projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
A partir dels treballs realitzats i de les presentacions del passat 13 de novembre de 2015 a la conferència "20 anys d'excel·lència de la gestió ambiental" a l'Alemanya, s'ha elaborat el document Les Claus de l'EMAS a la "High level Conference" de Frankfurt.
Des del Departament de Territori i Sostenibilitat la representant de la conferència va ser la Maria Jose Sarrias Cap del Servei de Qualificació Ambiental de la DGQA que va presentar EMAS en el sector turístic dins de l'apartat de difusió de bones practiques dels Estats Membres.
El document destaca el paper de l'EMAS com instrument voluntari de gestió ambiental desenvolupat fa 20 anys per la Comissió Europea.
Aquest instrument permet a les organitzacions avaluar, gestionar i millorar el seu rendiment ambiental de manera continua.
Un Sistema de Gestió Ambiental és una eina voluntària que aporta un benefici a tothom:
La publicació resumeix les discussions i missatges claus que van sorgir d'aquest esdeveniment d'alt nivell.
Com objectius destaquen; la difusió més amplia de l'EMAS, per una banda amb les presentacions individualitzades que ajuden a entendre les propostes puntuals, i per l'altra amb els casos d'èxit com a bones practiques per a la gestió ambiental.
Els desafiaments i potencial futur de l'EMAS, i per últim facilitar el diàleg entre experts en la gestió, representants de les diferents administracions i els diferents usuaris.
Els temes que es van discutir en detall durant de tres sessions van ser:
Per saber-ne més: Georgina Conesa Rodriguez
Sistemes de gestió ambiental, Mecanismes de transferència del coneixement de la recerca i la innovació
El tema central de la conferència va ser el rol de les polítiques de resiliència en la implementació de l'Agenda 2030 i els debats es van centrar en la integració del concepte de resiliència en el nexe aliments-energia-aigua i en el marc del món local.
Atesa la transcendència del tema central, la conferència va comptar amb ponents d'institucions de prestigi com ara el Stockholm Resilience Centre (SRC), el European Political Strategy Centre (EPSC) o la European Environment Agency (EEA).
La integració del concepte de resiliència en l'Agenda 2030 és tant necessària com complexa, i està relacionada amb la introducció de polítiques preventives.
En aquest sentit, Karl Falkenberg (EPSC) emfasitzà la necessitat de sistemes de governança que despleguin aquest tipus de polítiques centrades en la prevenció, entre les quals es trobarien les polítiques de resiliència.
Per la seva banda, el professor Hans Bruyninckx (EEA) reconegué que Europa ha impulsat polítiques efectives a nivell sectorial, però no a nivell sistèmic.
Introduir canvis prou importants en el sistema envers la sostenibilitat és doncs l'assignatura pendent perquè les tendències a llarg termini millorin.
Les presentacions dels ponents es poden trobar al següent link:
Per saber-ne més: Mireia Cañellas i Marta Batllevell
Dimensió social de la sostenibilitat, Mecanismes de transferència del coneixement de la recerca i la innovació
El projecte, centrat en la transmissió de coneixement i la cooperació, ha obert la porta a noves oportunitats, entre les quals The NODE.
El projecte MENFRI (Xarxa Mediterrània de Recerca i Innovació Forestal) va començar l'abril del 2013, sota l'auspici del 7è Programa marc de la Comissió Europea, i va estar liderat per l'investigador del CREAF, Enrique Doblas Miranda el qual coordinà institucions, universitats i empreses de la conca mediterrània.
Un dels resultats ha estat l'establiment d'una xarxa de contactes sòlida entre el sector forestal del nord i el sud de la Mediterrània.
Així mateix, el projecte ha servit per presentar un gran ventall de serveis a la gent vinculada amb el sector forestal de la Mediterrània: cursos de formació gratuïts sobre SIG, de gestió empresarial i de creació de noves empreses; de la mateixa manera s'han facilitat trobades per potenciar els acords i projectes empresarials a banda i banda del Mediterrani: UE i països del Magrib com ara el Marroc, Tunísia o Algèria.
