projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
L'atenció especialitzada i hospitalària als pacients es presta a través de la xarxa hospitalària d'utilització pública que està desplegada a tot el territori català.
Els serveis que s'ofereixen als hospitals d'aguts són:
En l'atenció especialitzada d'aguts hi ha diferents tipus d'hospitals d'utilització pública.
Donen resposta completa als requeriments habituals de la població.
Aquests hospitals tenen la tecnologia assistencial necessària per atendre les malalties i els problemes de salut que no requereixen un grau d'especialització important.
Quan el nivell de complexitat no pot ser atès per l'hospital general bàsic, la persona es deriva a un hospital de referència o d'alta tecnologia.
Destinats a resoldre pràcticament tots els problemes de salut susceptibles de curació i millora, tret dels que requereixen recursos tecnològics d'alt nivell o una pràctica altament especialitzada.
Disposen de les anomenades supraespecialitats i de noves tecnologies diagnosticoterapèutiques.
Atenen els pacients que no es poden tractar als hospitals de referència.
Són un nou tipus de centres de salut que apropen l'atenció especialitzada i urgent a la població, tot facilitant una resolució més ràpida dels processos i potenciant la integració amb l'atenció primària de salut.
Els hospitals lleugers, sense internament, poden oferir consultes d'atenció especialitzada, hospital de dia, cirurgia ambulatòria, urgències, diagnòstic per la imatge i proves complementàries.
Els hospitals de dia són dispositius dels hospitals de la Xarxa Hospitalària d'Utilització Pública (XHUP) que presten atenció mèdica o d'infermeria en un mateix dia per a l'aplicació de determinats procediments diagnòstics o terapèutics reiterats.
La majoria d'aquestes unitats es dediquen al tractament de pacients oncològics i al dels pacients amb trastorns immunològics, tot i que també s'estan estenent al tractament d'altres malalties, com la malaltia pulmonar obstructiva crònica (MPOC).
En alguns hospitals d'aguts també hi ha hospital de dia psiquiàtric.
La cirurgia major ambulatòria (CMA) és un procediment quirúrgic de mitjana o d'alta complexitat realitzat amb anestèsia que, sense requerir hospitalització convencional, necessita un període d'observació i de control poc intensiu i de curta durada a l'hospital i que, en alguns casos, pot requerir seguiment i control domiciliari.
A totes les persones usuàries del serveis sanitaris públics us correspon un CAP que es determina a partir del vostre domicili.
Però si voleu ser atesos en un altre centre o canviar el metge o pediatre que teniu assignat al vostre CAP, podeu sol·licitar-ho seguint el procediment establert.
No obstant això, cal que sapigueu que l'exercici d'aquest dret de lliure elecció té determinades limitacions, ja que encara que decidiu canviar de centre, continuareu rebent alguns dels serveis sanitaris del CAP que us correspon per domicili.
Des d'aquestes planes us oferim tota la informació que heu de conèixer pel que fa a l'accés a les prestacions quan es demana un canvi de centre, les excepcions a l'exercici d'aquest dret, el procediment per fer-lo efectiu i les respostes a les preguntes més freqüents.
El procediment per canviar el metge, metgessa o pediatre que teniu assignat al vostre CAP és el mateix que el que heu de seguir per escollir un altre centre d'atenció primària.
Heu d'anar al nou centre on voleu que us atenguin o bé al que teniu assignat (en cas que sol·liciteu un canvi de metge o pediatre dins del mateix CAP).
Si el vostre centre és de l'Institut Català de la Salut (ICS) també podeu fer aquest tràmit per Internet o a través de La Meva Salut.
Demaneu la sol·licitud o descarregueu-la directament des d'aquest web i porteu-la emplenada per triplicat al CAP.
Quan presenteu la sol·licitud, el personal del CAP us informarà de tots els canvis en l'organització de la prestació dels serveis i, si és possible, us respondran en el mateix moment.
