projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Decret 284/1996, de regulació del Sistema Català de Serveis Socials, modificat pel Decret 176/2000
Article 20.1: Els serveis i establiments comptaran amb personal suficient, d'acord amb l'establert a la tipologia de l'annex d'aquesta disposició.
Article 20.2: El director tècnic ha de dirigir el servei d'atenció que han de rebre els usuaris amb independència que puguin dur a terme altres funcions d'organització i administratives.
Article 20.3: La dedicació del director tècnic en els serveis de centres residencials de més de 50 places serà, com a mínim, de 30 hores setmanals o proporció equivalent quan el nombre sigui inferior.
Article 20.8: Els directors tècnics dels serveis de centres residencials i centres de dia hauran d'estar en possessió d'una titulació mínima de diplomat universitari de grau mitjà, preferentment, en l'àmbit de les ciències socials i de la salut 1.
Article 20.9: Els responsables de l'organització higienicosanitària que per qualsevol motiu deixin de prestar aquests serveis hauran d'informar d'immediat la inspecció de serveis socials d'aquesta circumstància.
Article 20.10: La dedicació del responsable de l'organització higienicosanitària en els serveis de centres residencials assistits per a gent gran i per a persones amb disminució a partir de 100 residents serà de jornada completa o proporció equivalent segons l'establert en l'ordenament laboral, o en el seu defecte, la dedicació serà anàloga.
En tot cas, la dedicació mínima no serà inferior a 5 hores setmanals.
Article 20.4: Els serveis de centres residencials i els serveis de centres de dia hauran de comptar amb el suport d'un responsable higienicosanitari amb titulaió idònia, que es responsabilitzi juntament amb el director tècnic dels aspectes següents:
Article 20.6: Les funcions de director tècnic i les de responsable higienicosanitari podran recaure en la mateixa persona quan aquesta reuneixi la capacitació requerida per exercir-les totes dues, sempre que sigui compatible amb la dedicació horària d'ambdues.
El Comitè d'Expertes i Experts en Formació en l'Àmbit de l'Acció Social és un òrgan col·legiat adscrit a la Secretraia General del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies amb funcions d'assessorament en la definició dels programes de formació de la comunitat professional en l'àmbit de l'acció social.
Una de les funcions d'aquest òrgan és aprovar les propostes sobre perfils professionals en l'àmbit de l'acció social, elaborats en seminaris de treball constituïts amb aquest objectiu.
Els perfils de l'àmbit dels serveis socials s'estableixen en documents que recullen la definició del perfil professional i d'aptitud a partir de les funcions que ha d'exercir, la titulació mínima d'accés i la formació teoricopràctica específica necessària.
Decret 284/1996, de regulació del Sistema Català de Serveis Socials, modificat pel Decret 176/2000
Article 7.2: A l'ingrés, l'entitat titular de l'establiment residencial haurà de disposar d'un informe mèdic, efectuat com a màxim en els tres mesos anteriors a l'ingrés, a excepció feta dels casos urgents, i que haurà de contenir com a mínim:
Article 18.7: En els establiments residencials, els contractes assistencials hauran de ser signats, en tot cas, pel resident o el seu representant legal i un representant de l'entitat titular de l'establiment amb el contingut mínim següent:
Aquest contracte assistencial és incompatible amb la formalització, entre l'entitat i l'usuari, de qualsevol modalitat contractual que tingui per objecte la transferència de béns de l'usuari a l'entitat com a contraprestació dels serveis, amb caràcter vitalici o no.
Article 18.8: Els establiments residencials i els centres de dia disposaran també d'un expedient assistencial, en el qual hi haurà de constar, almenys:
Així mateix, d'acord amb el que preveu l'article 7.3, "Es deixarà constància en l'expedient assistencial dels familiars que han intervingut en l'ingrés, així com de la comunicació al jutge o ministeri fiscal efectuada per la persona que excerceix la guarda de fet".
