projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Cal destacar un bon resultat general, tant en el conjunt de Catalunya com en les regions sanitàries i sectors.
En general, s'assoleix l'estàndard pretès del 75% de valoracions positives, tret de les qüestions que fan referència a l'àmbit organitzatiu.
Els aspectes més ben valorats, que presenten un percentatge d'assegurats satisfets superior al 90%, són, sobretot, el tracte personal de metges i infermers, entendre les explicacions dels metges i sentir-se en bones mans.
Els aspectes menys valorats, és a dir, que no arriben al 75%, fan referència al desig de tenir més informació sobre la malaltia o el tractament, la puntualitat, l'accés telefònic i la facilitat per obtenir la visita.
S'ha de destacar que aquests darrers són tots d'accessibilitat als serveis.
El capítol de la informació metge/pacient és un dels aspectes més ben valorats, però amb alguns dèficits pel que fa al grau d'informació que els metges de capçalera tenen sobre l'atenció a altres nivells assistencials i al fet que l'usuari vol més informació sobre el procés (un 44% dels enquestats).
Sí que semblen raonablement coberts, segons l'opinió dels usuaris, els aspectes de suport emocional i personal dels metges i infermers.
També són bones les valoracions dels aspectes tècnics dels professionals.
Finalment, un 86% dels enquestats manifesta la intenció de tornar al mateix CAP.
La nota mitjana de satisfacció global és de 7,7 sobre 10, amb una desviació estàndard d'1,7 i mediana de 8.
Pel que fa a la influència de les variables sociodemogràfiques, en el nostre estudi és definitiu el factor edat, amb valoracions més positives sempre en el grup de 65 anys o més.
El gènere, nivell d'estudis i percepció de la salut mostren valoracions força homogènies, tot i que milloren en el grup d'homes, nivell d'estudis baix i autopercepció de salut excel·lent.
Els principals predictors de satisfacció són la sensació d'estar en bones mans, seguit del tracte del personal administratiu i la facilitat perquè donin visita el dia que va bé a l'usuari.
Aspectes organitzatius, sobretot els que constitueixen el primer contacte de l'usuari i la porta d'entrada al CAP (puntualitat i accés telefònic).
Informació més àmplia sobre el procés assistencial.
Tracte personal i suport emocional de metges i infermers.
Cal destacar un bon resultat general, tant en el conjunt de Catalunya com en les regions sanitàries i centres.
En general, s'assoleix l'estàndard pretès del 75% de valoracions positives en 20 preguntes de les 24 que es van fer.
Els aspectes més ben valorats, que presenten un percentatge d'assegurats satisfets superior al 90%, són, sobretot, el tracte personal de metges i infermers, entendre les explicacions que dóna el personal mèdic i sentir-se en bones mans.
Els aspectes menys valorats, és a dir, que no arriben al 75%, fan referència principalment a problemes d'accessibilitat als serveis, com són l'accés telefònic al CAP i la puntualitat per entrar a la consulta.
La relació metge-pacient és un dels aspectes més ben valorats, encara que es poden millorar els aspectes relacionats amb la informació rebuda, ja que hi ha un 30% de pacients que voldria més informació sobre el seu procés.
Els aspectes de suport emocional i personal dels metges i dels infermers són els millors valorats.
També són bones les valoracions dels aspectes tècnics dels professionals.
Finalment, un 88,9% (86,6% al 2003) dels enquestats manifesta que continuaria anant al mateix CAP.
La nota mitjana de satisfacció global dels usuaris és de 7,6 sobre 10.
Pel que fa a la influència de les variables sociodemogràfiques, no hi ha diferències destacables per raó de gènere i dels que tenen millor percepció de salut.
Les valoracions més positives són dins del grup dels més grans de 65 anys.
Els principals predictors de satisfacció són atendre un problema urgent, facilitar el dia de visita, disposar de tota la informació que necessita i sentir-se en bones mans.
