projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Entitat col·laboradora: Foreco Technologies
Tecnologia aplicada a la gestió forestal
Propòsit: Avaluar la possibilitat d'aplicació i el potencial d'ús de dues eines informàtiques (programes RODAL i MONTE) en la planificació forestal i el seguiment dels IOF de finques privades a Catalunya.
El personal tècnic del CPF participarà en l'execució del projecte en totes les seves fases.
Resum: S'avaluen els programes RODAL i MONTE mitjançant la seva aplicació a un cas concret: una massa de pi roig d'una finca del Berguedà de 250 ha amb PTGMF aprovat.
El projecte s'ha estructurat com segueix:
Resultats i noves aportacions: Un cop analitzades les possibilitats de l'aplicació del programa MONTE al cas d'estudi de la finca Comunals, de Castellar de n'Hug, s'observa el següent:
- Jornada a les XXVI Jornades Tècniques Silvícoles Emili Garolera, del CFC (2009)
- Article a Silvicultura, núm. 60 (2009)
Entitat col·laboradora: Foreco Technologies
Tecnologia aplicada a la gestió forestal
Tipus de projecte: Projecte de desenvolupament de tecnologia
Propòsit: Desenvolupar un sistema específic en l'àmbit d'unitat mínima d'actuació que permeti, basant-se en les dades d'inventari inicials de cada parcel·la, simular, mitjançant models de creixement quant a arbre individual, alternatives silvícoles per a una massa i un període de planificació determinats.
Resum: Desenvolupament d'una aplicació basada en el sistema ARBOREX, adaptada als PTGMF de Catalunya i compatible amb el programari de suport a la redacció de PTGMF.
Resultats i noves aportacions: S'ha desenvolupat un simulador que permet avaluar els règims silvícoles proposats als PTGMF i, també, el desenvolupament de qualsevol tipus de massa, nivell de barreja d'espècies i tractament a Catalunya.
El sistema també permet calcular els ingressos, els costos i la rendibilitat de cada alternativa silvícola considerada basant-se en variables com ara els preus de la fusta, els costos dels aprofitaments, el pendent i la distància a la pista més propera.
El sistema és compatible amb el programari de suport a la redacció de PTGMF: LIFOR i METABOSC.
El mapa de risc d'incendi tipus de Catalunya permet identificar les àrees del territori més vulnerables als Grans Incendis Forestals (GIF).
Per a l'elaboració s'ha utilitzat el mapa d'incendis tipus de Catalunya, la informació del període de rotació del foc de les zones homogènies de règim (ZHR) i les característiques generals del paisatge, el clima i la vegetació forestal (Vigo et al, 2005) Cartografia dels hàbitats de Catalunya (Carreras et al, 2005) i manual dels hàbitats de Catalunya (Vigo et al, 2005).
Per tal d'assignar el valor de risc d'incendi tipus a cada ZHR es fan servir els factors següents:
Quan utilitzeu aquesta base en algun treball, citeu les referències següents:
Mapa de risc d'incendi tipus de Catalunya.
Generalitat de Catalunya i Centre Tecnològic Forestal de Catalunya.
Integració del risc de grans incendis forestals (GIF) en la gestió forestal: Incendis tipus i vulnerabilitat de les estructures forestals al foc de capçades.
Sèrie: Orientacions de gestió forestal sostenible per a Catalunya (ORGEST).
Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural.
Els incendis forestals són avui en dia la pertorbació natural principal que afecta l'àrea mediterrània.
Aquest problema s'agreuja en el context del canvi global actual amb l'abandonament del medi rural i els terrenys forestals, l'homogeneïtzació del paisatge i l'acumulació de biomassa al bosc.
Aquest manual aborda la integració del risc de grans incendis forestals (GIF) en la gestió forestal des de dos punts de vista: l'elaboració d'un mapa de risc d'incendis tipus i l'elaboració de models de gestió que integrin la gestió del combustible.
