projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
L'habitatge és un dels elements centrals en la configuració de tot projecte vital, però a diferència d'altres serveis –com la sanitat o l'educació– no ha estat plenament garantit a la ciutadania per l'administració pública sinó que ha estat sotmès a un procés de mercantilització.
Sotmès a múltiples pressions –l'especulació amb el sòl, la reduïda activitat pública en matèria d'habitatge social, la irrupció de capitals intentant defugir la caiguda de rendibilitat als mercats borsaris, etc.–, el preu de l'habitatge ha sofert un augment espectacular al llarg de la darrera dècada.
Però aquesta no és l'única causa de l'endarreriment de l'emancipació de la llar d'origen.
Aquesta guia dóna una visió de les múltiples interpretacions d'aquest endarreriment i pretén ser una eina que orienti entre els diferents instruments que l'administració local té al seu abast per impulsar polítiques d'habitatge.
En la nostra societat hem de concebre la joventut com una realitat diversa en molts sentits.
Al nostre país, el creixent percentatge de persones d'origen immigrat en el perfil demogràfic i el context actual de la globalització també posen de relleu, entre d'altres aspectes, l'existència d'una gran diversitat cultural.
Les polítiques de joventut, per la seva banda, han d'assumir el repte de respondre a aquesta diversitat, tot incorporant la perspectiva intercultural en el disseny, la planificació, l'execució i l'avaluació de les polítiques locals, així com la gestió de la diversitat en els seus recursos, serveis i programes.
Des de Direcció General de Joventut posem a les vostres mans aquesta guia per a professionals de la joventut, número 9 de la col·lecció Sinergia, que respon a una manera d'entendre i treballar la interculturalitat.
Resum i avançament de resultats de l'Enquesta periòdica als joves de Catalunya realitzada amb l'objectiu de conèixer quina és l'evolució de la seva situació i de les seves condicions de vida.
En l'enquesta de 2002 s'analitzen en profunditat les trajectòries educatives, laborals i domiciliars dels joves, per tal de veure quines són les dificultats amb què es troba aquest col·lectiu i quines són les seves diferències internes.
A més de les trajectòries d'emancipació, també s'analitza la situació dels joves respecte l'oci i la participació.
Col·lecció: Aportacions, núm. 19
Col·lecció Estudis: Enquesta als joves de Catalunya 2002
Podeu consultar les dades de "L'estadística dels joves de Catalunya 2002"
Pots adquirir la Versió impresa d'aquesta publicació
Les institucions públiques relacionades amb les polítiques de joventut poden sol·licitar un exemplar (sotmès a disponibilitat)
La nova publicació de la col·lecció Aportacions ofereix un resum de les principals dades i conclusions de l'informe Enquesta a la joventut de Catalunya 2007, publicat de forma extensa en la col·lecció Estudis (núm 24).
Aquest volum presenta les diferents tipologies de les trajectòries de transició de la joventut a Catalunya, les transformacions en aquestes trajectòries, així com el paper que juguen aspectes socials (origen, territori de residència, sexe, edat...) i l'Estat del benestar (mercat, família i Estat).
La publicació d'aquesta versió reduïda facilita l'acostament a la realitat dels joves i el coneixement de les principals característiques dels procés d'emancipació dels joves.
Col·lecció: Aportacions, núm. 37
Col·lecció Estudis: Enquesta a la joventut de Catalunya 2007
Enquesta a la joventut de Catalunya 2007
Pots adquirir la Versió impresa d'aquesta publicació
Publicació periòdica realitzada per la Direcció General de joventut que recull els resultats de l'anàlisi de l'enquesta de 2007 amb l'objectiu de conèixer quina és l'evolució de la situació dels joves de 15 a 34 anys i les seves condicions de vida.
L'enquesta de 2007 és la cinquena edició d'una publicació que analitza els processos d'emancipació dels joves i, en especial, les seves transicions educatives, laborals, domiciliàries i familiars.
Com a novetats, l'enquesta 2007 permet realitzar comparatives amb l'edició de 2002 i conèixer les diferències que s'han produït entre joves de diferents edats i en diferents anys.
