L'augment de l'ús de les tecnologies digitals per treballar des de casa o des de qualsevol lloc (T/TICM) està transformant el model de treball tradicional, segons l'informe d'OIT-Eurofound Treballar a qualsevol hora i en qualsevol lloc: els efectes en el món del treball, que sintetitza la investigació realitzada en quinze països, entre els quals s'hi inclou Espanya.
Aquesta forma de treball té efectes positius tant per als treballadors com per als empresaris, com són, l'autonomia d'horari, l'estalvi del temps de desplaçament i l'augment de la productivitat.
Però, també té desavantatges com són la tendència a treballar més hores i una superposició entre el treball remunerat i la vida personal.
Per tal de solucionar els aspectes negatius, s'estan afegint disposicions en les lleis nacionals, creades a partir de l'Acord marc per al teletreball 2002 de la UE, que incorporen mesures per protegir els drets dels treballadors, com són, entre d'altres, promocionar el teletreball a temps parcial, per tal que els teletreballadors mantinguin el vincle amb els companys de treball, garantir períodes mínims de descans per evitar els efectes negatius sobre la salut i crear mesures per tal que la vida laboral sigui menys invasiva de l'espai personal.
ESADE i BBVA constaten en un estudi recent que l'ocupació d'inclusió té un impacte positiu en la família, l'empresa, la societat i l'estat, atès el caràcter integrador i positiu que tenen les empreses socials.
Aquest informe analitza els resultats del programa Momentum Project, creat l'any 2012 entre ESADE i BBVA per recolzar el creixement de les empreses socials espanyoles amb més projecció.
El 2012, el nombre d'ocupats en les empreses Momentum Project era de 377; el 2015, de 620, i es preveu que arribin fins a 926 a finals de 2018.
Per col·lectius d'exclusió, la major part són treballadors amb discapacitat psíquica (el 66,24% del total d'empleats d'inserció), seguit dels discapacitats físics (25,62%), els empleats amb pocs recursos o els joves a l'atur (3,56%), després els desocupats de llarga durada (2,28%), els immigrants (1,07%), les dones que han patit algun tipus de violència de gènere (0,73%) i els exreclusos (0,47%).
Quant al perfil de les persones amb capacitats diferents, seria el d'un home discapacitat psíquic, de 41 anys d'edat, solter, que prové d'una situació d'atur i que treballa com a peó a temps complet amb un salari mig anual d'11.732,76 euros.
L'Observatori del Treball i Model Productiu del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies ha elaborat l'estudi La situació de desigualtat salarial a Catalunya entre homes i dones, amb l'objectiu d'aportar coneixement sobre quina és la situació actual a Catalunya en matèria de diferències salarials entre sexes.
L'informe se centra en l'anàlisi de la bretxa salarial de gènere per característiques personals, del lloc de treball, de l'empresa i per components salarials i inclou una visió general de la situació de la dona en el mercat de treball i una comparativa amb els països de la Unió Europea en termes de l'indicador de bretxa salarial d'Eurostat ( gender pay gap ).
Elaborat a partir de les dades de l'Enquesta quadriennal d'estructura salarial referides als guanys salarials de 2014 (publicada a finals de 2016), mostra com l'any 2014 el salari anual mitjà de les dones va ser un 26% inferior al dels homes i que el diferent nombre d'hores treballades té una gran incidència en el guany anual, motiu pel qual es considera rellevant calcular la bretxa salarial en termes de guany per hora, situant-se en aquest cas en el 15,9%.
Entre d'altres resultats, destacar que la bretxa és creixent amb l'edat i amb l'antiguitat en l'empresa i més elevada en el treball a temps complet que a temps parcial.
Segons les previsions econòmiques d'hivern 2017 de la Comissió Europea, actualment hi ha un alt grau d'incertesa que envolta les perspectives de l'economia mundial i europea.
Fins ara, l'economia europea ha mantingut el seu impuls, amb un consum privat que continua sent el primer motor de creixement, però amb una inversió que continua sent feble i que projecta una ombra de dubte sobre la sostenibilitat de la recuperació del creixement de l'economia.
La previsió és que s'afebleixi el creixement del PIB (+1,6%) el 2017 i s'incrementi lleument fins l'1,8% el 2018.
S'espera que aquest creixement moderat continuï sent impulsat per la demanda interna i que el consum públic es mantingui estable.
