projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
A data 31 de març de 2020, l' Autoritat Europea de Seguretat Alimentària (EFSA) ha publicat l'informe sobre els resultats del seguiment de residus de medicaments veterinaris i altres substàncies en animals vius i productes animals de l'any 2018.
Segons aquest informe, les dades sobre la presència de residus de medicaments veterinaris i contaminants en animals i aliments derivats d'animals mostren taxes elevades de compliment dels nivells de seguretat recomanats a la Unió Europea.
El percentatge de mostres que va superar els nivells màxims va ser del 0,3%.
Aquesta xifra se situa dins del 0,25 % - 0,37 % reportat durant els deu anys anteriors.En comparació amb el 2017, l'incompliment ha augmentat lleugerament per als agents antitiroides i els esteroides.
Es van observar petites disminucions per als antibacterians, altres medicaments veterinaris (com ara antiinflamatoris no esteroides) i altres substàncies i contaminants ambientals (com ara elements químics i micotoxines).
28 Estats membres de la UE van controlar un total de 657.818 mostres.
Les dades estan disponibles a Knowledge Junction, el dipòsit obert i gestionat de l'EFSA, que es va crear per millorar la transparència, la reproduïbilitat i la reutilització de les proves en les avaluacions del risc de seguretat alimentària.
L'Agència de Salut Pública de Catalunya ha tingut coneixement mitjançant el Sistema Coordinat d'Intercanvi Ràpid d'Informació (SCIRI) d'una alerta relativa a la comercialització clandestina de pizzes i bases de pizzes, a través d'un canal de venda per internet https://www.pizzaragon.es, que segons la informació de la pròpia web, disposava de 8 obradors a Espanya.
L'alerta s'ha generat per la detecció d'incompliments que impedeixen garantir la seguretat dels productes elaborats per aquesta empresa.
El Servei de Seguretat Alimentària i Salut Ambiental d'Aragó va tenir coneixement de la incidència en el transcurs de les tasques d'inspecció en un establiment de restauració, i el va posar en comunicació de l'Agència Espanyola de Seguretat Alimentària i Nutrició (AESAN).
L'AESAN va aplicar els corresponents protocols d'actuació per al control oficial del comerç electrònic d'aliments, comprovant-se que la pàgina web no complia els requisits de la Llei de serveis de la societat de la informació i de comerç electrònic.
Així mateix, i davant la sospita de clandestinitat, el cas es va posar en coneixement dels serveis de SEPRONA de la Guàrdia Civil.
Com a resultat de les investigacions, es va localitzar el supòsit obrador on s'elaboraven les pizzes, un domicili particular que no comptava amb el preceptiu registre sanitari i que presentava greus deficiències higienico-sanitàries.
Es va dictaminar immediatament la suspensió de l'activitat alimentària, així com la declaració de no aptitud dels productes alimentaris trobats.
S'ha procedit a la cancel·lació del nom de domini "pizzaragon.es".
Amb data de 12 de febrer, l'equip d'investigació de SEPRONA de Saragossa ha facilitat la llista d'establiments de destinació dels aliments elaborats a les instal·lacions precintades, segons la informació de què disposen fins a la data.
La comercialització d'aquests productes s'ha realitzat principalment a través d'establiments de restauració de les comunitats autònomes d'Andalusia, Astúries, Aragó, Castella - la Manxa, Castella i Lleó, Catalunya, Madrid, Múrcia, Navarra, País Basc i València.
Es tracta d'una actuació preventiva i no es té constància de cap problema causat pels productes objecte d'aquesta alerta.
A França van emmalaltir tretze persones (edat mitjana 72 anys) infectades per una mateixa soca de Salmonella dublin, entre finals de novembre de 2019 fins a principis de gener d'aquest any.
Les autoritats franceses van identificar el formatge Morbier de llet crua elaborat per l'empresa Jean Perrin com a font.
