projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Després de declarar una guerra santa per alliberar el Sudan del domini angloegipci en la dècada del 1880, el líder sudanès Muhammad Ahmad, conegut com el mahdí (figura escatològica de la tradició musulmana), massacra 8.000 soldats de l'Imperi britànic i marxa cap a l'estratègica ciutat de Khartum, en la confluència del Nil Blau i el Nil Blanc.
El Govern britànic envia a Khartum un dels seus millors generals, Charles George Gordon, per pacificar la regió i salvar la ciutat.
Gordon havia servit prèviament amb valentia a Crimea, la Xina, l'India i Sud-àfrica.
També havia servit com a governador del Sudan al final del 1870, on va introduir reformes administratives, va reduir el tràfic d'esclaus i va enfortir l'economia.
No obstant això, abans que Gordon arribi a Khartum amb el seu ajudant, molts dels seus antics amics sudanesos es passen al costat del mahdí moguts pel seu caràcter messiànic i nacionalista.
Malgrat tot, Gordon és rebut amb entusiasme quan arriba a la ciutat el febrer del 1884.
Organitza una trobada personal amb el mahdí al desert per intentar forjar un acord de pau, però el líder àrab diu a Gordon que està decidit a prendre Khartum i que el seu destí és prendre altres ciutats, com ara el Caire, la Meca, Bagdad i Constantinoble, per establir-hi un vast imperi sota el seu lideratge, guiat per la fe musulmana ortodoxa.
Convençuts llavors que la guerra és inevitable, Gordon i les tropes egípcies sota el seu comandament es preparen per a la batalla.
Mentrestant, a Londres, el Govern del primer ministre Gladstone és reticent a enviar-hi tropes per donar suport a les tropes imperials de Khartum a causa de la mala impressió que la intromissió colonial genera en l'opinió pública.
Per evitar el desastre, Gordon desvia el Nil per crear un fossat al voltant de Khartum i condueix una incursió en la qual roba el bestiar i els ramats del mahdí per proveir aliments a la ciutat assetjada.
Però quan el Nil retrocedeix, la ciutat queda a mercè de les tropes del mahdí, Khartum cau i Gordon és assassinat.
El film, de caràcter èpic, presenta el mahdí i els seus seguidors com a homes de fe exacerbats i inhumans, cosa que afavoreix una visió colonialista del desenvolupament dels països africans.
Tot i així, reeix a representar la pluralitat de posicions polítiques i religioses que hi tenien les diverses faccions musulmanes.
Drama històric d'una realitat política complexa com és la independència d'Algèria, amb les tensions generades a escala internacional i dintre de les diverses tendències algerianes.
Gran part de la pel·lícula està presentada com un flashback (salt enrere) i presenta els records d'Alí, un destacat membre del Front d'Alliberament Nacional d'Algèria (FLN), que és capturat pels francesos l'any 1957.
Tres anys abans, Alí era un lladre insignificant que s'uneix a l'organització secreta per ajudar a eliminar els vicis associats al Govern colonial.
La pel·lícula narra la lluita dels rebels i les mesures cada vegada més extremes que pren el Govern francès per sufocar el que aviat esdevé una revolta nacional.
Després del flashback, Alí i l'últim dels líders de l'FLN són afusellats.
La pel·lícula adquireix un enfocament més general i dóna lloc a la declaració de la independència d'Algèria l'any 1962.
El director presenta un punt de vista partidista d'alguns temes socials i polítics complexos, cosa que va fer que el film fos prohibit a França durant molts anys.
En un sentit més genèric, el film s'apropa al desenvolupament dels moviments panàrabs, que tindrien gran importància en la consolidació dels estats arabomusulmans.
Pel·lícula que ocupa un lloc significatiu en la història del cinema àrab, en ser una de les primeres comèdies produïdes en el context del que després seria la pròspera indústria del cinema egipci.
El curt té un caràcter interreligiós i remarca la possibilitat de col·laboració entre els musulmans i els cristians coptes arran dels conflictes sorgits amb la revolució del 1919.