El mercat laboral, tot i les millores efectuades, encara necessitarà d'una gran reestructuració; les previsions són de creixement moderat de l'ocupació a la zona euro (+1%), i un xic inferior en el conjunt de la Unió Europea (+0,8%), i de disminució de l'atur sense assolir els nivells anteriors a la crisi.
Finalment, els preus a l'alça de l'energia pronostiquen un augment de la inflació fins l'1,7% el 2017, que retrocedirà a l'1,4% el 2018.
La Fundació COTEC ha elaborat un informe que analitza la situació i l'evolució de l'economia circular a Espanya, això és, una economia eficient en l'ús dels recursos.
L'economia circular ha d'aportar valor afegit als negocis i ha de significar un avantatge per a la Unió Europea en el sentit d'incrementar la competitivitat i la sostenibilitat, construint un sistema econòmic més adaptable a l'escassetat de matèries primeres i recursos energètics, més previsor enfront de la volatilitat financera i més innovador.
Aquests canvis, afirma COTEC, canviaran de manera radical els patrons cap a un nou model de producció i de consum.
Segons les estimacions de la Comissió Europea, si s'aplica la normativa vigent en matèria de residus es crearien més de 400.000 llocs de treball a la UE, dels quals 52.000 es localitzarien a Espanya.
L'informe conclou que, per poder donar aquest impuls innovador, és necessari definir estratègies a llarg termini i accions immediates a través de la creació d'un full de ruta que inclogui els reptes polítics, fiscals i formatius, per implicar activament tots els actors involucrats.
BBVA Research preveu que el 2017 i 2018 el creixement a Espanya es mantingui al voltant del 2,7% i que es produeixi una reducció de l'heterogeneïtat entre les comunitats autònomes.
S'espera, així mateix, que les expectatives sobre el preu del petroli redueixin la competitivitat-preu de l'economia i encareixin els costos del transport, a més de minorar la renda disponible de les llars i de les empreses per al consum i la inversió.
L'impacte de l'encariment de l'energia pot afectar més intensament Cantàbria, Canàries, Castella-La Manxa, Andalusia, Múrcia i les Illes Balears.
L'estudi també preveu que el creixement de l'activitat es desplaci cap al nord d'Espanya i que les comunitats del Mediterrani, Madrid i Canàries perdin dinamisme.
D'altra banda, es moderaran els fluxos turístics, afectant els llocs de treball creats a les Illes Balears i a les Canàries i dificultant l'increment de la despesa per turista.
Aquests fets, juntament amb la depreciació de la lliura enfront de l'euro, suposaran un focus de vulnerabilitat en el futur de l'economia.
PricewaterhouseCoopers (PWC) acaba de publicar una predicció per a les 32 economies amb major poder econòmic del món.
L'informe apunta que l'economia global pot duplicar la seva grandària en l'horitzó del 2050, sent els mercats emergents els que dominin en el rànquing de les 10 primeres economies del món.
En el primer lloc se situaria la Xina, seguida de l'Índia, EUA, Indonèsia, Brasil, Rússia i Mèxic.
Els principals països emergents (E7) creixeran, segons l'informe, a una taxa mitjana anual de gairebé el 3,5% durant els propers 34 anys, en comparació amb l'1,6% dels països més avançats (Canadà, França, Alemanya, Itàlia, Japó, el Regne Unit i els EUA).
A més, el 2050, el PIB d'aquests països suposarà el 50% del total del món, mentre que l'aportació de la UE-27 al PIB mundial no ultrapassarà el 10%.
En un futur, les economies emergents crearan oportunitats per als negocis i a mesura que progressin en la indústria, participin en els mercats globals, desenvolupin les seves institucions i l'estabilitat social es convertiran en llocs més atractius per fer negocis i per viure, captant la inversió i el talent.
A més, compten amb l'avantatge de tenir una població més jove que en les economies avançades.
La Fundació Adecco ha elaborat l'informe Una ocupació contra l'exclusió a partir de les dades d'una enquesta efectuada a 1.000 persones en risc d'exclusió social amb l'objectiu d'analitzar l'impacte de l'ocupació en aquest col·lectiu.
Els resultats mostren que el 71% de les persones enquestades en risc d'exclusió afirmen que l'ocupació els ha ajudat a millorar l'autoestima i la salut emocional, el 65% assegura que el treball ha ajudat a millorar les seves relacions socials i el 25% assegura haver incrementat les activitats d'oci.
