El passat 30 de novembre, la Comissió Europea va presentar el marc normatiu que regiraran les polítiques europees dels propers anys per garantir l'assoliment dels objectius energètics i climàtics fixats per l'horitzó 2030 i que substituiran les directives que van donar lloc al posicionament europeu, conegut popularment com el 20 renovables, 20 eficiència i 20 emissions en l'horitzó del 2020.
El Clean Energy for All Europeans – unlocking Europe's growth potencial, consta del paquet legislatiu que contempla, entre d'altres, les noves directives en matèria d'energies renovables, d' eficiència energètica en edificis, del mercat elèctric i les normes de governança de la Unió de l'Energia.
Un marc legal d'obligat compliment pels Estats que permetrà a la Unió Europea sumar-se a la ineludible transició energètica cap a un nou model energètic basat en energia neta.
Les propostes presentades s'emmarquen en tres objectius principals: prioritzar les polítiques d'eficiència energètica, prendre de nou el lideratge perdut en els darrers anys en el desplegament de les energies renovables, i afavorir un paper rellevant i just per als consumidors d'energia.
Quantitativament, els objectius proposats per la Comissió en aquest nou paquet fan referència a una reducció de les emissions de gasos d'efecte hivernacle del 40% en relació a 1990, millora de l'estalvi i eficiència energètica del 30%, i contribució de les energies renovables del 27% en l'horitzó 2030.
Objectius, pel que fa a eficiència i renovables, que cal assolir de forma conjunta però no de forma unilateral pels Estats, fet que posa molts dubtes a sobre la taula respecte de quins països seran els primers en afrontar aquest repte i quins els darrers de la cua.
El paquet legislatiu inclou accions per accelerar la innovació en energia neta i rehabilitació dels edificis a Europa, presentant mesures per promoure la inversió pública i privada (amb participació d'empreses de serveis energètics), promoure la competitivitat industrial i mitigar l'impacte social de la transició al nou model energètic.
La Comissió proposa un nou camí a seguir per al disseny ecològic, així com una estratègia per a la mobilitat elèctrica molt lligada als edificis amb generació elèctrica o autoconsum, fonamentalment energia solar fotovoltaica, i amb necessitat d'emmagatzematge en el propi vehicle o en d'altres sistemes com bateries.
Aquest marc dóna als consumidors un paper actiu i central en el nou model energètic: oferta energètica més amplia, accés a eines de comparació de preus de l'energia, possibilitat de produir i vendre la seva pròpia energia, major transparència, etc. Igualment, també es contemplen una sèrie de mesures destinades a protegir els consumidors més vulnerables i minimitzar la pobresa energètica.
I cal destacar molt positivament la porta que s'obre per accelerar la necessària transició energètica a un model més distribuït i democràtic, permetent als consumidors la llibertat de produir electricitat renovable sense fer front a restriccions indegudes, i assegurar-se que reben una remuneració per l'electricitat que injecten a la xarxa.
Per a les instal·lacions fotovoltaiques de petita potència, sovint lligades a l'habitatge, determina que no caldran permisos ni autoritzacions; serà suficient una notificació.
Un gest clar per evitar els permisos que avui requereix l'Estat Espanyol i que han d'atorgar les companyies distribuïdores que poden ser part i jutge d'un nou model energètic que no sempre els és favorable, aspecte que queda clarament identificat en l'informe del mes de maig de 2016 " L'Autoconsum elèctric i la competència " de l'Autoritat Catalana de la Competència.
En la mateixa línia, identifica el dret dels consumidors d'organitzar-se comunitàriament amb la finalitat de produir, emmagatzemar, consumir i vendre energia d'origen renovable, fet que enllaça directament amb edificis que produeixen energia i garanteixen la possibilitat de recàrrega de vehicles com a elements per emmagatzemar i afavorir la gestió de la demanada i la gestionabilitat de les fonts renovables.
D'altra banda, el paquet incorpora el principi de no retroactivitat en els mecanismes de retribució econòmica però no és prou clar en garantir la prioritat de despatx per a les noves instal·lacions renovables.
L'adopció d'aquesta regulació per part de la Unió Europea obligarà a una revisió en profunditat de les polítiques energètiques que l'Estat Espanyol ha impulsat en els darrers anys.
Aquest paquet legislatiu europeu se situa en línia amb el posicionament crític que la Generalitat de Catalunya ha mantingut envers la reforma del sector elèctric espanyol amb un fort càstig a les energies renovables, tant en la seva retribució com en la seguretat jurídica, absolutament necessària per garantir noves inversions.
D'acord amb la Comissió Europea, implementar els objectius energètics en l'horitzó 2030 suposarà una mobilització de 177.000 M€ públics i privats anuals a partir de l'any 2021, que generarà fins a un increment de l'1% del PIB durant la propera dècada i crearà 900.000 llocs de treball nous.
El paquet legislatiu "energia neta per a tots els ciutadans europeus" pot esdevenir una bona eina per encarrilar el camí cap a un nou model energètic distribuït, net i democràtic però caldrà estar atents a les possibles retallades i intervencions per part del Consell de Ministres i el Parlament Europeu.
No obstant això, els objectius fixats en l'horitzó 2030 són encara poc ambiciosos si volem fer front al repte d'assolir un sistema energètic europeu 100% renovable en l'horitzó del 2050.
Les propostes presentades per la Comissió Europea van en la línia dels eixos estratègics de la proposta de bases del Pacte Nacional per a la Transició Energètica, un gran acord necessari de les institucions i la societat civil catalana al respecte de quin model energètic volem i com estem de disposats a treballar i canviar posicionaments, regulacions, planificacions i conductes per vèncer la resistència al canvi del model actual i encarrilar un nou model energètic més net, descentralitzat, distribuït, just i democràtic.