projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Altres participants: Institut de Recerca de Geomodels
Període: agost 2008 – setembre 2010
Obtenir dades amb molta precisió d'una paret rocallosa per detectar estratificacions i fractures a talussos de carreteres.
Aquesta fitxa té una periodicitat pluriennal i la descripció correspon a les feines fetes fins a finals de 2009, atès que durant el període 2010 no s'ha pogut desenvolupar cap activitat.
El treball ha consistit en l'obtenció de dades topogràfiques de la paret rocallosa, en el tram de la carretera C-13 comprès entre els punts quilomètrics 45.5 i 46.4.
Per recollir aquestes dades es va emprar un làser escàner Ilris3D marca Optech Inc., un GPS diferencial de la marca TopCon format per un controlador GB-1000 i una antena PG-A1 i una càmera digital calibrada model CANON 40D.
Mapa de situació de l'àrea escanejada i de les estacions GPS diferencial i d'escaneig
Des de cinc estacions es van fer tretze escombratges diferents, a cada estació es recollia la posició GPS diferencial.
Es van recollir un total de 31,6 milions de punts amb una densitat aproximada de 150-200 punts per m 2.
En una segona etapa, les dades recollides pel GPS diferencial van ser tractades per postprocés en el qual es prenia com a base de referència l'estació del Monestir de les Avellanes, Os de Balaguer (la Noguera) que forma part de la Xarxa d'estacions permanents GPS de Catalunya.
A més, els escanejos van ser alineats i acoblats en un únic sistema de referència geogràfic, i després es van projectar les dades a UTM, datum ED50.
En una tercera etapa, la Direcció General de Carreteres va escollir els quatre sectors en què es va dividir el núvol de punts georeferenciat.
Per poder discriminar els punts que representen la vegetació es va reduir la densitat de punts a cel·les d'un m 2.
Del núvol de punts resultat per cel·la es va escollir el valor de cota més baixa i es va extrapolar com a cota del terreny natural.
L'Institut de Recerca de Geomodels va desenvolupar el programari per fer aquest procés de selecció.
Per acabar, amb el programari MicroStation (Bentley) i el mòdul de topografia Geopak es van generar corbes de nivell.
El procés consistia a triangular els punts de cada sector i generar les corbes de nivell cada 5 m amb les dades obtingudes en les cel·les d'1 m 2, i en corbes de 0,5 m amb les dades procedents de les cel·les de 0,5 m 2.
La simbolització es va fer per colors en funció del tipus de material a modelar.
Així doncs, les corbes de nivell en els fitxers treballats amb cel·la d'1 m 2, en zona de roca tenen colors taronges i a les àrees de vegetació amb materials més tous se'ls va donar colors verds.
Igualment, es van generar una sèrie de perfils al llarg del tram escanejat.
Objectiu: facilitar la determinació de coordenades a Catalunya.
Aquest Servei difon dades i correccions de posicionament GPS obtingudes a partir de les estacions de referència.
Es compon d'un conjunt de xarxes geodèsiques clàssiques, estacions permanents GNSS, dades, documentació, procediments, comunicacions, programari, maquinari i suport geodèsic.
Inclou el servei RASNET (posicionament RASANT utilitzant CATNET) amb precisió de 0,3 a 1 m, i el servei CATPOS (posicionament utilitzant CATNET) amb precisió de 0,02 a 0,2 m.
L'SPGIC és un servei que integra diferents tipus de dades.
El terme integrat vol remarcar que es tracta d'un sistema tridimensional, que parteix del coneixement acurat del geoide i de les observacions GNSS, que són tridimensionals, és a dir, integra els sistemes de referència horitzontal i vertical.
D'aquest servei públic se'n beneficia la comunitat geodèsica i topogràfica, i també les persones usuàries de sistemes de localització personal basats en GPS (LBS).
La combinació d'un geoide local d'alta precisió (0,1 ppm) i GPS fa innecessari l'ús de tècniques d'anivellació llevat pel que fa a projectes especials o per a tasques de control de les agències geodèsiques oficials.