Segons l'informe, aquestes dades mostren que l'ocupació no és només una font d'ingressos sinó també de salut.
A més, l'estudi destaca que l'ocupació no sempre ajuda a sortir d'una situació de vulnerabilitat social.
En concret, el 76% de les persones enquestades amb ocupació no supera els 15.000 euros bruts anuals, i el 45% no supera els 10.000.
A la vista d'aquestes dades, l'estudi aposta per la millora de les condicions laborals i proposa 18 mesures per frenar l'exclusió sociolaboral, entre d'altres, prevenir l'abandonament escolar, afrontar la bretxa digital, incentivar l'accés de joves vulnerables a estudis superiors o formar la societat per al futur laboral.
L'INE ha publicat l'estadística sobre el salari de les persones amb discapacitat a Espanya, amb dades de 2014.
Segons l'INE l'aspecte més significatiu per al col·lectiu de persones amb discapacitat legalment reconeguda és la baixa participació en el mercat laboral.
Així, l'any 2014 van presentar una taxa d'activitat del 33,6%, 44,2 punts inferior a la de la població sense discapacitat.
I la taxa d'atur va ser del 32,7%, superior en 8 punts a la de la resta de la població.
Pel que fa al salari net mensual va ser de 1.208 euros, un 11,2% inferior al salari net de les persones sense discapacitat.
Les dades mostren que, tot i les diferències entre els nivells salarials de les persones amb i sense discapacitat el 2014, aquestes disminuïen a mesura que el nivell salarial s'incrementava.
Per sexe, el salari de les dones va ser un 18,4% inferior al dels homes.
Una de les variables que va marcar les diferències més significatives el 2014 va ser el nivell d'estudis, atès que només els treballadors discapacitats amb nivell d'estudis baix (sense estudis i primària) van sobrepassar el salari de la resta de treballadors.
L'informe conclou que la relació entre el nivell salarial i el grau de discapacitat no és lineal, en bona part degut a l'acció de les entitats especialitzades en el recolzament als col·lectius amb major grau de discapacitat.
Un nou informe de l'OCDE explora el grau amb què les empreses financerament febles o "zombi" perjudiquen el rendiment de la productivitat laboral.
Segons l'estudi, l'augmentat de la supervivència d'aquestes empreses està congestionant el mercat, limitant el creixement de les empreses més productives, creant barreres d'entrada de noves empreses i restringint el creixement de les més joves.
L'augment del capital social enfonsat en les empreses zombi s'associa a una menor inversió i creixement de l'ocupació i també a una menor capacitat de productivitat en les empreses solvents.
El manteniment de les polítiques establertes durant el període de crisi (garanties de préstec, baixes taxes d'interès, etc.) per evitar acomiadaments massius de treballadors podria, en el nou context de recuperació, ser perjudicial per al creixement de l'economia.
L'informe considera que un sistema judicial eficient és crucial per a l'eficàcia dels procediments d'insolvència i suggereix que aquesta situació justifica una anàlisi més en profunditat de la relació entre bancs i empreses zombi.
Finalment, l'informe estima que la sortida de les empreses zombi del mercat crea marge perquè alguns treballadors altament qualificats siguin reassignats a un nou lloc de treball que s'ajusti més a les seves capacitats.
El darrer Informe trimestral de conjuntura catalana de la Cambra de Comerç de Barcelona estima que l'economia catalana ha crescut un 3,3% en el conjunt de 2016, un creixement molt similar al registrat el 2015 (3,4%) i una dècima superior a l'estimació de l'INE per a Espanya (3,2%).
L'any 2017 es preveu una lleugera reducció del ritme de creixement del PIB fins a taxes properes al 2,7% en el conjunt de l'any.
Pel costat de la demanda s'espera que el consum privat creixi un 2,6%, sis dècimes menys que el 2016.
El creixement de la inversió també es reduirà (4% el 2017 enfront del 4,5% el 2016).
D'altra banda, la previsió del creixement de les exportacions és lleugerament inferior al creixement de les importacions (4,6% i 4,9%, respectivament).
Per sectors, es preveu que els serveis serà el que menys creixerà (del 3,3% el 2016 al 2,7% el 2017).