L'empresa va retirar de la comercialització diversos lots d'aquest formatge a principis de febrer.
L'alerta al portal RASFF mostrava la distribució del producte incloïa Espanya, Suècia i el Regne Unit.
L'Agència de Salut Pública de Suècia va informar que tenien dos casos relacionats amb aquest brot.
S'han confirmat mitjançant la seqüenciació sencera del genoma.
Joe Whitworth, 29 de febrer de 2020
L'Agència de Normes Alimentàries del Regne Unit ( Food Standards Agency - FSA) en col·laboració amb l'Associació de Productors de Llet Crua (RMPA) han elaborat una guia per reduir els riscos per a la salut associats al consum de llet crua.
El document d'orientació s'ha elaborat en resposta a l'augment de les vendes de llet crua durant els darrers anys, juntament amb l'augment de brots de malalties relacionats amb aquest producte.
La FSA controla que els productors realitzen proves periòdiques per detectar patògens, així com per obtenir indicadors específics, les inspeccions a les granges es fan cada 6 mesos.
Es recomana que les dones embarassades, els nens petits, les persones grans i les persones amb malalties que condicionin el sistema immunitari no consumeixin llet crua.
No obstant, la FSA considera que el risc que suposa el consum de llet crua no és prou alt com per prohibir la seva comercialització, sempre i quan els productors es responsabilitzin d'establir els controls adequats.
El Centre Europeu de Prevenció i Control de Malalties (ECDC) ha publicat l'informe epidemiològic de l'any 2017 sobre la salmonel·losi.
La salmonel·losi es manté com la segona zoonosi més freqüent en humans a la Unió Europea (UE) i Espai Econòmic Europeu (EEE).
La disminució observada del 2004 al 2013 s'ha estabilitzat.
Els majors augments de notificació entre 2016 i 2017 es van observar a Islàndia, Irlanda i Portugal.
El 2017 la salmonel·la va ser la causa més freqüent de toxiinfeccions alimentàries, i va representar el 24% dels brots d'origen alimentari.
Els ous continuen sent els aliments més implicats.
Hi ha brots com és el cas dels ous polonesos que s'han desenvolupat al llarg de molt temps, la qual cosa ens indica que cal aplicar mesures de control no habitual, i períodes de seguiment més llargs.
La seqüenciació de genoma complet (WGS) permet vincular casos i esbrinar la font.
El fet que la taxa de salmonel·losi en nens petits sigui vuit vegades superior en comparació amb els adults es pot explicar per una proporció més gran d'infeccions simptomàtiques entre els nens petits, una major probabilitat que els pares portin els fills al metge i que els metges prenguin mostres.
Es va observar resistències a fluoroquinolones i cefalosporines de tercera generació.
Alhora, els clons de la salmonel·la que produeix β-lactamasa (generen residència a multitud de medicaments) sembla estendre's a Europa.
Els mes d'octubre s'han notificat 104 alertes a través del RASFF.
En productes diversos dels grups de les sopes i brous, fruits secs i llavors, fruites i verdures, plats preparats i pastisseria.
Carn de pollastre i productes derivats, vedella picada congelada, ametlles, tahini.
Mortadel·la ecològica, carn, llom curat de porc, xoriç picant, boles de carn cuita, cansalada amb rodanxes, pancaKes, cigalons en salmorra
Fruita i civada ecològica, nèctar de raïm.
Un cas de data de caducitat incorrecte, resta mancança d'indicar bé la composició
En 8 ocasions els aliments que han provocat una alerta eren originaris d'Espanya:
El mes d'octubre hi ha hagut un total de 124 rebutjos.
Els aliments més afectats són els procedents de Turquia (25), i en menys mesura Brasil (6), Ghana (6), Xina (5) i EEUU (5).
(Quasi tots els casos Aflatoxina B1)
Llavors de sèsam, pebre negre, comí i farina de peix per a pinso.
El país més implicat és Turquia (3).
