El sector cultural català ja disposa d'una diagnosi clara de quin és el seu posicionament actual en relació amb els reptes mediambientals als quals s'enfronta la societat.
L'informe Lideratge mediambiental en el sector cultural i creatiu català, impulsat pel CoNCA i l'ICEC i realitzat per l'organització britànica Julie's Bicycle, suposa una innovadora eina de diagnòstic, ja aplicada amb èxit al Regne Unit, amb la qual s'obté una imatge prou fidel de l'estat en què es troba el sector cultural català pel que fa a actituds, coneixements i implementació d'estratègies sostenibles i acció climàtica, alhora que trasllada un conjunt de recomanacions clau per a la presa de decisions adaptades als reptes mediambientals, socials i econòmics als quals s'enfronta la nostra societat.
La visió mediambiental, un repte pendent
Els resultats de l'estudi indiquen que encara queda molt recorregut per consolidar la visió mediambiental de les empreses culturals catalanes.
L'anàlisi també revela que el 36 % de les organitzacions culturals catalanes declaren disposar d'un pla d'actuació mediambiental però només el 14% admet que el manté actualitzat.
L'enquesta també desvela que només un 15 % de les organitzacions consultades disposen d'un lloc de treball que s'encarrega específicament de temes ambientals i que només un 28 % tenen en compte la sostenibilitat a l'hora de seleccionar proveïdors i prestadors de serveis.
Pel que fa a l'activitat quotidiana, les principals accions que aquestes empreses han implementat són la reducció, reutilització i reciclatge de materials (64 %); l'eliminació de plàstics d'un sol ús (47 %); la gestió responsable del consum d'aigua (42 %); la promoció del comerç just i sostenible (39 %), i la gestió responsable del consum d'energia (36 %).
Pel que fa als motius pels quals les organitzacions decideixen no adoptar mesures per afrontar i reduir els impactes mediambientals generats per la seva activitat, en destaquen la manca de pressupost, declarada com el principal obstacle per un 44 %, i la manca de coneixements i/o habilitats en aquest camp (25 %).
Entre les dades més esperançadores, hi ha l'índex de satisfacció: el 57 % dels enquestats declara haver experimentat beneficis derivats de la seva acció climàtica, com estalvis financers, i millores en el benestar de l'equip, en el perfil i la reputació de l'organització i en patrocinis i fonts d'ingressos.
Potenciar l'estima pel territori més proper, renovar un jardí amb criteris paisatgístics sostenibles, posar plaques solars fotovoltaiques, murs verticals i cobertes verdes amb l'objectiu d'educar mediambientalment els visitants, depurar tota l'aigua utilitzada i tornar-la neta a l'entorn són algunes de les iniciatives més innovadores aportades pels enquestats.
Amb aquestes iniciatives transformadores com a referents, el sector cultural pot utilitzar la seva posició per promoure un profund canvi de valors que generi una nova economia cultural.
Full de ruta per a les organitzacions culturals catalanes
La primera de les recomanacions al sector en aquest informe és el mesurament dels impactes ambientals de la seva activitat cultural i/o creativa, complementada amb un diàleg amb col·laboradors, patrocinadors, proveïdors i contractistes que permeti assolir els reptes ambientals de manera col·laborativa.
Green riders per als artistes en gira amb l'objectiu de reduir la petjada de carboni de la seva activitat; materials sostenibles en la producció creativa i cultural, com el cotó orgànic; reducció dels residus i eliminació del plàstic d'un sol ús; energia neta amb un proveïdor d'electricitat 100 % renovable; menús sostenibles; protecció i regeneració de l'entorn natural amb l'activitat creativa; i compensació de la pròpia petjada de carboni marquen un full de ruta per a les organitzacions culturals del nostre país.
L'estudi aposta per donar un tractament especial a l'impuls dels programes culturals dedicats a la sensibilització del públic i a la generació d'una narrativa que aculli múltiples mirades i respostes creatives envers la lluita per preservar el medi ambient.
Projectes internacionals com el Season for Change [URL] són un clar exemple de com la cultura pot transmetre als seus públics la necessitat d'actuar en aquest camp.
L'aposta de les administracions, clau en una economia cultural sostenible
Les dades revelen que només un 8,5% dels ajuts públics que arriben a les organitzacions culturals incideix en el medi ambient dins dels plecs de condicions.
En aquest sentit, els enquestats reclamen més suport institucional, una estratègia climàtica i de transició ecològica impulsada per les polítiques públiques i una major claredat en la legislació.
Entre els canvis legislatius i polítics més urgents, l'informe assenyala el disseny d'una estratègia d'inversió per adaptar edificis i equipaments, crear una infraestructura verda pública per a la cultura, implementar programes de sensibilització del públic i incorporar experts que puguin donar suport al sector durant el procés de transició.
Convençuts del poder de la comunitat cultural i artística catalana i de la seva posició privilegiada per democratitzar la necessària transició ecològica, l'Institut Català de les Empreses Culturals (ICEC) i el Consell Nacional de la Cultura i de les Arts (CoNCA) han situat la crisi climàtica com una prioritat en l'agenda professional del sector.
Fruit d'aquesta voluntat, ha nascut l'estudi presentat avui en una jornada organitzada pel Servei de Desenvolupament Empresarial (SDE).
El CoNCA i l'ICEC presenten avui l'estudi Lideratge mediambiental en el sector cultural i creatiu català, amb l'objectiu d'accelerar la transició ecològica a Catalunya