El "Llibre de privilegis de la vila i el terme de Terrassa" és un llibre amb fulls de pergamí on es van escriure còpies autèntiques dels principals documents institucionals (anomenats llavors privilegis) concedits a la vila de Terrassa entre els segles XIII i XVII.
El cos principal del llibre comprèn 28 documents en forma de trasllats, a més de quatre documents originals escrits sobre paper i relligats en el mateix llibre, i alguns textos secundaris.
Els privilegis fan referència al règim municipal, la vinculació de la vila al comtat de Barcelona i la Corona d'Aragó, les franqueses locals, la fira anual i el mercat setmanal, la batllia reial, les finances, la presó del terme, les capitulacions de 1472 al final de la Guerra Civil, la creació de la Universitat Forana de Terrassa i alguns altres assumptes.
El llibre ha estat publicat per la Fundació Noguera de Barcelona, el 2006.
L'edició inclou un estudi sobre la gènesi, la tradició i les edicions antigues del llibre, una descripció codicològica i paleogràfica, una presentació diplomàtica, jurídica i històrica, tres apèndixs i dos índexs (toponomàstic i de matèries).
La imatge reproduïda correspon a l'encapçalament del privilegi concedit pel rei Ferran II d'Aragó pel qual confirma els privilegis d'unió de la vila i el terme de Terrassa a la corona reial atorgats pels seus antecessors, i renova ensems el privilegi de presentació de tres persones per al nomenament del batlle reial de la vila.
Títol: Llibre de privilegis de la vila i terme de Terrassa (1288-1652)
Privilegi concedit pel rei Ferran II a Terrassa l'any 1481
El Capbreu primer de Bertran acòlit, de 1237-1242, és el primer protocol notarial de Terrassa i un dels més antics que es conserven a Catalunya.
La notaria de Terrassa fou instaurada vers 1236 pel rei Jaume I i el monestir de Santa Maria d'Ègara hi obtingué un domini intermedi com a compensació dels seus drets tradicionals sobre l'expedició de documents al terme de Terrassa.
El llibre es conserva sencer, amb 123 folis, però havia perdut la coberta de pergamí i fou restaurat el 2000.
Les notes que conté presenten les característiques pròpies de l'època, són succintes i només recullen les dades específiques dels instruments notarials.
Els tipus documentals que s'hi troben són debitoris, àpoques, concòrdies sobre deutes, donacions "propter nuptias", testaments, transaccions econòmiques, establiments emfitèutics, comandes de béns de patrimoni reial, compravendes, absolucions judicials, manumissions, convinences, compromisos de fidelitat o de prestació de serveis, nomenament de càrrecs, contractes d'aprenentatge, llicències de residència, procuracions, fermes de drets i alguns altres.
El llibre ha estat publicat per la Fundació Noguera de Barcelona amb el títol de "Capbreu primer de Bertran acòlit, notari de Terrassa", Barcelona, 1992 (Acta notariorum Cataloniae, vols. 2-3).
43 r) conté notes de cessió de béns agraris sotmesos a pagament de tasca i censos, atorgades per l'abat Berenguer de Sant Llorenç del Munt el 7 de juny de 1238.
Títol: Capbreu primer de Bertran acòlit, notari de Terrassa, 1237-1242
Data: 29 d'abril de 1237-21 de març de 1242
Capbreu primer del notari de Terrassa Bertran acòlit
Plànol de l'heretat de Francesc Parellada, pagès de la parròquia de Sant Pere, part forana de Terrassa, fet per Joan Surís el 1766.
El mas Parellada era propietat alodial del monestir de Sant Cugat del Vallès i comprenia un territori extens que depenia de diverses institucions eclesiàstiques, del castlà de Terrassa i de la casa de Sentmenat.
Aquest territori incloïa els masos Parellada, Boneixida, Riambau i Soler.
El fons d'arxiu de la casa (1542-1896) fou donat a la ciutat de Terrassa pels hereus de la família Parellada l'any 2000 i es conserva en aquest arxiu comarcal.
El plànol té un gran interès històric com a testimoni de masos, camins, rieres, parcel·les i elements d'economia agrària de l'època, amb esment de dominis alodials del rei, del prior de Terrassa i d'altres institucions.
Títol: Plànol de l'heretat de Francesc Parellada i el seu entorn, al terme de Terrassa
Tovalló de paper on Anna Murià recollí les signatures autògrafes d'alguns escriptors exiliats que es refugiaren al castell de Roissy-en-Brie, a prop de París, el 1939.
El lloc tenia un significat especial per a Anna Murià, perquè hi va conèixer Agustí Bartra, amb qui continuà l'exili fins que s'instal·laren a Mèxic.
A la foto annexa hi apareixen Agustí i Anna i fou feta a l'Havana, el 1941, una fita més del seu itinerari d'exili.
Aquests documents formen part del fons Bartra-Murià (1904-1999), que fou donat a la ciutat de Terrassa en dues parts, els anys 1983 i 1999.
El fons conté documentació personal i literària del poeta Agustí Bartra i Lleonart (1908-1982) i de la seva muller, també escriptora, Anna Murià i Romaní (1904-2002).
Hi destaquen els manuscrits originals de les obres, les notes literàries, la correspondència i l'arxiu fotogràfic.
També s'hi conserven reculls de premsa, documentació de distincions honorífiques, d'activitats sobre l'obra de Bartra, biogràfica, audiovisual, etc.
Una presentació del fons s'ha publicat a l'opuscle "El fons Bartra-Murià.
L'arxiu personal i literari dels escriptors Agustí Bartra i Anna Murià".
Terrassa: Ajuntament de Terrassa i Departament de Cultura i Mitjans de Comunicació, 2008 (Col·lecció El Portal de la Guia, núm. 3).
Títol: Tovalló de paper signat per literats i fotografia d'Agustí Bartra i Anna Murià a l'Havana
Tovalló amb signatures i fotografia de Bartra i Murià
Documents de l'empresa Sociedad Anónima de Peinaje e Hilatura de Lana (SAPHIL), fundada a Terrassa el 1919 com a resultat de la fusió de quatre empreses de filatura d'estam.
Coneguda porpularment com "l'Anònima", l'empresa es dedicà a la manufactura de llana, des de la compra en brut fins a la venda de filatura.
El 1920 fundà un centre de producció a Ripoll.
Als anys 30 l'empresa tenia uns mil treballadors a Terrassa i 340 a Ripoll.
El 1936 foren assassinats Francesc Salvans i Armengol, president de SAPHIL i el seu fill Joan Salvans i Piera, i el gerent de l'empresa Amadeu Torrens fou trobat mort en circumstàncies estranyes.
L'empresa es col·lectivitzà, com quasi totes les de Terrassa, i tornà als seus propietaris al final de la guerra civil.
Als anys 50 patí una forta crisi per l'intervencionisme estatal, però continuà modernitzant i reorganitzant la seva estructura fins al final dels 60, en què comença a patir la crisi general del sector tèxtil i anà reduint la seva activitat fins a tancar el 1990.
El fons és força íntegre i ingressà a l'Arxiu el 16 de juny de 1992.
Els documents reproduïts són un llibre d'actes del Consell d'Administració (1920-1923) i dues revistes de l'empresa de 1936 i 1966.
Títol: Llibre d'actes del Consell d'Administració de l'empresa SAPHIL (1920-1923).
Revista de l'empresa col·lectivitzada "Octubre", núm. 1 (26 novembre 1936).
Revista "Saphil", núm. 103 (febrer 1966)
Llibre d'actes i revistes de l'empresa SAPHIL