En la societat de l'inici del segle XXI la seguretat esdevé una de les prioritats d'actuació de les administracions públiques.
Conscient de la seva importància, l'Estatut d'autonomia de 2006 atribueix a la Generalitat de Catalunya noves competències en aquesta matèria i ho fa, més enllà de la creació d'uns cossos policials, concebent la seguretat com una matèria transversal i com un sistema integral capaç d'assegurar a la ciutadania de Catalunya la protecció del lliure exercici dels drets i llibertats i de garantir la seguretat ciutadana.
Dins d'aquest context es va aprovar la Llei 10/2007, del 30 de juliol, de l'Institut de Seguretat Pública de Catalunya.
La concepció de la seguretat com una matèria transversal ha de tenir un reflex en les institucions.
L'Institut unifica els serveis de l'Escola de Policia de Catalunya i l'Escola de Bombers i Seguretat Civil de Catalunya.
D'acord amb el mandat establert en aquesta Llei, l'Institut ha de garantir polítiques de selecció, formació i carrera per als diferents cossos que integren el sistema de seguretat.
L'experiència de funcionament de l'Institut de Seguretat Pública de Catalunya posa en relleu la necessitat de dotar-se d'unes normes que despleguin l'esmentada Llei 10/2007, de 30 de juliol.
Entre aquestes normes una peça essencial esdevé el Reglament de règim interior, on ha de regular-se detalladament el règim jurídic de l'alumnat, del personal formador, d'instructors/ores i de tots els aspectes que incideixen al llarg del procés de formació.
L'establiment d'un codi de conducta en el qual es reflecteixi amb precisió els drets i els deures de l'alumnat constitueix un dels punts importants que ha de tenir el Reglament de règim interior.
Aquestes regles s'hi inclouen amb finalitat pedagògica i orientadora, però també com a límit de les activitats lícites, la infracció de les quals pot arribar a tenir conseqüències disciplinàries.
La condició de l'alumnat de l'Institut no solament comporta drets, sinó també una especial responsabilitat d'aprofitar al màxim l'oferta formativa per prestar un millor i més eficient servei a la ciutadania i a la societat en general.
Aquest servei -que té una especial transcendència per tractar-se de la seguretat de persones i béns- comporta una major exigència de formació i de perfeccionament en què l'Institut esdevé una peça clau.
El Reglament també regula la designació del personal formador i els drets i deures que li són inherents.
Té una rellevància especial el paper de l'instructor/a, que intervé d'una banda com a expert/a i tutor/a i, de l'altra, com a referent de comportament per a l'alumnat.
Es tracta no solament de transmetre coneixements sinó de formar personal expert en l'àmbit de la seguretat que pugui fer front adequadament i amb tots els mitjans necessaris a les contingències que puguin sorgir.
A l'Institut de Seguretat Pública de Catalunya, d'acord amb el tipus de centre que és i representa, i també d'acord amb la tipologia i circumstàncies de les persones que en són usuàries, esdevé una qüestió rellevant normativitzar l'ús de les instal·lacions.
La presència d'un important nombre de persones no ha de ser obstacle perquè l'Institut pugui desenvolupar amb plena normalitat la seva funció com un centre de formació, recerca i estudi.
Així mateix, és adequat optimitzar al màxim les instal·lacions i els espais formatius i, alhora, assegurar el seu bon manteniment i conservació, per tal que l'Institut segueixi essent un centre de trobada i d'intercanvi entre professionals de la seguretat.
La regulació del règim disciplinari es configura com un element essencial per tal que les normes de conducta i les obligacions establertes en aquest Reglament esdevinguin exigibles.
Dins d'aquest règim cal una tipificació precisa de les infraccions i sancions aplicables, conjuntament amb un procediment disciplinari àgil que alhora respecti les garanties constitucionals que hi són d'aplicació.
L'habilitació per aprovar aquest Reglament de règim interior es troba a la mateixa Llei 10/2007, de 30 de juliol.
Així, entre les funcions que corresponen al Consell de Direcció està la d'informar sobre les disposicions de caràcter general relatives al règim interior i a l'estructura orgànica.
També, la disposició addicional quarta d'aquesta Llei preveu que s'ha d'establir per reglament el règim disciplinari de l'alumnat de l'Institut, on es fixin les faltes, les sancions i el procediment disciplinari docent.
Finalment, la llei preveu uns criteris mínims d'antijuridicitat que permeten la tipificació d'aquestes infraccions i sancions disciplinàries, d'acord amb la jurisprudència del Tribunal Constitucional.
De conformitat amb l'informe favorable del Consell de Direcció de l'Institut de Seguretat Pública de Catalunya;
D'acord amb el que s'ha exposat, a proposta del conseller d'Interior, Relacions Institucionals i Participació, d'acord amb el dictamen de la Comissió Jurídica Assessora i amb la deliberació prèvia del Govern,
S'aprova el Reglament de règim interior de l'Institut de Seguretat Pública de Catalunya.
Queden expressament derogats el Decret 292/1995, de 7 de novembre, pel qual s'aprova el Reglament de règim interior de l'Escola de Policia de Catalunya, i el Decret 176/1996, de 4 de juny, pel qual s'aprova el Reglament de l'Escola de Bombers de Catalunya, llevat dels articles 28 i 29 d'aquest últim, que mantindran la seva vigència fins a l'entrada en vigor de l'Ordre de creació dels fitxers de dades personals de l'Institut de Seguretat Pública de Catalunya.
Barcelona, 20 de juliol de 2010
Reglament de règim interior de l'Institut de Seguretat Pública de Catalunya
Aquest Reglament té per objecte regular el règim interior de l'Institut de Seguretat Pública de Catalunya, en especial el règim de l'alumnat assistent a les activitats formatives, l'ús de les seves instal·lacions i el règim disciplinari.
La seu central de l'Institut de Seguretat Pública de Catalunya és a la ciutat de Mollet del Vallès.
L'Institut de Seguretat Pública de Catalunya es regeix per la seva llei de creació, per aquest Reglament de règim interior, per les altres disposicions que la despleguen, per la legislació general d'entitats autònomes que li sigui aplicable i per les normes generals de dret públic.
