projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Havent observat errades en el text de la Llei esmentada, enviat al DOGC i publicat al núm. 6780, de 31.12.2014, se'n detalla la correcció oportuna:
L'Administració de la Generalitat, els ens locals i els organismes públics a què fa referència l'article 3.1. b i c han de crear el Registre de grups d'interès.
El Registre té com a finalitat la inscripció i el control de les persones i les organitzacions que treballen per compte propi i participen en l'elaboració i l'aplicació de les polítiques públiques en defensa d'interessos de terceres persones o organitzacions.
És responsabilitat de cada ens obligat la incorporació en el Registre de les dades que s'hi han d'incloure d'acord amb aquesta llei, sens perjudici que l'Administració de la Generalitat faci la gestió centralitzada del Registre.»
L'Administració de la Generalitat, els ens locals i els organismes públics a què fa referència l'article 3.1. b i c han de crear un registre de grups d'interès.
El registre té com a finalitat la inscripció i el control de les persones i les organitzacions que treballen per compte propi i participen en l'elaboració i l'aplicació de les polítiques públiques en defensa d'interessos propis, de terceres persones o d'organitzacions.
És responsabilitat de cada ens obligat la incorporació en el seu registre de les dades que s'hi han d'incloure d'acord amb aquesta llei, sens perjudici que l'Administració de la Generalitat en faci una gestió centralitzada.»
Persones i activitats incloses en el Registre
S'han d'inscriure en el Registre de grups d'interès:
a) Les persones i les organitzacions que, independentment de llur forma o estatut jurídic, en interès d'altres persones o organitzacions duen a terme activitats susceptibles d'influir en l'elaboració de lleis, normes amb rang de llei o disposicions generals o en l'elaboració i l'aplicació de les polítiques públiques.
Persones i activitats incloses en el registre
S'han d'inscriure en el registre de grups d'interès:
a) Les persones i les organitzacions que, independentment de llur forma o estatut jurídic, en interès propi, d'altres persones o d'organitzacions duen a terme activitats susceptibles d'influir en l'elaboració de lleis, normes amb rang de llei o disposicions generals o en l'elaboració i l'aplicació de les polítiques públiques.
A la pàgina 29/38, a l'article 6, apartat 1
b) Incomplir, les persones físiques o jurídiques, les obligacions a què resten subjectes d'acord amb el que estableix l'article 3.2.»
b) Incomplir, les persones físiques o jurídiques, les obligacions a què resten subjectes d'acord amb el que estableix l'article 3.2 i 4.»
S'habilita el Govern per a modificar l'annex d'aquesta Llei sempre que aquesta modificació comporti que el termini per a la resolució i la notificació del procediment sigui inferior a sis mesos o que estableixi el sentit positiu del silenci administratiu.
La Comissió Jurídica Assessora ha de dictaminar prèviament sobre tota modificació normativa que el Govern aprovi en compliment d'aquesta habilitació.
S'afegeix un apartat 2 a l'article 83 de la Llei 13/1989, amb el text següent:
L'existència de l'acte obtingut per silenci administratiu es pot acreditar per qualsevol mitjà de prova admès en dret i, d'una manera especial, mitjançant el certificat acreditatiu del silenci administratiu produït que se sol·liciti a l'òrgan administratiu competent per a dictar la resolució expressa, el qual l'ha d'emetre en el termini màxim de quinze dies."
Es modifica l'article 82 de la Llei 13/1989, que resta redactat de la manera següent:
En els procediments iniciats d'ofici, el venciment del termini establert per la normativa corresponent sense que s'hagi dictat i notificat la resolució expressa no eximeix l'òrgan administratiu competent del compliment de la seva obligació de dictar resolució, i el silenci administratiu té els efectes següents:
"a) En el cas de procediments dels quals pot derivar el reconeixement o, si s'escau, la constitució de drets o altres situacions individualitzades, les persones interessades que hagin comparegut poden entendre desestimades les sol·licituds respectives per silenci administratiu.
