projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El precursor del Municat va ser el Sistema d'informació d'administració local (SIAL), que va néixer a finals del 1996 amb la intenció de donar suport al personal tècnic dels ens locals, facilitar-los un conjunt de models administratius i, alhora, fer difusió de les dades del món local que gestionava la Direcció General d'Administració Local.
La presentació oficial del SIAL es va fer en el marc de Municipàlia 1997, la fira d'equipaments municipals que se celebra a Lleida biennalment.
L'any 1999 el SIAL es va remodelar i s'hi van afegir continguts nous: es van crear cerques per mapes, es van oferir els plànols de carrers de 350 municipis, es va crear una base de dades completa de doctrina i jurisprudència, s'hi van incloure els números de la revista Món Comarcal en PDF, etc.
L'any 2003 el SIAL es va substituir pel Municat, en el context de l'increment d'ús d'Internet en la tramitació administrativa.
Amb l'aparició d'aquest nou web, es van millorar i ampliar els continguts d'interès sobre el món local.
L'any 2010 se'n va fer l'adaptació al Programa d'identificació visual (PIV) de la Generalitat de Catalunya i es va afrontar el canvi tecnològic que va possibilitar una millor gestió dels continguts i la publicació d'informacions de manera àgil i immediata.
El Municat està basat en gestor de continguts de programari lliure adaptat a Oracle i implementat sobre Linux.
Sobre el gestor de continguts estàndard, s'han fet diversos desenvolupaments per a l'adaptació al PIV i la integració amb altres sistemes tant departamentals (Registre d'ens locals, Fons cooperació local, Personal d'habilitació estatal, etc. com externs (cartografia de l'Institut Cartogràfic de Catalunya, Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya, Meteocat, Google Maps, Twitter, etc.).
Benvingudes i benvinguts a la pàgina web del Municat, un espai creat ara fa més de 20 anys i que s'ha convertit en el referent per excel·lència de la difusió d'informació del món local català.
Els ajuntaments són la primera referència de la ciutadania i l'esquelet del nostre país, el seu prestigi assegura el del conjunt de l'administració pública.
Des de la Secretaria d'Administracions Locals i de Relacions amb l'Aran ens farem propis els reptes del món local en matèria de modernització i millorarem la seva gestió i el seus serveis.
Per fer-ho, necessitem la millor interlocució amb el món local i els millors instruments.
El Municat és la porta oberta a la interrelació amb el municipalisme i un punt de trobada entre tots els actors del món local, que us ofereix de manera àgil, efectiva i transparent tot tipus d'informació relacionada amb els ens locals de Catalunya.
Entreu, navegueu i feu ús de tots els seus serveis.
Espero que us sentiu còmodes i que el Municat es converteixi en la vostra millor eina d'apropament a l'àmbit local, i que sigui, en definitiva, l'eina de tots.
Informació relativa als resultats (provisionals) de les Eleccions locals 2019 celebrades el 26 de maig.
Relació de Candidats/tes electes.
Resultats (Participació i Vots)
Relació de Presidents/es electes
Composició dels Consells comarcals
Composició de les Diputacions provincials
Resultats definitius ( Descripció del fitxer -PDF )
Composició del Conselh Generau d'Aran
El Mapa municipal de Catalunya està format pels 948 mapes corresponents a cada un dels municipis de Catalunya.
Cada mapa municipal, al seu torn, està format pel conjunt de línies de terme de cada municipi.
En total, hi ha unes 2.876 línies de terme.
La realització d'aquest Mapa comporta la delimitació de tots els municipis de Catalunya a escala 1:5.000.
El Decret 244/2007, de 6 de novembre, pel qual es regula la constitució i la demarcació territorial dels municipis, de les entitats municipals descentralitzades i de les mancomunitats de Catalunya, modificat pel Decret 209/2015, de 22 de setembre i el Decret 203/2018, de 25 de setembre, estableix el procediment administratiu de la delimitació municipal.
La Comissió Permanent, pot impulsar la constitució de Comitès Operatius o Grups de treball.
Els Comitès Operatius treballen sobre la base de dispositius assistencials i els Grups Clínics o Professionals treballen majoritàriament sobre la base d'especialitats clíniques RAE.
La Comissió Permanent pot constituir altres grups de treball ad hoc, amb diferents nivells i estructures, per a totes aquelles iniciatives que es consideri oportú.
Els Comitès Operatius estan formats per professionals de diferents nivells i categories assistencials, són referents en les seves línies de treball dels diferents proveïdors implicats i treballen amb objectius concrets com els acords de derivació, la elaboració o revisió de protocols i les vies farmacoterapèutiques o el desenvolupament d'activitats conjuntes de formació i investigació.