Col·lecció Aportacions: Enquesta a la joventut de Catalunya 2007
Col·lecció Aportacions: Catalan Youth Survey - 2007
Enquesta a la joventut de Catalunya 2007
Una explotació estadística de l'enquesta elaborada per l'Institut d'Estadística de Catalunya (Idescat)
Aquesta publicació realitza una anàlisi de la situació i les necessitats dels i de les joves de Catalunya i, concretament, de com s'han vist afectades les trajectòries de transició a la vida adulta.
Per fer aquest retrat, s'analitzen les dades de l'Enquesta a la joventut de Catalunya 2012, una estadística oficial de la Generalitat de Catalunya.
L'enquesta es va realitzat a 3.002 joves de 15 a 34 anys residents a Catalunya i en aquesta publicació de síntesi es presenten els resultats d'una anàlisi conjunta de les transicions educatives, laborals, domiciliàries i familiars de les persones joves.
Els resultats complets de l'anàlisi de l'EJC12 estan publicats a la col·lecció "Estudis" de la Direcció General de Joventut.
Col·lecció: Aportacions, núm. 52
Col·lecció Estudis: Enquesta a la joventut de Catalunya 2012.
Una mirada global a les persones joves en temps de cris i
Enquesta a la joventut de Catalunya 2012.
Una mirada global a les persones joves en temps de crisi
Aquesta publicació en dos volums presenta els resultats generals de l'Enquesta a la joventut de Catalunya 2012 (EJC12).
Es tracta d'una estadística oficial de la Generalitat de Catalunya, l'anàlisi de la qual ha estat realitzada per un conjunt d'experts i expertes en diferents temàtiques.
Al Volum 1 de l'informe general de l'EJC12 s'analitzen les trajectòries de transició a la vida adulta i les condicions materials d'existència de les persones joves durant la crisi econòmica iniciada l'any 2008.
L'estudi analitza les diferents trajectòries educatives, laborals, domiciliàries i familiars que segueixen les persones joves, fent èmfasi en les circumstàncies socioeconòmiques que les condicionen; també ofereix una visió detallada dels recursos econòmics i la pobresa entre els i les joves.
El Volum 2 de l'informe general de l'EJC12 ofereix tres mirades diferents sobre la situació i les necessitats de les persones joves: en primer lloc, analitza diversos aspectes de la seva existència (com la salut, la llengua, la cultura i l'oci).
En segon lloc, estudia l'impacte de les variables de desigualtat social (el gènere, el lloc de naixement, l'origen social i el territori de residència) sobre les seves oportunitats i trajectòries vitals.
Finalment, ofereix una mirada global sobre el col·lectiu jove i el conjunt de les seves transicions a la vida adulta.
Nombre de pàgines: Volum 1: 380 pàgines.
Col·lecció Aportacions: Enquesta a la joventut de Catalunya 2012.
Enquesta a la joventut de Catalunya 2012.
Característiques demogràfiques de la població jove a Catalunya
Joventut i educació en temps de crisi
Condicions en el mercat laboral i trajectòries laborals de la joventut catalana
Emancipació domiciliària i família.
Joves i família en els processos de transició a la vida adulta: teixint nous lligams
La situació econòmica de les persones joves
Les persones joves davant l'esfera pública
Entre la satisfacció vital i els impactes de la precarietat sobre la salut de la joventut de Catalunya
Trajectòries lingüístiques de la joventut catalana
Polítiques socials i utilització dels serveis públics entre les persones joves
L'anàlisi de les transicions juvenils des de la perspectiva de gènere
Transicions accelerades en un context de vulnerabilitat
Orígens de classe, educació i mobilitat social.
Ascens i descens social de els persones joves en el context de crisi
Desigualtats territorials i mobilitat quotidiana.
Una aproximació socioterritorial a la realitat juvenil catalana
Una mirada global a l'evolució de les trajectòries juvenils
Les institucions públiques relacionades amb les polítiques de joventut poden sol·licitar un exemplar (sotmès a disponibilitat) enviant un correu electrònic.