"b) En els procediments en què l'Administració exerceixi potestats sancionadores o, en general, d'intervenció, susceptibles de produir efectes desfavorables o de gravamen per a les persones interessades, es produeix la caducitat del procediment.
La resolució que en declara la caducitat ordena l'arxivament de les actuacions, amb els efectes establerts per la legislació sobre el procediment administratiu comú.
Els actes administratius obtinguts per silenci administratiu produeixen efectes des de l'endemà del venciment del termini màxim en què s'ha de dictar i notificar la resolució expressa sense que aquesta s'hagi produït.
En el cas que el procediment s'hagi paralitzat per una causa imputable a la persona interessada, s'interromp el còmput del termini per a emetre i notificar la resolució."
Els terminis indicats en dies per aquesta llei per a les actuacions del Parlament es computen com a dies hàbils, entesos com a tals els dies feiners compresos entre el dilluns i el divendres.
Els terminis indicats en dies per aquesta llei per a les actuacions del Parlament i del Govern es computen com a dies hàbils, entesos com a tals els dies feiners compresos entre dilluns i divendres.
k) Aprovar la subscripció pel Govern o per l'Administració de la Generalitat dels convenis de col·laboració i els acords de cooperació que estableixen els articles 175.1 i 178.1 de l'Estatut d'autonomia, i també dels acords de col·laboració subscrits amb ens públics d'altres estats o organismes internacionals, i autoritzar amb caràcter previ la subscripció d'aquests convenis i acords quan en formin part organismes o entitats públiques dependents o vinculats a l'Administració de la Generalitat, llevat que l'objecte de col·laboració sigui en l'àmbit de l'acció humanitària internacional i per motius d'urgència.
k) Aprovar la subscripció pel Govern o per l'Administració de la Generalitat dels convenis de col·laboració i els acords de cooperació que estableixen els articles 175.1 i 178.1 de l'Estatut d'autonomia, i també dels acords de col·laboració subscrits amb ens públics d'altres estats o organismes internacionals, i autoritzar amb caràcter previ la subscripció d'aquests convenis i acords quan en formin part organismes o entitats públiques dependents o vinculats a l'Administració de la Generalitat.
k) Aprovar la subscripció dels convenis de col·laboració i els acords de cooperació amb l'Estat i amb altres comunitats autònomes a què fan referència els articles 175.1 i 178.1 de l'Estatut, i autoritzar la subscripció dels convenis que afecten competències de més d'un departament, que impliquen despeses plurianuals o de quantia indeterminada o que impliquen una despesa o tenen assignat un pressupost que, amb independència de l'origen dels fons, supera els límits de despesa que pot contreure l'òrgan de contractació sense autorització del Govern.
Proposició de llei de modificació dels articles 81, 82 i 83 de la Llei 13/1989, de 14 de desembre, d'organització, procediment i règim jurídic de l'Administració de la Generalitat de Catalunya[Text inicial]
Projecte de llei d'adequació de procediments administratius amb relació al règim de silenci administratiu i al termini de resolució [Text inicial]
La Llei 1/2000, de 30 de març, que modifica, entre altres, la Llei 13/1989, de 14 de desembre, d'organització, procediment i règim jurídic de l'Administració de la Generalitat de Catalunya, faculta el president de la Generalitat per tal que, mitjançant decret, pugui crear els departaments en què s'estructura l'Administració de la Generalitat i determinar-ne el nombre, la denominació i l'àmbit de competència.
Amb aquest Decret es crea el Departament d'Universitats, Recerca i Societat de la Informació, se'n determina l'àmbit de competència i, així mateix, es fixa el nombre de departaments mitjançant els quals s'estructura l'Administració de la Generalitat.