Paràmetres de transformació de dàtum entre l'antic sistema oficial ED50 i el sistema oficial ETRS89.
Una de les novetats més important ha estat l'estudi i el desenvolupament de les eines per facilitar el canvi entre els sistemes de referència ED50 i ETRS89.
Grau, J.; Bosch, E.: Canvi de sistema de referència ED50 a ETRS89.
Revista Catalana de Geografia, IV època, volum XIV, núm. 36.
7a Setmana Geomàtica de Barcelona.
Comparativa de desplaçaments del full 362 / 35-14 del MTN50
Coordinació de l'activitat: Institut Cartogràfic de Catalunya
Avaluació de nous programaris per a la generació automàtica de models digitals d'elevacions (MDE) a partir de les noves tecnologies de correlació d'alta densitat i, si escau, l'adaptació de les cadenes de producció.
Obtenir un MDE prou acurat per aplicar-lo a la generació d'ortos estrictes o models de ciutats així com el seu ús per a la detecció de canvis.
Nou mètode de correlació d'imatges que proporciona un núvol de punts d'alta densitat i molt més precís que els mètodes actuals: desenvolupament de programari propi, basat en l'algorisme de correspondència dens, per la conversió dels núvols de punts de correlació en un MDE i l'anàlisi dels resultats.
Algorisme de correlació que redueix la dependència de les diferències radiomètriques entre les imatges d'un aparell estereoscòpic.
MDE i imatge aèria (Catedral de Tarragona)
Altres participants: Universitat de Barcelona
Elaboració d'un model geològic en tres dimensions (3D) a una resolució equivalent a l'escala 1:250.000, a partir de la recopilació, la classificació, la homogeneïtzació i la reinterpretació de la informació geològica de superfície i de subsòl disponible.
El resultat serà un model geològic en 3D_v.1 i la metodologia per a la seva actualització.
L'entorn tecnològic és programari específic per a la modelització 3D.
L'estudi tridimensional de la geologia del subsòl constitueix una línia destacada en el Pla de Recerca de l'IGC, d'igual manera que ho és en amplis sectors de la comunitat acadèmica i de la indústria.
La clàssica aproximació bidimensional de les estructures geològiques sobre el plànol del tall geològic, comporta simplificacions que limiten en alguns casos l'ús de la informació geològica.
A l'IGC som plenament conscients del repte de treballar i servir la informació geològica en tres dimensions.
Amb aquest objectiu estem elaborant el model geològic 3D de Catalunya a una resolució equivalent a l'escala 1:250.000.
Aquest model geològic en 3D es només el primer pas en la migració de la informació recollida a les campanyes de cartografia geològica a les tres dimensions i la incorporació d'aquesta tecnologia com a eina habitual en la cartografia geològica.
Estem davant d'una nova "revolució" en la informació geològica, tal i com ho va ser durant els anys 90 la incorporació de la cartografia digital.
Com a línies d'investigació estratègiques vinculades a la geologia 3D cal destacar: l'emmagatzematge geològic de CO 2 i l'avaluació dels recursos geotèrmics.
Models geològics 3D a escala 1:250.000 disponibles a la web de l'IGC.
Imatge extreta de la modelització geològica 3D a escala 1:250 000.
Direcció del projecte: Institut Cartogràfic de Catalunya
Estudis sobre els nous sensors d'observació de la Terra d'aplicació a la cartografia: models geomètrics, calibratges, combinació de sensors, etc.
Caracterització precisa de la geometria de les càmeres digitals, estudi dels models geomètrics de sensors d'observació de la Terra i exploració de llurs possibilitats cartogràfiques i aplicacions temàtiques.
Estandardització del calibratge radiomètric de les càmeres digitals i desenvolupament del concepte de calibratge específic per a cada capçal; caracterització del model i dels procediments de calibratge de l'altímetre làser ALS50-II; desenvolupament del model geomètric i calibratges geomètrics i radiomètrics del sensor hiperespectral tèrmic TASI.
