General de Muntanya; la del Sistema Bibliotecari de Catalunya, amb relació al Consell Rector de la Biblioteca de Catalunya i al sistema de nomenament de la direcció d'aquesta biblioteca, que passa a ésser competència del conseller o consellera de Cultura.
En el mateix capítol, es concreta el concepte dels estudis d'opinió de la Generalitat i es precisen determinats aspectes del seu règim jurídic.
El capítol IV fineix amb una sèrie de mesures sobre, en primer lloc, la normativa reguladora de les fundacions, per tal de dotar de caràcter públic determinada documentació econòmica d'aquestes entitats, i la normativa reguladora de les cooperatives, per a les quals s'estableix una ampliació del termini d'adaptació a la normativa específica.
En segon lloc, es regulen els projectes de nous establiments comercials i de lleure adjacents a determinats estadis esportius de nova construcció i, en l'àmbit del turisme, s'amplien els terminis inicialment previstos per a la declaració de municipis turístics, per a l'elaboració del mapa turístic de Catalunya i per a la redacció del Pla de turisme de Catalunya.
Finalment, es determinen les competències municipals en matèria sancionadora pel que fa a la tinença d'animals potencialment perillosos.
En el darrer capítol, el capítol V, es regulen determinats aspectes dels programes de subvencions dels ens locals i la integració d'alguns d'aquests en el Pla únic d'obres i serveis de Catalunya; es regulen també determinats aspectes de la programació universitària de Catalunya, i s'estableixen mesures en matèria de prevenció i control del frau en el servei de transport públic de viatgers.
Dins aquest mateix capítol, s'estableixen determinades previsions amb relació a l'afectació de les quantitats recaptades procedents de sancions administratives i resolucions judicials en matèria de protecció de la salut; de les sancions en matèria de control, regularitat i qualitat del subministrament d'energia elèctrica a Catalunya; de les sancions en matèria de mineria, i finalment de les procedents d'infraccions en matèria de prevenció de riscs laborals recaptades en període voluntari pel Departament de Treball i Indústria.
Dins les disposicions addicionals, se n'hi inclouen dues de relatives a la matèria fiscal.
La primera estableix l'afectació dels rendiments derivats de l'aplicació del tipus de gravamen autonòmic de l'impost sobre les vendes minoristes de determinats hidrocarburs, establert per l'article 4, al finançament de despeses sanitàries, i la segona estableix un manament al Govern perquè prengui les mesures per minimitzar els efectes derivats de l'increment d'aquest impost en benefici dels sectors econòmics afectats.
Pel que fa a la resta de disposicions addicionals, en primer lloc, cal destacar la supressió de l'Institut Català del Voluntariat i l'adscripció de les funcions, el personal i el patrimoni d'aquest institut al Departament de Benestar i Família.
En segon lloc, s'inclou l'autorització al Govern per a dissoldre la societat Ferrocarrils de Muntanya de Grans Pendents, SA.
En tercer lloc, s'inclou una disposició que fa possible l'aplicació immediata del que estableix aquesta Llei amb relació al nomenament i el cessament dels membres dels òrgans de govern de l'Institut Català de Finances i de l'Institut Català del Crèdit Agrari.
En quart lloc, s'estableix la intervenció del departament competent en matèria d'educació en la regulació del planejament urbanístic mitjançant l'emissió d'un informe, atesa la necessitat de coordinar el planejament urbanístic general municipal i la planificació que, en l'àmbit educatiu, porta a terme aquest departament.
En cinquè lloc, s'estableix la inscripció al Registre Administratiu d'Empreses d'Inserció de les fundacions i les associacions que exerceixen activitats d'inserció sociolaboral.
En darrer lloc, s'estableix la participació de la Generalitat en el Consell d'Administració de la societat Barcelona Sagrera Alta Velocitat, SA.
La primera de les tres disposicions transitòries de la Llei, amb relació a la deducció per viduïtat en l'impost sobre la renda establerta per l'article 1, per tal d'evitar situacions discriminatòries en aplicar-la, permet als contribuents que hagin quedat vidus en els exercicis 2002 o 2003 que puguin aplicar la dita deducció en la declaració liquidació corresponent al 2004, en el primer cas, i en les del 2004 i del 2005, en el segon cas.
La segona estableix el règim transitori de l'afectació de les quantitats recaptades procedents de sancions administratives i resolucions judicials en matèria de protecció de la salut.
La tercera concedeix una pròrroga del termini establert per l'article 1 de la Llei 16/2001, del 29 de novembre, d'ampliació dels terminis de resolució del procediment i de presentació de sol·licituds concedits pel Decret 288/2000, de 31 d'agost, pel qual s'estableixen els requisits per regular les indemnitzacions de les persones incloses en els supòsits previstos per la Llei 46/1977, de 15 d'octubre, d'amnistia, i excloses dels beneficis de la disposició addicional divuitena dels pressupostos generals de l'Estat per als períodes 1990 i 1992.
La Llei fineix amb una disposició derogatòria i sis disposicions finals.
La disposició final primera autoritza el Govern a regular els períodes i els procediments de liquidació dels honoraris dels liquidadors de districte hipotecari meritats com a conseqüència de llur intervenció en la gestió, la liquidació i la recaptació dels tributs cedits o de les quantitats corresponents a la confecció dels efectes timbrats de l'impost sobre transmissions patrimonials i actes jurídics documentats.
La disposició final segona autoritza el Govern perquè, en el termini d'un any, refongui en un text únic la normativa reguladora de taxes i preus públics de la Generalitat amb l'encàrrec que la refosa comprengui la regularització, l'aclariment i l'harmonització de les disposicions vigents en aquesta matèria.
La disposició final tercera conté un manament al Govern perquè presenti al Parlament un projecte de llei de regulació de l'impost sobre successions i donacions en el marc de les competències assumides sobre aquest tribut.
I la quarta estableix l'obligació que els diversos departaments del Govern publiquin una relació de les taxes vigents que gestionen, amb efectes merament informatius.
Finalment, les disposicions finals cinquena i sisena inclouen l'entrada en vigor específica del que estableixen alguns articles i l'entrada en vigor general de la Llei, respectivament.
Deducció per als contribuents que quedin vidus
Amb efectes des de l'1 de gener de 2004, en la part corresponent a la comunitat autònoma de la quota íntegra de l'impost sobre la renda de les persones físiques, els contribuents que quedin vidus durant l'exercici es poden aplicar una deducció de 150 euros.
Aquesta deducció és aplicable en la declaració corresponent a l'exercici en què els contribuents quedin vidus i en els dos exercicis immediatament posteriors.
Si la persona contribuent que queda vídua té a càrrec seu un o més descendents que, de conformitat amb l'article 43 del Reial decret legislatiu 3/2004, del 5 de març, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de l'impost sobre la renda de les persones físiques, computen als efectes d'aplicar el mínim per descendents, es pot aplicar una deducció de 300 euros en la declaració corresponent a l'exercici en què la persona contribuent queda vídua, i als dos exercicis immediatament posteriors, sempre que els descendents mantinguin els requisits per a computar als efectes d'aplicar el mínim esmentat.
Bonificació dels patrimonis especialment protegits de contribuents amb discapacitat
Amb efectes a partir de l'1 de gener de 2004, si entre els béns o drets de contingut econòmic computats per a la determinació de la base imposable n'hi ha que formen part del patrimoni especialment protegit de la persona contribuent constituït a l'empara de la Llei de l'Estat 41/2003, del 18 de novembre, de protecció patrimonial de les persones amb discapacitat i de modificació del Codi civil, de la Llei d'enjudiciament civil i de la normativa tributària amb aquesta finalitat, la persona contribuent es pot aplicar una bonificació del 99% en la part de la quota que proporcionalment correspongui als dits béns o drets.
Es modifica l'article 7 de la Llei 21/2001, del 28 de desembre, de mesures fiscals i administratives, que resta redactat de la manera següent:
"Els documents notarials a què fa referència l'article 31.2 del text refós de la Llei de l'impost sobre transmissions patrimonials i actes jurídics documentats, aprovat pel Reial decret legislatiu 1/1993, del 24 de setembre, tributen segons els tipus de gravamen següents:
"a) El 0,1%, en el cas de documents d'adquisició d'habitatges declarats protegits, i també dels documents del préstec hipotecari atorgat per a adquirir-los.
"b) L'1,5%, en el cas de documents en què s'hagi renunciat a l'exempció en l'IVA conformement al que disposa l'article 20.2 de la Llei de l'Estat 37/1992, del 28 de desembre, de l'impost sobre el valor afegit.
"c) El 0,3%, en el cas de documents notarials que formalitzin la constitució i la modificació de drets reals a favor d'una societat de garantia recíproca amb domicili social a Catalunya.
"d) L'1%, en el cas d'altres documents."
Amb efectes des de l'1 d'agost de 2004, el tipus de gravamen autonòmic de l'impost sobre les vendes minoristes de determinats hidrocarburs és el següent:
b) Gasoli d'ús general: 24 euros per cada 1.000 litres.
c) Gasoli d'usos especials i de calefacció: 6 euros per cada 1.000 litres.
e) Querosè d'ús general: 24 euros per cada 1.000 litres.
Els tipus de gravamen fixats per l'article 59.1 de la Llei 4/1997, del 20 de maig, de protecció civil de Catalunya, s'eleven fins a la quantitat que resulti d'aplicar el coeficient 1,026 a la quantia exigida l'any 2003.
Es modifica l'apartat 2 de l'article 59 de la Llei 4/1997, que resta redactat de la manera següent:
La quantitat màxima que el subjecte obligat al pagament del gravamen ha d'ingressar no pot superar els 61.663,84 euros, d'acord amb l'escala següent:
"Fins a 3.005.060,52 euros de facturació: una quota màxima de 6.166,38 euros.
"De 3.005.060,53 a 12.020.242,08 euros de facturació: una quantia màxima de 15.415,96 euros.
"Més de 30.050.605,21 euros de facturació: una quota màxima de 61.663,84 euros."
Modificació del títol II de la Llei 15/1997
Es modifica l'article 49 del capítol I del títol II de la Llei 15/1997, del 24 de desembre, de taxes i preus públics de la Generalitat de Catalunya, que resta redactat de la manera següent:
Es modifica l'apartat 1 de l'article 50 del capítol I del títol II de la Llei 15/1997, que resta redactat de la manera següent:
És exempta la primera mitja hora d'ús de l'aparcament per a tots els tipus de vehicles, llevat dels autocars."
S'afegeix un capítol, el III, al títol II de la Llei 15/1997, amb el text següent:
Taxa pels drets d'inscripció a les proves per a l'obtenció dels certificats de coneixements de català que convoca la Secretaria de Política Lingüística.
"Constitueix el fet imposable de la taxa la inscripció a les proves per a l'obtenció dels certificats de coneixements de català que convoca la Secretaria de Política Lingüística.
Proves per a l'obtenció del certificat de nivell bàsic de català (certificat A bàsic): 12,70 euros.
Proves per a l'obtenció del certificat de nivell elemental de català (certificat A elemental): 12,70 euros.
Proves per a l'obtenció del certificat de nivell intermedi de català (certificat B): 12,70 euros.
Proves per a l'obtenció del certificat de suficiència de català (certificat C): 22,15 euros.
Proves per a l'obtenció del certificat de nivell superior de català (certificat D): 22,15 euros.
Proves per a l'obtenció del certificat de coneixements de llenguatge administratiu: 22,15 euros.
Proves per a l'obtenció del certificat de coneixements de llenguatge jurídic: 22,15 euros.
Proves per a l'obtenció del certificat de llenguatge comercial: 22,15 euros.
Proves per a l'obtenció del certificat de capacitació per a la correcció de textos orals i escrits: 22,15 euros.
"Són exempts d'aquesta taxa, amb la justificació documental prèvia de llur situació, els subjectes passius en situació d'atur que no perceben cap prestació econòmica i els jubilats."
S'afegeix un capítol, el IV, al títol II de la Llei 15/1997, amb el text següent:
"Constitueix el fet imposable de la taxa la inscripció a les proves convocades per la Secretaria de Política Lingüística per a l'obtenció de l'habilitació professional de traducció i interpretació jurades d'altres llengües al català.
Proves per a l'obtenció de l'habilitació professional de traducció jurada: 64,45 euros.
Proves per a l'obtenció de l'habilitació professional d'interpretació jurada: 64,45 euros."
S'afegeix un capítol, el V, al títol II de la Llei 15/1997, amb el text següent:
"Capítol V. Taxa per la utilització de la cambra hipobàrica de l'Institut Nacional d'Educació Física de Catalunya
"Constitueix el fet imposable de la taxa la utilització de la cambra hipobàrica de l'Institut Nacional d'Educació Física de Catalunya.
"Són subjectes passius de la taxa les persones físiques o jurídiques, públiques o privades, que utilitzen la cambra hipobàrica.
"La taxa s'acredita i s'exigeix en el moment en què s'autoritza la utilització de la cambra hipobàrica.
Test d'hipòxia, per hora: 112,30 euros.
Exposició a hipòxia, per hora i per persona:
Vuit persones o més: 13,60 euros.
Prova d'esforç, per hora: 95,80 euros.
S'afegeix un apartat, el 3.3.5, a l'article 87 del capítol I del títol V de la Llei 15/1997, amb el text següent:
S'afegeix un apartat, el 3.3.6, a l'article 87 del capítol I del títol V de la Llei 15/1997, amb el text següent:
Títol superior de ceràmica: 50,25 euros."
S'afegeix un apartat, el 3.5, a l'article 87 del capítol I del títol IV de la Llei 15/1997, amb el text següent:
Títol de tècnic o tècnica d'esport: 44,85 euros.
Títol de tècnic o tècnica superior d'esport: 50,25 euros."
S'afegeix un apartat, el 3, a l'article 98 del capítol III del títol V de la Llei 15/1997, amb el text següent:
Són exempts de pagar la taxa exigida, amb la justificació documental prèvia de llur situació, les persones subjectes a mesures privatives de llibertat."