Finalment, l'expedient assistencial ha de contenir les pautes d'alimentació, segons disposa l'article 20.4.c).
Article 18.12: L'establiment residencial i el centre de dia hauran de disposar d'un programa individualitzat per a la realització dels objectius d'atenció a la persona.
El Departament de Treball, Afers Socials i Famílies posa a disposició dels establiments residencials els següents exemples orientatius de documents:
Decret 284/1996, de regulació del Sistema Català de Serveis Socials, modificat pel Decret 176/2000
Article 18.2: "L'entitat dels serveis i d'establiments d'atenció diürna i residencial està obligada a contractar una pòlissa d'assegurances que cobreixi la seva responsabilitat civil i la del personal al seu servei, per unes sumes assegurades mínimes de 150.000 euros per víctima i de 600.000 euros per sinistre.
La Generalitat de Catalunya podrà actualitzar anualment els límits anteriors mitjançant Decret" (modificació introduïda per l'article 14 del Decret 333/2002, de 19 de novembre, de modificació d'altres decrets en matèria d'obligatorietat de contractació de determinades cobertures d'assegurances).
"Article 18.3 apartat a): Llibre de registre d'assistits, en folis numerats, en el qual hi han de constar necessàriament les següents dades:
S'han de fer constar també dades sobre asseguances (accidents, defuncions o similars) i s'ha de reservar un espai per a indicar les circumstàncies que han motivat l'ingrés."
"Article 18.3 apartat b): el qual regula com a mínim els aspectes següents:
"Article 18.4: Tots els serveis de centres residencials i centres de dia per a gent gran i per a persones amb discapacitat han de disposar, amb l'objectiu de prevenir el deteriorament i mantenir les aptituds, d'un programa anual d'activitats en les àrees funcional, cognitiva, motora, emocional i de participació comunitària, en relació a l'usuari, així com el calendari, mètodes i tècniques d'execució i sistemes d'avaluació."
"Article 18.5: Els establiments de serveis socials han de disposar de fulls de reclamació, els quals han d'estar a disposició dels usuaris i persones que els demanin."
També es pot reclamar directament davant el Departament competent en matèria de serveis socials (en la data d'aquesta publicació, Departament de Treball, Afers Socials i Famílies).
Article 18.9: Tots els establiments han de disposar d'un tauler d'anuncis en un espai concorregut pels usuaris en el qual, com a mínim, han d'exposar-hi:
Article 18.10: Els serveis de centres residencials assistits i els serveis de centres de dia per a gent gran i per a persones amb disminució hauran de disposar, com a mínim, dels protocols d'acollida i adaptació, així com de protocols per a la correcta atenció d'incontinències, caigudes, contencions, lesions per pressió i higiene, i administració de la medicació.
Així mateix, s'han d'efectuar els registres següents:
Article 18.11: Els serveis de llar residència per a gent gran i per a persones amb dismunició hauran de disposar, com a mínim, dels protocols d'acollida i adaptació, així com d'higiene i administració de la medicació.
El Departament de Treball, Afers Socials i Famílies posa a disposició dels establiments residencials els següents exemples orientatius de documents:
Decret 284/1996, de regulació del Sistema Català de Serveis Socials, modificat pel Decret 176/2000
Article 7.1: Per efectuar l'ingrés en un establiment residencial serà condició necessària la prèvia i lliure manifestació de voluntat de la persona que hagi d'ingressar o la del seu representant legal.
Article 7.3: L'ingrés en establiments residencials de persones que no poden manifestar lliurament la seva voluntat, ja que per raó de les seves circumstàncies personals poden ser declarades incapaces, comporta que el director tècnic de l'establiment en sigui el guardador de fet quan l'ingrés de la persona s'hagi realitzat sense la intervenció d'alguna de les persones que s'indiquen a continuació:
Es deixarà constància en l'expedient assistencial dels familiars que han intervingut en l'ingrés, així com de la comunicació al jutge o al ministeri fiscal efectuada per la persona que exerceix la guarda de fet.
