L'Informe del Comitè d'Experts sobre el compliment de la Carta europea de llengües regionals o minoritàries a justícia conté les valoracions següents pel que fa a l'article 9, relatiu a justícia
En el tercer informe d'avaluació, el Comitè d'Experts va destacar algunes dificultats legals i pràctiques relatives a l'article 9.
A les rondes de vigilància anteriors, la Comissió d'Experts va identificar l'article 231 de la Llei orgànica del poder judicial com un dels obstacles més importants per a la plena aplicació de l'article 9 de la Carta a Espanya.
L'article estableix que, en qualsevol procediment judicial, jutges, magistrats, fiscals, secretaris i altres funcionaris utilitzaran la llengua castellana.
La llengua cooficial només serà permesa si no s'hi oposa cap de les parts.
Per tant, no s'ha fet evident que les autoritats judicials penals, civils o administratives portin a terme els procediments en qualsevol de les comunitats autònomes en la llengua cooficial, a petició d'una de les parts.
Segons la informació proporcionada en el quart informe periòdic, el Departament de Justícia de la Generalitat de Catalunya ha desplegat un equip de suport tècnic i lingüístic per ajudar a les oficines judicials.
El 2012, aquest equip ha rebut un total de 3.730 sol·licituds de traducció i assistència per a l'edició de documents.
A més, el govern ha establert un pla d'adaptació per al personal judicial que ocupi una posició a Catalunya per primera vegada.
Se'ls ofereix una sessió d'informació sobre els recursos lingüístics i legals disponibles per facilitar l'adquisició de competència en llengua catalana.
Al personal judicial se li proporciona una sessió de formació sobre els drets lingüístics i la legislació.
A més d'aquests serveis, la intranet personal pot ser utilitzada per tot el personal judicial per accedir als serveis en línia que són útils per a facilitar la comprensió i l'ús de la llengua catalana.
Per mitjà d'un traductor automàtic, el jutge o altres funcionaris judicials poden enviar qualsevol document a traduir i després demanar la seva edició lingüística pel servei de la llengua o fer-ho ell/ella mateix/a.
El 2013, el Govern de Catalunya, a fi de normalitzar l'ús del català en l'administració de justícia i per tal de fomentar un patró estàndard d'ús del català en aquest camp, va estipular que (per resolució del Govern de 7 de maig de 2013) "... a efectes processals dels tribunals ordinaris dels quals formen part el Govern, l'Administració de Catalunya o els organismes del sector públic, en el primer acte de procediment en què és possible fer-ho, la seva representació i defensa sol·licita a l'òrgan jurisdiccional competent que els procediments es portin a terme en català en tots els nivells de procediments que es desenvolupen a Catalunya."
Segons els representants de l'Associació de Juristes per a la protecció del català, molts ponents encara no són conscients del seu dret a utilitzar el català en els procediments judicials.
Durant la visita in situ, les ONG van informar a la Comissió d'Experts que encara no s'exigeix als jutges que treballen a Catalunya saber català.
D'acord amb l'Associació de Juristes, hi ha hagut una tendència a la baixa en l'ús del català pel que fa al nombre de procediments, documents i sentències en els últims anys.
Això ja es va destacar en el tercer informe periòdic i segueix sent un tema de gran preocupació per a les autoritats catalanes i els representants dels ponents.
Durant la visita in situ, l'Associació de Juristes va informar la Comissió d'Experts que la tendència a la baixa de les sentències emeses en català estava continuant i que en l'actualitat només el 12 % de la quantitat total dels procediments es porten a terme en català.
D'acord amb la informació proporcionada per l'associació, la gent té por d'utilitzar el català.
S'espera que hi hagi retards addicionals quan els procediments es tracten en català i està regularment observat per l'associació.
Quant als documents rebuts pels tribunals, les dades recopilades pel tribunal de registres mostren que la majoria dels documents que inicien els procediments judicials estan escrits en català (58,75 % el 2010, 62,84 % el 2011 i 62,60 % el 2012).
Segons la informació de la disposició del Comitè d'Experts i malgrat algunes dificultats que persisteixen en relació amb l'article 9, paràgraf 1. a ii, iii, iv – b ii i iii, c ii i iii, el Comitè d'Experts manté les seves conclusions anteriors que aquests compromisos se segueixen complint.
Els compromisos en aplicació de l'article 9, paràgraf 1. a i; b i; c i; segueixen complint-se en part.
El Comitè d'Experts insta una vegada més les autoritats perquè:
– modifiquin el marc legal per tal de deixar clar que les autoritats judicials penals, civils i administratives a Catalunya duran a terme els procediments en català si una de les parts així ho sol·licita;
– prenguin les mesures necessàries per garantir, si s'escau, que les parts en un procediment estiguin informades específicament sobre l'obligació de les autoritats judicials de Catalunya de portar a terme els procediments en català si una de les parts així ho sol•licita, de conformitat amb els compromisos assumits per Espanya en virtut de l'article 9, paràgrafs 1.a.i, 1.b.i i 1.c.i de la Carta;
– prenguin les mesures necessàries per augmentar la proporció del personal judicial a Catalunya en tots els nivells i en particular entre jutges i fiscals, que poden utilitzar el català com a llengua de treball en els tribunals.
En el tercer informe d'avaluació, el Comitè d'Experts considera complert el compromís.
Segons el quart informe periòdic, en virtut d'un acord de cooperació signat entre el Butlletí Oficial de l'Estat (BOE) i el Govern de Catalunya, l'any 2012, es van publicar 290 suplements en català, juntament amb 209 disposicions, de les quals 53 eren lleis o regles d'efecte equivalent.
Durant el període esmentat en el quart informe, dins el projecte LexCat, trobem tres passos de particular importància: l'ampliació del catàleg de lleis disponibles; la millora del rendiment tècnic de la publicació en línia dels textos legals, i la publicació en català, en format paper, el 2010, de la Llei de procediment civil i de la Llei d'enjudiciament criminal, i la distribució d'aquests textos als jutges i secretaris judicials en les respectives àrees de competència.
Durant la visita in situ, l'Associació de Juristes va informar el Comitè d'Experts sobre els retards de traducció de textos legislatius del castellà al català.
Els retards de tres mesos i superiors obstaculitzen considerablement l'ús del català per part d'advocats i jutges quan es realitzen procediments legals.
No obstant això, el Comitè d'Experts considera que el compromís segueix sent complert.