I. Aquest Dictamen té per objecte el Projecte de decret sobre el procediment electoral de les confraries de pescadors i de les seves federacions.
El decret projectat consta d'una exposició de motius, vint articles estructurats en dos capítols, tres disposicions addicionals i una disposició derogatòria.
L'exposició de motius fa referència a la Llei 22/2002, de 12 de juliol, de confraries de pescadors, que és la llei que es desplega.
També cita el Decret 143/2008, de 15 de juliol, que és la norma que es pretén derogar.
I, finalment, assenyala que la finalitat de la nova regulació és flexibilitzar la regulació actual del procés electoral, escurçar-ne la durada i tenir en compte les peculiaritats de les confraries amb menor nombre de confrares.
El capítol 1 de l'articulat, denominat "Disposicions generals", indica la normativa d'aplicació al procés electoral (art. 1); els terminis d'aquest (art. 2); les despeses electorals (art. 3); el dret de sufragi (art. 4); els requisits de les persones candidates (art. 5); l'administració electoral (art. 6); les funcions de la Junta Electoral (art. 7), dels comitès electorals (art. 8), i de les meses electorals (art. 9); la documentació a formalitzar durant el procés electoral per la Junta, els comitès i les meses electorals (art. 10) i les normes generals de votació (art. 11).
El capítol 2, denominat "Procés electoral per escollir els òrgans de govern de les confraries de pescadors, de les federacions territorials de confraries de pescadors i de la Federació Nacional Catalana de Confraries de Pescadors", regula la convocatòria del procés electoral (art. 12); la constitució dels òrgans de l'administració electoral (art. 13); el pla electoral (art. 14); el cens electoral (art. 15); la presentació de candidatures (art. 16); la votació per a escollir els membres de la Junta General (art. 17); l'escrutini dels vots (art. 18); les eleccions per a escollir els membres del capítol (art. 19) i les eleccions per a escollir els òrgans de govern de les federacions territorials i de la Federació Nacional Catalana de Confraries de Pescadors (art. 20).
La disposició addicional primera indica que les comunicacions, els recursos i les reclamacions s'han de realitzar preferentment per mitjans electrònics; la segona estableix que les sessions de la Junta Electoral i dels comitès electorals s'han de celebrar ordinàriament de manera no presencial; i la tercera assenyala que els membres dels òrgans de l'administració electoral no tenen dret a cap indemnització o dieta per a l'exercici de les seves funcions.
La disposició derogatòria deroga el Decret 143/2008, de 15 de juliol, pel qual s'estableix el procediment electoral de les confraries de pescadors i les seves federacions.
La intervenció d'aquesta Comissió Jurídica Assessora es produeix a l'empara de l'article 8.2.b) de la Llei 5/2005, de 2 de maig, de la Comissió Jurídica Assessora, que estableix que li correspon dictaminar preceptivament sobre els projectes de reglament o disposicions generals que es dictin per a desplegar lleis.
Així mateix, l'article 69 de la Llei 26/2010, de 3 d'agost, de règim jurídic i de procediment de les administracions públiques de Catalunya estableix que els projectes de disposicions reglamentàries que es dictin per a desplegar lleis s'han de sotmetre amb caràcter preceptiu al dictamen de la Comissió Jurídica Assessora.
El Projecte de decret sobre el qual s'informa desplega la Llei 22/2002, de 12 de juliol, de confraries de pescadors, i en particular el capítol V, dedicat al procediment electoral.
La regulació jurídica de les confraries de pescadors ha estat objecte de diversos dictàmens d'aquesta Comissió Jurídica Assessora.
Entre ells, cal destacar per la seva incidència en matèria electoral el Dictamen 33/1997, el Dictamen 237/2003 i el Dictamen 150/2008, relatiu al vigent Decret 143/2008.
És doctrina reiterada d'aquesta Comissió que, en l'examen d'un projecte reglamentari, el seu abast d'actuació comporta l'estudi de la competència de la Generalitat de Catalunya, l'habilitació del Govern per a dictar el Decret, la comprovació que s'hagin seguit els tràmits procedimentals i, especialment, l'anàlisi de la legalitat del contingut del projecte, així com la formulació de suggeriments sobre eventuals deficiències que calgui evitar o sobre possibles millores que calgui introduir en el projecte.
