projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Aquest divendres 9 de maig a les 19 hores inaugurem al Centre Cívic de Mar l'exposició fotogràfica "Els inicis del turisme a Vilanova i la Geltrú" organitzada per l'Arxiu Comarcal del Garraf.
Es tracta d'una selecció de 45 fotos dels fons d'imatges que conserva l'Arxiu dels autors Horro, Mas i Bellmunt del període 1960-1980, que vol mostrar i recordar, a traves d'una sèrie d'elements característics, els principis del fenomen turístic Vilanova i la Geltrú.
L'exposició hi serà al Barri de Mar del 9 al 21 de maig i després serà itinerant pels diferents Centres Cívics de la ciutat.
A través d'unes imatges familiars i quotidianes de la segona meitat del segle XX, aquesta exposició vol fer memòria dels inicis del fenomen turístic i d'estiueig a Vilanova i la Geltrú.
Temps enrere, el costum dels vilanovins de baixar a la platja era ben escàs, llevat de quan es tractava d'alguna festivitat marinera.
Amb els anys però, la ciutat aniria poc a poc "descobrint" l'atractiu d'un mar i d'un sol, però sobretot d'unes platges, ideals per a banyistes i mainada, on els primers estiuejants vinguts de fora es barrejaven amb els d'aquí.
Platges cada cop més plenes de banyistes i cotxes, nous i entranyables establiments turístics, l'organització del Dia del Turista o l'elecció de Miss Sirena, etc. són imatges que recorden aquell moment i aquell context.
Mentre que la ciutat apostava principalment pel sector industrial i comercial, de llarga tradició des del segle XIX, poc a poc ja s'entreveia un turisme incipient, principalment de caire familiar, que s'aniria obrint camí aprofitant la placidesa de les seves platges, la tranquil·litat d'un entorn i un clima envejable, però sobretot, gràcies també a la tenacitat d'una gent, que va creure en el futur d'aquest sector com a font de progrés i activitat econòmica de la ciutat.
De tot aquest període en dóna fe aquesta exposició, organitzada per l'Arxiu Comarcal del Garraf amb els fons fotogràfics que conserva de Ramir Horro, Jordi Mas i els germans Bellmunt.
Enguany l'escollit ha estat el director de l'Arxiu Comarcal del Garraf, Rafel Mestres, que ha fet un repàs per la història del barri i de la navegació des del segle XIX fins a l'actualitat, acompanyat també de records personals del barri
Antiga foto de la façana marítima a Vilanova i la Geltrú
Rafel Mestres, director de l'arxiu Comarcal del Garraf, va ser l'encarregat de fer el pregó de les festes de Sant Pere.
Mestres va fer un recorregut, acompanyat de fotografies antigues, per la història del Barri de mar, amb el port, la pesca, el comerç d'aiguardents, el far i la platja com alguns dels elements importants.
També va destacar el paper de l'Arxiu Comarcal del Garraf en la conservació dels diferents fons relacionats amb la història del Barri de Mar i va encoratjar a pescadors i particulars a dipositar els seus arxius per tal que tota la ciutat els pugui gaudir, a banda de garantir una correcta conservació.
L'acte va començar amb la benvinguda del Patró Major de la Confraria de Pescadors, Miquel Illa, que va explicar la nova etapa de les festes de Sant Pere, després de la desaparició de l'Institut Setmana del Mar i l'assumpció per part de la confraria de l'organització de la celebració.
En nom de l'Ajuntament, la tercera tinenta d'alcaldia, Teresa Llorens, va mostrar el suport de la ciutat a les activitats festives de Sant Pere perquè "a més de la importància de l'activitat econòmica al barri de mar, també és important l'activitat lúdica i cultural".
L'acte tindrà lloc el divendres dia 11 de desembre a les 19 hores a la seu de l'Arxiu Comarcal del Garraf, el Castell de la Geltrú
L'Arxiu Comarcal, amb el seu propòsit de difondre els fons documentals que conserva i d'aquesta manera, fer partícep a la ciutadania d'un equipament que està al seu servei, presenta aquest llibre, el quart volum de la col·lecció "Els nostres fotògrafs", dedicat a Joan Artigues Carbonell, nascut a Vilanova i la Geltrú l'any 1894 i mort a Barcelona el 1953.
Mentre que els tres primers volums abracen un període que comença després de la guerra civil, el fons fotogràfic de Joan Artigues ve a omplir el buit cronològic del primer terç del segle XX.