Per tant, les àrees de millora segons els resultats són:
Aspectes organitzatius, sobretot els que constitueixen el primer contacte de l'usuari i la porta d'entrada al CAP (puntualitat i accés telefònic).
Informació més àmplia sobre el procés assistencial.
Destaquen, com a àrees d'excel·lència:
Tracte personal i suport emocional de metges i infermers.
Satisfacció amb les instal·lacions.
Els resultats de l'enquesta de satisfacció d'atenció primària 2009 mantenen, en general, els valors de les edicions anteriors realitzades els anys 2003 i 2006.
L'any 2009 s'ha realitzat la tercera edició de l'estudi de satisfacció de les persones assegurades que s'han atès en l'atenció primària.
S'assoleix l'estàndard pretès del 75% de valoracions positives en 18 preguntes de les 24.
Els aspectes més ben valorats, que presenten un percentatge de persones assegurades satisfetes superior al 90%, són: la neteja del centre, el tracte personal del metge o metgessa, el fet de no rebre informació contradictòria, el fet que les explicacions siguin entenedores i que la infermera o l'infermer l'escolti i es faci càrrec del problema de salut.
Els aspectes menys valorats, és a dir, que no arriben al 75% de respostes positives, fan referència principalment a problemes d'accessibilitat als serveis, com són la puntualitat per entrar a la consulta mèdica i d'infermeria i l'accessibilitat telefònica al centre.
La valoració global de la satisfacció de les persones usuàries és de 7,64 sobre 10 (l'any 2006 va ser 7,58 sobre 10).
Un 87,5% de les persones enquestades manifesta que, en cas de poder escollir, continuaria anant al mateix CAP (l'any 2006 ho deia el 88,9%).
La quarta edició de l'estudi de satisfacció a l'atenció primària (el 2003 va ser la primera) dins del Pla d'estudis de satisfacció PLAENSA © ha assolit una nota mitjana de notable per part dels usuaris del servei.
Els assegurats del CatSalut que han estat atesos en les consultes dels centres d'atenció primària puntuen la satisfacció global amb un 7,90 (2009: 7,64) sobre 10 i el 90,8% dels enquestats (2009: 87,5%), en cas de poder escollir, tornarien al mateix CAP.
Per a l'avaluació d'aquesta línia, s'han realitzat un total de 30.100 enquestes telefòniques amb un qüestionari actualitzat i validat de nou al 2012, que permet recollir l'opinió de la ciutadania i incorporar-la per així millorar la gestió de l'atenció primària.
La neteja del CAP, la confiança en els professionals, el tracte del personal mèdic i d'infermeria i la facilitat per demanar visita per Internet en aquells centres que hi ha disponibilitat presenten resultats per sobre del llindar de l'excel·lència que es situa al 90%.
Per tant, un total de 13 de les 20 preguntes es troben dins de l'àrea d'excel·lència.
Els aspectes menys valorats, és a dir que no arriben al 75% de respostes positives, fan referència principalment a la puntualitat per entrar a la consulta mèdica i l'accessibilitat telefònica al CAP.
En aquest apartat podeu trobar els catàlegs dels territoris administratius i sanitaris.
Els fitxers tenen un format text (.txt) amb capçalera i delimitador de camps (;).
De cada fitxer s'indiquen els camps i la font.
Format: codi país; descripció país;
Format: codi comunitat autònoma; descripció comunitat autònoma;
Format: codi província; descripció província;
Format: codi província; descripció província; codi municipi; descripció municipi; codi localitat; descripció localitat;
Format: codi municipi; descripció municipi; codi àrea bàsica de salut; descripció àrea bàsica de salut; codi regió sanitària; descripció regió sanitària; codi sector sanitari; descripció sector sanitari; codi localitat; descripció localitat;
Capa amb les àrees bàsiques de salut, sectors sanitaris, àrees de gestió assistencial i regions sanitàries, any 2018.