La narració presenta l'amistat entre el Shiekh Metwali, un musulmà, i el Barsoum, un cristià copte.
Tots dos són pobres i competeixen per la mateixa feina modesta en un banc.
A causa d'un malentès, el director del banc els convida a dinar pensant-se que són homes de negocis rics que vénen a fer negocis.
El director descobreix la veritable identitat dels convidats i els expulsa.
Sense res, els protagonistes es posen a dormir a la vorera d'un carrer, però un policia els arresta i els porta a la presó.
Curiosament, l'actor que feia de musulmà era en realitat un cristià copte, i el que feia de copte era en realitat musulmà.
Aquest film va obrir la celebració del Centenari del Cinema, organitzat per la UNESCO a París l'any 1995, declarat l'Any Internacional de la Tolerància.
Drama sobre una directora de cinema anglesa anomenada Sue, la qual descobreix els escrits del seu difunt pare, el qual va servir a l'exèrcit britànic durant el període de lluita per la independència de l'India.
Els textos descriuen la valentia dels independentistes i la manera com van morir.
Sue decideix anar a l'India a fer un documental sobre aquests herois, on troba com a actors un grup de joves amb rerefons socials i religiosos diferents per actuar com a membres del moviment revolucionari dels anys 40'.
Però el projecte es torna en una veritable revolució quan, a la vida real, els implicats descobreixen la corrupció del govern emmascarant diversos esdeveniments, entre els quals la mort d'un pilot de l'exèrcit sikh que mor intentant salvar una població de l'estavellament del seu avió.
La trama política fa que el grup d'actors es converteixin en revolucionaris i al mateix temps en màrtirs de la llibertat a l'India independent.
El film està en part inspirat en la vida de Bhagat Singh, un sikh del Panjabi que va militar activament dins del moviment independentista de l'India de cara a alliberar el país del colonialisme britànic.
Drama centrat en Amrit Singh, un sikh que viu al Toronto i que observa les tradicions de la seva religió.
Com a metge veu com li és negat el càrrec com a cap de cirurgia de l'hospital on treballa degut al seu turbant.
Desanimat, Amrit decideix tallar-se els cabells -contrari al que aconsella la seva religió- tot amagant-ho de la seva promesa i de la seva família mitjançant el turbant.
Però el fet d'abdicar d'aquest aspecte de la seva identitat el portarà a abdicar a altres aspectes de la seva cultura i religió degut al sistema sanitari i a les discriminacions que s'hi generen.
Quan un dia mor un dels seus pacients Amrit comença el valor de la tradició religiosa de la qual ha renegat, començant així una reflexió sobre les seves arrels i la seva veritable identitat.
Es tracta d'una producció cinematogràfica que aborda no només el tema de la identitat, sinó també la dels prejudicis i la tolerància.
Drama devocional produí seguint l'estil de Bollywood, en llengua panjabi i ambientat al Panjab en el context de la comunitat sikh del lloc.
Es tracta d'una història romàntica que mostra els valors de la cultura panjabi i de l'espiritualitat sikh.
Narra la relació entre dos enamorats que han d'afrontar diverses dificultats, tant personals, com socials i familiars, de cara a poder sortir endavant.
El film es va produir amb motiu de la commemoració dels 300 anys de la compilació del Guru Granth Sahim (llibre sagrat del sikhisme) considerat la «guia», no només dels sikh, sinó també de tota la humanitat.
El film cerca de demostrar com els continguts del llibre sagrat serveixen com a guia pels creients en les situacions i vicissituds del món contemporani.
Comèdia romàntica sobre un jove sikh que viu a Londres anomenat Kai Vardhan Songh, el qual s'enamora de Meera Pandit, una jove la família de la qual decideix deixar Londres per tornar a l'India, al mateix temps que Jai troba una oportunitat per anar a treballar als Estats Units.
Un veterà amic sikh de Jai, Veer Singh, intenta convèncer a Jai de que, si realment estima a Meera, l'ha d'anar a buscar a l'India, i li explica com ell, quan estava a l'India, va viatjar molts kilòmetres per veure la dona de la qual estava enamorat i va fer un vot de casar-se amb ella tot i que no es coneixien formalment.