Els Comitès Operatius i Grups Clínics fan reunions de treball amb una continuïtat variable en funció de les necessitats.
És la responsable executiva del projecte i garanteix la continuïtat dels pactes del CAIS.
Està formada per un nombre variable de membres en funció de la idiosincràsia de cada territori, designats pel CAIS a proposta del CSB.
Manté reunions periòdiques i és la responsable última del desenvolupament i seguiment del Pla de Treball aprovat per el CAIS.
Està presidida pel director/a de l'AIS/Director/a Executiu/va.
És el responsable últim del projecte al seu territori i compta amb la representació dels màxims responsables de totes les entitats proveïdores implicades i del Consorci Sanitari de Barcelona (CSB).
El CAIS es reuneix una vegada a l'any i aprova les principals línies d'actuació a proposta de la Comissió Permanent.
Està presidit per la direcció del CSB/Corporació Sanitària de Barcelona, i per delegació el director/a de l'AIS/Director/a Executiu/va.
Des de fa més de 4 anys, l'anomenada Ruta assistencial de la malaltia pulmonar obstructiva crònica (MPOC) s'ha posat en marxa amb una gran participació, tant des de l'atenció primària (14 equips d'atenció primària ) com des de l'Hospital del Mar.
La idea global és que amb els recursos sanitaris actuals es pugui optimitzar el diagnòstic i el seguiment dels pacients amb MPOC en el territori de l'Àrea Integral de Salut (AIS) Barcelona Litoral Mar.
Si bé s'ha aconseguit establir una contínua interacció entre els EAP i els especialistes pneumòlegs de l'Hospital del Mar que habitualment s'encarreguen de l'atenció d'aquests pacients, la ruta assistencial de l'MPOC té un objectiu afegit que inclou la formació del personal sanitari.
Per la qual cosa (i tenint en compte l'èxit de l'última jornada del 2017), és imprescindible la realització d'aquestes cinquenes jornades d'actualització.
Col·laboradors: Claror Marítim, Hospital de Sant Rafael, Oxigen Salut
30 de gener 2019 a les 8:30h a 13:30h al CAP Sant Martí.
Sessió celebrada el 2 de desembre de 2015 a l'edifici Parc de Salut Mar de Barcelona
President de la Societat Catalana de Medicina d'Urgències i Emergències
Incidència i impacte de la sèpsia greu.
TAULA Experiències de maneig de la sèpsia greu
Sònia Brió ( Hospital de Sant Pau)
Implantació territorial del codi, experiències pilot i proposta Barcelona
Rafael López (Secretaria Tècnica de l'Àmbit Metropolità.
El Comitè Operatiu de Farmàcia (COF) Barcelona Litoral Mar té com a objectiu seguir la política farmacèutica comuna establerta a les quatre Àrees Integrals de Salut (AIS) de la ciutat i millorar la resolució/coordinació de la prescripció per tal que aquesta sigui la més adequada a nivell de seguretat i a nivell d'eficiència
Les àrees integrals de salut (AIS) van néixer, a la ciutat de Barcelona, amb la missió d'oferir una atenció integral de salut i posicionar el ciutadà com a eix del sistema sanitari.
Aquesta nova línia de treball implicava, entre altres coses, compartir recursos, complementar les accions, establir aliances, no exclusivitat.
La diversitat de proveïdors i entitats que presten serveis a la població de la ciutat va motivar la seva divisió en quatre àrees per a la seva gestió assistencial.
Aquests quatre àmbits són les AIS, que sorgeixen per tal de millorar la coordinació i el seguiment dels pacients un cop han entrat en el sistema sanitari públic.
Les AIS són un projecte del Consorci Sanitari de Barcelona amb els proveïdors sanitaris del territori i els seus professionals, amb l'objectiu principal de millorar l'assistència sanitària a Barcelona Ciutat.
Ara fa 10 anys de la creació de l'AIS Litoral Mar, i amb l'esforç dels professionals s'han assolit molts dels reptes fixats en un inici.
Creiem que és un bon moment per aturar-se, fer balanç de tot el camí recorregut, agrair la implicació dels professionals i decidir entre tots com afrontem el futur.
Arribats a aquest punt som conscients que la major participació activa dels professionals és, sens dubte, una evolució lògica de l'AIS.
Un dels instruments per continuar amb aquesta evolució han de ser les Comissions Clíniques; per això un dels punts del programa serà la presentació d'aquests òrgans de participació, implicació i coresponsabilitat dels professionals, que vetllaran per assolir millors resultats de salut per a la seva població de referència.