El títol competencial que fonamenta aquesta disposició normativa és l'article 119.4 de l'Estatut d'autonomia, segons el qual correspon a la Generalitat la competència compartida en matèria de confraries de pescadors.
A l'empara de l'article 149.1.19 de la Constitució, l'Estat ha dictat la normativa bàsica sobre aquestes corporacions de dret públic.
En allò que afecta la matèria electoral, la regulació estatal es troba en els articles 45 a 51 de la Llei 3/2001, de 26 de març, de pesca marítima.
Ara bé, la regulació de l'organització dels òrgans de govern i l'ordenació del procés electoral és competència de la Generalitat de Catalunya, que deté la potestat legislativa, la potestat reglamentària i la funció executiva.
En exercici de la seva competència legislativa, la Generalitat va dictar la Llei 22/2002, de confraries de pescadors, que dedica el capítol V (articles 31 a 37) al procés electoral.
La Llei, en allò que afecta el procediment electoral, ha estat desplegada pel Decret 143/2008, que és el decret que es pretén substituir i derogar amb el Projecte de decret que ara s'analitza.
Per tant, la Generalitat de Catalunya és competent per a regular la matèria objecte del Projecte de decret sobre el qual es dictamina.
El Govern de la Generalitat té atribuïda directament la potestat reglamentària amb caràcter general per l'article 68.1 de l'Estatut d'autonomia.
A més, la Llei 22/2002, de confraries de pescadors, faculta expressament el Govern per a dictar les disposicions que calguin per a desplegar-la (disposició final segona) i específicament indica que "el procés electoral s'ha d'establir per reglament" (article 32.5).
El Govern de la Generalitat compta, doncs, amb l'habilitació legal suficient per a aprovar mitjançant decret el procediment electoral de les confraries de pescadors.
V. A) L'expedient està integrat pels documents i actuacions que s'anoten en els antecedents d'aquest Dictamen.
La tramitació de la disposició que es projecta ha d'adaptar-se a les exigències procedimentals que estableix el títol IV de la Llei 26/2010, de 3 d'agost, de règim jurídic i de procediment de les administracions públiques de Catalunya.
La Direcció General de Pesca i Afers Marítims, òrgan directiu competent en matèria de confraries de pescadors, ha iniciat i impulsat l'elaboració de la disposició.
La memòria general i la memòria d'avaluació d'impacte de les mesures proposades recullen, encara que sigui en termes molt genèrics, els continguts que requereixen els apartats 2 i 3 de l'article 64 de la Llei 26/2010.
Malgrat que s'ha de deixar constància del fet que a les memòries no queden prou justificades algunes de les principals reformes que es projecten (el dret de sufragi dels confrares estrangers, la reducció general dels terminis, o la manca de regulació de la campanya electoral) en aquest cas les deficiències de motivació de les memòries queden en part esmenades per la presència a l'expedient d'informes de valoració del Projecte que complementen els continguts d'aquelles: l'informe del Servei d'Organització de la Direcció de Serveis, el de la Subdirecció General de Gestió Econòmica, Contractació i Patrimoni del Departament, el de la Direcció General de Pressupostos i els informes jurídics de l'Assessoria Jurídica del Departament.
L'expedient permet constatar la preocupació per a aconseguir que el respecte a l'ús no sexista de la llengua no perjudiqui la claredat i precisió del text que es projecta; a aquest efecte incorpora -seguint la Guia d'usos no sexistes de la llengua, publicada per la Direcció General de Política Lingüística- l'ús del plural per a referir-se a col·lectius que poden estar constituïts per homes i dones, atès que el plural té valor genèric.
Aquesta Comissió Jurídica Assessora considera positiva la voluntat de simplificar i dotar de claredat l'ús del llenguatge que es manifesta en l'expedient, i amb aquesta finalitat i per mantenir la coherència aconsella que s'efectuï una revisió del text per a estendre l'ús del plural en el seu valor genèric a alguns supòsits en què el Projecte empra la paraula "persones" (articles 5, 6.7, 15.1, 16.3, 16.4, 16.5, 17.2, 17.3, 18.1 c), d) i e), 18.2 o 19).
Cal deixar constància que se sol·licità l'informe d'impacte de gènere a l'Institut Català de les Dones, però aquest informe no ha estat incorporat a l'expedient.