Hi ha casos d'absència de certificat sanitari i altres d'intents il·legals d'importació (Nigèria i sobretot Ghana).
Hi ha 18 persones afectades per Escherichia coli al Regne Unit, les quals tenien en comú haver consumit llet de la lleteria Darwin.
Aquesta empresa ha retirat preventivament tot els seus productes, i cerca si l'origen és un error en el procés de pasteurització.
Hores d'ara no s'ha confirmat que l'origen del brot siguin els productes de Darwin.
El Centre Nacional de Referència (NRC) de Listeria francès ha conclòs que 8 persones han estat infectades per la mateixa soca de listeria.
Les investigacions a l'entorn del brot el relacionen amb el consum d'un producte de llengua de porc en gelea elaborat per l'empresa Tradival.
La producció de llengües congelades a la planta d'aquesta empresa està aturada, alhora que es recuperen els productes que hi ha en el mercat, independentment de la data de caducitat.
L'Agència Nacional de Seguretat Alimentària, Medi Ambient i Salut en el Treball francesa (ANSES) publica recomanacions per garantir la seguretat de les fórmules infantils.
Es basen en l'aplicació de mesures d'higiene generals per prevenir la contaminació del producte, la necessitat d'enfortir el control ambiental dels llocs de producció i el desenvolupament per part de la indústria d'una guia de bones pràctiques d'higiene i principis APPCC per al sector.
L'anàlisi del procés de fabricació va permetre identificar possibles vies de contaminació (barreja dels ingredients en forma líquida, tractament tèrmic com la pasteurització, assecat, addició d'ingredients abans de l'embalatge final...). i les principals mesures preventives.
Aquestes dades s'utilitzen per elaborar les instruccions sobre els punts a examinar durant els controls.
Les anàlisis microbiològiques dels productes acabats són insuficients per controlar el risc quan la contaminació microbiana és baixa, doncs caldria analitzar un nombre de mostres molt elevat per detectar-ho, qüestió difícil de portar a la pràctica.
Els principals riscos microbiològics són Salmonella spp. i Cronobacter spp.
El dictamen aconsella als productors de fórmules infantils que reconsiderin els riscos després de cada formulació o si introdueixen canvis en el procés, així com que tinguin en compte les noves dades epidemiològiques.
Les empreses relacionades amb la comercialització d'amanides als Estats Units (EEUU) preparen un paquet de mesures per millorar la seva seguretat.
Aquestes mesures s'implementarien a principis de l'any vinent.
Es pretén incrementar la traçabilitat de productes com l'enciam, així com es valora l'impacte de l'alimentació animal en la contaminació dels cultius de productes que es consumeixen crus, l'aigua que s'utilitza pel reg i el respondre de manera ràpida per part de les empreses quan es detecti un brot.
Es va incidir en que els proveïdors haurien de ser explotacions agrícoles que garanteixin que apliquen mesures de seguretat alimentària.
Hi ha explotacions agrícoles que com a mesura apliquen estar allunyades de zones on hi ha explotacions ramaderes i pastures.
Cada any, el servei de vigilància de la resistència antimicrobiana en bacteris patògens d'origen animal a França, el RESAPATH, publica un informe resultat d'una vigilància constant, des de dominar els mètodes d'anàlisi, recopilació i transmissió de les dades rigorosament produïdes i interpretació dels resultats.
S'han publicat les dades corresponents a l'any 2018.
S'hi distingeix per espècies i també s'hi tenen en compte els peixos procedents de piscifactories.
Hi ha un apartat especial per a les fluoroquinolones, la colistina i les resistències en Pasteurella multocida i els estreptococos.
També s'hi contempla l'evolució dels clons de Staphylococcus pseudintermedius a França.
L'Agència Nacional de Seguretat Alimentària, Medi Ambient i Salut en el Treball francesa (ANSES) ha publicat un informe sobre la resistència als biocides.
