De conformitat amb el que disposen l'article 6.5 de l'Estatut d'autonomia de Catalunya; l'article 4 de la Llei 2/2007, del 5 de juny, del Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, i l'article 7 de la Llei 35/2010, de l'1 d'octubre, de l'occità, aranès a l'Aran, la Mesa del Parlament, en la sessió tinguda el dia 19 de gener de 2016 ha aprovat la versió en occità, en varietat aranesa, de la Llei 17/2015, del 21 de juliol, d'igualtat efectiva de dones i homes, aprovada pel Ple del Parlament en la sessió tinguda el dia 8 de juliol de 2015 i publicada en el Butlletí Oficial del Parlament de Catalunya número 651, del 17 de juliol de 2015, i en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya número 6919, del 23 de juliol de 2015 (versió que incorpora la correcció d'errades publicada en el Butlletí Oficial del Parlament de Catalunya número 669, del 4 d'agost de 2015, i en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya número 6931, del 10 d'agost de 2015; i la correcció d'errades publicada en el Butlletí Oficial del Parlament de Catalunya número 40, del 21 de gener de 2016, i en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya número 7052, del 4 de febrer de 2016), el text de la qual es reprodueix a continuació, a l'efecte que es publiqui en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya (DOGC) i s'hi inclogui el número i la data de la llei publicada, i també la fórmula de promulgació.
Palau del Parlament, 19 de gener de 2016
De conformitat damb çò que dispòsen er article 6.5 der Estatut d'autonomia de Catalonha; er article 4 dera Lei 2/2007, deth 5 de junh, deth Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, e er article 7 dera Lei 35/2010, der 1 d'octobre, der occitan, aranés en Aran, era Mesa deth Parlament, ena session aguda eth dia 19 de gèr de 2016 a aprovat era version en occitan, en varietat aranesa, dera Lei 17/2015, deth 21 de junhsèga, d'egalitat efectiva de hemnes e òmes, aprovada peth Plen deth Parlament ena session aguda eth dia 8 de junhsèga de 2015 e publicada en Butlletí Oficial del Parlament de Catalunya numèro 651, deth 17 de junhsèga de 2015, e en Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya numèro 6919, deth 23 de junhsèga de 2015 (version qu'incorpòre era correccion d'errors publicada en Butlletí Oficial del Parlament de Catalunya numèro 669, deth 4 d'agost de 2015, e en Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya numèro 6931, deth 10 d'agost de 2015; e era correccion d'errors publicada en Butlletí Oficial del Parlament de Catalunya numèro 40, deth 21 de gèr de 2016, e en Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya numèro 7052, deth 4 de hereuèr de 2016), eth tèxte dera quau se reprodusís ara seguida, ar efècte que se publique en Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya (DOGC) e s'i includisquen eth numèro e era data dera lei publicada, e tanben era formula de promulgacion.
Era representacion e era participacion paritària de hemnes e òmes en toti es encastres de prenuda de decisions ei un requisit de besonh entà arténher ua societat reaument democratica, per açò es poders publics de Catalonha an de préner es mesures que calgue e adoptar es estrategies apropriades entà ac garantir.
Era Generalitat de Catalonha a assumit ath long dera sua istòria era responsabilitat de promòir eth ròtle des hemnes.
Aguest capítol se complète damb era identificacion des principis rectors qu'an de presidir era accion des poders publics de Catalonha en çò que hè ara egalitat efectiva de hemnes e òmes.
Establís tanben es mecanismes entà garantir era integracion dera transversalitat de genre enes politiques publiques, era avaloracion der impacte e era reconeishença des associacions.
Eth capítol IV establís es politiques publiques entà promòir era egalitat efectiva enes diferenti encastres d'accion: era seccion prumèra se destine ara participacion politica e sociau entà perméter eth dret ara participacion sociau des hemnes.
Eth capítol V establís mesures entà garantir era aplicacion dera Lei e contén tres seccions: era prumèra, per arrepòrt ath Sindic de Grèuges; era dusau, ar Observatòri dera Egalitat de Genre, e era tresau, ath regim de sancions.