Per això, de conformitat amb el que estableix la Llei esmentada,
Creació i àmbit de competència del Departament d'Universitats, Recerca i Societat de la Informació
1.1 Es crea el Departament d'Universitats, Recerca i Societat de la Informació.
1.2 Al Departament d'Universitats, Recerca i Societat de la Informació, li correspon la planificació, l'ordenació, la direcció i l'execució de les competències atribuïdes a la Generalitat de Catalunya en matèria d'universitats, recerca, noves tecnologies de la informació i comunicació i societat de la informació, d'acord amb les directrius generals del Govern.
Estructuració de l'Administració de la Generalitat
2.1 L'Administració de la Generalitat queda estructurada en els departaments següents:
Governació i Relacions Institucionals.
Economia, Finances i Planificació.
Política Territorial i Obres Públiques.
Universitats, Recerca i Societat de la Informació.
2.2 L'àmbit de competència dels departaments esmentats és el que determina la normativa específica vigent.
Dependència, àmbit territorial i seu de les delegacions territorials del Govern de la Generalitat
Delegats territorials del Govern de la Generalitat
Subdirecció General de Governació i Relacions Institucionals
Subdirecció General d'Administració de Seguretat
Consell de Direcció de l'Administració Territorial de la Generalitat
Disposició Addicional 1 - Disposició Addicional 4
Disposició Derogatòria 1 - Disposició Derogatòria 2
El Decret 26/2002, de 5 de febrer, modificat parcialment pel Decret 253/2002, de 4 de novembre, va crear en el si del Govern la Comissió per a Assumptes Institucionals i Socials i la Comissió per a Assumptes Econòmics.
La creació de nous departaments, amb la corresponent atribució de funcions, i la reestructuració parcial de la resta de departaments en què s'organitza l'Administració de la Generalitat, feta mitjançant el Decret 296/2003, de 20 de desembre, aconsella la dissolució d'aquestes comissions fins que, si escau, el Govern n'acordi la constitució amb la finalitat que la seva composició i funcions s'adeqüin a la nova organització administrativa.
A proposta del titular del Departament de la Presidència i del conseller en cap de la Generalitat, i de conformitat amb el Govern,
Es dissol la Comissió de Govern per a Assumptes Institucionals i Socials.
Es dissol la Comissió de Govern per a Assumptes Econòmics.
Es deroga el Decret 26/2002, de 5 de febrer, pel qual es creen en el si del Govern la Comissió de Govern per a Assumptes Institucionals i Socials i la Comissió de Govern per a Assumptes Econòmics.
Aquest Decret entrarà en vigor el mateix dia que es publiqui al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
L'article 5.2 de la Llei 2/1993, de 5 de març, de foment i protecció de la cultura popular i tradicional i de l'associacionisme cultural, disposa que el Govern ha d'elaborar l'Inventari del Patrimoni Etnològic de Catalunya, en el qual s'han de recollir tots els béns integrants d'aquest patrimoni.
De conformitat amb el que estableixen els articles 12.d) i 22 de la Llei 13/1989, de 14 de desembre, d'organització, procediment i règim jurídic de l'Administració de la Generalitat de Catalunya,
La Comissió del Patrimoni Etnològic
La Comissió del Patrimoni Etnològic és l'òrgan de programació, proposta i consulta del Centre de Promoció de la Cultura Popular i Tradicional Catalana en les tasques de recerca sobre el patrimoni etnològic català.
2.1 En l'àmbit de la recerca etnològica, la Comissió del Patrimoni Etnològic té les funcions següents:
a) Revisar els projectes de recerca presentats.
b) Proposar les recerques que s'han de dur a terme.
c) Supervisar el desenvolupament dels projectes.
2.2 En l'àmbit de les publicacions, la Comissió del Patrimoni Etnològic té les funcions següents:
a) Llegir i valorar els materials elaborats per les persones que han dut a terme treballs de recerca.
c) Proposar els títols a publicar.
La Comissió del Patrimoni Etnològic té la composició següent:
Presidència: el/la president/a del Centre de Promoció de la Cultura Popular i Tradicional Catalana.
Vicepresidència: el/la gerent del Centre de Promoció de la Cultura Popular i Tradicional Catalana.
