projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Les ajudes per a la integració de les persones retornades que pateixin una situació de desprotecció per raons de caire socioeconòmic es recullen en el Pla d'ajuda al retorn, que consisteix en la informació i l'orientació sobre algunes o totes les actuacions següents:
a) Els serveis i les prestacions públics que facilitin la integració a Catalunya.
b) La prestació econòmica de pagament únic en els termes i les condicions establerts per l'article 9.
d) La inserció laboral, per mitjà del Servei d'Ocupació de Catalunya, i l'accés a plans d'ocupació.
e) El treball per compte propi i l'autoocupació per mitjà de cooperatives i societats laborals a Catalunya.
f) Les accions formatives que estableix la Llei 10/2010, del 7 de maig, d'acollida de les persones immigrades i de les retornades a Catalunya.
i) L'obtenció de la nacionalitat espanyola.
j) L'homologació i la convalidació tant de títols i d'estudis oficials com del permís de conduir.
k) Totes les altres actuacions que siguin considerades pertinents.
Les ajudes per a la integració de les persones retornades que pateixin una situació de desprotecció per raons de caire socioeconòmic es recullen en el Pla d'ajuda al retorn, que consisteix en l'aplicació coordinada d'algunes o de totes les actuacions següents:
a) Les accions prèvies per a agilitar i coordinar les actuacions dels diferents nivells de l'Administració pública que facilitin la contractació en origen i l'execució dels tràmits d'empadronament.
b) Les prestacions per a facilitar el retorn consistents en una ajuda econòmica per a compensar les despeses del viatge.
c) Les prestacions d'urgència, que consisteixen en ajudes econòmiques de caràcter puntual per a afrontar situacions de necessitat extrema.
d) La formació ocupacional, de manera que la condició de retornat o retornada signifiqui un element de valoració en els barems d'accés a les diferents activitats de caràcter ocupacional.
e) El suport a la inserció laboral, mitjançant el Servei d'Ocupació de Catalunya, i l'accés a plans d'ocupació.
f) L'assessorament tècnic i jurídic en el cas de crear empreses a Catalunya.
g) El suport, la informació i l'orientació per a facilitar-ne la integració social amb ajudes diverses.
h) La formació, per a garantir uns coneixements bàsics de la realitat sociolaboral de Catalunya, dels drets i deures i de la llengua, amb la finalitat de facilitar-ne la integració cultural i social.
i) L'accés a l'habitatge social.
j) L'accés a la renda mínima d'inserció.
k) La informació i l'orientació sobre els requisits i els documents necessaris per a facilitar l'obtenció de la nacionalitat en cada cas concret.
l) L'assessorament i, si escau, el suport econòmic respecte a la possible homologació i la convalidació tant de títols i d'estudis oficials com del permís de conduir.
m) Totes les altres actuacions que siguin considerades pertinents.
b) Haver residit en un estat estranger, com a mínim, sis anys continuats immediatament anteriors al retorn a Catalunya; o haver residit en un estat estranger deu anys no continuats, i d'aquests, els quatre darrers immediatament anteriors al retorn a Catalunya.
c) Estar empadronades a qualsevol dels municipis de Catalunya.
Les persones que són beneficiàries de qualsevol altre ajut econòmic públic derivat de llur condició de retornades no tenen dret a acollir-se, pels mateixos conceptes, a cap altra ajuda al retorn.
Les persones que compleixen la condició de retornades, d'acord amb el que estableix l'article 3, tenen dret a les diferents actuacions incloses en el Pla d'ajuda al retorn, sempre que compleixin les condicions següents:
a) Estar empadronades o haver sol·licitat l'empadronament a qualsevol dels municipis de Catalunya.
b) Haver residit en un estat estranger, com a mínim, tres anys continuats o cinc anys no continuats, i d'aquests, els dos darrers immediatament anteriors a la sol·licitud d'ajuda.
d) Acreditar que no disposen de mitjans econòmics ni de patrimoni suficients, d'acord amb els termes que per reglament s'estableixin per a poder accedir a les prestacions econòmiques que derivin del Pla d'ajuda al retorn.
Les persones que són beneficiàries de qualsevol altre ajut públic derivat de llur condició de retornades no tenen dret a acollir-se, pels mateixos conceptes, al Pla d'ajuda al retorn.
És titular d'un pla d'ajuda al retorn la persona que gaudeix de la condició de retornada, d'acord amb el que estableix l'article 3, i li és concedit en alguna de les modalitats establertes per aquesta Llei.