En aquest sentit l'objectiu preferent de la unitat de gestió pot ser el productiu, el productiu i preventiu, o únicament el preventiu, tenint en compte la tipologia forestal identificada i la vulnerabilitat de la forest al pas d'un gran incendi forestal, amb la localització i la identificació prèvies del tipus i el règim d'incendi que pot donar-se en la unitat de gestió.
El manual descriu exhaustivament la metodologia emprada en l'elaboració del mapa i dels models i inclou una clau per a la determinació de la vulnerabilitat d'un rodal determinat al foc de capçades.
Aquest manual presenta els models i les recomanacions de gestió per als boscos dominats per la surera de Catalunya per als casos en què l'objectiu preferent de gestió és la producció de suro o la prevenció d'incendis forestals.
El contingut del manual s'agrupa en els blocs següents:
Bloc I. Resumeix les característiques generals dels boscos de surera de Catalunya i altres informacions d'interès sobre l'espècie.
Presenta conceptes i tractaments relatius a la silvicultura d'aquesta espècie, que poden ajudar l'usuari del manual a interpretar els models de gestió que es mostren al bloc IV.
Presenta de manera general les premisses i la metodologia utilitzades en la generació dels models de gestió.
Constitueix la part principal de manual, on es presenten tot un conjunt de models de gestió per a les diferents formacions pures i mixtes de surera.
Aquest manual presenta els models i les recomanacions de gestió per als boscos dominats pel faig de Catalunya, per als casos en què l'objectiu preferent de gestió és la producció de fusta.
Tot i fixar com a objectiu principal la producció de fusta, els models també integren en un grau important altres funcions del bosc, com la conservació de la biodiversitat, la protecció i regulació hidrològica o la qualitat del paisatge, tot apostant per una gestió multifuncional i ambientalment respectuosa.
En funció de les característiques del rodal i els objectius preferents de gestió, l'usuari del manual pot escollir el model que consideri més oportú.
Els models de gestió es presenten en diferents capítols:
Aquest manual presenta els models i les recomanacions de gestió per als boscos dominats pel castanyer de Catalunya, per als casos en què l'objectiu preferent de gestió és la producció de fusta o la producció de fruit.
Tot i fixar com a objectiu principal la producció de fusta o fruit, els models també integren en un grau important altres funcions del bosc, com la conservació de la biodiversitat, la protecció i regulació hidrològica (millora de la qualitat de l'aigua) o la qualitat del paisatge, tot apostant per una gestió multifuncional i ambientalment respectuosa.
En funció de les característiques del rodal (formació forestal, qualitat d'estació, condicions de la massa) i els objectius preferents de gestió, l'usuari del manual podrà escollir el model que consideri més oportú.
Els models de gestió es presenten en diferents capítols:
Capítol 1: Models de gestió per a masses pures.
La gamma de models per a les masses pures de castanyer es presenta en un menú de models (pàgina 12).
Els models descriuen les intervencions necessàries per aconseguir l'objectiu de gestió preferent i quantifiquen de manera aproximada l'evolució dels principals paràmetres dasomètrics del rodal.
Els models tenen com a objectiu preferent la producció fustera, amb diferents opcions de producte final en funció de la qualitat d'estació i les condicions de la massa, i també la producció de fruit.
Capítol 2: Models de gestió per a masses mixtes.
Les pautes de gestió que proporcionen es fonamenten en l'anàlisi de les dinàmiques naturals que s'observen en les formacions mixtes de castanyer, que indiquen si és possible mantenir la massa mixta o si és convenient iniciar processos de canvi d'espècie.
La gestió es basa en els models de gestió de masses pures.
Capítol 3: Presenta un conjunt de condicions tècniques per a l'aplicació dels models, tant de masses pures com mixtes, que complementa la informació d'aquests quant a la seva aplicació.
Aquest manual presenta els models i les recomanacions de gestió per als boscos dominats per la pinassa a Catalunya, per als casos en què l'objectiu preferent de gestió és la producció de fusta, la prevenció d'incendis forestals o la combinació de tots dos.