Aquest Reglament és d'aplicació a tot l'alumnat, al personal formador i als instructors/ores de l'Institut de Seguretat Pública de Catalunya, durant el període de la seva permanència en la institució o durant les activitats i els serveis que aquest organitzi fora de l'Institut, sens perjudici de la normativa que els sigui aplicable pel que fa a la seva vinculació administrativa.
Així mateix, és d'aplicació a totes les persones usuàries de les seves instal·lacions.
L'àmbit d'actuació de l'Institut de Seguretat Pública de Catalunya comprèn tots els col·lectius professionals previstos en l'article 3 de la Llei 10/2007, de 30 de juliol, de creació de l'Institut.
Tenen la condició d'alumne/a les persones, funcionàries o no, que, amb l'autorització de la seva Administració de procedència o, si escau, de la seva organització, realitzin qualsevol activitat formativa a l'Institut.
Altres persones que, d'acord amb la normativa vigent, realitzin alguna activitat formativa a l'Institut.
Adquisició de la condició d'alumne/a
La condició d'alumne/a s'adquireix:
a) a partir de la comunicació de les admissions, d'acord amb la Llei de procediment vigent a Catalunya;
b) en els termes previstos a l'article 89 del Decret 144/1994, de 14 de juny, pel qual s'adeqüen diversos procediments reglamentaris a la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú;
c) en els cursos de caràcter selectiu, d'acord amb la convocatòria corresponent.
Pèrdua de la condició d'alumne/a
La condició d'alumne/a es perd definitivament:
a) per finalització de l'activitat formativa;
b) per renúncia escrita, des del moment de la comunicació a la Direcció;
c) per abandonament, entès com el fet de no assistir a l'activitat formativa en què l'alumne/a estigui inscrit durant més de dos dies lectius continuats, sense comunicació a l'Institut i sense causa justificada escrita posterior en un termini màxim de deu dies a comptar a partir del primer dia d'absència;
d) a conseqüència de malaltia o lesió permanent, incapacitat física o mental per desenvolupar les tasques professionals i, havent vist l'informe mèdic pertinent, per resolució del Tribunal, a proposta de la Direcció de l'Institut en els procediments de caràcter selectiu, i per resolució de la Direcció en els altres supòsits;
e) per sanció disciplinària d'expulsió de l'Institut.
La condició d'alumne/a es perd temporalment:
a) per imposició d'una sanció disciplinària de suspensió temporal;
b) les alumnes embarassades i l'alumnat lesionat, per ajornament del curs quan així es prevegi a les bases de la convocatòria del procés selectiu que li sigui d'aplicació, o d'altres disposicions.
Efectes de la pèrdua de la condició d'alumne/a
La pèrdua de la condició d'alumne/a amb caràcter definitiu implica la pèrdua del lloc escolar, del curs i de tots els drets que es tinguin com a alumne/a.
Igualment comporta el retorn a l'Institut de tot el material que li ha estat facilitat i, especialment, de les acreditacions i el vestuari.
La pèrdua de la condició d'alumne/a amb caràcter temporal comporta la pèrdua del dret d'assistència a les activitats formatives de l'Institut, però es conserva en tot cas el dret d'examen.
a) rebre una formació de qualitat, d'acord amb la programació establerta, que garanteixi el desenvolupament de tots els aspectes professionals i humans necessaris per al compliment eficaç de les funcions encomanades inherents a la seva tasca de seguretat, dins del marc constitucional de respecte dels drets i de les llibertats;
b) rebre un tracte respectuós i digne de companys i companyes, d'instructors/ores, del professorat i del personal de l'Institut;
c) ser informat dels objectius de l'activitat formativa i dels criteris amb què serà avaluat;
d) estar representat pel/per la delegat/ada i/o el/la sotsdelegat/ada del grup a què estigui adscrit i, a través seu, formular els suggeriments, les propostes i les reclamacions que calgui en relació amb el desenvolupament de les activitats formatives de les quals sigui alumne/a;
e) exposar individualment, per escrit a la Direcció, qualsevol queixa, reclamació o suggeriment que consideri oportuns;
f) utilitzar els serveis, els espais i les instal·lacions de l'Institut d'acord amb el que estableixi la seva regulació específica;
g) obtenir un diploma o certificat que acrediti la superació d'una activitat formativa o, si escau, la participació en aquesta;
h) la revisió de les seves qualificacions.
Codi de conducta i deures de l'alumnat
Els principis i les regles que s'estableixen en aquest article informaran la interpretació i l'aplicació del règim disciplinari de l'alumnat.
L'alumnat ha d'actuar d'acord amb els principis d'integritat, exemplaritat, disciplina i confidencialitat, així com amb respecte a l'entorn cultural i mediambiental, a la igualtat entre homes i dones i als drets i valors constitucionals i estatutaris.
a) complir les ordres i instruccions que rebin d'autoritats i superiors jeràrquics/ques, així com les derivades del règim intern de l'Institut;
b) mantenir un tracte respectuós i digne envers els companys i companyes, els instructors/ores, el professorat i el personal de l'Institut;
c) ajustar la seva actuació als principis de lleialtat i bona fe amb l'Institut, i amb els i les superiors, companys i companyes i subordinats/ades;
d) assistir amb caràcter obligatori i amb aprofitament a totes les activitats de l'Institut;
e) realitzar les proves d'avaluació a què sigui convocat i a presentar-se a les revisions de les proves d'avaluació que hagi sol·licitat;
f) comunicar el motiu de la no assistència i el lloc on es troba quan, per raó de malaltia, accident o una altra situació justificada degudament, no pugui assistir a les classes o activitats formatives;
g) col·laborar en la consecució de les finalitats de l'Institut;
h) complir les disposicions de caràcter organitzatiu i pedagògic que estableixi l'Institut;
i) fomentar l'esperit de la solidaritat i el treball en equip;
j) guardar reserva total sobre els assumptes que coneix per raó de les funcions que li son encomanades;
k) complir la regulació interna de l'Institut, les mesures de seguretat interna i les resolucions que emanin del personal docent;
l) fer un ús correcte del material i les instal·lacions de l'Institut;
m) comunicar qualselvol deficiència o deteriorament que pugui haver-hi en el material i les instal·lacions de l'Institut;
n) abstenir-se de consumir aliments o begudes dins del recinte de l'Institut, excepte en els llocs destinats a fer-ho;
o) saludar els i les superiors, els companys i les companyes i la ciutadania, d'acord amb les regles que corresponguin al cos al qual pertanyin;
p) observar la màxima cura en la higiene, en la uniformitat i en la presentació personal;
q) abstenir-se de qualsevol pràctica o d'utilitzar qualsevol mitjà amb finalitats fraudulentes en la realització de les proves d'avaluació o de qualsevol treball o pràctica.