Les àrees de gestió assistencial (AGA) són delimitacions territorials que parteixen de l'agrupació d'àrees bàsiques de salut (ABS).
Aquesta delimitació correspon a criteris de planificació operativa, de coordinació i d'anàlisi dels fluxos principals entre l'atenció primària i l'hospitalària bàsica.
Format: codi RS; descripció RS; codi AGA; descripció AGA; codi ABS; descripció ABS;
Format: codi entitat proveïdora; descripció entitat proveïdora; codi unitat proveïdora; descripció unitat proveïdora; codi tipus unitat proveïdora; descripció tipus unitat proveïdora; codi subtipus unitat proveïdora; descripció subtipus unitat proveïdora;
Format: codi entitat proveïdora; descripció entitat proveïdora; codi unitat proveïdora; descripció unitat proveïdora; codi tipus unitat proveïdora; descripció;
El 2018 a tots els àmbits de l'assistència sanitària a Catalunya es començarà a utilitzar de manera general la nova classificació CIM-10-MC/SCP.
Aquesta classificació incorpora una gran quantitat de codis nous tant de diagnòstics com de procediments (terapèutics i diagnòstics).
En aquest espai aplegarem tots els recursos que us podran facilitar la transició, les experiències, les preguntes més freqüents i els recursos que hi hagi disponibles per poder-se adaptar al canvi, ja siguin informatius com formatius, presencials i no presencials amb cursos oberts de formació en línia (MOOC, per les seves sigles en anglès).
Consulteu-hi taules d'equivalències de la CIM, eines obertes i altres recursos al vostre abast
Consulteu-hi l'agenda i el dia a dia del procés del canvi
Espai on consultar la literatura publicada en relació al procés de canvi a la CIM-10-MC/SCP
Recull de les preguntes més freqüents que s'han recollit des de l'inici d'aquest procés
Cursos en línia per a tots els professionals de la salut
Recordem que els cursos oberts es reinicien cada trimestre.
Al catàleg de productes farmacèutics podeu consultar-hi tots els medicaments dispensables en oficina de farmàcia i els productes sanitaris del Sistema Nacional de Salut que finança el CatSalut mitjançant les receptes mèdiques oficials.
Inclou les dades d'identificació del producte, dades econòmiques i de composició.
Aquest catàleg s'actualitza mensualment.
Al catàleg de productes farmacèutics podeu fer els següents tipus de cerca: Cerca general, medicaments genèrics, conjunts de referència i productes dietoterapèutics.
Des d'aquí podeu descarregar-vos tot el catàleg de productes farmacèutics en format text pla (TXT).
El Centre de Terminologia TERMCAT de la Generalitat ha recollit més de 2.700 denominacions en català dels fàrmacs d'ús més generalitzat amb la seva categoria gramatical i les equivalències corresponents en castellà, francès i anglès, a més del número registrat CAS i les seves accions terapèutiques o mecanismes d'acció més habituals.
El Pla d'enquestes de satisfacció es realitza per millorar la satisfacció de la ciutadania de Catalunya que utilitza els serveis sanitaris i sociosanitaris públics i, per això, planifica la realització dels diferents estudis i la implantació de les mesures correctores necessàries.
Els estudis de satisfacció utilitzen eines contrastades, validades metodològicament i que nodreixen als proveïdors de tota la informació necessària de manera eficient respecte de la seva realitat.
Els resultats es comparen amb la mitjana de Catalunya i amb altres divisions territorials com poden ser les regions sanitàries.
La periodicitat triennal per línia (periodicitat determinada com a fruit d'una anàlisi metodològica i que és comuna a altres enquestes d'abast important) permet conèixer l'evolució de cada unitat proveïdora dins d'una línia de servei, comptant sempre amb la supervisió del Centre d'Estudis d'Opinió, tal com determina el Decret 14/2010, de 9 de febrer, d'organització i funcionament del Centre d'Estudis d'Opinió i del Registre d'Estudis d'Opinió.
