Barcelona, 2013, Escola d'Administració Pública de Catalunya, 87 pàg, DOI 10.2436/10.8030.03.4, ISBN-13 978-84-695-9344-8.
Aquest estudi és fruit d'una subvenció de l'Escola d'Administració Pública de Catalunya destinada a elaborar treballs de recerca sobre Administració pública, i ha estat sotmès a una avaluació externa que n'ha validat el contingut i n'ha recomanat la publicació.
El present informe recull les premisses i els resultats de l'estudi realitzat per l'Institut de Governança i Direcció Pública d'ESADE «La gestió de la interoperabilitat en govern electrònic a les administracions públiques catalanes», finançat per l'Escola d'Administració Pública de Catalunya.
Aquesta recerca respon a la voluntat d'identificar els factors crítics que condicionen l'èxit dels processos d'implementació d'iniciatives d'interoperabilitat a Catalunya i de contrastar la hipòtesi que, tot i que la interoperabilitat s'ha abordat tradicionalment des del punt de vista de la tecnologia, apareixen altres variables de tipus estratègic, polític, de gestió, institucional o legal que realment incideixen en aquests processos.
Per fer-ho, s'ha elaborat, en primer lloc, un ampli marc conceptual a l'entorn de la interoperabilitat que s'acompanya d'una primera definició de model holístic on s'identifiquen sis dimensions, així com les seves interrelacions: factors relacionats amb les dades i la informació, factors relacionats amb la tecnologia, factors organitzatius, factors relacionats amb la governança de la xarxa, factors institucionals i factors contextuals.
En segon lloc, s'ha portat a terme un extens treball de camp en dues fases que ha culminat en la realització de 37 entrevistes en profunditat i d'un grup focal i que ha tingut com a objectius fer una valoració del model català d'interoperabilitat i conèixer els factors que condicionen els projectes d'interoperabilitat de Catalunya, per testar el model holístic proposat.
L'estudi confirma, en primer lloc, l'existència d'un model català d'interoperabilitat que disposa de fortaleses, com ara l'aposta per un node d'interoperabilitat que simplifica les relacions entre administracions, però que també presenta importants reptes, molt relacionats amb el funcionament intern de les organitzacions i amb la complexitat de la governança de la xarxa d'actors.
Aquests resultats constaten la manca de consolidació després de més de deu anys de vida d'aquest model.
En segon lloc, es corrobora la hipòtesi de partida: la interoperabilitat depèn sobretot de factors de caire estratègic, polític, de gestió, institucional i legal, i no tant de motius tecnològics.
Concretament, les variables organitzatives internes i la governança de la xarxa d'actors són les que resulten més importants.
En tercer lloc, es formulen recomanacions orientades a millorar la realitat catalana: entre d'altres, es fa necessari un lideratge polític fort, un canvi cap a una cultura de cooperació més oberta i un avenç cap a la millora de la governança de la xarxa.
En definitiva, cal repensar l'estratègia i valorar la implementació de nous models d'interoperabilitat a Catalunya.
Mila Gascó: investigadora de l'Institut de Governança i Direcció Pública d'ESADE.
És la líder del país del projecte FP7 COMPOSITE sobre gestió del canvi en organitzacions policials, així com també la directora del projecte Xarxes socials, transparència i govern obert a Catalunya.
Fa la seva recerca sobre la incorporació de les TIC a la gestió pública i, especialment, sobre innovació social, interoperabilitat, ciutats intel·ligents, govern electrònic i govern obert.
És membre del Comitè Assessor de l'Smart Cities Council als Estats Units.
Tamyko Ysa: professora titular de l'Institut de Governança i Direcció Pública d'ESADE, investigadora visitant del Copenhagen Business School.
Fa la seva recerca sobre gestió pública, especialment en els camps de la gestió de la governança, col·laboració publicoprivada, innovació al sector públic i anàlisi de polítiques públiques.
És la investigadora principal del grup de recerca consolidat Lideratge i innovació a la gestió pública.
Francisco Longo: professor i secretari general d'ESADE, on investiga i imparteix docència a l'Institut de Governança i Direcció Pública sobre governança, disseny institucional, gestió pública, direcció de persones i col·laboració publicoprivada.
Membre del Comitè d'Experts en Administració Pública de les Nacions Unides.
Charlotte Fernández: sociòloga i màster en urbanisme.
Assistent de recerca de l'Institut de Governança i Direcció Pública d'ESADE.
Col·labora en diversos projectes d'investigació social i de consultoria en polítiques públiques.
Els seus àmbits de treball són la gestió de la ciutat, la participació ciutadana, l'aproximació a entorns digitals i la millora interna de l'Administració pública.
2.1 Definició sobre la interoperabilitat
2.2 Els beneficis de la interoperabilitat
2.3.1 Factors relacionats amb les dades i la informació
2.3.2 Factors relacionats amb la tecnologia
2.4 Vers un model holístic des de la perspectiva de la gestió pública
El marc d'intercanvi d'informació en organitzacions públiques
El model de capacitats multidimensional
Factors relacionats amb les dades i la informació
Factors relacionats amb la tecnologia
Factors relacionats amb la governança de la xarxa d'actors
Relacions entre els diferents conjunts de factors
4.1 El model català d'interoperabilitat: un marc d'actuació
4.1.1 Antecedents: el model català d'administració electrònica
4.1.2 Les característiques del model català d'interoperabilitat
4.2 Factors crítics d'èxit dels projectes d'interoperabilitat a Catalunya
4.2.1 Factors relacionats amb les dades i la informació
4.2.2 Factors relacionats amb la tecnologia
4.2.4 Factors relacionats amb la governança de la xarxa
4.3 Discussió i refinament del model de factors crítics d'èxit per a la interoperabilitat en govern electrònic
Perfil dels entrevistats durant la primera part del treball de camp
Perfil dels entrevistats durant la segona part del treball de camp
Perfil dels participants en el grup focal