Assistència i concessió de permisos
L'obligatorietat de l'assistència
L'assistència a totes les classes i activitats de l'Institut és obligatòria.
L'alumnat ha de ser puntual i complir íntegrament el seu horari.
L'alumnat té dret a l'obtenció de permisos, justificats degudament, pels motius següents:
a) per l'assistència a judicis, el temps imprescindible els dies en què sigui citat;
b) per visites mèdiques programades, sempre que no sigui possible fer-ho fora de l'horari lectiu durant el temps imprescindible;
c) pel naixement o l'adopció d'un fill o filla, d'acord amb el que estableix la legislació general de la funció pública;
d) per mort, accident o malaltia greu d'un familiar dins del primer grau de consanguinitat o afinitat, tres dies hàbils quan el succés sigui a la mateixa localitat d'on rep la formació i cinc dies hàbils quan sigui en distinta localitat; quan es tracti d'un familiar dins del segon grau de consanguinitat o afinitat, el permís serà de dos dies hàbils quan succeeixi a la mateixa localitat d'on rep la formació i de quatre dies hàbils quan sigui en distinta localitat;
e) per a la realització d'exàmens finals en centres oficials, durant el temps imprescindible i sempre que no coincideixi amb la data fixada per a algun examen de l'Institut;
f) durant el temps indispensable per al compliment d'un deure inexcusable de caràcter públic;
g) els altres permisos previstos en la normativa sobre funció pública.
L'alumnat té també el dret al gaudiment de permisos extraordinaris, inajornables i degudament justificats durant el temps imprescindible per a la seva realització.
Aquests tipus de permisos no es podran concedir quan coincideixin amb algun examen que afecti l'alumne/a en qüestió.
Aquests permisos els autoritzarà el màxim comandament o, si no li és possible, la persona responsable del col·lectiu professional a l'Institut.
Retards, absències, baixes i indisposicions
Els retards i les absències a les diferents activitats formatives, així com les baixes i indisposicions, s'han de comunicar en la forma que es determini en la guia de l'activitat formativa.
Forma de petició i obtenció dels permisos
L'alumne/a que concorri en algun dels supòsits que donin lloc a l'obtenció dels permisos ho ha de comunicar per escrit a qui es determini segons el cos o col·lectiu al qual pertany.
L'alumne/a ha de sol·licitar els permisos amb una antelació mínima de quaranta-vuit hores, tret dels casos urgents i justificats, que es podran sol·licitar el mateix dia.
La designació de delegat/ada i sotsdelegat/ada
En totes les activitats formatives cada grup o secció és representat com a mínim per un/a delegat/ada i un/a sotsdelegat/ada, que s'elegeixen mitjançant votació personal, lliure, directa i secreta entre les candidatures que s'hi presentin.
És delegat/ada l'alumne/a que havent-se presentat lliurement a l'elecció hagi obtingut més nombre de vots.
És sotsdelegat/ada l'alumne/a que en idèntiques condicions sigui el següent amb més nombre de vots després del/de la delegat/ada.
En el supòsit d'empat, la votació s'ha de repetir immediatament però únicament entre les candidatures empatades amb més nombre de vots.
En els cursos d'accés als diferents cossos, si no es presenten candidatures o si hi ha dos empats successius, es designarà un/a delegat/ada i un/a sotsdelegat/ada mitjançant un sorteig entre el total d'alumnes de l'activitat formativa de què es tracti o bé entre les candidatures empatades.
En el cas de cursos professionals, si hi ha la mateixa situació especificada en el punt anterior, es designarà un/a delegat/ada i un/a sotsdelegat/ada seguint l'ordre dels criteris següents:
a) alumnes de més graduació, si es dóna el cas;
b) alumnes el primer cognom dels quals comenci per la lletra que resulti del sorteig públic anual per determinar l'ordre d'actuació dels i de les aspirants en els processos selectius que es realitzin per a l'accés a la funció pública.
Són funcions de delegat/ada les següents:
a) actuar d'interlocutor/a entre l'alumnat i el personal de l'Institut;
b) traslladar qualsevol petició, proposta, suggeriment o queixa que sigui formulada per l'alumnat sobre el desenvolupament de les activitats formatives;
c) informar l'alumnat de les disposicions i decisions relatives al seu curs que adopti l'Institut;
d) assistir en representació del seu grup o la seva secció a totes les reunions a què sigui convocat/ada;
e) col·laborar en el control d'assistència diari, ja sigui en la formació, a l'aula o en qualsevol altre espai, en la forma que es determini en la Guia corresponent de l'Institut;
f) col·laborar amb el personal de l'Institut, per tal de contribuir en el bon funcionament del curs.
En cas d'absència del/de la delegat/ada, les seves funcions són exercides pel/per la sotsdelegat/ada, a qui li correspon, a més, assistir el/la delegat/ada i col·laborar-hi en el compliment de les funcions atribuïdes al/a la primer/a.
El/la delegat/ada i sotsdelegat/ada exerceixen les seves funcions tot el temps que duri el curs.
No obstant això, si el/la delegat/ada cessa en les seves funcions, per causes justificades, s'ha de dur a terme una nova elecció.
La imatge corporativa i la uniformitat
Disposicions generals comunes a tot l'alumnat
L'aspecte personal de l'alumnat de l'Institut ha de ser acurat i d'acord amb el que correspon a una professió de servei públic i d'atenció a la ciutadania.
Regirà per a l'alumnat, durant la seva permanència a l'Institut, la normativa referent a la imatge corporativa que els sigui aplicable en relació amb els col·lectius dels quals formen part.
L'alumnat que vesteixi d'uniforme l'ha de portar net, en bon estat i amb dignitat.
L'alumnat que pertanyi a cossos de naturalesa armada, mentre estigui realitzant cursos o activitats formatives a l'Institut, ha de vestir l'uniforme reglamentari, sense arma.