Jai s'enamora d'una noia americana, mentre Meera, a l'India, s'enamora del seu cap Vikram Joshi, i estan per casar-se.
Finalment Jai va a l''India a veure a Veera i la convenç de desfer el matrimoni, mentre el film explica també la conclusió de l'amor entre Veer Singh i la seva estimada.
Documental que explica el significat canviant dels cabells llargs i de l'ús del turbant en el context contemporani de la religió sikh mitjançant el testimoniatges de sis homes sikh de l'India que van dels catorze als vuitanta anys.
Hi apareixen joves sikh que deixen el turbant per seguir les modes que s'imposen i el pragmatisme, i els adults que malden per mantenir en vigor els símbols de la seva fe i de la seva identitat.
Es tracta d'un apropament molt real a diverses generacions de sikhs i la manera com creuen que han de viure la seva religiositat.
Comèdia canadenca que afronta el tema de la identitat cultural i religiosa.
La trama se centra en Rajveer Singh, un jove sikh que viu al Canadà junt amb la seva família i que té problemes amb el seu pare Darvesh, un sikh devot que vol mantenir la seva identitat religiosa i cultural en mig del món occidental, raó per la qual té molts problemes amb el seu fill.
Rajveer, a causa d'això, ha deixat els estudis i ha no porta el turbant sikh, encara que manté l'amistat amb els seus amics sikh jugant a hoquei.
Un dia un equip de canadencs els insulten, raó per la qual troben la força per vèncer-los tot jugant.
L'esdeveniment provoca que Rajveer i els seus amics creïn el seu propi equip de hoquei, el qual anomenen «Speedy Singhs» (els Singhs Veloços).
Troben a una entrenador de cara a poder guanyar el campionat regional, encara que l'entrenador ignora la cultura dels jugadors i pensa que tots son germans perquè tots porten el nom «Singh».
Rajveer menteix a la seva família sobre l'equip per por al seu pare, i diu que està treballant.
A més el jove s'enamora de la germana petita de l'entrenador, una jove canadenca caucàsica.
Al casament de la seva germana Rajveer es torna a posar el torbant i parla amb el seu pare explicant-li que vol jugar hoquei i que ha d'anar a la final, cosa que el seu pare ja sap i el té decepcionat.
Durant la final el distret Rajveer veu com el seu pare finalment el ve a veure jugar, fet que l'anima a guanyar el campionat, tot reconciliant-lo amb el seu pare.
Comèdia d'acció de Bollywood en llengua hindi inspirada en el film del comediant Buster Keaton anomenat «Our Hsopitality» (La nostra hospitalitat) de l'any 1923.
La trama està adaptada al context de Panjabi, on dues famílies sikh es confronten perquè els pares de Jaswinder Randhawa and Balwinder Sandhu es van matar fa molts anys.
Jaswinder viu amagat a Londres, i Balsinder resta al Panjab a l'espera del seu retorn per venjar la mort del seu pare.
El film salta a l'actualitat tot presentant a Jassi Ranshawa, un treballador desmotivat que rep una carta del govern de l'India dient que l'estat vol comprar el terreny de la seva família, raó per la qual el personatge viatja al Panjab.
Durant el viatge coneix a la jove Sukhmeet, de la qual s'enamora.
Quan arriva al Panjab Jassi coneix accidentalment a Billu, el qual el rep a casa i el tracta generosament, però Jassi aviat descobreix que Billu és el germà de Sukhmeet, i que Billu és un diminutiu de Balwinder Singh.
Al mateix tmeps Billu descobreix que Jassi és diminutiu de Jaswinder Randhawa.
Donat que les lleis de l'hospitalitat del Panjabi no permeten que es faci mal a un hoste, Billu planeja la manera de matar a Jassi quan aquest deixi la casa.
Curtmetratge que afronta el dilema de la venjança.
