projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
La Comissió territorial d'urbanisme de la Catalunya Central ha autoritzat avui dues iniciatives a Sallent i Cardona que suposaran un impuls per a l'activitat econòmica d'aquests municipis bagencs, en el primer cas amb la implantació d'una indústria alimentària i en el segon, amb la construcció d'una superfície comercial, a més d'habitatges.
Pel que fa a Sallent, la Comissió ha emès informe favorable a una modificació puntual del planejament urbà que afecta una zona situada al sud del sector industrial Plans de la Sala.
Es tracta de 59.319,48 m 2 que limiten, al sud, amb l'Eix Transversal (C-25).
Tota aquest zona estava afectada pel projecte de desdoblament de la C-25 i la modificació del ramal de sortida al seu pas pel sector industrial Plans de la Sala.
L'Ajuntament de Sallent va promoure en el seu moment una modificació de planejament per adaptar la zona al desdoblament de l'Eix Transversal.
Ara, l'Ajuntament es proposa refer de nou la planificació d'una part d'aquest sector per adaptar-lo a la realitat, millorar la disposició de zones verdes i equipaments i replantejar una de les parcel·les per facilitar la implantació d'una indústria.
En concret, s'han aprovat els canvis següents:
La Comissió d'urbanisme ha emès informe favorable de la modificació, i ha elevat l'expedient a la Comissió de Territori de Catalunya, que és l'òrgan competent per a la seva aprovació definitiva.
Impuls a un sector residencial amb superfície comercial
En el cas de Cardona, es proposa modificar l'àmbit del Pla de millora urbana Folch-Madoz, a tocar del nucli vell, per permetre la implantació d'una superfície comercial de 975 m 2, així com incrementar el sostre i la densitat d'habitatges.
La modificació dividirà l'àmbit en dos, per agilitar el desenvolupament del que contindrà la superfície comercial.
En concret, es delimitarà un primer àmbit a la zona més propera a la carretera del Miracle, d'execució immediata i de 3.149 m 2, que acollirà un edifici plurifamiliar amb la superfície comercial als baixos.
El segon àmbit, de 5.543 m 2 de superfície, quedarà situat a la cota alta i es destinarà a habitatges unifamiliars i a habitatges amb protecció oficial, sense data immediata d'execució.
L'ordenació d'aquest segon àmbit es durà a terme quan existeixi una demanda concreta.
Nova ordenació proposada a Cardona
El nombre total d'habitatges previstos en total s'incrementa de 32 a 54, preveient que els pisos amb protecció oficial tindran una superfície aproximada de 70 m 2.
El conseller de Territori i Sostenibilitat, Damià Calvet, ha participat aquest divendres en la xerrada "10 anys d'execució del Pla de Barris a Centelles" que s'ha celebrat al Casal Francesc Macià d'aquest municipi.
També hi han pres part l'alcalde de la localitat, Josep Paré, el seu antecessor en el càrrec, Miquel Arisa, i l'exconseller de Política Territorial i Obres Públiques Joaquim Nadal.
Durant la seva intervenció, el conseller Calvet ha qualificat el Pla de Barris com "un dels programes de rehabilitació urbana i impuls social més reeixits de la nostra història", perquè ha assegurat que "allà on hi ha hagut una intervenció, impulsada per l'ajuntament i desenvolupada conjuntament amb la Generalitat, hem constatat que ha estat un èxit".
En el cas concret de Centelles, ha valorat la recuperació del Barri Antic com a dinamitzador econòmic i cultural com una intervenció que ha donat molt bons resultats.
"Les actuacions a l'espai públic han permès guanyar en accessibilitat, de la mateixa manera que els ascensors en els habitatges", ha dit.
Calvet ha dit que "la sostenibilitat ha d'abastar tres àrees, l'ambiental, l'econòmica i la social", i ha posat d'exemple tres intervencions de Centelles que han anat en aquesta línia: la millora de l'enllumenat públic, el viver d'empreses instal·lat al Palau dels Comtes, i l'adequació d'equipaments per a la ciutadania, respectivament.
El nucli antic de Centelles (Osona) ha estat objecte en els darrers anys d'un projecte d'intervenció integral en el marc del Pla de Barris de la Generalitat.
La intervenció, en una àrea de més de 136.000 m 2, ha permès millorar la connexió del nucli antic amb la resta del municipi, fent-lo més accessible, salvant les barreres físiques i arquitectòniques existents.