El 23% de la població rural de Tuníssia depèn directament dels boscos.
La gestió forestal i la transmissió de coneixement són essencials per a la societat
Segons el responsable de MENFRI "no podem seguir pensat en conservar un bosc sense ni tan sols trepitjar-lo, perquè nosaltres també formem part d'aquest ecosistema.
Conservar-lo només per amor a la natura és una concepció ja antiquada".
Perquè la societat pugui comprendre el que es fa a centres com el CREAF és necessari que no quedi de portes endins.
Així, s'entendrà que l'única manera de conservar efectivament un bosc és gestionar-lo correctament i treure-li un profit sostenibles.
"És molt més útil invertir en formar a la gent que viu del bosc que fer-ho per investigar com protegir-lo intacte, especialment si aquest coneixement no ha d'arribar a les persones que hi viuen i depenen d'ell", afegeix Doblas.
MENFRI va posar el seu punt i final amb la conferència que es va fer al Parlament europeu el 16 de novembre de 2016.
No obstant això, ja des dels inicis del projecte, els socis de MENFRI van veure la necessitat de seguir treballant en aquesta línia i seguir apostant pel desenvolupament sostenible del sector forestal mediterrani.
Per això, s'ha creat The NODE, una plataforma de serveis multidisciplinària sense ànim de lucre.
Amb aquest projecte es vol ajudar els governs locals i regionals a solucionar problemes de desenvolupament sostenible, oferir propostes que prevegin alhora solucions d'índole social, ecològica, política, logística...
"Oferim serveis a partir de les relacions i connexions que hem establert durant el desenvolupament de MENFRI.
Actuem com un node, que en funció dels teus interessos i necessitats et posa directament en contacte amb les entitats apropiades", conclou Enrique Doblas, líder del projecte.
Per a més informació sobre The NODE, podeu seguir l'enllaç http://thenode.co/
Per accedir a tota la informació de MENFRI: http://www.menfri.eu/
El projecte Interreg Europe "European regions toward circular economy (CircE) 2017-2021" (PGI02398) està finançat amb el Fons Europeu de Desenvolupament Regional (FEDER) de la Unió Europea.
El CircE té com a principal repte detectar les oportunitats i les barreres d'implantar polítiques d'economia verda i circular en sectors econòmics líders identificats en les Estratègies regionals d'especialització intel·ligent.
El projecte, a més, identificarà polítiques sectorials específiques, instruments i projectes tècnics de millora que es poden aplicar des de les administracions públiques per accelerar la transició de cada sector cap a l'economia circular.
És un projecte liderat per la Regió de Lombardia i el Govern de Catalunya és un dels 8 membres del partenariat.
L'objectiu general del projecte és intercanviar informació sobre oportunitats i barreres que poden haver-hi a l'hora d'implementar polítiques i/o instruments polítics d'economia circular en diferents sectors econòmics.
El projecte s'emmarca dins l'anàlisi, que està portant a terme la Secretaria de Medi Ambient i Sostenibilitat, juntament amb ACCIO, d'avaluació dels beneficis que es poden derivar d'implantar l'economia circular als sectors econòmics líders de Catalunya.
Aquesta tasca s'està fent a través de la implantació de l'eina "Delivering the circular economy" desenvolupada per la Fundació Ellen Macarthur (FEM), institució de referència internacional en economia circular i de la qual la Generalitat n'és membre regional.
El projecte també ha de servir per sensibilitzar a empreses i agents implicats perquè integrin l'economia circular.
Finançament i rol del Departament
El projecte ha estat aprovat durant la segona convocatòria del Programa de cooperació territorial INTERREG EUROPE 2014-2020 i té un pressupost total de 1.892.771 euros.
El finançament corresponent al Departament de Territori i Sostenibilitat és de 226.845 euros, cofinançat al 85% pel programa Interreg Europe.
La durada del projecte és del 01/01/2017 fins al 30/06/2021.
