La recerca i investigació a través dels fons documentals dels consolats estrangers a Barcelona durant la Guerra Civil (1936-1939) respon a la voluntat del Centre de recollir i oferir a l'estudiós una documentació susceptible de ser utilitzada en estudis posteriors i que pot ser de difícil accés.
La Guerra Civil ha estat sempre una línia prioritària de recerca del CHCC i en aquest cas es considera molt valuós donar a conèixer la visió que des dels àmbits diplomàtics exteriors tenien de Catalunya durant la guerra.
Atès que és probable que els informes generats des de Barcelona fossin fets des d'una perspectiva centrada més en Catalunya que no pas en Espanya, ens poden permetre apropar-nos al coneixement de l'especificitat de la revolució - guerra civil a les terres catalanes i inferir la incidència que van tenir directament o indirectament en el comportament dels diversos governs.
Per tenir accés als informes digitalitzats, cal concertar cita prèvia amb la biblioteca Josep Benet
Joan Maria Thomas Andreu, doctor en història contemporània, ha fet la consulta i reproducció dels fons del U.S. Consulate General of Barcelona, durant els anys de la Guerra Civil, dipositats als National Archives and Records Administration (NARA) del Estats Units.
Aquest fons consular està format per tres Entries o localitzacions, en concret les número 3169, 3170 i 3171:
La documentació que s'ha reproduït consisteix en la correspondència enviada i rebuda per l'U.S. Consulate General of Barcelona amb diverses entitats i persones: el Departament d'Estat, l'Ambaixada a Madrid (posteriorment traslladada a València i finalment a Barcelona), diferents ambaixades dels EUA a Europa (París principalment, tot i que també apareixen Berlín i Moscou), altres consolats dels EUA a la resta de l'Estat espanyol, consolats d'altres estats situats a Barcelona i a la resta de l'Estat espanyol, amb el president de la Generalitat de Catalunya (Lluís Companys), amb el conseller primer (Josep Tarradellas), diversos consellers de la Generalitat de Catalunya, el president del Parlament, la prefectura de policia, el comandament de l'Squadron de la USS Navy estacionat a Villefranche, així com amb diversos ciutadans dels EUA residents a Catalunya.
A través d'aquest fons es poden resseguir les actuacions del consolat durant el conflicte:
El conjunt d'aquesta documentació s'ha reproduït fotogràficament i constitueix un fons de 1.436 fotografies.
Atesa la manca de classificació exhaustiva, dins d'aquest fons es poden trobar documents de cronologia anterior i posterior al conflicte.
Per aquest motiu, només s'han seleccionat aquells que mereixen especial atenció per a l'estudi de les actuacions diplomàtiques.
Relació de les signatures de la documentació reproduïda:
Els continguts generals que hi trobem estan relacionats amb la inquietud que els anarquistes provoquen en els alts funcionaris francesos, tant pel que fa als seus interessos econòmics, com pel temor de veure França encerclada en mig de dos estats aliats (Espanya i Alemanya), la por al comunisme per l'apropament del Govern republicà a Moscou, l'Estatut i l'independentisme català.
Tot això en un context en què els francesos no volien un veí ideològicament i políticament perillós, pensant en la guerra amb Alemanya que ja s'anunciava.