També ha augmentat l'atractiu, millorant la qualitat dels elements constructius, i posant en valor els elements singulars que estaven desaprofitats, com el Palau dels Comtes i el Torrent de la Cira.
Finalment, s'han realitzat intervencions de suport als col·lectius més vulnerables.
En el nucli antic s'hi han fet actuacions per valor de 5 milions d'euros.
Gràcies a la Llei de Barris, la Generalitat ha promogut la rehabilitació global per evitar la degradació, millorar les condicions de les persones residents en aquestes àrees, i afavorir la cohesió social.
Per aconseguir-ho, aquesta llei va establir la creació d'un fons econòmic a disposició dels ajuntaments que presentessin projectes d'intervenció integral.
Els criteris per determinar les àrees que han pogut beneficiar-se dels ajuts han anat des de l'existència de dèficits en equipaments, a problemes demogràfics, com l'envelliment de la població, o a les dificultats de desenvolupament econòmic.
S'ha valorat que els projectes incloguin millores de l'espai públic, rehabilitació dels elements col·lectius dels edificis, provisió d'equipaments, supressió de barreres arquitectòniques o programes de millora econòmica.
L'ICD destinarà aquest any 5.785.500 euros als ens locals per a la lluita contra les violències masclistes i avançar en igualtat
Amb un increment de la inversió als ens locals del 93,5%, l'ICD reforça l'atenció a les dones en el marc de la crisi per la COVID19
L'Institut Català de les Dones, adscrit al departament de Presidència, ha obert una nova ordre de subvencions adreçada a reforçar la lluita contra les violències masclistes que duen a terme els municipis de menys de 20 mil habitants i garantir l'atenció i la protecció a les dones de tot el territori en aquesta situació.
Dotada amb 700 mil €, la nova subvenció s'adreça a projectes per a l'assistència i protecció de dones que han patit o pateixen violències masclistes i els seus fills i filles, i també per a projectes comunitaris de sensibilització i prevenció d'aquesta problemàtica estructural.
Els fons formen part del pacte d'estat contra la violència masclista.
Aquesta xifra, sumada a l'import que es destina cada any als ens locals de més de 20 mil €, i que ha vist incrementada enguany la seva dotació amb 2M€, suposa una inversió total de 5.785.500 € i un increment del 93,5% del pressupost destinat als ens locals per a la lluita contra les violències masclistes i per avançar en la igualtat efectiva de dones i homes.
L'increment vol donar resposta al moment de crisi econòmica causada per la pandèmia de la COVID19 i la necessitat de reforçar l'acompanyament i l'atenció a les dones que pateixen violències masclistes i que en el moment actual han de superar reptes en un context més complex.
Amb aquesta iniciativa, l'ICD reforça el paper dels municipis i consells comarcals com institucions clau per articular l'abordatge contra les violències masclistes i garantir l'atenció a totes les dones.
Es tracta dels ajuts de pagament bàsic, pagament del greening, complement de joves, i els ajuts del règim de petits agricultors
Amb aquests pagaments s'abonarà abans de final d'any el 95% de l'import total que la legislació europea permet pagar, i del 100% en el cas del règim de petits agricultors
El Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació (DARP) de la Generalitat de Catalunya ha acordat amb les organitzacions agràries efectuar la bestreta del 70% dels ajuts directes dissociats de la Política Agrària Comuna (PAC).
El DARP ha informat que el pagament de la bestreta es realitzarà la setmana del 9 de novembre.
L'import restant s'abonarà la primera quinzena del mes de desembre.
En una campanya excepcional per la Covid19, s'ha pogut presentar i gestionar amb normalitat i sense incidents la totalitat de les Declaracions Úniques Agràries (DUNs) previstes.
La campanya 2020 s'ha caracteritzat per uns terminis de gestió més curts, condicionants pel desenvolupament de la pandèmia.
La situació del primer semestre va comportar una ampliació dels terminis de sol·licitud, fins al 15 de juny.
El DARP ha coordinat la campanya de verificacions, aportant recursos humans i materials extraordinaris, i utilitzant les darreres tecnologies en imatges de satèl·lit, amb l'objectiu de verificar amb més diligència i eficiència els estrictes controls que la reglamentació comunitària requereix.
L'objectiu principal ha estat realitzar la gestió de manera reglamentària, per tal d'avançar al màxim l'ingrés dels ajuts.