Es modifica l'encapçalament del capítol VI del títol V de la Llei 15/1997, que resta redactat de la manera següent:
"Taxa per la inscripció a la prova d'accés als cicles formatius de grau mitjà i a la prova d'accés als cicles formatius de grau superior de formació professional específica i dels ensenyaments d'arts plàstiques i de disseny, per la inscripció a la prova d'accés de caràcter general als ensenyaments de règim especial de tècnic o tècnica d'esport i tècnic o tècnica superior d'esport i a les formacions esportives de nivell 1 i de nivell 3, i per la inscripció a les proves de caràcter específic per a l'accés als ensenyaments de règim especial de tècnic o tècnica d'esport i tècnic o tècnica superior d'esport".
Es modifica l'article 107 bis del capítol VI del títol V de la Llei 15/1997, que resta redactat de la manera següent:
"Constitueixen el fet imposable de la taxa la inscripció a la prova d'accés als cicles formatius de grau mitjà i a la prova d'accés als cicles formatius de grau superior de formació professional específica i dels ensenyaments d'arts plàstiques i de disseny, la inscripció a la prova d'accés de caràcter general als ensenyaments de règim especial de tècnic o tècnica d'esport i tècnic o tècnica superior d'esport i a les formacions esportives de nivell 1 i de nivell 3, i la inscripció a la prova de caràcter específic per a l'accés als ensenyaments de règim especial de tècnic o tècnica d'esport i tècnic o tècnica superior d'esport."
Es fan les modificacions següents a l'article 107 quinquies del capítol VI del títol V de la Llei 15/1997:
a) S'afegeix un nou punt 3 amb el text següent:
Prova d'accés de caràcter general als ensenyaments de règim especial de tècnic o tècnica d'esport i a les formacions esportives de nivell 1: 15,95 euros."
b) S'afegeix un nou punt, el 6, amb el text següent:
Prova d'accés de caràcter general als ensenyaments de règim especial de tècnic o tècnica superior d'esport i a les formacions esportives de nivell 3: 25,70 euros."
c) Els antics punts 3, 4 i 5 passen a ésser els punts 4, 5 i 7, respectivament.
Es modifica l'article 137 quinquies del capítol VIII del títol VI de la Llei 15/1997, que resta redactat de la manera següent:
"Reproducció en paper DIN A4: 0,15 euros.
"Reproducció en paper DIN A3: 0,30 euros.
A 300 dpi (punts per polzada), en paper fotogràfic, en blanc i negre o en color:
"TIFF(format d'arxiu d'imatge amb etiquetes)<6 Mb, 1 imatge: 7,65 euros.
"A les reproduccions de més d'una imatge de documents textuals s'apliquen les tarifes següents:
"De 2 a 6 imatges, per cada imatge: 6,88 euros.
"De 7 a 20 imatges, per cada imatge: 6,12 euros.
"De 21 a 50 imatges, per cada imatge: 4,59 euros.
"De 51 a 100 imatges, per cada imatge: 3,82 euros.
"De 101 en endavant, per cada imatge: 3,06 euros.
"Per duplicació de cinta, per cada 30 minuts: 10,00 euros.
"Per un minut seleccionat sobre cinta analògica: 0,60 euros.
"Duplicació de cinta analògica o de CD-R, per cada 30 minuts: 6,00 euros.
Tarifes per usos comercials de les reproduccions:
"En el cas que l'usuari o usuària destini les reproduccions de documents a ús comercial, ha de pagar a l'ANC, a més de les tarifes de reproducció, les que estableix aquest apartat.
En el cas que en el contracte de cessió de drets d'explotació a l'ANC s'hagi establert alguna remuneració per a l'autor o autora del document, l'usuari o usuària ha de satisfer aquesta remuneració directament a l'autor o autora.
"Entitats sense ànim de lucre: 32,20 euros.
"Entitats amb ànim de lucre: 64,45 euros.
"Entitats amb ànim de lucre: 96,90 euros.
"Entitats amb ànim de lucre: 128,85 euros.
"Entitats sense ànim de lucre: 31,60 euros/minut.
"Entitats sense ànim de lucre: 64,45 euros/minut.
"Entitats amb ànim de lucre: 128,85 euros/minut.
"Entitats amb ànim de lucre: 32,20 euros/minut.
"A petició de l'usuari o usuària, s'envien les reproduccions per correu amb acusament de recepció.
Es modifiquen les quotes de l'apartat 3 de l'article 158 del capítol IV del títol VII de la Llei 15/1997:
Sacrifici de boví de més de 218 kg: 2,008 euros.
Sacrifici de boví de menys de 218 kg: 1,115 euros.
Sacrifici de porcí de més de 25 kg: 0,576 euros.
Sacrifici d'oví, cabrum i altres remugants de més de 18 kg: 0,223 euros.
Sacrifici d'oví, cabrum i altres remugants d'entre 12 i 18 kg: 0,155 euros.
Sacrifici d'oví, cabrum i altres remugants de menys de 12 kg: 0,074 euros.
Sacrifici d'aviram i caça menor de ploma de més de 5 kg: 0,018 euros.
"5.1.C. Sacrifici de conills i caça menor de pèl de més de 5 kg: 0,018 euros.
Sacrifici d'aviram i caça menor de ploma d'entre 2,5 i 5 kg: 0,009 euros.
"5.2.C. Sacrifici de conills i caça menor de pèl d'entre 2,5 i 5 kg: 0,009 euros.
Sacrifici d'aviram i caça menor de ploma de menys de 2,5 kg: 0,004 euros.
"5.3.C. Sacrifici de conills i caça menor de pèl de menys de 2,5 kg: 0,004 euros.
Sacrifici de gallines de reposició: 0,004 euros.
Sacrifici de guatlles, pollastrons i perdius: 0,002 euros.
Especejament, inclosos els ossos: 1,338 euros.
Emmagatzematge, inclosos els ossos: 1,338 euros."
Es modifiquen les quotes de l'apartat 1 de l'article 160 del capítol IV del títol VII de la Llei 15/1997:
Residus de boví de més de 218 kg: 0,341 euros.
Residus de boví de menys de 218 kg: 0,235 euros.
Residus de porcí de més de 25 kg: 0,099 euros.
Residus d'oví, cabrum i altres remugants de més de 18 kg: 0,025 euros.
Residus d'oví, cabrum i altres remugants d'entre 12 i 18 kg: 0,020 euros.
Residus d'oví, cabrum i altres remugants de menys de 12 kg: 0,009 euros.
Residus d'aviram, conills i caça menor: 0,002 euros.
Es modifica la quota de l'apartat 3 de l'article 160 del capítol IV del títol VII de la Llei 15/1997:
"Residus en productes d'aqüicultura: 0,099 euros."
Es modifica la quota de l'apartat 4 de l'article 160 del capítol IV del títol VII de la Llei 15/1997:
"Residus en llet i productes làctics: 0,020 euros."
Es modifica la quota de l'apartat 5 de l'article 160 del capítol IV del títol VII de la Llei 15/1997:
Es modifiquen les quotes de l'apartat 1 de l'article 161 del capítol IV del títol VII de la Llei 15/1997:
Bestretes, boví de més de 218 kg: 1,115 euros.
Bestretes, boví de menys de 218 kg: 0,775 euros.
Bestretes, porcí de més de 25 kg: 0,322 euros.
Bestretes, oví, cabrum i altres remugants de més de 18 kg: 0,081 euros.
Bestretes, oví, cabrum i altres remugants d'entre 12 i 18 kg: 0,062 euros.
Bestretes, oví, cabrum i altres remugants de menys de 12 kg: 0,025 euros.
Es modifica l'encapçalament del capítol V del títol VII de la Llei 15/1997, que resta redactat de la manera següent:
"Taxa pels serveis de tramitació d'autoritzacions administratives dels centres, serveis i establiments sanitaris".
Es modifica l'apartat 1 de l'article 169 del capítol V del títol VII de la Llei 15/1997, que resta redactat de la manera següent:
Per l'estudi, els informes i la inspecció, si escau, de la resolució dels expedients d'autorització administrativa d'instal·lació, modificació, permís de funcionament i trasllat dels centres, serveis i establiments sanitaris.
"La quota s'estableix com la suma d'una quantitat base, una quantitat per cada servei a autoritzar i, si escau, una quantitat per la validació del programa de garantia de qualitat assistencial.
"Als efectes d'aquesta taxa, es consideren centres amb internament els hospitals generals, els hospitals especialitzats, els hospitals sociosanitaris, els hospitals de salut mental i tractament de toxicomanies i altres centres amb internament.
"Aquest import és únic per a la categoria de consultes mèdiques, consultes d'altres professionals sanitaris (excepte dentistes i podòlegs), centres d'atenció primària, centres de salut i consultoris d'atenció primària.
"La suma d'aquest import més l'anterior quantitat base s'ha d'aplicar en centres d'especialitat, centres polivalents, centres de reproducció humana assistida, centres de cirurgia ambulatòria, centres d'interrupció voluntària de l'embaràs, centres de diagnòstic (excepte radiologia), centres de transfusió, bancs de teixits, centres de reconeixements mèdics, centres de salut mental i altres centres.
"La suma d'aquest import, més la quantitat base, més l'import establert per cada servei a autoritzar s'ha d'aplicar a centres de radiodiagnòstic, clíniques dentals i clíniques de podologia.
Estructura o trasllat amb internament (preu base): 273,14 euros.
Estructura o trasllat sense internament (preu base): 116,87 euros.
Ampliació de serveis (preu per servei): 18,00 euros."
Es modifica l'encapçalament del capítol XV del títol VII de la Llei 15/1997, que resta redactat de la manera següent:
"Taxa per l'avaluació de la documentació i la tramitació de les sol·licituds de llicències i autoritzacions de productes sanitaris".
Es modifica l'article 211 del capítol XV del títol VII de la Llei 15/1997, que resta redactat de la manera següent:
Avaluació de la documentació i tramitació de les sol·licituds de llicència per a la fabricació de productes sanitaris a mida
Per la sol·licitud de llicència prèvia sanitària de funcionament de la instal·lació de fabricació de productes sanitaris a mida: 587,28 euros.
Per la sol·licitud de revalidació quinquennal de la llicència: 438,03 euros.
Avaluació de la documentació i tramitació de les sol·licituds de llicència per a distribuir productes sanitaris
Per la sol·licitud de llicència prèvia sanitària de funcionament de l'empresa distribuïdora de productes sanitaris: 455,91 euros.
Per la sol·licitud de revalidació quinquennal de la llicència: 240,96 euros.
Autorització de la publicitat de productes sanitaris dirigida al públic i inserida en mitjans de difusió pública: 262,75 euros."
S'afegeix un capítol, el XIX, al títol VII de la Llei 15/1997, amb el text següent:
"Taxa pels serveis de tramitació i resolució de les sol·licituds d'autorització per a l'elaboració i el control de fórmules magistrals i preparats oficinals per encàrrec d'una oficina o un servei de farmàcia que no disposi dels mitjans necessaris
"Constitueix el fet imposable de la taxa la tramitació i la resolució, per la Subdirecció General de Farmàcia i Productes Sanitaris, del Departament de Salut, dels expedients d'autorització de les oficines i els serveis de farmàcia per a l'elaboració i el control de fórmules magistrals i preparats oficinals per encàrrec d'una oficina o un servei de farmàcia que no disposi dels mitjans necessaris.
"El subjecte passiu de la taxa és la persona física titular de l'oficina de farmàcia o la persona jurídica titular del centre hospitalari on sigui el servei de farmàcia.
"La quota de la taxa és de 115 euros."
S'afegeix un capítol, el XX, al títol VII de la Llei 15/1997, amb el text següent:
"Taxa pels serveis de tramitació i resolució de les sol·licituds d'autorització dels estudis de postautorització observacionals prospectius amb medicaments que es vulguin dur a terme en centres sanitaris de la xarxa d'utilització pública de Catalunya
"Constitueix el fet imposable de la taxa la tramitació i la resolució, per la Subdirecció General de Farmàcia i Productes Sanitaris, del Departament de Salut, dels expedients d'autorització dels estudis de postautorització observacionals prospectius amb medicaments que es vulguin dur a terme en centres sanitaris de la xarxa d'utilització pública de Catalunya.
"El subjecte passiu de la taxa és la persona física o jurídica que sol·licita autorització d'estudis de postautorització observacionals prospectius amb medicaments.
"La quota de la taxa és de 505,25 euros."
Es modifica l'apartat 3 i el primer incís de l'apartat 4 de l'article 220 del capítol I del títol VIII de la Llei 15/1997, que resten redactats de la manera següent:
Atorgament, rehabilitació, pròrroga, visat o modificació de l'autorització d'operador de transport de mercaderies
Atorgament o rehabilitació de l'autorització d'operador de transport: 41,60 euros.
Pròrroga, visat o modificació de l'autorització d'operador de transport: 20,85 euros.
Atorgament, rehabilitació, pròrroga, visat o modificació de l'autorització de lloguer de vehicles amb conductor/a o sense, per la seu central o per una sucursal".
Es modifica el capítol III del títol VIII de la Llei 15/1997, que resta redactat de la manera següent:
"Taxa per l'expedició o la renovació del títol de capacitació per a l'exercici de la professió de transportista per carretera; del títol de capacitació per a l'activitat de conseller o consellera de seguretat per al transport de mercaderies perilloses per carretera, per ferrocarril o per via navegable; del certificat de conductor o conductora per al transport de mercaderies o de viatgers per carretera, o de la targeta de tacògraf digital
"Constitueix el fet imposable de la taxa l'expedició o la renovació del títol de capacitació per a l'exercici de la professió de transportista per carretera; del títol de capacitació per a l'activitat de conseller o consellera de seguretat per al transport de mercaderies perilloses per carretera, per ferrocarril o per via navegable; del certificat de conductor o conductora per al transport de mercaderies o de viatgers per carretera, o de la targeta de tacògraf digital.
"Són subjectes passius de la taxa els qui sol·liciten l'expedició o la renovació del títol de capacitació per a l'exercici de la professió de transportista per carretera; del títol de capacitació per a l'activitat de conseller o consellera de seguretat per al transport de mercaderies perilloses per carretera, per ferrocarril o per via navegable; del certificat de conductor o conductora per al transport de mercaderies o de viatgers per carretera, o de la targeta de tacògraf digital.
"La taxa s'acredita quan es presenta la sol·licitud, però l'ingrés de la taxa s'ha de fer abans de l'expedició o renovació del títol, del certificat o de la targeta.
Per cada títol o certificat: 17,05 euros.