L'any 1984 a un lloc indeterminat de l'Índia un jove sikh és perseguit durant les revoltes generades per l'assassinat de la primera ministra de l'Índia, Indira Gandhi, a mans d'un sikh de la seva guàrdia personal.
El sikh demana ajuda a un policia perquè els hindús l'estan perseguint, però el policia el lliura a la torba per tal que el cremin.
El sikh treu el seu kirpan (ganivet sikh) i agredeix al policia i escapa.
Arriba a la barberia d'un hindú el qual li talla els cabells i la barba per tal que no l'identifiquin com a sikh.
Anys després un client arriba a la barberia on ara treballa el sikh i demana ser afaitat.
El noi reconeix al policia i afronta el dubte de si l'ha de matar, però descobreix que el policia havia vingut precisament per tornar-li el kirpan amb el qual l'havia agredit.
Drama moral hindi sobre un home sikh que decideix donar una lliçó a l'home que va arruïnar la seva vida cercant de canviar-lo per bé en lloc de vernjar-se.
La trama segueix a Saranjeet Singh, un home honest que viu d'acord amb els seus valors religiosos i que observa com sovint el mal triomfa sobre el bé.
Degut a la fidelitat als seus valors, Saranjeet perd a la seva dona i és empresonat, fet que omplen l'anima del personatge d'odi i set de venjança.
Però un dels encarregats de la presó, que resulta ser un vell amic, li ajuda a comprendre que el problema és la societat, la qual ha perdut la capacitat de diferenciar entre el bé i el mal.
Sranjeent troba l'ajut d'un periodista de cara a fer veure a la gent el canvi és sempre millor que la venjança, i que la corrupció és deguda no tant a la maldat d'alguns sinó al silenci de la gent honesta.
Així el personatge venç la corrupció posant-la en evidència, i finalment deixa la ciutat per anar a un altre lloc que requereix a algú que ajudi a la gent honesta a unir-se contra la corrupció i el mal.
Dramatització de la vida del Milkha Singh, conegut com el «Sikh volador», que va esdevenir campió olímpic d'atletisme.
El film se centra en com Milkha va haver de veure el massacre de la seva família durant la guerra civil de partició entre India i Pakistan al Panjab, com va haver de viure sense sostre i va passar un temps a un camp de refugiats, i que va entrar en el món dels esports quan feia el servei militar per després esdevenir un dels atletes més famosos de l'India.
Comèdia dramàtica americana ambientada a Nova York i dirigida per la directora catalana Isabel Coixet basada en un article que Katha Pollit va publicar a la prestigiosa revista literària americana «New Yorker».
El personatge principal és Wendy, una dona americana la qual ha triomfat com a editora de llibres, però que no és gens afortunada en la vida matrimonial, raó per la qual es divorcia del seu marit Ted.
La separació i la relació amb la seva filla l'obliguen a tornar-se autosuficient, raó per la qual decideix aprendre a conduir.
El seu instructor és Darwan, un sikh madur immigrat del Penjabi que dona classes de conduir i fa de taxista, i que viu amb la seva dona, la qual té molts problemes per adaptar-se a la vida americana, raó per la qual Darwan la menysprea.
L'amistat que sorgeix entre Darwan i Wendy farà que tots dos apreciïn les coses i les persones que els ha donat la vida i que trobin, cadascú a la seva manera, la felicitat.
El drama barreja la crisi de la maduresa i les dificultats de l'adaptació a una nova cultura en el context de la immigració.
Film ambientat a l'India de l'any 1947 durant la partició.
El personatge principal, un sikh anomenat Umber Singh és obligat a deixar, junt amb la seva família, el seu poble natal.
La seva dona a llum la tercera noia mentre deixen el vilatge, cosa que desagrada a Umber Singh.
Quan arriben al seu nou habitatge, la seva dona li diu que està novament embarassada, i al cap d'un temps dona a llum una quarta filla.
Per aquest motiu Umber, desesperat perquè no té un fill mascle, convenç a la seva dona de criar la nou nata com un noi, fet que genera diverses tensions.
Comèdia que pren la forma de lenong, el drama - musical tradicional d'Indonèsia.
