projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Per tal de facilitar l'assistència, la mateixa Jornada tindrà lloc en dos indrets del Pirineu, el dia 9 de juny a la Seu d'Urgell i l'11 de juny a Sort
Els Arxius Comarcals de l'Alt Urgell, de Cerdanya, del Pallars Jussà, del Pallars Sobirà, del Ripollès i Archiu Generau d'Aran, juntament amb l'Escola d'Administració Pública de Catalunya, organitzen una Jornada de formació especialitzada sobre la gestió d'expedients dins l'organització i processos administratius.
Per tal de facilitat l'assistència, la mateixa Jornada tindrà lloc en dos indrets del Pirineu.
El dia 9 de juny, a la seu de l'Arxiu Comarcal de l'Alt Urgell (Seu d'Urgell) i el dia 11 de juny a la seu de l'Arxiu Comarcal del Pallars Sobirà (Sort).
L'objectiu d'aquesta jornada de formació és diferenciar el que és un expedient del que no ho és.
Conèixer les diverses etapes de la vida dels expedients (obertura, tramitació i tancament) i les decisions que cal prendre en cada etapa.
Millorar la gestió dels arxius d'oficina i conèixer els processos de transferència a l'Arxiu Comarcal.També es donarà a conèixer les possibilitats del gestor d'expedients GOAL (Gestió Oberta de l'Administració Local).
GOAL és una eina corporativa proveïda per la Subdirecció General d'Arxius i Museus per donar servei a les administracions locals de menys de 10.000 habitants a través de la Xarxa d'Arxius Comarcals de Catalunya (XAC) amb l'objectiu de facilitar la implantació de sistemes de gestió documental.
Aquesta activitat està adreçada a tot el personal al servei de les administracions locals de l'Aran i les comarques de l'Alt Pirineu, fonamentalment a totes aquelles que gestionen expedients, i és totalment gratuïta.
Els professors seran Carme Maria Marugan i Vallvé, directora de l'Arxiu Comarcal del Pallars Sobirà, i Julio Quílez i Mata, director de l'Arxiu Comarcal de l'Alt Urgell i creador de l'aplicació GOAL.
Tota la informació sobre la matrícula, hores lectives i certificat es poden consultar en la pàgina web de l'Escola d'Administració Pública i en els documents adjunts.
Aquesta jornada va tenir lloc a l'Arxiu Comarcal de l'Alt Urgell i a l'Arxiu Comarcal del Pallars Sobirà
Els dies 9 de juny, a la seu de l'Arxiu Comarcal de l'Alt Urgell (Seu d'Urgell) i 11 de juny a la seu de l'Arxiu Comarcal del Pallars Sobirà (Sort) es va celebrar la 'Jornada de formació especialitzada sobre la gestió d'expedients', en el marc de la Setmana Internacional d'Arxius.
En total varen participar 67 alumnes, tots ells personal al servei de l'administració local de les comarques de l'Alt Pirineu i de la Val d'Aran.
A la sessió de la Seu d'Urgell van participar 36 alumnes procedents dels Ajuntaments de Campdevànol (Ripollès), Alp, Lles, EMD Arànser, Puigcerdà, Ger (Cerdanya), La Seu d'Urgell, Valls d'Aguilar, Oliana, Montferrer i dels Consells Comarcals del Ripollès, Cerdanya, Alt Urgell i Consorci Alt Urgell-Cerdanya.
A la sessió de Sort van participar 31 alumnes procedents dels Ajuntaments d'Alt Àneu, Baix Pallars, Llavorsí, Soriguera, Vall de Cardós (Pallars Sobirà), Pont de Suert, Vall de Boí (Alta Ribagorça), Vielha e Mijaran (Val d'Aran), Abella de la Conca, Castell de Mur, Conca de Dalt, Llimiana, Salàs de Pallars, Talarn, Tremp i Torre de Capdella (Pallars Jussà) i dels Consells Comarcals de l'Alta Ribagorça, Pallars Jussà, Pallars Sobirà i Conselh Generau d'Aran
Els professors Carme Maria Marugan i Vallvé, directora de l'Arxiu Comarcal del Pallars Sobirà, i Julio Quílez i Mata, director de l'Arxiu Comarcal de l'Alt Urgell i creador del gestor d'expedients GOAL (Gestió Oberta de l'Administració Local) van desenvolupar la totalitat del programa de la jornada.