En l'informe jurídic final s'indica que en el moment de la redacció d'aquest (el 7 de juny de 2012) l'esmentat informe d'impacte de gènere no s'havia emès, tot i haver-se sol·licitat el 30 d'abril de 2012.
En la mesura que ha transcorregut el termini de 7 dies donat a l'Institut per a elaborar l'informe, la manca d'aquest no té efectes sobre la correcció del procediment.
Amb la justificació prèvia de la urgència en la tramitació del Projecte, aquest s'ha sotmès a informació pública durant un termini de set dies hàbils.
No s'han incorporat a l'expedient els certificats corresponents a l'esmentat tràmit que indiquin si s'hi han presentat o no observacions.
El Projecte també s'ha sotmès a audiència de les confraries, associacions i entitats que es relacionen en l'antecedent 12 d'aquest Dictamen, i presenten al·legacions en aquests tràmits la Federació Territorial de Confraries de Pescadors de Barcelona, la Federació d'Empresaris del Mar (IVEAEMPA), l'Associació de Pesca Artesanal de la Mediterrània i la Federació Territorial de Confraries de Pescadors de Girona.
A més, consta en l'expedient una nota valorativa, que materialment compleix les funcions de la memòria que requereix l'apartat 5 de l'article 64 de la Llei 26/2010, en què es valoren cadascuna de les observacions presentades i, cas per cas, se'n justifica l'acceptació o el rebuig.
En compliment del que estableix l'article 65 de la Llei 26/2010, consten en l'expedient un informe jurídic preliminar i un informe final de l'Assessoria Jurídica del Departament.
L'informe final, després de valorar la tramitació i fer una anàlisi detallada de l'articulat, conclou amb un judici favorable sobre el procediment seguit i sobre el contingut del Projecte.
El Projecte ha quedat vist pel Consell Tècnic de la Generalitat, en la sessió de 12 de juny de 2012, amb caràcter previ a la sol·licitud de dictamen d'aquest alt òrgan consultiu.
B) La consideració que el procediment ha seguit correctament les prescripcions procedimentals de la Llei 26/2010 fins ara valorades no es pot estendre a la pretesa existència d'un informe del Consell de Pesca i Afers Marítims sobre el Projecte sobre el qual es dictamina.
Es deixa constància d'aquesta existència no només en l'expedient sinó, fins i tot, en el preàmbul del Projecte: "en l'elaboració del decret s'ha tingut en compte l'informe emès pel Consell de Pesca i Afers Marítims".
Una breu referència als termes en què participà aquest Consell ha de permetre posar en evidència que la voluntat col·legial en relació amb el Projecte no s'ha expressat en cap moment, ni ha tingut oportunitat processal per a expressar-se.
La directora general de Pesca i Afers Marítims, en virtut de les competències que li corresponen com a presidenta de la Comissió Sectorial de Pesca i en compliment del que s'estableix en l'article 99.a) de la Llei de pesca i acció marítimes i en l'article 3.2 del Decret 336/2006, que regula el Consell de Pesca i Afers Marítims, s'adreçà, mitjançant missatge electrònic, als membres de la Comissió en els termes concrets següents: "adjunt us trameto el projecte de decret [...] per tal que, d'acord amb l'article 3.2 del Decret 336/2006 [...] ens trameteu les vostres observacions en el termini de 7 dies hàbils.
Si passat aquest termini no hem rebut cap observació, entendrem la vostra conformitat."
Com a conseqüència d'això, hi presentaren observacions la Federació Territorial de Confraries de Pescadors de Barcelona i la Confraria de Pescadors de Torredembarra, sense que s'hagi deixat constància de l'existència de cap activitat col·legial per part de la Comissió Sectorial.
La Direcció General de Pesca i Afers Marítims valora totes les observacions i en l'escrit de valoració indica que són les observacions presentades "a la sessió no presencial del Consell de Pesca i Afers Marítims".
Aquesta Comissió Jurídica Assessora considera que el procediment seguit acredita fefaentment que el Consell de Pesca ni ha estat convocat com a òrgan col·legiat ni s'ha celebrat la sessió que a través de la deliberació presencial o a distància ha de donar lloc a l'adopció d'acords.
