projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Després que la UNESCO hagi declarat les Festes del Foc del Solstici d'Estiu als Pirineus Patrimoni Cultural Immaterial de la Humanitat, l'Associació de Municipis Fallaires, en el marc de la 7a Trobada de Fallaires del Pirineu que avui es celebra a Andorra, signarà un compromís per a la creació d'un organisme internacional que salvaguardi preservi la festa.
Cal tenir present que la candidatura, que la UNESCO ha valorat com a exemplar, agrupa 63 municipis: 34 francesos, 17 catalans, 9 aragonesos i 3 andorrans.
De tots els pobles fallaires de Catalunya, un total de disset, quinze són de la demarcació de Lleida i només un, Isil, no ha deixat mai de celebrar la baixada de falles.
En als tres casos, la seva celebració s'ha aconseguit recuperar després d'alguns anys, motiu pel qual l'Associació vol ara assegurar la seva continuïtat i projecció futura.
Les Festes del Foc (falles, haros i brandons) se celebren la nit del solstici d'estiu amb diverses modalitats segons el municipi; així, en alguns casos es baixen les torxes enceses a coll dels fallaires i, en d'altres, es volen, per acabar amb una gran foguera al centre del poble.
El Comitè Intergovernamental de Salvaguarda del Patrimoni de la UNESCO, en la sessió d'ahir a Namíbia, va destacar que la candidatura mereixia la seva felicitació per "l'elaboració d'un expedient multinacional exemplar", per l'alta participació demostrada i també per "l'àmplia gamma de manifestacions i de testimonis" relacionats amb aquesta manifestació cultural.
L'associació que agrupa a tots els municipis fallaires va començar a impulsar la candidatura l'any 2007, amb elsuportdels governs francès, andorrà i espanyol.
En el cas de la Govern català, hi han participat els departaments de Cultura i de Territori i Sostenibilitat.
En la roda de premsa d'ahir a la Diputació de Lleida, el director general de Cultura Popular Associacionisme i Acció Culturals de la Generalitat de Catalunya, Lluís Puig, ha manifestat que el reconeixement de la Unesco suposa el "màxim nivell que es pot assolir".
Aquesta distinció, ha assegurat, "ajudarà a consolidar la festa, a recuperar-la en indrets on ja havia estat present —com és el cas la Pobleta, Alòs d'Isil o València d'Àneu—, i a donar-la a conèixer".
Puig ha recordat que el proper divendres, 4 de desembre, s'inaugurarà al Museu d'Història de Catalunya una exposició sobre les falles que posteriorment serà itinerant per tot el territori fallaire.
Per la seva part, el president de la Diputació de Lleida, Joan Reñé, ha destacat que la incorporació de les falles a la llista de la UNESCO "ens posa al món per allò que som i que tenim" i ha assenyalat que aquesta candidatura, sumada al Patrimoni Material Mundial de les esglésies romàniques de la Vall de Boí, "donen idea de la potència d'aquest territori".
Els 63 municipis fallaires van celebrar ahir la decisió de la UNESCO amb actes conjunts a partir de les 19.30 hores, repic de campanes, encesa de fogueres i visualització del vídeo de la candidatura.
El Comitè Intergovernamental de Salvaguarda del Patrimoni de la UNESCO, reunit l'1 de desembre a Namíbia, ha inscrit Les Festes del Foc del Solstici d'Estiu als Pirineus (falles, haros i brandons) en la seva Llista Representativa del Patrimoni Cultural Immaterial de la Humanitat.
La candidatura presentada, que uneix patrimoni cultural i natural, és de caràcter intergovernamental, ja que és impulsada pels governs d'Andorra, França i Espanya.
Les falles és una ancestral celebració solsticial que mai s'ha deixat de celebrar.