El film està ambientat en l'època de la independència del país, en què diversos grups armats intenten controlar àrees rurals del territori.
Tracta sobre tres bandits que assetgen un tranquil poblat musulmà d'Indonèsia.
El fim està presentat a la manera del gènere western americà.
S'hi representen molts aspectes de la pietat i de les pràctiques religioses de l'islam indonesi de l'època, encara que la pel·lícula posa l'accent sobre les malifetes dels tres protagonistes.
Producció de caire històric sobre el príncep Salim, qui esdevindrà després l'emperador mogul Jahangir (s.
XVII), fill de l'emperador Akbar.
Narra la història de la relació entre el príncep Salim i el seu pare, i el conflicte que es crea quan el príncep s'enamora d'una ballarina cortesana anomenada Nadira, amor sabotejat per l'envejosa ballarina Bahar, que vol casar-se amb el príncep per esdevenir reina.
En saber-ho, l'emperador Akbar s'oposa a la relació, però la Nadira no renuncia al seu amor pel jove príncep.
Això crea una confrontació entre el Salim i el seu pare al camp de batalla, on el príncep és derrotat.
L'emperador ordena que la Nadira sigui emparedada viva, encara que concedeix als dos amants un temps per estar junts.
La Nadira seda el príncep per tal que no intervingui en la sentència.
La mare de la Nadira suplica a l'emperador que tingui pietat de la filla i li recorda el miracle que l'emperador havia demanat anys enrere per tal de poder tenir un fill mascle.
Finalment, Akbar accedeix a salvar secretament la Nadira i la seva mare aparentant l'emparedament de la jove i enviant-les a l'exili, amb la condició que el príncep no s'assabenti mai que la noia encara viu.
La producció mostra abundants detalls de la vida i els costums del període dels emperadors musulmans a l'India, així com les seves pràctiques religioses.
Film ambientat a la ciutat de Lucknow, al nord de l'India, on va florir la cultura islàmica.
Dos amics, l'Aslam i el Nawab, que viuen en aquesta ciutat, s'enamoren de la mateixa dona, la Jameela, sense saber-ho.
La pel·lícula, que forma part del subgènere del cinema hindi anomenat film social musulmà (que reflecteix la vida social dels musulmans), exemplifica molts dels valors i costums musulmans de la regió, així com la petjada arquitectònica de la ciutat.
La música del film va tenir un gran èxit, i algunes de les cançons estan considerades com a clàssics del cinema hindi.
Drama històric amb pretensions èpiques que tracta un dels moments clau de la història de l'Egipte musulmà.
Ambientat a l'Àsia central, explica la invasió d'Egipte per part dels tàrtars en el segle XIV.
Amb el seu líder Timur, hereu dels khans mongols Genguis Khan i Kubilai Khan, les hordes tàrtares envaeixen l'Orient Mitjà i s'apoderen del que avui és l'Iran, Azerbaidjan, Egipte i Síria.
Una dona humil d'un harem s'alça per animar els musulmans egipcis a lluitar contra els invasors.
Pel·lícula èpica italoamericana sobre el personatge històric Rodrigo Díaz de Vivar (1043 - 1099), heroi castellà de la Reconquesta conegut com «El Cid».
L'acció té lloc a la segona meitat del s.
XI quan Rodrigo Díaz de Vivar es va fer cèlebre per les seves victorioses campanyes contra els musulmans (conquesta del Regne de València).
Acusat injustament de traïció, Rodrigo mata en duel el pare de Jimena, de qui està enamorat, que el rebutja i es tanca en un convent.
Aquest és el punt de partida de nombroses peripècies: les intrigues del comte García Ordóñez, el desafiament del rei Ramir d'Aragó i el seu enfrontament amb Alfons VI, que el va desterrar de Castella, i la seva mort, que contribuirà a la derrota dels musulmans.
El film reflecteix molts aspectes del cristianisme castellà de l'època però amb una visió més aviat negativa dels costums dels cristians de la regió.
Una de les grans produccions cinematogràfiques britàniques, considerada una de les millors pel·lícules de caire biogràfic de la història del cine.