Eliminen es obstacles imposadi per arrason de sèxe, que dificulten eth plen exercici des drets des persones.
Contribuïsquen a eradicar es estereotips culturaus que perpetuen es diferéncies de genre.
Asseguren eth liure desvolopament dera autonomia e es capacitats des persones, e er exercici efectiu dera plea ciutadanetat dempús deth respècte ara diuersitat e era diferéncia.
Afirmen e garantisquen era autonomia e era libertat des hemnes entà que poguen desvolopar es sues capacitats e interèssi e gerir era pròpria vida.
Establisquen es condicions entà eliminar quinsevolh sòrta de discriminacion des hemnes e entà promòir eth sòn apoderament.
j) Dar sosten as familhes, ena mesura que son un instrument eficaç entà corregir desegalitats.
a) Poders publics: es institucions, es organs estatutaris, es administracions publiques de Catalonha e es organismes e es entitats que ne depenen, e quinsevolh organisme o instància considerat sector public o poder adjudicatari d'acòrd amb eth quadre subjectiu establit per article 3 deth tèxte rehonut dera Lei de contractes deth sector public, aprovat peth Reiau decrèt legislatiu 3/2011, de 14 de noveme.
h) Representacion equilibrada: era situacion que garantís era preséncia des hemnes en ua proporcion apropriada en cada circonstància.
j) Estereotips de genre: es imatges simplificades qu'atribuïssen uns ròtles fixadi sus es comportaments pretendudament «corrèctes» o «normaus» des persones laguens d'un contèxt determinat en foncion deth sòn sèxe.
o) Secutament per arrason de sèxe: quinsevolh comportament que, per arrason deth sèxe d'ua persona, s'exercís damb era finalitat d'atemptar contra era sua dignitat o era sua integritat fisica o psiquica o de crear-li un entorn intimidant, ostil, degradant, umiliant, ofensiu o engüegiu, o qu'entraïne aguesti madeishi efèctes, segons aquerò que dispòse er article 5 dera Lei 5/2008, de 24 d'abriu, deth dret des hemnes a eradicar era violéncia machista.
Es associacions de defensa des drets des hemnes an era capacitat e era legitimacion entà intervier enes procèssi civius, sociaus e contenciosi administratius que concernissen eth dret d'egalitat efectiva des hemnes, de conformitat damb es leis regulatritzes d'aguesti procèssi.
Laguens der encastre territoriau respectiu, e en exercici des competéncies que le atribuís sòn orde juridic, corresponen ara Administracion dera Generalitat, en matèria de politica d'egalitat de genre, es foncions següentes:
o) Elaborar es disposicions de besonh entà atribuïr era integracion dera transversalitat dera perspectiva de genre laguens des organs des departaments dera Administracion dera Generalitat, des organismes autonòms e des organismes publics restacadi o que ne depenen.
r) Aprovar es plans estrategics en matèria de politiques d'egalitat de genre per arrepòrt ar article 14.
v) Acomplir-ne quinsevolh aute que li atribuïsque era legislacion en vigor.
Laguens der encastre territoriau respectiu, e en exercici des competéncies que les atribuís er orde juridic, corresponen as municipis e as autes organismes locaus, en matèria de politiques d'egalitat de genre, es foncions següentes:
m) Acomplir-ne quinsevolh auta que li atribuïsque era legislacion en vigor.
b) Era Comission Nacionau entà ua Intervencion Coordinada contra era Violéncia Machista, creada per article 82 dera Lei 5/2008.
c) Mecanismes de contraròtle e sancion entà garantir er acompliment dera Lei.
Organs responsables dera aplicacion dera transversalitat dera perspectiva de genre
Es departaments dera Generalitat, es organismes autonòms, es societats e es organismes publics restacadi o que ne depenen an d'establir enes sòns decrèts organizators er organ responsable dera integracion dera transversalitat dera perspectiva de genre ena planificacion, era gestion e era avaloracion des sues politiques respectives.