Es modifica la lletra b de l'apartat 1 de l'article 259 del capítol X del títol VIII de la Llei 15/1997, que resta redactada de la manera següent:
"b) Per la utilització del domini públic: si es pot valorar, s'utilitza aquest valor com a base; en cas contrari, la base imposable s'ha de fixar en els valors dels materials que es beneficiïn de la utilització.
En el cas d'estacions d'autobusos i àrees d'estacionament, la base es determina per la totalitat dels beneficis líquids obtinguts l'exercici anterior per l'explotació i els serveis complementaris de l'estació o l'àrea corresponent, entenent per beneficis líquids els ingressos bruts menys l'import de les despeses necessàries per a obtenir-los."
Es modifica l'apartat 2.5 de l'article 267 del capítol II del títol IX de la Llei 15/1997, que resta redactat de la manera següent:
Són exemptes de pagament de matrícula les àrees privades de caça que tinguin una superfície afectada com a mínim en un 25% pels incendis forestals produïts durant l'any anterior, d'acord amb la informació que consta a la Direcció General del Medi Natural."
Es modifica l'article 285 del capítol VI del títol IX de la Llei 15/1997, que resta redactat de la manera següent:
Són exempts del pagament de la taxa els subjectes passius que acreditin documentalment la situació d'incapacitat permanent total o absoluta i les persones menors de catorze anys.
Els subjectes passius que acreditin documentalment la condició de jubilat o jubilada són exempts del pagament de la taxa, en la modalitat de pesca sense mort, de dilluns a dijous, llevat de festius i vigílies de festius.
Els pescadors riberencs de les zones d'aigües d'alta muntanya, que són els que tenen el veïnatge administratiu en els termes municipals pels quals transcorren els trams d'aigües d'alta muntanya, tenen una bonificació del 60% de la quota de la tarifa general de la taxa."
S'afegeixen dos nous articles, el 285 bis i el 285 ter, al capítol VI del títol IX de la Llei 15/1997, amb el text següent:
"S'autoritza el Departament de Medi Ambient i Habitatge perquè, en el marc del conveni que subscrigui per a la gestió de les zones de pesca controlada amb les federacions esportives catalanes o altres entitats legalment constituïdes vinculades al món de la pesca, atribueixi a aquestes federacions o entitats el cobrament de la taxa en nom i per compte de la Generalitat.
En el marc del dit conveni, es pot establir una compensació econòmica a les federacions o entitats, pel cobrament de la taxa, del 5% als llocs amb lectors de targeta i del 10% als que no en tenen."
"La taxa té caràcter finalista, per la qual cosa, de conformitat amb l'article 3, els ingressos derivats de la taxa s'afecten a la gestió, la conservació i la vigilància de les zones de pesca controlada, en les partides corresponents del Departament de Medi Ambient i Habitatge."
Es modifica l'apartat 5.2 de l'article 333 del capítol I del títol XII de la Llei 15/1997, que resta redactat de la manera següent:
Registre d'actuacions d'entitats col·laboradores i d'inspecció i control, d'empreses i de professionals autoritzats
Inscripció reglamentària de professionals, empreses i entitats col·laboradores i d'inspecció i control; pròrrogues, canvis de nom i canvis de nomenament de tècnics de laboratori autoritzats o habilitats, i certificacions acreditatives de responsable tècnic de taller de reparació d'automòbils: 32,35 euros.
Certificacions referents a les inscripcions registrals d'empreses i de professionals autoritzats, de responsables de tallers de reparació d'automòbils, i de no-suspensió d'activitats, i també l'emissió de duplicats dels documents originals o les certificacions acreditatives: 12 euros."
S'afegeix un article, el 333 bis, al capítol I del títol XII de la Llei 15/1997, amb el text següent:
"És exempta del pagament de la taxa l'expedició de duplicats de la targeta ITV, en cas de robatori, sempre que aquest es justifiqui mitjançant la corresponent denúncia."
Es modifica l'article 367 del capítol II del títol XIV de la Llei 15/1997, que resta redactat de la manera següent:
"Constitueixen el fet imposable de la taxa l'obtenció i la renovació del distintiu de garantia de qualitat ambiental."
Es modifica l'article 369 del capítol II del títol XIV de la Llei 15/1997, que resta redactat de la manera següent:
"La taxa s'acredita per l'obtenció i la renovació del distintiu de garantia de qualitat ambiental, però pot ésser exigida la justificació de l'ingrés de la taxa quan es presenta la sol·licitud."
Es modifica l'article 370 del capítol II del títol XIV de la Llei 15/1997, que resta redactat de la manera següent:
La quota per cada sol·licitud de distintiu de garantia de qualitat ambiental és de 300 euros.
La quota per cada sol·licitud de renovació del distintiu de garantia de qualitat ambiental és de 200 euros.
S'hi poden aplicar les bonificacions següents, que són acumulables:
"a) Reducció del 50% si el subjecte passiu és una microempresa o una petita o mitjana empresa, segons la definició que en fa la Recomanació 2003/361/CE de la Comissió.
"b) Reducció del 15% als subjectes passius que acreditin tenir la certificació EMAS o ISO 14001."
Es modifica l'article 370 bis del capítol II del títol XIV de la Llei 15/1997, que resta redactat de la manera següent:
Són exemptes de les taxes fixades per l'article 370 les entitats públiques, les entitats privades sense ànim de lucre i les entitats participades per un organisme autònom o una empresa dependent de la Generalitat, sempre que aquesta participació superi el 50% del capital.
Són exempts de les taxes corresponents a les quotes de renovació establertes per l'apartat 2 de l'article 370 els subjectes passius que tenen l'etiqueta ecològica comunitària per als mateixos productes o serveis als quals s'atorga el distintiu de garantia de qualitat ambiental, sempre que acreditin el pagament de la quota corresponent."
Es modifica l'article 374 del capítol III del títol XIV de la Llei 15/1997, que resta redactat de la manera següent:
La quota per la sol·licitud d'etiqueta ecològica comunitària, en concepte de despeses de tramitació, és de 300 euros.
Aquesta quota pot ésser objecte de les bonificacions següents:
"c) Reducció del 75% en el cas de refugis de muntanya i de microempreses incloses en la categoria de serveis d'allotjament.
"Les reduccions a i b són acumulables.
L'aplicació de la reducció c no permet cap altra reducció addicional.
La quota anual per l'ús de l'etiqueta ecològica comunitària es determina aplicant el percentatge del 0,15% sobre el volum anual de vendes del producte o del servei a la Unió Europea, amb el mínim de 515 euros anuals i el màxim de 25.000 euros anuals.
En el cas dels allotjaments turístics la quota mínima és de 100 euros.
La xifra del volum anual de vendes es basa, com a regla general, en la facturació del producte o del servei amb etiqueta i es calcula a partir dels preus de fàbrica quan el producte que ha obtingut l'etiqueta és un bé i a partir del preu de lliurament quan es tracta de serveis.
"En el cas dels allotjaments turístics el volum anual de vendes es calcula multiplicant el preu de l'allotjament pel grau d'ocupació.
El producte obtingut es divideix per 2.
"El preu de l'allotjament és el preu mitjà d'una nit, incloent-hi els serveis no facturats a part com a extres.
La quota anual d'ús pot ésser objecte de les bonificacions següents, que són acumulables i aplicables a la quota resultant mínima i màxima, sense excedir, en cap cas, el 50%:
"c) Reducció del 15% als subjectes passius que acreditin tenir la certificació EMAS o ISO 14001.
Aquesta reducció resta subjecta a la condició que el subjecte passiu es comprometi, de manera expressa, a garantir que els seus productes o serveis amb etiqueta ecològica compleixen els criteris de l'etiqueta durant el període de validesa del contracte.
Aquest compromís s'ha d'incorporar adequadament en els objectius mediambientals detallats del sistema de gestió ambiental.
Els subjectes passius que tenen la certificació de conformitat amb la norma ISO 14001 han de demostrar cada any el compliment d'aquest compromís.
"d) Reducció del 25% als tres primers sol·licitants que, en el conjunt de l'Estat, obtinguin l'etiqueta ecològica per una categoria de productes o serveis.
"e) Reducció del 30% per a aquells productes als quals s'hagi atorgat una altra etiqueta ecològica que satisfaci els requisits generals de la norma ISO 14024.
Es dedueixen del preu dels productes els costos dels components que hagin estat subjectes al pagament d'una quota anual.
El còmput del període de vigència de la quota anual d'ús s'inicia el mateix dia en què s'aprova la resolució d'atorgament de l'etiqueta ecològica."
Es modifica l'article 385 del capítol VI del títol XIV de la Llei 15/1997, que resta redactat de la manera següent:
"Constitueix el fet imposable la prestació dels serveis administratius relatius als procediments de:
"a) Acreditament de les entitats ambientals de control.
"b) Renovació de l'acreditació de les entitats ambientals de control.
"c) Modificació de l'acreditació de les entitats ambientals de control.
"d) Supervisió de les actuacions de les entitats acreditades.
"f) Renovació de l'acreditació d'establiments complementaris (laboratoris).
"g) Modificació de l'acreditació d'establiments complementaris (laboratoris)."
Es modifica l'article 387 del capítol VI del títol XIV de la Llei 15/1997, que resta redactat de la manera següent:
S'han de pagar una quota base, quan es presenta la sol·licitud corresponent a la primera fase de l'acreditament per a algun dels fets imposables establerts per l'article 385, i una quota complementària, quan s'hagi estudiat la documentació presentada i s'hagi emès l'informe previ corresponent a la segona fase de l'acreditament o bé a la realització de l'auditoria extraordinària o parcial, o previ a la capacitació dels tècnics.
La quota en concepte de supervisió s'ha de liquidar trimestralment durant la primera quinzena del mes següent al trimestre vençut."
Es modifica l'article 388 del capítol VI del títol XIV de la Llei 15/1997, que resta redactat de la manera següent:
"Per la prestació del servei dels fets imposables establerts per l'article 385, es fixen les quotes següents:
Fet imposable de l'article 385.a: procediment d'acreditament de les entitats ambientals de control
Fins a dues tipologies, independentment del nivell, excepte tipologies industrials, energètiques o de gestió de residus de nivell I: 6.000 euros.
Més de dues tipologies o fins a dues tipologies si són industrials, energètiques o de gestió de residus: 10.000 euros.
Auditoria de camp ordinària o general:
"b) De les entitats ambientals de control de tipologia energètica o de gestió de residus, per cada tipologia: 4.000 euros.
Auditories extraordinàries o parcials, com ara les derivades de canvis documentals durant el procés d'acreditament:
Fet imposable de l'article 385.b: procediment de renovació de l'acreditació de les entitats ambientals de control
Quota complementària: la quota corresponent al fet imposable de l'article 385.a per a l'auditoria d'entitat i el 50% de l'import de l'auditoria de camp ordinària o general.
Per a les auditories extraordinàries, les quotes són equivalents a les del fet imposable de l'article 385.a.
Fet imposable de l'article 385.c: procediment de modificació de l'acreditació de les entitats ambientals de control
Procediment de modificació per ampliació del nombre de tipologies
Per passar d'una tipologia a dues o per canvi del nivell II al nivell I, excepte en el cas de les tipologies industrials, energètiques o de gestió de residus de nivell I:
"b) En concepte d'auditoria de camp ordinària: l'import establert per al fet imposable de l'article 385.a, segons que correspongui, excepte en el cas de passar del nivell II al nivell I, en què s'aplica el 50% de l'import establert per al fet imposable de l'article 385.a amb aquesta finalitat.
Per ampliació a un nombre de tipologies acreditades superior a dos i per ampliació a la tipologia industrial i energètica o de gestió de residus de nivell I:
"b) En concepte d'auditoria de camp ordinària: l'import establert per al fet imposable de l'article 385.a, segons que correspongui, excepte en el cas de passar del nivell II al nivell I per una determinada tipologia, en què s'aplica el 50% de l'import establert per al fet imposable de l'article 385.a amb aquesta finalitat.
Procediment de modificació de les condicions documentals que comporti la realització d'una auditoria de l'entitat: 1.500 euros.
Procediment d'aixecament d'una suspensió d'acreditació:
Procediment de modificació del personal capacitat:
"b) Per cada tècnic o tècnica a capacitar, sense auditoria i per tipologia: 150 euros.
Fet imposable de l'article 385.d: procediment de supervisió de les actuacions de les entitats acreditades
"La quota en concepte de supervisió de les actuacions realitzades per les entitats ambientals de control i els verificadors ambientals acreditats, en el marc de la Llei 3/1998, del 27 de febrer, de la intervenció integral de l'Administració ambiental, és la següent:
Per cada actuació industrial i energètica de l'annex I de la Llei 3/1998: 50 euros.
Per cada actuació de gestió de residus i minera de l'annex I de la Llei 3/1998 i per cada actuació industrial i energètica de l'annex II.1 de la Llei 3/1998: 40 euros.
Per cada actuació industrial i energètica dels annexos II.2 i III de la Llei 3/1998, de gestió de residus, minera, comercial i de serveis, i recreativa, d'espectacles i oci de l'annex II de la Llei 3/1998: 30 euros.
Per cada actuació d'instal·lacions de radiocomunicació i agrícola i ramadera, independentment de quin sigui l'annex de la Llei 3/1998, i per les altres tipologies de l'annex III de la Llei 3/1998: 15 euros.
Fet imposable de l'article 385.e: procediment d'acreditament d'establiments complementaris (laboratoris) segons els vectors: aigües residuals, residus, caracterització d'emissions a l'atmosfera.
Quota complementària pel procés d'acreditament inicial, que s'aplica en concepte d'auditoria d'entitat i d'auditories tècniques ordinàries o generals, segons vectors i paràmetres o tècniques analítiques
Paràmetres fisicoquímics (matriu de la mostra d'aigua residual)
"b) Altres determinacions en funció de la tècnica analítica (absorció atòmica, plasma-ICP, cromatografia de gasos, cromatografia líquida, generadors d'hidrurs, espectrometria, etc.):
1 o 2 tècniques analítiques: 9.600 euros.
3 o 4 tècniques analítiques: 11.100 euros.
Analítica bàsica més 1 o 2 tècniques analítiques: 11.100 euros.
Tots els paràmetres fisicoquímics o més de 5 tècniques analítiques: 12.900 euros.