Dues persones del Centre de Promoció de la Cultura Popular i Tradicional Catalana.
Vuit persones de l'àmbit acadèmic i associatiu, en atenció als seus coneixements en el camp del patrimoni etnològic de Catalunya.
Secretaria: una persona del Centre de Promoció de la Cultura Popular i Tradicional Catalana, amb veu i sense vot.
Les vocalies i la secretaria de la Comissió són nomenades pel/per la president/a del Centre de Promoció de la Cultura Popular i Tradicional Catalana.
Les vocalies es nomenen per un període de 4 anys, passats els quals poden ser renovades.
La Comissió del Patrimoni Etnològic es reuneix vuit cops l'any de manera ordinària i, de manera extraordinària, sempre que sigui convocada per la Presidència.
Les persones membres de la Comissió del Patrimoni Etnològic tenen dret a percebre indemnitzacions per l'assistència a les reunions en les condicions que preveu l'Acord del Govern de 19 de maig de 1987, pel qual es fixen les dietes per assistència a reunions de les comissions assessores i altres òrgans consultius del Departament de Cultura, o acord que el substitueixi.
Les persones membres de la Comissió es classifiquen en el grup 2 de personal a efectes del que estableix la normativa vigent de regulació i actualització d'indemnitzacions per raó de serveis a la Generalitat de Catalunya.
Es deroga l'Ordre de 4 de març de 1994, de creació de la Comissió Científica Assessora d'Etnologia (DOGC núm. 1887, de 22.4.1994).
Barcelona, 18 de setembre de 2002
Amb la voluntat de crear un centre dedicat als estudis sobre política econòmica i desenvolupament internacionals, la Generalitat de Catalunya i la Universitat Pompeu Fabra van constituir el consorci Centre de Recerca en Economia Internacional.
Després dels primers anys de funcionament, actualment cal adaptar la composició del Consell rector a les necessitats actuals, mitjançant la modificació dels estatuts del consorci Centre de Recerca en Economia Internacional.
Per tot això, a proposta del conseller en cap i del conseller d'Universitats, Recerca i Societat de la Informació i d'acord amb el Govern,
Es modifica l'article 10.1 dels Estatuts del Centre de Recerca en Economia Internacional, ratificats pel Decret 279/1994, de 4 de novembre, que queda redactat de la manera següent:
"10.1 El Consell rector, òrgan superior del CREI, és format per:
"El conseller d'Universitats, Recerca i Societat de la Informació, o persona en qui delegui, que en serà el president.
"El rector de la Universitat Pompeu Fabra, o persona en qui delegui, que en serà el vice-president.
"Fins a tres vocals designats per la Generalitat de Catalunya.
"Fins a tres vocals designats per la Universitat Pompeu Fabra.
"També en forma part el director del Centre, amb veu però sense vot.
"En el cas que s'incorporin altres entitats o institucions amb posterioritat a la constitució del consorci, estaran representades amb un vocal en el Consell rector, si bé s'assegurarà que els percentatges de representació de la Generalitat i de la Universitat Pompeu Fabra en aquest òrgan siguin d'un mínim d'un terç per cadascuna, llevat que es modifiquin els Estatuts del consorci d'acord amb el procediment previst en aquests."
-1 No es pot interposar cap acció per via judicial sense autorització prèvia del President de la Generalitat o del Conseller afectat.
L'acció s'ha d'interposar per mitjà del Director del Gabinet Jurídic Central.
Per a aplanar-se a les demandes i per a desistir dels procediments en curs s'han de seguir els mateixos tràmits.
Excepcionalment, en casos d'urgència, llevat que sigui preceptiu l'acord del Govern, el Director del Gabinet Jurídic Central pot decidir la interposició d'accions judicials, de les quals ha de donar compte immediatament al President de la Generalitat o al Conseller afectat.