És cert que s'ha ofert la possibilitat, a tall d'audiència, que els integrants de la Comissió Sectorial poguessin valorar el Projecte individualment i presentar-hi observacions o al·legacions, però aquesta participació particular dels membres de cap manera no es pot considerar que sigui l'expressió de la voluntat del Consell com a òrgan col·legiat, que és qui té la competència per a elaborar l'informe.
En aquest sentit, cal recordar que l'apartat 2 de l'article 18 de la Llei 26/2010, de 3 d'agost exigeix que "Amb independència dels mitjans utilitzats, s'ha de garantir el dret dels membres dels òrgans col·legiats a participar en les sessions, i també la possibilitat de defensar i de contrastar llurs posicions respectives, la formació de la voluntat col·legiada i el manteniment del quòrum de constitució".
Aquesta consideració s'ha de tenir en compte necessàriament.
En conseqüència, cal concloure que no existeix l'informe del Consell de Pesca i que, per tant, aquest s'ha de sol·licitar i, un cop emès, s'ha de valorar i, en el cas que, a conseqüència d'aquesta valoració, es produïssin canvis substancials en el text del Projecte, seria necessari demanar novament el dictamen d'aquesta Comissió.
En relació amb el contingut del Projecte, es formulen les observacions següents:
Sobre el contingut del preàmbul s'han de fer dues observacions.
La primera, que té la finalitat de millorar les referències al marc normatiu en què s'enquadra el reglament, és per a recomanar que s'incorporin a l'inici del preàmbul la referència a la competència de la Generalitat (citant a aquest efecte l'article 119.4 de l'Estatut d'autonomia) i la referència a la normativa bàsica estatal, prevista pel que fa a la matèria electoral en els articles 48 a 51 de la Llei 3/2001, de pesca marítima.
La segona observació és per a recordar que, d'acord amb allò exposat en el fonament jurídic anterior, no es pot considerar que el Consell de Pesca i Afers Marítims hagi informat sobre el Projecte, i per tant cal sol·licitar aquest informe.
Mentre aquest no s'hagi evacuat, no es pot indicar en el preàmbul, com ara es fa, que "en l'elaboració del Decret s'ha tingut en compte l'informe emès pel Consell de Pesca i Afers Marítims".
La redacció d'aquest apartat guanyaria precisió i el Projecte augmentaria en coherència interna si se substituís "en l'ordre que el desplegui" per "l'ordre de convocatòria del procés electoral", que és l'ordre a la qual correspon, segons l'article 12.1 del Projecte, "fixar el calendari de les eleccions".
En relació amb aquest article, en el qual s'estableixen els requisits per a ser elector i elegible, s'han de formular tres observacions:
A) La primera afecta el paràgraf primer de l'apartat 1 i el paràgraf primer de l'apartat 4: aquesta Comissió Jurídica proposa substituir en ambdós casos l'expressió "totes les persones" per "tots els membres de la confraria".
Amb la redacció que es proposa el precepte guanya en precisió i evidencia que la condició de membre de la confraria és el pressupòsit de la participació electoral.
Encara que l'esmentada condició de membre de la confraria, a la qual afecta el procés electoral, inclou tots els armadors i treballadors afiliats independentment de la seva nacionalitat, si es considera oportú es pot incloure una matisació relativa a aquesta, la qual cosa es podria fer afegint en tots dos casos, després de la referència als membres de la confraria, els mots "espanyols i estrangers".
B) La segona afecta la lletra a) de l'apartat 1.
En la redacció es constata la manca de referència a la "situació d'alta", la qual cosa posa de manifest que hi ha un error material en no indicar-se en l'inici de la citada lletra a) (en què es reprodueix el que prescriu l'article 33.1.a) de la Llei 22/2002).
L'error ha de ser necessàriament corregit.
C) La tercera observació afecta la lletra e) de l'apartat 1 i la lletra d) de l'apartat 4.
Els membres estrangers de la confraria, a més de complir els requisits que afecten els membres espanyols, han de complir un requisit específic per a ells, relatiu a la residència, i que es manifesta de dues formes diverses: "tenir residència legal a algun dels Estats membres de la Unió Europea" per tal de ser electors (lletra e) de l'apartat 1) i "tenir residència legal a Espanya" per a ser elegibles (lletra d) de l'apartat 4).
La incorporació del requisit de la residència s'ha de valorar des de la regulació que la normativa bàsica estatal i la llei catalana de confraries de pescadors fan del sufragi actiu i del passiu.
