Com cada any, el Memorial Democràtic de la Generalitat de Catalunya ha organitzat diverses activitats relacionades amb la memòria de la nostra història recent.
Durant tot el 2017 s'han organitzat homenatges, exposicions, activitats pedagògiques, conferències, cursos, publicacions, etc. que serveixen per mostrar el compromís de la nostra institució amb la memòria dels catalans i les catalanes.
Algunes de les activitats més destacades han estat les següents:
En Patufet fa part de la història més recent de Catalunya.
Està present en la memòria popular de centenars de persones que van créixer amb el setmanari i que van rebre, a través de les seves historietes, petites dosis d'esperança en un context complex com era la guerra.
En aquells anys convulsos, En Patufet es va atrevir a jugar amb la quotidianitat i imprimir en les seves històries una normalitat que en veritat no existia, descrivia la realitat però minimitzant la gravetat dels fets a través de l'humor.
Així és com aquest còmic ens obre una finestra a la història a través de les seves il·lustracions.
Amb exposicions, taules rodones i tallers, el Memorial Democràtic ha volgut recordar aquelles històries quotidianes d'En Patufet que, malgrat els esdeveniments de l'època, van servir com a espai lúdic, de socialització i compromís amb la tradició, ajudant a la consolidació d'una cultura pròpia.
El 24 d'agost del 1936, un dels millors periodistes de Catalunya, l'escriptor Josep Maria Planes, va ser assassinat per membres de la FIA.
La seva mort va significar la pèrdua d'un periodista brillant i compromès, capaç d'investigar i reproduir amb paraules la complexa realitat d'aquells anys.
El Mirador de la Font Groga, a la carretera de l'Arrabassada, va ser l'escenari on el Memorial Democràtic i la Comissió Any Josep Maria Planes van organitzar un homenatge al periodista per recordar la seva curta però compromesa trajectòria.
Dia Internacional en Memòria de les Víctimes de l'Holocaust 2017
El Departament d'Ensenyament i el grup de treball Exili, Deportació i Holocaust impulsat des del Memorial Democràtic van organitzar una sèrie d'actes i propostes pedagògiques amb motiu del Dia Internacional de Commemoració en Memòria de les Víctimes de l'Holocaust, que se celebra el 27 de gener, dia que van designar les Nacions Unides per a
Cada any, l'ONU planteja un tema que ajudi a reflexionar i prevenir crims contra la humanitat.
("Com pot seguir la vida?"), un tema complex, però que ens planteja respostes obertes, distintes i reflexives que ajuden els joves a prendre consciència de les seves actuacions dins d'un entorn sociopolític.
Terrassa i la Jonquera van ser els llocs centrals d'aquests actes, als quals van assistir estudiants i professors.
En paral·lel a la commemoració de les víctimes de l'Holocaust, el Memorial Democràtic, amb la col·laboració dels ajuntaments de Manresa, Igualada i Castellar del Vallès, ha impulsat la col·locació de plaques stolpersteine ("pedres de topada") en record dels catalans deportats als camps nazis.
Gunter Demnig va ser l'artista convidat per col·locar els stolpersteine.
Durant l'època de la Guerra Civil, l'alteració social que es vivia en Catalunya va tenir ressò en la comunitat internacional, fins al punt que diferents ministeris d'afers exteriors europeus i americans, a més de la premsa internacional, no van dubtar a especular que Catalunya proclamaria la seva independència.
Aquest és el tema de l'exposició "Une Catalogne Indépendante?
Geopolítica i Guerra Civil (1936-1939)", una exhibició produïda pel Memorial Democràtic i comissariada pel professor de la Universitat Autònoma de Barcelona Arnau Gonzàlez i Vilalta.
Prova d'això són els diferents artistes que van continuar fent cultura durant el context de la guerra.
El Memorial Democràtic va voler fer un homenatge a aquests músics compromesos amb la seva passió a pesar de les circumstàncies de l'època i, fins i tot, de l'exili.
Escoltar les obres d'aquells joves artistes va ser l'homenatge que es va fer a la Sala Gimbernat, de la Reial Acadèmia de Medicina de Catalunya, amb la participació del director del Memorial Democràtic, Plàcid Garcia-Planas, i el periodista i crític Jorge de Persia, que va coordinar aquesta proposta musical.
La presentació de l'acte va ser a càrrec de l'actor Joan Carreras.
El Memorial Democràtic, amb la col·laboració de diferents organismes institucionals, continua rememorant els 80 anys de l'aniversari de l'inici de la Guerra Civil, recordant els protagonistes i els fets de la guerra per generar espais de reflexió que reivindiquen Catalunya com a terra de pau.
Jornades divulgatives, pel·lícules i publicacions van ser els actes commemoratius que van donar a conèixer als ciutadans diverses característiques del conflicte des d'un context social, polític i econòmic, estudiant les conseqüències que van patir entorns geogràfics concrets com Lleida i les comarques gironines, així com tot el país.