El alumnes van poder interactuar en tot moment fent preguntes o debatent sobre algun dels temes exposats.
La jornada ha estat organitzada per l'Escola d'Administració Pública i els Arxius Comarcals de l'Alt Urgell, de Cerdanya, del Pallars Jussà, del Pallars Sobirà, del Ripollès i Archiu Generau d'Aran.
Signatura del contracte entre el Consell Comarcal del Ripollès, els representants de la Lleva del 53 i el senyor Miquel Parés, per a la donació del fons documental de la Lleva a l'Arxiu Comarcal del Ripollès
D'esquerra a dreta: Ramon Santanach, Josep Ribas, Joan Manso, Jaume Soler, Miquel Parés
El passat dia 15 d'octubre, va tenir lloc l'acte de signatura del contracte de donació del fons documental de la Lleva del 53 al Consell Comarcal del Ripollès.
L'objectiu d'aquesta donació és la conservació d'un important fons documental acumulat durant anys pels membres de la Lleva, en què queda reflectida l'activitat d'aquest grup a partir de fotografies i diversa documentació gràfica.
L'acte va estar presidit pel Sr.
Joan Manso, president del Consell Comarcal del Ripollès, i va comptar també amb la presència del Sr.
Ramon Santanach, regidor de Cultura de l'Ajuntament de Ripoll; el Sr.
Josep Ribas, director de l'Arxiu Comarcal; el Sr.
Miquel Parés, fill del fotògraf Manel Parés, i el Sr.
Jaume Soler, portaveu dels membres de la Lleva.
Amb la voluntat de preservar la documentació generada per aquest grup d'amics de tots els indrets del Ripollès, els seus representants van agrupar els programes, els escrits elaborats i les imatges de les seves trobades, realitzades pel fotògraf ripollès Manel Parés i Mercè, en què es recull l'activitat i l'evolució del grup al llarg de 22 anys.
El fons està format per 1.049 imatges i per 22 programes, que van des del 1991 al 2012.
Amés, disposa dels escrits de preparació o de les felicitacions nadalenques que van escriure durant aquests anys.
Tant el president del Consell Comarcal com la resta de persones que el van acompanyar en aquesta signatura van ressaltar la riquesa d'aquest fons, i van destacar el fet que tothom qui ho vulgui podrà consultar-lo, a partir d'ara, a la sala de consulta de l'Arxiu Comarcal del Ripollès.
D'aquesta manera, se n'assegura la conservació i la transferència a les generacions futures, i s'evita que, amb els anys, el fons es vagi perdent i, amb ell, un petit fragment de la història de Ripoll i de la comarca.
La proposta d'una visió de Ripoll en commemoració de quan el present s'ha trobat amb el futur
Visió futurista de Ripoll feta per Ricard Opisso als anys 30 (ACRI).
Fa uns dies, el nostre present es va trobar amb la data del futur proposada pel cineasta nord-americà Robert Zemeckis trenta anys abans a la pel·lícula Back to de future II: el 21 d'octubre del 2015.
Els personatges d'aquesta pel·lícula de viatges en el temps dels anys 1980 són: Marty McFly, interpretat per Michael J. Fox; el doctor Emmett Brown, conegut com a Doc, interpretat per Christopher Lloyd, i Jennifer Parker, interpretada per Elisabeth Shue.
Gràcies a un condensador de flux instal·lat en un cotxe, es desplaçaven en el temps des del 1985 i arribaven al 21 d'octubre del 2015.
Un salt de trenta anys, en què es podien veure ginys nous, com monopatins i cotxes voladors, bambes que es corden soles o la dinovena part de la pel·lícula Tauró.
De tots aquests ginys, sembla ser que una empresa ha aconseguit les primeres proves satisfactòries d'un patinet volador.
Bàsicament, s'aguanta suspès en l'aire a partir del magnetisme que genera contra una planxa de metall que hi ha d'haver al terra.
Volem aprofitar l'avinentesa per mostrar una imatge que ja és coneguda, però molt vinculada a la visió del futur que poden tenir les persones.
Es tracta del dibuix de Ripoll que va realitzar Ricard Opisso i Sala als anys 1930.
És una proposta amb una clara influència industrial, en què es veu una plataforma elevada sobre Ripoll amb nens que van a l'escola, que juguen al pati, que es banyen a la piscina o que donen voltes en un circuit amb bicicletes.