Vols de proves amb el sensor experimental ARIEL2 per a la determinació de la humitat del sòl.
Projectes pilot de demostració d'aplicacions temàtiques de la teledetecció:
Generació de mapes de temperatura i emissivitat, detecció d'humitat del sòl a partir de la radiació de microones emeses pel terreny, estudis de contaminació llumínica o monitoratge de dinàmiques fluvials.
Desenvolupament d'eines i metodologies per a transformar les dades captades pels sensors d'observació de la Terra en informació.
Dinàmiques de circulació (Pantà de Riba-roja)
Coordinació de l'activitat: Institut Català del Sòl
El Corredor del Mediterrani és la columna vertebral de l'Euroregió Arc Mediterrani, on es concentren algunes de les principals àrees urbanes de la península i on viuen unes 16 milions de persones.
Aquesta àrea genera el 40% del PIB espanyol i aglutina més del 50% de la producció industrial i agrària espanyola en valor.
Treballar per tal que el territori català disposi dels centres logístics necessaris, degudament connectats al voltant del corredor del Mediterrani.
De l'observació de l'estat i evolució dels principals nodes de comunicació i d'activitat econòmica i logística, ens ha de permetre marcar estratègies, objectius, prioritats i avaluar la necessitat d'enfortir nous espais, o bé espais ja existents.
Com a novetat que aporta aquesta acció, seria el visor gràfic de tot Catalunya que incorpori les actuacions estratègiques logístiques i intermodals per a una futura implantació logística a Catalunya, amb tots els nodes de comunicació actualitzats, entre ells el corredor del Mediterrani i els operadors a Catalunya.
Per facilitar aquesta tasca, caldria georeferenciar i crear un port foli únic del corredor del Mediterrani, mitjançant la col·laboració del departament de Territori i Sostenibilitat, CIMALSA i INCASÒL, per poder disposar de la informació necessària per tal d'abordar la millora de les connexions viaries i ferroviàries, així com del teixit logístic de Catalunya.
L'Observatori del corredor del Mediterrani és un instrument al servei de tots els agents implicats, tant públics com privats, que ha de permetre:
Estudi sobre els nous sensors d'observació de la Terra d'aplicació a la cartografia: models geomètrics i radiomètrics, calibratges, combinació de sensors etc. S'incorporen també sensors actius.
S'inclou el programa d'observació de la Terra en petits satèl·lits.
Caracterització precisa de la geometria de les càmeres digitals zenitals i obliqües, estudi dels models geomètrics de sensors d'observació de la Terra i exploració de llurs possibilitats cartogràfiques i aplicacions temàtiques.
Desenvolupament d'eines i metodologies per transformar en informació les dades captades pels sensors d'observació de la Terra.
Dinàmiques de circulació (Pantà de Riba-roja)
Foto 1: Imatge de la mecanització conjunta dels sensors hiperespectrals AISA i TASI en avió ICGC per realitzar vols sobre els què modelitzar classificacions dels materials de les cobertes.
Foto 2: Imatge del sistema de laboratori per l'obtenció de signatures espectrals en VNIR i TIR, per obtenir llibreries espectrals de mostres de cobertes.
Desenvolupament i aplicació de tècniques per a la determinació de la orientació de sensors d'observació de la terra mitjançant sistemes GPS i sistemes inercials de determinació d'actitud (INS/IMU) així com la determinació de trajectòries (posicions, velocitats i actituds) a partir de les dades esmentades.
S'ha treballat en el desenvolupament de millores en el procés d'orientació de trajectòries.
Desenvolupament continuat de sistemes de navegació i orientació de sensors aerotransportats.
Millora de la producció amb l'anàlisi de trajectòries per a l'extracció de figures de mèrit i monitoratge de la qualitat de les dades GPS recollides pels diferents equips d'orientació en el procés automàtic de control de qualitat de la sessió del vol.
Els models desenvolupats tenen en compte les distorsions radials i tangencials de l'òptica; s'han implementat les corresponents DLL de geometries, consistents amb el programari de rectificació de l'ICGC.