Si en el moment de presentar la sol·licitud no us responen si s'accepta la sol·licitud de canvi, us ho comunicaran en un termini màxim de deu dies hàbils.
Si passat aquest termini no heu rebut cap resposta, s'entén que la sol·licitud ha estat acceptada i us podeu posar en contacte amb el CAP perquè us notifiquin el nou metge assignat.
Les excepcions al dret de lliure elecció es produeixen per circumstàncies personals, d'atenció sanitària o per qüestions organitzatives dels centres d'atenció primària (CAP), i són les següents:
No poden exercir la lliure elecció i, per tant, se'ls denegarà la sol·licitud de canvi de centre les persones que no tenen el dret a l'assistència sanitària pública d'atenció primària a càrrec del CatSalut com:
Les persones que per necessitats de salut estan incloses en programes d'atenció domiciliària (aquelles que per impossibilitat de desplaçament i per necessitats de salut requereixen atenció domiciliària de forma continuada per un període llarg) no poden exercir la lliure elecció, ja que l'atenció domiciliària està a càrrec de l'EAP del seu CAP corresponent pel lloc de residència.
Es pot denegar la sol·licitud de canvi de centre o de metge en els casos següents:
Si decidiu triar un centre diferent del que us correspon per domicili, heu de saber que tot i que accedireu a la majoria de prestacions al CAP que hagueu triat, alguns serveis sanitaris els continuareu rebent de l'equip d'atenció primària (EAP) assignat per la vostra adreça de residència.
La sol·licitud de canvi de CAP només la pot tramitar la persona interessada.
Atès que alguns serveis sempre es presten des del CAP que correspon per domicili, si canvieu d'adreça ho heu de comunicar al centre que hagueu escollit, que és l'encarregat de realitzat el tràmit administratiu de canvi d'adreça en els registres del CatSalut.
El desplegament del PLANUC preveu l'elaboració de fulls de ruta per planificar les actuacions previstes per a períodes concrets amb l'objectiu d'assegurar una atenció continuada i urgent equitativa, qualitativa i resolutiva, liderada per professionals, que situa la persona i les seves necessitats al centre del sistema.
Un dels instruments que preveu el Pla nacional d'urgències de Catalunya (PLANUC) per a la planificació de les actuacions previstes per donar resposta a les necessitats assistencials en l'àmbit de les urgències és disposar de plans de contingència territorials.
Els Plans d'acció territorial són, doncs, la concreció a nivell territorial de les accions que caldrà desenvolupar a mesura que pugui augmentar la pressió assistencial i realitzen una descripció dels recursos territorials, l'organització territorial, l'activitat i les diferents actuacions que es preveu realitzar.
Aquests fulls de ruta els aprova el Comitè operatiu d'urgències i emergències (COUE) de l'àmbit territorial corresponent.
Els òrgans encarregats de monitorar i fer un seguiment periòdic dels objectius i les accions a desplegar, així com d'avaluar els resultats assolits, són els Comitès operatius territorials d'urgències i emergències (COUE).
Aquests òrgans estan formats per representants dels diferents proveïdors que intervenen en el procés d'atenció a les urgències al territori (hospitals, centres d'atenció primària, centres sociosanitaris i SEM).
Abans de la l'elaboració del PLANUC els COUE ja s'havien constituït en algunes regions sanitàries, però el seu rol, grau de proactivitat, participació i representativitat era molt variable.Les seves funcions territorials es circumscrivien principalment en l'àmbit de la valoració de solucions ad hoc durant els pics estacionals d'increment d'activitat.
Amb el desplegament del PLANUC, els COUE es constitueixen com a òrgans de coresponsabilitat, amb un paper clau en l'ordenació, la coordinació de dispositius, en la gestió dels recursos en relació amb la demanda, i en la definició dels punts crítics del procés d'atenció urgent i continuat, i s'estenen a tot el territori, de manera homogènia, per tal de garantir les mateixes oportunitats organitzatives territorials arreu.