Paràmetres microbiològics (matriu de la mostra d'aigua residual): 9.600 euros.
Analítica bàsica més paràmetres microbiològics (matriu de la mostra d'aigua residual): 11.100 euros.
Totes les determinacions (matriu de la mostra d'aigua residual): 14.600 euros.
Matriu de la mostra d'aigües continentals o marines: s'incrementen els costos d'acreditament el 10%.
"Tots els paràmetres regulats per l'Ordre de l'1 de juny de 1995 sobre acreditació de laboratoris per a la determinació de les característiques dels residus i la seva modificació del 26 de setembre de 2000: 12.300 euros.
Caracterització d'emissions a l'atmosfera
Determinació in situ per a gasos de combustió (CO2, SO2, NOX, CO, O2) i compostos orgànics volàtils (COV): 8.700 euros.
Paràmetres analítics en funció de la tècnica d'anàlisi (gravimetria, volumetria, colorimetria, cromatografia líquida, cromatografia de gasos-masses, absorció atòmica, entre altres):
"a) 1 o 2 tècniques analítiques: 8.700 euros.
"b) 3 o 4 tècniques analítiques: 11.400 euros.
"c) 5 o 6 tècniques analítiques: 13.800 euros.
Determinació in situ de gasos de combustió i 1 o 2 tècniques analítiques: 11.400 euros.
Determinació in situ de gasos de combustió i 3 o 4 tècniques analítiques: 13.800 euros.
Determinació in situ de gasos de combustió i 5 o 6 tècniques analítiques: 15.900 euros.
Quota complementària per l'acreditament de més d'un vector
"La quota complementària es calcula com la suma de la quota complementària del vector que en funció dels paràmetres o les tècniques analítiques correspongui a una quota més elevada, el 40% del cost de la quota complementària del segon vector i el 20% del cost de la quota complementària del tercer vector, segons que correspongui.
Auditories extraordinàries o parcials: 1.800 euros (derivades de queixes, suspensions d'acreditació, etc.).
Fet imposable de l'article 385.f: procediment de renovació de l'acreditació d'establiments complementaris (laboratoris)
Quota complementària: s'aplica el 80% de la quota corresponent al fet imposable de l'article 385.d; per a les auditories extraordinàries les quotes són equivalents a les del fet imposable de l'article 385.d.
Fet imposable de l'article 385.g: procediment de modificació de l'acreditació d'establiments complementaris (laboratoris)
Procediment de modificació per ampliació dels vectors, els paràmetres i les tècniques analítiques: el 50% de la quota corresponent al fet imposable de l'article 385.d.
Procediment de modificació de les condicions documentals de l'establiment: 1.500 euros."
Es modifica l'apartat 1.3 de l'article 399 del capítol VIII del títol XIV de la Llei 15/1997, que resta redactat de la manera següent:
Es modifiquen els apartats 1.4 i 1.6 de l'article 399 del capítol VIII del títol XIV de la Llei 15/1997, que resten redactats de la manera següent:
Es modifica l'apartat 2.1 de l'article 399 del capítol VIII del títol XIV de la Llei 15/1997, que resta redactat de la manera següent:
Es modifica l'apartat 1 de l'article 400 del capítol VIII del títol XIV de la Llei 15/1997, que resta redactat de la manera següent:
Els caçadors locals tenen una bonificació del 80% de la quota fixa o d'entrada, excepte de la quota de caça menor i porc senglar."
Es modifica l'apartat 3 de l'article 400 del capítol VIII del títol XIV de la Llei 15/1997, que resta redactat de la manera següent:
Són caçadors locals, als efectes de l'aplicació d'aquesta taxa, els que tenen el veïnatge administratiu en algun dels termes municipals als quals pertany la reserva corresponent i els propietaris d'un mínim de cinc hectàrees de terreny rústic dins la dita reserva."
Es modifica l'article 407 del capítol X del títol XIV de la Llei 15/1997, que resta redactat de la manera següent:
Constitueix el fet imposable de la taxa l'emissió de les declaracions d'impacte ambiental i les resolucions que determinen la no-necessitat de sotmetre al procediment d'avaluació d'impacte ambiental un projecte de l'annex II del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, modificat per la Llei 6/2001, de 8 de maig.
No estan subjectes a aquesta taxa les actuacions a què fa referència l'apartat 1 relatives a les activitats sotmeses al règim d'autorització ambiental, recollides per l'annex I de la Llei 3/1998.
Tampoc no estan subjectes a aquesta taxa els projectes públics promoguts per la Generalitat."
Es modifica l'article 410 del capítol X del títol XIV de la Llei 15/1997, que resta redactat de la manera següent:
"La quota de la taxa és la següent:
"a) Per l'emissió d'una declaració d'impacte ambiental: 2.984 euros.
"b) Per l'emissió d'una resolució que determina la no-necessitat de sotmetre un projecte al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'un projecte de l'annex II del Reial decret legislatiu 1302/1986: 1.618 euros."
Es modifica l'article 411 del capítol X del títol XIV de la Llei 15/1997, que resta redactat de la manera següent:
"La taxa té caràcter finalista, per la qual cosa, de conformitat amb l'article 3, els ingressos que en deriven s'afecten a la Direcció General del Medi Natural per a les actuacions següents:
"a) Estudis per a determinar i caracteritzar llindars dels diferents tipus de projectes als efectes del que estableix l'article 1.2 in fine del Reial decret legislatiu 1302/1986.
"b) Actuacions de protecció i correcció mediambiental de projectes i activitats duts a terme abans de l'entrada en vigor de la normativa d'impacte ambiental, o bé d'activitats o de projectes i activitats als quals, en el moment d'iniciar-se aquelles o de realitzar-se aquests, no era exigible de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, però als quals la normativa posterior exigeix la dita avaluació.
"c) Projectes de recerca i desenvolupament (R+D) en matèria de tecnologies i sistemes per a l'avaluació, la prevenció, la minimització i el control de l'impacte ambiental sobre el medi natural.
"d) La vigilància del compliment de les declaracions d'impacte, amb l'estudi d'impacte aprovat i les condicions addicionals imposades, i de llur efectivitat."
S'afegeix un capítol, l'XI, al títol XIV de la Llei 15/1997, amb el text següent:
Taxa pels permisos per a fotografiar o filmar fauna salvatge des d'un observatori fix de fauna salvatge situat en terrenys d'una reserva nacional de caça
"Constitueix el fet imposable de la taxa l'atorgament de permisos per a utilitzar un observatori fix de fauna salvatge dins les reserves nacionals de caça i les reserves de caça amb la finalitat de fotografiar o filmar fauna salvatge.
"Són subjectes passius les persones adjudicatàries dels permisos corresponents que utilitzen un observatori fix de fauna salvatge dins les reserves nacionals de caça i les reserves de caça amb la finalitat de fotografiar o filmar fauna salvatge.
"La taxa s'acredita quan s'utilitza l'observatori fix per a fotografiar o filmar fauna salvatge.
"Pel permís d'un dia: 90 euros.
"Per cada dia de més: 60 euros."
Obligació de la tramesa telemàtica dels documents autoritzats pels notaris
En els terminis i les condicions que s'estableixin per reglament, els notaris estan obligats a trametre per via telemàtica, a les delegacions de la Direcció General de Tributs i les oficines liquidadores, els documents a què fan referència els articles 32.3 de la Llei de l'Estat 29/1987, del 18 de desembre, de l'impost sobre successions i donacions, i 52 del text refós de la Llei de l'impost sobre transmissions patrimonials i actes jurídics documentats.
Pagaments derivats de la gestió tributària
Règim de pagament d'honoraris i confecció d'efectes timbrats
Els honoraris dels liquidadors de districte hipotecari meritats com a conseqüència de llur intervenció en la gestió, la liquidació i la recaptació dels tributs cedits i la quantitat corresponent a la confecció dels efectes timbrats de l'impost sobre transmissions patrimonials i actes jurídics documentats s'han de fer efectius per minoració de la quantia total de la recaptació dels tributs corresponents.
Els deutes derivats de les indemnitzacions per despeses d'aval i els interessos que en derivin es poden fer efectius per la via de la minoració en el compte d'ingressos en els termes que el Departament d'Economia i Finances determini.
Mesures amb relació a les finances, la contractació i el patrimoni de la Generalitat
Mesures en matèria de finances públiques
Modificació del Decret legislatiu 3/2002
S'afegeixen tres apartats, del 3 al 5, a l'article 21 del Decret legislatiu 3/2002, del 24 de desembre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de finances públiques de Catalunya, amb el text següent:
El Govern ha de trametre al Parlament, amb periodicitat trimestral i dins els tres mesos següents a l'acabament del trimestre que correspongui, conjuntament amb l'estat d'execució del pressupost a què es refereix l'article 79, la informació sobre l'evolució de l'endeutament, classificada en:
"a) Crèdits i préstecs bancaris a llarg termini.
"c) Crèdits i préstecs a curt termini.
Amb els mateixos terminis i periodicitat fixats per l'apartat 3, el Govern ha de trametre al Parlament la informació completa i necessària sobre l'evolució dels resultats no financers de la Generalitat i dels seus organismes autònoms, amb l'anàlisi, si escau, de les desviacions respecte a les previsions del pressupost.
Les entitats autònomes, les entitats públiques i les societats mercantils amb participació majoritària de la Generalitat han de trametre mensualment al Departament d'Economia i Finances un estat de llur situació financera, d'acord amb l'estructura que aquest determini."
S'afegeix un apartat, el 4, a l'article 26 del Decret legislatiu 3/2002, amb el text següent:
El conseller o consellera d'Economia i Finances pot disposar la no-liquidació o, si escau, l'anul·lació i la baixa de la comptabilitat de les liquidacions de les quals resulten deutes inferiors a la quantia que es fixa com a insuficient per a cobrir el cost que l'exacció i la recaptació comporten."
Es modifica la lletra a de l'apartat 4 de l'article 31 del Decret legislatiu 3/2002, que resta redactada de la manera següent:
"a) El compte consolidat dels projectes relatius a la Generalitat i a les seves entitats autònomes, distingint separadament les operacions corrents i les de capital, tenint en compte la distribució sectorial i territorial de les despeses d'inversió.
Els projectes d'inversió s'identifiquen mitjançant el codi d'actuació que tenen assignat, amb la finalitat d'establir-ne el seguiment pressupostari.
Les modificacions dels programes d'inversió que impliquen l'inici de nous projectes requereixen l'assignació dels codis corresponents, d'acord amb el Departament d'Economia i Finances."
Es modifica l'apartat 2 de l'article 50 del Decret legislatiu 3/2002, que resta redactat de la manera següent:
Els manaments de pagament que no puguin anar acompanyats dels documents justificatius quan s'expedeixin tenen el caràcter de manaments a justificar, sens perjudici de l'aplicació que calgui als crèdits pressupostaris corresponents.
"Els lliuraments de fons poden tenir el caràcter de renovables, d'acord amb les normes següents:
"a) La renovació s'efectua per l'import justificat, de manera que la quantitat lliurada romangui fixa al llarg de l'exercici.
"b) Abans del lliurament de fons, s'ha d'efectuar la retenció del crèdit en els conceptes pressupostaris per als quals se sol·licita.
"c) El règim de funcionament i els conceptes pressupostaris que es poden utilitzar han d'ésser fixats per ordre del Departament d'Economia i Finances."
S'afegeix un apartat, el 6, a l'article 50 del Decret legislatiu 3/2002, amb el text següent:
Durant el mes següent a l'aprovació del pressupost, els departaments han d'efectuar l'autorització de despeses per l'import de l'anualitat de l'exercici dels compromisos pluriennals de despesa i per l'import dels contractes o els convenis d'abast anual relatius al funcionament dels serveis.
El Departament d'Economia i Finances, amb l'informe previ de l'interventor o interventora delegat corresponent, pot efectuar una reserva de crèdit de les quantitats anteriors fins que es materialitzi l'autorització de despesa corresponent."
S'afegeix un apartat, el 3, a l'article 57 del Decret legislatiu 3/2002, amb el text següent:
Correspon al Departament d'Economia i Finances vetllar per la coordinació de la gestió de tresoreria de les entitats autònomes i les empreses de la Generalitat.
Amb aquesta finalitat, en l'estat de situació financera a què fa referència l'apartat 4 de l'article 21, les entitats a què fa referència han de trametre la informació de llur tresoreria."
S'afegeixen cinc apartats, del 4 al 8, a l'article 71 del Decret legislatiu 3/2002, amb el text següent:
Les entitats autònomes de tipus comercial, industrial i financer; les empreses públiques, tant si estan constituïdes en forma de societat anònima com si no ho estan; les universitats públiques finançades per la Generalitat, i els patronats i els consorcis en els quals participa la Generalitat han de trametre a la Intervenció General de la Generalitat i a la Sindicatura de Comptes de Catalunya abans del 30 d'abril la liquidació del pressupost, els comptes anuals i la memòria de gestió de l'exercici anterior, i també han de trametre la mateixa documentació referida a les empreses en què participen.
Les universitats públiques i les empreses i les entitats que, d'acord amb les normes reguladores del sistema europeu de comptes, es considera que formen part del sector de les administracions públiques han de trametre a la Intervenció General de la Generalitat trimestralment, dins el mes següent a l'acabament del trimestre, la informació sobre l'execució del pressupost i la situació d'endeutament, d'acord amb la dita normativa i en el model que a aquest efecte ha d'establir la Intervenció General de la Generalitat.
Sens perjudici del que estableix l'apartat 4, la Sindicatura de Comptes ha de presentar anualment al Parlament un informe de fiscalització de les entitats a què fa referència l'apartat 5 quan llur pressupost anual superi els 150 milions d'euros o la xifra que determini anualment la llei de pressupostos.
Les entitats a què fa referència l'apartat 4 poden establir òrgans propis de control econòmic i financer intern.
Corresponen a la Intervenció General de la Generalitat les funcions de coordinació, inspecció, assessorament i impuls dels dits òrgans.
Les actuacions de control a què es refereix aquest article han de comprendre una auditoria financera i de regularitat a fi de comprovar que l'actuació de l'entitat s'ha ajustat a la legalitat vigent i a les directrius del Govern i del Departament d'Economia i Finances que li siguin aplicables, i també que les transferències rebudes de la Generalitat s'han aplicat a les finalitats previstes; en cas contrari, poden incloure la proposta de les mesures d'ajust i de compensació que siguin pertinents."