Els municipis on actualment es fa la festa de les falles són, a Andorra: Sant Julià de Lòria, Escaldes-Engordany i Andorra la Vella; a la Ribagorça: Graus, Bonansa, les Paüls, Montanui, Saünc, el Pont de Suert i Senet; al Pallars: Barruera, Boí, la Pobla de Segur, Erill la Vall, Taüll, Vilaller, Alins, Isil, Alòs d'Isil i Durro; al Berguedà: Bagà i Sant Julià de Cerdanyola; a la Vall d'Aran: Arties i Les; a la resta d'Occitània: Banhèras de Luishon, Mostajon i Vall de Varossa; i a l'Aragó: Boltanya, San Chuan de Plan.
Coincidint amb aquesta declaració la Direcció Generalde Cultura Popular Associacionisme i Acció Culturals ha organitzat l'exposició Festes de foc al Pirineu, que inaugurarà el conseller deCultura el proper 4 de desembre al Museu d'Història de Catalunya (MHC).
Aquesta mostra estarà exposada al mateix MHC en dues tongades, del 4 al 21 de desembre del 2015 i del 8 de gener al 14 de febrer del 2016.
Per altra banda, el 2 de desembre a les 12 hores s'ha convocat una roda de premsa a la Diputació de Lleida per anunciar aquesta inscripció i explicar els detalls dela candidatura.
Hihan participat el president de la Diputació de Lleida, Joan Reñé; el director general de Cultura Popular, Lluís Puig; el director de l'Institut per al Desenvolupament i la Promoció de l'Alt Pirineu i Aran (IDAPA), Pere J. Porta, i la vicepresidenta de l'Associació de Municipis Fallaires, Sofia Isus.
En aquest sentit, el dijous 3 de desembre es trobaran a Andorra la Vella representants de tots els municipis de la candidatura per assistir a la 7a Trobada de Fallaires del Pirineu i signarla "Declaraciód'Andorra la Vella."
La Fira Mediterrània de Manresa és el mercat estratègic de les propostes artístiques que utilitzen l' arrel, la tradició i la cultura popular com a motor creatiu.
És una fira multidisciplinària que planteja tres grans itineraris en la seva programació, un de música amb l'escena mediterrània de músiques del món i música folk; un d' arts escèniques amb la dansa, el teatre, el circ, les arts de carrer i les propostes de públic familiar; i un de cultura popular i associacionisme posant èmfasi en el seu maridatge amb el sector professional de les arts i també mirant cap al patrimoni immaterial de la Mediterrània.
Del 13 al 18 d'octubre Manresa omplirà carrers i espais culturals d'espectacles per al públic adult i familiar, que ofereixen als assistents en general i als professionals del sector artístic i de la gestió cultural una mostra de l'oferta actual.
Vinculat al món de l'espectacle, festes i àpats multitudinaris.
Jornada professional sobre la igualtat de gènere.
L'acord servirà de punt de partida per elaborar el marc normatiu que garanteixi i reguli l'accés a la cultura i els drets culturals de la ciutadania.
Amb el subtítol La ciutat i la comunitat recreada a Sarrià es publica el volum 31 de la col·lecció Temes d'Etnologia de Catalunya.
S'ha presentat a Manresa la Setmana de la Pedra Seca, per tal de posar en valor el teixit social entorn de la pedra seca a Catalunya.
L'exposició Les ombres xineses, que mostra làmines del fons Arxiu Joan Amades, es podrà veure al Museu de Figueres fins al 29 de novembre.
Inscripcions obertes al Congrés de la Coordinadora de Centres d'Estudis de Parla Catalana.
Tarragona i Reus, 6 i 7 de novembre.
Encara podeu fer aportacions sobre els efectes de l'actual crisi sanitària i social.
Organitza el Dept. de Treball, Afers Socials i Famílies.
- Definir i impulsar les polítiques públiques en matèria de promoció cultural i de cooperació amb les altres administracions públiques, especialment les relacionades amb la creació artística, la programació cultural estable, les xarxes territorials i les infraestructures culturals, en l'àmbit de les arts escèniques, la música, les arts visuals i el llibre, promovent la no discriminació i la igualtat d'oportunitats en totes les manifestacions culturals.
- Donar suport a la creació com a condició necessària per a un millor desenvolupament cultural.