A banda de les memòries d'activitat i el pla de salut territorial, aquestes són altres publicacions elaborades per la Regió Sanitària Lleida:
Àmbit: habilitats per a la vida, educació afectiva i sexual i drogues.
Centres educatius de primària i secundària.
Selecció dels fàrmacs més idonis dins de cada grup terapèutic amb criteris d'evidència científica i perfil de seguretat.
La guia també informa de l'equivalència terapèutica dels medicaments no seleccionats.
Aquesta publicació recull un conjunt de protocols, tant de cures d'infermeria com d'higiene personal, de superfícies i materials considerats amb més incidència en la prevenció de la transmissió de microorganismes causants de la infecció/colonització nosocomial.
Aquesta incidència es localitza en el col·lectiu de les persones d'especial vulnerabilitat ingressades en aquesta tipologia de centres d'atenció intermèdia i residencial.
Aquest treball ha estat aprovat per la Comissió Territorial d'Infeccions de Lleida.
Aquest nou format de publicació està pensat per presentar informació actual de manera sintètica, clara i àgil, que permeti copsar ràpidament la descripció i l'anàlisi de diversos temes d'interès sobre la xarxa pública d'atenció sanitària.
La flexibilitat d'aquesta col·lecció permet presentar tant continguts d'enfocament transversal entre diferents àmbits, com temes monogràfics o més específics d'un sector concret.
Dades per conèixer millor el sistema sanitari públic de Catalunya
Dades sobre les enquestes de satisfacció als usuaris dels serveis sanitaris
Dades sobre el model d'atenció i les patologies ateses dels serveis d'urgències
Dades sobre els problemes de salut i les polítiques per abordar-los
Dades sobre les infeccions i la forma per prevenir-les
Dades sobre les llistes d'espera quirúrgiques, consultes externes i proves diagnòstiques
L'atenció primària de la salut és el primer nivell d'accés de la ciutadania a l'assistència sanitària.
Quan parlem d'aquest tipus d'atenció ens referim, principalment, als centres d'atenció primària (CAP) o als consultoris municipals en les localitats més petites.
El principal proveïdor d'atenció primària és l'Institut Català de la Salut (ICS) que gestiona més del 80% dels equips d'atenció primària (EAP).
La resta dels EAP estan gestionats per les entitats que tot seguit podeu consultar alfabèticament:
La Central de Resultats té la missió de mesurar, avaluar i difondre els resultats assolits, en l'àmbit de l'assistència sanitària, pels diferents agents del sistema sanitari integral d'utilització pública de Catalunya.
Des de l'any 2012 es publiquen, de manera nominal, informes amb una àmplia selecció d'indicadors relatius a la qualitat dels centres dels diferents àmbits: hospitals, equips d'atenció primària, centres sociosanitaris, centres de salut mental i addiccions, territorial, salut pública, emergències mèdiques, formació sanitària especialitzada i recerca en ciències de la salut.
Aquests informes generals es complementen amb monogràfics específics sobre temes puntuals i infografies adreçades a la ciutadania.
La millora de la qualitat i la transparència del govern sanitari té un impacte en la salut de la població a través de les polítiques, de la gestió de les organitzacions i de la pràctica clínica.
S'ha demostrat que la comparació entre centres sanitaris i la retroalimentació dels resultats als professionals i a la ciutadania contribueix directament a la millora en els resultats, la reducció de la variabilitat, i a incentivar la innovació.
Aquestes dues idees, transparència i benchmarking, són les que estan darrere del projecte Central de Resultats des del seu inici.
Catalunya ha sigut pionera a l'Estat espanyol en presentar els resultats del sistema de salut de forma transparent i nominalitzada, i està alineada amb els països més avançats en polítiques de transparència i retiment de comptes.
L'any 2014, mitjançant Acord de govern, es va incorporar un comitè d'experts amb les funcions de:
El comitè d'experts de la Central de Resultats està compost per:
A més a més, cadascun dels informes compta amb un grup de treball que es reuneix anualment per revisar de prop la qualitat dels informes i proposar nous indicadors.