Aquest nou arxiu fotogràfic va ser dipositat pel fill del fotògraf a l'Arxiu Nacional de Catalunya amb l'acord que l'Arxiu Comarcal del Garraf pogués disposar d'una còpia de totes les imatges relacionades amb la seva ciutat i la seva comarca.
Són imatges d'una gran professionalitat i qualitat que venen a immortalitzar paisatges urbans, sobretot la platja de Vilanova, edificis emblemàtics i panoràmiques de totes les poblacions del Garraf.
També hi ha una mostra de la gran nevada de 1924.
La confecció d'aquet nou llibre, tant pel que fa als peus de foto com de l'arranjament de les imatges, l'ha fet el personal propi de l'Arxiu Comarcal del Garraf.
L'acte de presentació tindrà lloc el proper divendres dia 11 de desembre a les 19 hores a l'Arxiu Comarcal del Garraf, al Castell de la Geltrú i comptarà amb la presència de diverses autoritats i amb la família del fotògraf.
La presentació del llibre serà dimarts 18 d'abril a les 19 hores a l'Arxiu Comarcal del Garraf, Castell de la Geltrú.
5è volum "Els nostres fotògrafs"
L'Arxiu Comarcal del Garraf i l'editorial vilanovina "El Cep i l Nansa" publica per Sant Jordi 2017 un nou volum, el cinquè, de la col·lecció "Els nostres fotògrafs", aquesta vegada dedicat a tres vilanovins grans aficionats a la fotografia, Francesc de Sales Ferrer, Alfonso Foradada i Jordi Ferret.
El primer, Francesc de S. Ferrer Ferret (Barcelona 1875-1960), fill de l'indiano vilanoví "Panxo" Ferrer, retrata la Vilanova al tombant del segle XX.
Es tracta d'un personatge que viu el context bohemi i benestant característic de la burgesia vilanovina de principis del 1900.
Aquest fons fotogràfic consta de 400 plaques de vidre que van del 1900 al 1910.
Alfonso Foradada Coll (Vilanova 1909-1980), treballador de la Pirelli en càrrecs de responsabilitat, ens mostra una ciutat, i molt especialment la seva vesant més marinera, en plena postguerra, entre 1940 i 1960.
Quan Vilanova reprèn el batec econòmic i social després de la gran desfeta.
La seva fotografia, d'una qualitat exquisida, compta amb un fons d'imatges de gairebé 10.000 fotografies.
El tercer és Jordi Ferret Isern (Vilanova 1922-1975), notable personatge del món del cinema amateur vilanoví de la segona meitat del segle XX, que en la seva vessant fotogràfica i aprofitant l'arribada del color, ens mostra preciosos retalls del redreçament cultural de la Vilanova dels anys 1960 i 1970.
El llibre és un passeig per la Vilanova del segle XX de la mà de tres apassionats autodidactes de la fotografia.
Cadascun d'ells va viure en moments ben diferents i que per tant, acaben donant una notable visió lineal i sencera de la història gràfica de la Vilanova del segle passat.
Les famílies dels tres autors han cedit a l'Arxiu Comarcal del Garraf, en el curs d'aquests darrers anys, els seus fons fotogràfics.
La suma dels tres fons són més de 10.000 fotografies, totes elles digitalitzades per l'Arxiu Comarcal, que s'afegeixen a l'important fons d'imatges que conserva aquest centre.
La Secció Fotogràfica del Centre d'Estudis de la Biblioteca Museu Balaguer
Portada de la nova publicació de l'Arxiu Comarcal del Garraf
El proper dimecres 19 de desembre a les 19 hores es presentarà a la seu de l'Arxiu Comarcal del Garraf (castell de la Geltrú) un nou volum de la col·lecció "els nostres fotògrafs " sobre fotografies històriques de Vilanova i la Geltrú, editat pel Cep i la Nansa.
Es tracta del volum sisè dedicat al "Archivo Fotográfico de Villanueva y Geltrú", un fons d'imatges generat per la Secció Fotogràfica del Centre d'Estudis de la Biblioteca-Museu Balaguer a partir dels anys 1940 i fins al 1980.
Aquest nou llibre forma part de la política de difusió de l'Arxiu Comarcal pel que fa als fons històrics que conserva.
La present col·lecció s'inicià l'any 2006 amb el llibre dedicat al fotògraf vilanoví Ramir Horro.