Segons l'informe, la desacceleració prevista per al 2017 obeirà a factors externs, com ara la pujada del preu del petroli, que afectarà la inflació i els salaris, l'efecte de l'augment de l'impost de societats o la retirada gradual dels estímuls monetaris.
Però l'estudi destaca que el principal focus d'incertesa se centra en l'àmbit polític i com pot afectar l'economia.
L'article Incertesa macroeconòmica: mesura i impacte sobre l'economia espanyola, publicat pel Banc d'Espanya, proporciona estimacions sobre la resposta del PIB, el consum i la inversió privada davant d'augments inesperats en un conjunt d'indicadors: volatilitat dels mercats financers, grau de desacord entre els agents sobre la situació econòmica i incertesa sobre les polítiques econòmiques.
La incertesa agregada de l'economia espanyola va augmentar el 2016 tot i que es va mantenir en nivells inferiors al període 2008-2013.
Segons l'estudi, els canvis en la incertesa captada pels indicadors financers tenen un major impacte sobre l'activitat econòmica, i en especial sobre la inversió.
Aquesta incertesa pot afectar les decisions de consum i estalvi de les famílies o les decisions d'inversió i contractació de les empreses.
Segons un informe recent d' Adecco, en el darrer any les ofertes publicades a Espanya per treballar a l'estranger s'han incrementat un 6,3% respecte de l'any anterior i representen l'1,6% de totes les vacants que es publiquen al nostre país.
Alemanya continua liderant la demanda de professionals espanyols amb una proporció d'ofertes del 21,6%, seguida de Gran Bretanya amb un 14% i Bèlgica amb un 10,1%.
Altres països que guanyen força en la demanda de professionals espanyols són les economies emergents asiàtiques i els països llatinoamericans.
Els quatre sectors més demandats són: la consultoria, el sector immobiliari, la informàtica i internet i el sector sanitari.
Per àrees, continua al capdavant l'enginyeria i producció, seguida de la tecnologia, telecomunicacions i informàtica i de l'àrea comercial i de vendes.
I, per estudis, la demanda es dirigeix en primer lloc als titulats universitaris, seguida de la formació professional superior.
Finalment, els motius econòmics i la millora del perfil professional són els que més pesen en la mobilitat laboral.
El darrer número de la revista Cauces, publicació del Consell Econòmic i Social espanyol, inclou, entre d'altres, tres articles d'interès: Panorama econòmic, Mercat del treball i relacions laborals i Actualitat socioeconòmica i laboral.
El primer estudi inclou dades sobre l'evolució de les principals partides de despeses i d'ingressos públics, i situa l'augment de la despesa pública registrada entre 2007 i 2014 en 5,6 punts.
L'augment d'aquesta despesa pública és generada, principalment, segons l'estudi, per l'augment dels interessos del deute i per l'augment de la despesa en protecció social.
El segon article, centrat en la cura de la primera infància a Espanya, estima que el 49% dels menors de 3 anys és cuidat exclusivament pels progenitors, front al 51% que recorre a un altre tipus de cura formal o informal.
Segons l'estudi, existeix un ampli marge per millorar la cura formal que, a part de tenir gran potencial de creació d'ocupació, millora el rendiment educatiu i promou la incorporació permanent de les dones al mercat de treball.
Finalment, el tercer article recull indicadors economicosocials i situa Espanya com un dels principals estats membres de la Unió Europea en guanyar competitivitat en els darrers anys, reequilibrar el sector immobiliari i sanejar el sector financer.
El darrer estudi publicat per l'Institut d'Estudis Econòmics avalua l'impacte del salari mínim interprofessional (SMI) sobre l'ocupació i l'atur.
L'informe considera que l'augment del SMI (+8%) i de les corresponents bases mínimes de cotització a la Seguretat Social vigents a partir de 2017 alentiran la creació d'ocupació a temps complet, fomentaran la contractació temporal i l'economia submergida i elevaran l'atur estructural dels joves i dels treballadors menys qualificats.
Aquests fets negatius no es veuran en la primera etapa expansiva, ja que quedaran amagats entre la creació d'ocupació característica de l'etapa d'expansió, però afloraran en l'etapa següent de contracció econòmica.
D'altra banda, incrementar el SMI no és la solució sinó que manté en la situació d'atur molts treballadors que podrien trobar feina en absència d'aquesta mesura.