El contingut del manual s'agrupa en els blocs següents:
Bloc I. Resumeix les característiques generals dels boscos de pinassa de Catalunya i altra informació d'interès sobre l'espècie.
Presenta conceptes i tractaments relatius a la silvicultura de la pinassa, que poden ajudar l'usuari del manual a interpretar i aplicar els models de gestió que es mostren al bloc IV.
Presenta de manera molt general les premisses i la metodologia utilitzades en la generació dels models de gestió.
Constitueix la part principal del manual, en la qual es presenta tot un conjunt de models de gestió per a les diferents formacions mixtes pures i mixtes de pinassa.
Aquest manual presenta els models i les recomanacions de gestió per als boscos dominats pels roures de fulla petita i martinenc de Catalunya, per als casos en què l'objectiu preferent de gestió és la producció de fusta, la prevenció d'incendis forestals o la combinació de tots dos.
El manual s'agrupa en els blocs següents:
Bloc I. Característiques generals dels boscos de roure de fulla petita i roure martinenc de Catalunya.
Conceptes i tractaments relatius a la silvicultura d'aquests dos roures, que poden ajudar a l'usuari a interpretar i aplicar els models de gestió que es mostren al bloc IV.
Premisses i metodologia utilitzades en la generació dels models de gestió.
Models de gestió per a les diferents formacions pures i mixtes de roure de fulla petita i martinenc.
Aquest manual presenta els models i les recomanacions de gestió per als boscos dominats per Quercus ilex (alzina i carrasca) de Catalunya, per als casos en què l'objectiu preferent de gestió és la producció de fusta, la prevenció d'incendis forestals o la combinació de tots dos.
El contingut del manual s'agrupa en els blocs següents:
Bloc I. Resumeix les característiques generals dels boscos d'alzines i carrasques de Catalunya i altres formacions d'interès sobre l'espècie.
Presenta conceptes i tractaments relatius a la silvicultura de Quercus ilex, que poden ajudar a l'usuari del manual a interpretar i aplicar els models de gestió que es mostren al bloc IV.
Presenta de manera molt general les premisses i la metodologia utilitzades en la generació dels models de gestió.
Constitueix la part principal del manual, on es presenten tot un conjunt de models de gestió per a les diferents formacions pures i mixtes d'alzines i carrasques.
Aquest manual presenta els models i les recomanacions de gestió per als boscos dominats pel pi blanc de Catalunya, en els casos en què l'objectiu de gestió preferent sigui la prevenció d'incendis forestals, ja sigui amb la integració de la producció de fusta o la gestió de l'estructura de la massa sense quantificar la producció.
El contingut del manual s'agrupa en els blocs següents:
Bloc I. Resumeix les característiques generals dels boscos de pi blanc de Catalunya i altra informació d'interès sobre l'espècie.
Presenta conceptes i tractaments relatius a la silvicultura del pi blanc, que poden ajudar l'usuari del manual a interpretar i aplicar els models de gestió que es mostren al bloc IV.
Presenta de manera molt general les premisses i la metodologia utilitzades en la generació dels models de gestió.
Constitueix la part principal del manual, on es presenten tot un conjunt de models de gestió per a les diferents formacions pures i mixtes de pi blanc.
Aquest manual presenta els models i les recomanacions de gestió per als boscos dominats pel pi roig de Catalunya, per als casos en què l'objectiu preferent de gestió és la producció de fusta, la prevenció d'incendis forestals o la combinació de tots dos.
El manual s'agrupa en els blocs següents:
Bloc I. Característiques generals dels boscos de pi roig de Catalunya
Conceptes i tractaments relatius a la silvicultura del pi roig
Metodologia utilitzada en la generació dels models de gestió
Models de gestió per a les diferents formacions pures i mixtes de pi roig.
Amb aquest manual, el Centre de la Propietat Forestal posa a l'abast dels silvicultors una classificació de les tipologies forestals arbrades de Catalunya, feta des del punt de vista de la seva gestió.