Des de fa més de tres anys, l'anomenada Ruta assistencial de la malaltia pulmonar obstructiva crònica (MPOC) s'ha posat en marxa amb una gran participació, tant des de l'atenció primària (14 equips d'atenció primària –EAP-) com des de l'Hospital del Mar.
La idea global és que amb els recursos sanitaris actuals es pugui optimitzar el diagnòstic i el seguiment dels pacients amb MPOC en el territori de l'Àrea Integral de Salut (AIS) Barcelona Litoral Mar.
Si bé s'ha aconseguit establir una contínua interacció entre els EAP i els especialistes pneumòlegs de l'Hospital del Mar que habitualment s'encarreguen de l'atenció d'aquests pacients, la ruta assistencial de l'MPOC té un objectiu afegit que inclou la formació del personal sanitari.
Per la qual cosa (i tenint en compte l'èxit de l'última jornada del 2016), és imprescindible la realització d'aquestes quartes jornades d'actualització.
ADP: unitat d'alta dependència; ASSIR: atenció a la salut sexual i reproductiva; CAP: centre d'atenció primària; CAS: centre d'atenció i seguiment a les drogodependències; CSMA: centre ambulatori de salut mental d'adults; CSMIJ: centre ambulatori de salut mental infanto-juvenil; CUAP: centre d'urgències d'atenció primària; EAP: equip d'atenció primària; ICS: Institut Català de la Salut; PADES: Programa d'atenció domiciliària-equips de suport; REDAN: reducció de danys.
En el marc de la política de l'Àrea del medicament del CSB de promoció de l'ús de biosimilars s'ha organitzat una sessió de formació per tots els professionals de l'AIS Esquerra amb l'objectiu de millorar els coneixements d'aquests fàrmacs i el seu maneig clínic.
Es realitzaran dues sessions impartides pel Dr.
Gonzalo Calvo ( farmacòleg de l'Hospital Clínic).
Unitat pediatria Atenció primària
Ester Barnils (Cap d'atenció al ciutadà CAPIBE)
Noemí Cuixart (Adjunta a la Direcció CAPIBE)
Unitat pediatria especialitzada
Silvia Marin (Facultatiu especialista Servei d'Endocrinologia SJD i especialista CAPIBE)
Proposta pel desenvolupament participatiu del projecte Vincles amb professionals d'Atenció primària
Marcelo Andrade (Facultatiu especialista Servei de pediatria SJD i referent clínic programa Vincles)
Jaume Prat (Xarxa d'infància i adolescència Les Corts
Xarxa d'infància de Sants (a determinar)
A la sessió del CAISBE del 13 de novembre es comunica la tranformació de la comissió permanent a comissió clínica d'acord amb els previsions de la instrucció del CatSalut 10/2017
Els Plans Estratègics Sanitaris Territorials, eina de planificació operativa
Xavier Altimiras Barnet Presidència i Coordinació
Antoni Castells i Garangou Coordinació
Aquesta jornada s'organitza per commemorar el desè aniversari de l'AISBE amb la voluntat de destacar públicament l'esforç realitzat pels proveïdors del territori i, molt especialment, pels professionals de les diverses organitzacions.
A més, aquesta trobada ofereix l'oportunitat de compartir els èxits i les experiències d'aquests anys, com també la nostra visió respecte als nous reptes de futur.
Les comissions clíniques són ens sense personalitat jurídica pròpia, adscrits a la regió sanitària del territori al qual pertanyen i actuen com a òrgans operatius i de suport a la gerència de la regió sanitària i/o a la direcció del sector sanitari.
Actuen i treballen de manera coordinada i complementària amb les comissions d'entitats proveïdores, per tal de garantir la millor atenció a la població.
També són ens operatius de coresponsabilitat, implicació i participació dels professionals del territori, i un agent clau en el desplegament dels objectius i les prioritats del Pla de salut de Catalunya i del Pla estratègic sanitari del territori que defineix la planificació operativa a realitzar.
En el marc de la nova orientació del Servei Català de la Salut (CatSalut) ( Instrucció 10/2017 ) i recollint la proposta d'enfortir la planificació operativa, a l'Àrea Integral de Salut (AIS) Barcelona Dreta hem constituït la Comissió Clínica de l'Àrea Integral de Salut Barcelona Dreta.
L'AIS Barcelona Dreta parteix d'una experiència de treball en xarxa en comitès operatius i grups clínics de diferents processos, en els que participen més de 200 professionals de la medicina, de la infermeria, del treball social i d'atenció al ciutadà.