Després va continuar amb autors com Jordi Mas, els germans Joan i Ramon Bellmunt, Joan Artigues i finalment, el volum cinquè, dedicat a tres retratistes, Alfons Foradada, Jordi Ferret i Francesc Farré.
Aquesta vegada no es tracta d'un sol autor, sinó que el llibre està dedicat al col·lectiu amateur de fotògrafs vilanovins, que amb el suport del govern municipal d'aleshores, van crear aquest arxiu fotogràfic, amb l'objectiu principal de deixar constància de la transformació social i urbanística de la ciutat.
Es tracta d'una selecció de 180 fotografies en blanc i negre de diferents autors, però amb un tema en comú, reflectir els canvis urbans de la ciutat des dels anys 1950 fins al final de la dictadura.
Un període intens de creixement i de grans transformacions, però a la vegada sense cap mena de filtre que pogués tenir en compte la conservació del patrimoni arquitectònic i urbanístic de la ciutat.
Passeig virtual per algunes festivitats vilanovines.
Jordi Ferret amb altres membres de l'Agrupació del Cinema Amateur del Foment Vilanoví preparant una projecció.
Des de l'Arxiu Comarcal del Garraf us oferim per aquests dies de confinament, la possibilitat de gaudir dels fons històrics que conservem sense moure's de casa.
En aquest cas, de les filmacions de festes religioses i altres esdeveniments del calendari festiu de Vilanova i la Geltrú dels anys 50, que va fer Jordi Ferret Isern (Vilanova 1922-1975), president i màxim impulsor de l'Agrupació de Cinema Amateur del Foment Vilanoví.
Amb la subvenció que ha atorgat la Diputació de Tarragona, corresponent a l'any 2018, l'Arxiu Comarcal del Baix Camp ha actualitzat els inventaris dels Arxius Municipals i del Jutjats de Pau de diverses localitats de la comarca.
L'actuació -que s'ha executat entre els mesos de juny i novembre d'aquest any 2018- ha consistit en la continuació de l'actualització dels inventaris dels Arxius Municipals de Castellvell del Camp i de Riudecanyes.
D'altra banda també s'ha treballat en els fons dels Jutjats de Pau de les poblacions de menys de 5.000 habitants: l'Albiol, Alforja, l'Argentera, Castellvell del Camp, Duesaigües, Riudecanyes Riudecols i Vilanova d'Escornalbou.
IV Jornada d'Arxius a l'Arxiu Comarcal del Baix Camp
El proper 2 de maig tindrà lloc la IV Jornada d'Arxius amb el títol "Del pergamí al tuit.
Nous reptes dels arxius" dedicada al tractament arxivístic dels nous suports documentals.
La Jornada organitzada per l'Arxiu Comarcal del Baix Camp i l'Arxiu Municipal de Reus, tindrà lloc a la Sala d'Actes de l'Arxiu, és una activitat gratuïta amb inscripció prèvia trucant al telèfon 977010054 o a l'adreça https://www.reus.cat/inscripcio02052019
L'Arxiu Comarcal del Baix Camp, seguint amb la realització de l'inventari del patrimoni documental de la comarca, que s'ha fet amb les subvencions rebudes de la Diputació de Tarragona, va treballar l'any 2013, en l'actualització dels inventaris dels fons municipals i dels fons dels jutjats de pau de quatre poblacions de la comarca del Baix Camp: L'Argentera, Botarell, Colldejou i Vilaplana.
L'Arxiu Comarcal del Baix Camp posa a disposició de la plataforma XAC Premsa la digitalització de "Reus, Semanario de la ciudad" de l'any 1952 al 1964
Portada Setmanari Reus, núm. 1; 19/04/1952
L'Arxiu Comarcal del Baix Camp, el passat mes de desembre, va posar a disposició de la plataforma XAC Premsa la digitalització de "Reus, Semanario de la ciudad" del període entre 1952 i 1964, que custodia la Biblioteca Central Xavier Amorós de Reus.
Progressivament s'anirà ampliant la digitalització del Setmanari fins arribar a l'any 1986.
El Setmanari Reus és una eina complementària per al coneixement i la recerca de la història de la Ciutat i Comarca.
Els fitxers ofereixen la possibilitat de realitzar cerques de text lliure a través de la funcionalitat OCR.
Conferència a càrrec de Laura Villalba
El proper dijous 22 de gener a 2/4 de 8 del vespre tindrà lloc a la sala d'actes de l'Arxiu Comarcal del Baix Camp - Arxiu de Reus la conferència " Adelaida Ferré i Gomis i el folklore reusenc", a càrrec de Laura Villalba.