Són beneficiàries d'un pla d'ajuda al retorn la persona o les persones a càrrec de la persona titular i que són membres de la unitat familiar.
S'entén que són persones destinatàries del Pla d'ajuda al retorn tant la persona titular com les beneficiàries.
a) Les persones amb nacionalitat espanyola que retornen d'un estat estranger i que, abans d'emigrar, hagin tingut el darrer veïnatge administratiu a Catalunya.
b) Les persones nascudes a Catalunya que foren evacuades o bé que hagueren d'exiliar-se'n per raons polítiques i que mantenen llur residència a l'estranger.
c) Els cònjuges o les persones que, d'acord amb la legislació catalana, tinguin la condició de parella estable de les persones a què fan referència els apartats a i b, i els descendents d'aquestes fins al segon grau de consanguinitat.
Les sol·licituds d'una mateixa unitat familiar o nucli de convivència es tramiten en un únic expedient administratiu.
Als efectes del que estableix aquesta Llei, tenen la condició de retornat o retornada i, per tant, el dret a acollir-se a les actuacions que estableix el Pla d'ajuda al retorn:
a) Les persones a les quals es refereix l'article 4.a i b de la Llei 18/1996, del 27 de desembre, de relacions amb les comunitats catalanes de l'exterior.
b) Les persones que tenen permís de residència i que, malgrat que no disposen de la nacionalitat espanyola, són descendents fins al tercer grau de consanguinitat de catalans que al seu moment van tenir veïnatge administratiu a Catalunya.
Aquesta llei estableix, per a assolir el seu objectiu, una prestació econòmica consistent en una subvenció de pagament únic i un conjunt d'actuacions d'informació i orientació en diversos àmbits, com el dels serveis socials, el laboral, el de la formació o el de l'habitatge.
Aquesta Llei estableix, per a assolir el seu objectiu, tot un seguit de prestacions econòmiques i d'actuacions en diversos àmbits, com el dels serveis socials, el laboral, el de la formació o el de l'habitatge.
b) La documentació acreditativa que l'embarcació o les embarcacions que es destinen al servei sol·licitat compleixen els requisits exigits per la normativa vigent per a poder navegar i que compleixen els requeriments tècnics i de seguretat en funció de les característiques del transport que han de fer, en la qual han de constar el nombre màxim de passatgers que es poden transportar, emesos per l'administració competent en matèria de seguretat del transport i de la vida humana a la mar i en matèria d'inspecció tècnica i operativa d'embarcacions i tripulacions.
f) Una declaració responsable de no tenir cap deute amb l'Administració de la Generalitat, i d'estar al corrent de les obligacions fiscals i tributàries amb aquesta Administració i amb l'Administració General de l'Estat, i també d'estar al corrent de les obligacions amb la seguretat social, amb l'autorització expressa per a la seva comprovació d'ofici per part del departament competent en matèria de transports.
b) La documentació acreditativa que l'embarcació o les embarcacions que es destinen al servei sol·licitat compleixen els requisits exigits per la normativa vigent per a poder navegar i que compleixen els requeriments tècnics i de seguretat en funció de les característiques del transport que han de fer, en la qual han de constar el nombre màxim de passatgers que es poden transportar, en el cas de les sol·licituds per a prestar els serveis de transport de passatgers, i el màxim de càrrega autoritzada, en el supòsit de les línies regulars de transport de mercaderies, emesos per l'administració competent en matèria de seguretat del transport i de la vida humana a la mar i en matèria d'inspecció tècnica i operativa d'embarcacions, tripulacions i mercaderies.
f) Els justificants de no tenir cap deute amb la Generalitat i d'estar al corrent del pagament de les obligacions tributàries i de la Seguretat Social.
El transport de passatgers en aigües continentals i marítimes requereix l'obtenció prèvia de l'autorització administrativa corresponent, expedida per la direcció general competent en matèria de transports.
El transport en aigües continentals i marítimes amb la finalitat de transportar passatgers i mercaderies requereix l'obtenció prèvia de l'autorització administrativa corresponent, expedida per la direcció general competent en matèria de ports i transports.
Els serveis de transport que són objecte d'aquesta Llei, segons la destinació, es classifiquen en transports de passatgers i transports de mercaderies.
a) Transports de passatgers: són els destinats principalment al transport de persones i, si escau, llurs equipatges.
S'entenen que són compresos dins aquesta modalitat, entre altres activitats, els creuers turístics, el desplaçament a indrets per a fer pràctiques esportives i també, en general, qualsevol activitat comercial que comporti el trasllat de persones en embarcacions proveïdes de mitjans mecànics de propulsió.
b) Transports de mercaderies: són els destinats principalment al transport de béns de qualsevol tipus, sens perjudici que també puguin traslladar persones.