Amb aquest pagament els beneficiaris hauran rebut el 70% tan aviat com la reglamentació ho permet i rebran el 95% de l'import dels ajuts directes desconnectats de la Política Agrària Comuna (PAC), corresponents al 2020, i el 100% en el cas del règim dels petits agricultors, abans de finalitzar l'any.
El 5% restant es liquidarà durant el primer semestre del 2021, un cop es verifiqui els límits pressupostaris, si s'escau.
Finalment, destacar la feina feta pel personal del DARP, així com de les Entitats Col·laboradores.
Amb l'esforç i eficiència de tots ells s'ha aconseguit donar resposta de manera molt eficaç i eficient a aquesta campanya, condicionada per la pandèmia que s'està vivint.
Agents de la Policia de la Generalitat – Mossos d'Esquadra de la comissaria de Manresa han rebut un avís avui a les 12.43 h en el qual s'informava que un home que estava treballant en un empresa de recanvis de Santpedor estava greument ferit.
Els fets han passat quan el treballador estava manipulant una màquina de la cadena de muntatge de l'empresa i aquesta li hauria produït un tall profund a la zona de l'abdomen.
Tot i la ràpida actuació dels serveis d'emergències no s'ha pogut fer res per salvar la vida de l'home.
La víctima és un home de 44 anys, de nacionalitat italiana i veí de Sant Fruitós de Bages.
Al lloc dels fets s'hi han traslladat diverses patrulles de la comissaria de Manresa i diverses unitats del Sistema d'Emergències Mèdiques.
Els mossos han posat els fets en coneixement del jutjat d'instrucció en funcions de guàrdia de Manresa i del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies, d'acord amb els procediments habituals en accidents laborals amb víctimes mortals.
El Govern de la Generalitat ha aprovat el nou contracte de manteniment i lloguer dels mitjans aeris de la Direcció General de Prevenció, Extinció d'Incendis i Salvaments.
Aquest nou contracte suposarà una renovació de la flota aèria dels Bombers de la Generalitat i una millora de la seva capacitat operativa en els rescats i les recerques de persones i en les actuacions en incendis forestals.
Amb aquesta renovació, els Bombers de la Generalitat disposaran d'un helicòpter habilitat per fer actuacions aèries de nit, un cop superat el procés d'habilitació corresponent del personal i l'adequació de les instal·lacions aeronàutiques.
Això arriba de la mà d'una millora en el sistema operatiu de rescat dels Bombers de la Generalitat, que de cara a 2021 disposarà de dues bases aèries GRAE sanitaritzades, a Sabadell i als Pirineus.
En l'àmbit de l'extinció d'incendis forestals, també es produiran millores considerables.
D'una banda, els Bombers de la Generalitat passaran a tenir 3 avions de vigilància i atac (AVA) de càrrega terrestre en lloc dels 2 actuals, que s'afegiran als dos AVA actuals de càrrega amfíbia.
També s'incrementarà la capacitat d'helitransportar personal amb l'objectiu de donar una millor resposta operativa en cas d'una emergència.
I s'incorporarà un sistema de detecció i avaluació meteorològica per analitzar fenòmens derivats dels grans incendis forestals.
El nou contracte aprovat també preveu l'adquisició d'un dron (vehicle aeri no tripulat, VANT) per donar suport als comandaments en la presa de decisions relatives als serveis en què se l'activi.
A grans trets, el contracte aprovat avui dóna cobertura a les següents necessitats operatives dels Bombers de la Generalitat:
En canvi de model de flota aèria dels Bombers de la Generalitat, que es materialitzarà amb l'entrada en vigor d'aquest nou contracte, està recollit en el Pla Bombers 2025.
La flota aèria, una peça clau en l'operativitat dels Bombers
Els mitjans aeris han esdevingut eines molt importants en l'operativitat dels Bombers de la Generalitat.
D'una banda, en la prevenció i l'extinció d'incendis, majoritàriament forestals, el mitjà aeri esdevé un recurs imprescindible per la seva resposta ràpida i sense impediments orogràfics, per atacar amb aigua i retardants els incendis.
Així mateix, també permet el trasllat de personal destinat a l'extinció, ajuda en la coordinació de les tasques d'extinció i permet la vigilància dels perímetres del foc forestal.
De l'altra, en les missions de salvament els mitjans aeris permeten accedir a punts de difícil accés per altres mitjans i ajuden en les tasques de cerca, donant resposta a la necessitat de protecció i evacuació de personal.