El dia 21 de març de 2019 la Guàrdia Urbana de Barcelona, els Mossos d'Esquadra, el SEM, el Consorci Sanitari de Barcelona, la Societat Catalana de Psiquiatria i Salut Mental, i la Societat Catalana de Medicina d'Urgències i Emergències es van reunir per acordar la posada en marxa del protocol conjunt d'actuació davant persones amb agitació psicomotora i finalitzar el treball conjunt per millorar-ne la seva atenció.
El circuit d'atenció urgent específic per persones amb agitació psicomotora pretén proporcionar una guia d'actuació protocol·litzada davant les situacions de màxim risc, determinades per l'agitació psicomotora que comprometen la seguretat del/a afectat/da i d'altres persones.
Notícia penjada al web del Departament de Salut
Data i hora: 2 de juliol de 2018, de 9'30 h a 11'45 h
Al mes d'octubre de 2016 el Consorci Sanitari de Barcelona, amb la col·laboració de la Secretaria de Participació Ciutadana del Departament de Salut de la Generalitat de Catalunya, va realitzar una sessió participativa per tal d'escoltar i compartir, amb representants d'entitats de la societat civil i professionals dels serveis d'urgències, la definició de criteris d'ordenació de la xarxa d'atenció urgent i continuada a Barcelona Ciutat.
Per tot això, es va organitzar una segona sessió el juliol de 2018 on es va explicar la situació actual en relació a les propostes i opinions recollides de la primera sessió, és a dir, compartir el resum a mode de retorn de la informació que es va recollir al 2016.
Alhora, es va presentar diverses experiències al voltant de la gestió clínica i operativa de les urgències a la ciutat, especialment pel que fa a descripcions de nous serveis (ESIC,...).
Carme González, directora d'Atenció al Ciutadà del Consorci Sanitari de Barcelona
Yolanda Lejardi, Secretaria d'Atenció Sanitària i Participació del Departament de Salut
Pla Nacional d'Urgències de Catalunya (PLANUC)
Pere Subirana, director de l'ACUT Muntanya-Dreta de Barcelona i membre del Comitè de Direcció del PLANUC
Moderadora: Roser Vicente, directora d'Estratègia i Coordinació del Consorci Sanitari de Barcelona
- Unitat de fragilitat en un servei d'urgències.
Marta Blázquez, adjunta del Servei d'Urgències i referent clínic del Programa d'Atenció a la Fragilitat a Urgències de l'Hospital de la Santa Creu i Sant Pau
Rafa Ruiz, gerent Territorial de Barcelona de l'Institut Català de la Salut
- Centre d'Urgències d'Atenció Primària (CUAP).
Armand Casado, responsable d'Atenció Urgent Zona Litoral-Esquerra de l'Institut Català de la Salut
- Equip de Suport Integral a la Complexitat (ESIC).
Rosa Romero, directora de l'EAP Casernes de l'Àmbit d'Atenció Primària Barcelona Ciutat
Balanç de les principals actuacions i perspectives de futur.
Jaume Estany, gerent del Consorci Sanitari de Barcelona
Es requereix compromís i voluntat de cooperació entre institucions per avançar en l'eradicació de la violència masclista i per donar una millor atenció a les dones que l'han viscut o la viuen, per tal d'assegurar-ne la recuperació i el benestar.
L'any 2001 es crea el Circuit Barcelona contra la violència vers les dones.
Impulsat pel Consorci Sanitari de Barcelona i la Regidoria de Dona de l'Ajuntament de Barcelona.
Amb la finalitat d'implementar estratègies de coordinació entre els diferents àmbits i professionals com a condició necessària per poder oferir una atenció de qualitat a les dones que estan vivint situacions de violència, contemplant la dimensió preventiva.
L'any 2014, per tal d'ampliar la mirada i en el marc de la Llei Catalana 5/2008 del Dret de les dones a eradicar la violència masclista, el circuit passa a anomenar-se Circuit Barcelona contra la violència masclista.
El treball social sanitari en l'àmbit sanitari té com objectiu, prestar serveis d'atenció social sanitària dintre del Sistema de salut, a les persones i les seves famílies que per manca de Salut o situacions de vulnerabilitat social, es trobin en risc de perdre-la.
Qualsevol acció d'atenció als factors psicosocials i socials, dins els model d'atenció centrada en la persona es sustenta en el diagnòstic social sanitari utilitzant les tècniques i les eines necessàries i pròpies de la disciplina del treball social.
Sent indispensable la integració dels treballadors socials sanitaris en el SISCAT per poder donar resposta a una atenció integrada dels factors socials i sanitaris.