Excepcionalment, i per autorització de la Direcció o cap d'instructors/ores, es permetrà portar l'arma en la forma i en les circumstàncies que s'indiquin.
Per a la realització de les classes pràctiques i esportives s'utilitzarà l'equipament que es determini en cada supòsit.
Excepcionalment, i en casos motivats degudament, la Direcció o el màxim comandament del col·lectiu professional a l'Institut, pot autoritzar la realització de cursos o activitats formatives sense el corresponent uniforme.
És obligada la salutació reglamentària, sigui com sigui, per a l'alumnat dels cossos en què s'exigeixi i s'ha d'efectuar de la forma i en el lloc en què estigui prevista.
La resta d'alumnes ha de saludar d'acord amb les regles de cortesia i els usos i convencions habituals.
En el cas de l'alumnat de cossos policials es pot determinar que formin de la manera i en les circumstàncies que s'estableixin en la guia de l'activitat formativa.
L'alumnat, el personal formador i els/les instructors/ores han de:
a) tenir un comportament amable, digne i respectuós amb tothom;
b) vetllar pel compliment de les normes de funcionament de l'Institut;
c) tenir, dins i fora de l'Institut, en tot moment i en qualsevol circumstància, una actitud íntegra i evitar qualsevol comportament que pugui comprometre el prestigi o l'eficàcia de l'Institut i la imatge del col·lectiu al qual pertanyin.
Queden prohibides les actituds passives, de desinterès, de prepotència i de mala educació.
Queden prohibides les conductes de menyspreu a la dignitat de les persones, així com qualsevol comportament discriminatori, sigui de contingut xenòfob, racista, sexista o homòfob, o de qualsevol altra condició o circumstància personal o social.
Les actituds i comportaments descrits en aquest article informaran la interpretació i l'aplicació del règim disciplinari previst en el Títol setè.
La designació de personal formador
És personal formador de l'Institut el que participa, per designació de la Direcció, en qualsevol activitat formativa de l'Institut que tingui la titulació o la capacitat professional adequada.
El personal formador de l'Institut resta sotmès al règim d'incompatibilitats que preveu la legislació vigent.
Els drets del personal formador
El personal formador té dret a:
a) impartir la seva formació en unes condicions dignes;
b) participar activament en el procés d'ensenyament i aprenentatge;
c) rebre un tracte respectuós i digne dels companys i les companyes, de l'alumnat i de la resta del personal de l'Institut;
d) utilitzar els serveis, els espais, els materials i les instal·lacions que se li assignin;
e) percebre la retribució econòmica que li correspongui;
f) rebre informació de les activitats de l'Institut;
Els deures del personal formador
El personal formador té el deure de:
a) ser responsables de la transmissió d'actituds, valors i normes adients al model formatiu de l'Institut;
b) complir i fer complir, dins el seu àmbit de docència, les directrius de caràcter organitzatiu, pedagògic i avaluatiu que estableixi l'Institut;
c) estar al corrent dels avenços científics i pedagògics de les matèries que imparteix;
d) impartir i desenvolupar els ensenyaments teòrics i pràctics de les seves matèries, de conformitat amb el programa de cadascuna, i procurar la millor formació, l'aprofitament i el rendiment acadèmic de l'alumnat;
e) ajustar la seva actuació als principis de lleialtat i bona fe i col·laborar amb la consecució de les finalitats de l'Institut;
f) ser puntual i complir íntegrament el seu horari;
g) assistir i participar en les reunions de coordinació a què se'l convoqui;
h) lliurar les actes d'avaluació de la seva intervenció formativa emplenades degudament;
i) guardar reserva total sobre els assumptes que coneix per raó de les funcions que li són encomanades;
j) comunicar, amb prou antelació, el motiu justificat de la no assistència a la impartició de classes o altres activitats formatives;
k) fomentar l'esperit de la solidaritat, l'altruisme i el treball en equip;
l) fer el seguiment de l'assistència a l'activitat formativa de l'alumnat mitjançant la revisió de la llista d'alumnes, en els casos i en la forma que es determinin;
m) impartir les classes en llengua catalana, excepte en el cas de professorat visitant o casos anàlegs;
n) vestir l'uniforme reglamentari en totes les activitats formatives a l'Institut, en el cas del personal formador que pertanyi a un col·lectiu uniformat.
Els/les instructors/ores de l'Institut de Seguretat Pública de Catalunya pertanyen a la Policia de la Generalitat–Mossos d'Esquadra o a les policies locals, al cos de Bombers de la Generalitat de Catalunya o a altres col·lectius que es formen a l'Institut.
Els/les instructors/ores han de ser especialment seleccionats/ades i rebre una formació per tal que disposin de les competències idònies i siguin un model de comportament i referència per a l'alumnat.
L'Institut ha d'organitzar cursos de formació inicial i contínua per donar la preparació adequada als/a les instructors/ores.
La dependència dels/de les instructors/ores
Els/les instructors/ores depenen funcionalment de la Direcció de l'Institut i orgànicament, dels col·lectius de procedència.
La seva selecció es du a terme durant un període de temps limitat, sempre de mutu acord entre l'Institut i les institucions i/o administracions a què pertanyin.
Les funcions de l'/de la instructor/a
Les funcions de l'/de la instructor/a són:
a) participar en la formació de l'alumnat impartint les matèries que els plans d'estudi prevegin i, si escau, participar en l'elaboració i el disseny de continguts;
b) participar en l'avaluació conductual de l'alumnat dels cursos en què se l'hi hagi assignat;
c) exercir la tutoria de l'alumnat dels cursos en què se l'hi hagi assignat;
d) fer el seguiment i el control de les actituds i el comportament de l'alumnat i del compliment del Reglament de règim interior;
e) altres que la Direcció de l'Institut determini.
Organització dels cursos i les activitats
Les sol·licituds d'admissió a cursos o activitats
Les sol·licituds d'admissió a cursos o activitats han d'anar acompanyades amb els documents que acreditin que l'alumne/a reuneix els requisits per poder ser admès/a.
En els cursos de caràcter selectiu cal aportar la documentació que acredita que l'alumne/a ha superat la fase del procés selectiu previ a la realització del curs.