Seguint el suggeriment de l'Acadèmia de Acadèmia de Ciències Mèdiques i de la Salut de Catalunya i de Balears, des de l'any 2016 aquests grups de treball incorporen representants de les societats científiques.
Els integrants dels grups de treball són:
Xarxa Sanitària i Social de Santa Tecla
Atenció Primària Vallcarca - Sant Gervasi, ACEBA
Associació d'Infermeria Familiar i Comunitària de Catalunya (AIFiCC)
Societat Catalana de Medicina Familiar i Comunitària, Assoc.
Societat Catalana de Geriatria i Gerontologia
Societat Catalana de Psiquiatria i Salut Mental
Servei Català de la Salut – Consorci Sanitari de Barcelona
Consorci de Salut i Social de Catalunya
Societat de Salut Pública de Catalunya i de Balears
Formació sanitària especialitzada
L'Observatori del Sistema Sanitari de Catalunya de l' Agència de Qualitat i Avaluació Sanitàries de Catalunya (AQuAS) coordina el projecte.
Podeu contactar amb nosaltres i fer-nos arribar els vostres suggeriments a través de l'adreça de correu electrònic: [EMAIL]
El registre inclou tots els convenis i contractes de prestació de serveis sanitaris que el CatSalut estableix amb els proveïdors, així com els contractes que realitzen les entitats proveïdores.
El registre conté el número de registre del contracte o conveni, la identificació de l'entitat contractant, de la persona física o jurídica contractada, l'objecte del contracte o conveni i els imports anuals.
Aquest registre es va completant i actualitzant a mesura que es disposa de noves dades.
Al registre, s'hi han d'inscriure els contractes o convenis que subscriguin:
La comunicació de les dades que han de ser incorporades al registre es pot realitzar:
Les entitats que signin convenis i contractes de prestació de serveis sanitaris en què sigui part el Servei Català de la Salut no cal que comuniquin la informació perquè ja s'inscriu d'ofici en el registre.
El Servei Català de la Salut publica la informació d'aquest registre per a coneixement de tota la ciutadania, amb la finalitat d'oferir transparència sobre el sistema públic de salut.
El registre del conjunt mínim bàsic de dades (CMBD) és un registre poblacional que recull informació sobre la patologia atesa als centres sanitaris de Catalunya.
Es tracta d'un banc de dades exhaustiu i vàlid sobre activitat i morbiditat sanitària, elaborat a partir de la informació facilitada per tots els centres sanitaris de Catalunya.
La informació que proporciona el CMBD permet conèixer l'evolució de la patologia en el temps, les característiques de l'atenció prestada i la distribució de l'activitat en el territori; i és útil per a la planificació, l'avaluació de recursos i la compra de serveis.
El CMBD a Catalunya s'inicia formalment amb l'Ordre de 23 de novembre de 1990, que estableix l'obligació de tots els hospitals públics i privats de Catalunya d'elaborar un conjunt mínim bàsic de dades de l'alta hospitalària (CMBD-HA) amb la informació de l'activitat d'hospitalització d'aguts.
El 1995 s'incorpora la notificació sistematitzada de l'activitat dels hospitals psiquiàtrics monogràfics (CMBD-SMH).
A partir del 1996, la cirurgia major ambulatòria i l'hospital de dia.
L'any 1998 es crea el CMBD-SMA, dels centres ambulatoris de salut mental i, finalment, l'any 1999, el de recursos sociosanitaris (CMBD-RSS).
L'any 2003 els registres del CMBD unifiquen la gestió de la informació i la definició de les variables comunes a totes les xarxes.
El 20 de juny de 2012 entra en vigor la instrucció 06/2012 del CatSalut segons la qual, tota l'activitat d'atenció primària i d'atenció urgent del Sistema sanitari integral d'utilització pública de Catalunya (SISCAT), s'haurà de notificar als dos nous CMBD creats amb aquesta finalitat: el CMBD-AP i el CMBD-UR.