Adelaida Ferré i Gomis és una de les flokloristes del nostre país de principis del segle XX.
Residí temporades curtes a Reus població natal del seu pare.
Acte l'organitza l'Arxiu Municipal de Reus - Carrutxa.
L'Arxiu Comarcal del Baix Camp ha inventariat en una primera fase part del fons documental de l'Ajuntament de Capafonts amb la subvenció atorgada per la Diputació de Tarragona per l'any 2019.
La major part de la documentació dipositada a l'arxiu és posterior a l'any 1939.
Cal destacar que el document més antic descrit és un amillarament de l'any 1851.
Del segle XIX, majoritàriament de final d'aquest, s'han conservat llibres de comptabilitat.
La documentació seriada comença a la dècada dels anys 10 del segle XX però amb llacunes i no serà fins a partir de finals de la Guerra Civil que la documentació és completa.
En aquesta primera fase s'ha inventariat 20 metres líneals de documentació que abasta cronològicament del 1851 al 1980.
L'Arxiu Comarcal del Baix Camp i L'Arxiu Municipal de Reus difonen el tradicional punt de llibre de Sant Jordi i us proposen la consulta del vídeo "Les roses de l'arxiu"
Des de fa uns anys l'Arxiu Comarcal del Baix Camp i l'Arxiu Municipal de Reus coediten un punt de llibre per Sant Jordi en què hi hagi un dibuix extret d'uns dels documents que es troben custodiats al centre.
Enguany hem escollit el dibuix d'una rosa que representa l'escut de la ciutat de Reus.
És una còpia d'un document datat el 12 de març del 1684 que explica l'anada d'uns representants de la ciutat a Gratallops i l'obtenció d'una relíquia de Sant Sebastià.
El document forma part del fons del Reial Col·legi d'Argenters de Reus dipositat a l'Arxiu Comarcal del Baix Camp.
A més, us proposem que consulteu el vídeo "Les roses de l'arxiu".
Digitalitzats els llibres de correspondència de l'empresa Jean Lacomme i Cia (1790-1808) dedicada al comerç d'aiguardents
Detall de la portada d'un llibre de correspondència del fons de Jean Lacomme
L'any 1790 Jean Lacomme i Louis Ainé -tots dos de nacionalitat francesa- constituïren l'empresa Jean Lacomme i Cia amb l'objectiu de comercialitzar des de Reus aiguardents del Camp de Tarragona.
Les transaccions comercials de l'empresa es realitzaren d'una banda als mercats de Cadis i Puerto de Santa Maria, on serien reexportats a les colònies americanes, i d'altra banda, cap els països nòrdics.
La companyia també realitzà altres operacions de venda com la de fruits secs i de matafaluga d'anís, però el volum d'aquests articles no fou gaire important.
L'any 1792 Jean Lacomme dissolgué la companyia amb Louis Ainé.
Els anys posteriors, de 1793 a 1795, les operacions dels comerciants francesos d'aquí a casa nostra amb la guerra declarada per la corona espanyola a la França revolucionària serien de certa dificultat.
Jean Lacomme retorna a la Llotja reusenca i de l'any 1797 fins al 1801 treballarà per altres companyies: Stembor i Cia; M.G.G.Hilliger i Cia.
La digitalització dels llibres de correspondència (1790-1808), als quals podeu accedir al portal 'Arxius en línia', ens permeten veure quina va ser l'activitat empresarial de la companyia: els proveïdors amb qui tenien contacte; els tipus de mercaderies; les compres i les vendes; la nacionalitat dels vaixells.
L'economia de Reus al segle XVIII: el comerç de l'aiguardent.
Planxa per imprimir bitllets de 100 pessetes
Planxa per imprimir bitllets de 500 pessetes
El "Banc de Reus" va ser una entitat financera local constituïda el 20 de març de l'any 1863.
La voluntat de banquers i comerciants locals propiciaren la creació de la nova societat bancària amb el nom de "Caja reusense", nom que posteriorment es canvià pel definitiu "Banco de Reus".
Els elements claus per a la constitució de l'entitat foren: d'una banda l'activitat econòmica i comercial de Reus al voltant de 1850 (la industria de l'aiguardent i l'exportació de l'alcohol fora de Catalunya, el comerç d'avellanes, ametlles, oli i vi i la indústria tèxtil); i d'altra la promulgació de la llei bancària de 1856 que permetia la creació de bancs locals d'emissió.