Té en compte els biocides amb acció antibacteriana utilitzats en diferents àmbits: ramaderia, indústria alimentària, higiene personal o el tractament de l'aigua.
Es planteja una metodologia per avaluar la resistència dels bacteris als biocides, atès que no hi ha cap mètode de referència.
El mètode proposat valora si la resistència que desenvolupen els bacteris és estable, i amb quin grau i capacitat.
Es proposa un exemple d'arbre de decisions per a la seva implementació pràctica.
Els mes d'octubre s'han notificat 125 alertes a través del Sistema d'alerta ràpida per a aliments i pinsos (RASFF).
Si observem els motius de les alertes, ens pot vindre al cap allò de que es troba el que es busca, la qual cosa pot provocar un biaix si pretenem tenir una percepció quantitativa de quins són els perills més habituals.
Tot plegat determina que les alertes del RASFF tenen sobretot un valor qualitatiu, es a dir, quin són els perills que hem de tenir en compte, i cal relativitzar si els perills més habituals són uns o altres.
En complements alimentaris de diferents procedència.
Es tracta d'una substància obtinguda del llevat d'arròs, la qual inhibeix la síntesi de colesterol i contribueix a mantenir els nivells del colesterol dins la normalitat.
Alcaloide utilitzat per al tractament de la disfunció erèctil
Pastrami, formatge, pernil cuit, fesols, formatge d'ovella, verat fumat, gorgonzola, salmó, carn llescada.
Carn de pollastre, humus, kebab, ametlles, menjar per a mascotes, proteïna d'ametlla, carn de porc, carn d'aviram, oca.
Tonyina, peix blau, tauró, peix espasa
Fragments de metall, plàstic, vidre, ceràmica.
Brou vegetal en pols, cebes fregides, formatge Cheddar...
Oxidant prohibit, en filets de peix panga del Vietnam
En carbassons, plaguicida molt tòxic, prohibit
Migració formaldehid i melanina
En 14 ocasions els aliments que han provocat una alerta eren originaris d'Espanya:
El mes d'octubre hi ha hagut un total de 121 rebutjos en frontera.
Menjar per a pinso, fruits secs i llavors, herbes i espècies i productes de confiteria i fleca.
(Salmonel·la i un cas de Bacillus cereus)
Llavors de sèsam del Sudan, peix dels EEUU, pebre negre i fetges de pollastre del Brasil.
12 casos per presència de llevats.
Migració de níquel en paelles i altres estris de cuinar procedents de Turquia (10), plom i níquel en premsa de cafè de la Xina, arsènic en cranc de Nigèria, cadmi en peix congelat del Vietnam.
Sobretot de Turquia (pebrots dolços).
Absència documentació sanitària i importacions no permeses.
Fideus d'arròs modificat genèticament, de la Xina.
A Bèlgica han emmalaltit dues persones pel mateix tipus de Listeria monocytogenes que ha provocat un brot a Holanda: una dona de 97 anys i una dona de nacionalitat holandesa que va tenir un nadó una setmana abans d'entrar a l'hospital d'Anvers.
El RIVM (Institut Nacional de Salut Pública i Medi Ambient) i el NVWA (Autoritat Holandesa de Seguretat dels Productes Alimentaris i de Consum) investiguen el brot relacionat amb la planta d'Offerman a Aalsmeer, província de Holanda del Nord
Hores d'ara es desconeix el nombre de persones i països afectats.
Aquesta alerta es va comunicar a través del Sistema d'alerta ràpida per a aliments i pinsos ( RASFF ) el 7 d'octubre.
Bèlgica, Curaçao, Alemanya, Luxemburg, Sant Martín, Espanya, Surinam i el Regne Unit són els països on poden haver arribat els productes contaminats.
En relació a aquest cas, a Holanda han mort 3 persones i 2 a alemanya, alhora que desenes de persones han emmalaltit.
Tots aquests casos es relacionen amb el consum de productes elaborats amb carn de porc.
