projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
L'instrument bàsic de planificació és l'ordenació forestal, mitjançant la qual s'organitza en l'espai i el temps les actuacions de gestió forestal, tenint en compte totes les restriccions del medi i la importància de les externalitats, i fent que els objectius dels propietaris i les demandes de la societat siguin viables econòmicament, però també ambientalment.
L'ordenació forestal ha esdevingut en els darrers anys un instrument particularment eficaç per dur a terme la política forestal de la Generalitat en les forests públiques amb l'objectiu de:
Tradicionalment la planificació dels terrenys forestals s'ha associat amb l'objectiu d'augmentar la producció dels boscos sota els principis de persistència de la massa, rendiment sostingut i màxim d'utilitats, si bé, actualment, l'escassa rendibilitat dels productes fustaners i l'interès de la societat per altres usos no productius (conservació, lleure, paisatge, millora d'hàbitats, etc.) s'ha traduït en una tendència al canvi en els mètodes d'ordenació que aporten una major flexibilitat en la planificació i una major sensibilitat amb l'entorn natural.
L'ordenació forestal dels boscos públics es concreta en dos tipus de documents tècnics: els projectes d'ordenació forestal (PO) i els plans tècnics de gestió i millora forestal (PTGMF) o en el cas de finques menors de 25 ha els plans simples de gestió forestal (PSGF).
Des de l'any 2003, l'aposta clara del DMAH per la política contínua de foment de la gestió forestal sostenible, ha esdevingut prioritària per a la dotació d'ajuts a la planificació i redacció de projectes d'ordenació, en el marc del Pla de desenvolupament rural (PDR).
Això ha suposat un impuls molt important a l'ordenació dels boscos públics, fet que ha permès duplicar la superfície pública ordenada, molt per damunt de les perspectives del Pla Forestal Espanyol.
Actualment el 54% dels boscos públics de Catalunya estan ordenats, d'aquests, 42.000 ha són propietat de la Generalitat i 198.000 ha d'entitats locals.
El programa de vigilància i control consisteix en la realització de controls sistemàtics en els punts crítics de producció ovina.
Bàsicament es concreta en els controls de l'alimentació dels animals i de l'oví i cabrum de més de 18 mesos morts o sacrificats, tant si són destinats al consum humà com si no ho són.
A més, quan es detecta un focus, es sacrifiquen tots els animals classificats com de risc, tant si es troben a l'explotació com si es troben en una altra explotació encara que sigui d'un altre estat membre de la UE.
Actuacions en cas de sospita o confirmació de la malaltia
Un cavall o altre equí que presenti símptomes nerviosos, amb o sense febre, ha de ser considerat un cas possible de patir encefalitis equina provocada pel virus del Nil occidental.
Si el cavall resideix en una zona d'aiguamolls o proper a ells caldrà considerar-lo sospitós de patir la malaltia.
En el primer cas és molt convenient i en el segon és obligatori que el propietari de l'animal informi al seu veterinari clínic i que comuniqui la sospita de malaltia als Serveis Veterinaris de l'Oficina Comarcal del DAR amb la màxima rapidesa.
La confirmació de la malaltia només es pot produir a partir de les anàlisis laboratorials corresponents i en aquest supòsit, el "Programa d'alerta, prevenció i control del virus del Nil occidental a Catalunya", serà activat per la Direcció General d'Agricultura i Ramaderia del Departament d'Agricultura, Alimentació i Acció Rural de la Generalitat de Catalunya, ordenant les actuacions adients que s'hi contemplen.
En funció del nivell de risc i de les zones afectades, s'informarà als veterinaris clínics d'èquids, als propietaris de cavalls i persones de la zona de les mesures de protecció més adients a cada cas.
A l'apartat d'" Obligacions i recomanacions" del present web del virus del Nil occidental podeu consultar les mesures genèriques esmentades i a l'apartat de "Situació de la malaltia a Catalunya" hi trobareu la informació de les zones afectades i les mesures recomanades per a cadascuna d'elles.