A banda d'implementar el PLANUC al territori, i fer-ne el seguiment i l'avaluació sistemàtica, els COUE tenen les funcions següents:
L'elaboració del PLANUC es va iniciar l'any 2016, a partir de la constitució d'un Comitè d'Experts, desplegat per tal de copsar la visió dels professionals de l'àmbit de l'atenció d'urgències i emergències del model actual, així com per recollir les propostes d'actuació de futur.
El procés va finalitzar l'any 2017 amb la publicació del Pla.
La composició del Comitè d'Experts va ser multidisciplinària i transversal, formada per 41 professionals de tots els àmbits de l'atenció sanitària urgent (assistencials i no assistencials) de Catalunya, escollits per la seva reconeguda experiència.
Alhora, en el procés de treball, també hi van participar diferents col·laboradors externs, que van aportar la seva opinió i expertesa en temes específics.
La discussió i els grups de treball realitzats en el marc del Comitè d'Experts van girar al voltant de 9 àmbits d'estudi:
A través del treball dels diferents grups es van elaborar les propostes d'actuació, validades en les sessions plenàries amb tots els membres del Comitè d'Experts.
En total es van realitzar 8 sessions plenàries del Comitè, a més de múltiples trobades i sessions dels grups de treball.
Fruit d'aquestes reflexions, el Comitè va elaborar un conjunt de recomanacions per tal de millorar l'atenció continuada i urgent a Catalunya que es van presentar al Servei Català de la Salut el desembre de 2016.
Addicionalment, per tal de definir els criteris d'ordenació de la xarxa d'atenció continuada i urgent de l'àmbit de l'atenció primària, es va realitzar un procés participatiu amb l'objectiu de copsar l'opinió dels diferents agents implicats del territori: representants del món local, proveïdors, entitats de pacients, associacions de veïns i d'usuaris.
Es van organitzar 9 sessions de debat arreu del territori entre els mesos d'octubre i novembre de 2016, amb la participació de més de 150 persones.
Paral·lelament, es va obrir a tota la ciutadania la possibilitat de participar en línia mitjançant el portal participa.gentcat.cat.
A través dels resultats d'aquest procés, i dels criteris tècnics de planificació sanitària, es van elaborar es directrius que han de servir per ordenar l'atenció continuada de Catalunya.
D'altra banda, per tal d'avaluar els resultats inicials de la posada en marxa del concurs de transport sanitari integrat (TSI), l'any 2016 es va realitzar una anàlisi quantitativa i qualitativa per part de l' Agència de Qualitat i Avaluació Sanitàries de Catalunya (AQuAS) i el Servei Català de la Salut, respectivament.
L'estudi quantitatiu analitzava les dades d'activitat des de la posada en marxa del model i extreia els principals punts de millora.
Pel que fa a l'anàlisi qualitativa, es van desplegar grups focals amb l'objectiu de copsar l'opinió, valoració i percepció dels professionals de les emergències mèdiques i experts en la matèria, sobre el nou model de transport sanitari integrat.
A partir de les conclusions d'aquestes anàlisis, es van dur a terme actuacions per millorar la qualitat del model del transport sanitari integrat.
El Pla integral d'urgències de Catalunya (PIUC)
El PIUC es va iniciar l'any 1999 amb l'objectiu de vertebrar totes les accions desenvolupades des dels diferents àmbits d'atenció, de serveis i de dispositius sanitaris per respondre de manera efectiva als canvis en les necessitats d'atenció urgent.
Alhora, el PIUC va néixer amb la voluntat d'oferir informació a la ciutadania sobre aquests recursos, especialment en èpoques d'augment de la demanda de serveis sanitaris.
La consolidació del PIUC ha comportat la implicació de tots els recursos sanitaris per fer front a la demanda creixent d'atenció urgent i facilitar la necessària integració i coordinació entre els diferents dispositius.
En determinats períodes estacionals el sistema sanitari s'enfronta a l'augment de la demanda d'atenció urgent.
