projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Les auditories energètiques són una eina que permet a les organitzacions conèixer la seva situació respecte a l'ús d'energia i detectar quantitativament amb quines accions poden millorar-la.
És per això que les auditories energètiques són una peça clau per identificar les oportunitats de millora, i potenciar les inversions en projectes d'estalvi energètic i energies renovables.
D'entre les oportunitats de millora que s'hi identifiquen existeixen diverses categories: les bones pràctiques o estalvis gràcies als canvis en l'operació d'equips consumidors, l'adquisició de tecnologia més eficient, l'optimització del cost energètic i la diversificació de les fonts energètiques, com l'optimització per canvi de combustible, o l'autoconsum per mitjà d'instal·lacions d'energies renovables.
Així doncs, una auditoria energètica de qualitat aporta la informació necessària a un centre consumidor d'energia, ja sigui un edifici, indústria o flota de transport, per establir un full de ruta amb una estratègia de millora contínua del seu consum energètic.
Les grans empreses estan obligades pel RD 56/2016 a fer una auditoria energètica cada quatre anys.
La nova llei 9/2017, de 8 de novembre, de Contractes del Sector Públic, que ha entrat en vigor el 9 de març de 2018, incorpora per primera vegada la possibilitat d'incloure l'eficiència energètica com un dels criteris de puntuació que l'òrgan de contractació pot establir per adjudicar una licitació.
La Generalitat de Catalunya té la convicció i la necessitat d'implementar progressivament sistemes de contractació eficients i innovadors per assolir un alt nivell d'eficàcia en el seu funcionament a tots els àmbits de treball.
La nova llei de Contractació del Sector Públic pot contribuir a aquest objectiu.
L'article 145 de la nova Llei de Contractes del Sector Públic contempla, per primera vegada, la possibilitat d'inclusió de "les característiques mediambientals" com un dels aspectes a tenir en compte en els criteris qualitatius d'adjudicació.
Aquestes característiques mediambientals podran referir-se, "entre d'altres", a la reducció del nivell d'emissions de gasos d'efecte hivernacle; l'ús de mesures d'estalvi i eficiència energètica i la utilització d'energia procedent de fonts renovables durant l'execució del contracte; i al manteniment o millora dels recursos naturals que puguin veure's afectats per l'execució del contracte.
El mateix article també estableix, com a criteri puntuable per l'adjudicació, el cost del cicle de vida que, més enllà del cost d'adquisició, posa en valor aspectes com la reducció del consum d'energia durant la seva vida útil.
Aquest factor és clau per fomentar les inversions en eficiència energètica o energies renovables que, tot i poder tenir un cost superior a una solució convencional, aquest sobrecost s'amortitza amb els estalvis energètics.
La nova llei estableix, però, que els criteris d'avaluació que impliquin judici de valor no poden suposar més del vint-i-cinc de la puntuació total, excepte en els contractes de serveis que tinguin per objecte prestacions de caràcter intel·lectual, com els serveis de enginyeria i arquitectura, on poden arribar al quaranta-cinc per cent, de.forma que l'oferta econòmica segueix essent la puntuació més important.
D'altra banda, la llei assenyala que es rebutjaran les ofertes si es comprova que son anormalment baixes per que no compleixen les obligacions aplicables en matèria mediambiental, social o laboral.
En aquest marc global, des de l'ICAEN i d'acord amb la Intervenció General, la Junta Consultiva de Contractació, la DG de Contractació Pública i la DG de Pressupostos, es va acceptar per acord de govern a 14 de febrer de 2017 el model dels contractes de rendiment amb garantia d'estalvi, per a contractes d'eficiència energètica i introducció d'energies renovables.
Per tal de fer partícips als representants de la societat civil catalana de l'elaboració del Pla de l'Energia i Canvi climàtic de Catalunya 2012-2020, s'han organitzat unes sessions informatives sobre el desenvolupament del Pla amb l'objectiu de recollir idees i suggeriments que s'han tingut en compte en el procés d'elaboració del Pla.
Cal distingir aquestes sessions inicials de caire informatiu que s'han realitzat del termini d'exposició pública del Pla i de la seva Avaluació Ambiental Estratègica, que s'està duent a terme i que, d'acord amb la legislació vigent, permetrà a totes les persones i entitats implicades presentar-ne al·legacions, fins arribar a la seva redacció definitiva.