Els transports que són objecte d'aquesta Llei, d'acord amb les condicions de prestació, es classifiquen en línies regulars i en línies no regulars o ocasionals:
Es regeixen per aquesta llei els serveis de transport següents:
a) Transport en aigües continentals: el trasllat de passatgers que es fa íntegrament entre punts situats a les riberes dels rius que transcorren pel territori de Catalunya.
b) Transport en aigües marítimes: el trasllat de passatgers que es fa íntegrament entre ports i llocs del litoral de Catalunya i el que es fa entre aquests i els punts situats a les riberes dels rius que transcorren pel territori de Catalunya fins al lloc on siguin navegables o es faci sensible l'efecte de les marees.
Es regeixen per aquesta Llei els serveis de transport següents:
a) Transport en aigües continentals: el trasllat de passatgers o mercaderies que es fa íntegrament entre punts situats a les riberes dels rius que transcorren pel territori de Catalunya.
Als efectes del que estableix aquesta Llei, s'entén també per navegació en aigües continentals la que es fa per les aigües dels llacs, de les llacunes i dels embassaments situats al territori de Catalunya.
b) Transport en aigües marítimes: el trasllat de passatgers o mercaderies que es fa íntegrament entre ports i llocs del litoral de Catalunya i el que es fa entre aquests i els punts situats a les riberes dels rius que transcorren pel territori de Catalunya fins al lloc on siguin navegables o es faci sensible l'efecte de les marees.
Aquesta Llei té per objecte la regulació del transport, en aigües marítimes i continentals, de passatgers i mercaderies en embarcacions que disposen de mitjans mecànics de propulsió, degudament autoritzades i amb retribució, amb independència de la finalitat que tinguin i del caràcter directe o indirecte de la contraprestació econòmica.
Resten fora de l'àmbit de regulació d'aquesta Llei el lloguer d'embarcacions sense patró, sempre que el lloguer no tingui com a finalitat última prestar el servei de transport de mercaderies i passatgers.
c) Fins a 12 representants dels departaments de la Generalitat que determini el Govern.
c) Un representant de cada un dels departaments de la Presidència, de Governació, d'Economia i Finances, d'Ensenyament, de Cultura, de Sanitat i Seguretat Social, de Política Territorial i Obres Públiques, de Treball, de Justícia, d'Indústria, Comerç i Turisme i de Benestar Social.
a) Les persones residents fora del territori de Catalunya, llurs cònjuges i llurs descendents, als quals es refereix l'article 6 de l'Estatut d'autonomia de Catalunya, i també les persones que són membres d'una unió estable de parella amb persones residents fora del territori de Catalunya.
a) Les persones residents fora del territori de Catalunya i llurs cònjuges i descendents, als quals es refereix l'article 6 de l'Estatut d'autonomia de Catalunya.
Les dades que figuren al Registre d'Activitats Firals tenen caràcter públic, d'acord amb els procediments d'accés i difusió establerts per reglament.
-1 La documentació necessària per a la inscripció en el Registre d'Activitats Firals i l'organització d'aquest s'han de determinar per reglament.
-2 Qualsevol canvi d'una activitat firal que afecti les dades que figuren en el Registre d'Activitats Firals s'ha de comunicar al departament competent de la Generalitat, perquè hi siguin actualitzades.
-3 Les dades que figuren en el Registre d'Activitats Firals tenen caràcter públic, d'acord amb els procediments d'accés i difusió que siguin establerts per reglament.
L'Administració de la Generalitat té cura del Registre d'Activitats Firals, en el qual s'inscriuen d'ofici les activitats firals comunicades.
-1 L'Administració de la Generalitat té cura del Registre d'Activitats Firals.
-2 Les activitats firals autoritzades s'inscriuen d'ofici en el Registre d'Activitats Firals.
L'organització de fires i exposicions resta subjecta a comunicació prèvia a l'inici de qualsevol dels tràmits necessaris per a la celebració de la fira o l'exposició al departament competent en matèria de fires.
L'organització de fires mercat en espais que no formen part del domini públic està subjecta a comunicació prèvia a l'ajuntament del municipi on han de tenir lloc abans de l'inici de qualsevol dels tràmits necessaris per a la celebració de la fira mercat.
Si l'activitat firal es vol fer en espais que formen part del domini públic, cal l'autorització de l'ajuntament.