A partir de les dades de l'EJC17, el Grup d'Estudis sobre Energia, Territori i Societat (GURB) de la Universitat Autònoma de Barcelona ha elaborat diversos informes sobre la influència del territori en les condicions de vida de les persones joves, amb l'objectiu de facilitar un coneixement més acurat de la realitat heterogènia de la joventut a Catalunya i adequar el desplegament del PNJCat a les necessitats de cada territori.
Per conèixer l'impacte del territori sobre la situació i necessitats de la joventut a Catalunya, també pot consultar-se el capítol 9 "Territori.
Diversitat espacial en els hàbits i les condicions de vida juvenil", elaborat pel mateix grup de recerca, del volum 2 de l'informe general de l'EJC17.
Els informes elaborats són els següents:
Anàlisi de les condicions de vida de les persones joves a cadascun dels àmbits del Pla territorial de Catalunya (un informe per àmbit).
Anàlisi de les dades de l'Enquesta a la joventut de Catalunya segons àmbit territorial, grandària poblacional, grau d'urbanització i segregació residencial.
Anàlisi de les dades de l'Enquesta a la joventut de Catalunya sobre la mobilitat residencial de la joventut
Capítol 9 del volum 2 de l'informe general de l'Enquesta a la joventut de Catalunya 2017
Aquesta publicació se centra, d'una banda, a mostrar quina és la situació actual de la joventut catalana de 15 a 34 anys a partir d'un seguit d'indicadors sobre la majoria d'àmbits vitals.
De l'altra, ofereix una anàlisi conjunta de la trajectòria educativa, laboral i d'emancipació que han seguit les persones joves de 28 a 34 anys, i de com el tipus de trajectòria seguida està relacionat amb el benestar o la vulnerabilitat actual de la persona jove.
L'estudi es basa en les dades de l'Enquesta a la joventut de Catalunya de 2017 (EJC17).
L'anàlisi completa dels resultats de l'EJC17 està publicada en dos volums a la col·lecció "Estudis" de la Direcció General de Joventut.
Col·lecció: Aportacions, núm. 58
Col·lecció Estudis: Enquesta a la joventut de Catalunya 2017.
Enquesta a la joventut de Catalunya 2017.
Aquesta publicació en dos volums presenta els resultats generals de l'Enquesta a la joventut de Catalunya 2017 (EJC17).
Es tracta d'una estadística oficial de la Generalitat de Catalunya, l'anàlisi de la qual ha estat realitzada per un conjunt d'experts i expertes en diferents temàtiques.
Al Volum 1 de l'informe general de l'EJC17 s'explora si les trajectòries seguides per les persones joves han tornat a les pautes habituals d'abans de la crisi i quines són les cicatrius que els han quedat.
S'analitzen les transicions educatives, laborals i familiars així com els ingressos i les condicions de vida de la joventut
Al Volum 2 de l'informe general de l'EJC17 s'analitzen tres aspectes de la situació de la joventut en el context actual de superació parcial de la crisi econòmica: explora les experiències juvenils en relació amb diferents àmbits (oci i cultura, participació, salut, llengua i mobilitat) i la seva evolució; analitza les desigualtats entre joves per raó de gènere, classe social, territori de residència i immigració, i explica la relació entre les transicions juvenils, les experiències en diferents àmbits i les desigualtats socials.
Nombre de pàgines: Volum 1: 276 pàgines.
Col·lecció Aportacions: Enquesta a la joventut de Catalunya 2017.
Enquesta a la joventut de Catalunya 2017.
Adreceu-vos a la Llibreria de la Generalitat de Catalunya
Les institucions públiques relacionades amb les polítiques de joventut poden sol·licitar un exemplar (sotmès a disponibilitat) enviant un correu electrònic.
Se sap que la darrera crisi econòmica va començar el 2008, però no quan va finalitzar ni si realment ha finalitzat.
Tot i el creixement de l'economia, amplis sectors de la població continuen en situació precària.