Representació de la trajectòria i georeferenciació directa del sensor integrant observacions GPS i inercials.
Període: gener 2016 – desembre 2016
En el marc de l'àmbit d'explotació i conservació de la xarxa de carreteres de gestió directa de la Generalitat de Catalunya s'ha elaborat l'inventari general dels principals elements funcionals de les carreteres per un total aproximat de 5.500 km, treballs que han finalitzat el 2016.
Els treballs han consistit en la realització d'un inventari visual i geomètric de les carreteres previstes en cada àmbit de conservació.
A més, l ́inventari visual, amb la corresponent aplicació informàtica per a la seva gestió, havia de recollir la plataforma de la carretera i els seus elements perifèrics, així com els talussos que hi estaven associats.
El sistema és suficientment precís per identificar amb claredat el tipus d ́element, la seva mida i el posicionament.
Principalment es fa ús d'aquest Inventari per poder gestionar la conservació de tots aquests elements i dels seus derivats per al bon funcionament de les vies.
Amb aquesta finalitat, podem dividir aquest inventari en 3 blocs: dades alfanumèriques, imatges i núvol de punts.
Disposar d'un inventari complet dels elements funcionals i la geometria de les carreteres de la xarxa de la Generalitat de Catalunya.
I, a més, disposar d'aquesta xarxa de carreteres en format núvol de punts per al seu modelatge digital i les imatges 360 graus.
S'adopta una tecnologia que permet extreure els elements funcionals i la geometria de les carreteres de manera semiautomàtica amb aparell de presa de dades d'alt rendiment sense interferència al trànsit.
L'avantatge clara és tenir un inventari complet georeferenciat de tots els elements funcionals de la xarxa de carreteres de la Generalitat de Catalunya i, alhora, disposar de l'eina del núvol de punts i imatges 360 graus a través de l'aparell d'alt rendiment LiDAR Mobile sense interferències al trànsit.
Els beneficis més importants del sistema són els següents:
Temàtics de Territori i mobilitat
DECIVEL té com a objectiu construir un producte precomercial per a la determinació cinemàtica de vies, conjuntament amb l'empresa AL-TOP de Barcelona.
Aquest producte integrarà un carret comercial de mesura de geometria de via (ferroviària), amb un sistema avançat de determinació de la trajectòria, basat en sistemes de navegació inercials i per satèl·lit (INS/GNSS).
El sistema integrarà la tecnologia més recent en l'àmbit de les unitats de mesura inercials (IMU) miniaturitzades, receptors GNSS de fase multiconstel·lació i multifreqüència i altres resultats de recerca de l'Institut de Geomàtica (IG).
El nou sistema inclourà, per una banda, una modificació del carret actual d'Al-TOP per acollir DECIVEL.
Per l'altra, DECIVEL inclou una evolució del prototip experimental d'adquisició i sincronització de dades de l'IG, mTAG, i del programari NAVEGA, també de l'IG, per a la determinació de temps-posició-velocitat-actitud INS/GNSS en temps real i en postprocés.
El concepte de DECIVEL ha estat validat en un projecte anterior GeoTRAM, cofinançat pel Ministeri de Ciència i Innovació d'Espanya.
Des del punt de vista de la tecnologia, DECIVEL és un projecte de desenvolupament de baix risc.
El dispositiu resultant serà un sistema de mesura i determinació cinemàtica de geometria de vies d'alta precisió que millorarà de forma important la productivitat dels procediments de mesura topogràfica substituint els actuals: estàtics, cars i lents, per uns altres: cinemàtics, d'elevada precisió i més ràpids i eficients.
Aquest procediment acurat i de baix cost, introduït per DECIVEL, contribuirà a la seguretat i la qualitat del transport ferroviari.
DECIVEL té el potencial de ser exportat al mercat mundial mitjançant la xarxa de distribució de l'empresa Al-TOP.
El projecte ha estat acceptat i rep el suport del nou programa PROVA'T de la Generalitat de Catalunya per a l'estímul de la transferència de tecnologia als centres de recerca de Catalunya (CERCA).