Article 7.4: En aplicació d'allò previst a la Llei 9/1998, de 15 de juliol, del codi de família 1, quan el director tècnic de l'establiment assumeix la guarda per no haver intervingut en l'ingrés les persones que s'indiquen a l'apartat anterior, haurà de comunicar al jutge el fet de l'acolliment, en el termini màxim de 15 dies 2.
A la notificació al jutge s'ha d'acompanyar, en relació amb la persona acollida, la documentació següent:
D'aquesta notificació i documentació s'ha de trametre còpia al ministeri fiscal, amb indicació del jutjat al qual s'ha enviat 3.
La cerca pot acotar-se mitjançant una sèrie de filtres que són acumulatius i que fan referència als camps següents:
Les dades del resultat de la cerca poden veure's per separat, és a dir, entitat a entitat o bé descarregar-se en format de full de càlcul (Excel), la qual cosa permet llistar totes les que acompleixen els criteris que prèviament s'han seleccionat, amb els respectius serveis dels quals són titulars.
L'ordenament de les dades és el següent: comarca, municipi, districte, tipologia d'entitat i finalment nom de l'entitat en sentit alfabètic.
La durada de la formació ha de ser de 65 hores, dividides de la manera següent:
Han de presentar 16 aplicacions completes del BVD, de les quals:
D'aquestes 16 aplicacions de BVD, com a mínim 10 hauran d'efectuar-se presencialment i la resta podrà ser mitjançant casos pràctics.
Han de presentar la descripció de quatre visites de valoració amb comentaris sobre l'experiència, identificant tots els passos, els problemes trobats i els procediments utilitzats per tal d'objectivar la situació de dependència.
D'aquestes quatre visites, una serà de BVD general, 1 d'específics i 2 d'EVE.
S'haurà de tenir un reconeixement mínim de sis crèdits universitaris.
Per poder exercir com a valorador/a de la situació de dependència, les persones interessades a poder-ho fer hauran d'haver seguit aquest curs d'especialització i tenir titulació universitària en:
En relació amb el personal docent:
La cerca pot acotar-se mitjançant uns sèrie de filtres que són acumulatius i que fan referència als camps següents:
Les dades del resultat de la cerca poden veure's per separat, és a dir, servei a servei o bé descarregar-se amb format de full de càlcul (Excel), la qual cosa permet llistar tots els serveis que acompleixen els criteris que prèviament s'han seleccionat.
L'ordenament de les dades és el següent: comarca, municipi, districte, tipologia de servei i finalment el nom del servei en sentit alfabètic.
Aquest recull normatiu, dividit en àmbits temàtics, és una eina útil per aquelles entitats, serveis i establiments socials que es volen inscriure al RESES.
Consta d'una normativa genèrica que és comuna a tots els àmbits, a més dels diferents apartats on les persones interessades poden consultar les normatives que contenen els requisits necessaris per prestar els serveis i altres aspectes que afecten al desenvolupament de les seves activitats.
La prestació dels serveis socials requereix tenir l'autorització administrativa corresponent.
Això vol dir que encara que hagueu sol·licitat la inscripció al RESES, (per tant, la sol·licitud està en tramitació), fins que no rebeu la notificació de la resolució del procediment i sigui favorable no podeu començar a exercir l'activitat.
Només vol dir que el procediment d'inscripció que es deriva de la vostra sol·licitud no ha estat favorable per algun motiu, com per exemple, no acomplir tots els requeriments legals.
Quan ho considereu oportú podreu tornar a sol·licitar la inscripció al RESES i si heu esmenat els motius que van dur l'Administració a denegar-vos la sol·licitud, no heu de tenir cap problema per inscriure-us-hi i, en conseqüència, un cop acabat novament el procediment, poder prestar el servei social.