Si es mesura la crisi a partir del PIB, el 2014 seria el primer any de creixement a Catalunya; però si es busquen indicadors que mostrin com la recuperació ha arribat a les persones, la taxa d'ocupació juvenil actual, per exemple, es manté gairebé vint punts per sota de la de 2007.
La joventut va ser un dels col·lectius més afectats per l'empitjorament de l'economia i l'afebliment de la despesa social, un dels primers a rebre aquests impactes i un dels darrers a refer-se'n, com en crisis anteriors.
Hi ha generacions que han passat tota la seva joventut en un context de crisi o de feble recuperació, fet que pot tenir conseqüències a llarg termini.
D'altra banda, la joventut no és homogènia i en funció de les seves característiques (com el sexe, la nacionalitat o la classe social d'origen) les persones tenen més o menys recursos per construir les seves vides.
Finalment, àmbits com la salut, l'oci i la participació també s'han vist afectats per l'evolució de l'economia i, a més, han continuat amb les seves dinàmiques pròpies.
L'informe general de l'Enquesta a la joventut de Catalunya (EJC) 2017 permet abordar aquestes qüestions: si en l'edició de 2007 i la de 2012 els resultats estaven molt marcats pel context de creixement i recessió, respectivament, la darrera edició se centra en la situació d'incertesa estructural característica de l'actualitat.
L'EJC és una estadística oficial de la Generalitat de Catalunya de realització quinquennal.
Els resultats de la darrera edició es publiquen en dos volums dins la col·lecció "Estudis" de la Direcció General de Joventut i es presenten en les jornades La Incertesa Quotidiana.
- Analitzar la situació i les necessitats de les persones joves en relació amb els diferents àmbits de la vida (com el treball, l'oci o les condicions d'existència).
- Analitzar les desigualtats presents dins del col·lectiu jove i les seves interseccions.
- Reflexionar sobre els reptes i les oportunitats del context actual pel que fa a la intervenció en matèria de joventut.
- Visibilitzar les necessitats del col·lectiu jove i les prioritats de les polítiques de joventut.
- Càrrecs electes i professionals de l'Administració vinculats al treball amb persones joves.
- Membres d'organitzacions i col·lectius socials vinculats a la joventut.
- Personal investigador en l'àmbit de la joventut.
- Persones joves i ciutadania en general.
Seu de la Direcció General de Joventut
La present publicació és un resum de l'estudi sencer publicat amb el mateix nom a la Col·lecció Estudis.
L'estudi pretén ser una eina per conèixer i entendre la participació juvenil i les seves pràctiques polítiques.
Proporciona una amplia descripció, interpretació i visió global de la participació juvenil a Catalunya.
Ho fa a partir de la combinació de metodologies de recerca quantitativa i qualitativa.
El principal instrument utilitzat ha estat una enquesta feta a 3.300 joves catalans de 15 a 29 anys per abordar les característiques bàsiques de la participació associativa i política.
Per tal de complementar els resultats del qüestionari, i amb la finalitat de buscar aspectes de la realitat de caràcter més explicatiu, s'han portat a terme onze grups de discussió.
Autors: Institut de Govern i Polítiques Públiques (IGOP), Isaac Gonzàlez (Coord.), Jordi Collet i Josep Sanmartin
Col·lecció: Aportacions, núm. 33
Aquesta publicació presenta els resultats principals d'un estudi que analitza la relació de les persones joves amb la democràcia en un moment de canvis profunds que afecten els vincles que la ciutadania estableix amb les institucions democràtiques i, en general, amb l'esfera pública.
Per fer-ho, s'analitza l'Enquesta de participació i política 2011, que permet comparar les actituds i els comportaments de la població jove amb la resta de grups d'edat.
D'aquesta manera, al llarg de la publicació, s'ofereix una visió precisa de la singularitat de la participació de les persones joves, que no sempre correspon als tòpics o idees preconcebudes sobre la participació i l'afecció política juvenil.
D'acord amb això, l'estudi identifica trets i tendències en la relació de la joventut amb la democràcia, tot posant èmfasi en la diversitat del col·lectiu jove i en les desigualtats que apareixen darrere els seus comportaments participatius.