Aquesta classificació inclou una definició acurada de la qualitat d'estació a partir de variables extrínseques a la massa, fàcils de mesurar i valorades per grups d'experts per a cadascuna de les tipologies de masses pures identificades.
ORGEST: Tipologies forestals arbrades és el primer document presentat del projecte ORGEST (Orientacions de gestió forestal sostenible de Catalunya), que tindrà continuïtat amb les tipologies per a les formacions arbustives i herbàcies.
Innovació i transferència de coneixement al CPF.
Resultats del període 2012-2017
El projecte Quality pinea: Innovació i millora de la competitivitat i l'aprofitament del pinyó de Pinus pinea
La transició forestal a Catalunya.
Etapes i principals causes socioeconòmiques
Ve de molt enllà i no para quiet
Els silvicultors catalans opinen sobre l'ús social de les seves forests privades
Guia dels criteris de classificació de la fusta en peu de Catalunya
Efectes de la gestió forestal sobre la capacitat d'embornal de carboni als boscos catalans.
Metodologia de càlcul aplicada als models ORGEST
Nova línia d'ajuts per a les agrupacions i organitzacions de productors forestals en el marc del PDR 2014-2020
Aprofitaments mecanitzats de biomassa forestal
El mercat de l'estella i el pèl·let a Catalunya
II Fira de Biomassa Forestal de Catalunya
I Fira de Biomassa Forestal de Catalunya
2011, Any Internacional dels Boscos
La política forestal catalana, Per què la biomassa forestal no acaba d'arrencar?
Canvi climàtic i gestió forestal
Eines per a l'estimació de la producció en els principals clons de pollancre
Especial gestió forestal conjunta
El nou Pla simple de gestió forestal
Quan els diners no ho poden explicar tot.
Motivacions dels propietaris forestals a Catalunya
Silvicultura és la revista del Centre de la Propietat Forestal, de difusió gratuïta.
Des d'aquest apartat podeu consultar els números publicats, en versió digital, i subscriure-us-hi i fer-nos arribar els vostres comentaris.
Si voleu reservar el vostre espai per a publicitat demaneu més informació al Centre de la Propietat a travès del correu electrònic: [EMAIL]
El 4, 5 i 6 d'octubre de 2011, el Centre de la Propietat Forestal va celebrar, al Bages, les Jornades Forestals, coincidint amb l'Any Internacional dels Boscos, "20 anys de planificació forestal.
Per una valorització de la gestió multifuncional"
Aquest llibre no està disponible en versió digital, poseu-vos en contacte amb el CPF per a més informació.
Aquesta publicació no està disponible en format digital
Publicació elaborada en el marc del projecte europeu LIFE FUTURAGRARI [URL] La fitxa ha estat elaborada en el marc del projecte europeu LIFE+DEMORGEST per facilitar l'adopció per part dels silvicultors de nous models silvícoles multifuncionals ORGEST, que integren la producció dels diferents béns i serveis amb la prevenció de grans incendis forestals.
L'objectiu de la publicació és ajudar, facilitar i objectivar la presa de dades de camp mitjançant l'estimació pericial.
La fitxa està dedicada a les masses pures i mixtes de pi negre.
Amb aquesta publicació es pretén que el gestor pugui disposar d'una eina tècnica i pràctica per identificar la tipologia forestal a què correspon la formació i escollir els models i els itineraris de gestió més adients.
Venda: gratuït, cal subscripció prèvia
L'objectiu aquesta Fitxa tècnica és facilitar, de forma resumida, la informació generada en el projecte ORGEST per a les diferents formacions forestals de Catalunya.
Aquesta fitxa de la col·lecció està dedicada als boscos d'alzina i de carrasca, i inclou la caracterització de les diferents formacions, pures i mixtes, d'aquestes espècies, així com els models de gestió definits per a aquestes, per als objectius específics de producció de llenyes i/o de prevenció d'incendis. s'hi inclou, també, un exemple real d'aplicació d'un model ORGEST en un alzinar muntanyenc, escollit per ser el model que, a més, compleix un objectiu de major eficiència en l'ús de l'aigua, d'acord amb els resultats d'una simulació feta en el marc del projecte de cooperacio mediterrània SYLVAMED.
