projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
L'ApLAB és un laboratori per a l'impuls de projectes innovadors de la Generalitat a través de la cocreació per millorar la gestió dels serveis públics, especialment els digitals.
Es tracta d'un espai de trobada físic i virtual per aportar, compartir, debatre i generar coneixement a l'hora de dissenyar i llançar un projecte d'interès per a l'organització.
L'ApLAB és un punt de trobada entre l'Administració de la Generalitat, ciutadania, empreses, associacions, altres administracions i experts de projecte, que ha de contribuir a enxarxar talent i coneixement, fomentar l'aprenentatge mutu i contribuir a avançar en l'Administració digital.
El laboratori s'activa amb l'entrada d'un projecte proposat per una unitat de la Generalitat, i es planifiquen les accions per a facilitar aquest entorn d'aprenentatge i d'experimentació, pensat també per a obrir-se en les ocasions que escaigui a la col·laboració interadministrativa i público-privada.
Tens un projecte innovador per desenvolupar?
Adreça't a la Direcció General d'Administració Digital i explica'ns el teu projecte: [EMAIL]
Un cop validat, es constituirà el nucli de treball, integrat pels agents implicats en primer terme.
A aquest equip s'hi afegiran els participants convidats al laboratori des d'una perspectiva de participació ciutadana i de col·laboració interadministrativa i publicoprivada.
Què aportarà l'ApLAB al teu projecte?
A través de l'ApLAB, el teu projecte podrà:
Podetz aportar documentacion entà dar sosten ar escrit de peticion.
Es peticions s'an de hèr per escrit per mejan de quinsevolh mejan que permete d'acreditar-ne era autenticitat, totstemp que se complisquen es requisits que seguissen:
Er escrit de peticion, amassa damb era documentacion que se i jonhe, lo cau presentar per bèra ua des diferentes vies que preve er article 38.4 dera Lei 30/1992, de 26 de noveme, de regim juridic des administracions publiques e deth procediment administratiu comun, cossent damb çò qu'establís era disposicion transitòria quatau dera Lei 39/2015, de 1 d'octobre, deth procediment administratiu comun des administracions publiques.
S'era peticion a estat admetuda, er organ competent a de respóner e notificar era responsa en tèrme maxim de tres mesi a compdar dera data dera presentacion.
Er organ que recebe era peticion n'a de notificar era recepcion en tèrme maxim de 10 dies.
Relació dels drets que tenen els ciutadans (qualsevol persona física o jurídica o ens sense personalitat) a l'hora de relacionar-se o contactar amb l'Administració.
Dret a una bona administració i serveis públics de qualitat
Dret d'accés als serveis i la informació pública
Drets relatius a la protecció de dades
Drets relatius als mitjans electrònics
Qualsevol persona que té un dret o un interès legítim (individual o col·lectiu) que pugui estar afectada en un procediment administratiu (l'hagi iniciat, promogut o no).
Què és el procediment administratiu?
Qualsevol tipus d'expedient, tràmit, gestió, assumpte, resolució, acte administratiu, etc.) previst i regulat a les normes vigents.
Relació de drets que assisteixen les persones que fan tràmits o gestions amb l'Administració:
Els presumptes responsables d'infraccions administratives també tenen dret a:
Una carta de serveis és un document sobre els serveis que presta una unitat, els compromisos que ha adquirit en termes d'eficàcia i qualitat de la prestació i els mecanismes de participació dels ciutadans i de les persones usuàries en la millora de la prestació.
La Llei 26/2010, del 3 d'agost, de règim jurídic i de procediment de les administracions públiques de Catalunya, modificada per la Llei 16/2015, de 21 de juliol, de simplificació de l'activitat administrativa de l'Administració de la Generalitat i dels governs locals de Catalunya i d'impuls de l'activitat econòmica, estableix el dret de tots els ciutadans en condicions d'igualtat a uns serveis públics de qualitat.
Així mateix determina tres noves obligacions:
Que les administracions públiques de Catalunya han de tenir cartes de serveis a disposició dels ciutadans, les empreses i els professionals com a instruments de millora de la qualitat dels serveis, en els termes establerts per la normativa vigent.
Que les unitats orgàniques de l'Administració de la Generalitat amb un rang mínim de direcció general han de disposar d'una carta de serveis per cadascun dels serveis finalistes que presti.
Que les cartes poden ser individualitzades per cada servei o bé agrupades, que s'han d'avaluar cada dos anys i s'han d'actualitzar, com a mínim, cada cinc anys.