No existeix normativa que obligui a l'aplicació d'un programa sanitari enfront la Febre del Nil occidental en els animals domèstics.
La normativa existent és la derivada de tractar-se d'una malaltia de declaració obligatòria tant per la OIE (Organització Internacional de la Sanitat Animal) com per la Unió Europea, així com per tractar-se d'una zoonosi.
Amb l'exepció de l'obligació de comunicar la sospita o la confirmació de la malaltia per part dels veterinaris i propietaris d'èquids, el programa del Departament d'Agricultura, Alimentació i Acció Rural només obliga a la pròpia administració.
A la reunió de la Cadena Alimentària i de la Sanitat Animal de la Unió Europea celebrada els dies 3 i 4 de març de 2009, els representants de la Comissio Europea van manifestar que l'opinió d'aquesta és que caldrà que la Unió Europea reguli aquesta malaltia en el futur.
Cada país decideix en funció dels seus criteris, (existència o risc de presència de la malaltia o altres) establir programes de vigilància, control o prevenció de la malaltia.
És el cas de Catalunya que ho va decidir l'any 2003.
La necessitat d'engegar un programa de vigilancia del virus del Nil occidental es va posar de manifest l'any 2002 i, amb aquesta finalitat, es varen realitzar unes primeres reunions amb participació de representants del Departament d'Agricultura, el Departament de Salut, el Parc científic de la Universitat de Barcelona i el Centre de Recerca en Sanitat Animal (CReSA).
En aquestes primeres reunions es van exposar i analitzar els objectius del programa i com portar-lo a terme.
L'any 2003 va ser el primer any en què el Departament va encarregar al CReSA que treballés per engegar un programa de vigilància del virus del Nil occidental.
L'encàrrec anual ha continuat fins a data d'avui amb la cronologia següent:
La vigilància del virus del Nil occidental en aus i cavalls feta durant l'any 2018 així com els resultats obtinguts, els podeu consultar al següent informe.
La vigilància del virus del Nil occidental en aus i cavalls feta durant l'any 2017 així com els resultats obtinguts, els podeu consultar al següent informe.
La vigilància del virus del Nil occidental en aus i cavalls feta durant l'any 2016 així com els resultats obtinguts, els podeu consultar al següent informe.
La vigilància del virus del Nil occidental en aus i cavalls feta durant l'any 2015 així com els resultats obtinguts, els podeu consultar al següent informe.
Vigilància del virus del Nil occidental a Catalunya
La vigilància del virus del Nil occidental en aus i cavalls feta durant l'any 2014 així com els resultats obtinguts, els podeu consultar al següent informe del CReSA.
La vigilància del virus del Nil occidental en aus i cavalls feta durant l'any 2013 així com els resultats obtinguts, els podeu consultar al següent informe del CReSA.
La vigilància del virus del Nil occidental en mosquits, aus i cavalls feta durant l'any 2012 així com els resultats obtinguts els podeu consultar al següent informe del CReSA
La vigilància del virus del Nil occidental en mosquits, aus i cavalls feta durant l'any 2011 així com els resultats obtinguts els podeu consultar al següent informe del CReSA.
La vigilància del virus del Nil occidental en mosquits, aus i cavalls feta durant l'any 2010 així com els resultats obtinguts els podeu consultar al següent informe del CReSA.
La vigilància del virus del Nil occidental en mosquits, aus i cavalls feta durant l'any 2009 així com els resultats obtinguts els podeu consultar al següent informe del CReSA.
La vigilància del virus del Nil occidental en mosquits, aus i cavalls feta durant l'any 2008 així com els resultats obtinguts els podeu consultar al següent informe del CReSA.
La vigilància del virus del Nil occidental en mosquits, aus i cavalls feta durant l'any 2007 així com els resultats obtinguts els podeu consultar al següent informe del CReSA
En aquests anys es realitza vigilància en mosquits i s'inicia la vigilància en les aus.