El programa i, per tant, el projecte DECIVEL, compta amb el finançament del Fons europeu de desenvolupament (FEDER).
El dia 17 d'octubre de 2012 es va publicar al DOGC la creació de l'Institut Flumen, que és un institut universitari de recerca de titularitat mixta entre el Centre Internacional de Mètodes Numèrics en Enginyeria (CIMNE) i la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC).
El proppassat 16 de gener es va celebrar l'acte de presa de possessió de Josep Dolz com a director de l'Institut Flumen.
L'Institut Flumen té com a objectiu desenvolupar activitats de recerca, assessorament, formació i transferència de tecnologia en els camps de la Dinàmica fluvial i l'Enginyeria hidrològica.
Flumen es va crear, fa més de quinze anys, com a grup de recerca interdisciplinar, format per persones amb titulació amb enginyeria de l'UPC i biologia de les universitats de Barcelona i Lleida.
Les línies de recerca que actualment desenvolupa l'Institut són:
Interacció fluid-sòl-estructura:
L'eina Solar Tool és fruit de la col·laboració del Sustainable Design Lab del MIT i de l'administració municipal de Cambridge (Massachusetts, 105.000 habitants): el MIT va crear el mapa de productivitat fotovoltaica anual de cada terrat de la ciutat mentre que el municipi es va encarregar de proveir les dades de cada immoble i la imatgeria cartogràfica.
En el desenvolupament del producte també hi va participar la consultora Modern Development Studio, de Boston.
Solar Tool va rebre fons de la National Science Foundation dels Estats Units.
Solar Tool utilitza dades lidar d'alta resolució (malla d'1 m x 1 m) per crear un model tridimensional de la ciutat, que té en compte tant la forma dels terrats dels edificis com el fullatge dels arbres.
Amb aquest model s'avalua el total d'irradiació solar per unitat de superfície i, consegüentment, se'n determina el potencial fotovoltaic.
(Per a l'anàlisi en profunditat sobre l'elaboració de mapes d'irradiació solar, vegeu el document "Towards Validated Urban Solar Radiation Maps", en vincle adjunt).
Sense pretendre substituir la necessària assessoria energètica in situ, l'eina en línia Solar Tool pot oferir unes primeres indicacions vàlides per a qui es plantegi d'instal·lar plaques solars fotovoltaiques al seu edifici.
En aquest sentit, la Cambridge Energy Alliance, centrada a augmentar la resiliència de la ciutat davant els impactes del canvi climàtic i a reduir-hi les emissions de gasos d'efecte hivernacle, és l'encarregada de guiar l'usuari en els passos següents un cop ha pres la decisió de passar al mode fotovoltaic.
Una de les virtuts principals de Solar Tool és la facilitat d'ús que ofereix al visitant:
Es pot navegar pel mapa de la localitat o teclejar directament una adreça concreta al cercador de l'aplicació.
Un cop localitzat l'indret, una senzilla llegenda de quatre colors n'indica la potencialitat fotovoltaica (no disponible, pobra, bona, excel·lent).
Seguidament, es presenta un informe personalitzat que recull una imatge de la zona i les dades de productivitat fotovoltaica, d'estalvi energètic i d'emissions, d'inversió necessària i d'avantatges econòmics potencials (vegeu-ne exemple a la imatge inferior).
Les dades s'expressen amb magnituds absolutes i amb equivalències que poden resultar útils per copsar les xifres en tot el seu significat: així, per exemple, el valor d'estalvi d'emissions de CO 2 es presenta tant en tones americanes (907 kg) com en nombre equivalent d'arbres plantats o en milles deixades de recórrer, en cotxe i en avió, en un any; i la rendibilitat econòmica de la instal·lació fotovoltaica es compara amb la de l'índex borsari Dow Jones, la de l'or o la del deute públic a deu anys.
(Per a l'explicació completa sobre la manera de presentar les dades, adreceu-vos a l'apartat "Assumptions" del web Solar Tool).