L'Institut pot reclamar a la institució d'origen de l'alumne/a un certificat acreditatiu de la superació de les proves de l'oposició prèvies a la realització del curs selectiu a l'Institut.
Durant el procés formatiu, l'Institut ha d'informar la institució d'origen de l'alumnat quan es detectin patologies mèdiques o psicològiques relacionades amb la verificació dels requisits exigits a la convocatòria, d'acord amb els informes mèdics i psicotècnics corresponents.
Tota la informació i la documentació individual de l'alumne/a ha d'estar recollida en el seu expedient.
c) els informes mèdics que l'afectin,
d) les anotacions sobre sancions disciplinàries,
e) qualsevol altra informació que l'Institut consideri d'interès.
La consulta de l'expedient individual de l'alumne/a
L'expedient individual de l'alumne/a pot ser consultat, prèvia petició per escrit a la Direcció de l'Institut, pel/per la mateix/a alumne/a.
També pot ser revisat per les persones titulars dels centres directius o per les autoritats municipals, segons escaigui, en virtut de les competències respectives, tenint sempre present la reserva i el respecte a la intimitat de l'alumne/a.
Els informes mèdics només poden ser consultats, i de manera excepcional, si tenen per objecte la verificació dels requisits exigits a la convocatòria.
Protecció de dades de caràcter personal de l'alumnat
L'obtenció de les dades personals, la seva cessió i la seguretat i confidencialitat de les dades, es regeixen pel que disposa la legislació vigent en matèria de protecció de dades de caràcter personal.
El procés d'ensenyament i d'aprenentatge
L'avaluació de l'aprenentatge de l'alumnat ha de permetre valorar l'assoliment dels objectius formatius definits.
L'avaluació del perfil de competències, quan així s'estableixi en els criteris d'avaluació del curs, té com a objectiu valorar la capacitat de l'alumnat per posar en pràctica de manera integrada els coneixements adquirits, les habilitats, les destreses i les actituds amb els quals puguin desenvolupar satisfactòriament el seu lloc de treball.
Cada curs que l'Institut organitzi amb certificat d'aprofitament ha de comptar amb una junta d'avaluació nomenada per la Direcció entre el personal tècnic i docent.
La Direcció, a proposta de la junta d'avaluació, ha d'establir els corresponents criteris d'avaluació per a cada curs.
Durant la realització dels cursos i quan es cregui convenient, la junta d'avaluació es reunirà per fer el seguiment de l'avaluació.
En aquest cas, s'ha d'estendre l'acta corresponent del contingut de les reunions.
Els criteris d'avaluació podran determinar un mínim d'assistència per a la superació del curs.
Els permisos a què fa referència l'article 13 i també les incapacitats temporals justificaran l'absència a l'activitat formativa però en cap cas computaran a l'efecte d'assistència.
La junta d'avaluació, en aplicació dels criteris d'avaluació fixats per la Direcció, ha de determinar l'alumnat que és apte i el que és no apte.
L'alumne/a objecte d'un procediment disciplinari incoat durant la realització d'un curs, ja sigui per l'Institut o per la seva administració de procedència, no s'avaluarà fins a la seva resolució definitiva.
Les qualificacions finals de cada alumne/a s'han de remetre a l'administració o organització de procedència perquè en tinguin coneixement i a l'efecte que escaigui.
En cursos relacionats amb processos selectius les avaluacions atorgades per l'Institut seran vinculants per a l'òrgan de l'administració competent, en els termes previstos a la legislació aplicable.
L'alumne/a té dret a la revisió de les seves qualificacions.
La unitat administrativa responsable del curs comunicarà la data, el lloc i l'horari en què es farà la revisió de les qualificacions.
Incidències en la realització de proves d'avaluació
La utilització de qualsevol mitjà per falsejar els resultats de les proves d'avaluació o la realització fraudulenta d'algun o alguns exercicis exigits en l'avaluació d'alguna assignatura o matèria comportarà la nota de no apte/a o la qualificació de 0 (zero), amb independència del procés disciplinari que es pugui iniciar a l'alumne/a infractor/a.
Seguretat, accés al recinte i ús de les instal·lacions
L'accés al recinte i la identificació
L'accés al recinte de l'Institut requereix la identificació i l'acreditació prèvies, així com l'autorització de la unitat administrativa competent.
Mentre romanguin a l'interior del recinte de l'Institut, totes les persones han d'anar acreditades degudament amb sistemes d'identificació que siguin ben visibles i diferenciïn adequadament quin és el tipus d'activitat que realitzen a l'Institut.
Per resolució de la Direcció de l'Institut es determinarà el distintiu particular de les tipologies d'acreditacions, que en tot cas ha de respectar la normativa vigent en matèria d'acreditacions de personal.
Es dispensa de dur l'acreditació als alts càrrecs al servei de qualsevol Administració pública, ja sigui nacional o estrangera, així com a les persones que determini la Direcció de l'Institut.
Ús d'instal·lacions, espais formatius i material
Les instal·lacions, els espais formatius i el material de l'Institut s'han d'utilitzar amb la diligència deguda per garantir-ne la conservació i s'han d'emprar per a l'ús al qual estan destinats.
La utilització de les instal·lacions, els espais formatius i el material de l'Institut es limita al seu alumnat.
Els col·lectius relacionats amb l'àmbit de la seguretat que vulguin utilitzar els elements descrits, al marge d'una activitat formativa determinada, hauran de fer una petició escrita a la Direcció de l'Institut i obtenir l'autorització corresponent.
La petició haurà d'estar fonamentada degudament.
Les referides autoritzacions d'ús seran trameses a la persona peticionària i comunicades al cos de guàrdia de l'Institut.
La utilització de les instal·lacions i els espais formatius de l'Institut queda restringida a la franja horària de 8 h a 20 h, els dies laborables de dilluns a divendres.
Excepcionalment, la Direcció de l'Institut pot donar alguna autorització en un horari diferent.
No està permès consumir aliments i begudes en el recinte de l'Institut, a excepció del menjador i de les zones habilitades a l'efecte.
El Centre de Coneixement de la Seguretat
El Centre de Coneixement de la Seguretat és el centre de consulta i recerca de l'Institut de Seguretat Pública de Catalunya i està obert al públic en general.