D'acord amb la normativa vigent, i sempre que no s'hagi exhaurit el termini que teníeu per tal d'aportar la documentació, podeu demanar una ampliació del termini.
En caràcter general, aquest termini podrà ampliar-se la meitat del termini que teníeu concedit.
Per exemple, si teníeu tres mesos per aportar la documentació, se us podrà ampliar el termini un mes i mig més.
El formulari de sol·licitud i la documentació que sigui requerida es pot presentar a:
Tal com diu la normativa, les còpies dels documents que siguin requerits per al procediment ha d'aportar-les la persona que presenta la sol·licitud.
Aleshores és la persona funcionària qui, en comprovar que les còpies i els originals dels documents coincideixen, fa la corresponent compulsa, la qual cosa vol dir que signa i posa un segell per confirmar que les fotocòpies aportades reprodueixen fidelment l'original.
D'acord amb la normativa vigent, sempre que la llei o la normativa comunitària europea no expressin cap altra cosa, quan els terminis s'assenyalin per dies, s'entén que són hàbils, i queden exclosos del còmput els diumenges i els dies declarats festius.
Per tant, en el present cas, els dissabtes són hàbils.
El tràmit d'audiència vol dir que l'Administració us dóna un termini per tal que pugueu presentar al·legacions i presentar els documents que estimeu pertinents abans de redactar la proposta de resolució si les vostres pretensions es poden veure afectades.
Mentre l'expedient estigui en tramitació pot veure'l tota persona que tingui la condició de persona interessada.
La condició de persona interessada és la que estableix l'art. 31 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú (modificada per la Llei 4/1999).
Bàsicament, ve a dir que ho és aquella persona que ha fet la sol·licitud, aquella que sense haver-la fet (és a dir, no ha iniciat el procediment) pugui tenir algun dret que pugui resultar afectat per la decisió que s'adopti i aquella que, tenint un interès legítim, es personi en el procediment mentre no s'hagi dictat la resolució definitiva (per exemple, una comunitat de veïns respecte a un servei que es pretengui prestar al seu edifici).
El vídeo té per objectius principals:
Com és el dia a dia del Poble Gitano durant el confinament?
Un grup de famílies i persones gitanes ens ho expliquen en un vídeo elaborat pel Pla integral del Poble Gitano.
Sabem que moltes famílies gitanes ho estan passant molt malament durant aquest confinament.
No obstant això, l'objectiu d'aquest vídeo és visibilitzar la diversitat de la comunitat gitana per lluitar contra els estereotips i prejudicis que, inclús en aquests moments tan durs per totes i tots, persegueixen encara més al Poble Gitano.
En la línia de reconeixement de la història i la cultura del poble gitano que han dut a terme les institucions catalanes, el Grup de Cultura del Consell Assessor del Poble Gitano va plantejar al Ple aprovar una proposta de celebració dels actes de commemoració dels sis cents anys de presència del poble gitano al nostre país.
Aquesta proposta consisteix en dur a terme actes de commemoració durant tot l'any 2016, sota el lema " 600 anys del Poble Gitano a Catalunya.
El Consell Assessor del Poble Gitano es constitueix com un òrgan consultiu i de participació de les persones gitanes i les entitats que treballen amb el poble gitano en totes les qüestions que siguin del seu interès i, específicament, en el seguiment dels acords presos pel Govern de la Generalitat i que els afectin directament, va ser creat pel Decret 102/2005, de 31 de maig, de creació de la Comissió Interdepartamental del Pla integral del poble gitano i del Consell Assessor del Poble Gitano.
(DOGC núm. 4397), i posteriorment modificat pels Decrets 263/2007, de 4 de desembre i 143/2012, de 30 d'octubre.
La Commemoració dels 600 anys de l'entrada del poble gitano a Catalunya hauria de comptar amb la participació decisiva del Consell Assessor del Poble Gitano, de la mà del Grup de Cultura, el qual elaboraria propostes d'activitats celebratives per als 12 mesos, i que completessin el treball que el vigent III Pla Integral del Poble Gitano (2014-2016) està desenvolupant.