Al final d'aquesta fase, cada regió sòcia haurà de presentar un Pla d'acció per a la integració de les lliçons apreses durant la cooperació en les seves polítiques regionals i/o programes.
Els plans d'acció hauran de identificar les mesures que s'han d'integrar, el cronograma, les fases de la implementació, els actors responsables, els costos (si n'hi ha) i les fonts de finançament.
Els membres socis hauran de involucrar activament els actors regionals rellevants en totes les activitats.
Aquest seguiment té lloc principalment en el context de cada regió.
No obstant això, l'associació interregional podrà organitzar activitats conjuntes en aquesta fase de seguiment per continuar el seu procés d'aprenentatge.
Reunió d'inici (kick-off meeting) del projecte Interreg Europe a Milà, Itàlia (2/02/2017)
Per saber-ne més: Àrea de Desenvolupament Sostenible
Ecodisseny i compra pública ambientalitzada, Mecanismes de transferència del coneixement de la recerca i la innovació
El projecte LIFE MIGRATOEBRE torna a ser present en aquest butlletí amb motiu de l'exposició "MIGRATOEBRE.
Per un riu ple de vida", que es pot visitar actualment a Sant Carles de la Ràpita i que està produïda pel Museu de les Terres de l'Ebre per encàrrec del socis promotors del projecte: el Departament de Territori i Sostenibilitat, l'IDECE, el Parc Natural del Delta de l'Ebre, la Fundació Catalunya la Pedrera, l'IRTA i el Museu del Ter.
La mostra dona a conèixer a la societat el projecte MIGRATOEBRE, finançat en el marc del programa LIFE de la Unió Europea, i les seves actuacions dirigides a millorar la qualitat del medi, a eliminar les barreres fluvials i a recuperar les poblacions de peixos migradors de l'Ebre.
Al mateix temps, l'exposició també difon el context històric i ecològic del tram final del riu Ebre i les espècies de peixos que hi viuen, incidint especialment en l'esturió, la saboga, la llampresa i l'anguila.
La supervivència a l'Ebre d'espècies tan emblemàtiques i valuoses a escala mundial com l'esturió o la llampresa, dos fòssils vivents; l'anguila, una criatura que per reproduir-se creua l'Atlàntic en un viatge transoceànic, o la saboga, sens dubte el peix més popular a les Terres de l'Ebre durant segles, esdevé un projecte de futur.
En el marc de la recuperació del riu l'Ebre com un símbol d'identitat i de diversitat mediambiental del nostre territori, depèn de les actuals generacions que puguem mantenir aquestes quatre espècies en un nou context orientat per un model de desenvolupament sostenible que hauria de preservar, com un dels eixos estratègics, un riu ple de vida (natural, cultural, de lleure...).
L'exposició inclou texts, fotografies, il·lustracions de gran format i maquetes, que es complementen amb un audiovisual amb imatges aèries i subaquàtiques del tram final del riu Ebre comprès entre Riba-roja d'Ebre i la desembocadura.
Un cop finalitzada a Amposta, Tortosa, Flix i Mora d'Ebre, l'exposició es mostra ara al Museu de la Mar de l'Ebre a Sant Carles de la Ràpita.
Al llarg del 2017 també es podrà visitar a altres municipis de les Terres de l'Ebre com Deltebre, Sant Jaume d'Enveja, Ascó, Xerta i Riba-roja d'Ebre.
Aquesta exposició, amb les accions de difusió i participació que l'acompanyen, vol contribuir a donar a conèixer i fer possible aquest projecte col·lectiu, que compta amb el suport de la Unió Europea i del Govern de la Generalitat de Catalunya.
L'exposició es podrà visitar al Museu de la Mar de l'Ebre del 19 de maig fins al 25 de juny de 2017.
Horari: De dimecres a diumenge de 11.00 a 13.00 h i de 17.30 a 20.30h
Planificació de la biodiversitat i del patrimoni natural.
Tendències de la biodiversitat a Catalunya, Planificació de la biodiversitat i del patrimoni natural.