Es organs responsables dera metuda en plaça dera transversalitat dera perspectiva de genre an d'acomplir, en coordinacion damb er Institut Catalan des Hemnes, es foncions següentes:
b) Collaborar ena elaboracion, era execucion, eth seguiment e era avaloracion des plans departamentaus d'egalitat destinadi ath personau dera Administracion dera Generalitat.
e) Garantir era formacion deth personau des departaments en matèria d'egalitat efectiva de hemnes e òmes.
g) Exercir quinsevolh auta foncion de besonh entà integrar era perspectiva de genre.
Es administracions publiques an d'integrar progressivament professionaus d'egalitat de genre damb era qualificacion exigida d'acòrd damb era reglamentacion per arrepòrt ar apartat 1, entà integar es mesures d'egalitat enes prètzhèts dera Administracion, e an de participar especiaument en diagnostic, era aplicacion, era avaloracion e eth seguiment de totes es politiques publiques e, de manèra considerabla, enes politiques e es projèctes especifics que s'orienten ar aqueriment dera egalitat.
Mecanismes entà garantir eth dret ara egalitat efectiva de hemnes e òmes en sector public
Damb aguesta finalitat, cossent damb era reglamentacion en vigor en matèria de contractacion publica, an de:
c) Indicar enes quasèrns de clausules administratives particulares es barèmes de puntuacion addicionau entàs empreses que dispòsen de plans d'egalitat, en cas que non i siguen obligades per lei, e es que disposen deth labèl catalan d'excelléncia empresariau en matèria d'egalitat a qué hè allusion er article 35 o adòpten mesures destinades a arténher era egalitat d'oportunitats que perduren en temps e mantenguen era efectivitat, segons aquerò que s'establisque per reglament.
Es poders adjudicadors an d'establir mecanismes d'avaloracion e seguiment qu'asseguren er acompliment efectiu des mesures avalorades ena aufèrta de contractacion.
En matèria de borses, es bases regulatritzes an d'includir era indicacion especifica deth dret des beneficiaris a absentar-se per arrasons de maternitat o de paternitat, pendent tot eth temps que dure eth congèt d'acòrd damb era legislacion aplicabla en aguesta matèria, e sense qu'açò entraïne era pèrta dera condicion de persona beneficiària.
Es requisits entà assegurar aguest dret s'an de determinar enes convocacions corresponentes.
Representacion paritària enes organs collegiaus des administracions publiques
Es plans d'egalitat de hemnes e òmes deth sector public an d'acomplir es requisits següenti:
Es departaments dera Generalitat, es organismes autonòms, es societats e es organismes publics restacadi o que ne depenen an d'integrar enes memòris des programes pressupostaris que s'intègren enes pressupòsti dera Generalitat es accions e es indicadors associadi entà adaptar era despensa as besonhs especifics de hemnes e òmes damb era finalitat d'auançar ena eradicacion des desegalitats.
Era Administracion dera Generalitat, entà velhar pera integracion der impacte de genre enes memòris des programes pressupostaris que s'intègren enes pressupòsti dera Generalitat, a de dar impuls ara realizacion d'audits de genre a propòs der acompliment des objectius integradi enes memòris enes departaments, es organismes e es entitats deth sector public que ne depenen ara fin de cada exercici pressupostari.
Politiques publiques entà promòir era egalitat efectiva de hemnes e òmes
Es poders publics an d'adoptar accions positives especifiques temporaus, rasonables e proporcionades en çò que hè ar objectiu perseguit en cada cas, que promòiguen era egalitat efectiva de hemnes e òmes, que permeten corregir situacions de desegalitat sociau resultantes de practiques de subordinacion o de sistèmes sociaus discriminatòris, e assegurar eth dret ara participacion sociau des hemnes.
Tanben, a de promòir era representacion equilibrada de professionaus d'ambdús sèxes en totes es etapes educatives.