D'alguna manera, mostra el que pot aconseguir l'enginyeria, amb la plataforma elevada, i el desenvolupament de la societat, amb una mainada que estudia i practica esports de lleure.
En el dibuix de la vila, sota de la plataforma i en primer terme, podem veure la Farga Palau; les torres del monestir són a l'esquerra i, al centre, encara es distingeix el campanar de l'església de Sant Eudald, ensorrada l'any 1936.
Entre la pel·lícula i el Ripollès podem elaborar un joc de relacions que comencen amb el personatge del científic de la pel·lícula.
En la ficció, representava que la seva família havia migrat des l'Alemanya als Estats Units a principis del segle xx: el seu cognom original havia estat von Braun.
Aquest cognom és el mateix que el científic alemany Wernher von Braun, que durant la Segona Guerra Mundial va desenvolupar els míssils V1 i V2, els quals utilitzaven un motor a reacció que l'enginyer campdevanolenc Ramon Casanova i Danés havia patentat el 1917.
En definitiva, Ricard Opisso, segurament, també ens mostrava el que ara s'anomena R+D, i en l'àmbit de l'enginyeria, aquesta es concentrava d'una manera molt rellevant a la comarca del Ripollès des de feia molt de temps.
Permetrà poder contrastar la subjectivitat d'Amer Massó, expressada en les seves memòries, amb l'objectivitat que proporcioni la documentació conservada en el fons
A l'esquerra, en primer terme, can Massó i al fons l'església parroquial de Sant Esteve de Guialbes.
La figura d'Amer Massó, pagès que va viure a Sant Esteve de Guialbes al segle XVIII, va prendre relleu l'any 2014 quan es va publicar el llibre "Memòries d'un pagès antiborbònic (1691-1774)".
En aquesta obra publicada per la Generalitat de Catalunya s'editaven, a cura de Jordi Curbet, les memòries d'una persona que, amb visió àcida i crítica, va retratar la societat que l'envoltava, tant els veïns de Sant Esteve de Guialbes, com la jerarquia agrupada entorn de la nova dinastia borbònica, a Madrid.
Es va poder publicar aquest llibre gràcies a la família de Can Vidal de Sant Esteve de Guialbes, que va posar totes les facilitats perquè es pogués accedir a les memòries d'Amer, que ells tenien a casa.
Ara, la mateixa família de Can Vidal i en Josep Massó, darrer hereu de Can Massó, han fet l'important pas d'ingressar tot el fons documental de Can Massó, la casa pairal d'Amer Massó, a l'Arxiu Comarcal del Pla de l'Estany.
El fons és d'un volum considerable, 15 capses de documents en paper i 41 pergamins, amb documents dels anys 1237 al 1946.
On s'aplega tota la documentació notarial, administrativa i de caràcter personal que les generacions que han viscut a Can Massó van produir al llarg de la seva història.
En volem destacar la gran quantitat de documentació del segle XVIII, 4 capses, part de la qual va ser produïda pel mateix Amer Massó, tal com deduïm de la lletra manuscrita que hi hem vist.
Això permetrà contextualitzar la vida d'Amer i alhora complementar el relat de les seves memòries.
Així, per posar un exemple il·lustratiu, en el fons hi ha documentació relacionada amb el cadastre de Sant Esteve de Guialbes.
El cadastre és el nou impost establert per la dinastia borbònica després del decret de Nova Planta.
Suposem que Amer devia emportar-se aquesta documentació a casa per qüestions pràctiques, ja que sabem que el 1753 era regidor al poble.
Gràcies al fet que conservés aquesta documentació pública, ara es podrà contrastar la informació que s'hi conté; registre de les propietats i dels impostos que paguen els veïns; amb les memòries d'Amer Massó que ens relaten els embolics, disputes i malestar que hi hagué al poble després de la implantació del cadastre.
L'ingrés del fons de Can Massó de Sant Esteve de Guialbes a l'Arxiu Comarcal del Pla de l'Estany permetrà poder contrastar la subjectivitat de l'opinió i els records d'Amer Massó, expressats en les seves memòries, amb l'objectivitat que proporcioni la documentació administrativa i notarial conservada en el fons.
Jordi Xargay, Núria Batllem i Àlex Terés en l'acte de signatura de l'ingrés del fons de l'Ajuntament de Vilademuls a l'Arxiu Comarcal.