Nous objectes de conservació, Transferència.Mecanismes de transferència del coneixement de la recerca i la innovació
Del 10 al 14 de Juliol d'enguany tindrà lloc la segona "technoweek" de l'Institut de Ciències del Cosmos de la Universitat de Barcelona (ICCUB), dedicada als nanosatèl·lits.
Durant una setmana experts internacionals presentaran els conceptes bàsics d'aquest camp emergent, revisaran l'estat de les tecnologies emprades i introduiran els fonaments del disseny de missions.
I per consolidar els coneixements teòrics els alumnes participaran en un taller pràctic on dissenyaran la seva pròpia missió nanosatèl·lit.
Els nanosatèl·lits són satèl·lits molt petits, amb una massa d'entre 1 i 10 kg. En un camp com és l'espai, tradicionalment dominat per les grans companyies i organismes amb projectes multimilionaris, la irrupció en els darrers anys d'aquesta tecnologia de baix cost està canviant les regles del joc.
Institucions com universitats o governs locals poden accedir a l'espai amb pressupostos moderats i, gracies a la miniaturització i estandardització dels components, les prestacions dels satèl·lits llançats permeten convertir-los en eines de treball i no només experiments acadèmics.
Tot i que no poden competir en prestacions tècniques amb els seus germans grans, la miniaturització i el desenvolupament de components específics estan fent que els seus productes siguin competitius en qualitat/cost.
A més, poden competir en un factor molt important: el nombre.
El llançament de constel·lacions nombroses de nanosatèl·lits és econòmicament i tècnicament viable, permetent cobertures temporals i espacials que no es poden aconseguir amb un únic gran satèl·lit.
Les possibles aplicacions dels nanosatèl·lits s'estenen a camps com les comunicacions, la observació de la Terra o l'estudi de l'atmosfera, per citar alguns exemples.
En particular estan representant una revolució tecnològica en la capacitat d'observar el territori de forma sinòptica des de l'espai.
L'ICGC treballa des de fa anys donant suport i analitzant les necessitats del territori que podrien ser cobertes amb aquesta aproximació dels petits satèl·lits i dins la Technoweek 2017 hi aportarà el seu coneixement, en anàlisi de missió i explotació en observació de la Terra dels potencials dels petits satèl·lits.
A la II Barcelona Technoweek es revisarà l'estat actual d'aquest camp amb els principals protagonistes nacionals i internacionals i s'exploraran les seves possibilitats de futur.
Generació de geoinformació de referència, Serveis basats en la localització, Observació i mesura territorial, Mecanismes de transferència del coneixement de la recerca i la innovació
La darrera pràctica innovadora que hem incorporat al BPI (Banc de Pràctiques d'Innovació del Departament) és la publicació del butlletí intern de la Direcció General d'Infraestructures de Mobilitat (DGIM): catVIES.
Aquest butlletí és una eina de comunicació interna de la DGIM que vol contribuir a difondre i posar el valor tant les diferents tasques que es desenvolupen dins l'organització com de les persones i equips que hi treballen.
Cada vegada els projectes esdevenen més transversals i es va considerar necessari reforçar els canals de comunicació entre els diferents tècnics i equips, així com visualitzar millor les línies de treball impulsades des de la direcció i recollir l'actualitat i noves tendències dins el sector.
El butlletí es va començar a publicar el mes de maig de 2016 i des d'aleshores se n'han publicat 10 números que es poden consultar a la intranet del Departament de Territori i Sostenibilitat.
Malgrat que el butlletí s'adreça especialment a la DGIM, està a l'abast de tot el Departament.
El catVIES es va crear amb l'objectiu de contribuir a la cohesió interna de la DGIM millorant el coneixement dels treballs que fan els diferents equips de la DGIM.
També és una eina per facilitar la difusió de les novetats del sector; tant les que s'ha produït dins el Departament com des de fora així com les bones pràctiques en els àmbits de les infraestructures de mobilitat entre tots els treballadors de la DGIM.