Per accedir-hi no cal fer una comunicació prèvia però, per entrar al recinte de l'Institut, cal identificar-se i acreditar-se.
Aquesta acreditació serà limitada per a l'accés al Centre i no permetrà accedir a les altres instal·lacions del recinte.
L'alumnat pot sol·licitar allotjar-se a la residència durant la realització dels cursos i les activitats formatives.
Aquest servei està subjecte a pagament del corresponent preu públic.
Les places es cobriran per rigorós ordre d'inscripció d'acord amb els criteris que faci públics la Direcció de l'Institut.
L'alumnat que s'allotgi a la residència està obligat a tenir cura de les instal·lacions, el mobiliari de les habitacions i la resta d'elements comuns, així com a observar en tot moment bones pràctiques d'higiene, ordre i convivència.
A la galeria de tir s'han de respectar les normes de seguretat establertes, així com les indicacions de la persona responsable de l'activitat formativa o de les pràctiques de tir.
Les persones usuàries del recinte de l'Institut han d'evitar interrompre el normal desenvolupament de les activitats formatives i respectar els espais delimitats a la formació, a l'estudi o a les activitats pràctiques adreçades a l'alumnat.
L'accés dels i les membres dels sindicats
Les organitzacions sindicals representatives dels col·lectius professionals destinataris de la formació impartida a l'Institut que vulguin fer alguna activitat dirigida a l'alumnat, n'han de sol·licitar l'autorització per escrit, amb set dies d'antelació, fent constar el dia, l'horari i l'activitat a realitzar.
La Direcció de l'Institut emetrà l'autorització d'accés corresponent amb dos dies d'antelació a la data indicada per a l'activitat objecte de petició.
El desenvolupament de l'activitat sindical s'ha de circumscriure a la zona o el recinte que s'especifiqui en l'autorització.
Està totalment prohibit que els/les representants sindicals s'instal·lin en els passadissos, aules o qualsevol lloc destinat a realitzar activitats formatives.
L'incompliment reiterat d'aquest article comportarà la suspensió temporal del dret a accedir al recinte de l'Institut.
El personal funcionari en pràctiques resta sotmès a les normes de règim disciplinari establertes en aquest Reglament i, amb caràcter supletori per als supòsits en què el fet no constitueix simple falta de disciplina acadèmica, al règim disciplinari del cos al qual vulgui accedir, sens perjudici de les normes específiques que regulin el procediment de selecció.
Al personal funcionari de carrera li és d'aplicació, durant la realització de l'activitat formativa, el règim disciplinari establert en aquest Reglament quan afecti el règim acadèmic i, en els supòsits en què el fet no constitueixi falta de disciplina acadèmica, se li aplicarà el règim disciplinari del cos respectiu.
La responsabilitat disciplinària s'entén sens perjudici de la responsabilitat civil o penal en què es pugui incórrer, la qual s'ha de fer efectiva en la forma que preveu la legislació vigent.
Les infraccions disciplinàries no docents
En el cas que un/a alumne/a incorri en una possible infracció disciplinària no docent, la Direcció de l'Institut ho ha de notificar als òrgans competents per incoar l'expedient disciplinari corresponent.
A l'efecte del que estableix l'article 36.2 del present Reglament, l'Institut recaptarà informació als òrgans a què fa referència el punt anterior a fi de conèixer l'estat de la tramitació dels expedients disciplinaris iniciats.
La constància en l'expedient de l'alumne/a i la seva comunicació a la institució de procedència
A l'expedient personal de l'alumne/a s'ha d'incorporar la resolució d'incoació del procediment disciplinari, la de finalització i la corresponent al compliment de la sanció.
Les resolucions d'incoació i de finalització d'un procediment disciplinari s'han de comunicar a la institució de procedència de l'alumne/a, així com el compliment de la sanció.
L'exercici de la potestat disciplinària
La potestat disciplinària s'ha d'ajustar als principis de legalitat, impuls d'ofici, imparcialitat, agilitat, eficàcia, publicitat, contradicció, culpabilitat, irretroactivitat, tipicitat, responsabilitat i proporcionalitat i comprendrà essencialment els drets a la presumpció d'innocència, informació, defensa, audiència i vista de l'expedient.
Les infraccions disciplinàries docents
La tipificació de les infraccions disciplinàries docents
Les infraccions disciplinàries docents poden ser molt greus, greus o lleus.
La tipificació ha de considerar els actes que comportin incompliments de les obligacions acadèmiques d'assistència, estudi i avaluació i ha d'incloure les conductes contràries a les normes de convivència, seguretat, uniformitat, conservació de recursos i actuació de l'alumnat de l'Institut de Seguretat Pública de Catalunya.
Les infraccions disciplinàries molt greus
Són infraccions molt greus per conductes contràries a les normes de convivència:
a) les faltes de respecte basades en actituds violentes o agressives envers el personal, l'equip docent i/o l'alumnat de l'Institut;
b) la manifesta insubordinació individual o col·lectiva contra el personal de l'Institut, així com rebel·lar-se contra les ordres o disposicions que es dictin;
c) la falta de respecte a la intimitat, orientació sexual, pròpia imatge i dignitat;
d) tota conducta o actuació que comporti discriminació per raó de naixement, origen racial o ètnic, gènere, sexe o orientació sexual, religió o conviccions, opinió, edat o qualsevol altra condició o circumstància personal o social;
e) trobar-se en estat d'embriaguesa o estar sota els efectes d'estupefaents o substàncies psicotròpiques, així com la seva tinença;
Són infraccions molt greus per conductes contràries a la seguretat:
a) l'ús temerari de l'arma de foc i la inobservança greu de les instruccions relatives a les mesures de seguretat de l'armament en el recinte de l'Institut;
b) l'ús temerari dels vehicles, material didàctic i de pràctiques en el recinte de l'Institut;
c) tota conducta o actuació temerària que posi en greu risc la vida o integritat física de les persones en el recinte de l'Institut.
