Atès l'article 14.1 del Decret 389/2006, de 17 d'octubre, del patrimoni festiu de Catalunya, que disposa que el Departament de Cultura i Mitjans de Comunicació ha d'iniciar d'ofici la declaració de les festes i dels elements festius patrimonials o tradicionals d'interès nacional, a proposta de la direcció del Centre de Promoció de la Cultura Popular i Tradicional Catalana;
Atesa la Resolució del conseller de Cultura i Mitjans de Comunicació, de 17 de maig de 2010, per la qual s'incoa expedient per a la declaració com festa tradicional d'interès nacional Les Santes de Mataró i com a elements festius patrimonials la família de gegants Robafaves i la Missa de les Santes;
Atès que el Consell de la Cultura Popular i Tradicional el dia 1 de juliol de 2010, un cop examinades les al·legacions presentades, va emetre informe favorable sobre l'expedient de declaració de Les Santes de Mataró com a festa patrimonial d'interès nacional amb especial esment a la família Robafaves amb els nans, la Missa de Glòria de Mossèn Blanch o Missa de les Santes i el ritual de la dormida;
Vistes les al·legacions presentades pels interessats, les quals han estat analitzades i contestades;
D'acord amb l'article 6 de la Llei 2/1993, de 5 de març, de foment i protecció de la cultura popular i tradicional catalana i de l'associacionisme cultural, i l'article 15 del Decret 389/2006, de 17 d'octubre, del patrimoni festiu de Catalunya;
A proposta del conseller de Cultura i Mitjans de Comunicació, el Govern
—1 Declarar festa patrimonial d'interès nacional Les Santes de Mataró i definir-ne les característiques, que consten a l'annex.
—2 Inscriure la declaració de la festa al Catàleg del Patrimoni Festiu de Catalunya.
—3 Publicar íntegrament aquest Acord al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, de conformitat amb el que preveu l'article 15.2 del Decret 389/2006, de 17 d'octubre, del patrimoni festiu de Catalunya, i notificar-lo a les persones o entitats responsables de l'organització de la festa o dels elements, a l'ajuntament i al consell comarcal corresponents.
Contra aquest Acord, que exhaureix la via administrativa, es pot interposar recurs potestatiu de reposició davant el Govern de la Generalitat de Catalunya en el termini d'un mes, o bé, recurs contenciós administratiu davant el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya en el termini de dos mesos, a comptar, en tots dos casos, des de l'endemà de la publicació al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya o des de l'endemà de la corresponent notificació.
Barcelona, 11 d'octubre de 2010
El dia 27 de juliol de 1773 va tenir lloc la primera celebració normalitzada dedicada a Les Santes a Mataró.
Les despeses del primer ofici queden reflectides en els llibres de la sèrie de funerària de l'Arxiu de Santa Maria i també als llibres de comptes de la Confraria de Sant Desideri, que és l'entitat que des de l'arribada de les relíquies es fa càrrec de les despeses que genera el culte a les Santes.
El dia 27 se celebra la Diada de la Festa Major, tot i que uns dies abans es realitzen diversos actes organitzats per entitats culturals i esportives.
La Festa de Les Santes sempre es troba en construcció i reinvenció.
Tot i que la majoria d'actes són fixos, també n'hi ha de mòbils en funció del calendari.
L'estructura actual de la festa es pot dividir en quatre blocs: el Portal, que marca el temps d'espera i és l'arrencada de la festa; la Crida del dia 25 de juliol entesa, en sentit ampli, com la proclamació i inici de la festa; la Diada del dia 27 de juliol, festivitat de les patrones de Mataró, Santa Juliana i Santa Semproniana, i els actes de programa del dia 28, que conjuntament constitueixen el nucli central de la Festa Major.
Per últim se celebra l'Epíleg o comiat de Festa Major, el dia 29 de juliol.
L'any 1848 s'estrena una Missa de Glòria per a l'ofici de les Santes, obra de Manuel Blanch, que s'ha interpretat de manera gairebé continuada cada 27 de juliol a l'església de Santa Maria.
Fet pel qual se la coneix popularment com a "la Missa de les Santes", ha esdevingut un element central de la Festa.
La Família Robafaves està formada per en Robafaves i la Geganta, la seva filla Toneta i el marit d'aquesta, en Maneló.
Dels Gegants de Mataró es té coneixement des del segle XVII.
La primera dada coneguda sobre els capgrossos de Mataró, inseparables de la família Robafaves, és de 1864.
La Família Robafaves i els Nans tenen uns balls propis acompanyats per la música dels flabiolaires.