Col·lecció: Aportacions, núm. 51
Col·lecció Estudis: Democràcia, participació i joventut.
Democràcia, participació i joventut.
Pots adquirir-la la versió impresa d'aquesta publicació
L'actual generació jove ha crescut en un marc de profundes transformacions socials i polítiques.
Molts han anat construint les seves trajectòries contra corrent, en un context de crisi econòmica i de gran incertesa sobre el futur.
Des del punt de vista polític, han estat anys de grans mobilitzacions, en especial el 15-M i el procés sobiranista, de canvis radicals en l'oferta partidista i d'emergència de nous discursos.
Tot plegat ha generat o reforçat dinàmiques d'allunyament de la gent jove respecte a algunes dimensions de la política i, alhora, ha comportat noves oportunitats d'implicació i activisme.
Amb dades de l'Enquesta de participació i política 2017, l'estudi analitza aquesta complexa relació de la joventut amb la política, la seva singularitat i diversitat, les desigualtats i els efectes del context.
Teniu disponible la versió reduïda de la recerca, properament estarà disponible la publicació amb la versió ampliada en la col·lecció Estudis.
Col·lecció: Aportacions, núm. 60
Joventut, implicació i context polític a Catalunya.
Una anàlisi de l'Enquesta de participació i política 2017
L'actual generació jove ha crescut en un marc de profundes transformacions socials i polítiques.
Molts han anat construint les seves trajectòries a contracorrent, en un context de crisi econòmica i de gran incertesa sobre el futur.
En l'àmbit polític han estat anys de grans mobilitzacions, en especial el 15-M i el procés sobiranista, de canvis radicals en l'oferta partidista o d'emergència de nous discursos.
Tot plegat ha generat o reforçat dinàmiques d'allunyament de la gent jove respecte a algunes dimensions de la política i, al mateix temps, ha comportat noves oportunitats d'implicació i activisme.
En aquest estudi, diferents autors i autores analitzen, a partir de les dades de l'Enquesta de participació i política 2017, aquesta complexa relació de la joventut amb la política, la seva singularitat i diversitat, les desigualtats i els efectes del context.
Joventut, implicació i context polític a Catalunya.
Una anàlisi de l'Enquesta de participació i política 2017
A partir de la constatació que l'abandonament escolar a Catalunya presenta unes magnituds excessives, i del negatiu impacte que aquest fet té sobre els i les joves en el context de la societat de la informació, l'estudi analitza en profunditat les causes d'aquest abandonament.
A partir d'una metodologia qualitativa, la recerca indaga en les motivacions i expectatives respecte l'educació dels principals agents implicats (les persones joves, les seves famílies i la comunitat educativa).
Centre Especial de Recerca en Teories i Pràctiques Superadores de Desigualtats
Transcripció íntegra de la conferència-col·loqui dictada pel periodista Sr.
Aquestes preguntes són el punt de partida d'una sèrie de reflexions de caire sociològic sobre la realitat dels joves i sobre els factors que més la condicionen: cal entendre el conjunt de la societat on vivim i la seva evolució recent per comprendre les motivacions, preocupacions i expectatives de la joventut actual.
Aquesta conferència va tenir lloc el 26 de novembre de 1996.
Col·lecció: Aportacions, núm. 1
Estudi encarregat per l'Observatori Català de la Joventut.
Consisteix en una recerca sobre tots els tipus possibles de participació dels joves catalans, des de la participació política a l'econòmica, de l'associativa a l'electoral.
Les dades obtingudes semblen indicar que la participació juvenil és inferior o igual a l'adulta, similar a la d'Espanya i clarament per sota de l'europea.
De tota manera, l'estudi va més enllà de la simple presentació d'unes dades i conté una reflexió en profunditat sobre els tòpics de la participació i els obstacles que troben els joves a l'hora de participar.
Autor: Fundació Francesc Ferrer i Guàrdia
Col·lecció Aportacions: Joves i participació a Catalunya
Joves i participació a Catalunya
Estudi sobre l'habitatge dels joves catalans encarregat per l'Observatori Català de la Joventut.