Un cop analitzades les aportacions rebudes durant les sessions informatives sobre el Pla de l'Energia i Canvi Climàtic de Catalunya 2012-2020 celebrades durant el 2011, ens les quals van participar diversos agents socials, s'ha organitzat una sessió de retorn amb l'objectiu d'informar sobre les principals línies estratègiques i objectius del Pla, així com sobre les aportacions rebudes en aquestes sessions informatives i incorporades al mateix.
El Govern ha aprovat en data 18 de febrer l'Estratègia per promoure l'aprofitament energètic de la biomassa forestal i agrícola.
L'objectiu de l'Estratègia és fomentar l'ús energètic de la biomassa a Catalunya, en base a la cooperació dels diferents departaments de la Generalitat i la coordinació de les actuacions de l'entorn.
L'Estratègia és coordinada pel Departament de la Presidència amb la participació d'aquests quatre Departaments:
L'aprofitament energètic de la biomassa forestal és una de les línies estratègiques prioritàries del Govern de la Generalitat de Catalunya pels importants beneficis energètics, ambientals i socioeconòmics que comporta.
L'Estratègia preveu la creació d'un Grup de Treball Interdepartamental amb un Comitè de Direcció representant tots els Departaments impulsors de la estratègia, i un Comitè Gestor format per la Direcció General del Medi Natural i Biodiversitat (Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural), la Direcció General d'Energia, Mines i Seguretat Industrial i l'Institut Català d'Energia (Departament d'Empresa i Ocupació).
El portal de la biomassa a Catalunya
El 12 de juny de 2015 el conseller d'Empresa i Ocupació, Felip Puig, va presentar el Pla d'Acció d'Eficiència Energètica a la Indústria de Catalunya, que té com a finalitat reduir la intensitat energètica d'aquest sector -és a dir, l'energia necessària per a produir una unitat de PIB- i, per tant, contribuir a incrementar la seva competitivitat.
Les línies mestres del Pla es concreten en el marc d'un procés de participació de les entitats i associacions sectorials de la indústria catalana.
La transició de Catalunya cap a un nou model energètic més net, sostenible i democràtic ens permetrà complir amb els objectius marcats a nivell europeu, estatal i català, i fer front al canvi climàtic.
La implicació de la societat civil en la construcció d'aquest nou model energètic és un aspecte transcendental en aquest procés.
La democratització de l'energia s'aconseguirà a través de la participació activa de la ciutadania en les polítiques energètiques i en la gestió i producció de la seva pròpia energia, i l'aprofitament de recursos renovables.
En aquest espai de participació podeu aportar les vostres opinions, necessitats, propostes i expectatives de processos sobre temes d'àmbit energètic.
Espai de participació restringit a institucions, empreses i entitats expertes convidades
La Comissió Europea defineix les Smart Grids com les xarxes elèctriques tradicionals equipades amb sistemes intel·ligents de mesura i monitoratge de la demanda i producció i sistemes de comunicació bidireccional entre productors, consumidors i gestors de xarxa.
La implantació de les tecnologies associades a les Smart Grids porta associats diversos beneficis, d'entre els quals destaquen:
Les tecnologies que actualment centren el desenvolupament de les Smart Grids són:
La Comissió Europea va identificar l'any 2011 les principals barreres al desenvolupament de les Smart Grids a Europa:
La Comissió Europea promou grups de treball per concretar la normativa corresponent que resol aquests aspectes.
El Pla de l'Energia i Canvi Climàtic de Catalunya per al període 2012-2020, aprovat pel Govern de la Generalitat de Catalunya el 9 d'octubre de 2012, preveu l'impuls al desenvolupament de les Smart Grids a Catalunya amb diverses actuacions, d'entre les quals destaquen:
Per aquest motiu, l'ICAEN treballa conjuntament amb els agents del sector per atraure projectes pilot i per posar en marxa actuacions per difondre'n els resultats, entre d'altres actuacions.
Per altra banda, el dia 31 de gener de 2017, el Govern de la Generalitat de Catalunya va aprovar el document de bases per a constituir un Pacte Nacional per a la transició energètica de Catalunya; bases que emmarquen les actuacions mencionades anteriorment.