Les accions que es duran a terme tindran totes elles un caire cultural, combinant els actes lúdics i festius amb els actes de divulgació cultural (exposicions, jornades, conferències), divulgació pedagògica, recerca històrica i reconeixement institucional, cercant tant el ressò dins la comunitat gitana com vers al conjunt de la societat, i buscant la complicitat dels municipis on hi hagi una alta presència de població gitana i vulguin sumar-se a la commemoració.
Per tot això, la Generalitat de Catalunya considera que la celebració, l'any 2016, del sisè centenari de l'entrada del poble gitano a Catalunya és una oportunitat excepcional per reconèixer i promoure els valors i la contribució de la cultura gitana, com a part de la cultura catalana.
Existeix debat sobre les primeres evidències de presència del poble gitano al nostre país.
Si més no, revisant els documents històrics, constatem a revistes científiques universitàries i altres publicacions una referència del 26 de novembre de 1415, en què l'encara príncep Alfons (començà a implicar-s'hi en el govern ja el 1415 a causa de la malaltia del seu pare), va concedir un guiatge a Tomàs de Sabba a Perpinyà.
Aquesta persona era un gitano que anava en pelegrinatge cap a Santiago de Compostel·la (avui dia existeix la Fundación Thomás de Sabba que treballa per la millora de la qualitat de vida de gitanos a Jaca, Aragó).
Aquesta evidència constata que el poble gitano va arribar al nostre país ara fa 600 anys.
Segurament per una visió hispanocèntrica, s'havia ignorat aquesta data, ja que Perpinyà ara és ciutat francesa, i no s'ha considerat que també és una població catalana, i en aquella època a més, sota el domini de la Casa de Barcelona.
Per tant, cal considerar que la primera referència dels gitanos a Catalunya fou el novembre de 1415, i per tant en farà exactament 600 anys.
Inicialment, la seva condició de pelegrins els hi va atorgar alguns privilegis.
Per exemple, l'exempció de pagar alguns tributs, la possibilitat de rebre donatius o la possibilitat d'impartir justícia entre ells mateixos (Masanés, 2010).
El 30 de juliol de 1749, sota el regnat de Ferran VI, es va dur a terme la Gran Redada (Batuda) a tot l'Estat espanyol.
Nou mil gitanos i gitanes foren portats a galeres i a presó aquell dia, per ordre del Marqués de la Ensenada.
Enguany, el nostre govern ha recolzat actes de commemoració i record d'aquest esdeveniment històric, com a mostra del reconeixement de la història i la cultura del poble gitano del nostre país.
El fet històric més cruel que ha viscut la població gitana al llarg de la història és l'holocaust gitano.
El poble gitano ja era objecte de debat a conferències sobre Zigeunergeschmeiss (plaga gitana) abans de l'ascens del nacionalsocialisme a Alemanya, però fou durant el nazisme quan va ser exterminat, de manera sistemàtica.
El 2015 el Parlament Europeu aprovà una resolució que insta al final de la discriminació del poble gitano i reconeix el 2 d'agost com a dia del genocidi gitano.
A aquella reunió van assistir participants gitanos de 21 països diferents.
En aquella sessió de treball acordaren unir-se sota el nom del poble Roma, declararen el 8 d'abril com el seu dia internacional i identificaren el seu himne (Gelem Gelem) i la seva bandera.
La proposta de crear el primer museu interactiu del món dedicat a la cultura gitana va sorgir en un dels grups de treball del les TIC del Pla integral del Poble Gitano que coordina la Direcció General d'Acció Cívica i Comunitària.
El Museu virtual del Poble Gitano a Catalunya és el resultat de més de quatre anys de treball conjunt entre l'administració, associacions gitanes, persones expertes i la Universitat Oberta de Catalunya.