El Banc de Reus fou aprovat pel govern el dia 26 de desembre de 1862 i la premsa en celebrà la notícia però alhora es lamentà de la no existència a Reus d'una Caixa d'estalvis que impulsaria i donaria seguretat a l'estalvi popular molt útil als obrers en els moments difícils.
L' activitat de la societat bancària s'allargarà fins a l'any 1931.
Podeu consultar a Arxius en Línia de la Xarxa d'Arxius Comarcals les Actes de la Junta de Govern i les Actes de la Junta General d'accionistes.
Conferència dins el cicle "Una ciutat de romanços"
La conferència "L'ús de la literatura popular per part de l'obrerisme català a l'entorn de 1900", s'inclou dins del cicle "Una ciutat de romanços" organitzat per l' Arxiu Municipal de Reus, l' Arxiu Comarcal del Baix Camp, la Biblioteca Central Xavier Amorós i Carrutxa.
La conferència anirà a càrrec de Jordi Martí i Font, professor i escriptor.
El proper 29 de gener de 2015 a 2/4 de 8 del vespre a la sala d'actes de l'Arxiu Comarcal.
Amb motiu de la celebració del bicentenari del naixement de Joan Prim Prats l' Arxiu Comarcal del Baix Camp ha digitalitzat la major part de les cartes que s'hi conserven
Amb motiu de la celebració del bicentenari del naixement de Joan Prim Prats (Reus, 1814 - Madrid, 1870), l'Arxiu Comarcal del Baix Camp, ofereix la consulta en línia de 51 de les 80 cartes del General Joan Prim (1834 - 1871) que s'hi conserven.
En dites cartes trobem tant referències a fets històrics en els què participà, com a diversos aspectes de la seva vida privada que ens ajuden a conèixer aquest personatge.
En algunes d'elles la cal·ligrafia segueix primerament la direcció horitzontal i a la finalització del paper continua de nou a la primera pàgina però en direcció vertical.
Amb motiu del bicentenari l'Arxiu també va acollir la conferència "Prim, el braç armat d' una revolució" a càrrec de F. Xavier Hernàndez, en la que presentà el seu darrer llibre "Soldats, guerrers i combatents dels Països Catalans".
Per a l' exposició "Joan Prim i Prats (Reus, 1814 - Madrid, 1870)" que ha tingut lloc al Museu de Reus s'han cedit diverses cartes en les que es repassa la trajectòria personal, política i militar del general.
Els documents es poden consultar en línia a través de l'opció "Arxius en línia: Cercador de fons i documents" de la Xarxa d' Arxius Comarcals.
Podeu consultar les cartes d'en Joan Prim clicant aquí
S'ha treballat en els inventaris de les poblacions següents: Maspujols, Montbrió del Camp, Vilanova d'Escornalbou i Riudoms
L'Arxiu Comarcal del Baix Camp, amb la subvenció rebuda de la Diputació de Tarragona l'any 2014, ha seguit treballant en la millora de l'inventari del patrimoni documental de la comarca actualitzant els inventaris dels fons municipals i dels fons dels jutjats de pau de quatre poblacions de la comarca del Baix Camp: Maspujols, Montbrió del Camp, Vilanova d'Escornalbou i Riudoms.
El grup forma part del personal d'atenció a l'usuari de la Direcció d'Atenció Primària Camp de Tarragona
Visita a l'ACBC del personal d'atenció a l'usuari de la Direcció d'Atenció Primària Camp de Tarragona
L'Arxiu ha rebut la visita del personal d'atenció a l'usuari de la Direcció d'Atenció Primària Camp de Tarragona, que ha participat en el curs "Conservació i Eliminació de Documents" impartit al CAP Sant Pere de Reus, en el programa formatiu de l'Institut Català de Salut.
Els visitants van poder veure les instal·lacions de l'arxiu, consultar diferents tipologies documentals seleccionades per la seva peculiaritat i els instruments de descripció utilitzats.
L'Arxiu Comarcal del Baix Camp incorpora un total de 39.000 imatges d'un alt interès genealògic
Fruit del conveni entre la Generalitat de Catalunya i la Societat Genealògica de Utah ja són consultables les quintes de l'Ajuntament de Reus dels anys 1851 a 1930 en format digital a "Arxius en Línia", en total 39.000 imatges que corresponen a 97 volums enquadernats.