Observació i mesura territorial
L' Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya (ICGC) ha creat el primer mapa complert de mesures del moviment del terreny per a tot el territori de Catalunya.
Les mesures han sigut obtingudes a partir d'imatges radar dels satèl·lits SENTINEL-1A i B de l'Agència Espacial Europea.
Aquests satèl·lits ofereixen un freqüència màxima d'adquisició d'imatges de 6 dies, i les dades son gratuïtes per a la seva descàrrega.
Durant els últims mesos l'ICGC ha estat desenvolupant una metodologia per processar gran quantitat d'imatges satèl·lit radar.
Pel que fa a imatges SENTINEL-1A/B, en els mapes es mostren els punts de mesura amb una resolució espacial de 20 x 20 metres.
Els punts que es poden mesurar han de ser elements de la superfície que no pateixin grans canvis durant el període de monitorització, i es solen trobar amb gran densitat en zones urbanes, infraestructures i àrees de baixa vegetació.
Mesures verticals i horitzontals
Els diferents angles de visió del satèl·lit en les òrbites ascendent i descendent permeten mesurar les components del moviment corresponent a la direcció vertical i horitzontal (Est-Oest).
Això es tradueix en un coneixement molt detallat de les característiques del moviment, i amb la combinació d'aquesta informació amb estudis geològics i mesures in-situ es transforma en una gran eina per ajudar a conèixer les causes i aplicar solucions en casos que ho requereixin, per una millor gestió i seguiment del territori.
A la imatge que il·lustra aquest comunicat es mostren les primeres mesures de moviment generades amb un conjunt d'imatges SENTINEL-1A/B durant l'any 2016, en aquest cas corresponents a la velocitat en la direcció vertical de moviment.
Els punts que s'han pogut mesurar es representen amb una escala de color que indica la intensitat de la velocitat de moviment, i on els punts estables es mostren en color verd.
En aquestes mesures, que cobreixen tot el territori català es poden distingir diverses àrees afectades per moviments de superfície.
Actualitzacions de les mesures de moviment
A partir de la mesura corresponent a l'any 2016, l'ICGC planteja crear actualitzacions periòdiques, creant una base de dades històrica dels moviments de superfície de tot el territori de Catalunya.
Per a saber-ne més: Jordi Corbera
Generació de geoinformació de referència, Serveis basats en la localització, Observació i mesura territorial
L'Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya(ICGC) posa a disposició de la ciutadania una eina per comparar l'evolució del territori català des del 1945 fins a l'actualitat.
Aquesta aplicació pot ser d'utilitat pels que fan estudis territorials, històrics i geogràfics, i alhora força atractiva pel públic en general.
Seleccionant el municipi que es vol visualitzar, el comparador pot funcionar de dues maneres, una en paral·lel, col·locant les dues imatges de la mateixa zona una al costat de l'altra; i l'altra, superposant les imatges, de manera que al moure la barra de separació a dreta i a esquerra es va escombrant el territori, i es fan més evidents el canvis que han tingut lloc.
Altres aplicacions de l'eina consisteixen en generar un GIF animat que mostra l'evolució al llarg dels anys del territori que s'està visualitzant, així com facilitar el codi html del mapa per tal de que l'usuari el pugui inserir a la seva pàgina web.
L'ICGC ha bolcat el codi font del Comparador històric al repositori en línia GitHub, impulsat per la Direcció General d'Atenció Ciutadana del Departament de la Presidència.
Això permet que els ciutadans i les empreses puguin reutilitzar el codi adaptant-lo a les seves necessitats.
D'aquesta manera, es potencia el treball en xarxa propi de la societat digital.
Des de fa temps l'ICGC treballa sobre programari de codi obert, que els usuaris poden personalitzar i complementar.
Aplicacions com Instamaps, que permet la confecció de mapes a la carta, o Catalunya Offline, per fer servir mapes excursionistes sense cobertura de mòbil, són alguns exemples.
Per a més informació: Sergio Anguita
Observació i mesura territorial, Comunicació amb l'usuari