Es modifica l'article 35 de la Llei 31/2002, del 30 de desembre, de mesures fiscals i administratives, que resta redactat de la manera següent:
En els termes establerts per aquest article, els departaments, els organismes autònoms i les empreses públiques de la Generalitat han de reservar determinats contractes administratius d'obres, subministraments o serveis a centres d'inserció laboral de disminuïts, empreses d'inserció sociolaboral regulades per la Llei 27/2002, del 20 de desembre, sobre mesures legislatives per a regular les empreses d'inserció sociolaboral, o a entitats sense ànim de lucre que tinguin com a finalitat la integració laboral o social de persones amb risc d'exclusió social, sempre que compleixin els requisits establerts per les normes de l'Estat i de la Generalitat que els siguin aplicables i que llur finalitat o llur activitat, d'acord amb llurs normes reguladores, estatuts o regles fundacionals, tingui relació directa amb l'objecte del contracte.
Els objectes contractuals susceptibles de reserva són les obres i els serveis de conservació i manteniment de béns immobles; els serveis de missatgeria, correspondència i distribució, d'arts gràfiques, de neteja i bugaderia, de restauració i de recollida i transport de residus, i els serveis i els subministraments auxiliars per al funcionament de l'Administració.
No obstant això, els òrgans de contractació poden ampliar la reserva a altres objectes contractuals, depenent de l'adequació de les prestacions a les peculiaritats dels centres, les empreses i les entitats a què es refereix aquest article.
Els contractes reservats són exclusivament els adjudicats com a contracte menor o per procediment negociat per raó de la quantia econòmica, d'acord amb els llindars establerts per la legislació de contractes de les administracions públiques.
Amb els mateixos límits quantitatius aplicables als procediments negociats, els òrgans de contractació poden no utilitzar els procediments derivats del sistema de contractació centralitzada quan es pretengui adjudicar, mitjançant reserva social, alguna de les prestacions a què fa referència l'apartat 2.
Els contractes reservats s'han de sotmetre sempre al règim jurídic establert per la normativa vigent reguladora de la contractació pública, sense que en cap cas es pugui requerir la constitució de garanties provisionals o definitives.
Les entitats a què fa referència l'apartat 1 que vulguin ésser contractades en compliment de les mesures regulades per aquest article s'han d'inscriure prèviament en el Registre de Licitadors de la Generalitat.
El Govern ha de fixar, a l'inici de cada exercici, la quantia econòmica de la reserva social que ha d'aplicar cada departament, incloent-hi els organismes o les empreses públiques vinculades o dependents.
L'import fixat no ha de superar el 20% de l'import contractat l'exercici anterior mitjançant contractes menors o procediments negociats per raó de la quantia en els contractes que tenen per objecte les prestacions a què fa referència el primer incís de l'apartat 2.
Les entitats que integren l'Administració local de Catalunya poden aplicar la reserva social establerta per aquest article en els termes que estableixi l'acord corresponent del ple de la corporació."
S'afegeix un apartat, el 5, a l'article 13 del Decret legislatiu 1/2002, del 24 de desembre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de patrimoni de la Generalitat de Catalunya, amb el text següent:
En els termes d'aquest article, el Govern, a proposta del conseller o consellera del Departament d'Economia i Finances, pot autoritzar els departaments perquè adquireixin immobles o construeixin edificis per a substituir els que actualment ocupen en règim de lloguer i, amb aquesta finalitat, pot acordar les modificacions pressupostàries que calguin."
S'afegeix un apartat, el 3, a l'article 15 del Decret legislatiu 1/2002, amb el text següent:
Els projectes d'adequació per a la primera ocupació d'immobles destinats a ús administratiu adscrits a serveis dels departaments de la Generalitat i els seus organismes autònoms i els projectes d'obres de reforma dels ja ocupats que tinguin, en ambdós casos, un pressupost de licitació superior a 300.000 euros han de tenir, per a ésser executats, un informe favorable previ de la Direcció General del Patrimoni de la Generalitat de Catalunya, tant pel que fa als aspectes qualitatius com als quantitatius, que té caràcter vinculant i que ha d'ésser emès en el termini d'un mes a comptar de la data de la sol·licitud."
Es modifica l'apartat 3 de l'article 20 del Decret legislatiu 1/2002, que resta redactat de la manera següent:
El Departament d'Economia i Finances pot acordar la cessió gratuïta de béns mobles i de l'ús dels drets de la propietat intel·lectual a favor d'entitats vinculades a la Generalitat o a favor de corporacions públiques o privades sense ànim de lucre, per a fins d'utilitat pública o d'interès social.
Així mateix, els departaments que tinguin assignats drets de propietat intel·lectual poden signar convenis de cooperació amb les dites entitats que tinguin per objecte un intercanvi de programari."
Es modifica l'article 21 del Decret legislatiu 1/2002, que resta redactat de la manera següent:
"Per l'alienació de títols representatius de capital en empreses mercantils, hom s'ha d'atenir al que disposa el Decret legislatiu 2/2002, del 24 de desembre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei 4/1985, del 29 de març, de l'Estatut de l'empresa pública catalana."
Es modifica l'apartat 1 de l'article 25 del Decret legislatiu 1/2002, que resta redactat de la manera següent:
No es poden gravar els béns o els drets del patrimoni de la Generalitat si no és amb els requisits exigits per a alienar-los.
"Nogensmenys, el Govern, a proposta del Departament d'Economia i Finances, pot vincular els béns immobles de la Generalitat, qualsevol que en sigui l'afectació, al pagament d'una prestació periòdica de les que regula la legislació civil catalana sobre el dret de cens."
S'afegeix un apartat, el 2, a l'article 35 del Decret legislatiu 1/2002, que resta redactat de la manera següent:
Els beneficiaris de l'adscripció i els cessionaris dels drets d'ús d'immobles que són propietat de la Generalitat han d'assumir el pagament de les obligacions tributàries que corresponen a la titularitat de l'immoble."
Es modifica l'apartat 1 de l'article 37 del Decret legislatiu 1/2002, que resta redactat de la manera següent:
El Departament d'Economia i Finances ha de portar l'inventari general del patrimoni de la Generalitat, que ha de comprendre els béns immobles de domini públic i patrimonials, els béns mobles i també els drets sobre béns immobles i mobles, els drets immaterials de la propietat industrial i intel·lectual i els títols valors, tant si són de propietat de la Generalitat com si són de propietat d'organismes autònoms o pertanyen a ens públics o empreses públiques."
S'afegeix un apartat, el 7, a l'article 51 de la Llei 15/1990, del 9 de juliol, d'ordenació sanitària de Catalunya, amb el text següent:
El Servei Català de la Salut, amb l'informe previ favorable del Departament d'Economia i Finances, mitjançant una autorització del Govern, pot vincular els béns immobles que formin part del seu patrimoni, qualsevol que en sigui l'afectació, al pagament d'una prestació periòdica de les que regula la legislació civil catalana sobre el dret de cens.
El capital obtingut s'ha de destinar a finançar les operacions relacionades amb els serveis sanitaris."
Es modifica l'apartat 8 de l'article 11 del Decret legislatiu 4/2002, del 24 de desembre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de l'Institut Català de Finances, que resta redactat de la manera següent:
L'Institut Català de Finances pot concedir i instrumentar operacions de finançament i garantia a favor d'altres subjectes i per a altres finalitats."
Es modifica l'apartat 4 de l'article 17 del Decret legislatiu 4/2002, que resta redactat de la manera següent:
La resta de vocals són nomenats i separats lliurement pel Govern, a proposta del conseller o consellera d'Economia i Finances."
Es modifica la lletra f de l'apartat 2 de l'article 22 del Decret legislatiu 4/2002, que resta redactada de la manera següent:
"f) La direcció superior i la contractació del personal de l'Institut Català de Finances, i també la lliure designació dels responsables de les diferents àrees funcionals."
Es modifica la lletra g de l'apartat 2 de l'article 22 del Decret legislatiu 4/2002 i se n'hi afegeix una altra, la h, les quals resten redactades de la manera següent:
"g) L'organització i l'estructuració internes de l'Institut Català de Finances en les àrees funcionals que consideri més adequades perquè acompleixi més bé l'activitat ordinària.
"h) L'exercici de les facultats que li delegui la Junta de Govern."
Es modifica l'apartat 2 de l'article 26 del Decret legislatiu 4/2002, que resta redactat de la manera següent:
Del nombre total de vocals electius, cinc són nomenats i separats lliurement pel Govern entre persones de competència reconeguda, procedents de l'àmbit financer, econòmic, social o universitari, i els altres cinc són designats pel Parlament entre persones de la mateixa procedència.
A aquest efecte, cada grup parlamentari ha de designar un vocal."
Es modifica l'apartat 5 de l'article 26 del Decret legislatiu 4/2002, que resta redactat de la manera següent:
Els consellers electius designats pel Parlament són nomenats per un període de cinc anys no renovable.
Són causes de finiment del mandat:
"a) El finiment del període per al qual van ésser designats.
"c) La renúncia expressa, comunicada per escrit al conseller o consellera d'Economia i Finances o al president o presidenta del Parlament."
S'afegeix un article, el 9 bis, a la Llei 4/1984, del 24 de febrer, de l'Institut Català del Crèdit Agrari, amb el text següent:
"Els membres de la Junta de Govern i del Consell Consultiu són nomenats i separats lliurement pel Govern."
Es modifica l'article 17 de la Llei 4/1984, que resta redactat de la manera següent:
"El Govern ha d'aprovar, a proposta dels titulars dels departaments d'Economia i Finances, i d'Agricultura, Ramaderia i Pesca, i del departament competent en matèria de cooperatives, el reglament de l'Institut, que ha de redactar la Junta de Govern."
Es modifica l'article 9 de la Llei 13/1997, del 19 de novembre, de creació de l'Institut Català de l'Acolliment i de l'Adopció, que resta redactat de la manera següent:
La persona que ocupa la Direcció de l'Institut, que té nivell orgànic assimilat a direcció general, és nomenada i separada pel Govern, a proposta del conseller o consellera competent en la matèria.
Correspon a la Direcció de l'Institut:
"b) Presentar la proposta del programa d'activitats de l'Institut al Consell Rector.
"c) Elaborar i trametre al Consell Rector la proposta de les taxes o els preus públics a aplicar.
"d) Presentar al Consell Rector l'avantprojecte de pressupost de l'Institut i la memòria anual.
"g) Proposar la contractació del personal per a atendre les necessitats de l'Institut.
"i) Resoldre les sol·licituds de declaració d'idoneïtat de les persones o les famílies que volen adoptar i de les que volen acollir sense voluntat d'adoptar.
"j) Resoldre la constitució dels acolliments simples en família aliena i resoldre o proposar a l'òrgan judicial la constitució dels acolliments preadoptius, segons que correspongui.
"k) Dirigir les publicacions de l'Institut.
"l) Exercir les altres funcions que li encomanin la Presidència i el Consell Rector."
Es modifica l'apartat 1 de l'article 10 de la Llei 23/1985, del 28 de novembre, de creació de l'Institut de Recerca i Tecnologia Agroalimentàries, que resta redactat de la manera següent:
El Consell d'Administració es compon dels membres següents:
"c) Dos representants del Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca.
"d) Dos representants del Departament d'Universitats, Recerca i Societat de la Informació.
"e) Un representant de cadascun dels departaments següents: Economia i Finances, Salut, Medi Ambient i Habitatge, Treball i Indústria, i Comerç, Turisme i Consum.
"f) Un representant elegit pels òrgans de representació del personal de l'Institut.
"g) Un representant de cadascuna de les diputacions catalanes que participen en el finançament de l'Institut.
"h) Fins a dos membres més proposats pel conseller o consellera d'Agricultura, Ramaderia i Pesca."
Es modifica la lletra a de l'apartat 1 de l'article 6 de la Llei 20/2000, del 29 de desembre, de creació de l'Institut Català de les Indústries Culturals, que resta redactada de la manera següent:
"a) És presidit pel secretari o secretària general de Cultura."
Es modifiquen les tarifes per concessions i autoritzacions administratives atorgades per Ports de la Generalitat, que estableix l'article 10 de la Llei 17/1996, del 27 de desembre, per la qual es fixen els preus públics que constitueixen prestacions patrimonials de caràcter públic, que resten fixades en els imports següents:
Ocupació i utilització de terrenys i superfícies: 12,83 euros per metre quadrat i per any.
Utilització de locals i d'edificis: 37,43 euros per metre quadrat i per any.
Utilització de naus de venda de peix: 6,92 euros per metre quadrat i per any.
A. Autoritzacions administratives
Utilització d'una zona d'aigua arrecerada, per a un camp d'ancoratge: 0,38 euros per metre quadrat d'ocupació i per any; per a palanques desmuntables: 41,60 euros per metre de palanca i per any; per a zones annexes als molls: 20,79 euros per metre de moll i per any.
Utilització d'una zona d'avarada dins la zona de servei del port: 4,15 euros per metre quadrat i per any.
Utilització d'espais coberts: 17,33 euros per metre quadrat i per any.
Es modifiquen determinades quanties de les tarifes per serveis generals i serveis específics que presta directament Ports de la Generalitat dels apartats corresponents de l'annex 1 de la Llei 5/1998, del 17 d'abril, de ports de Catalunya, les quals resten fixades en els imports següents:
Apartat 3.1.4 de la tarifa G-1, entrada i estada de vaixells: 10,99 euros per cada 100 tones de registre brut (o per cada 100 unitats d'arqueig) o fracció.
Serveis (per cada 10 metres quadrats i per períodes de 24 hores): utilització de l'aigua del port, 0,52 euros; ancoratge amb morts, 1,05 euros; atracada en punta, 1,26 euros; atracada de costat, 3,45 euros, i avarada en zona de terra, 0,52 euros.
Serveis addicionals (per cada 10 metres quadrats i per períodes de 24 hores): atracada amb amarra a mort, 0,31 euros; preses d'aigua, 0,31 euros; recollida d'escombraries, 0,21 euros; vigilància general de la zona, 0,21 euros; atracada o fondeig en instal·lacions exclusivament de temporada, 0,42 euros; preses d'energia elèctrica, 0,21 euros; cabrestants i escales en zones d'avarada, 0,21 euros, i personal d'ajuda en zones d'avarada, 0,42 euros.