The Brussels Times, 24 d'octubre de 2019
Les autoritats sanitàries sueques han comptabilitzat 71 casos d'ençà que el brot es va iniciar el passat mes d'agost.
La investigació que porten a terme demostra que els tomàquets petits són la probable font del brot.
Els tomàquets ja es van retirar de la venda i actualment el risc d'emmalaltir és molt reduït.
Outbreak News Today, 12 d'octubre de 2019
El Departament de Recursos Naturals de Iowa i l'American Veterinary Medical Association (AVMA) han recopilat una llista de bones pràctiques sobre els procediments adequats de manipulació per garantir una carn segura i d'alta qualitat, i alhora preservar la salut dels caçadors.
Per exemple hi podreu llegir: "Minimitzeu el contacte amb teixit cerebral o espinal.
Quan separeu la carcassa, mantingueu el cap i la columna vertebral intactes.
No talleu al cap dels animals que tinguin un comportament anormal (...)
Eviteu els trets a l'abdomen perquè poden contaminar la carn i poden causar a l'animal un patiment innecessari.
Si algun contingut intestinal entra en contacte amb la carn, aquesta s'hauria de considerar contaminada i s'ha de tallar i descartar.
No doneu la carn contaminada a altres animals (...).
L'Institut Nacional d'Alimentació, Universitat Tècnica de Dinamarca, ha elaborat l'informe anual sobre la incidència de malalties transmeses per aliments a Dinamarca el 2018.
L'ha elaborat en col·laboració amb l'Instens Serum Institut, l'Institut nacional danès de vigilància i preparació de malalties infeccioses humanes (SSI) i l'Administració Veterinària i Alimentària danesa.
Es van registrar 64 brots de malalties causades per aliments.
Campylobacter va seguir sent la principal causa d'infeccions (4.546 casos).
Salmonella va quedar en segon lloc causant 1.168 casos.
Els brots del 2018 van generar 1.600 pacients, molt més que els 1.151 pacients que van emmalaltir en els brots el 2017.
Això va ser degut principalment a tres grans brots, que van provocar aproximadament una quarta part dels casos.
Dos del brots foren especialment greus: un gran brot d'hepatitis infecciosa causada pel virus de l'hepatitis A i un brot de botulisme que va afectar nou pacients, i provocat per un plat casolà de gelatina.
L'informe també mostra que més del 75% de les gambes cuites de procedència asiàtica analitzades, estaven contaminades amb bacteris fecals El peix pangasius també presentava uns nivells de contaminació de material fecal alt.
Així mateix es van analitzar mostres per determinar l'aparició de resistència antimicrobiana.
Les anàlisis van mostrar una baixa presència de resistència crítica, que és la resistència als tipus d'antimicrobians importants en el tractament d'infeccions humanes greus.
L'Agència francesa responsable de la seguretat alimentària (ANSES) publica els resultats de l'estudi Pesti'home sobre l'ús de plaguicides a nivell domèstic.
Aquest estudi proporciona una visió general dels productes de plaguicides utilitzats en les llars, les condicions d'ús així com els perfils d'usuaris.
Amb més de 1.500 llars entrevistades i més de 5.400 productes identificats, aquest és el primer estudi nacional en aquest àmbit.
Els resultats obtinguts posen de manifest les condicions reals d'ús i emmagatzematge i permetran valorar millor l'exposició de les poblacions als plaguicides.
El 75% de les llars utilitzava un plaguicida almenys un cop l'any.
Els productes més utilitzats són insecticides: el 84% de les llars que utilitzaven plaguicides ho feien al llarg de l'any.
Es tracta principalment de biocides contra insectes voladors (40% de les llars) i insectes rastrejadors (28%) i medicaments veterinaris per controlar plagues d'animals de companyia (61% de les llars amb animal de companyia).
La meitat dels usuaris d'insecticides l'utilitzen almenys 3 vegades a l'any.