Aquestes bases per a constituir un Pacte Nacional per a la transició energètica de Catalunya defineixen el camí que cal recórrer per assolir la sobirania energètica a Catalunya a l'horitzó de l'any 2050, amb l'objectiu de mantenir i garantir el desenvolupament econòmic i el benestar social futur i combatre amb garanties el canvi climàtic, la contaminació local i altres tipus d'impactes ambientals des de l'àmbit català, en coherència amb les apostes de la Unió Europea, mentre es redueixen els nivells de dependència dels hidrocarburs fòssils.
En relació a les Smart Grids, aquesta nova política energètica catalana haurà de desenvolupar les següents estratègies:
Les bases de la Transició Energètica a Catalunya aprovades pel Govern el 2017 i la Llei 16/2017 del canvi climàtic, aprovada per un ampli consens en el Parlament de Catalunya, dissenyen el camí cap a un nou model energètic 100% renovable al 2050 i on els ciutadans tenen un paper central.
A més, el nou marc legislatiu de la UE (el paquet "Energia Neta per a tots els Europeus) facilita la transició cap a un model d'energia neta, apoderant als consumidors europeus perquè esdevinguin actors plenament actius en la transició energètica.
Aquest marc també fixa dos nous objectius per la UE pel 2030 un objectiu vinculant d'energia renovable d'almenys el 32%, i un objectiu d'eficiència energètica d'almenys el 32,5%, amb una possible revisió a l'alça el 2023.
L'estratègia europea identifica 3 pilars: apoderament del ciutadà, energies renovables i eficiència energètica.
I defineix com a política imprescindible la democratització de l'energia, és a dir, que el ciutadà pugui generar la seva pròpia energia, emmagatzemar-la i compartir o vendre-la al sistema elèctric.
L'energia és la capacitat de realitzar un treball, es a dir, per fer qualsevol cosa que impliqui un canvi (un moviment, una variació de temperatura, una transmissió d'ones, etc.), cal la intervenció de l'energia.
L'energia es pot manifestar de maneres molt diverses:
Tot i que una mateixa quantitat d'energia pot realitzar la mateixa quantitat de treball, segons com es manifesta aquesta energia (cinètica, tèrmica o algun tipus de potencial) es pot aprofitar millor o pitjor a l'hora de realitzar en treball.
A la Terra, gairebé tota l'energia que utilitza l'home té el seu origen en el Sol.
La gran quantitat d'energia que aquest produeix arriba al nostre planeta en forma de radiació electromagnètica que ens dóna llum i calor, i d'aquesta manera fa possible la vida al nostre planeta.
Aquesta energia que ens arriba del Sol, es pot aprofitar de diverses maneres:
Quan encenem un llum a casa, quan ens dutxem amb aigua calenta o quan posem benzina al cotxe estem fent un consum d'energia final.
Les formes d'energia més habituals que utilitzem en aquestes accions són l'electricitat, la gasolina, el gasoil, el gas natural o el butà.
La majoria d'aquestes fonts d'energia provenen d'una transformació a partir d'una altra font energètica ( energia primària ).
Així, l'electricitat pot venir de l'energia hidràulica, de l'energia nuclear, del carbó, del gas natural, de la llenya, etc. i la gasolina, el gasoil i el butà s'obtenen del refinatge del petroli.
En el procés de transformació d'energia primària a energia final hi ha pèrdues causades pel mateix procés o pel transport, i consums d'energia associats al procés de transformació que fan que, en realitat, l'energia necessària perquè s'encengui una bombeta a casa nostra sigui més alta que la que és consumida per la bombeta.
Així l'energia consumida per la bombeta és el que s'anomena consum final d'energia, mentre que l'energia que ha calgut utilitzar en les diverses centrals elèctriques que han generat aquesta electricitat és el que s'anomena consum d'energia primària.
El concepte d'energia primària és útil per avaluar les necessitats energètiques d'un país o regió, ja que representa la suma de l'energia necessària per produir tota l'energia consumida al territori de què es tracti.
L'anàlisi del consum d'energia final i la seva evolució seran molt útils, en canvi, per analitzar el comportament de les indústries, de les llars, els comerços o els mitjans de transport pel que fa a la utilització de l'energia.
Per últim, cal assenyalar que no tota l'energia final que es consumeix és energia útil per a les nostres finalitats.
Seguint amb el mateix exemple d'abans, l'energia útil seria la llum que desitgem obtenir quan encenem una bombeta, deixant de banda l'energia en forma de calor que desprèn la bombeta quan és encesa.