Els programes aplicats, les actuacions dutes a terme i els resultats obtinguts els podeu trobar en els tres informes elaborats pel CReSA (Centre de Recerca en Sanitat Animal) que s'annexen.
La febre del Nil occidental, per les seves caractarístiques epidemiològiques, només disposa de dos programes oficials: un "Programa de vigilància" i un "Progama d'alerta, prevenció i control".
Al tractar-se d'una malaltia transmesa per aus salvatges, i no pas per animals domèstics, fa que no es pugui aplicar un programa de prevenció prèvi a l'entrada de la malaltia a Catalunya.
Tampoc cal aplicar un programa d'emergència ja que és inviable eradicar la malaltia del medi natural on s'instal·la.
En el cas que el virus es detecti a Catalunya només seran possibles accions que en minimitzin el contagi als animals domèstics i a les persones; aquestes accions es troben definides al "Programa d'alerta, prevenció i control del virus del Nil occidental a Catalunya".
Els programes del Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació es coordinen amb el programa del Departament de Salut que entre d'altres aspectes realitza una vigilància als hospitals de les zones properes als aiguamolls determinant la urgent notificació dels possibles casos i el control corresponent de les transfusions sanguínies.
La finalitat del programa és detectar de manera precoç la circulació del virus del Nil Occidental a Catalunya en cavalls, aus i mosquits, fonamentalment en les principals zones de risc.
Alhora també s'annexen els sis procediments a seguir a la presa, la identificació, el condicionament i la tramesa de les mostres en les diverses espècies que s'assenyalen a l'annex I del programa.
El programa d'alerta s'activa en el moment de la sospita o confirmaciò de la circulació del virus a Catalunya amb la finalitat de preservar la salut humana i animal per mitjà d'actuacions de protecció d'animals i persones i de control i lluita enfront del virus del Nil Occidental.
S'hi estableixen dues comissions:
" Comissió de Coordinació Interdepartamental " formada pel Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació i el Departament de Salut.
" Comissió tècnica " formada per persones dels dos departaments esmentats, del CReSA, dels Serveis Locals de Control de Mosquits i representants dels veterinaris especialistes en èquids.
La comissió és responsable d'avaluar el nivell de risc en el moment de la detecció vírica i d'indicar les mesures de control més adients a cada cas.
També ha participat en l'elaboració dels programes.
El virus del Nil occidental és el causant de la febre del Nil occidental.
La febre del Nil occidental és una malaltia vírica que manté el seu cicle de forma natural entre els mosquits i les aus, que de manera ocasional pot afectar també altres mamífers, principalment cavalls i persones, causada per un virus del gènere Flavivirus, transmesa principalment per mosquits c ulicids i sense simptomatologia clínica en la majoria de casos o amb febre, apatia, espasmes i sopor, que pot canviar a excitació.
francès: fièvre du Nil occidental
És una zoonosi i per tant és transmissible a les persones.
És una malaltia de declaració obligatòria segons la Unió Europea i l'Organització Internacional de Sanitat Animal, l'OIE.
La febre del Nil occidental és una malaltia causada pel virus del Nil occidental (VNO), un flavivirus que manté el seu cicle de forma natural entre els mosquits i les aus i que de manera ocasional pot afectar també altres mamífers, principalment cavalls i persones.
La principal via de transmissió és a través de la picada de mosquits competents infectats (principalment culícids del gènere Culex ) però també la poden transmetre diverses espècies de paparres de les famílies Ixodidae i Argasidae (C. Henderson et al.
Es coneixen també altres vies de transmissió menys freqüents com el transplantament d'òrgans o la transfusió sanguínia a partir de pacients infectats.
En humans la infecció del VNO normalment es presenta de manera assimptomàtica o amb quadres febrils lleus, encara que en pacients de més edat pot provocar quadres d'encefalitis greus que poden arribar a ser mortals.