La fitxa forma part de la col·lecció "Fitxes tècniques" del Centre de la Propietat Forestal i tanca la sèrie dedicada a la silvicultura de les diferents espècies presents a Catalunya i els models generats a les Orientacions de gestió forestal sostenible de Catalunya (ORGEST).
Publicació elaborada en el marc del projecte europeu LIFE FUTURAGRARI [URL] Destaquem
Marc Taüll (Centre Tecnològic Forestal de Catalunya)
Pau Vericat (Centre Tecnològic Forestal de Catalunya)
Per a l'obtenció de les tipologies s'han seleccionat els hàbitats corresponents a boscos, a partir de l'adaptació dels hàbitats CORINE per a Catalunya, realitzada pel grup de Geobotànica i Cartografia de la Vegetació de la Universitat de Barcelona (Vigo i Carreras, 2002; http://www.ub.edu/geoveg/cat/ ManualCORINE.php).
Per a cadascuna de les comunitats vegetals (associacions fitocenològiques) que poden composar aquests hàbitats, s'ha obtingut l'estructura i composició d'espècies (llistat d'espècies, cobertura i freqüència d'aparició) a partir dels inventaris de vegetació recollits al Banc de dades de Flora i Vegetació (FloraCat) del Banc de Dades de Biodiversitat de Catalunya ( http://biodiver.bio.ub.es/biocat/index.jsp ).
Les dades d'aquests inventaris s'han extret i tractat a través del software B-VegAna ( http://biodiver.bio.ub/veganaweb/ ), i han estat la base per a la definició de les tipologies de pastures.
Aquestes poden correspondre a una associació fitocenològica o a un conjunt d'associacions o grups d'inventaris d'aquestes associacions que presentin característiques comunes en l'estructura i composició d'espècies arbustives i herbàcies.
Com l'objectiu és conèixer la composició i estructura en ambient boscos, els inventaris treballats s'han escollits amb una fracció de cabuda de coberta igual o superior al 70%.
Qualsevol reproducció de fragments només es pot realitzar amb finalitats docents o d'investigació, indicant la font i el nom de l'autor/s de l'obra.
L'any 2004 s'inicien els treballs d'unes orientacions multifuncionals per a la gestió de les forests catalanes (ORGEST).
Les ORGEST es basen en la identificació i la definició de les tipologies forestals de Catalunya i la definició de models silvícoles per a la gestió de les masses d'acord amb els objectius preferents establerts en cada forest o unitat de gestió, els quals s'han d'escollir en funció dels paràmetres propis del context econòmic, ambiental i social de la propietat i del territori, i tenint en compte les característiques de la formació forestal i la seva capacitat productora dels diferents béns i serveis.
L'estudi de les ORGEST es divideix en dues parts:
Per tal de donar compliment a la funció de "divulgació de mètodes de silvicultura sostenible per produir i conservar els terrenys forestals" que li és encomanada (Llei 7/1999, de 30 de juliol, del Centre de la Propietat Forestal), el CPF utilitza diversos canals de comunicació, com ara: la revista Silvicultura, les jornades tècniques i les publicacions de caràcter tècnic.
Dins d'aquestes últimes s'inclouen les Fitxes tècniques del Centre de la Propietat Forestal.
La finalitat d'aquestes fitxes és divulgar informació pràctica i de consulta fàcil als diferents agents implicats en el sector forestal, amb instruccions clares i amb un format senzill i visual.
Les Fitxes tècniques estan agrupades dins dels aspectes de la gestió forestal següents:
I. Aspectes jurídics i administratius
Eines per a la gestió multifuncional
Aprofitaments i treballs forestals
Aquesta publicació tracta d'abordar de manera rigorosa i ordenada quins són els elements clau per a generar un debat responsable sobre una eventual regulació de la recol·lecció de bolets en finques privades, per evitar l'explotació indiscriminada del recurs i, en la mesura que sigui possible, canalitzar ingressos als propietaris que autoritzin aquest aprofitament o, si l'alternativa és una altra, al sector forestal en general.