Formen part de l'equip redactor del catVIES el mateix Director General d'Infraestructures de Mobilitat, el Subdirector General d'Explotació Viària, el Subdirector General de Planificació i Tecnologia, el Subdirector General de Programació i Execució, el Coordinador de Mobilitat i una tècnica del Servei d'Estudis i Avaluació, Rosa Fernández, com a redactora del catVIES.
L'equip de redacció es reuneix un cop al mes per decidir-ne el contingut i publicar el butlletí també amb periodicitat mensual.
El butlletí, a més d'estar disponible a la intranet, s'envia per correu electrònic a tot el personal dels parcs de carreteres, dels serveis territorials i de les diferents d'unitats de la DGIM.
El catVIES inclou les següents seccions:
En profunditat: un article d'autor sobre alguna tasca, projecte o estudi que es desenvolupa o impulsa a alguna unitat de la DGIM.
Actualitat: recull de notícies del sector produïts fora de la DGIM.
Novetats: recull de notícies de la pròpia DGIM i presentació breu d'estudis i treballs interns.
Afers exteriors: experiències internacionals i bones pràctiques relacionades amb el sector.
Esdeveniments: cursos, inauguracions i altres esdeveniments, principalment interns, de la DGIM
Publicacions i recursos: Ressenyes de publicacions relacionades amb el sector o recomanacions de llibres de temàtica variada.
Per saber-ne més: Anna Enjuanes Balaguer
Mecanismos de transferència del coneixement de la recerca i la innovació
La Secretaria de Medi Ambient i Sostenibilitat ha inclòs un nou apartat a la pàgina web del Departament de Territori i Sostenibilitat, DIÀLEGS RDI, per donar a conèixer la recerca i la innovació ambiental que s'està portant a terme al nostre país, intercanviar inquietuds, fomentar possibles col·laboracions i la transferència de coneixement i tecnologia entre el món de la recerca i el Departament.
Els Diàlegs, estan estructurats com a sessions de format curt que tenen durada d'una hora i mitja i consten; d'una presentació del centre o grup de recerca seguida d'un diàleg entre les persones assistents i el centre, per aprofundir en determinats temes d'interès entre ambdues parts.
En l'actualitat n'hi ha recollides 3 sessions i resta una programada pel proper mes d'octubre:
Centre tecnològic de Catalunya (11 de gener de 2017).
Per saber de la recerca i la innovació ambiental que s'està portant a terme al centre tecnològic més gran de Catalunya.
2.- ICTA-UAB Institut de Ciència i Tecnologia Ambientals (5 d'abril de 2017).
Recerca avançada per comprendre millor les dinàmiques i els problemes ambientals i les seves causes.
Innovació oberta com a motor de col·laboració i cooperació per a la transferència tecnològica.
Institut de Diagnòstic Ambiental i Estudis de l'Aigua (17 d'octubre de 2017).
La iniciativa d'organitzar aquestes píndoles, ha sorgit de la Secretaria de Medi Ambient i Sostenibilitat, qui té un rol d'intermediació en el marc del sistema de recerca i innovació ambiental de Catalunya i l'objectiu de fomentar una RDI responsable, alineada als reptes del país i als valors i expectatives socials.
D'una banda, actua com a intermediari entre el coneixement necessari per a l'elaboració de polítiques i la gestió pública, i les universitats, els centres de recerca, els centres tecnològics i les empreses.
De l'altra, canalitza les demandes socials de recerca i innovació cap a les universitats, els centres de recerca, els centres tecnològics i les empreses.
Els dies 23 i 24 de novembre, al voltant de 40 professionals: representants de vuit regions europees implicades en el projecte del CIRCE i els seus grups d'interès han realitzat una reunió de treball a Barcelona organitzada pel Govern de Catalunya.
La trobada, com a part del projecte de Circe, ha tingut l'objectiu especial centrat en les oportunitats i barreres que troben els diferents sectors econòmics a l'hora d'implementar accions cap a l'economia circular.
El debat d'oportunitats, barreres i bones pràctiques circulars va centrar el debat i les sessions participatives.