A continuació, com a pesticides més utilitzats, vénen els herbicides i els productes contra les malalties de les plantes exteriors, utilitzats respectivament pel 22% i el 20% de les llars amb una zona exterior: jardí, terrassa, balcó.
Els herbicides són utilitzats almenys dues vegades a l'any per la meitat dels usuaris, com també els fungicides.
En darrer lloc trobem l'ús de repel·lents que s'apliquen a la pell humana.
ANSES destaca la necessitat d'informar millor al públic en general sobre les condicions d'ús dels plaguicides a casa així com dels usos combinats.
La Food Standards Agency (FSA) ha publicat un informe anual sobre l'aplicació de la llei alimentària per part de les autoritats locals a Anglaterra, Irlanda del Nord i Gal·les.
En relació a la llei d'higiene alimentària, el percentatge d'establiments alimentaris que presenten un compliment ampli o superior va ser del 90,7% en comparació amb el 90,2% de l'any anterior.
El 4,5% dels establiments alimentaris va tenir un nivell de compliment insatisfactori, enfront del 4,7% de l'any anterior.
En l'informe es descriuen les diferents intervencions davant d'incompliments que han fet les autoritats locals.
Per exemple, s'indica un augment del 2,3% en el nombre d'establiments objecte d'advertències escrites en relació a la higiene alimentària (154.062).
El nombre total d'investigacions sobre denúncies pel que fa a la seguretat alimentària (78.605) va augmentar un 1,3%.
El Centre Europeu per a la Prevenció i Control de Malalties (ECDC) ha publicat publica l'Informe Anual sobre Criptosporidiosis corresponent a l'any 2017.
L'informe d'aquesta agència de la Unió europea assenyala que Cryptosporidium segueix sent una preocupació per a la salut humana.
És un dels protozous més estesos que infecta animals domèstics i salvatges i es considera la segona causa més freqüent de gastroenteritis severa en nens després del rotavirus.
Els ooquists de Cryptosporidium sovint es detecten en les aigües superficials.
Es preveu que les condicions meteorològiques extremes que cada vegada són més freqüents, puguin augmentar el nombre de brots, incrementant especialment el risc per a nens a les zones urbanes.
Els casos es generen per l infecció a través d'aigua potable, la natació en piscines o aigües obertes, a través del menjar o el contacte amb animals.
Després d'augmentar constantment del 2013 al 2016, la taxa de notificació UE/EEE per a la criptosporidiosi va disminuir per primera vegada el 2017, atribuïble en gran mesura a una important disminució en el Regne Unit.
En l'informe s'indica la prevalença en els diferents països de la UE.
A Espanya l'any 2017 es van notificar 554 casos.
S'ha de sensibilitzar sobre la higiene de les mans, especialment en famílies amb nens petits i, en especial, quan es visiten llocs on hi ha animals.
Els participants en esdeveniments esportius de masses que impliquin la natació en aigües obertes també han de ser conscients de l'augment del risc d'infeccions gastrointestinals, inclosa la criptosporidiosi.
A la base de dades del Mapa de Perills hem afegits en el grup de perills químics, com a tòxics naturals, els alcaloides de la pirrolizidina.
Els alcaloides de la pirrolizidina (AP) són toxines naturals que les plantes biosintetitzen en el seu metabolisme secundari com a mecanisme de defensa davant dels herbívors.
S'han descobert uns 600 AP diferents que es troben en multitud de plantes, la gran majoria dels quals pertanyen a 5 famílies botàniques: Asteraceae, Boraginaceae, Fabaceae, Orchidaceae i Apocynaceae
En els últims dos anys hi ha una vintena de notificacions al RASFF per la presència elevada d'AP en espècies, especialment en orenga.
Per aquesta raó, a banda de tenir en consideració els aliment on els AP són més habituals, també cal tenir en compte tots aquells productes vegetals susceptibles d'estar contaminats amb males herbes.