- Impulsar les polítiques públiques en l'àmbit de biblioteques, d'acord amb les competències que la Llei 4/1993, de 18 de març, del Sistema Bibliotecari de Catalunya i la normativa que la desplega atribueixen a l'Administració de la Generalitat, excepte les que s'atribueixen al Govern o a altres òrgans.
La Direcció General de Creació, Acció Territorial i Biblioteques té com a funcions impulsar les polítiques públiques en matèria de promoció cultural i cooperació amb les altres administracions públiques, especialment les relacionades amb la programació cultural estable, les xarxes territorials i les infraestructures culturals en l'àmbit de les arts escèniques, la música i les arts visuals.
Donar suport a la creació com a condició necessària per a un millor desenvolupament cultural.
Un dels objectius és impulsar les condicions per ampliar la base creativa de Catalunya en tots els àmbits de l'expressió artística i del pensament, així com incrementar el suport als creadors com a requisit per a un millor desenvolupament cultural, millorar les condicions per tal que els creadors disposin dels mitjans necessaris per desplegar tot el seu potencial, augmentar els recursos destinats als espais de creació i producció i garantir la màxima circulació i difusió de les seves creacions.
Així mateix, li correspon impulsar les polítiques públiques en l'àmbit de biblioteques, d'acord amb les competències que la Llei 4/1993, de 18 de març, del Sistema Bibliotecari de Catalunya i la normativa que la desplega atribueixen a l'Administració de la Generalitat, excepte aquelles que s'atribueixen al Govern o a altres òrgans.
Corresponen a la Direcció General de Creació, Acció Territorial i Biblioteques, que les exerceix a través dels òrgans administratius competents per raó de matèria, la inspecció del Sistema de Lectura Pública regulada a l'article 27 de la Llei 4/1993, de 18 de març, del Sistema Bibliotecari de Catalunya i la inspecció d'aquells àmbits culturals que no s'hagin atribuït a una altra direcció general del Departament, així com la incoació dels procediments sancionadors corresponents.
De la Direcció General de Creació, Acció Territorial i Biblioteques en depenen:
El Sistema Públic d'Equipaments Escènics i Musicals (SPEEM) és una xarxa integrada per teatres i auditoris de tot el territori creada amb l'objectiu de consolidar l'activitat cultural als municipis catalans i de distribuir-la homogèniament, per tal de garantir el dret de la ciutadania d'accedir en condicions d'igualtat a la cultura que estableix l'article 22 de l'Estatut d'Autonomia.
El Govern vol donar amb l'SPEEM un fort impuls al panorama escenicomusical de Catalunya, i vol fer-ho en col·laboració amb els agents locals i supralocals (ajuntaments, diputacions i consells comarcals).
Aquest impuls suposa també una oportunitat de desenvolupament del sector privat de les arts escèniques i musicals i de creixement del teixit empresarial que opera en aquest sector.
Amb l'organització en xarxa dels diferents equipaments escènics de Catalunya s'evitaran les duplicitats en les programacions públiques d'arts escèniques i musicals, i suposarà un millor aprofitament dels recursos tècnics i econòmics que s'hi destinen, tant per part de les administracions com dels agents privats.
Per poder accedir a aquests recursos, és imprescindible que els equipaments formin part de l'SPEEM.
Per fer-ho només cal disposar d'una connexió a Internet i donar-se d'alta a través de l'aplicació informàtica que el Departament de Cultura ha habilitat a aquest efecte.
subdirector general de de Promoció Cultural
- Vehicular les actuacions en matèria de creació, promoció i cooperació artística i cultural.
- Impulsar i dirigir les actuacions de la Direcció General en matèria d'equipaments culturals.
- Dirigir els projectes i programes d'activitats artístiques que impulsa la Direcció General.
- Coordinar els projectes transversals de la Direcció General.
- Coordinar l'elaboració de propostes de normativa tècnica i sectorial.
- Definir i impulsar serveis d'economies d'escala de suport a l'activitat artística municipal i local, especialment a les programacions artístiques estables i als actes singulars d'interès supralocal com ara els festivals.
- Promoure la diversificació del públic i l'accés d'aquest al conjunt d'activitats de difusió de les arts que es produeixen a Catalunya.