Cinc organitzacions han adherit instal·lacions en les darreres setmanes al Programa d'acords voluntaris per a la reducció d'emissions de gasos amb efecte d'hivernacle (GEH), que promou el Departament de Territori i Sostenibilitat: Iberpotash, Polisilk, Netjet clean, Hidrotec Sanejament i diferents edificis del Departament de Territori i Sostenibilitat.
Els Acords Voluntaris són un segell de qualitat que poden obtenir empreses, organitzacions i institucions de Catalunya que acreditin un compromís ferm per a la reducció d'aquests gasos, responsables del canvi climàtic.
A través d'aquest programa, les organitzacions es comprometen voluntàriament a elaborar cada any un inventari d'emissions i a plantejar i implantar mesures per reduir-les.
El programa va en la línia del Govern de prendre mesures d'adaptació i mitigació davant l'emergència climàtica.
Organitzacions públiques i privades
La Secretaria de Medi Ambient, del Departament de Territori i Sostenibilitat, formava part dels acords voluntaris des de l'any 2010, però al 2020 s'ha ampliat l'abast de l'adhesió incloent la seu central del Departament i altres edificis.
Pel que fa a Iberpotash, s'inclouen en el programa les instal·lacions productives de Súria i Sallent (Bages).
A Súria, amb la mina de Cabanasses, la Planta de Súria i la planta de cristal·lització de sals i, a Sallent, amb la mina de Vilafruns i la Planta de Sallent.
L'empresa Polisilk s'ha adherit amb la seva fàbrica ubicada a Sant Salvador de Guardiola (també al Bages) on hi fabrica fibres i filats sintètics.
També s'han adherit Netjet, situada a Calafell (Baix Penedès), i Hidrotec Sanejament, ubicada a Rubí (Vallès Occidental), dues empreses dedicades a serveis de rehabilitació de canonades i baixants sense obres, inspecció i fresat de canonades amb càmera de televisió i robot, desembussos, neteja i obra civil en xarxes de sanejament.
Les noves adhesions disposen de tres mesos per presentar el primer inventari i les mesures que portaran a terme per reduir les seves emissions.
El programa va néixer a mitjans del 2010 perquè les organitzacions disposessin a Catalunya d'un marc on poguessin mostrar el seu compromís amb la reducció d'emissions de GEH.
La majoria de les que s'hi han adherit han optat per accions encaminades a la reducció del consum energètic, amb l'estalvi de costos que ha dut associada.
La tipologia de les organitzacions adherides al Programa és molt variada.
Des d'un punt de vista sectorial, la posició més destacada l'ocupen les consultories i enginyeries, especialment les dedicades a qüestions ambientals, juntament amb la indústria.
De la indústria, els principals sectors representats són l'alimentari i el metal·lúrgic.
Altres sectors compromesos amb els Acords Voluntaris són l'administració pública, les organitzacions de logística i les entitats amb finalitats socials i al cicle integral de l'aigua.
Les últimes organitzacions adherides pertanyen a diferents sectors ja presents amb major o menor representació en els acords voluntaris.
La Comissió de Política Territorial i d'Urbanisme de Catalunya ha emès avui el darrer informe favorable del Pla director urbanístic i aeroportuari (PDUA) de l'aeròdrom de la Cerdanya.
Ara, el conseller de Territori i Sostenibilitat, Damià Calvet, el podrà aprovar definitivament.
La nova proposta de PDUA ordena l'àmbit, el racionalitza i redueix de forma molt considerable les previsions de creixement contingudes al document anterior, aprovat inicialment l'any 2015.
L'objectiu d'un PDUA, que aborda tant els aspectes urbanístics com els aeroportuaris, és qualificar la zona de servei, detallar les servituds aeronàutiques que afecten els terrenys de l'entorn, ordenar tot l'àmbit i especificar les condicions que s'han de respectar per al funcionament de la infraestructura.
El PDUA de l'aeròdrom de la Cerdanya va ser aprovat inicialment l'abril del 2015 i sotmès a informació pública, però la seva aprovació definitiva es va posposar per tal de donar resposta a les inquietuds sorgides al territori.
Des de llavors, el Departament de Territori i Sostenibilitat, els ajuntaments afectats i el Consell Comarcal han treballat conjuntament per acordar una nova proposta.
L'estiu del 2017 es va remetre a les entitats municipals el document modificat d'acord amb els nous paràmetres acordats perquè poguessin valorar-lo i fer-hi aportacions.