Aquests períodes normalment són a l'hivern (com a conseqüència de l'epidèmia de la grip, entre d'altres) i a l'estiu (per l'increment del turisme en zones costaneres).
Per donar resposta a l'increment d'utilització de serveis, generalment durant l'hivern es reforcen els recursos assistencials als hospitals, als centres sociosanitaris, a l'atenció primària i domiciliària, i al SEM, i a l'estiu s'incrementen els professionals d'atenció primària i els recursos del SEM.
Anualment, s'hi van anar introduint canvis orientats a millorar la capacitat de resposta, no només des de la perspectiva de l'oferta addicional de recursos (pla d'altes, ampliació de cobertures, etc.), sinó també a través de la implantació de models organitzatius i instruments per facilitar la gestió de les urgències.
El PLANUC s'inspira i és promogut pels principis següents:
El PLANUC té com a missió principal assegurar una atenció continuada i urgent equitativa i de qualitat, adaptada a les necessitats de salut de les persones, a través d'una xarxa d'atenció integrada, accessible i resolutiva, liderada per professionals, que situï el ciutadà al centre del sistema.
D'acord amb aquesta missió, els objectius del Pla són els següents:
El 14 de desembre s'ha celebrat la jornada 25 Anys al Servei del Sistema Nacional de Salut de Catalunya: Mirem cap al Futur.
En el marc d'aquesta jornada s'ha repassat les principals fites de salut assolides en aquest període i s'ha reflexionat sobre el futur del nostre Sistema Nacional de Salut, al voltant de quatre eixos estratègics: intervenció comunitària i intersectorial, salut mental, serveis en xarxa i participació (ciutadania i professionals).
David Elvira, director del Servei Català de la Salut
Intervenció del director en la celebració dels 25 anys del CatSalut
Director del Servei Català de la Salut
Conferència de Sir Harry Burns en la celebració dels 25 anys del CatSalut
Professor de salut pública de la Universitat de Strathclyde
25 anys al Servei del Sistema Nacional de Salut de Catalunya.
En el marc de la Jornada s'ha premiat les millors experiències implementades al voltant dels quatre eixos esmentats a través de l'Observatori d'Innovació en Gestió de la Sanitat a Catalunya.
Totes aquestes experiències les podeu consultar a Observatori d'Innovació en Gestió de la Sanitat a Catalunya.
Fa vint-i-cinc anys que es va crear el Servei Català de la Salut.
Amb aquests anys el sistema sanitari català s'ha consolidat com un sistema públic, equitatiu, eficient i sostenible, al servei de les necessitats de la població.
Per tal de commemorar el 25è aniversari de la creació del Servei Català de la Salut el proper 14 de desembre s'ha celebrat la jornada " 25 Anys al Servei del Sistema Nacional de Salut de Catalunya: Mirem cap al Futur ".
En el marc d'aquesta jornada s'han repassat les principals fites de salut assolides en aquest període i s'ha reflexionat sobre el futur del nostre Sistema Nacional de Salut, al voltant de quatre eixos estratègics: intervenció comunitària i intersectorial, salut mental, serveis en xarxa i participació (ciutadania i professionals).
Director del Servei Català de la Salut (2016-2018)
Des de la creació del Servei Català de la Salut, ara fa 25 anys, una de les prioritats establertes ha estat el desplegament i la consolidació d'una xarxa d'infraestructures i d'equipaments sanitaris que han ajudat a donar resposta als principis d'eficiència, qualitat, equitat i proximitat que caracteritzen el nostre sistema sanitari d'acord amb allò que preveu la LOSC.
L'edifici, que acull el Centre de Salut Mental d'Adults Les Corts i el Centre de Salut Mental Infantil i Juvenil Les Corts, gestionats pel Centre d'Higiene Mental Les Corts, i també el Centre d'Atenció Primària Montnegre, es van inaugurar el mes de setembre de 2010.