El dijous 29 de novembre, a l'Arxiu Comarcal del Pla de l'Estany, se signa el contracte pel qual l'Ajuntament de Vilademuls cedeix, en comodat, el seu fons documental a la Generalitat de Catalunya.
Hi assisteix l'alcalde de Vilademuls, Àlex Terés, i el president del Consell Comarcal del Pla de l'Estany, Jordi Xargay.
El fons està format per tota la documentació produïda per l'Ajuntament de Vilademuls des de la seva constitució com a ajuntament modern, l'any 1859.
Des de llavors, que l'Ajuntament de Vilademuls representa, governa i administra als seus habitants (actualment 800) i a un territori de 62 km 2, que comprèn 12 pobles: Galliners, Olives, Ollers, Orfes, Parets d'Empordà, Sant Esteve de Guialbes, Sant Marçal de Quarantella, Terradelles, Vilademí, Vilademuls, Vilafreser i Vilamarí.
Les tasques i funcions que es deriven de la representació, el govern i l'administració del municipi de Vilademuls, es materialitzen en multitud de documents i expedients que ara són ingressats a l'Arxiu Comarcal del Pla de l'Estany.
Concretament, s'ingressen 305 capses d'arxiu amb documents i expedients que abasten des de l'any 1859 fins al 1989.
Tot aquest volum documental l'Arxiu Comarcal el conservarà, l'organitzarà, en digitalitzarà el que pugui ser més interessant i es posarà a disposició de tothom a Internet.
El personal de l'Arxiu Comarcal del Pla de l'Estany.
El personal de l'Arxiu Comarcal del Pla de l'Estany us desitja molt Bones Festes i us recorda que tot el que preservem: els pergamins, les fotografies, els expedients administratius, les dades i la informació des de l'any 1214 fins a l'any 2012, són vostres!!!
Edifici de Casa Missió abans de ser enderrocat, fotografia extreta d'un negatiu malmès.
Arxiu Comarcal, fons de Casa Missió, 3
La biblioteca de Casa Missió de Banyoles està formada per més de 4.000 llibres que els sacerdots d'aquesta entitat, depenent del Bisbat de Girona, van recopilar durant més de cent anys i que l'Arxiu Comarcal del Pla de l'Estany té a disposició de tothom.
Aquests llibres, de temàtica majoritàriament cristiana, van servir per a l'estudi, la formació o la renovació de coneixements dels membres de l'entitat, els missioners.
Eren llibres útils, on s'hi feien anotacions, se subratllaven, s'hi deixaven entremig documents de treball, fulletons o fotografies.
Ara, l'Arxiu Comarcal dona a conèixer tota aquesta documentació que va quedar enmig dels llibres i que, a priori, pot semblar menor però que ens informa de tot un món.
Aquesta documentació està inventariada i és accessible des d'Arxius en Línia http://arxiusenlinia.cultura.gencat.cat.
En destaquem especialment les fotografies de l'edifici de Casa Missió de Banyoles abans de ser enderrocat l'any 1969, les fotografies de les obres del nou edifici de Casa d'Espiritualitat de l'any 1972, els fulletons religiosos recopilats per mossèn Jordi Carrera entre els anys 1940 i 1973, o els fulletons i les transcripcions musicals de mossèn Lluís Gelpí que ens desvelen quins temes musicals es tocaven a l'orgue o es cantaven, a Sant Esteve de Banyoles, entre els anys 1954 i 1986.
La Casa Missió de Banyoles tenia un propòsit fonamental, les "santes missions".
Les "santes missions" van ser convocades arreu dels pobles de Catalunya des de mitjans del segle XIX fins a mitjans del segle XX.
Es feien habitualment des de la tardor fins a mitjans de primavera i duraven alguns dies.
Eren organitzades pels bisbats i les duien a terme uns sacerdots especialitzats en l'oratòria i la predicació; els missioners.
A les comarques gironines les "santes missions" eren encarregades a la Casa Missió de Banyoles.
Cada "santa missió" estava curulla d'actes religiosos: el rosari de l'aurora, la catequesi, les confessions, les novenes, les benediccions públiques de malalts o les processons.
Ara, l'Arxiu Comarcal posa a disposició de tothom els documents trobats enmig dels llibres usats pels missioners de Casa Missió de Banyoles que, d'entrada, poden semblar insignificants però, a hores d'ara, són els únics testimonis conservats a l'Arxiu, de les activitats i les funcions dutes a terme pels missioners i ens il·lustren aquell context de l'Espanya de la segona meitat del segle XX.