Des de el CSB s'ha creat l' Òrgan Tècnic de Treball Social Sanitari Territorial (OTTSS) que té la finalitat d'impulsar millores en els circuits de coordinació del treball social sanitari (TSS) entre els diferents dispositius de salut i línies de serveis, promoure una visió global que situï la persona al centre, eviti la fragmentació en l'atenció i posi l'èmfasi en la intervenció social en salut des del treball social sanitari i sempre que sigui necessari amb coordinació i participació de treballadors socials d'altres àmbits.
Els comitès operatius de farmàcia (COF) de Barcelona tenen l'objectiu d'establir una política farmacèutica comuna entre les línies assistencials de les quatre Àrees Integrals de Salut (AIS) de la ciutat i millorar la resolució/coordinació de la prescripció per tal que aquesta sigui la més adequada a nivell de seguretat i a nivell d'eficiència
En el marc actual de planificació i ordenació de serveis sanitaris, el Catsalut considera necessari desplegar les comissions clíniques com a ens operatius que integren els professionals assistencials i que han de contribuir a la implementació de les polítiques i els objectius de salut, per dotar de major visió clínica i coneixement assistencial la planificació operativa del territori.
El passat 12 de juny i dins el compliment de la Instrucció 10/2017 del CatSalut, es va constituir la Comissió Clínica de l'Àrea Integral de Salut Barcelona Dreta, formada per 24 professionals amb els principals perfils professionals de la xarxa sanitària incloent la directora i tècnic de l'AIS Barcelona Dreta.
Aquests professionals estan implicats en tasques de coordinació, representació o participació en el territori de l'AIS Dreta dels diferents grups clínics, comitès operatius i altres òrgans de participació.
Comissió Clínica Àrea Integral de Salut Barcelona Dreta
En el marc de la nova orientació del Servei Català de la Salut (CatSalut) ( Instrucció 10/2017 ) i recollint la proposta d'enfortir la planificació operativa, a l'Àrea Integral de Salut (AIS) Barcelona Dreta estem treballant per configurar la futura Comissió Clínica del territori.
Les Comissions Clíniques són ens operatius de corresponsabilitat, implicació i participació dels professionals del territori, i un agent clau en el desplegament dels objectius i les prioritats del Pla de salut de Catalunya i del Pla estratègic sanitari del territori.
Partim d'una experiència de treball en xarxa en comitès operatius i grups clínics de diferents processos, en els que participen més de 200 professionals de la medicina, de la infermeria, del treball social i d'atenció al ciutadà.
En aquesta Jornada hem volgut conèixer i compartir amb la majoria d'aquests professionals el nou model de Comissions Clíniques, el perfil dels professionals que en formaran part, així com característiques de la població, diagnòstic de situació territorial, recursos existents i activitat realitzada, i també algunes de les experiències més rellevants que s'han treballat al territori.
- Informe indicadors salut i activitat
- Les comissions clíniques: instruments clau de canvi.
- Comissió́ Clínica AIS Dreta, Població́, Salut i Recursos.
Montserrat Casamitjana i Lluís Espinosa
- Taula Experiències innovadores d'atenció compartida en salut mental
Unitat d'hospitalització parcial a domicili (UHPAD) Part 01 Carles Garcia Ribera Part 02 Eva Gausachs
Atenció compartida entre AP i SM.
- Taula Models d'integració de l'atenció especialitzada: aspectes a destacar i propostes de millora
Conductors: Xavier Borràs i Ma Antonia Llauger
Participants: Metges de família i especialistes relacionats amb els diferents models
- Taula Continuïtat assistencial en el procés urgent i noves maneres d'atendre la fragilitat.
Noves maneres d'atendre la fragilitat en el procés urgent.
Atenció d'urgències hospitalàries i d'ingressos.
El paper i l'impacte dels CUAP.
L'atenció primària i l'atenció urgent.
Instruccions que regulen el desplegament de les Comissions Clíniques i les Comissions d'entitats proveïdores 2017
La perspectiva del bon tracte cap a les persones grans suposa poder establir relacions, en l'àmbit familiar, institucional i comunitari, basades en postures dialogants, responsables i comunicatives, des dels valors de respecte, consideració, empatia, cura i estimació; de responsabilitat i reconeixement de les necessitats de l'altre persona.
També implica el reconeixement de les habilitats i potencialitats, i sobretot, lluitar contra l'exclusió i contra la negació dels drets de les persones grans, evitant actituds com la indiferència, la negació d'autonomia en la decisió, la infantilització, l'excessiva tecnificació o impersonalització que es pot donar en institucions residencials, així com altres comportaments que puguin ser formes d'abús.