L'article 59 de la Llei 19/2014, del 29 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern estableix que l'Administració pública ha d'incloure les cartes de serveis dins del marc regulador dels serveis públics bàsics i que aquestes han de contenir:
El contingut de les cartes de serveis té caràcter reglamentari.
Això significa que és vinculant per a l'Administració i els usuaris i que pot ser invocat en via de recurs o reclamació.
En l'àmbit de l'Administració de la Generalitat, les cartes de serveis han de ser aprovades per decret del Govern o per ordre del titular del departament corresponent.
A més, l'Administració pública, en aplicació del principi de transparència, ha de fer pública la informació relativa al catàleg dels serveis prestats, les cartes de serveis existents i la informació sobre els resultats de les avaluacions de qualitat i de la incidència social de les polítiques públiques.
Aquesta entrevista forma part de la Caixa d'Eines de l'àmbit d'Innovació i talent
En Claudi Auber Vallmitjana és des de l'any 2012 el cap del Gabinet Tècnic del Departament de Governació, Administracions Públiques i Habitatge.
Anteriorment havia estat al Departament de Salut, desenvolupant tasques d'àmbit jurídic.
En el marc d'una sessió amb l'equip que l'encapçala, va utilitzar l'eina del Lego Serious Play com a mitjà per a analitzar de forma conjunta com es treballa al Gabinet Tècnic i plantejar com es voldria que s'hi treballés, amb identificació dels elements de canvi.
- En què consisteix el Lego Serious Play?
En representar conceptes i idees a través de peces de construcció Lego tant de forma individual com conjunta en un procés de plantejament de reptes.
- Què es necessita per administrar una sessió d'aquest tipus?
És necessari que hi hagi un ambient distès en el grup i que els rols jeràrquics no estiguin presents.
- Quins coneixements i habilitats es requereixen per a conduir amb èxit una sessió d'aquest tipus?
Es requereixen habilitats comunicativa, facilitadora de l'expressió d'idees i de direcció de grups.
- Quins beneficis es poden obtenir de la seva pràctica?
És un sistema molt útil per involucrar a totes les persones participants en un projecte, independentment de la seva posició jeràrquica en el grup.
Pot ser profitós per afrontar nous projectes complexos, amb intervenció de diverses persones o unitats.
- S'han deixat sentir els efectes de la sessió sobre la feina de l'àrea?
Sí, els participants han valorat la part de feina dels altres i han sorgit inquietuds i necessitats compartides per tots.
- Què li diries a un comandament de la nostra organització que estigués dubtant en aquest moment sobre si li és convenient impulsar dins del seu equip una dinàmica d'aquest tipus?
Li diria que si realment es donen les circumstàncies per fer-ho, no ho dubti.
En tractar-se d'un sistema lúdic, més enllà del resultat operatiu concret, sempre és bo per a reforçar les relacions i contactes entre el personal, aprofitant una activitat distesa i diferent.
Aquesta entrevista forma part de la Caixa d'Eines de l'àmbit d'Innovació i talent
Agustí Rochet, cap d'Organització i Gestió del Coneixement a l' Agència Catalana de Turisme.
–Com va ser que a l'Agència Catalana de Turisme vàreu adoptar la tècnica de la pissarra per a conduir les vostres reunions de coordinació?
Per cobrir una necessitat sol·licitada pels mateixos empleats.
S'havia d'executar un nou pla estratègic que impactava en la feina diària de tota l'organització.
–Com vàreu dissenyar o adoptar el mètode?
Us vàreu inspirar en alguna tècnica coneguda?
Vam aplicar l'experiència prèvia en metodologies per a la gestió de la qualitat en els desenvolupaments tecnològics, en els projectes transversals de tota l'organització.
Els informàtics són professionals que han hagut d'aprendre a gestionar els desenvolupaments de manera molt organitzada, i obrir-se a la flexibilitat, a la gestió de la incertesa i als canvis.
–Quins rols en l'administració de la reunió i quines normes són necessaris per a l'èxit de la pissarra?
No fem un protocol de les metodologies, són bastant intuïtives.
El més important és la conducció de la dinàmica.
És suficient que la persona que condueixi la dinàmica, que ha de ser molt senzilla, tingui clar l'objectiu i el temps destinat.
Com més experiència tingui el dinamitzador, més sabrà escoltar, intervenir quan es perd el focus i/o obrir preguntes.
El projectes prenen una dimensió transversal.