Són més de 800 fotografies que testimonien la feina duta a terme per aquesta associació al llarg de més de trenta anys
Alumnes del Curs d'Arqueologia d'Empúries de visita a la cova del Reclau Viver de Serinyà.
Arxiu Comarcal, fons del Centre d'Estudis Comarcals de Banyoles, 588
A l'Arxiu Comarcal custodiem més de 800 fotografies en blanc i negre, fonamentalment d'entre els anys 1943-1975, que els integrants del Centre d'Estudis Comarcals de Banyoles van fer per documentar la seva rellevant tasca d'estudi i preservació del patrimoni de l'actual Pla de l'Estany.
El Centre d'Estudis Comarcals de Banyoles és una entitat cultural nascuda l'any 1943.
En un moment en què no existien polítiques públiques de preservació i estudi del patrimoni artístic, arquitectònic i arqueològic, el Centre d'Estudis va suplir aquestes mancances des de la iniciativa privada.
En els seus inicis el Centre d'Estudis estava format per persones amb inquietuds pel patrimoni, com és el cas del metge Josep Maria Corominas, que destacà com a arqueòleg i prehistoriador, l'arquitecte Francesc Figueras o l'enginyer Jaume Butinyà, als quals s'hi van sumar els inestimables coneixements en Història Medieval de mossèn Lluís G. Constans.
I també van promoure l'estudi i l'excavació de jaciments arqueològics que han esdevingut fonamentals per a la recerca històrica, com les coves de Serinyà o la vila romana de Vilauba.
Després del franquisme es van tornar a implementar les polítiques culturals públiques i la tasca del Centre d'Estudis, a poc a poc, va passar de la preservació i estudi actiu del patrimoni cap al foment de la recerca sobre el Pla de l'Estany.
Una recerca multidisciplinària, des de les ciències naturals fins al folklore.
Ara, les fotografies que el Centre d'Estudis ens va ingressar ja es poden consultar obertament per Internet des del web Arxius en Línia http://arxiusenlinia.cultura.gencat.cat.
Esperem, des d'aquí, contribuir a la meritòria i incansable tasca del Centre d'Estudis Comarcals de Banyoles que, actualment, continua fomentant la recerca sobre el Pla de l'Estany.
Cerqueu a Google: Arxius en línia.
I després feu una cerca com la que us posem d'exemple, on hem destacat en verd els camps que heu d'usar.
La preparació d'una sèrie del Canal 33 i de Campagnes TV ha fet el seguiment d'una usuària de l'Arxiu fins a la nostra sala de consulta
El matí del passat 1 de desembre, es va gravar a la sala de consulta de l'Arxiu Comarcal del Ripollès un fragment d'una sèrie que està preparant el Canal 33, un dels canals de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals, i coproduïda amb Campagnes TV, un canal francès especialitzat en el món rural, el medi ambient i l'agricultura, que fa la seva difusió per França mitjançant el cable i l'ADSL.
La sèrie, que s'anomenarà Viure als Pirineus, tracta de la vida quotidiana de diverses persones que resideixen en diferents llocs dels Pirineus.
En aquest cas, les càmeres van seguir el dia a dia d'una de les nostres usuàries, l'Eva Martínez Picó, que regenta el restaurant Can Jordi del poble d'Espinavell (municipi de Molló), un dels molts bonics indrets del Ripollès.
Entre les diverses activitats que duu a terme l'Eva, quan la seva vida professional li ho permet, destaquen les investigacions al voltant d'Espinavell, la seva gent, el seu entorn i tot allò que s'hi desenvolupa, com la coneguda tria de mulats.
Per fer aquesta tasca, l'Eva ha anat reunint nombroses referències de documentació, facilitades per molts dels seus veïns, i d'informació, que ha anat estudiant en la documentació dels diversos centres d'arxiu que ha visitat.
Així doncs, quan les càmeres van entrar a l'arxiu seguint l'Eva, el personal de l'ACRI es va convertir en un actor improvisat.
No cal dir que estarem pendents de l'estrena d'aquesta sèrie, la qual, possiblement, serà a la primavera del 2016.
La setmana del 5 al 9 d'agost obrirem de 9.00 a 14.00 hores i tancarem del 12 al 30 d'agost.