- Impulsar i establir la cooperació entre els sectors i les administracions en l'àmbit de competències de la Direcció General.
- Coordinar les estratègies de seguiment i avaluació d'indicadors estadístics en l'àmbit d'actuació de la Direcció General.
- Proposar la incoació de procediments sancionadors que puguin derivar de l'exercici de la inspecció en els àmbits culturals que no s'hagin atribuït a una altra direcció general del Departament.
- Qualsevol altra funció de naturalesa anàloga que se li encarregui.
Des del 2009 el projecte Territoris Creatius pretenia oferir un espai de visualització i difusió de l'obra dels creadors del Camp de Tarragona.
Iniciativa dels Serveis Territorials de Cultura de la Generalitat a Tarragona i la Universitat Rovira i Virgili, Territoris Creatius, que va començar fent una radiografia de la creació del Camp de Tarragona (Alt Camp, Baix Camp, Baix Penedès, Conca de Barberà, Tarragonès i Priorat) en els diversos àmbits de l'art amb la voluntat de poder difondre i impulsar la tasca dels creadors del territori.
Amb la col·laboració dels creadors que han nascut, treballen o resideixen a les comarques del Camp de Tarragona, Territoris Creatius es pretenia aconseguir diversos objectius: tenir un coneixement exhaustiu de la realitat creativa del territori, aconseguir una base de dades que permetés establir possibles xarxes i connexions entre creadors, proporcionar una eina de treball útil per a gestors culturals que els facilités desenvolupar programacions a les seves localitats i construir un canal de difusió de la tasca creativa que es realitza al Camp de Tarragona accessible a tota la ciutadania.
Part d'aquests objectius s'han aconseguit i, actualment, seguirem treballant des dels Serveis Territorials, amb la complicitat dels creadors del Camp de Tarragona, convençuts que és una bona eina que ajuda a la creació.
Us donem la benvinguda al web de la Direcció General d'Arxius, Biblioteques, Museus i Patrimoni.
Un espai de comunicació a través del qual posem a l'abast tot allò referent a la nostra acció i compromís amb el patrimoni cultural i la ciutadania.
La Direcció General d'Arxius, Biblioteques, Museus i Patrimoni treballa en la protecció, defensa, documentació i difusió del patrimoni cultural de Catalunya.
De la mà de diverses unitats i institucions vinculades, i en coordinació i col·laboració amb els Serveis Territorials del Departament, treballem en projectes i programes que busquen assolir aquests objectius.
Treballar a favor del patrimoni en benefici de les persones és l'eix a l'entorn del qual s'articula l'acció de la direcció general.
Un patrimoni cultural entès com a valor i identitat del país, i també com a motor de desenvolupament econòmic i social.
La nostra actuació se centra en el lideratge i la promoció de programes, projectes i activitats que tenen com a objectiu la protecció, conservació i millora del patrimoni, així com la investigació i la difusió, per tal d'incrementar encara més el seu valor d'actiu cultural i de font de coneixement per a la societat actual i per a les generacions futures.
El patrimoni cultural el formen el conjunt de béns i valors propis del nostre país.
Es tracta d'un concepte viu i dinàmic, que evoluciona i s'enriqueix constantment.
Inclou els béns culturals relacionats amb la història i la cultura de Catalunya que, pel seu valor, mereixen una protecció especial, de manera que puguin ésser gaudits pels ciutadans i transmesos en les millors condicions a les generacions futures.
L'eGIPCI ha estat dissenyat per treballar de forma òptima a una resolució de 1024x768.
Per a una correcta visualització dels llistats, cal tenir instal·lat un lector de documents.pdf.
Els llistats que apareixen al web han estat dissenyats per ser visualitzats de forma òptima amb Acrobat Reader 8 o superior, tot i que es poden visualitzar amb altres lectors de pdf.
Pot funcionar amb els navegadors següents:
El visor de mapes interactiu que mostra la ubicació dels registres de l'Inventari al territori funciona de manera òptima amb Windows Internet Explorer.