El film descriu diversos aspectes del procés d'unificació de les tribus àrabs a la península Aràbiga contra l'Imperi turc durant la 1a Guerra Mundial, instigades pel Govern britànic, representat per Thomas E. Lawrence.
La història comença amb la mort de Lawrence en un accident de motocicleta a Dorset a l'edat de 46 anys.
Llavors, mitjançant un flashback (salt enrere), explica les seves aventures: quan era un jove oficial d'intel·ligència al Caire el 1916, se li dóna permís per investigar el progrés de la revolta àrab contra els turcs al desert.
Lawrence organitza un exèrcit guerriller i durant dos anys comanda els àrabs en campanyes contra els turcs, amb incursions al desert, sabotatge a les línies de tren i atacs sorpresa.
Porta el seu exèrcit cap al nord i ajuda un general britànic a destruir el poder de l'Imperi otomà.
Però cau presoner i, un cop lliure, segueix les intrigues polítiques en l'àmbit europeu i àrab de cara a la creació d'un Estat àrab lliure.
El film, a més de mostrar els costums dels musulmans de les regions implicades, capta la complexitat psicològica del personatge històric, així com les divisions i el tarannà de molts dels líders àrabs.
També presenta els interessos colonialistes a la regió i l'abandó de les aspiracions d'autonomia dels líders àrabs un cop assolida la victòria contra els turcs.
Drama romàntic que pertany al gènere de films de l'India sobre els aspectes socials de la vida dels musulmans al país.
El film, ple d'intricades aventures, presenta dos germans i una germana.
Aquesta està enamorada, en secret, d'un jove lladre del carrer, i no pot manifestar el seu amor atès que el noi és de classe social baixa.
La història revela com el jove lladre en realitat és un protegit de la família.
La producció presenta molts aspectes de la vida social dels musulmans de l'India de l'època, en particular pel que fa als vestits i a les exigències socials.
Drama turc amb format de cinéma verité basat en la novel·la homònima de Fakir Baykurt.
Ambientat en un petit poble de l'est de Turquia, el film presenta les discòrdies que es generen al poble quan el cap del lloc ven la terra del davant de la casa d'un pobre camperol, en Bayram, per tal que el comprador, l'Haceli, s'hi pugui construir una casa nova, un acte basat en l'abús de poder i la injustícia.
El cap del poble té del seu costat el hodja (imam) del poble, qui predica a la mesquita que els habitants callin davant de les injustícies i davant dels poderosos i que tinguin paciència, atès que només Déu pot ser just.
El film presenta una crítica directa a l'autoritat religiosa, així com una reflexió sobre les tradicions pròpies dels pobles apartats de Turquia.
Producció que pertany al gènere de drama social musulmà propi del cinema de l'India, on es reflecteixen diversos aspectes de la vida social i religiosa dels musulmans de la regió a començament del segle XX.
Mentre estudia a Aligarh, l'Anwar Hussein Anwar, un jove estudiant d'orígens humils, s'enamora d'una dona amb vel i s'hi obsessiona.
De camí a Lucknow, es reuneixen amb en Nawab Akhtar Buland Changezi, un ric negociant que s'ofereix per ajudar-lo a obtenir una feina com a editor d'una revista.
En Nawab demana a l'Anwar si pot ensenyar poesia a la seva germana, la Husna, i ell hi accedeix.
Descobreix que la germana és la mateixa dona amb vel que va conèixer.
Tots dos s'enamoren i en Nawab aprova la relació, tot i que l'Anwar no té gaires recursos econòmics.
Es porta a terme la cerimònia de compromís formal i es fan preparatius per al casament.
En Nawab, que té molts deutes, troba l'Anwar en companyia d'una cortesana humil anomenada Najma.
Això el porta a pressionar la Husna perquè es casi amb el ric Munné Raja, el creditor que està a punt de subhastar la mansió i les pertinences de la Najma.
Però la relació de l'Anwar amb la Najma resulta ser diferent del que semblava, i la trama té un final feliç.