A la vegada el VNO pot provocar patologia nerviosa greu en animals, principalment en cavalls i aus.
Algunes de les lesions observades més sovint en aus mortes són: grans hemorrràgies al cervell, esplenomegàlia, meningo-encefalitits i miocarditis.
En aus la virèmia infecciosa es pot mantenir entre 1 i 7 dies després de l'exposició (Kromar et al.
2003); Si les aus són immunocompetents es pot mantenir només entre 1 i 4 dies i després aquests hostes desenvolupen una immunitat a llarg termini (Dauphin, 2004).
El VNO es va descobrir per primera vegada el 1937 a partir de la sang d'una dona de la província d'Uganda que patia d'una malaltia febril suau ( Smith burn et al.
En aus els primers aïllaments es varen realitzar a partir de còrvids i columbiformes a la regió del Delta del Nil (Work et al., 1953).
El Departament elabora anualment el Pla anual de transferència tecnològica (PATT).
El PATT inclou actuacions de l'àmbit de la recerca i la investigació -les anomenades activitats demostratives- i de l'àmbit de la divulgació i la transferència de coneixements tècnics i de gestió -anomenades activitats puntuals.
Per a l'execució de totes aquestes activitats, el Departament compta amb la col·laboració de més de 100 entitats (empreses públiques, empreses privades, consorcis, cooperatives, agrupacions de productors, sindicats, fundacions, grups LEADER, altres Administracions, etc.) vinculades als sectors agraris, ramaders, agroindustrials, forestals i del medi rural i pesquer de Catalunya.
Les activitats demostratives són activitats innovadores que proven la viabilitat o el funcionament, en condicions reals, d'un sistema de producció, d'una tecnologia o d'un sistema organitzatiu que pugui representar una millora substancial de la competitivitat o la sostenibilitat ambiental de les explotacions agrícoles, ramadereso forestals, de la indústria agroalimentària o forestal o de l'activitat d'artesania alimentària.
Les activitats puntuals del PATT tenen un caràcter marcadament divulgador i dinamitzador de coneixements per al teixit tècnic i productiu de l'àmbit agrari català.
Aquestes activitats es realitzen en dates i programes concrets i es classifiquen en les següents tipologies:
Activitats de divulgació oberta de coneixements tecnològics i de gestió amb la participació d'experts procedents d'organismes públics i/o del sector privat.
Intercanvi de coneixement tecnològic i de gestió entre tècnics i productors de determinats sectors tecnològics i productius.
Assistència a actes de divulgació tecnològica en el marc de jornades tècniques, fires agràries i/o demostracions pràctiques d'equips en condicions reals de treball.
Se sotmet a informació pública el projecte i estudi d'impacte ambiental del projecte de rompuda per a posada en marxa de conreus llenyosos al terme de Claramunt, municipi de Tremp, comarca del Pallars Jussà.
Qualsevol persona pot examinar-lo i formular-hi al·legacions durant un termini de 30 dies hàbils a comptar des de l'endemà de la publicació de l'anunci al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya (DOGC núm. 8027 - 19/12/2019).
Termini d'informació pública: del 20 de desembre de 2019 al 5 de febrer de 2020, ambdós inclosos
d'informació pública sobre el projecte i estudi d'impacte ambiental del projecte de rompuda per a la posada en marxa de conreus llenyosos al terme de Claramunt, municipi de Tremp, comarca del Pallars Jussà.
Es dóna publicitat a la sol·licitud de modificació de la Denominació Geogràfica Protegida (DOP) Arròs del Delta de l'Ebre/Arroz Delta del Ebre i el seu document únic actualitzat.
Les persones interessades poden examinar-los i formular-hi al·legacions durant un termini de 2 mesos a comptar des de l'endemà de la publicació de l'anunci al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya (DOGC núm. 8062 - 12/02/202).