Situat al carrer Montnegre, 21, de Barcelona, es dóna una atenció integral a la salut que ha implicat un canvi estructural important, amb un guany d'espais en relació amb l'anterior ubicació, una millor adequació d'aquests als serveis, i un apropament de l'atenció a la ciutadania.
El centre, situat al barri de Les Corts de Barcelona, ocupa una parcel·la en què tres dels seus costats es troben lliures.
Es desenvolupa en dues plantes soterrànies, planta baixa, altell i sis plantes.
Als soterranis hi trobem l'aparcament, les consultes d'educació sanitària i les dependències del personal; a la planta baixa es resolen els accessos, l'atenció primària i les consultes de pediatria; a la planta altell, s'ubica el club social; les tres primeres plantes allotgen les consultes del CAP; a la quarta planta, els espais comuns de la llar residencial; i, finalment, a les dues últimes plantes, les habitacions per als malalts mentals.
L'edifici és un gran volum blanc que vola en les seves tres cares lliures.
En retrocedir la planta baixa i l'altell, el volum superior flota sobre la cantonada.
Aquest efecte s'accentua gràcies a la materialització del volum inferior amb una pell d'u-glass il·luminada, que actua com a llanterna i dramatitza la lleugeresa de la massa blanca superior.
Integració de serveis de salut mental, d'atenció primària i d'altres serveis per a la gent gran
El Servei Català de la Salut va néixer el 1991, i és fruit de la Llei d'ordenació sanitària de Catalunya (LOSC), que el 1990 va formalitzar el model sanitari català, consolidant el sistema sanitari mixt propi del nostre país.
Inicialment, el Servei Català de la Salut es va establir com a l'ens planificador, finançador, avaluador i comprador dels serveis sanitaris.
Amb el pas del temps, les seves funcions es van redefinir per evolucionar cap al model d'una asseguradora pública, que inclogués la compra de serveis, però també altres funcions.
Així, la funció de finançament va quedar fora del seu àmbit.
El 2001, deu anys després de la seva creació, el Servei Català de la Salut ja havia assolit de manera efectiva la separació de funcions entre el finançament i la provisió de serveis, i va canviar la seva denominació abreujada, que fins aleshores havia estat SCS, per CatSalut.
Per la seva part, el Departament de Salut va recuperar les funcions de planificació i avaluació.
Actualment, el model continua evolucionant per adaptar-se als paradigmes propis del segle XXI.
És un instrument que mesura, avalua i difon els resultats assolits en l'àmbit de l'assistència sanitària per part dels diferents agents integrants del Sistema Sanitari Integral d'Utilització Pública de Catalunya (SISCAT).
També dels centres de recerca biomèdica i instituts d'investigació sanitària.
És un instrument tècnic que permet conèixer l'evolució en el temps de la informació econòmica i financera dels hospitals i centres de la xarxa sanitària d'utilització pública de Catalunya.
Cada any el CatSalut elabora conjuntament amb la Intervenció i amb la Sindicatura de comptes els comptes anuals del CatSalut, I facilita la informació que requereix la Sindicatura de Comptes per tal que aquesta elabori l'Informe anual del Compte del CatSalut.
La Intervenció General és l'òrgan encarregat d'exercir el control econòmic i financer intern de la Generalitat de Catalunya, dirigir i gestionar la comptabilitat pública i formar els comptes econòmics del sector públic.
La Sindicatura de Comptes és l'òrgan fiscalitzador extern dels comptes, de la gestió econòmica i del control de l'eficiència de la Generalitat, dels ens locals i de la resta del sector públic de Catalunya.
Des d'aquesta pàgina podeu accedir a les auditories internes i als informes de fiscalització externs elaborats per aquests dos organismes.
Font: Departament de la Vicepresidència i d'Economia i Hisenda i Sindicatura de Comptes.
Aquest apartat recull el pressupost de l'Agrupació Salut, que conté el pressupost del Departament de Salut, el del Servei Català de la Salut, així com els pressupostos de les entitats que tenen adscrites.