De la mateixa manera, quan escalfem alguna cosa a la cuina, de l'energia final que es consumeix i que desprenen els fogons, només una part s'empra per coure els aliments (energia útil), la resta es perd tot escalfant l'aire del voltant, l'olla, etc. i no és, per tant, energia útil.
La prospectiva energètica estratègica consisteix en la determinació i anàlisi dels escenaris futurs més probables per a un determinat sistema energètic i constitueix una eina indispensable per a elaborar les opcions estratègiques més apropiades, que aporti sentit i coherència a les accions puntuals i permeti mobilitzat al conjunt d'actors implicats en el sistema.
Particularment, la prospectiva estratègica pretén dissenyar un escenari de futur desitjat (escenari aposta) i una estratègia d'actuació conseqüent amb l'esmentat escenari.
La prospectiva energètica estratègica va més enllà de la previsió clàssica o "forecasting", intentant preveure el futur a partir no exclusivament de les dades disponibles del passat sinó també integrant paràmetres qualitatius, com els projectes i comportaments dels actors implicats, previsió de situacions de crisi futures, encariment progressiu dels combustibles fòssils, introducció de noves tecnologies, participació activa del conjunt de la societat, etc.
Dins de l'àmbit de la prospectiva energètica l'Institut Català d'Energia realitza les següents actuacions:
En aquest sentit, recentment s'ha dut a terme l'exercici consistent en l'elaboració de la prospectiva energètica a Catalunya a l'horitzó de l'any 2030, junt amb la definició de l'estratègia i el pla d'accions estratègiques que es presenta en el Pla de l'Energia i Canvi Climàtic de Catalunya 2012-2020.
Cal destacar en aquest apartat la participació recent en l'exercici de prospectiva energètica a Espanya a l'horitzó de l'any 2030, del Ministeri per a la Transició Ecològica.
Les tasques més destacades de la col·laboració han estat en l'anàlisi crítica dels estudis de base de la prospectiva, en la definició dels escenaris prospectius i en la previsió de la oferta i la demanda energètica d'aquests escenaris prospectius.
Addicionalment, es desenvolupa una tasca en continu de seguiment de la política energètica de la UE, dels països que la integren i de la resta de països desenvolupats, tant pel que fa a les repercussions d'aquestes polítiques a Catalunya (en el cas de la UE i de l'Estat espanyol) com a la seva anàlisi ("benchmarking") i possible adaptació a la realitat del nostre país.
La planificació energètica correspon a l'etapa immediatament posterior al desenvolupament de la prospectiva energètica i la decisió sobre l'escenari aposta de futur i suposa l'elaboració de les opcions estratègiques a desenvolupar amb les seves corresponents programacions sectorials concretes.
La planificació energètica representa l'anàlisi a mitjà termini que marca la convergència cap als objectius i, per tant, la intensitat d'aquestes accions.
El Pla de l'Energia i Canvi Climàtic de Catalunya 2012-2020, aprovat l'octubre de 2012, representa el resultat tangible de la planificació energètica realitzada.
Hi ha dos objectius bàsics a assolir en relació a la planificació energètica:
L'ICAEN posa a disposició de la ciutadania varis arxius de dades obertes d'àmbit energètic.
L'Open Data o Dades Obertes, són dades de caràcter públic susceptibles de ser reutilitzades per tercers, amb l'objectiu de fomentar l'ús i la reutilització de la informació procedent de l'administració.
Podeu trobar totes les dades disponibles en format obert al portal Dades Obertes de la Generalitat de Catalunya.
Data d'actualització: 15 de maig de 2014.
Data d'actualització: desembre de 2014.
Data d'actualització: 27 de febrer de 2013.
Accediu a les Dades de Certificació d'eficiència energètica d'edificis al portal de Dades Obertes de la Generalitat
Data d'actualització: 2 de juliol de 2019
Data d'actualització: 31 de desembre de 2017
L'Institut Català d'Energia estableix relacions institucionals amb altres entitats del sector amb les quals s'intercanvien bones pràctiques empresarials, es creen sinergies en la difusió d'activitats i convenis de col·laboració..
Algunes d'aquestes entitats són:
EnerAgen és l'Associació d'Agències Espanyoles de Gestió de l'Energia.
Va ser creada l'any 2003 i actualment està constituïda per 19 agències d'energia repartides per tot l'estat i cobrint diferents àmbits d'actuació: autonòmic, provincial, comarcal i municipal.