Qüestions que alguns cops poden trigar setmanes a ser resoltes poden estar enllestides en minuts.
No calen actes de les reunions, no cal recordar l'estat del projecte a la data de la darrera reunió.
Els empleats presenten les accions tancades, les pendents d'executar en un termini curt i els impediments que cal mitigar.
–Vàreu trobar resistències a l'hora d'adoptar el sistema?
Tota novetat necessita el seu temps d'adaptació.
Tanmateix, a l'Agència Catalana de Turisme, un cop feta la primera sessió, les següents van anar rodades.
–Heu hagut de redissenyar algun aspecte al llarg del temps o el mètode s'ha mantingut des dels inicis?
L'evolució de la dinàmica ha anat encaminada tant cap a la comunicació presencial com cap al procediment.
D'una banda, cal que els empleats aprenguem a exposar l'estat del projecte, mirant de cara als companys, posant el projecte en context i explicitant el missatge clau.
Si una persona no hi pot assistir, ha de nomenar un substitut.
D'altra banda, ha estat important també que l'ús de la pissarra tingui una temporalitat delimitada.
Que els projectes tinguin un inici i un final.
Cal assolir fites per visualitzar el avenços del projecte.
–Transcorregut tot aquest temps, com valoren els participants aquest sistema de coordinació?
Alguns empleats solen demanar l'aplicació d'aquestes metodologies a altres projectes a escala d'unitats de negoci i de projectes transversals, tant si tenen un impacte per a tota l'organització com si són d'àmbit més reduït.
Mapa mental forma part de la Caixa d'Eines de l'àmbit d'Innovació i talent
Aquí podeu veure el mapa que va fer la Lluïsa Carabassa en una sessió de formació de mapes mentals: aquest mapa gestiona les tasques a realitzar a la feina durant una setmana
Formalment un mapa mental és un diagrama, una representació gràfica que ens permet visualitzar i organitzar informació complexa d'una forma fàcil, espontània i creativa, plasmant en un paper les relacions que existeixen entre la idea central sobre la què volem treballar i tot un conjunt de conceptes relacionats amb aquesta idea i que, alhora, també es poden relacionar entre elles.
El mapa mental utilitza la imaginació i l'associació per materialitzar aquestes connexions que van sorgint durant la seva elaboració, aconseguint una més fàcil assimilació de la informació per part del cervell i facilitant la memorització i la creativitat.
L'ús d'imatges, colors, símbols, fletxes i altres grafismes ajuden a potenciar la nostra capacitat creativa, comprensiva i memorística.
Per a crear un mapa mental es col·loca la idea principal en el centre del conjunt del diagrama.
A partir d'aquesta idea, irradien a mode de ramificació i de manera no lineal les idees secundàries, cada una de les quals pot tenir un nombre indeterminat de subramificacions, en forma de branques.
Es recomana l'ús de colors, dibuixos, pictogrames i, en cas d'emprar paraules, que es limiti l'ús a una o dues per branca.
Qüestions metodològiques i organitzatives a tenir en compte
Té utilitat tant personal, en l'ordenació i memorització d'elements d'estudi, d'anàlisi i discurs, com per a una feina d'equip com l'orientació i gestió de reunions i dels temes que s'hi tracten.
Finalitats per a les quals està indicat
- Té gran utilitat quan es necessita organitzar i ordenar idees, pensaments i tasques
- Facilita l'aprenentatge i la memorització de continguts
- Esdevé un gran generador d'idees
- Facilita l'anàlisi i planificació de situacions
- Com a suport a la presa de decisions
- Permet un aprenentatge interrelacional i més holístic
- Proporciona seguretat i genera autoestima
Podeu trobar més informació sobre l'eina i el seu creador a:
Tenim alguna experiència de la seva aplicació a la nostra organització?
Diverses persones de l'organització l'utilitzen com a element de millora de la productivitat personal.
Diversos departaments de la Generalitat organitzen de manera habituals cursos sobre aquesta tècnica en els seus plans de formació, com és el cas del Departament de Governació, Administracions Públiques i Habitatge, el Departament d'Ensenyament o el Departament de Salut.
Quina persona de l'organització pot administrar-lo o donar-te més informació?
Joan Ruiz Culell imparteix cursos sobre com confeccionar mapes mentals al Departament de Polítiques Digitals i Administració Pública, al Departament d'Ensenyament, al Departament de Salut, al Departament de la Presidència i a aquells que hi tinguin interès.