Termini d'informació pública: del 12 de febrer al 14 d'abril de 2020, ambdós inclosos
pel qual es dona publicitat a la sol·licitud de modificació de la Denominació d'Origen Protegida Arròs Delta de l'Ebre, i al seu document únic actualitzat.
Se sotmet a informació pública el Projecte constructiu d'arranjament del camí d'accés a Hortoneda, en el terme municipal de Conca de Dalt (Pallars Jussà) (exp.
Qualsevol persona pot examinar-lo i formular-hi al·legacions durant un termini de 30 dies hàbils a comptar des de l'endemà de la publicació de l'edicte al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya (DOGC núm. 8179 - 17/07/2020).
Termini d'informació pública: del 20 de juliol al 28 d'agost de 2020
pel qual se sotmet a informació pública el Projecte constructiu d'arranjament del camí d'accés a Hortoneda, en el terme municipal de Conca de Dalt (Pallars Jussà) (exp.
Se sotmet a informació pública la proposta de resolució per la qual s'assigna el nitrogen de referència a explotacions ramaderes de les comarques d'Alt Camp, Alta Ribagorça, Anoia, Baix Camp, Baix Empordà, Baix Llobregat, Baix Penedès, Barcelonès, Conca de Barberà, Garraf, Maresme, Pallars Sobirà, Priorat, Ribera d'Ebre, Tarragonès, Terra Alta i Vall d'Aran.
Es poden fer al · legacions al valor assignat durant un termini de 20 dies hàbils a comptar des de l'endemà de la publicació de l'edicte al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya (DOGC núm. 8238 - 01/09/2020).
Aquestes al·legacions es poden presentar mitjançant el tràmit telemàtic Presentar al·legacions o recurs al valor publicat de Nitrogen de referència.
Termini d'informació pública: del 2 al 30 d'octubre de 2020
Més informació a l'apartat web Nitrogen de referència (N-ref).
pel qual se sotmet a informació pública la proposta de resolució per la qual s'assigna el nitrogen de referència (N-ref) a explotacions ramaderes de les comarques de l'Alt Camp, l'Alta Ribagorça, l'Anoia, el Baix Camp, el Baix Empordà, el Baix Llobregat, el Baix Penedès, el Barcelonès, la Conca de Barberà, el Garraf, el Maresme, el Pallars Sobirà, el Priorat, la Ribera d'Ebre, el Tarragonès, la Terra Alta i la Val d'Aran.
Assegurar un elevat nivell de salut pública i de seguretat alimentària mitjançant la reducció de la incidència de zoonosis en humans i disminució del riscos biològics i químic és, el primer dels objectius estratègics de la Unió Europea.
La situació sanitària actual de la cabana ovina i caprina de Catalunya davant la brucel·losi ovina, desprès d'haver dut a terme campanyes de sanejament ramader en les explotacions amb l'objectiu d'eradicar la brucel·losi ovina i caprina des de l'any 1989, s'ha assolit a les explotacions de cabrum de llet.
Aquesta situació, permet plantejar, a les explotacions interessades, un nou objectiu pel que fa a la sanitat animal de les explotacions de cabrum de llet.
Dins d'aquests nous objectius, s'inclou la qualificació sanitària d'oficialment indemne de tuberculosi de les explotacions de cabrum de llet, amb les finalitats següents:
Condicions per a l'obtenció, manteniment, suspensió, pèrdua i recuperació de la qualificació sanitària per a tuberculosi caprina a les explotacions de cabres de llet.
Se sotmet a informació pública el Projecte de decret pel qual s'aprova el Reglament d'armes del Cos d'Agents Rurals.
Les persones interessades poden examinar-lo i formular-hi al·legacions durant un termini de 15 dies hàbils a comptar des de l'endemà de la publicació de l'edicte al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya (DOGC núm. 7881 - 23/05/2019).