L'estudi s'ha elaborat a partir de l'explotació de les dades disponibles sobre habitatge (especialment el Padró municipal d'habitants 1996) i de la realització d'una enquesta pilot.
Els resultats descriuen les característiques de l'habitatge dels joves catalans (espai, cost, tipus d'habitatge, amb qui el comparteixen, etc.) i les necessitats dels joves pel que fa a aquesta qüestió (satisfacció amb l'habitatge actual, previsió de canvi, dificultats per emancipar-se, etc.)
Col·lecció Aportacions: Els joves catalans i l'habitatge
Els joves catalans i l'habitatge
Treball encarregat per l'Observatori Català de la Joventut.
Tracta de la situació dels joves catalans en l'actualitat, a partir de les dades del període 1991-1996 i de la dimensió dels canvis estructurals que han de venir fins a l'horitzó de l'any 2011.
Aquest treball serveix de porta d'entrada a l'avaluació d'algunes de les variacions dels papers socials dels joves i, al mateix temps, posa en evidència que existeix una relació íntima entre els processos de transformació demogràfica de les poblacions i els papers socials que els corresponen en cada moment.
La dimensió territorial de l'evolució del nombre i del paper social del joves catalans és un altre objectiu de l'estudi.
La Direcció General de Joventut, a través de l'Observatori Català de la Joventut, posa a l'abast dels estudiosos una eina que permetrà aprofundir més la interrelació entre transformacions demogràfiques i canvis socials.
Col·lecció Aportacions: Els joves catalans en el 2011: els canvis que vénen
Els joves catalans en el 2011: els canvis que vénen
Estudi que ha merescut el Premi Joventut convocat per la Direcció General de Joventut de la Generalitat de Catalunya.
Consisteix en una aproximació als efectes del treball en precari sobre la cultura dels joves, i a la pèrdua de pes del treball productiu com a referent cultural.
Planteja que la compaginació de treballs poc remunerats i discontinuats amb una capacitat d'intervenció social nul·la o escassa pot conduir a formes d'exclusió social de sectors de població cada vegada més nombrosos.
Estudia la pèrdua de valoració per part dels joves de les formes tradicionals d'intervenció sindical, cercant noves participacions i formes d'intervenció en la vida laboral.
Finalment, descriu com una situació aparentment transitòria es converteix en una característica permanent i continuada de les trajectòries i les experiències laborals dels joves.
Col·lecció Aportacions: Treball, valors i canvi.
Es tracta d'un estudi sobre els canvis produïts en els comportaments i les actituds dels joves catalans arran dels canvis esdevinguts, al seu torn, en la societat i el món que els envolta.
El punt de partida ha estat la informació acumulada en la "Base de dades estadístiques sobre la joventut de Catalunya", una base de dades virtual, de lliure accés, creada per l'Observatori Català de la Joventut.
Estudi encarregat per l'Observatori Català de la Joventut "Migracions Internacionals i població jove de nacionalitat estrangera a Catalunya".
L'informe consta de cinc capítols, incloses les conclusions, en els quals s'analitzen els moviments migratoris protagonitzats pels joves de nacionalitat estrangera durant el període 1988-1997.
Els autors han observat una sèrie de canvis en aquests últims anys, com ara la diversificació de l'origen dels immigrants -ha guanyat pes la immigració de treballadors procedents del Tercer Món- i la modificació substancial de l'estructura segons el sexe i l'edat -amb una tendència a la feminització-.
Al mateix temps s'analitzen una sèrie de canvis en l'àmbit demogràfic, com el retard en l'emancipació juvenil, el procés d'igualació de sexes o el perllongament de la vida, factors que, d'una manera o d'una altra, afecten les condicions dels joves immigrants.
Autors: Andreu Domingo i Valls, Jordi Bayona i Carrasco i Inés Brancós i Coll
Col·lecció Aportacions: Migracions internacionals i població jove de nacionalitat estrangera a Catalunya
Migracions internacionals i població jove de nacionalitat estrangera a Catalunya