Correspon as administracions publiques de Catalonha amiar a tèrme es accions següentes:
a) Adoptar es mesures de besonh entà garantir eth dret des hemnes ara cultura e a èster considerades actors culturaus e entà visibilitzar era cultura que les ei pròpria.
a) Garantir que non difonen contenguts sexistes que justifiquen o banalizen era violéncia contra es hemnes o inciten a practicar-la.
b) Evitar es estereotips sexistes a propòs des foncions qu'exercissen hemnes e òmes enes diferenti encastres dera vida e, especiaument, enes contenguts destinadi a joeni e mainatges.
e) Garantir era difusion des activitats politiques, sociaus e culturaus promoigudes per hemnes o destinades a hemnes laguens de condicions d'egalitat, e tanben aqueres que ne favorizen er apoderament.
g) Mostrar era diuersitat d'origines e es realitats culturaus que i a en Catalonha, es realitats e es expectatives des hemnes, e establir mecanismes que garantisquen era visibilitat des apòrts des hemnes ath progrès sociau ath long dera istòria.
Eth contracte-programa dera Corporacion Catalana de Mejans Audiovisuaus a d'includir mecanismes que garantisquen era representacion paritària de hemnes e òmes e que hèsquen visible era realitat des hemnes.
Se proïbissen era realizacion, era emission e era exibicion d'anoncis publicitaris que presenten es persones coma inferiores o superiores en dignitat umana en foncion deth sèxe, o coma simples objèctes sexuaus, e tanben es que justifiquen o banalizen era violéncia contra es hemnes o inciten a practicar-la.
c) Crear moduls o corsi especifics en matèria de perspectiva de genre e des hemnes en cada ua des disciplines academiques.
f) Establir mesures d'accion positiva e dotar-se des mecanismes de cooperacion interinstitucionau que contribuïsquen a previer eth secutament sexuau e eth secutament per arrason de sèxe –expression maximau dera desegalitat entre sèxes–, que garantisquen aguesta prevencion e que permeten de dar ua responsa apropriada as denóncies o reclamacions que se poguen adreçar en aguest sens a quinsevolh membre dera comunautat universitària.
h) Amiar a tèrme accions entà equilibrar era preséncia de toti dus sèxes en totes es disciplines, especiaument en aqueres en qué un des dus sèxes se tròbe significativament sosrepresentat.
c) Integrar indicadors de perspectiva de genre enes diferenti encastres der espòrt en Catalonha.
f) Promòir eth pairinatge e era difusion enes mejans de comunicacion d'activitats esportiues en qué era participacion des hemnes sigue minoritària, e fixar es ajudes publiques destinades as modalitats esportiues practicades majoritàriament per hemnes.
Es politiques esportiues an de préner en compde es aspèctes següenti:
b) Es administracions esportiues catalanes non pòden participar ne atribuïr cap sòrta d'ajuda en programes o activitats esportiues que siguen sexistes o discriminatòris per arrason de sèxe.
Entà promòir era egalitat de tracte e d'oportunitats de hemnes e òmes en encastre laborau, es poders publics an de:
Adoptar mesures entà aumentar eth percentatge de hemnes en sectors, emplecs o professions en qué son pòc presentes.
Promòir es iniciatiues d'enprenariat entamenades per hemnes.
Integrar era perspectiva de genre enes politiques actives d'emplec.
Integrar de manèra progressiua moduls especifics de genre enes programes des diferentes politiques actives d'emplec.
Entà promòir era egalitat de tracte e d'oportunitats de hemnes e òmes en encastre professionau, es poders publics an d'amiar a tèrme es accions especifiques següentes:
f) Promòir mesures que favorisquen era instauracion de naui oraris que permeten, en tèrmes d'egalitat d'oportunitats, eth desvolopament professionau e era compatibilitat dera vida laborau e personau.
Aguesti naui oraris an de contribuïr ara melhora tant dera qualitat de vida des trabalhadors coma dera competitivitat e era eficiéncia empresariaus.
Es empreses an d'arbitrar procediments especifics entà dar responsa as denóncies o es reclamacions que pogue adreçar era persona qu'a estat objècte de secutament.
k) Promòir politiques efectives de flexibilitat empresariau.