Aquest Museu pretén convertir-se en un espai de referència pel poble gitano aprofitant les tecnologies de la informació i la comunicació i el seu potencial en la docència i difusió en la xarxa.
Vol ser un espai actiu en constant construcció que faciliti la participació de tots els col·lectius gitanos, sobretot en àmbits de formació (tecnològica, llengua, cultura) i divulgació dels aspectes de la cultura gitana més desconeguts pel gran públic.
Alguns dels continguts del Museu són la història del poble gitano, la seva llengua i diversitat, i compta amb exposicions, expressió artística, personatges gitanos, recursos audiovisuals, un espai de documentació i un espai de relació i intercanvi.
El Pla integral del poble gitano a Catalunya 2017-2020 és la continuïtat del tercer Pla, que comprenia el període 2014-2016.
Aquest Pla pretén, d'una banda, mantenir i intensificar els aspectes positius del Pla anterior i, de l'altra, millorar els aspectes que ens han de permetre assolir millors resultats quant a la participació, l'eficiència i l'impacte social de les nostres polítiques.
L'eix vertebrador del 4t Pla integral del poble gitano a Catalunya 2017-2020 es basa en cinc elements principals:
El IV Pla integral del poble gitano a Catalunya és una eina realista, eficaç, eficient, orientat a resultats i elaborat, implementat i avaluat mitjançant processos participatius i transparents que afavoreixen el diàleg intercultural.
Els objectius generals d'aquest quart Pla integral continuen l'enfocament del Pla anterior, però representen un pas més, ja que es basa en actuacions avalades per la comunitat científica internacional per l'impacte social que generen en els àmbits d'educació, treball, salut i habitatge, principalment.
Igual com va passar amb anteriors plans, aquests objectius sorgeixen tant de les veus del poble gitano de Catalunya com de les recomanacions polítiques i científiques.
En aquest sentit, el Pla integral del poble gitano a Catalunya 2017-2020 es torna a plantejar quatre objectius generals bàsics, que són:
El III Pla integral del poble gitano 2014-2016 és la continuïtat del segon Pla, que comprenia el període 2009-2013.
Aquest Pla pretén d'una banda, mantenir i intensificar els aspectes positius de l'anterior Pla, i d'altra banda, millorar aquells aspectes que ens permetran assolir millors resultats en quant a la participació, a l'eficiència i a la impacte social de les nostres polítiques.
L'eix vertebrador d'aquest Pla es basa en quatre elements principals: la implicació de la població gitana en tot el procés, la contextualització en el marc europeu; estatal i català de les polítiques públiques adreçades al poble gitano; la col·laboració i el diàleg permanent amb les autoritats locals i, per últim, la consonància amb els resultats de les recerques de major impacte, que estan contribuint a la millora de la situació del poble gitano.
El III Pla integral del poble gitano pretén ser una eina eficaç i eficient, està elaborat orientat a resultats, serà avaluable, i ha estat elaborat mitjançant un procés participatiu i transparent.
Els objectius generals d'aquest Pla, encara que tenen en compte els de l'anterior Pla, presenten un important canvi d'enfocament: es basen en actuacions avalades per la comunitat científica internacional.
Aquests objectius han sorgit tant de les veus de la comunitat gitana com de les conclusions de les investigacions i informes consultats i especificats anteriorment.
El III Pla marca quatre objectius generals bàsics, que són:
Definir polítiques d'actuació específiques a favor del poble gitano de Catalunya, partint d'evidències que han demostrat científicament ser exitoses en la promoció i la inclusió del poble gitano.
Desenvolupar estratègies per implementar actuacions d'èxit en els àmbits següents: educació, treball, cultura, justícia, salut, habitatge, interior i mitjans de comunicació.
Equiparar socioeconòmicament els gitanos i les gitanes de Catalunya en risc d'exclusió social amb la societat de la qual formen part.
Promoure la cultura gitana com a part de la cultura catalana, fent difusió dels seus valors i de la seva contribució a la cultura de Catalunya.