Apartat 4.1.4, punt 1 de la tarifa E-1, utilització de maquinària i utillatge portuaris:
Hora de grua de més de 12 tones: 103,00 euros.
Apartat 4.2.4, punt 1 de la tarifa E-2, utilització de superfícies d'emmagatzematge, de locals i d'edificis:
Superfície descoberta (per cada 10 metres quadrats i per dia natural o fracció): de 4 a 10 dies, 0,21 euros; d'11 a 17 dies, 0,31 euros; de 18 en endavant, 0,84 euros; zona d'emmagatzematge, 0,21 euros.
Superfície coberta (per cada 10 metres quadrats i per dia natural o fracció): d'1 a 3 dies, 0,31 euros; de 4 a 10 dies, 0,52 euros; d'11 a 17 dies, 1,05 euros; de 18 en endavant, 2,09 euros; zona d'emmagatzematge, 0,42 euros.
Altres utilitzacions: temporada alta (de l'1 de juny al 30 de setembre), 2,62 euros; temporada baixa, 1,26 euros.
Apartat 4.4.4 de la tarifa E-4, servei d'elevació, reparació i conservació:
a) Rampa d'avarada: 6,30 euros per operació.
b) Carros d'avarada: hissada o avarada, 0,63 euros per metre lineal d'eslora per mànega; estada a la zona de reparació, 0,31 euros per dia i per metre lineal d'eslora per mànega.
c) Pòrtics elevadors: hissada o avarada, 14,55 euros per metre d'eslora; immobilització, 19,43 euros l'hora; estada a la zona de reparació, 2,19 euros per dia i per metre lineal d'eslora.
d) Grues fixes: operació amb grua fixa menys de 30 minuts, 18,87 euros; operació amb grua fixa més de 30 minuts, 9,44 euros per cada mitja hora o fracció d'excés; estada, 0,21 euros per metre quadrat i per dia.
e) Altres serveis: recollida de deixalles, 1,49 euros per metre d'eslora i per setmana o fracció; subministrament d'energia i aigua, 0,35 euros per metre d'eslora i per dia; lloguer de màquina de neteja a pressió, 25,41 euros l'hora.
Es modifica l'apartat 3 de l'article 50 de la Llei 31/2002, que resta redactat de la manera següent:
L'Agència Catalana de Cooperació al Desenvolupament és adscrita al departament que tingui atribuïda la funció en l'àmbit de la política de cooperació al desenvolupament, mitjançant la unitat directiva d'aquest departament que executa aquestes competències, el qual n'estableix les directrius i exerceix el control d'eficàcia i eficiència sobre la seva activitat."
Es modifica l'article 4 de la Llei 11/1989, del 10 de juliol, de creació de l'Institut Català de la Dona, que resta redactat de la manera següent:
"L'Institut Català de la Dona és regit per la Junta de Govern."
Es modifica l'apartat 1 de l'article 5 de la Llei 11/1989, que resta redactat de la manera següent:
La composició de la Junta de Govern és determinada per reglament i els seus membres són nomenats pel Govern, a proposta del president o presidenta de la Generalitat."
Es modifica la lletra b de l'article 31 del Decret legislatiu 1/1997, del 31 d'octubre, pel qual s'aprova la refosa en un text únic dels preceptes de determinats textos legals vigents a Catalunya en matèria de funció pública, que resta redactada de la manera següent:
"b) Les modificacions produïdes per la variació del nombre de llocs i les modificacions del grup, del complement de destinació i del complement específic dels llocs de treball inclosos en les relacions inicials."
Addició d'una disposició transitòria al Decret legislatiu 1/1997
S'afegeix una disposició transitòria, la tretzena, al Decret legislatiu 1/1997, amb el text següent:
També podrà prendre part en els processos de funcionarització del personal laboral que són regulats per les disposicions transitòries desena i dotzena el personal que tingui suspès el seu contracte perquè té excedència voluntària per incompatibilitat o per interès particular.
El personal que compleixi els requisits per a acollir-se als corresponents processos de funcionarització en aplicació d'aquesta disposició transitòria i superi les proves selectives que s'estableixin resta, respecte al cos o l'escala de personal funcionari al qual hagi accedit, en situació d'excedència voluntària i pot reingressar en el cas que hi hagi una vacant dotada pressupostàriament."
Les retribucions del personal de la Sindicatura de Comptes de Catalunya, inclosos els triennis, són les que corresponen en funció de l'equiparació establerta per l'article 27 de la Llei 6/1984, del 5 de març, de la Sindicatura de Comptes, segons el text establert per la Llei 15/1991, del 4 de juliol.
Aquesta disposició s'ha d'aplicar, pel que fa als triennis, als membres dels òrgans de la Sindicatura de Comptes de Catalunya que tinguin la condició de funcionaris.
Les garanties establertes per la disposició addicional onzena del Decret legislatiu 1/1997 també són aplicables, en els mateixos termes, als funcionaris de carrera que exerceixin o hagin exercit durant més de dos anys seguits o tres amb interrupció el càrrec de síndic de la Sindicatura de Comptes de Catalunya, nomenats per resolució del Ple del Parlament.
Es modifica l'article 7 de la Llei 21/1987, del 26 de novembre, d'incompatibilitats del personal al servei de l'Administració de la Generalitat de Catalunya, que resta redactat de la manera següent:
El personal inclòs en l'àmbit d'aquesta Llei que, per raó del càrrec o per designació o nomenament, pertanyi a consells d'administració o a òrgans de govern d'entitats o empreses públiques o privades en representació del sector públic pot percebre únicament les dietes i les indemnitzacions derivades de la seva assistència en la quantia establerta en el règim general de dietes i indemnitzacions de la Generalitat de Catalunya o de la corporació local de què es tracta.
Hom no pot pertànyer a més de dos consells d'administració o a òrgans de govern fixats per l'apartat 1, llevat que aquesta pertinença ho sigui en virtut del càrrec o bé sigui determinada pel Govern o pel ple de la corporació local de què es tracti.
El Govern, a proposta del Departament d'Economia i Finances, o el ple de la corporació han de determinar l'import de les dietes o les indemnitzacions a percebre per la pertinença als òrgans de govern de les entitats o de les empreses públiques o privades a què es refereix l'apartat 1 d'aquest article, i també el seu règim de control.
També ho han de determinar per als casos de pertinença a qualssevol altres òrgans col·legiats d'aquesta Administració o d'una de diferent.
En l'àmbit de l'Administració de la Generalitat, l'import de les dietes o les indemnitzacions que per qualsevol concepte es percebin no poden ésser superiors en termes anuals al 30% de les retribucions brutes que la persona afectada hagi de rebre per aquest període.
El percentatge pot ésser modificat per la llei de pressupostos."
Es modifica l'article 18 bis de la Llei 5/1994, del 4 de maig, de regulació dels serveis de prevenció i extinció d'incendis i de salvaments de Catalunya, que resta redactat de la manera següent:
El personal del Cos de Bombers de la Generalitat que tingui un mínim de dos anys d'antiguitat de servei actiu en la categoria immediatament inferior, que hagi superat prèviament un curs de capacitació de caràcter selectiu impartit per l'Escola de Bombers i Seguretat Civil de Catalunya i que tingui la titulació adequada pot accedir a la categoria de bomber o bombera de primera per promoció interna, mitjançant concurs oposició.
També pot accedir a aquesta categoria el personal del Cos de Bombers que no disposi de la titulació requerida si compleix la resta de requisits establerts per l'apartat 1, té una antiguitat de deu anys en l'escala bàsica o de cinc anys en aquesta escala i ha superat un curs de formació que pot constituir-se com una ampliació del curs específic de formació exigible en tots els casos.
El personal funcionari que accedeix a la categoria de bomber o bombera de primera, si compleix els requisits que s'estableixin, resta destinat de manera definitiva al mateix lloc de treball que ocupava."
Es modifica l'article 19 de la Llei 5/1994, que resta redactat de la manera següent:
"El personal del Cos de Bombers de la Generalitat que tingui un mínim de dos anys d'antiguitat de servei actiu en la categoria immediatament inferior i que hagi superat o superi un curs de capacitació de caràcter selectiu impartit per l'Escola de Bombers i Seguretat Civil de Catalunya pot accedir a la categoria de caporal o caporala per promoció interna, mitjançant concurs oposició."
Es modifica l'article 20 de la Llei 5/1994, que resta redactat de la manera següent:
"El personal del Cos de Bombers de la Generalitat que tingui un mínim de dos anys d'antiguitat de servei actiu en la categoria immediatament inferior i que hagi superat o superi un curs de capacitació de caràcter selectiu impartit per l'Escola de Bombers i Seguretat Civil de Catalunya pot accedir a la categoria de sergent o sergenta per promoció interna, mitjançant concurs oposició."
Es modifica l'article 20 bis de la Llei 5/1994, que resta redactat de la manera següent:
"El personal del Cos de Bombers de la Generalitat que tingui un mínim de dos anys d'antiguitat de servei actiu en la categoria immediatament inferior i que hagi superat o superi un curs de capacitació de caràcter selectiu impartit per l'Escola de Bombers i Seguretat Civil de Catalunya pot accedir a la categoria d'oficial o oficiala per promoció interna, mitjançant concurs oposició."
Addició d'una nova disposició addicional a la Llei 10/1994
S'afegeix una nova disposició addicional, la sisena, a la Llei 10/1994, de l'11 de juliol, de la Policia de la Generalitat-Mossos d'Esquadra, amb el text següent:
Els funcionaris del Cos de Mossos d'Esquadra de les categories de mosso o mossa i caporal o caporala de l'escala bàsica es classifiquen, a efectes administratius de caràcter econòmic, en el grup C, d'acord amb el que estableix l'article 19 del Decret legislatiu 1/1997, del 31 d'octubre, pel qual s'aprova la refosa en un text únic dels preceptes de determinats textos legals vigents a Catalunya en matèria de funció pública.
L'aplicació d'aquesta mesura comporta que la diferència retributiva del sou base resultant de la classificació en el grup C es dedueix del complement específic de la corresponent relació de llocs de treball.
Els triennis perfets en l'escala bàsica amb anterioritat a l'aplicació del canvi de classificació a què fa referència aquesta disposició s'han de valorar d'acord amb el grup de classificació al qual pertanyia el funcionari o funcionària en el moment que foren perfets, d'entre els establerts per l'article 19 del Decret legislatiu 1/1997.
Les persones aspirants a la categoria de mosso o mossa, durant la realització del curs selectiu a l'Escola de Policia de Catalunya, han de percebre les retribucions bàsiques corresponents al grup D."
Permanència en el servei actiu dels funcionaris dels cossos de metges, farmacèutics i practicants titulars de la sanitat local
Regulació de la pròrroga en el servei actiu del personal funcionari pertanyent als cossos de metges, farmacèutics i practicants titulars de la sanitat local
Els funcionaris dels cossos de metges, farmacèutics i practicants titulars de la sanitat local, en el marc del que disposa l'article 2.3 de l'Estatut marc del personal estatutari dels serveis de salut, poden sol·licitar voluntàriament perllongar llur permanència en el servei actiu, com a màxim, fins que compleixin els setanta anys d'edat, dins els dos mesos anteriors a la data de compliment dels seixanta-cinc anys.
La permanència en el servei actiu ha d'ésser autoritzada pel departament competent en aquesta matèria, en funció de les necessitats del sistema sanitari públic, i articulada en el marc del pla d'ordenació de recursos humans que resulti afectat o l'instrument de gestió equivalent.
La pròrroga en el servei actiu, a instància de la persona interessada, és procedent si en el moment de complir l'edat de jubilació forçosa li manquen sis anys o menys de cotització per a causar la pensió de jubilació.
Aquesta pròrroga no es pot perllongar més enllà del dia en què la persona interessada completi el temps de cotització necessari per a causar la pensió de jubilació, en el règim que li sigui aplicable, sigui quin en sigui l'import, i la seva concessió ha d'ésser supeditada al fet que resti acreditat que té la capacitat funcional necessària per a exercir la professió o les activitats corresponents al seu nomenament.
La persona interessada que, en el moment de l'entrada en vigor d'aquesta Llei, hagi complert els seixanta anys d'edat, pot perllongar voluntàriament la seva edat de jubilació fins a assolir el temps màxim de cotització en el sistema de previsió social al qual estigui acollit, amb el límit dels setanta anys d'edat i sempre que resti acreditat que té la capacitat funcional necessària per a exercir la professió o desenvolupar les activitats corresponents al seu nomenament.
S'afegeix una nova lletra, la i, a l'apartat 1 de l'article 2 de la Llei 6/1984, del 5 de març, de la Sindicatura de Comptes, amb el text següent:
"i) Fiscalitzar la comptabilitat dels processos electorals l'àmbit dels quals se circumscrigui a Catalunya."
Es modifica l'apartat 1 de l'article 2 de la Llei 6/1995, de 28 de juny, del Jurat d'Expropiació de Catalunya, que resta redactat de la manera següent:
El Jurat d'Expropiació funciona en cinc seccions, la demarcació de les quals correspon als territoris de les províncies actuals de Barcelona, Girona i Lleida i als territoris de les delegacions del Govern a Tarragona i a les Terres de l'Ebre."
S'afegeix una nova disposició addicional, la segona, a la Llei 25/1985, del 10 de desembre, dels consells escolars, amb el text següent:
Al Consell Escolar de la ciutat de Barcelona, atesa la seva singularitat, li és aplicable el règim establert per als consells escolars territorials, amb la composició específica que es determini per decret.
El règim dels consells escolars de districte és el que aquesta Llei estableix per als consells escolars municipals, amb la composició específica que es determini per decret."
Es modifica l'apartat 2 de l'article 14 de la Llei 2/1983, del 2 de març, d'alta muntanya, que resta redactat de la manera següent:
La composició del Consell General de Muntanya ha d'ésser determinada pel Govern a proposta del Departament de Política Territorial i Obres Públiques.
En qualsevol cas, en aquest Consell hi ha d'haver representants de l'Administració local i dels diferents departaments de l'Administració de la Generalitat vinculats amb les actuacions de muntanya."