Lego Serious Play forma part de la Caixa d'Eines de l'àmbit d'Innovació i talent
Es guia el participant a través d'una sèrie de preguntes a les quals ha de donar resposta construint el seu model tridimensional amb peces de Lego.
Aquests models en 3D serveixen de base per a fer debats en grup amb l'objectiu de crear coneixement, trobar solucions als problemes presentats i fomentar la presa de decisions.
Qüestions metodològiques i organitzatives a tenir en compte
És important que en el grup hi hagi un bon ambient i que els rols jeràrquics quedin al marge de l'activitat.
Finalitats per a les que està indicat
Maximitzar el ple potencial, la intuïció, la confiança i el compromís de totes les persones que estan involucrades en el projecte en qüestió.
Podeu obtenir informació sobre el mètode i sobre una experiència pràctica d'ús al Departament de Governació, Administracions Públiques i Habitatge a les següents adreces:
Tenim alguna experiència de la seva aplicació a la nostra organització?
El personal del Gabinet Tècnic del Departament de Governació, Administracions Públiques i Habitatge va seguir la dinàmica de Lego Serious Play per a abordar els reptes a assolir per l'àrea.
Quina persona de l'organització pot administrar-lo o donar-te més informació?
Claudi Auber, cap del Gabinet Tècnic del Departament de Governació, Administracions Públiques i Habitatge.
Lego Serious Play és un mètode que combina el joc amb el pensament, comunicació i desenvolupament de l'organització.
La pissarra forma part de la Caixa d'eines de l'àmbit d'Innovació i talent
Coordinació eficaç amb La pissarra
Com el seu nom indica, requereix el suport físic d'una pissarra i la participació de totes les persones amb responsabilitats en els projectes sobre els quals s'efectua la coordinació.
Les reunions es duen a terme amb la periodicitat establerta pel mateix grup (setmanal, quinzenal, etc.), la qual determinarà l'abast temporal de cada filera en què s'estructura la pissarra.
Per exemple, si les reunions són de caràcter quinzenal, cada línia de la pissarra es correspondrà a un lapse de 15 dies.
En la primera filera hi posarem la informació d'accions previstes per al període futur més llunyà inclòs a la planificació.
En la segona, hi posarem la informació referent al període anterior al de la reunió actual: dels elements recollits en aquesta filera es facilita la informació sobre en quin grau han quedat resolts.
En cas que continuïn pendents, s'hauran de reprogramar en una filera posterior.
Passada aquesta reunió, aquesta filera referent, el període temporal ja passat i el seu contingut desapareixeran, i els períodes successius pujaran un lloc en la pissarra.
En les fileres següents hi consten els períodes temporals que resten de la programació.
Cada columna recollirà la informació aportada per cada una de les persones col·laboradores en relació amb un dels projectes o programes gestionats.
En torns d'una durada màxima predeterminada (x minuts) sortiran tots i cadascun dels membres participants a exposar l'estat de cada acció recollida en notes adhesives de diferents colors d'acord amb la naturalesa funcional de l'acció, i retran comptes, a la resta de l'equip i de la institució, del punt en què es troben els assumptes de la seva responsabilitat.
La persona que adopti el rol de facilitadora de la reunió farà el control de rellotge respecte a les intervencions.
Qüestions metodològiques i organitzatives a tenir en compte
Té utilitat per facilitar la coordinació de persones i equips, procurar que les reunions siguin limitades en el temps i eficaces, i facilitar la compartició de la informació dins de la institució.
També contribueix a desenvolupar la capacitat de síntesi de les persones col·laboradores.
Finalitats per a les quals està indicat
Tenim alguna experiència de la seva aplicació a la nostra organització?
Els equips de l'Agència Catalana de Turisme mantenen des de fa cinc anys les seves reunions quinzenals de coordinació per mitjà d'aquesta tècnica.
Quina persona de l'organització pot administrar-lo o donar-te més informació?
Coordinació d'equips, reunions eficaces.
Permet la millora contínua dels professionals del Departament per oferir a la societat un servei de qualitat.
Pla per promoure actituds internes d'innovació, amb l'objectiu de millorar la qualitat del servei públic.
Permet recollir diferents idees i solucions al problema o repte plantejat, així com la seva valoració per part dels usuaris i experts en el tema.
L'objectiu és transcendir el concepte 'smart city' i desplegar un programa que integri i coordini les
iniciatives locals i supralocals, doni suport a les empreses i impulsi iniciatives 'smart' en clau de país.