Es poders publics de Catalonha an de favorir era elaboracion e era integracion de plans d'egalitat enes empreses non includides en apartat 1.
a) Assegurar era integracion dera perspectiva de genre en catalòg de qualificacions professionaus.
d) Includir era figura deth professionau d'egalitat de genre en sistèma de qualificacions professionaus.
Promocion de mesures d'egalitat efectiva enes convencions collectives
a) Collaborar damb eth professionau d'egalitat de hemnes e òmes dera empresa entà promòir-i era egalitat d'oportunitats.
c) Promòir qu'es societats de garantia mutuau que siguen beneficiàries d'ajudes publiques establisquen hons especifics destinadi a favorir era constitucion e era consolidacion d'iniciatiues empresariaus promoigudes per hemnes.
d) Crear programes de microcredits o d'auti instruments de finançament entà projèctes de hemnes empreneires.
Entà assegurar es principis prumèr e siesau der article 3 en encastre des politiques de benestar sociau, ei obligacion des administracions publiques:
a) Establir programes de coesion sociau e d'inclusion especifics entàs grops de hemnes mès desfavoridi o subjècti a situacions de discriminacion o a desegalitats qu'afècten o viòlen eth plen exercici des sòns drets coma ciutadanes e, especiaument:
Garantir era egalitat efectiva de hemnes e òmes grani entà eliminar es discriminacions sexistes e hèr possible era expression e era garantia des drets des hemnes granes tà que poguen desvolopar eth sòn potenciau e es sues abiletats en societat.
Dessenhar programes integraus entà hemnes en situacion de precarietat economica e risc d'exclusion sociau e establir programes especifics entà hemnes apertientes a minories etniques e hemnes immigrantes.
Garantir era egalitat efectiva de hemnes e òmes damb diuersitat foncionau entà eliminar es discriminacions sexistes, e hèr possible era expression e era garantia des drets des hemnes damb discapacitat entà que poguen desvolopar eth sòn potenciau e es sues abiletats en societat.
Integren era reconeishença dera diuersitat familhau, garantisquen eth dret a un entorn afectiu o familhau apropriat e eliminen era discriminacion per opcion sexuau o per transsexualitat, en tot garantir era libertat de decision individuau.
Es administracions publiques de Catalonha competentes en matèria sanitària, en encastre des sues competéncies respectives, an de préner es mesures de besonh entà:
Es administracions publiques de Catalonha competentes en matèria sanitària, en encastre des sues competéncies respectives, entà garantir de manèra integrau era salut afectiva, sexuau e reproductiva, an de:
a) Includir enes politiques educatives, dempús dera escòla primària, era difusion de contengudi en arrepòrt ara santat afectiva, sexuau e reproductiva, damb ua atencion especiau as adolescents, joeni e grops de populacion vulnerables.
c) Promòir er apoderament des hemnes ena prenuda de decisions per çò que hè dera contraconcepcion e es mesures de prevencion des malauties de transmission sexuau.
d) Favorir era autonomia des hemnes en embaràs, en enfantament e ena lactància.
e) Garantir qu'es hemnes poguen arrecéber eth rendement dera interrupcion d'embaràs, per mejan des centres deth hilat sanitari de responsabilitat publica, segons era reglamentacion en vigor.
Es administracions publiques de Catalonha competentes en matèria sanitària, en encastre des sues competéncies respectives, an de préner es mesures apropriades entà previer e detectar era mutilacion genitau femenina, e informar es hemnes afectades, includides es menores d'atge, sus era possibilitat, se cau, d'inversar o atenuar per mejan de mecanismes sanitaris d'intervencion cirurgicau, es efèctes dera mutilacion practicada.
Es instruments de planificacion sanitària e es plans d'accion comunitària an d'integrar era perspectiva de genre en totes es fases, e tanben promòir era participacion des diferenti grops de defensa des drets des hemnes.