També podreu accedir a la Llei de pressupostos de la Generalitat de Catalunya i a l'informe d'execució mensual del pressupost del CatSalut.
Font: Gerència de Planificació Econòmica.
Servei Català de la Salut/ Departament d'Economia i Coneixement.
D'acord amb l'article 8.g) de la Llei 1972013, de 9 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern, cal donar publicitat activa a les resolucions d'autorització de compatibilitat dels empleats públics.
En aquesta pàgina hi trobareu la informació corresponent als professionals del sector públic Salut: nom i cognom de l'empleat/ada públic/a, el lloc de treball ocupat (lloc principal), la data de resolució d'autorització i un breu detall de l'activitat o activitats públiques i/o privades que compatibilitza.
En relació als béns mobles de valor especial, s'informa que el CatSalut dóna publicitat a l'equipament clínic que adquireix per a la dotació els centres sanitaris, què pot ser considerat de valor econòmic rellevant, des de l'àmbit de contractació d'aquest ens públic, d'acord amb l'establert per l'article 13.2 de la Llei 29/2014, de transparència, accés a la informació pública i bon govern.
En aquest apartat podeu consultar la informació sobre els viatges a l'estranger del Director del CatSalut.
El concepte inclou el viatge o desplaçament realitzat per assistir a un acte, una reunió o un esdeveniment concret, ja sigui en representació de l'Administració de la Generalitat, o simplement per raó del càrrec, fora de l'Estat espanyol.
L'adhesió al contingut del Codi de conducta dels alts càrrecs i personal directiu de l'Administració de la Generalitat i de les entitats del seu sector públic, aprovat per Acord de Govern de 21 de juny de 2016, obliga als alts càrrecs i personal directiu a la publicitat activa d'aspectes com l'agenda pública, els obsequis i les invitacions a viatges, desplaçaments i allotjaments
En aquest apartat podeu consultar aquesta informació d'acord amb els criteris que es detallen:
Inclou la relació de totes les reunions, actes o altres activitats amb persones considerades grups d'interès.
Són grups d'interès les persones físiques o jurídiques i les organitzacions sense personalitat jurídica que duen a terme activitats susceptibles d'influir en l'elaboració o l'aplicació de les polítiques públiques o en l'elaboració de propostes normatives.
Inclou totes les mostres no venals de cortesia i objectes commemoratius oficials o protocol·laris rebudes pels alts càrrecs o directius en raó de la seva representació institucional.
L'alt càrrec o directiu només pot acceptar invitacions de viatges, desplaçaments i/o allotjaments si la invitació prové d'altres administracions públiques o d'entitats públiques dependents d'aquestes, d'universitats o d'entitats sense ànim de lucre i hagi estat convidat oficialment per raó del càrrec a una activitat relacionada amb les seves responsabilitats.
Tot aquest tipus d'invitacions s'hauran de fer públiques.
Entenem per retribució la compensació econòmica que un alt càrrec o directiu percep per la seva feina.
Per indemnització, les quantitats percebudes pels alts càrrecs i directius per raó de l'extinció de la seva vinculació laboral.
I per dieta, els drets percebuts per raó de l'assistència a reunions dels òrgans col·legiats de l'Administració de la Generalitat i de les entitats del seu sector públic.
Respecte a les taules retributives anuals del personal alt càrrec i amb contracte d'alta direcció de l'any 2016, es realitzen els següents aclariments:
Possibilitat d'accés a una assegurança de vida i accident que tributa fiscalment com a retribucions en espècie.
Actualment, d'acord amb l'article 63 de la Llei 3/2015, d'11 de març, de mesures fiscals, financeres i administratives i de l'Acord del Govern de data 16 de juny, no es percep cap tipus de dret d'assistència per la concurrència a reunions d'òrgans de Govern de consells d'administració o de qualsevol altre òrgan col·legiat de l'Administració de la Generalitat i de les entitats, ens o empreses del seu sector públic.
Font: Sistema corporatiu Gestió integrada de personal i entitats de sector públic