Les dades es notifiquen al CMBD amb la periodicitat establerta per a cadascun dels àmbits (anual, trimestral, mensual o diària).
Un cop validades i processades, s'analitzen les dades i s'elaboren els informes de qualitat de dades i de resultats que s'envien als proveïdors.
Les dades que recull el CMBD s'estructuren en un grup de variables comunes i unes altres d'específiques:
Totes les especificacions dels CMBD consten en els respectius manuals de notificació que contenen informació sobre la tramesa de les dades i la descripció de totes les variables, tant les comunes com les específiques.
La normativa i els manuals de notificació del CMBD s'han elaborat per garantir el màxim rigor i la màxima homogeneïtat en la codificació de les variables del registre del CMBD.
Podeu sol·licitar dades del CMBD, complint sempre la normativa vigent de confidencialitat, mitjançant l'imprès de sol·licitud, que cal enviar degudament signat, per correu ordinari, a:
Per a mes informació, podeu enviar un correu electrònic a [EMAIL].
A partir del registre del conjunt mínim bàsic de dades (CMBD) s'elaboren diversos informes i publicacions.
L'entitat Sistema d'Emergències Mèdiques, SA, mitjançant l'encàrrec de gestió de 3 de febrer de 2014 i l'addenda posterior de 14 d'abril de 2015, referent al seguiment de la facturació i a l'abonament de prestació de serveis, gestiona el transport sanitari.
D'acord amb la Resolució d'1 d'abril de 2015, d'adjudicació de l'expedient TS/14, en relació amb la contractació, s'enregistra l'import global, de transport sanitari urgent i no urgent, segons consta a les clàusules addicionals, i, en relació amb la liquidació, s'enregistra l'import del transport sanitari no urgent fins al 31 de desembre de 2016.
A partir d'aquesta data, el Sistema d'Emergències Mèdiques, SA, també es fa càrrec de gestionar el transport sanitari no urgent, i, per tant, la liquidació està inclosa a l'import global de l'encàrrec de gestió.
Les dades personals de què disposa el Servei Català de la Salut per a la gestió de la targeta sanitària individual (TSI) formen part d'un fitxer automatitzat denominat Registre central d'assegurats del CatSalut (RCA).
Aquest registre permet la identificació única dels assegurats del CatSalut, mitjançant el codi d'identificació personal (CIP), la gestió i consulta de les seves dades i l'actualització d'aquestes a les unitats proveïdores de serveis sanitaris.
També permet gestionar l'emissió de targetes sanitàries individuals, la localització dels assegurats per àrees bàsiques de salut i l'assignació de la unitat proveïdora d'atenció primària.
Consorci de Serveis a les Persones de Vilanova i la Geltrú - ABS Vilanova i la Geltrú 3 (fins a 31 d'octubre)
Assistència Integral Social i Sanitària (AISSA-MITJÀ PROPI)- ABS Vilanova i la Geltrú 3 (d'1 de novembre a 31 de desembre)
Presentar la Ruta d'Atenció a l'Espatlla Dolorosa als directius de les entitats proveïdores de l'atenció especialitzada i de l'atenció primària així com als professionals de les ABS de la Regió Girona.
Reforçar la formació dels professionals de l'atenció primària mitjançant tres tallers pràctics amb casos clínics en l'exploració de l'espatlla dolorosa.
La finalitat de les comissions líniques (CC) és vetllar per assolir els millors resultats de salut per a la població de referència del seu àmbit territorial.
Alhora, les CC han de vetllar per la reducció de les desigualtats en salut mitjançant l'afavoriment de l'equitat d'accés i de resultats en salut, així com l'educació sanitària, la prevenció, la promoció, els hàbits saludables, la informació, l'educoneixement en salut i la generació de salut.