L'ICAEN és soci d'EnerAgen des de la seva creació.
L'any 2012 va entrar a formar part de la Junta Directiva, com a vocal i, al 2014, va ocupar la Vicepresidència.
Actualment i fins al 2018 l'ICAEN és el President d'EnerAgen.
L'associació està al servei de totes les agències d'energia.
Els seus principals objectius són:
A més de les activitats generals, actualment EnerAgen té consolidats 3 grups de treball especialitzats en els què l'ICAEN participa activament:
Associació Espanyola del Biogàs
Associació de Productors d'Energies Renovables
Associació de Productors i Usuaris d'Energia Elèctrica
Associació Solar de la Indústria Tèrmica
Associació Espanyola de Valorització Energètica de la Biomassa
Associació Espanyola de la Indústria Solar Termoelèctrica
Clúster Espanyol d'Energia Solar i Eficiència Energètica
En aquest apartat podeu descarregar els diferents elements gràfics i de suport de la Setmana Europea de l'Energia Sostenible (disponibles properament).
Póster de la Setmana Europea de l'Energia Sostenible 2020: "1001 maneres d'estalviar energia"
Imatge de Banner per signatura SEES2020
Logos de les entitats organitzadores SEES2020
Spot promocional de la Setmana Europea de l'Energia Sostenible 2020
Com a resultat del confinament per la pandèmia de la COVID-19, l'Institut Català d'Energia ha posat en marxa una sèrie de sessions virtuals tipus Webinar, a través del canal Youtube, en què cada dijous a les 17h experts de l'ICAEN expliquen en directe diferents aspectes per millorar la forma de consumir energia a les cases i de disminuir les factures.
En total, seran vuit trobades durant les quals, a més, es dóna resposta als dubtes i preguntes que els ciutadans els facin arribar.
Les sessions queden enregistrades i publicades al mateix canal a mesura que es van celebrant.
En conjunt, l'objectiu és continuar difonent bones pràctiques en el consum d'energia i intentar que el confinament no suposi un increment de la factura energètica per a les famílies.
L'ICAEN segueix operatiu mitjançant la modalitat de teletreball, de manera que manté tots els canals oberts per seguir en contacte amb els ciutadans.
L'edició d'enguany de la Setmana Europea de l'Energia Sostenible 2020 (SEES2020) que se celebrarà del 22 al 26 de juny, serà digital i virtual a tota Europa i també a Catalunya.
Les entitats supramunicipals i locals de Catalunya que organitzen la SEES2020 (ICAEN, Diputacions de Barcelona, Girona, Lleida i Tarragona, AMB, Xarxa i CILMA) han acordat impulsar accions de tipus virtual durant el mes de juny d'enguany per informar i promocionar l'estalvi i l'eficiència energètica entre la ciutadania.
En un context de crisi sanitària que ha suposat un increment del consum energètic, i per tant econòmic, a nivell domèstic degut al confinament, cal posar èmfasi en la informació útil, pràctica i entenedora per a la ciutadania que li permeti estalviar i fer un ús eficient de l'energia.
Alhora, és necessari sensibilitzar la ciutadania de la importància del seu paper clau en la transició energètica cap al nou model energètic.
Degut als requisits de seguretat indicats per les autoritats sanitàries amb motiu de la COVID19, enguany les activitats i els recursos que ofereixen les entitats organitzadores s'ofereixen en format virtual i, per tant, a tot el territori.
Tots els municipis, entitats i ciutadans poden participar sense tenir en compte la seva demarcació territorial.
D'entre els recursos que s'ofereixen en format virtual, s'hi poden trobar webinars i tallers en línia sobre estalvi d'energia a casa, exposicions virtuals, jocs educatius per a petits i grans, activitats per a públic juvenil, reptes per resoldre en família, aplicacions interactives i materials audiovisuals.
Ajuntaments, institucions, entitats, col·lectius, empreses, comerços i ciutadania compromesos amb la sostenibilitat i que apostin pel nou model energètic, es poden adherir a la Setmana Europea de l'Energia Sostenible i Segura.
Les adhesions es poden fer a través d'un formulari indicant la voluntat de compromís i participació en la SEES2020 amb accions i fent difusió dels recursos i actuacions digitals organitzades.
A la pàgina web de la Setmana Europea de l'Energia Sostenible s'hi pot trobar l'agenda d'activitats de la SEES2020 i tota la informació relacionada.