-1 La realització de fires i exposicions requereix l'autorització prèvia de l'Administració de la Generalitat.
-2 L'Administració de la Generalitat, per tal d'atorgar o denegar l'autorització de fires i exposicions, ha de sol·licitar informes als ens locals corresponents.
També ha de demanar informe a la cambra oficial de comerç, indústria i navegació de la demarcació corresponent i, si s'escau, a les entitats representatives dels sectors afectats.
En cas de presència de bestiar viu, s'ha de sol·licitar un informe al departament competent.
-3 L'Administració de la Generalitat exerceix facultats de coordinació per tal d'evitar duplicitats de fires i exposicions oficials, atenent els criteris d'àmbit territorial d'influència, oferta exposada, dates de l'activitat i visitants.
-4 La realització de fires-mercat requereix exclusivament l'autorització de l'ajuntament del municipi on hagi de tenir lloc.
L'ajuntament ha de comunicar a l'Administració de la Generalitat l'autorització perquè sigui inscrita en el Registre d'Activitats Firals.
-5 L'Administració de la Generalitat o l'ajuntament, en l'àmbit de llurs respectives competències, poden exigir a l'organitzador d'una activitat firal la constitució d'una garantia en qualsevol de les formes establertes per la legislació de contractes.
-6 La forma i el procediment per a sol·licitar l'autorització de les activitats firals s'han de determinar per reglament.
7.1 Les sol•licituds seran presentades a la Direcció General de Transports del Departament de Política Territorial i Obres Públiques.
7.2 La resolució podrà estimar o denegar la sol•licitud, o bé establir condicions de prestació del servei diferents de les preteses pel sol•licitant.
7.3 El termini màxim per resoldre és de sis mesos, transcorregut el qual sense que s'hagi dictat resolució expressa, s'entendrà desestimada la sol•licitud formulada.
7.1 Les sol·licituds seran presentades a la Direcció General de Transports del Departament de Política Territorial i Obres Públiques.
7.2 La resolució podrà estimar o denegar la sol·licitud, o bé establir condicions de prestació del servei diferents de les preteses pel sol·licitant.
7.3 Havent transcorregut el termini de dos mesos des de la presentació de la sol·licitud sense que hagi recaigut resolució expressa, per motius no imputables al peticionari, l'autorització s'entendrpa atorgada en les condicions formulades en la petició.
En cap cas, però, no s'entendrà adquirida en virtut del silenci administratiu la titularitat de l'autorització si les condicions i circumstàncies del servei per al qual es sol·licita no s'ajusten al que preceptua el present decret.
-2 La cultura popular i tradicional inclou tot el que fa referència al conjunt de manifestacions culturals, tant materials com immaterials, com són les festes i els costums, la música i els instruments, els balls i les representacions, les tradicions festives, les creacions literàries, les tècniques i els oficis i totes les altres manifestacions que tenen caràcter popular i tradicional, i també les activitats tendents a difondre-les arreu del territori i a tots els ciutadans.
-2 El titular o la titular d'una oficina de farmàcia instal·lada en una àrea bàsica rural i semiurbana o en una àrea bàsica de muntanya només pot sol·licitar el trasllat d'aquesta oficina dins el mateix municipi en el qual està emplaçada, o a un altre municipi de la mateixa àrea bàsica, sempre que no hi hagi una oficina de farmàcia ja instal·lada i aquest trasllat no deixi sense oficina de farmàcia una àrea bàsica de salut.
-1 El titular d'una oficina de farmàcia instal·lada en una àrea bàsica urbana només pot sol·licitar el trasllat d'aquesta oficina dins la mateixa àrea bàsica, o a una altra àrea bàsica del mateix municipi en el qual està emplaçada, sempre que la proporció d'habitants per oficina de farmàcia de l'àrea a la qual es vol traslladar no esdevingui inferior, una vegada efectuat el trasllat, a la de l'àrea de provinença i sempre que aquest trasllat no deixi sense oficina de farmàcia una àrea bàsica de salut.
-2 El titular d'una oficina de farmàcia instal·lada en una àrea bàsica rural i semiurbana o en una àrea bàsica de muntanya, només pot sol·licitar el trasllat d'aquesta oficina dins el mateix municipi en el qual està emplaçada o a un altre municipi de la mateixa àrea bàsica, sempre que no hi hagi una oficina de farmàcia ja instal·lada i aquest trasllat no deixi sense oficina de farmàcia una àrea bàsica de salut.
-3 S'han de determinar per reglament les condicions del trasllat, que pot ésser voluntari, forçós o provisional.