La valoració de la regulació legal permet constatar que una i altra normatives actuen sobre el pressupòsit que la representació en els òrgans de govern de les confraries s'articula únicament i exclusivament sobre la condició de membre de la confraria, i parteixen de l'afirmació de la igualtat de drets de tots els membres.
En conseqüència, tots els afiliats tenen els mateixos drets independentment de la seva nacionalitat.
La Llei 22/2002 subjecta l'exercici del dret de sufragi actiu i passiu al compliment d'uns requisits que són acotats taxativament per la mateixa llei, en l'article 33.
Entre aquests requisits, que cal interpretar que constitueixen un numerus clausus, no hi ha cap referència directa ni indirecta als estrangers ni al deure de residència.
És més, en un altre precepte, dedicat a enumerar els drets dels membres de la confraria, la llei inicia l'exposició d'aquests drets amb el dret a "elegir i ésser elegits per als llocs de representació i els càrrecs directius de la confraria" (art. 21.a)).
La regulació mitjançant llei dels requisits per a ser elector i elegible no impedeix, certament, que el reglament pugui col·laborar en el desplegament normatiu dels requisits que la Llei estableixi -com succeeix en la lletra a) de l'apartat 1 i en la lletra a) de l'apartat 4-, però l'acceptació d'aquesta funció de col·laboració o de complement necessari del que estableix la llei no permet que, per via reglamentària, s'innovi la llei amb l'establiment d'un requisit no previst en aquesta afecta la titularitat del dret per al seu exercici.
A això cal afegir que la Llei remet al reglament per a establir el "procés electoral", matèria que no inclou la regulació de la condició d'elector i elegible, i, en regular aquesta última matèria, la Llei no fa cap remissió al reglament.
En conseqüència, aquesta Comissió Jurídica Assessora considera que la incorporació del requisit de la residència en relació amb els estrangers, tant per a ser electors com elegibles, és il·legal i, per tant, s'ha de suprimir.
Aquesta observació té caràcter essencial.
S'ha de valorar, atès el sistema electoral que s'utilitza (que condiciona l'elector en disposar que només pot donar el seu vot a un nombre màxim de vocals), la incorporació com a vot nul de les paperetes en les quals s'hagi assenyalat un nombre de noms superior als que pugui escollir l'elector.
El contingut d'aquest apartat, en el qual s'estableix que els òrgans cessants continuïn en funcions fins a la constitució definitiva dels nous òrgans de govern, té una redacció de difícil comprensió com a conseqüència d'una referència ("fins que no es publiqui al DOGC l'ordre de convocatòria") el significat de la qual és difícil de determinar i pot afavorir la confusió sobre el moment en què expira el mandat, que en l'apartat 4 d'aquest article s'ha fixat en el transcurs de quatre anys comptats des de la data de la seva constitució definitiva.
S'ha de suprimir, per tant, aquesta referència a la publicació de l'ordre de convocatòria.
No és sobrer afegir un nou apartat a aquest article per a indicar que la convocatòria d'eleccions s'ha d'efectuar en una data anterior a l'expiració del mandat, i que s'ha d'ajustar a la durada del procediment electoral, com ja va recomanar aquesta Comissió Jurídica en el Dictamen 159/2008.
Aquesta Comissió suggereix que se'n modifiqui el títol i substituir "Constitució de l'administració electoral" per "Constitució de la Junta Electoral i dels comitès electorals".
El suggeriment es fonamenta en el fet que el terme administració electoral inclou també les meses electorals, i aquestes no són l'objecte de la regulació que conté aquest article.
En relació amb aquest article s'han de fer dues observacions:
A) La primera afecta l'apartat 3, dedicat als recursos contra la proclamació provisional de candidats.
Encara que seria desitjable una concreció dels recursos i reclamacions més extensa i sistemàtica, el Projecte, en fixar les competències dels òrgans de l'administració electoral, fa una consideració general sobre els òrgans d'aquesta que resolen els recursos i les reclamacions esmentats, i al llarg de l'article va concretant el termini de presentació i resolució del recurs, i l'òrgan que l'ha de resoldre.
No obstant això, hi ha algun supòsit -com succeeix en els articles 16 i 18.4- on no s'indica d'una manera expressa l'òrgan davant del qual s'ha de presentar el recurs ni qui l'ha de resoldre.