Sistema bibliotecari de Catalunya
Es modifiquen les lletres b i c de l'apartat 1 de l'article 14 de la Llei 4/1993, del 18 de març, del sistema bibliotecari de Catalunya, que resten redactades de la manera següent:
"b) La vicepresidència primera, que correspon al director o directora general competent en matèria de patrimoni cultural; la vicepresidència segona, que correspon al president o presidenta de l'Institut d'Estudis Catalans, i la vicepresidència tercera, que correspon al director o directora de la Biblioteca de Catalunya.
"c) Els vocals següents, nomenats pel conseller o consellera de Cultura: els directors de les diferents unitats de la Biblioteca de Catalunya; quatre vocals a proposta del director o directora general competent en matèria de patrimoni cultural; dos vocals a proposta de l'Institut d'Estudis Catalans; dos vocals a proposta del Consell Interuniversitari; un vocal a proposta de l'Ajuntament de Barcelona, i un vocal a proposta del Col·legi Oficial de Bibliotecaris-Documentalistes de Catalunya."
Es modifica l'article 15 de la Llei 4/1993, que resta redactat de la manera següent:
"El director o directora, que és nomenat pel conseller o consellera de Cultura, té les funcions següents:
"a) Exercir la direcció de l'entitat, establir les directrius tècniques per a la prestació de serveis i fixar els criteris generals d'organització.
"b) Representar el centre i exercir-ne les accions judicials i administratives.
"c) Formalitzar els contractes i autoritzar les despeses.
"e) Coordinar l'activitat de les diferents unitats en què s'estructura la Biblioteca de Catalunya.
"f) Acordar les adquisicions de material bibliogràfic.
"g) Proposar al Consell Rector el pla anual d'actuacions, la memòria sobre la gestió i l'avantprojecte de pressupost.
"h) Qualsevol altra que el Consell Rector li encomani i, en general, totes les que no hagin estat assignades expressament a altres òrgans."
Estudis d'opinió de la Generalitat
Es modifica l'article 5 de la Llei 23/1998, del 30 de desembre, d'estadística de Catalunya, que resta redactat de la manera següent:
Són també objecte d'aquesta Llei:
"a) Les enquestes d'intenció de vot o de la valoració dels partits polítics.
"b) Els estudis postelectorals.
"c) Els estudis d'avaluació de polítiques o serveis del Govern de la Generalitat i els altres que siguin rellevants per a l'acció de govern.
Els estudis i enquestes a què es refereix aquest article s'anomenen estudis d'opinió de la Generalitat."
Es modifiquen els apartats 1, 2, 3 i 5 de l'article 39 bis de la Llei 23/1998, que resten redactats de la manera següent:
Les disposicions del capítol V no són aplicables als estudis d'opinió de la Generalitat.
Els estudis d'opinió de la Generalitat s'han de desplegar per via reglamentària seguint els principis que estableix aquest article.
La resposta dels ciutadans a les demandes d'informació per a estudis d'opinió de la Generalitat és sempre voluntària."
Els empleats públics i els agents encarregats de recollir informació per a estudis d'opinió de la Generalitat han de llegir de viva veu la declaració següent a les persones a les quals es demana informació:
Les informacions que se us demanen són per a elaborar un estudi d'opinió oficial.
L'Administració i els funcionaris que utilitzin aquesta informació estan obligats per llei a garantir el vostre anonimat i al secret estadístic, és a dir, a no divulgar de cap manera les vostres respostes individuals i a no utilitzar-les per a cap altra finalitat que no sigui l'elaboració d'un estudi d'opinió oficial.
Teniu dret a no respondre totes o algunes de les preguntes.""
Es modifica l'article 55 bis de la Llei 23/1998, que resta redactat de la manera següent:
Els estudis d'opinió s'han d'arxivar en el Registre Públic d'Estudis d'Opinió una vegada n'hagi conclòs el procés d'elaboració tècnica.
Tota persona natural o jurídica, pública o privada, que ho sol·liciti pot obtenir informació sobre els estudis d'opinió de la Generalitat en les mateixes condicions que la resta de la informació estadística de la Generalitat.
L'accés als resultats dels estudis d'opinió de la Generalitat s'ha de poder fer en tot cas en el termini màxim de tres mesos comptadors des de la data de finalització dels treballs de camp.
Sens perjudici del que disposen els apartats 1, 2 i 3, s'ha de trametre al Parlament un avançament provisional dels resultats dels estudis d'opinió de la Generalitat que facin referència a la intenció de vot i a la valoració dels partits i dels líders polítics, en un termini no superior a dos mesos des de la finalització dels treballs de camp.
L'Institut d'Estadística de Catalunya ha de traslladar al Parlament cada tres mesos la relació circumstanciada dels estudis d'opinió de la Generalitat finalitzats i entrats al Registre."
Addició d'un nou supòsit a l'annex corresponent al Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca de la Llei 23/2002
S'afegeix un nou supòsit a l'annex corresponent al Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca de la Llei 23/2002, del 18 de novembre, d'adequació de procediments administratius en relació amb el règim de silenci administratiu i el termini de resolució i notificació, i de primera modificació dels articles 81, 82 i 83 de la Llei 13/1989, d'organització, procediment i règim jurídic de l'Administració de la Generalitat de Catalunya, amb el text següent:
"Denominació del procediment administratiu: inscripció en el Catàleg d'explotacions prioritàries.
"Normativa reguladora: Decret 97/1997, del 15 d'abril, pel qual s'estableixen determinats criteris d'aplicació de la Llei 19/1995, de 4 de juliol, de modernització de les explotacions agràries.
"Termini màxim de resolució i notificació: 6 mesos.
Es modifica l'apartat 3 de l'article 31 de la Llei 5/2001, del 2 de maig, de fundacions, que resta redactat de la manera següent:
La documentació a què es refereix l'article 29 és pública un cop el Protectorat n'ha verificat l'adequació formal a la normativa vigent."
Es modifiquen els apartats 1 i 2 de la disposició transitòria primera de la Llei 18/2002, del 5 de juliol, de cooperatives, que resten redactats de la manera següent:
Les cooperatives constituïdes abans de l'entrada en vigor d'aquesta Llei han d'adaptar llurs estatuts socials abans de l'1 de gener de 2006.
Un cop ultrapassat el termini establert per l'apartat 1, si la cooperativa no compleix la seva obligació de presentar els nous estatuts, queda desqualificada per resolució del conseller o consellera competent en matèria de cooperatives, a proposta del director o directora general competent en aquesta matèria, i se li ha d'aplicar el que estableix l'article 138.5 i 6."
S'afegeix una nova disposició addicional, la sisena, a la Llei 17/2000, de 29 de desembre, d'equipaments comercials, amb el text següent:
Projectes de nous establiments comercials i de lleure adjacents a estadis esportius
"Els projectes de nous establiments comercials i de lleure adjacents a estadis esportius de nova construcció poden afegir un increment de superfície de venda no superior a 25.000 metres quadrats en el dimensionament que estableixi el Pla territorial sectorial d'equipaments comercials, sempre que compleixin tots i cada un dels requisits següents:
"a) La instal·lació esportiva adjacent comporta una gran capacitat d'atracció de públic perquè disposa d'un aforament mínim de 30.000 espectadors i és destinada prioritàriament a acollir la competició en un esport majoritari.
"b) L'establiment comercial i el nou estadi esportiu formen part des de l'inici d'un mateix projecte urbanístic.
"c) En el cas que es tracti d'un establiment col·lectiu, el projecte no preveu la implantació de cap gran establiment comercial alimentari.
"d) En el conjunt del projecte de l'equipament comercial, la superfície de venda de productes alimentaris no supera en cap cas els 2.000 metres quadrats."
Es modifica l'apartat 1 de la disposició addicional tercera de la Llei 13/2002, del 21 de juny, de turisme de Catalunya, que resta redactat de la manera següent:
Un cop aprovades les disposicions reglamentàries i amb la sol·licitud prèvia dels ajuntaments interessats, el departament competent en matèria de turisme pot iniciar els tràmits per a la declaració de municipis turístics i per a la resta de les declaracions turístiques contingudes en el títol II d'aquesta Llei.
En conseqüència, se suspenen les declaracions fetes fins al desenvolupament reglamentari preceptiu."
Es modifica l'apartat 2 de la disposició addicional tercera de la Llei 13/2002, que resta redactat de la manera següent:
En el termini de tres anys a comptar de l'entrada en vigor d'aquesta Llei, el departament competent en matèria de turisme ha d'elaborar un mapa turístic de Catalunya, en el qual han de constar els municipis, les comarques i les altres àrees territorials de caràcter turístic.
El mapa s'ha d'incloure dins el Pla de turisme de Catalunya."
Es modifica la disposició addicional quarta de la Llei 13/2002, que resta redactada de la manera següent:
"El Pla de turisme de Catalunya s'ha de redactar en el termini de tres anys a comptar de l'entrada en vigor d'aquesta Llei."
Competències municipals sobre animals potencialment perillosos
Es modifica l'article 13 de la Llei 10/1999, del 30 de juliol, sobre la tinença de gossos considerats potencialment perillosos, que resta redactat de la manera següent:
"La competència per a imposar les sancions establertes per la comissió de les infraccions tipificades per aquesta Llei correspon als òrgans següents:
"a) Als alcaldes, per la comissió d'infraccions de caràcter lleu.
"b) Al ple de l'ajuntament, per la comissió d'infraccions de caràcter greu i molt greu."
L'exercici de la potestat sancionadora per la comissió de les infraccions tipificades per la Llei de l'Estat 50/1999, del 23 de desembre, sobre el règim jurídic de la tinença d'animals potencialment perillosos, i el Reial decret 287/2002, del 22 de març, que la desenvolupa, correspon als òrgans següents dels ajuntaments:
a) Als alcaldes, per la comissió d'infraccions de caràcter lleu.
b) Al ple de l'ajuntament, per la comissió d'infraccions de caràcter greu i molt greu.
El Departament de Governació i Administracions Públiques ha de redactar un informe anual sobre totes les partides del pressupost de la Generalitat destinades a ens locals, indicant en cada cas la finalitat, els criteris i els procediments d'assignació o de distribució als ens locals destinataris d'aquestes partides i l'òrgan responsable de fer-ne la gestió.
Els ens locals poden participar, mitjançant la Comissió de Cooperació Local de Catalunya, en la formulació dels programes de subvencions destinats a llurs inversions finançades amb càrrec als pressupostos de la Generalitat.
Les bases reguladores d'aquests programes han d'incorporar l'emissió d'un informe de la Comissió com a tràmit previ a la resolució corresponent.
El que estableix aquest apartat no és aplicable als casos de línies d'ajut o programes la normativa reguladora dels quals estableix un òrgan específic de participació dels ens locals com a tràmit previ a la resolució corresponent.
En aquests casos, és suficient informar la Comissió de Cooperació Local de les subvencions atorgades.
El Govern, sens perjudici del que estableix l'apartat 2, amb l'informe previ de la Comissió de Cooperació Local de Catalunya, ha d'establir la integració en el Pla únic d'obres i serveis de Catalunya dels programes de subvencions que, per la pluralitat dels destinataris, l'objecte i les característiques tècniques, es poden desenvolupar mitjançant aquest instrument de cooperació econòmica.
Aquesta integració s'ha de fer sens perjudici que es pugui mantenir, si escau, la gestió administrativa i econòmica en el departament o l'organisme corresponent.
Universitats públiques catalanes
Programació universitària de Catalunya
La Programació universitària de Catalunya és un instrument bàsic d'ordenació del sistema universitari de Catalunya, marcat per la integració de les universitats en el nou espai europeu d'educació superior.
En el cas que de la Programació universitària de Catalunya derivin despeses associades a la implantació de nous estudis, s'ha d'autoritzar la corresponent despesa pluriennal per al període d'implantació.
Mesures aplicables per l'ús indegut del servei de transport públic de viatgers
Les persones usuàries del servei de transport públic de viatgers subjecte a règim tarifari han de disposar, per a accedir a aquests serveis, d'un bitllet o d'un títol de transport adequat de conformitat amb les condicions aplicables en cada moment.
Es considera que una persona usuària fa un ús indegut del servei quan es troba en algun dels supòsits següents:
a) Viatja sense bitllet o amb un títol de transport no validat.
b) Viatja amb un títol de transport que no és vàlid per a les característiques del trajecte o de la persona usuària.
c) Viatja amb un títol de transport integrat validat a l'inici del desplaçament però no validat en el transbordament.
d) Viatja utilitzant un bitllet o un títol de transport manipulat o falsificat.
En el cas que hom viatgi sense bitllet o amb un títol de transport no validat, s'han d'adoptar les mesures següents:
a) El personal de l'empresa operadora ha de requerir a la persona usuària l'abonament de la percepció mínima corresponent, amb una bonificació del 50% respecte a aquesta en el cas de pagament immediat.
b) En el cas que la persona usuària no efectuï el pagament immediat de la percepció mínima, el personal de l'empresa operadora ha de sol·licitar-li que s'identifiqui per tal de gestionar el cobrament.
En el cas que no s'efectuï el pagament durant els trenta dies posteriors a la intervenció, l'Administració titular del servei ha de tramitar el procediment sancionador corresponent.
c) Si la persona usuària es nega a identificar-se, el personal de l'empresa operadora ha de sol·licitar l'auxili del personal de seguretat o dels agents de l'ordre públic perquè la identifiquin, sens perjudici de la facultat de requerir a la persona usuària que abandoni el mitjà de transport o les instal·lacions.
En el cas que hom viatgi amb un títol de transport no vàlid per a les característiques del trajecte o de la persona usuària, s'han d'adoptar les mesures establertes per l'apartat 3.
Així mateix, en el cas que, amb la identificació prèvia de la persona usuària, es comprovi que es tracta d'un títol de transport que no és vàlid per a les seves característiques, o quan aquesta es negui a identificar-se i per tant no s'hagi pogut comprovar aquest aspecte, el personal d'intervenció ha de retenir el títol i dipositar-lo en el lloc que es determini per tal que el seu titular, amb l'acreditació prèvia, pugui retirar-lo.
En el cas que hom viatgi amb un títol de transport integrat validat a l'inici del desplaçament però no validat en el transbordament, el personal de l'empresa operadora ha de requerir a la persona usuària l'abonament d'una percepció equivalent al preu del bitllet senzill d'una zona tarifària.