Amb navegadors diferents d'Internet Explorer, aquest visor es substitueix per imatges fixes que mostren la ubicació dels registres consultats.
Per a una correcta visualització del visor de mapes amb Internet Explorer cal seguir les següents instruccions de configuració:
Seguint aquestes instruccions (segurament caldrà reiniciar el navegador), el visor s'hauria de veure amb normalitat.
Aquest lloc web ha estat dissenyat per treballar de forma Ã2ptima a una resoluciÃ3 de 1024x768.
Tanmateix, per a una correcta visualitzaciÃ3 dels llistats, cal tenir instalÂ·lat un lector de documents.pdf.
Els llistats que apareixen al web han estat dissenyats per ser visualitzats de forma Ã2ptima amb Acrobat Reader 8 o superior, tot i que es poden visualitzar amb altres lectors de pdf.
ConfiguraciÃ3 per una correcta visualitzaciÃ3 del visor de mapes amb Internet Explorer
Per visualitzar l'eMap correctament, cal aplicar la configuraciÃ3 segÃ1⁄4ent a l'Internet Explorer:
Si amb aquests canvis continuen tenint problemes amb el visor, caldria revisar la opciÃ3 de configuraciÃ3 que permet descarregar-se els ActiveX:
Seguint aquestes instruccions (segurament caldrÃ reiniciar el navegador), el visor s'hauria de veure amb normalitat.
Quatre edificis construïts per l'arquitecte Antoni Gaudí (1852-1926), a Barcelona i proximitat, han estat incorporats al Parc Güell, al Palau Güell i la Casa Milà (Barcelona) inscrits a la Llista del Patrimoni Mundial el 1984.
Testimonien la construcció creativa excepcional de Gaudí al desenvolupament de l'arquitectura i les tècniques de construcció a la fi del segle XIX i principis del XX.
Aquests monuments són l'expressió d'un estil a la vegada eclèctic i molt personal que es va donar lliurament no solament a l'arquitectura sinó també a l'art dels jardins, l'escultura i totes les formes d'art decoratives.
Els quatre edificis afegits a la Llista són: la Casa Vicens (1993-1885), Casa Batlló (1 ), l'Obra de Gaudí a la façana de la Nativitat i la Cripta de la Sagrada Família (1904-1906), la Cripta de la Colònia Güell (1898-1905)
Criteri (i): L'obra d'Antoni Gaudí representa una contribució creativa excepcional i remarcable al desenvolupament de l'arquitectura i de la construcció de la fí del segle XIX i de principis del segle XX.
Criteri (ii): El treball de Gaudí representa un important intercanvi de valors, estretament associats als corrents culturals i artístics del seu temps representats pel Modernisme català.
Va anticipar-se i influencià bon nombre de formes i de tècniques que han tingut un paper dins el desenvolupament de la construcció moderna del segle XX.
Criteri (iv): L'obra de Gaudí comporta més exemples remarcables de la tipologia de construcció de l'arquitectura de principis del segle XX, tant residencial com públic, pel desenvolupament de les quals ha jugat un paper major sobre la prespectiva de la creació
L'estreta Vall de Boí, situada als elevats Pirineus a la comarca de l'Alta Ribagorça, està envoltada de muntanyes abruptes.
Cadascuna de les viles de la vall, envoltades de camps tancats abriguen una església romànica.
Criteri (ii) (i) els desenvolupaments important de l'art i de l'arquitectura romànica de les esglésies de la Vall de Boí testimonien profunds intercanvis a l'Europa medieval i en particular a través de la cadena muntanyosa dels Pirineus.
Criteri (iv): les esglésies de la Vall de Boí són un exemple particularment pur i homogeni d'art romànic en un paisatge rural que resta pràcticament intacte.
Tàrraco (actual Tarragona) va ser una ciutat administrativa i mercantil d'una importància considerable per l'Espanya romana i el centre del culte imperial par a totes les províncies ibèriques.
Va ser dotada de nombrosos edificis superbs on algunes parts han estat revelades per unes excavacions excepcionals.