-4 En el supòsit de trasllat voluntari, s'han de respectar les distàncies fixades en l'article 6.7.b) d'aquesta Llei.
En les altres dues modalitats, es pot fixar per reglament una distància menor respecte a la resta d'oficines de farmàcia, que en cap cas no ha d'ésser menor de cent vint-i-cinc metres.
-4 En cap cas no poden participar en el procediment d'instal·lació d'una nova oficina de farmàcia els farmacèutics que tinguin més de seixanta-cinc anys a l'inici del procediment, ni els farmacèutics que tinguin instal·lada una oficina de farmàcia en el mateix municipi o en la mateixa àrea bàsica en els quals se sol·liciti la nova instal·lació.
c) D'ofici, pel Departament de Sanitat i Seguretat Social o pel col·legi oficial de farmacèutics corresponent.
-3 S'ha de fixar per reglament un barem atenent a criteris professionals i acadèmics per als casos b) i c).
Si el procediment s'ha iniciat a instància d'un o més d'un farmacèutics tenen prioritat els que han presentat la primera sol·licitud.
-4 En cap cas no poden participar en el procediment d'instal·lació d'una nova oficina de farmàcia els farmacèutics que tinguin més de seixanta-cinc anys a l'inici del procediment, ni els farmacèutics que tinguin instal·lada una oficina de farmàcia en el mateix municipi o en la mateixa àrea bàsica en els quals es sol·liciti la nova instal·lació.
Horari ordinari d'atenció al públic
Organització dels serveis d'urgència
Informació sobre els serveis d'urgències
Nombre d'oficines de farmàcia en servei d'urgència a les àrees bàsiques de salut urbanes
Nombre d'oficines de farmàcia en servei d'urgència a les àrees bàsiques de salut de muntanya i a les rurals i semiurbanes, i ubicació
Requisits per a la realització d'horaris superiors a l'ordinari
Presència i actuació professional del farmacèutic
Vacances de les oficines de farmàcia
Amb motiu de les modificacions introduïdes pel Decret 262/2000, de 31 de juliol, de reestructuració del Departament de Sanitat i Seguretat Social, i pel Decret 260/2000, de 31 de juliol, pel qual es despleguen l'estructura i l'organització centrals de l'ens públic Servei Català de la Salut (DOGC núm. 3200, de 8.8.2000), escau l'adequació de la composició de la Comissió Assessora establerta a l'article 15 del Decret 321/1996, d'1 d'octubre, sobre horaris d'atenció al públic, serveis d'urgència, vacances i tancament temporal voluntari de les oficines de farmàcia (DOGC núm. 2264, de 4.10.1996), a les previsions dels citats decrets.
Alhora, escau adaptar el règim de recursos establert en l'esmentat article 15 a les modificacions introduïdes per la Llei 4/1999, de 13 de gener, en la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.
En conseqüència, d'acord amb el dictamen de la Comissió Jurídica Assessora, a proposta del conseller de Sanitat i Seguretat Social i amb la deliberació prèvia del Govern,
Es modifica l'article 15 del Decret 321/1996, d'1 d'octubre, sobre horaris d'atenció al públic, serveis d'urgència, vacances i tancament temporal voluntari de les oficines de farmàcia, que queda redactat de la manera següent:
"Es crea una comissió assessora per cada Delegació Territorial del Departament de Sanitat i Seguretat Social, que tindrà com a funcions assessorar el Departament de Sanitat i Seguretat Social i els col·legis de farmacèutics en l'exercici de les seves funcions respectives en relació amb les matèries objecte del present Decret.
Aquesta comissió assessorarà en aquells expedients relatius a recursos d'alçada que s'interposin contra els acords dictats pels col·legis de farmacèutics en les matèries precitades, prèvia convocatòria del president de la comissió assessora a instància del Departament de Sanitat i Seguretat Social i/o els col·legis de farmacèutics.
"Aquestes comissions seran presidides pel delegat territorial del Departament de Sanitat i Seguretat Social que correspongui segons l'àmbit territorial de què es tracti i estaran compostes per un representant de la Subdirecció General de Farmàcia i Productes Sanitaris i un representant de la Subdirecció General d'Avaluació i Inspecció Sanitària, ambdós del Departament de Sanitat i Seguretat Social, dos representants del col·legi de farmacèutics de l'àmbit territorial que correspongui, un representant de la Federació d'Associacions de Farmàcies de Catalunya (FEFAC), i un representant dels ajuntaments interessats."
Aquest Decret entrarà en vigor l'endemà de la seva publicació en el DOGC.