Era Administracion dera Generalitat a de velhar pera prenuda de decisions des hemnes coma mesura entà lutar contra era despopulacion, era escassa preséncia de hemnes e er apraubiment en encastre rurau e, concretament, a de:
c) Contribuïr a eliminar era fractura numerica de genre e territoriau damb mecanismes que faciliten e donguen impuls ar accès as tecnologies dera informacion e era comunicacion des hemnes deth mon rurau.
f) Promòir era representacion paritària de hemnes e òmes enes pòstes de decision des organizacions agricòles.
e) Contribuïr ara defensa, era garantia e er exercici des drets des hemnes, qu'an de perméter transformar es estructures que perpetuen es desegalitats entre hemnes e òmes.
Se considèren illicits es messatges e es anoncis que promòiguen era discriminacion des hemnes, es situacions de dominacion en encastre sexuau, conductes umiliantes e es que, pera expression manifestada en anonci o per imatge, favorisquen aguesta sòrta d'abusi o de violéncia machista.
Entà assegurar es principis a qué hè allusion er article 3, es politiques d'environament, urbanisme, lotjament e mobilitat an de:
Es administracions publiques de Catalonha, entà acomplir es mesures a qué hè allusion er apartat 1, an de garantir:
b) Era planificacion enes encastres d'environament, urbanisme, lotjament e mobilitat basada en estudis damb estadistiques segregades per sèxe, que permeten de detectar es desegalitats mesurables.
c) Es estudis d'impacte de genre e es mesures correctritzes apertientes entà minimizar es impactes diferenciaus en tota accion urbanistica, de lotjament, de mobilitat o d'environament.
e) Equipaments publics damb installacions que faciliten es usatges e corbisquen es besonhs de toti.
En aguest sens, e ena mesura que sigue possible, cau abilitar zònes entara atencion as mainatges, especiaument entà disposar de taules entà cambiar es borrasses, accessibles tant entàs òmes coma entàs hemnes.
h) Ena concession d'ajudes publiques entà reabilitacion o reformes de lotjaments, era inclusion coma beneficiaris de toti dus membres deth coble, a condicion qu'atau ac volguen es interessadi.
b) Ath personau penitenciari, damb era tòca d'evitar era estigmatizacion des intèrnes e er exercici de micromachismes contra es hemnes.
c) Ath personau judiciari, damb era tòca d'evitar era perpetuacion d'actituds e era estigmatizacion des hemnes que delinquissen.
Era Administracion dera Generalitat, per mejan deth Plan director d'equipaments penitenciaris, a d'integrar era perspectiva de genre ena planificacion des installacions, es equipaments e es provediments des centres penitenciaris.
c) Se garantisquen es drets des hemnes embarassades enes centres penitenciaris e dispòsen des condicions de besonh entà elevar-i e educar-i es hilhs.
Damb aguesta finalitat era planificacion deu ligar eth dessenh urban e era violéncia machista, entà evitar entorns e elements que poguen entraïnar situacions d'inseguretat entàs hemnes.
Es administracions publiques de Catalonha, entà garantir era integracion efectiva dera transversalitat ena perspectiva de genre, an de:
Capítol V. Mesures entà garantir er acompliment dera lei
Eth Sindic de Grèuges, d'acòrd damb es atribucions que li conferissen er Estatut d'autonomia e era Lei 24/2009, de 23 de deseme, ei er organ encargat dera defensa des drets e es libertats en matèria de non-discriminacion per arrason de genre que poguen auer estat violadi pera accion d'institucions o persones, tant publiques coma privades, e, especiaument, exercís es foncions següentes:
Observatòri dera Egalitat de Genre
Es foncions, era composicion, eth foncionament e es diferenti encastres d'intervencion der Observatòri dera Egalitat de Genre s'an d'establir per reglament, en procediment d'elaboracion damb era participacion des organismes de defensa des drets des hemnes.
a) Arrefusar de collaborar damb es servicis d'inspeccion dera Generalitat.
a) Obstruïr era accion des servicis d'inspeccion dera Generalitat o arrefusar totaument de collaborar-i.
b) Exercir quinsevolh tractament desfavorable as hemnes en arrepòrt damb er embaràs o era maternitat.
c) Exercir quinsevolh represalha o tractament advèrs contra ua persona coma conseqüéncia d'auer presentat un planh, ua reclamacion, ua denóncia, ua demanda o un recors de quinsevolh sòrta entà empedir-ne era discriminacion o a exigir er acompliment efectiu deth principi d'egalitat de tracte de hemnes e òmes.