Els sectors que es van tractar van ser el tèxtil, la indústria agroalimentària, l'edificació, el sector dels plàstics, la biomassa, el turisme, els aparells elèctrics i electrònics i les matèries primeres.
Cada soci va compartir les seves conclusions dels estudis que està portant a terme, al mateix temps que destacava les particularitats, bones oportunitats, però també les barreres.
El Govern de Catalunya va liderar la sessió participativa del sector tèxtil, on hi van assistir representants de Londres, Gelderland, Lombardia i Hauts de France.
Sessió participativa del sector tèxtil liderada pel Govern de Catalunya.
El punt de vista de la fundació d'Ellen Mac Arthur: la col·laboració com a model
CircE és un projecte europeu que involucra a regions i municipis a treballar junts, amb base a una eina comuna i inspirada en la metodologia Ellen Mac Arthur: "Aquesta és la primera vegada i realment única", va dir Frank Wiseler, gerent de recerca de Govern i Ciutats de la Fundació Ellen MacArthur, especialment convidat durant aquesta reunió.
La metodologia d'Ellen Mac Arthur anomenada RESOLVE és un marc basat en sis àrees d'actuació per a empreses i països que volen avançar cap a l'economia circular:
Cadascuna de les sis àrees representa una oportunitat de negoci circular.
El marc ReSOLVE ofereix a les empreses i als països una eina per generar estratègies circulars i iniciatives de creixement.
La majoria de les indústries ja tenen oportunitats rendibles en cada àrea.
Més de 30 agents d'interès durant la reunió: Economia circular, una oportunitat real per als negocis.
Més de 30 agents van participar durant la reunió i van poder organitzar reunions B2B i visites de camp de la ma de Materfad i Gestora de Runes.
Els participants foren els següents: Advance London (Londres), Loop (Londres), Centrocot, AFIL, ANPAR, CAUTO, CAT.AL, COREPLA (Llombardia), Wageningen University and Research (Gelderland), CETI (Agències de negocis catalanes), Materfad, Mango, Suez, AEI Textils, Gestora de Runes, Mercat AAD, La Vola, Arlalora, Elisava, Foment del Treball (Catalunya).
En molts casos, la legislació ha d'orientar la implementació de l'economia circular en molts sectors, però un dels objectius del projecte de Circe és dissenyar i implementar instruments polítics que ajudin a les empreses a avançar cap a l'economia circular.
Redactat de la noticia: Ingrid Vives Rubio
Per saber-ne més: Àrea de Desenvolupament Sostenible
Ecodisseny i compra pública ambientalitzada, Mecanismes de transferència del coneixement de la recerca i la innovació
El betaportal de l'ICGC ens ofereix una nova eina interactiva de personalització de la informació cartogràfica: StoryMap.
De fàcil ús, permet combinar els mapes de base de l'ICGC amb textos, vídeos i altres continguts per explicar una història o uns fets.
Podem reflectir tant la biografia d'algú, com la de Pau Casals que el betaportal ens presenta com exemple, com fenòmens físics, o evidenciar els desequilibris territorials d'una determinada variable socioeconòmica.
Amb un StoryMap la narració d'històries basada en mapes és fàcil i visual i ens ajuda a entendre millor el món, el territori i tot el que hi succeeix.
Per fer-la servir cal anar a l'enllaç http://betaserver2.icgc.cat/storymap/html/editor.html i començar a editar les diapositives que conformaran la nostra història fins a un màxim de 12.
A cada diapositiva es poden definir el títol, la url del mapa (pot ser un d'Instamaps), de la fotografia o del vídeo que hi figurarà a la part esquerra, i també el text que explica la història.
L'eina és una versió beta, així que podeu fer suggeriments i altres aportacions enviant-les a l'adreça [EMAIL] o bé via Twitter a.
Aquí teniu altres exemples d'storymaps:
Redactat per: Marc Torres i Cristina Gil
Generació de geoinformació de referència, Representació de dades, Mecanismes de transferència del coneixement de la recerca i la innovació