Les infraccions disciplinàries greus
Són infraccions greus per incompliment de les obligacions acadèmiques d'assistència, estudi i avaluació:
a) l'absència a l'activitat formativa, entesa com la falta d'assistència injustificada a les classes durant tres dies consecutius o cinc alterns;
b) utilitzar qualsevol mitjà per falsejar els resultats de les proves d'avaluació o realitzar de forma fraudulenta algun o alguns exercicis exigits en l'avaluació d'alguna assignatura o matèria;
c) l'abandonament de les activitats relacionades amb la vigilància i el control de l'Institut;
Les infraccions greus per conductes contràries a la seguretat són:
a) l'ostentació de les armes, així com el seu ús indegut;
b) tota conducta o actuació que posi en situació de risc la vida o integritat física de les persones en el recinte de l'Institut;
Les infraccions greus per conductes contràries a la conservació de recursos són:
a) fer ús dels vehicles, material didàctic i de pràctiques per a finalitats no autoritzades;
b) causar greus danys en materials, mobiliari o locals als quals tingui accés durant el desenvolupament de l'activitat formativa per negligència greu.
És una infracció greu, per conducta contrària a les normes d'uniformitat, l'ús abusiu de les credencials o de l'equipament que se li hagi subministrat a l'Institut.
Són infraccions greus per l'actuació de l'alumnat de l'Institut:
a) la desconsideració greu envers els i les superiors, el personal i l'equip docent i/o la resta d'alumnat de l'Institut;
b) la desobediència envers els i les superiors, el personal i l'equip docent en l'exercici de les seves funcions i l'incompliment de les ordres rebudes;
c) qualsevol comportament produït dins l'àmbit de l'activitat formativa que pugui comprometre el descrèdit per a la imatge publica de l'Institut i la del col·lectiu corresponent.
Les infraccions disciplinàries lleus
Són infraccions lleus per incompliment de les obligacions acadèmiques d'assistència, estudi i avaluació:
a) la falta d'assistència injustificada a una o diverses activitats formatives durant un dia lectiu;
b) la falta de puntualitat reiterada i injustificada a les activitats formatives;
c) la manca d'atenció reiterada durant el desenvolupament de les activitats formatives.
És una infracció lleu, per conducta contrària a les normes de convivència, no respectar amb el silenci necessari el desenvolupament de les activitats formatives i els actes organitzats per l'Institut.
Són infraccions lleus per conductes contràries a les normes d'uniformitat:
a) la pèrdua de les credencials o de l'equipament que se li hagi subministrat a l'Institut, per negligència inexcusable;
b) la descurança en la presentació personal i la infracció de les normes que regulen l'uniforme.
És una infracció lleu, per conducta contrària a la conservació de recursos, el deteriorament del material, el mobiliari i les instal·lacions de l'Institut, sempre que no tingui la consideració de greu.
Són infraccions lleus per l'actuació de l'alumnat de l'Institut:
a) la desconsideració lleu envers els i les superiors, el personal i l'equip docent de l'Institut i/o l'alumnat;
b) incomplir de forma reiterada els terminis establerts per al lliurament dels justificants dels permisos.
Les sancions disciplinàries docents
Les sancions disciplinàries han de consistir en amonestacions i en privacions de drets inherents a la condició d'alumne/a.
Per raó de les infraccions a què es refereixen els articles anteriors, es poden imposar les sancions següents:
c) suspensió temporal de la condició d'alumne/a;
d) pèrdua de puntuació de la nota global de l'activitat formativa;
En el cas d'infraccions qualificades com a lleus s'imposarà alguna de les sancions següents:
c) suspensió temporal de la condició d'alumne/a de fins a cinc dies.
En el cas d'infraccions qualificades com a greus s'imposarà alguna de les sancions següents:
a) suspensió temporal de la condició d'alumne/a de fins a quinze dies;
b) pèrdua de puntuació de fins a un 20% en la nota global de l'activitat formativa.
En el cas d'infraccions qualificades com a molt greus s'imposarà alguna de les sancions següents:
a) suspensió de la condició d'alumne/a de fins a trenta dies;
b) pèrdua de puntuació, de més d'un 20% i fins a un 40%, en la nota global de l'activitat formativa;
La graduació de les sancions disciplinàries
La imposició de les sancions s'ha de fixar d'acord amb els elements següents:
b) pertorbació de les activitats de l'Institut;
d) grau de participació en la comissió o en l'omissió;
e) la gravetat dels danys causats a l'interès públic, patrimoni o béns de l'Administració o de la ciutadania;
f) transcendència per a la seguretat pública.
La responsabilitat disciplinària s'extingeix amb el compliment de la sanció, la prescripció de la falta o la mort de l'/de la infractor/a.
El termini de prescripció es comença a comptar des que s'hagi comès la falta i des del cessament de la comissió quan es tracti de faltes continuades.
Les infraccions molt greus prescriuen als tres mesos; les greus, als dos mesos, i les lleus, al mes.
La prescripció s'interromprà per la iniciació del procediment, a l'efecte del qual la resolució d'incoació de l'expedient disciplinari haurà de ser degudament notificada.
Les sancions imposades per faltes molt greus prescriuen al cap de tres mesos, les imposades per faltes greus prescriuen al cap de dos mesos i les imposades per faltes lleus prescriuen al cap d'un mes.
Els terminis a què fa referència l'apartat 1 s'interrompen si es du a terme una actuació administrativa dirigida a executar la sanció administrativa, amb el coneixement formal de la persona sancionada o a fi d'esbrinar-ne el domicili i que es practiqui amb projecció externa a la dependència en què s'origini.
El procediment disciplinari s'inspira en les garanties:
a) d'audiència a la persona interessada;
c) de separació entre la fase d'instrucció i de resolució encomanant-se a òrgans diferents;
d) possibilitat d'impugnar la resolució que es dicti davant l'òrgan competent.
La incoació dels procediments disciplinaris i el nomenament d'instructor/a i, si escau, de secretari/ària, correspon a la Direcció de l'Institut.
La imposició de les sancions fixades per aquest Reglament correspon a la Direcció de l'Institut.
Els diferents tipus de procediment
Les faltes lleus es poden imposar sense cap altre tràmit que l'audiència a la persona interessada en el termini de cinc dies.
Les faltes greus i molt greus requereixen la incoació de l'oportú expedient disciplinari, la tramitació del qual s'ha de caracteritzar pels principis de sumarietat i celeritat de les fases següents.
1.1 La iniciació correspon a la Direcció de l'Institut, per pròpia iniciativa o per denúncia.
En la resolució d'incoació del procediment es nomenarà instructor/a entre el personal funcionari adscrit a l'Institut.