Encara que la major part dels vestigis visibles són fragmentaris i sovint preservats sota construccions més recents, ofereixen una imatge sorprenent de la grandesa d'aquesta capital provincial romana.
Criteri (ii) la ciutat romana de Tarragona és d'una importància excepcional en el desenvolupament de l'urbanisme i de l'estètica de les ciutats romanes i serveix de model a les capitals romanes creades arreu del món romà.
Criteri (iii) Tarragona aporta un testimoni eloqüent i incomparable sobre una fase de l'història de les terres mediterrànies de l'antiguitat.
Comunitats Autònomes d'Andalusia, Aragó, Castella-la Manxa, Catalunya, Murcia i València
Aquests llocs d'art rupestre de la fi de la prehistòria, a l'arc mediterrani de la Península Ibèrica, constitueixen un conjunt d'una categoria excepcional que descriuen la forma de vida, a una fase crítica del desenvolupament humà, de manera viva i gràfica en unes pintures úniques pel seu estil i la seva temàtica
El Conjunt de les pintures rupestres de la fi de la prehistòria situades a l'arc mediterrani de l'Espanya oriental és el més gran grup de llocs d'art rupestre que es poden trobar a tota Europa, i que ofereixen un retrat excepcional de la vida de l'home en un període essencial de l'evolució cultural humana.
Aquests dos edificis es troben entre les més belles contribucions de l'arquitecte català de l'Art Nouveau Lluís Domènech i Montaner, a l'arquitectura de Barcelona.
El Palau de la Música Catalana és una construcció exuberant amb estructura d'acer, ple de llum i d'espai, decorat per nombrosos grans artistes de l'època.
L'Hospital de Sant Pau mostra la mateixa audàcia de concepció i de decoració, tot adaptant-se perfectament a les necessitats dels malalts.
El Comitè ha decidit la inscripció d'aquests dos béns sobre la base dels criteris (i), (ii) i (iv), considerant que el Palau de la Música Catalana i l'Hospital de Sant Pau a Barcelona constitueixen dos exemples excepcionals de l'estil "Art Nouveau", imaginatiu i exuberant, que florí a la Barcelona del segle XX.
El Pla de Formació anual ofereix cursos relacionats amb les diferents vessants de l'arxivística.
Hem adaptat la nostra oferta formativa a les necessitats de distanciament social exigit en la present situació de pandèmia.
Per aquests motius s'han adaptat alguns cursos i d'altres s'han suprimit o estan a l'espera de disposar de les eines necessàries per fer-los.
Malgrat la conjuntura actual, l'objectiu segueix sent donar la màxima cobertura en matèria de formació a tots els professionals dels arxius de les administracions públiques de Catalunya.
Per qualsevol consulta, envieu un correu a [EMAIL]
Pla de formació en arxivística i gestió documental 2020
Béns documentals d'especial interès i protecció
La llei 9/1993, de 30 de setembre, del patrimoni cultural català, crea les figures del Registre de BCIN i del Catàleg de Béns del Patrimoni Cultural Català amb la finalitat reconèixer i protegir d'una manera especial aquells béns que, a més tenir les característiques pròpies dels béns integrants del patrimoni cultural -i de formar part, per tant, de l'Inventari del Patrimoni Cultural Català-, reuneixin determinades condicions o valors que n'acreixen la seva importància i significació cultural.
Aquests béns assenyaladament protegits i destacats han de ser inclosos al Registre de BCIN o bé al Catàleg del Patrimoni Cultural Català.
L'article 16 de la Llei 10/2001, de 13 de juliol, d'arxius i gestió de documents precisa que el Sistema d'Arxius de Catalunya (SAC) "és el conjunt d'òrgans de l'Administració i d'arxius que, amb normes i procediments garanteixen, d'acord amb els seus valors, la gestió, la conservació, la protecció, la difusió correctes de la documentació de Catalunya, i l'accés a aquesta documentació".
En aquest sentit, el SAC aplega amb criteris de qualitat els arxius que operen en territori català, enuncia els òrgans de l'administració responsables de dur a terme la política arxivística i els instruments del Sistema i impulsa la formulació d'un marc legal i normatiu adient.