Alliberament del camp de Mauthausen
Amb motiu de la commemoració del 72è aniversari de l'alliberament del camp de Mauthausen, el Govern de la Generalitat de Catalunya, a través del Departament d'Afers Exteriors i Transparència, va fer un homenatge als deportats i víctimes del nazisme a Mauthausen (Àustria).
A l'acte institucional van assistir el conseller d'Afers Exteriors, la directora general de Memòria, Pau i Drets Humans i el director del Memorial Democràtic, entre altres representants del Govern.
També hi van participar associacions com l'Amical de Mauthausen.
El 28 de maig va ser el dia en què més de 300 nenes Elna i nens Nael es van trobar en el recinte de la Maternitat de Barcelona per celebrar el 80è aniversari de la Maternitat Suïssa d'Elna.
El Memorial Democràtic i l'Ajuntament de la vila d'Elna van organitzar aquest homenatge amb l'objectiu de recordar la creació de la Maternitat Suïssa d'Elna, una institució que va permetre el naixement de 597 nens de mares espanyoles refugiades de la Guerra Civil que es trobaven internes en camps de concentració al sud de França durant la Segona
Va ser una jornada lúdica familiar a què van assistir aproximadament 600 persones vingudes d'arreu de Catalunya, França i Suïssa.
"Passat i present de les persecucions per motius d'orientació sexual i identitat de gènere"
Amb motiu del Dia Internacional de l'Orgull LGTBI+, el Memorial Democràtic i el Museu d'Història de Catalunya van celebrar un acte en record de la lluita de persones i col·lectius LGTBI que van ser perseguits al llarg de la història per motius d'orientació sexual o de gènere.
Dins de les activitats de la jornada destaquen les intervencions del director del Memorial Democràtic, Plàcid Garcia-Planas, i de Margarida Sala, directora del Museu d'Història de Catalunya.
També van participar-hi persones refugiades a Catalunya, les quals, amb el seu testimoni, ens van donar a conèixer la marginació que van viure per motius d'orientació sexual.
Paral·lelament a la realització de les olimpíades de Berlín del 1936, Barcelona volia celebrar l'Olimpíada Popular, un esdeveniment on havien de participar 6.000 atletes de 22 nacions, però el cop d'estat franquista en va impedir la realització.
La Generalitat va voler recordar les entitats i persones que van organitzar aquelles olimpíades del 1936 amb la celebració de dos actes.
El primer va ser la realització de la conferència "Olimpíada Popular, un ideal i un cartell", a càrrec de Xavier Pujades, doctor en Història i professor de la Universitat Ramon Llull, i de Santi Barjau, doctor en Història de l'Art, especialitzat en cartellisme.
El segon acte commemoratiu va ser la realització d'unes jornades esportives a l'Institut Nacional d'Educació Física de Catalunya (INEFC) de Barcelona.
Va ser una jornada familiar on 500 nens van rebre una medalla per la seva participació.
També van participar en l'acte el conseller d'Afers Exteriors, Relacions Institucionals i Transparència, Raül Romeva; la directora general de Relacions Institucionals i amb el
Parlament, Carme Garcia, i el director del Memorial Democràtic, Plàcid
"Les Fronteres de Barcelona" és el nom del debat que el Memorial Democràtic va organitzar amb motiu del 40è aniversari de les eleccions generals del 1977.
Les protagonistes d'aquest diàleg obert han estat Teresa Forcades, metgessa, teòloga i monja benedictina, i Mercedes Vilanova, historiadora i catedràtica emèrita de la Universitat de Barcelona.
L'eix del debat van ser els resultats de les eleccions del 1936, 1977 i 2016 a Barcelona i la seva relació amb les formes de democràcia.
La moderació del diàleg va ser a càrrec de Plàcid Garcia-Planas, director del Memorial Democràtic.
Homenatge a Enric Pubill, lluitador i defensor dels drets i les llibertats
El 29 de març d'aquest any va morir Enric Pubill als 86 anys.
Pubill va ser militant del PSUC i president de l'Associació Catalana d'Expresos Polítics del Franquisme i del Consell de Participació del Memorial Democràtic.
El 27 d'octubre, el Memorial Democràtic va retre homenatge a la seva figura i a tots els presos polítics del franquisme.
L'acte va constar de dues parts: una primera dedicada al record d'Enric Pubill i una segona a l'obra A voz ahogada, de la companyia Apunta Teatre.
El 2 de novembre es va celebrar l'exposició "Ja sóc aquí", una mostra fotogràfica que ens ensenya com es va viure la històrica jornada del 23 d'octubre del 1977, quan Tarradellas va retornar com a president de la Generalitat de Catalunya.
A la presentació, hi van participar Plàcid Garcia-Planas, director del Memorial Democràtic; Montserrat Catalan, coordinadora de les activitats commemoratives del retorn del president Tarradellas, exdirectora de l'Arxiu Montserrat Tarradellas i Macià i antiga secretària personal del president, i Pere Portabella, director, guionista i productor de cinema.