-2 La representació i la defensa de l'Administració de la Generalitat correspon als lletrats adscrits al Gabinet Jurídic Central, llevat que, excepcionalment, amb informe previ del Director del Gabinet Jurídic Central, el Conseller respectiu designi un advocat col·legiat perquè la representi i la defensi.
-3 Les notificacions i les citacions i la resta de diligències processals s'han de tramitar directament amb els lletrats del Gabinet Jurídic Central en el domicili i la població que, a aquests efectes, es designin, llevat dels casos en què s'hagi designat un advocat col·legiat per representar i defensar la Generalitat.
-1 Contra l'actuació de l'Administració de la Generalitat que no estigui subjecta al dret administratiu, els interessats poden exercir les accions que escaiguin davant la jurisdicció civil o laboral, després d'haver formulat la reclamació pertinent per via administrativa.
-2 La reclamació prèvia a la via civil s'ha de presentar davant el Conseller competent.
-3 La reclamació prèvia a la via laboral s'ha de presentar davant el Secretari General del Departament corresponent.
-4 La resolució de la reclamació correspon a l'òrgan davant el qual s'ha presentat, un cop coneguts els informes dels serveis jurídics del Departament o del Gabinet Jurídic Central.
-1 L'Administració de la Generalitat respon dels danys i els perjudicis ocasionats als particulars en llurs béns i drets com a conseqüència del funcionament dels serveis públics, en els termes que estableix la legislació vigent.
En qualsevol cas, el dany ha d'ésser efectiu, avaluable econòmicament i individualitzable en relació amb una persona o grup de persones.
-2 Si la Generalitat actua en relacions de dret privat respon directament dels danys i els perjudicis ocasionats per les seves autoritats, els funcionaris o els agents, l'actuació dels quals és considerada com a acte propi de l'Administració.
-3 En qualsevol dels supòsits dels apartats 1 i 2, l'Administració de la Generalitat pot instruir expedient per a declarar la responsabilitat patrimonial de les autoritats, els funcionaris o els agents seus que, per falta greu o negligència inexcusable, hagin ocasionat danys i perjudicis a l'Administració o a tercers, si aquests han d'ésser indemnitzats per aquella.
-4 La proposta de resolució s'ha de sotmetre a informe de la Comissió Jurídica Assessora.
-1 El recurs de súplica davant el President o el Govern només es pot interposar si s'estableix expressament per llei.
En aquest cas, el recurs s'ha de presentar davant la Presidència de la Generalitat.
-2 El recurs extraordinari de revisió es pot interposar davant el Conseller corresponent en els supòsits que estableix la legislació de procediment administratiu.
Sens perjudici dels supòsits en què sigui procedent la interposició de recurs de reposició, posen fi a la via administrativa les resolucions dels òrgans següents:
a) Les del Govern i les del President de la Generalitat.
b) Les dels Consellers, llevat que una llei especial atorgui recurs de súplica davant qualsevol dels òrgans a què es refereix la lletra a).
c) Les dels Secretaris Generals i Directors Generals en matèria de personal.
d) Les de qualsevol altre òrgan quan així ho estableix una disposició legal o quan l'òrgan de què es tracti resol recursos d'alçada.
-1 En cap cas no es poden adquirir per silenci administratiu facultats contràries a les lleis.
-2 L'administració que hagi donat lloc a l'acte obtingut per silenci positiu pot, si el considera contrari a l'ordenament jurídic, fer-ne la revisió d'ofici o, si escau, interposar recurs de lesivitat, sens perjudici de la indemnització que pogués correspondre pels danys i perjudicis que ella mateixa hagi pogut produir, i d'exigir, si escau, responsabilitats als funcionaris causants de la demora en l'adopció de la resolució.
-1 L'acte obtingut per silenci administratiu es pot fer valer tant davant l'Administració actuant com davant qualsevol altre subjecte, sigui públic o privat.