Els ajuntaments eren els encarregats, per delegació de l'Estat, d'elaborar el llistat de reclutament dels nois d'edat entre 19 i 22 anys que formarien les lleves.
La quinta de l'any està formada per l'expedient de cada mosso, en el que s'adjunta tota la documentació que fa referència al tràmit i tota aquella altra que podria utilitzada com a motiu d'exclusió del servei militar obligatori (circumstàncies personals, familiars, descripcions físiques o revisions mèdiques).
Els expedients de quintes tenen un alt interès genealògic per tota la informació que recopilen.
La seva digitalització a més d'ajudar en la recerca genealògica també contribueix a la conservació i preservació dels originals.
Consulteu els expedients de quintes de l'Ajuntament de Reus des d'aquest enllaç
L'Arxiu Comarcal del Baix Camp us convida a participar en les activitats programades per donar-vos a conèixer l'Arxiu
Les activitats programades per celebrar el Dia Internacional dels Arxius són les següents:
· Dimecres 6 de juny a les 18.30 h
Visita als fons musicals que es troben ingressats a l'Arxiu, us convidem a conèixer-los tot escoltant-los.
· Dijous 7 de juny de 18.30 a 20.00 h
L'escriptura als voltants de l'any 1000: estris, tintes i suports.
La documentació més antiga ingresada a l'Arxiu Comarcal del Baix Camp està datada al voltant de l'any mil, amb aquest taller farem una introducció teòrica a la història de l'escriptura d'aquell moment i una pràctica cal·ligràfica.
· Dissabte 9 de juny a les 11.00 h (sortida a les 8.30 amb autocar per anar a Valldoreix*)
Visita al Centre de Restauració de Béns Mobles de Catalunya (CRBMC) que és l'organisme responsable de la conservació–restauració del patrimoni cultural moble català.
Totes les activitats són amb inscripció prèvia trucant al telèfon de l'Arxiu: 977 010 054
*Cost del viatge al CRBMC consultar a l'Arxiu
· "L'Arxiu vist amb ulls d'infants"
Mostra dels dibuixos que han fet els nens i nenes que han visita l'Arxiu
Horari de 9 a 14 hores de dilluns a divendres
Pròximament l'Arxiu Comarcal del Baix Camp iniciarà la tercera fase de digitalització de documentació de fons documentals ingressats a l'Arxiu; fons que es troben en els respectius Arxius Municipals de la Comarca i documents d'altres procedències.
Durant la segona fase es van digitalitzar un total de 60.000 imatges que corresponen a 438 documents procedents de 30 fons documentals: llibres d'actes de fons municipals, de fons religiosos, de fons d'associacions; llibres d'ordinacions i privilegis; llibres parroquials i manuscrits.
L'abast cronològic de la documentació digitalitzada en aquesta segona fase és molt ampli, va del segle XV al segle XX.
Volem destacar per la seva antiguitat i singularitat: les Ordinacions de l'Albiol i les de Cambrils, els Llibres de Prohomenies de Reus i de Riudoms; Privilegis i Determinacions de la Selva del Camp, i els llibres de la Comuna del Camp, tots ells ens permeten conèixer les antigues estructures municipals.
D'altra banda també tenen un especial interès els Llibres d'Actes del període de la Guerra Civil Espanyola; els llibres de notes genealògiques del Prevere Anguera; llibres parroquials de Castellvell del Camp i de Vallfogona de Riucorb (baptismes, confirmacions, esposoris, òbits i combregants) tots de gran importància perquè ens donen informació relacionada amb la població.
També és interessant la documentació procedent dels fons dels gremis d'Argenters i Blanquers pel contingut econòmic i social que s'hi descriu.
Finalment s'ha digitalitzat una sèrie de manuscrits que ens narren en primera persona successos de la vida quotidiana.
Els treballs de digitalització es realitzen a les instal·lacions del mateix Arxiu i van a càrrec dels recursos de l'Arxiu Comarcal del Baix Camp i Ajuntaments de la Comarca.
Una vegada processades totes les imatges per part de l'empresa de digitalització, l'Arxiu realitza la tasca de donar-les d'alta totes elles a GIAC (Gestor Integral d'Arxius Comarcals) per tal de poder-les consultar als "Arxius en línia: Cercador de fons i documents" de la Xarxa d'Arxius Comarcals.
Arxius en línia, difon la cultura, preserva els documents per al futur i facilita als ciutadans i als professionals l'accés a la informació referent als fons i documents que conserven els arxius catalans.