Innovació en la mobilització i la transformació de la fusta pirinenca
POCTEFA iForWood "Innovació en la mobilització i la transformació de la fusta pirinenca"
El projecte iForWood ha estat cofinançat al 65% pel Fons Europeu de Desenvolupament Regional (FEDER) a travès del Programa Interreg V-A Espanya-França-Andorra ( POCTEFA 2014-2020 ).
L'objectiu del POCTEFA és reforçar la integració econòmica i social de la zona fronterera Espanya-França-Andorra.
Amb aquest projecte es pretén ajudar en el desenvolupament d'activitats econòmiques, socials i mediambientals transfrontereres a travès d'estratègies conjuntes a favor del desenvolupament territorial sostenible ( Política Regional de la Unió Europea ).
Centre Tecnològic Forestal de Catalunya
Generalitat de Catalunya - Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació
En els boscos catalans hi ha arbres amb fusta de qualitat suficient per a una diversificació d'usos.
Tot i així, productes de baix valor afegit com la llenya, els palets o la biomassa solen ser els més habituals.
La present jornada presenta un recull de projectes i d'empreses dedicades a l'elaboració de productes fusters de qualitat (ebenisteria, fusta constructiva, etc.) amb fusta local o de proximitat.
Quines característiques ha de tenir aquesta fusta?
Quina quantitat és la necessària per poder abastir el mercat?
Quina potencialitat tenen els boscos catalans per proveir amb fusta local l'elaboració d'aquests productes?
Són algunes de les preguntes a les quals la jornada pretén donar resposta.
Jornada gratuïta, prèvia inscripció a través de RuralCat.
Per a més informació, podeu contactar amb l'Associació de Propietaris del Montnegre i del Corredor, a través de correu electrònic: [EMAIL]
En aquesta vuitena jornada, es compartiran els resultats del projecte destinat a avaluar quines són les millors pràctiques de gestió del bosc cremat per garantir la conservació de l'ecosistema i la biodiversitat.
Es parlarà de les experiències a les parcel·les experimentals que la Universitat de Girona va establir en un bosc cremat a Blanes.
Es comentaran els resultats dels tractaments forestals (no intervenció, tala sostenible, tala convencional i tractament antierosió) aplicats, i s'explicaran les seves característiques tècniques i econòmiques.
S'exposaran els resultats inicials de l'estudi d'indicadors ecològics
(erosió, compactació i fertilitat del sòl, regeneració de la vegetació i biodiversitat animal) que permeten comparar la recuperació de la biodiversitat i l'ecosistema entre els tractaments efectuats.
Es discutirà sobre l'aprofitament dels boscos cremats a les comarques gironines i es presentarà el Manual de bones pràctiques per la gestió dels boscos cremats que recull recomanacions útils per a propietaris que tenen terrenys forestals en zones proclius a incendis.
La jornada és gratuïta, però cal inscripció prèvia a través de RuralCat.
Per a més informació podeu contactar amb el Consorci Forestal de Catalunya, sra. Margarita Rovira (correu-e: [EMAIL] )
El Centre de la Propietat Forestal, del Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació, ha de cobrir un lloc de treball d'enginyer/a tècnic/a forestal, personal laboral, grup 4, amb caràcter temporal (per obra i/o servei).
Les persones interessades que reuneixin els requisits poden presentar el seu currículum personal fins al dia 27 de setembre de 2020, inclós, a l'adreça electrònica: [EMAIL]
Mitjançant els instruments d'ordenació es planifiquen les actuacions que cal dur a terme en una finca forestal en un termini superior als deu anys, en què cal assolir uns objectius bàsics proposats pel propietari o gestor.
En l'apartat web de planificació forestal, trobareu una descripció detallada de cadascuna de les figures d'ordenació en la planificació forestal: projecte d'ordenació, pla tècnic de gestió i millora forestal i pla simple de gestió forestal.