Se non i a repeticion d'infraccion, er organ competent tà imposar era sancion pòt substituïr aguesta sancion per un avertiment escrit.
Entà determinar es sancions que sigue de besonh imposar e, se cau, entà graduar eth montant des esmendes e era durada des sancions temporaus, es autoritats competentes an de mantier era proporcion apropriada entre era gravetat deth hèt constitutiu dera infraccion e era sancion o sancions, aplicades ara lesion ocasionada, ath nombre de persones concernides, ara entitat deth dret concernit e ara natura deth déuer concernit segons era legislacion en vigor.
S'an de considerar especiaument es critèris següenti:
Son responsables des infraccions classificades per aguesta lei es persones fisiques o moraus, publiques o privades, que, per accion o omission, cometen bèth un des casi d'infraccion establida per aguesta seccion.
Representacion paritària en organs collegiaus
Enes organs collegiaus formadi per membres designadi pera Administracion, per membres gessudi o designadi en representacion d'organs, organismes o grops representatius de determinadi interèssi o per membres escuelhudi pera sua qualitat personau o professionau, era paritat s'exigís entàs membres designadi pera Administracion e entàs membres designadi per cada un des organs, entitats e grops.
Es titulars des organs de direccion des poders publics an d'auer ua composicion equilibrada, qu'a d'èster paritària en tèrme de cinc ans a compdar dera entrada en vigor d'aguesta lei.
Se derògue er article 26 dera Lei 5/2008, de 24 d'abriu, deth dret des hemnes a eradicar era violéncia machista.
»a) Garantir, en collaboracion damb es departaments afectadi, eth rendement de servicis especifics en favor des hemnes.
»q) Amiar a tèrme era assisténcia tecnica especializada as administracions publiques catalanes entà integrar era dimension de genre en desvolopament des politiques publiques.
Er Institut Catalan des Hemnes se regís pes organs següenti:
Com que sigue, an aguest caractèr es organs següenti:
Corresponen ara Comission Interdepartamentau entara Egalitat Efectiva de Hemnes e Òmes es foncions següentes:
»a) Coordinar era accion des departaments dera Administracion dera Generalitat en matèria de politiques d'egalitat de genre.
»f) Resòlver es qüestions tecniques que presente era Comission Tecnica Interdepartamentau dera Egalitat Efectiva de Hemnes e Òmes.
Corresponen ara Comission Nacionau entà ua Intervencion Coordinada contra era Violéncia Machista es foncions d'impuls, seguiment, contraròtle e avaloracion des accions dera Administracion en tractament dera violéncia machista, sens perjudici des competéncies des departaments dera Generalitat en aguest sens.»
Se modifique er article 82 dera Lei 5/2008, de 24 d'abriu, deth dret des hemnes a eradicar era violéncia machista, que rèste redigit dera manèra següenta:
S'an d'establir per reglament era composicion, eth foncionament e es competéncies dera Comission Nacionau entà ua Intervencion Coordinada contra era Violéncia Machista, e tanben era coordinacion dera Comission damb d'auti organs.»
Es precèptes qu'eventuaument entraïnen despenses damb cargue as pressupòsti dera Generalitat produsissen efèctes a compdar dera entrada en vigor dera Lei de pressupòsti dera Generalitat corresponent ar exercici pressupostari immediatament posterior ara entrada en vigor d'aguesta lei.
Eth contracte-programa entre es organismes locaus e era Generalitat de Catalonha a d'establir es objectius e es responsabilitats de finançament des competéncies pròpries o delegades que les atribuís aguesta lei.