En el cas que es viatgi utilitzant un bitllet o un títol de transport que presenti indicis d'haver estat manipulat o falsificat, el personal de l'empresa operadora ha de retenir el bitllet o el títol de transport i ha de requerir a la persona usuària que s'identifiqui als efectes de cursar la denúncia corresponent.
Posteriorment, s'ha d'indicar a la persona usuària que abandoni el vehicle o les instal·lacions del servei.
Si la persona usuària es nega a identificar-se, el personal de l'empresa operadora ha de sol·licitar l'auxili del personal de seguretat o dels agents de l'ordre públic perquè la identifiquin, sens perjudici de la facultat de requerir a la persona usuària que abandoni el mitjà de transport o les instal·lacions.
És una infracció lleu utilitzar de manera indeguda el servei de transport públic de viatgers subjecte a règim tarifari en els termes establerts per l'article 52.2.
La infracció a què es refereix aquest article és sancionada amb una multa de fins a 600 euros.
El termini màxim per a resoldre el procediment sancionador i notificar-ne la resolució a la persona denunciada és de sis mesos.
El que estableixen els articles 52 i 53 és aplicable directament als serveis de transport ferroviari i també als serveis de transport públic de viatgers per carretera subjectes a règim tarifari de competència de la Generalitat.
Els ens locals poden aplicar el règim establert pels articles 52 i 53 en els termes que disposin llurs ordenances.
Les quantitats recaptades procedents de sancions administratives i les derivades de resolucions judicials dins l'àmbit de la protecció de la salut s'afecten a actuacions tendents a la millora del control sanitari i la protecció de la salut, per una quantia igual a l'excés sobre la quantitat recaptada en l'exercici anterior, incrementada en l'índex de preus de consum.
Afectació de les quantitats recaptades procedents de sancions en matèria de control, regularitat i qualitat del subministrament d'energia elèctrica a Catalunya
Les quantitats recaptades procedents de les sancions imposades en matèria de control, regularitat i qualitat del subministrament d'energia elèctrica a Catalunya s'afecten a finançar actuacions vinculades amb el sector elèctric.
Afectació de les quantitats recaptades procedents de sancions en matèria de mineria
Les quantitats recaptades procedents de les sancions imposades en matèria de mineria s'afecten a finançar actuacions vinculades amb la seguretat minera i la investigació de recursos minerals.
Afectació de les quantitats recaptades pel Departament de Treball i Indústria per la sanció d'infraccions en matèria de prevenció de riscs laborals
L'import de les sancions econòmiques per infraccions en matèria de prevenció de riscs laborals recaptades pel Departament de Treball i Indústria s'ha de destinar a la realització d'actuacions preventives programades pel Departament de Treball i Indústria, competent en l'execució de polítiques de prevenció de riscs laborals i en el compliment dels manaments parlamentaris en aquesta matèria, per una quantia igual a l'excés sobre la quantitat recaptada en l'exercici anterior, incrementada en l'índex de preus de consum.
Els rendiments derivats de l'impost sobre les vendes minoristes de determinats hidrocarburs queden afectats totalment al finançament de despeses sanitàries determinades amb criteris objectius.
Efectes de l'increment de l'impost minorista sobre carburants
El Govern ha d'adoptar les mesures pertinents amb l'objectiu de minimitzar els efectes de l'augment de costos que implica l'increment de l'impost minorista sobre carburants per als diversos sectors econòmics.
Incorporació dels objectius, les funcions i el personal de l'Institut Català del Voluntariat al Departament de Benestar i Família
Se suprimeix l'Institut Català del Voluntariat (Incavol), creat per la Llei 25/1991, del 13 de desembre.
Els objectius i les funcions que li havien estat atribuïts han d'ésser exercits pel Departament de Benestar i Família.
El personal de l'Incavol s'integra i passa a dependre del Departament de Benestar i Família, dins el qual s'integra també el pressupost.
Així mateix, el patrimoni de l'Incavol s'incorpora al patrimoni de la Generalitat i resta assignat al Departament de Benestar i Família, al qual correspon l'adopció de les mesures necessàries quant a conservar-lo i utilitzar-lo per a la finalitat prevista.
El Govern ha d'establir i articular per reglament un òrgan de participació en l'acció de govern de les entitats que actuïn a Catalunya en l'àmbit del voluntariat.
En tot cas, entre les funcions que li siguin assignades s'ha d'incloure la participació en l'elaboració de línies polítiques relatives al voluntariat; en concret, les següents:
a) Informar sobre els plans estratègics de subvencions del Departament de Benestar i Família en aquest àmbit, llurs objectius i els efectes previstos.
b) Informar sobre els criteris de prioritat per a la concessió de subvencions que convoqui el Departament de Benestar i Família en aquest àmbit.
c) Informar sobre les propostes de disposicions generals en l'àmbit de les entitats del voluntariat.
d) Promoure la participació de les persones voluntàries al si de les entitats.
e) Promoure campanyes de voluntariat.
f) Informar sobre les necessitats formatives en el camp del voluntariat.
Les funcions que les disposicions vigents fins a l'entrada en vigor d'aquesta Llei atribuïen al gerent de l'Incavol han d'ésser exercides per l'òrgan actiu del Departament de Benestar i Família que es determini.
Dissolució de la societat Ferrocarrils de Muntanya de Grans Pendents, SA
S'autoritza el Govern a dissoldre la societat Ferrocarrils de Muntanya de Grans Pendents, SA.
Designació dels membres dels òrgans de govern i d'assessorament de l'Institut Català de Finances i de l'Institut Català del Crèdit Agrari
A partir de l'entrada en vigor d'aquesta Llei, el Govern pot substituir, d'acord amb el que disposen els articles 17.4 del Decret legislatiu 4/2002, del 24 de desembre, i 9 bis de la Llei 4/1984, del 24 de febrer, segons el text establert pels articles 23 i 24 de la present Llei, respectivament, els actuals membres dels òrgans de govern i d'assessorament de l'Institut Català de Finances i de l'Institut Català del Crèdit Agrari, la designació dels quals li correspon.
Resten sense efectes les referències de la Llei 4/1984, del 24 de febrer, de l'Institut Català del Crèdit Agrari, a la Federació de Caixes Rurals, i especialment les contingudes en els articles 8 i 9 respecte al nombre de membres de la Junta de Govern i del Consell Consultiu, que s'han d'entendre reduïdes, respectivament, en el nombre de representants que a la dita Federació li corresponia.
La tramitació de la primera formulació o de la revisió d'una figura de planejament urbanístic general requereix un informe previ del departament competent en matèria d'educació, en els termes del que estableix l'article 83.5 de la Llei 2/2002, del 14 de març, d'urbanisme.
Inscripció al Registre Administratiu d'Empreses d'Inserció
Les fundacions i les associacions que exerceixen activitats d'inserció sociolaboral en el moment de l'entrada en vigor d'aquesta Llei poden sol·licitar, durant els sis mesos següents a l'aprovació d'aquesta Llei, la inscripció al Registre Administratiu d'Empreses d'Inserció i ésser qualificades provisionalment com a tals, sempre que compleixin els requisits que estableix la Llei 27/2002, del 20 de desembre, sobre mesures legislatives per a regular les empreses d'inserció sociolaboral.
La qualificació provisional a què fa referència l'apartat 1, un cop expedida, és vàlida per un període transitori d'un any, durant el qual, per a adquirir la qualificació definitiva d'empresa d'inserció, han d'adoptar qualsevol de les formes jurídiques que estableix la Llei 27/2002.
Participació en el consell d'administració de la societat Barcelona Sagrera Alta Velocitat, SA
S'autoritza el conseller o consellera de Política Territorial i Obres Públiques a participar, en representació de la Generalitat, com a vocal i vicepresident, en el consell d'administració de la societat Barcelona Sagrera Alta Velocitat, SA.
Els contribuents de l'impost sobre la renda de les persones físiques que hagin quedat vidus els anys 2002 o 2003 poden aplicar-se la deducció establerta per l'article 1 d'aquesta Llei, amb els mateixos requisits i condicions, en les declaracions corresponents als exercicis que s'especifiquen a continuació:
a) En el cas que la persona contribuent hagi quedat vídua l'any 2002, la deducció només és aplicable en la declaració liquidació de l'exercici 2004.
b) En el cas que la persona contribuent hagi quedat vídua l'any 2003, la deducció només és aplicable en les declaracions liquidacions dels exercicis 2004 i 2005.
El que estableix l'article 55 és aplicable als expedients sancionadors que s'iniciïn a partir de l'1 de gener de 2004 o els que es cloguin per una resolució dictada a partir d'aquesta data, amb independència del moment en el qual s'hagin iniciat.
Pròrroga del termini establert per l'article 1 de la Llei 16/2001
El termini per a resoldre i notificar els procediments de concessió d'indemnitzacions s'amplia a sis mesos més, a comptar de l'endemà de la finalització del dit termini, establert per l'article 1 de la Llei 16/2001, de 29 de novembre, d'ampliació dels terminis de resolució del procediment i de presentació de sol·licituds concedits pel Decret 288/2000, de 31 d'agost, pel qual s'estableixen els requisits per regular les indemnitzacions de les persones incloses en els supòsits previstos per la Llei 46/1977, de 15 d'octubre, d'amnistia, i excloses dels beneficis de la disposició addicional divuitena dels pressupostos generals de l'Estat per als períodes 1990 i 1992.
Es deroga la disposició addicional sisena de la Llei 5/1994, del 4 de maig, de regulació dels serveis de prevenció i extinció d'incendis i de salvaments de Catalunya.
Es deroguen la Llei 25/1991, del 13 de desembre, per la qual es crea l'Institut Català del Voluntariat, i les normes de desplegament de la dita llei.
Es deroguen la disposició addicional sisena del Decret 68/2004, del 20 de gener, d'estructuració i de reestructuració de diversos departaments de l'Administració de la Generalitat, i l'Ordre de 30 de novembre de 1998, per la qual es modifiquen l'article 19 de l'Ordre de 21 de juny de 1982 i l'article 23 de l'Ordre de 17 de març de 1986, en matèria de concessió en l'àmbit de la inspecció tècnica de vehicles i de la seguretat, qualitat i normativa industrial.
Es deroguen els capítols I, II i X del títol VI, l'apartat 3 de l'article 169 del capítol V del títol VII i l'apartat 5 de l'article 220 del capítol I del títol VIII de la Llei 15/1997, del 24 de desembre, de taxes i preus públics de la Generalitat de Catalunya.
Es deroga l'article 61 de la Llei 31/2002, del 30 de desembre, de mesures fiscals i administratives.
Resten derogades totes les altres disposicions de rang igual o inferior que contradiguin el que estableix aquesta Llei, s'hi oposin o hi resultin incompatibles.
Autorització per a la regulació dels períodes i dels procediments de liquidació d'honoraris derivats de la gestió tributària
Es faculta el conseller o consellera d'Economia i Finances perquè, mitjançant una ordre, determini i reguli els períodes i els procediments de liquidació dels honoraris dels liquidadors de districte hipotecari meritats com a conseqüència de llur intervenció en la gestió, la liquidació i la recaptació dels tributs cedits o de les quantitats corresponents a la confecció dels efectes timbrats de l'impost sobre transmissions patrimonials i actes jurídics documentats a què fa referència l'article 16.
S'autoritza al Govern perquè, en el termini d'un any, refongui en un text únic la Llei 15/1997, del 24 de desembre, de taxes i preus públics de la Generalitat de Catalunya, i les disposicions que la modifiquen contingudes en la Llei 17/1997, del 24 de desembre, la Llei 25/1998, del 31 de desembre, la Llei 15/2000, del 29 de desembre, la Llei 21/2001, del 28 de desembre, la Llei 9/2002, del 27 de maig, i la Llei 31/2002, del 30 de desembre, i en la present Llei, tot tenint en compte les actualitzacions dels imports de les taxes establertes per les lleis de pressupostos per als exercicis 2001, 2002, 2003 i 2004, amb l'encàrrec que la refosa comprengui la regularització, l'aclariment i l'harmonització d'aquestes disposicions.
En el termini de sis mesos a comptar des de l'entrada en vigor d'aquesta Llei, el Govern ha de presentar al Parlament un projecte de llei que reguli l'impost sobre successions i donacions, en exercici i amb el límit de les competències normatives assumides en el marc de la Llei orgànica 8/1980, del 22 de setembre, de finançament de les comunitats autònomes (LOFCA), i la Llei de l'Estat 21/2001, del 27 de desembre, per la qual es regulen les mesures fiscals i administratives del nou sistema de finançament de les comunitats autònomes de règim comú i ciutats amb estatut d'autonomia.
En el termini de dos mesos des de l'entrada en vigor d'aquesta Llei, cada un dels departaments del Govern ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, mitjançant una ordre del conseller o consellera competent en aquesta matèria i amb efectes merament informatius, una relació de les taxes vigents que gestionen, en què s'identifiquin els serveis i les activitats que les generen i les quotes corresponents.
La relació de taxes ha d'ésser exposada en totes les dependències i oficines del departament corresponent i ha d'estar a disposició dels contribuents que la sol·licitin.
La relació de les taxes vigents ha d'ésser objecte d'actualització en la mesura que les taxes que contingui siguin objecte de modificació o de supressió o bé se'n creïn de noves.
Entrada en vigor específica de determinats apartats dels articles 10 i 20
Els imports de les quotes de la taxa d'inspecció i control sanitaris d'animals i de llurs productes establerts per l'article 10, apartats 1, 2, 3, 4, 5 i 6, són aplicables a partir del primer dia del trimestre natural següent a la data d'entrada en vigor d'aquesta Llei.
L'obligació establerta per l'article 20.6, pel qual s'afegeix un apartat 2 a l'article 35 del Decret legislatiu 1/2002, del 24 de desembre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de patrimoni de la Generalitat de Catalunya, és exigible:
a) Amb caràcter general, a partir de l'entrada en vigor d'aquesta Llei.
b) Per a les adscripcions i les cessions d'ús que siguin vigents en el moment de l'entrada en vigor d'aquesta Llei, a partir de l'1 de gener de 2005.
Aquesta Llei entra en vigor l'endemà d'haver estat publicada en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
Palau de la Generalitat, 16 de juliol de 2004