1.2 L'òrgan competent per incoar el procediment, en tenir coneixement d'una presumpta infracció disciplinària i abans de dictar la resolució d'incoació de l'expedient disciplinari, pot acordar la realització d'una informació reservada per aclarir els fets, així com les seves presumptes persones responsables i la procedència o no d'iniciar el procediment disciplinari.
Posteriorment, i si l'/la instructor/a ho creu convenient, aquesta informació pot formar part de l'expedient disciplinari mitjançant proveïment a aquest efecte.
1.3 Quan la complexitat o la transcendència dels fets que cal investigar ho exigeixi, s'ha de nomenar secretari/ària, que, en tot cas, ha de tenir la condició de funcionari/ària.
1.4 La incoació del procediment, amb el nomenament de l'/la instructor/a i del/ la secretari/ària, s'ha de notificar a la persona expedientada i a les persones nomenades per a l'exercici d'aquestes funcions.
1.5 A l'inici de l'expedient disciplinari, o durant la seva tramitació, i per faltes molt greus, l'òrgan competent per incoar-lo pot acordar, com a mesura cautelar, el canvi provisional de grup o la privació temporal del dret d'assistir a classe de l'alumne/a sotmès/esa a l'expedient disciplinari.
1.6 Aquestes mesures poden ser aixecades pel mateix òrgan en qualsevol moment de la tramitació de l'expedient.
1.7 Les resolucions sobre les mesures cautelars han de ser sempre motivades i han d'haver ponderat la gravetat dels fets imputats, les circumstàncies concretes de cada cas i l'expedient personal de l'alumne/a.
2.1 L'/la instructor/a ha d'ordenar la pràctica de totes les diligències que calguin per a la determinació i comprovació dels fets, i també ha de rebre declaració de la persona expedientada i de totes les persones que cregui convenients.
2.2 En un termini no superior a deu dies des de la incoació del procediment i a la vista de les actuacions practicades, l'instructor/a ha de formular un plec de càrrecs que comprengui els fets imputats i la sanció que pugui ser d'aplicació.
2.3 En qualsevol moment del procediment en què l'/la instructor/a apreciï que els fets poden ser constitutius d'infracció penal, ho ha de posar en coneixement de la Direcció de l'Institut, per la seva oportuna comunicació al Ministeri Fiscal.
2.4 El plec de càrrecs s'ha de notificar a la persona expedientada, la qual disposarà de cinc dies per fer les al·legacions oportunes, aportar els documents o sol·licitar la pràctica de les proves que consideri necessàries per a la seva defensa.
2.5 Contestat el plec o transcorregut el termini, l'/la instructor/a pot acordar la pràctica de les proves sol·licitades o denegar les que no consideri oportunes, dins un termini també de cinc dies.
2.6 Practicades totes aquestes diligències, es donarà vista de l'expedient de manera immediata a la persona expedientada, la qual disposarà de tres dies més per fer noves al·legacions.
2.7 En el termini dels tres dies següents, l'/la instructor/a ha de formular una proposta de resolució en què determinarà la falta comesa, així com la sanció a imposar, que serà notificada a la persona interessada, la qual disposarà de tres dies per fer les al·legacions que cregui convenients.
2.8 Transcorregut aquest termini, s'ha de remetre l'expedient complet a la Direcció de l'Institut.
3.1 La resolució que posa fi al procediment disciplinari s'ha d'adoptar en el termini de cinc dies per l'òrgan competent.
3.2 La resolució ha de ser motivada i ha de donar resposta a totes les qüestions plantejades a l'expedient, inclòs el resultat i la valoració de les proves practicades; ha d'especificar la persona responsable, la tipificació de la falta, la sanció aplicable i el moment i la forma per a complir-la, o bé ha de declarar la manca de responsabilitat de la persona expedientada i el sobreseïment de l'expedient.
3.3 La resolució s'ha de comunicar a la persona expedientada, amb indicació dels recursos que siguin procedents, l'òrgan davant el qual s'han de presentar i el termini per a interposar-los.
El procediment disciplinari abreujat per faltes lleus
En el cas que es consideri que hi ha elements de judici suficients per qualificar la infracció disciplinària com a falta lleu, es pot tramitar pel procediment abreujat que es regula en aquest article.
La resolució d'incoació del procediment, amb el nomenament de l'/la instructor/a, s'ha de notificar a la persona designada per exercir aquest càrrec, la qual, a la vista de les actuacions practicades, ha de formular la proposta de resolució.
La proposta de resolució s'ha de notificar a la persona expedientada, juntament amb la resolució d'incoació i la indicació que es tracta d'un procediment abreujat, per tal que en el termini de cinc dies es proposi la pràctica de les proves de les quals intenti valer-se i al·legar tot el que consideri convenient per a la seva defensa.
Transcorregut el termini anterior i després de l'eventual pràctica de la prova, l'/la instructor/a, sense cap altre tràmit, ha d'elevar l'expedient a l'òrgan competent per a resoldre.
Seguidament, i en el termini de cinc dies, l'òrgan competent ha de dictar la resolució que posarà fi al procediment abreujat.
Els terminis del procediment disciplinari
En tot cas la durada màxima del procediment disciplinari ordinari no pot ser superior a quatre mesos, llevat dels supòsits de suspensió dels terminis previstos a la legislació general del procediment administratiu.
En tot cas la durada màxima del procediment disciplinari abreujat no pot ser superior a dos mesos, llevat dels supòsits de suspensió dels terminis previstos a la legislació general del procediment administratiu.
El transcurs dels terminis màxims sense haver dictat i notificat cap resolució comporta la caducitat del procediment disciplinari.
Aquest fet no impedeix incoar un altre expedient si encara no ha prescrit la infracció, tot i que els procediments caducats no interrompen el termini d'aquesta prescripció.
La comunicació de les sancions disciplinàries
Les sancions que s'imposin en aplicació d'aquest Reglament s'han de comunicar a la junta d'avaluació del curs corresponent.
Procediments disciplinaris en tramitació
Els expedients disciplinaris incoats abans de l'entrada en vigor d'aquest reglament seguiran la seva tramitació d'acord amb la normativa aplicable en el moment en què es van iniciar.