-2 L'existència de l'acte obtingut per silenci administratiu es pot acreditar per qualsevol mitjà de prova admès en dret i, d'una manera especial, mitjançant el certificat acreditatiu del silenci administratiu produït que se sol·liciti a l'òrgan administratiu competent per a dictar la resolució expressa, el qual l'ha d'emetre en el termini màxim de quinze dies.
L'acte obtingut per silenci administratiu es pot fer valer tant davant l'Administració actuant com davant qualsevol altre subjecte, sigui públic o privat.
-1 En els procediments iniciats d'ofici, el venciment del termini establert per la normativa corresponent sense que s'hagi dictat i notificat la resolució expressa no eximeix l'òrgan administratiu competent del compliment de la seva obligació de dictar resolució, i el silenci administratiu té els efectes següents:
a) En el cas de procediments dels quals pot derivar el reconeixement o, si s'escau, la constitució de drets o altres situacions individualitzades, les persones interessades que hagin comparegut poden entendre desestimades les sol·licituds respectives per silenci administratiu.
b) En els procediments en què l'Administració exerceixi potestats sancionadores o, en general, d'intervenció, susceptibles de produir efectes desfavorables o de gravamen per a les persones interessades, es produeix la caducitat del procediment.
La resolució que en declara la caducitat ordena l'arxivament de les actuacions, amb els efectes establerts per la legislació sobre el procediment administratiu comú.
-2 Els actes administratius obtinguts per silenci administratiu produeixen efectes des de l'endemà del venciment del termini màxim en què s'ha de dictar i notificar la resolució expressa sense que aquesta s'hagi produït.
-3 En el cas que el procediment s'hagi paralitzat per una causa imputable a la persona interessada, s'interromp el còmput del termini per a emetre i notificar la resolució.
-1 En els supòsits establerts en l'article 81, sempre que no siguin inclosos en preceptes estatals d'aplicació directa, s'entén que el silenci positiu es produeix quan ha transcorregut el termini legalment establert per al procediment de què es tracti.
Si no n'hi ha d'establert, el termini és de sis mesos.
-2 Si la sol·licitud no va acompanyada de la documentació preceptiva, el termini resta només interromput des de la data en què es notifiqui el requeriment de l'Administració perquè la dita documentació sigui completada i continua el seu còmput una vegada esmenada la mancança.
Pèrdua de la condició de membre
Suspensió del termini de resolució
Terminis d'emissió dels dictàmens
Memòria i difusió dels dictàmens
Nomenament dels membres i del president o presidenta
Manteniment provisional en el càrrec dels membres de la Comissió Jurídica Assessora
Règim dels expedients sotmesos a consulta abans de l'entrada en vigor d'aquesta llei
Renovació dels membres de la Comissió
Elaboració d'un projecte de reglament d'organització i funcionament
-1 Posen fi al procediment la resolució, el desestiment, la renúncia al dret en què es fonamenta la sol·licitud i la declaració de caducitat.
-2 Els actes administratius resolutoris han d'ésser motivats amb una referència succinta dels fets i dels fonaments jurídics, amb la identificació de les normes aplicables, i, si escau, del règim de recursos que sigui procedent.
-3 La resolució ha de decidir sobre totes les qüestions plantejades pels interessats i les altres derivades de l'expedient.
-1 El procediment s'ha d'impulsar d'ofici en tots els seus tràmits.
-2 El despatx dels expedients s'ha d'ajustar a l'ordre rigorós d'incoació d'assumptes de naturalesa homogènia, llevat que l'òrgan jeràrquic superior autoritzi motivadament i per escrit una altra cosa.
-3 La infracció del que estableix aquest article dóna lloc a responsabilitat administrativa del funcionari o de l'autoritat que l'hagi comesa.
-1 La tramitació administrativa s'ha de dur a terme d'acord amb els principis d'economia, celeritat, eficàcia i eficiència, que han de presidir les actuacions que aquesta Llei estableix.
-2 Els tràmits administratius s'han de simplificar al màxim, tot preservant, en qualsevol cas, les garanties i els drets de defensa dels administrats.