És un repositori que conté les actuacions RDI departamentals (Oslo, Frascati i pròpies), notícies del butlletí i altres activitats, organitzades d'acord amb el Pla d'eixos RDI.
Creació i entrada en funcionament de l'Oficina de Suport a la Iniciativa Cultural, OSIC.
Pla d'eixos estratègics d'innovació i recerca DTES: és la definició de les prioritats RDI departamentals agrupades en quatre tipus d'eixos: temàtics, instrumentals, transversals i complementaris.
Portal d'informació a disposició de la ciutadania per conèixer l'activitat de la Generalitat.
Eina estadística que proporciona informació sobre el personal empleat en els diferents organismes i administracions públiques catalanes.
Eina de comunicació interna de la Direcció General d'Infraestructures de Mobilitat (DGIM) del Departament de Territori i Sostenibilitat per difondre i compartir les tasques que fan les diferents unitats.
Informació disponible de perímetres d'incendis majors de 5 hectàrees.
Té com a objectiu donar a conèixer, per mitjà del format audiovisual i a través de la mirada cinematogràfica, la diversitat religiosa i de creences que hi ha a tot el món, i també a casa nostra.
Fitxa operativa d'elements de risc.
Cartografia operativa d'emergències de la muntanya de Montserrat.
Dispositiu d'estiu: seguretat a les platges.
Disseny, creació i publicació al web de la Direcció General de Contractació Pública (DGCP), d'uns visors i mapes interactius (VIMI).
Xarxa de Vigilància i Previsió de la Contaminació Atmosfèrica (XVPCA o XarxaAire).
Butlletí mensual que conté informació del programa Compartim, però també articles especialitzats sobre gestió del coneixement, innovació, comunicació, organització... i entrevistes a persones rellevants en les matèries que es tracten.
Butlletí Innovació i Recerca del Departament de Territori i Sostenibilitat.
Experiència d'innovació ascendent, transversal i de transformació col·laborativa per atendre les necessitats d'informació dels professionals del Serveis Territorials de Justícia a Tarragona.
Implementació i desplegament en el Centre de Coordinació Operativa de Protecció Civil de Catalunya - CECAT de la plataforma del projecte europeu ANYWHERE per a la presa de decisions
Avaluació de l'impacte de programes i serveis d'ACCIÓ.
Sistema corporatiu d'informació per gestionar, sistematitzar i normalitzar, la informació associada als processos existents a la nostra organització.
Promoció del coneixement de la figura de Prat de la Riba a través de les xarxes socials.
Solució de licitació electrònica ensobrada, integrada a la Plataforma de serveis de contractació pública, per a la presentació i l'obertura d'ofertes de manera electrònica, que garanteix la confidencialitat del seu contingut fins al moment de l'obertura.
Eina de generació automàtica del text de les ordres de subvenció d'acord amb el model i a les variables informades.
Creació d'un nou canal de comunicació intern a l'EAPC.
Equips motor de l'EAPC per impulsar canvis i noves formes de treballar.
Promoure una pràctica clínica que eviti la realització de pràctiques que no aporten valor a la ciutadania i que, en conseqüència, millori la qualitat de l'atenció sanitària.
Aplicació que permet a les persones amb problemes auditius comunicar-se amb el telèfon d'emergències 112 a través de pictogrames, vídeos en llengua de signes en català i castellà, i un servei de geolocalització.
Aplicació que permet que les persones estrangeres que visiten Catalunya, i que no parlen cap dels idiomes en què el telèfon 112 dóna servei, puguin notificar una emergència.
Aplicació que permet als titulars del Carnet Jove, per mitjà del seu telèfon mòbil, consultar de manera gratuïta quins serveis i descomptes té en el seu entorn immediat.
El blended learning, una modalitat per poder formar-se al llarg de la vida.
És la primera borsa de treball pública d'aquestes característiques que fa de pont entre el món penitenciari i el món laboral.
Espai digital, personal i intransferible de consulta que permet a la ciutadania disposar de la seva informació personal.
Aplicació que transmet les dades necessàries per a enregistrar les mesures de cobertura mòbil.
Subministrament de dades gràfiques de les explotacions agràries de Catalunya.
Diàlegs dissenyats amb la voluntat de facilitar la reflexió crítica dels directius públics sobre temes d'actualitat i de futur, d'interès general o territorial, amb l'objectiu d'anar perfilant l'Administració que volem per al segle XXI.
Aplicació mòbil que ofereix orientacions per a l'organtizació de la coparentalitat en famílies amb fills de 0 a 6 anys immerses en ruptures conflictives.