Professora de Dret Públic de la Universitat d'Edimburg
Resum: El Regne Unit és actualment d'interès notable per a l'estudi de l'articulació de la protecció dels drets en els Estats compostos, ja que es troba immers en un moment de redefinició i debat en aquest àmbit, iniciat per la recent creació del Tribunal Suprem i la proposta de carta de drets del Parlament Britànic.
Aquest treball estudia les reformes actuals i els debats que les envolten, centrat en el cas d'Escòcia, que a la vegada contribueixen a explicar la complexitat del model i la incidència del procés de devolution en el marc constitucional anterior.
Amb aquesta fi, el treball s'estructura en tres parts que tracten la interacció entre la protecció dels drets i el procés de devolution, els debats entorn al nou Tribunal Suprem del Regne Unit i les propostes de creació d'una carta de drets per al Regne Unit.
Les diferents posicions que s'observen posen de manifest les diverses percepcions de la forma d'organització territorial de l'Estat que existeixen al Regne Unit (unitari descentralitzat, federal, unió), que es tradueixen en diferents visions de com s'ha d'articular aquesta protecció, tant en la seva vessant legislativa com jurisdiccional.
Resum: Tradicionalment, en virtut de la seva sobirania, el control dels fluxos migratoris en el territori dels estats membres de la UE era de la seva competència exclusiva.
Això no obstant, el Conveni d'aplicació de l'Acord de Schengen, que entrà en vigor el 1995, suposa la supressió efectiva dels controls al moviment de persones en les fronteres intracomunitàries, i, alhora, un reforç del control en les extracomunitàries.
Al 2006, el Codi de Fronteres Schengen modifica aquest text, i permet, amb certs requisits, el restabliment de controls fronterers per part dels estats membres per motius d'ordre públic o seguretat nacional.
L'escassa recurrència a ells i la seva ineficàcia, juntament amb els problemes migratoris recents, han motivat propostes de modificació per part de la Comissió, que emfasitzen el control de l'acció dels estats membres en l'àmbit fronterer per part de les institucions comunitàries, en detriment de l'àmplia discrecionalitat actual, cosa que ha provocat reticències considerables.
Paraules clau: Unió Europea; espai de llibertat, seguretat i justícia; Conveni d'aplicació de l'Acord de Schengen; Codi de fronteres Schengen; control fluxos migratoris.
Resum: Aquest treball analitza els diferents escenaris en què pot sorgir el deure de pagament per incompliment del dret de la Unió.
El punt d'inici distingeix entre la potestat normativa i la potestat executiva de la Unió, a les quals, els tractats donen un règim jurídic diferent.
A continuació s'analitzen tres supòsits: a través del control abstracte, mitjançant la qüestió prejudicial o en el si de l'Administració cooperativa.
La conclusió central és que els procediments existents són suficients per garantir la deguda atenció a les responsabilitats que es determinin.
Paraules clau: Dret de la Unió; Estat autonòmic; responsabilitat per incompliment; control abstracte; qüestió perjudicial; administració cooperativa.
Resum: La persistència de la crisi econòmica a Espanya ha col·locat el dèficit i l'endeutament de les administracions públiques en un lloc central del debat polític i econòmic.
En un escenari tan descentralitzat com l'espanyol, tot i reconeixent el protagonisme del deute estatal, una part del creixement del dèficit i de l'endeutament s'explica per les dificultats de les Comunitats autònomes per finançar els serveis que en depenen.
L'article descriu les característiques dels desequilibris dels comptes públics de les comunitats en el context de l'Estat espanyol, així com les limitacions normatives en el finançament de les despeses amb deute.
Per altra banda, s'ofereixen algunes explicacions d'aquests desequilibris, en bon a part, vinculades a la mateixa crisi, tot i que, en opinió dels autors, hi ha altres factors que cal tenir en compte per explicar els desajustos: el pes de les despeses en serveis de benestar bàsics i de forta demanda (sanitat o educació), les polítiques expansives destinades a combatre la crisi en l'etapa inicial, l'existència d'abundants ingressos, considerats com a extraordinaris pels gestors públics (tributs associats al boom immobiliari) i el seu enfonsament amb la crisi, l'endeutament creixent a través d'empreses públiques, i, entre altres causes, l'absència de mecanismes efectius d'exigència de responsabilitats destinats a evitar els excessos de despesa produïts en algunes comunitats.
Paraules clau: sector públic; despeses i ingressos públics; dèficit; deute públic.
Professor de Dret de la Comunicació i vicedegà de Relacions Internacionals i Qualitat a la Facultat de Comunicació Blanquerna de la Universitat Ramon Llull
Cap de l'Àrea Jurídica del Consell de l'Audiovisual de Catalunya
Doctorand a l'Àrea de Dret Administratiu de la Universitat Pompeu Fabra