Fruit d'aquest procés de treball, es va confirmar la voluntat de mantenir l'aviació lúdica i esportiva, ultralleugers, globus aerostàtics i vol a vela com a activitat de referència de l'aeròdrom, que ha caracteritzat la instal·lació des dels anys 70, sense admetre l'aviació comercial.
Amb aquestes premisses, el PDUA es va aprovar inicialment de nou l'abril de 2019 i es va tornar a sotmetre informació pública i a audiència dels ajuntaments afectats.
En total, s'han rebut quatre al·legacions de particulars i associacions i quatre informes dels ajuntaments i consells comarcals.
Protecció del paisatge i manteniment de la pista
En la mateixa línia, es redueix la superfície qualificada com a sistema aeroportuari, passant de les 43,6 hectàrees de l'anterior document a les 25 del Pla aprovat avui.
El sostre edificable total dins del recinte també passa dels 25.326 m 2 que es preveien als 6.976 m 2, sumant tant les construccions actuals com les futures: 250 m 2 nous a la zona d'activitats complementàries, en lloc dels 13.000 previstos, i 2.900 m 2 de nous hangars —i destinats majoritàriament a aparells de vol sense motor— enfront dels 9.000 anteriors.
En aquest sentit, cal remarcar que se suprimeix l'ús residencial complementari i també l'escola de vol que preveia l'anterior document.
Altres 37 hectàrees queden situades fora del recinte de l'aeròdrom i es qualifiquen com a zona de protecció del paisatge, on no es permetrà cap edificació i se'n garantirà l'ús públic.
Mapa amb les zones vulnerables designades actualment, i en trama ratllada la proposta de nous municipis.
La Generalitat de Catalunya ha posat a informació pública la revisió de les zones vulnerables en relació amb la contaminació per nitrats procedents de fonts agràries.
Es disposa del termini comprès entre el 2 i el 20 de març per a consultar la informació de manera presencial a les diferents seus de l'ACA o bé per via telemàtica a través d' aquest enllaç.
L'ACA proposa la designació de 45 nous municipis com a zones vulnerables ( consultar aquest enllaç ) d'un total de 21 comarques i mantenir en la mateixa situació a la resta de localitats que fins ara estan incloses en zones vulnerables de contaminació per nitrats.
Amb les dades de seguiment dels darrers anys, els canvis han estat poc significatius en la qualitat de les aigües subterrànies respecte als nivells de nitrats.
La revisió que ara es porta a terme és fruit dels resultats obtinguts a partir del darrer informe quadriennal per al període 2012-2015, dels resultats de les xarxes de control dels Programes de Seguiment i Control duts a terme per l'ACA fins al 2018, i de les dades de nitrats provinents del Programa de vigilància i control sanitari de les aigües de consum humà de Catalunya del Departament de Salut.
La Regió Sanitària Alt Pirineu i Aran se suma a la campanya de l'AECC de promoció del consum de fruita en l'àmbit laboral
La Regió Sanitària Alt Pirineu i Aran se suma a partir d'avui, 5 de març, a la campanya "El dia de la Fruita" posada en marxa per l'AECC – Catalunya contra el Càncer de Lleida amb l'objectiu de promocionar el consum d'aliments de fruita en l'entorn laboral oferint-la un cop per setmana als treballadors de les oficines dels Serveis Territorials (SSTT) de Salut a l'Alt Pirineu i Aran ubicades a Tremp.
Cada dijous, els SSTT disposaran d'unes 15 peces de fruita de temporada i de proximitat, distribuïda per la fruiteria Casa Neus, perquè els professionals del centre puguin adquirir-la mitjançant una donació.
La recaptació econòmica es destinarà íntegrament a l'AECC Lleida.
Aquest programa es va impulsar, com a prova pilot, el passat setembre als SSTT de Salut a Lleida, des del novembre, a l'IRBLleida i, des de febrer al lnstitut Nacional de la Seguretat Socials (INSS).
Aquest mes de febrer també és la Regió Sanitària Alt Pirineu i Aran qui s'incorpora a la iniciativa, per afavorir el consum d'aquests aliments.
Els diners recaptats seran destinats íntegrament a donar continuïtat a la gratuïtat de les prestacions i serveis que ofereix l'AECC Lleida a pacients de càncer i familiars, que van des de l'atenció psicològica, atenció social, orientació medicosanitària, servei de voluntariat i fisioteràpia, tallers d'autocures, accions formatives, orientació, suport i recerca, a les diferents activitats i conferències de prevenció del càncer i foment d'hàbits saludables.