Termini d'informació pública: del 24 de maig al 14 de juny de 2019, ambdós inclosos
pel qual se sotmet a informació pública el Projecte de decret pel qual s'aprova el Reglament d'armes del Cos d'Agents Rurals.
Se sotmet a informació pública el Projecte d'ordre per la qual s'aprova el reconeixement transitori i el reglament de la Indicació Geogràfica Protegida Gall del Penedès, i es reconeix el seu consell regulador provisional.
Les persones interessades poden examinar-lo i formular-hi al·legacions durant un termini de 15 dies hàbils a comptar des de l'endemà de la publicació de l'edicte al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya (DOGC núm. 6987 - 30/10/2015).
Termini d'informació pública: del 31 d'octubre al 17 de novembre de 2015, ambdós inclosos
pel qual se sotmet a informació pública el Projecte d'ordre per la qual s'aprova el reconeixement transitori i el reglament de la Indicació Geogràfica Protegida Gall del Penedès, i es reconeix el seu consell regulador provisional.
Justificació de la necessitat de la disposició i adequació d'aquesta als fins que es persegueixen; Marc normatiu; Relació de disposicions afectades pel projecte de disposició i taula de vigència i derogacions resultants; competència de la Generalitat sobre la matèria; relació motivada de les persones i les entitats a les quals s'ha d'atorgar tràmit d'audiència, i procedència, si escau, de sotmetre l'expedient a informació pública.
El passat 21 de desembre va entrar en vigor l' ORDRE ARP/225/2019 per la qual s'estableix una metodologia de càlcul del nitrogen de les dejeccions ramaderes de bestiar porcí (Balanç de Nitrogen en granja).
Aquesta nova Ordre va acompanyada d'una nova aplicació informàtica, anomenada Balanç de Nitrogen en Granja (BNG), la qual permet als titulars d'explotacions ramaderes de porcí calcular el nitrogen generat en l'explotació porcina en el període de referència comprès entre l' 1 de setembre de l'any anterior i el 31 d'agost de l'any vigent.
Aquesta aplicació permet també presentar al Departament els resultats del Balanç.
L'aplicació està operativa a través d'un nou mòdul que posa a disposició el Departament a l'aplicació de gestió telemàtica ramadera (GTR).
La descripció de l'accés a aquest nou mòdul de l'aplicació GTR així com els passos a seguir pel càlcul del nitrogen de les dejeccions ramaderes del bestiar s'indiquen al document Manual de BNG.
Els titulars que disposin d'alguna explotació ramadera de porcí, o les persones/entitats que tinguin delegades a GTR, poden realitzar el Balanç de Nitrogen en Granja mitjançant l'aplicació informàtica GTR.
S'ha de presentar dins del darrer trimestre de cada any.
Excepcionalment, enguany el termini de presentació del BNG, referit al període de l'1 de setembre de 2018 al 31 d'agost de 2019, serà del 18 de febrer al 18 de març del present any a través de la mateixa aplicació.
Els titulars ramaders de porcí podran entrar a l'aplicació GTR amb les credencials personals de la pròpia aplicació.
Si actualment no disposeu de la clau de pas adient per entrar-hi, heu d'anar a la vostra oficina comarcal més propera i us informaran sobre com tramitar-ho.
En cas de pèrdua o caducitat de la clau de pas, podeu enviar un correu electrònic a la bústia: [EMAIL].
Com a tècnic de plans de gestió de dejeccions ramaderes heu d'entrar a GTR amb certificat digital.
També poden fer el BNG les entitats que ja gestionen altres aspectes de GTR.
En tot cas, si teniu problemes per accedir-hi, podeu enviar un correu electrònic a la bústia: [EMAIL]
En cas de qualsevol dubte podeu enviar un correu electrònic a la bústia [EMAIL] indicant a l'assumpte "BNG".
L'aplicació BNG està optimitzada pel navegador Chrome, a partir de la versió 64.