Ens retrobarem el 2 de setembre.Tot i això, el 3 de setembre està tancat per una reunió fora del centre de treball.
Si aquests dies voleu consultar els fons que darrerament hem ampliat a internet ús proposem els següents enllaços:
D'altra banda, també teniu disponibles els enllaços:
Finalment, per gaudir d'una bona estona no deixeu de consultar el material que tenim penjat en el nostre espai web, amb especial atenció a l'exposició d'imatges retrofotogràfiques:
Tornem a ampliar la proposta gràfica en què s'ha combinat una imatge actual amb una d'antiga
Edifici del casal de la Infància o casa Cuna, obra de l'arquitecte Joan Rubió i Bellvé: detall de l'edifici
L'Arxiu Comarcal del Ripollès, juntament amb l'Associació Palimpsest, proposa un tercer grup d'imatges del Ripollès.
D'aquesta manera ampliem fins a 24 el total d'imatges que ja podeu disposar i que anirem ampliant de mica en mica.
Tal com explicaven en la primera notícia es tracta d'un projecte de retrofotografies en què es superposen sobre imatges actuals fotografies antigues senceres o part d'aquestes.
Amb aquest exercici volem apropar els ciutadans als fons que estan dipositats a l'Arxiu Comarcal del Ripollès des d'un punt de vista diferent, mostrant el present i el passat en un sol cop d'ull, seguint la tendència dels centres d'arxius actuals.
Tornem a ampliar la proposta gràfica en què s'ha combinat una imatge actual amb una d'antiga
Aspecte que oferia el carrer de Mn.
Cinto Verdaguer després de la inundació: ripollesos que observen els efectes de l'aiguat
L'Arxiu Comarcal del Ripollès, juntament amb l'Associació Palimpsest, proposa un quart grup d'imatges del Ripollès.
D'aquesta manera ampliem amb sis imatges més que ja podeu disposar.
Tal com explicaven en la primera notícia es tracta d'un projecte de retrofotografies en què es superposen sobre imatges actuals fotografies antigues senceres o part d'aquestes.
Amb aquest exercici volem apropar els ciutadans als fons que estan dipositats a l'Arxiu Comarcal del Ripollès des d'un punt de vista diferent, mostrant el present i el passat en un sol cop d'ull, seguint la tendència dels centres d'arxius actuals.
Tornem a ampliar la proposta gràfica en què s'ha combinat una imatge actual amb una d'antiga
Descripció: Plaça de l'Ajuntament, monument del 27 de Maig, fàbrica Reixach i Ajuntament.
L'Arxiu Comarcal del Ripollès, juntament amb l'Associació Palimpsest, proposa un cinquè grup d'imatges del Ripollès.
D'aquesta manera ampliem amb cinc imatges més que ja podeu disposar.
Tal com explicaven en la primera notícia es tracta d'un projecte de retrofotografies en què se superposen sobre imatges actuals fotografies antigues senceres o part d'aquestes.
Amb aquest exercici volem apropar els ciutadans als fons que estan dipositats a l'Arxiu Comarcal del Ripollès des d'un punt de vista diferent, mostrant el present i el passat en un sol cop d'ull, seguint la tendència dels centres d'arxius actuals.
L'artista, editora i investigadora quebequesa Laure Bourgault s'ha endinsant dins l'imaginari simbòlic i polític del parc de Sant Eloi a través dels seus documents per oferir-nos una visió des de l'art visual.
Quan arribem a l'extrem nord-oest de Tàrrega, les cases s'aturen per fer lloc als xiprers i les atzavares gegants del parc de Sant Eloi.
En allò que antigament era una muntanya pelada, els arbres i els ocells es mostren sota unes escales voladisses.
No obstant això, l'ariditat encara es pot percebre sota el sol incansable.
Allà, la brutícia s'excavava puntualment, un arbre era plantat amb entusiasme, mentre que petits rius de suor corrien per sota de brillants vestits de nylon nets.
Des dels objectius ecologistes i higienistes fins a l'emulació de sentiments patriòtics i l'embelliment de la ciutat, diverses creences van estar al nucli fundador del Parc de Sant Eloi a Tàrrega, durant les primeres dècades del segle XX.
Mirant enrere les fotografies i els documents que es van produir per acompanyar el projecte del parc, aquests documents narren la seva creació i evolució al llarg dels anys.
Com pot l'art comprendre aquests documents en relació amb la convivència actual del parc amb la ciutat?