En altres casos, la indeterminació arriba també al termini per a interposar el recurs (articles 19 i 20.1, apartats a i b)).
Tots aquests supòsits s'han de corregir en benefici de la seguretat jurídica i de la garantia dels drets dels interessats.
B) La segona afecta l'apartat 5, i la modificació que es proposa, en l'apartat 4.
En el primer dels apartats ara citats s'indiquen les actuacions del procés electoral que s'han de seguir després de la proclamació definitiva dels candidats, sense que es faci cap referència a la campanya electoral.
Pel fet que en l'expedient no consta cap justificació de l'opció per a no regular, en el Projecte sobre el qual es dictamina, la campanya esmentada (contràriament a allò que succeeix en el decret vigent, que la preveu en l'article 14), i tenint en compte que l'absència de regulació pot ser conseqüència únicament d'un error, aquesta Comissió Jurídica suggereix que la referència a la campanya electoral s'inclogui al final de l'apartat 4 de l'article 16.
Després que aquest apartat es refereixi a la proclamació definitiva de les candidatures, s'hauria d'indicar que en el moment de produir-se aquesta proclamació comença la campanya electoral, i afegir, si se'n vol acotar la durada, que acabarà a les zero hores del dia de la votació o bé del dia immediatament anterior a la votació.
També en relació amb aquest apartat, caldria millorar la redacció respecte del còmput del dies a quo, ja que és confús.
A l'efecte de resoldre els empats, aquesta Comissió Jurídica Assessora suggereix que s'afegeixi algun criteri més per a resoldre els empats entre candidats que tinguin la mateixa antiguitat en l'empresa, com podria ser l'edat dels afectats o el criteri del sorteig.
A efectes d'ordenació sistemàtica, aquesta Comissió Jurídica recomana que el contingut d'aquest precepte se separi en dos articles, un dedicat als òrgans de govern de les federacions territorials i l'altre, que seria el 21, dedicat als òrgans de govern de la Federació Nacional Catalana.
Aquesta disposició preveu que les sessions de la Junta Electoral i dels comitès electorals s'han de celebrar ordinàriament de manera no presencial.
Aquesta decisió sens dubte és respectuosa amb el que estableix la normativa procedimental catalana; tot i això, aquesta Comissió ha de cridar l'atenció sobre el fet que no consta en l'expedient cap valoració sobre l'existència de mitjans electrònics que permetin desenvolupar a distància les sessions -cosa que és particularment rellevant en el moment de valorar l'exercici d'aquesta activitat a distància per part dels comitès electorals-, i tampoc no es valora si hi ha una regulació normativa que garanteixi que el desenvolupament de les sessions no presencials es farà respectant els tràmits essencials del procediment, que el desenvolupament de les sessions garantirà la participació dels membres en l'elaboració de la decisió, i que aquesta serà una decisió elaborada per l'òrgan col·legial.
Mentre no hi hagi una acreditació sobre la dotació suficient dels mitjans electrònics i de l'existència d'una normativa que ordeni el bon funcionament de les sessions, aquesta Comissió Jurídica Assessora considera que s'ha de modificar la redacció de la disposició addicional segona per tal de donar caràcter plenament potestatiu a les sessions no presencials o a distància.
S'ha de citar amb fidelitat el títol de la norma que es projecta derogar.
El títol és: "Decret 143/2008, de 15 de juliol, pel qual es desplega la Llei 22/2002, de 12 de juliol, de confraries de pescadors, en matèria de procediment electoral."
Finalment, cal assenyalar que, en la necessària i rigorosa revisió de la redacció a la qual s'ha de sotmetre tots els projectes abans d'elevar-los al Govern, cal evitar l'ús d'acrònims (art. 2.1, 12.5 i 15.5) i millorar la claredat i qualitat de la redacció, prestant particular atenció als articles següents: 6.6, 6.10, 11.3, 13.1, 13.2, 15.1, 15.6, 15.7 i 20.
Un cop valorades les observacions efectuades en el Dictamen i tingudes en compte les formulades amb caràcter d'essencial en la lletra B) del fonament jurídic V i en la lletra C de l'apartat 3 del fonament jurídic VI, es pot elevar al Govern de la Generalitat, per a la seva aprovació, el Projecte de decret sobre el procediment electoral de les confraries de pescadors i de les seves federacions.