L'informe apunta que l'única possibilitat de reduir significativament l'atur és creant ocupació massiva de "baixa qualitat", ja que per tal que hi hagi ocupació de qualitat cal, primer, millorar el capital humà i augmentar la inversió empresarial i l'eficiència.
Fedea ha publicat el document de treball El model de perfilat estadístic: una eina eficient per caracteritzar els demandants d'ocupació, que aborda el coneixement d'aquests mètodes de perfilat, els models més comuns que s'han posat en marxa i algunes experiències en altres països (Estats Units, Austràlia, Irlanda i Països Baixos).
Els models de perfilat estadístic (MPE) treballen amb una metodologia preventiva que té com a base la diversitat de característiques i trajectòries laborals de les persones que busquen feina i, per tant, tenen com a objectiu obtenir un diagnòstic personalitzat.
D'acord amb l'informe, a partir d'aquest diagnòstic individual es pot classificar les persones desocupades per característiques comuns en relació amb les barreres d'entrada al mercat laboral.
Tot i l'ajuda que aporten els MPE, l'informe conclou que l'eficiència final depèn també d'un bon disseny i implementació dels programes d'assistència a l'ocupació.
Així mateix, destaca la conveniència de formar els assistents i orientadors d'ocupació per tal d'aplicar i comprendre'n el seu funcionament.
Segons les darreres dades publicades per l'OCDE, la inflació en aquests països ha augmentat fins al 1,8% el desembre de 2016, 0,3 punts més que la taxa de novembre.
Aquest increment ha estat impulsat pels preus de l'energia, que van créixer un 3,3% durant l'any fins al desembre (la taxa més alta des de maig de 2014).
També van augmentar els preus dels aliments en aquest període (+0,2%).
Si s'exclou l'energia i els aliments, la inflació hauria tingut un increment marginal del 0,1% (del +1,7% de novembre al +1,8% de desembre).
Aquest increment de la inflació anual ha afectat totes les grans economies de l'OCDE, a excepció del Japó.
A la zona Euro, s'ha incrementat notablement a Alemanya, Itàlia i el Regne Unit i, en conjunt, un 1,1%.
En canvi, a les economies emergents la inflació anual va disminuir al Brasil (del 7% al 6,3%), a Indonèsia (del 3,6% al 3%) i a l'Índia (del 2,6% al 2,2%), amb l'excepció de la Xina.
L'informe Pensions de la Seguretat Social del Ministeri d'Ocupació i Seguretat Social xifra, per al conjunt del sistema públic espanyol, en gairebé 9,5 milions les pensions contributives a 1 de gener de 2017, un 1,9% més respecte de l'any anterior.
D'aquest total, el 61% correspon a pensions de jubilació, el 25% a viduïtat, el 10% a incapacitat permanent, el 3,6%, a orfenesa i el 0,4% a favor de familiars.
L'import de la pensió mitjana del sistema s'ha incrementat fins a 913,63 euros (+1,93%) respecte del mateix mes de l'any anterior, sent al País Basc, Madrid, Astúries i Navarra les més elevades (1.133, 1.080, 1.077,7 i 1.047,9, respectivament), Catalunya se situa en el sisè lloc amb 948,1 euros.
Pel que fa al nombre de pensions, Catalunya és la primera Comunitat Autònoma (1.694.426), seguida d'Andalusia (1.516.175) i Madrid (1.115.138), xifra que representa un 17,9% sobre el total nacional i un augment en el nombre de pensions de l'11% respecte d'un any abans.
Finalment, la pensió mitjana de jubilació de Catalunya és una mica superior a la del conjunt de l'Estat espanyol (1.071,9 i 1.054,7 euros, respectivament).
L'Observatori de la Sostenibilitat ha publicat l'informe Responsabilitat de les grans empreses energètiques i industrials a Espanya en el canvi climàtic, que aporta dades sobre les emissions de gasos amb efecte hivernacle produïdes per grans empreses a Espanya el 2015.
Segons l'estudi, Espanya va emetre 337 milions de tones d'aquests gasos, xifra que va suposar un augment del 3,3% respecte de 2014, mentre que, en el mateix període, gairebé tots els països de la Unió Europea les van disminuir.
Les empreses amb majors emissions de CO 2, segons l'informe, són Endesa, Repsol + Petronor i Gas Natural Fenosa, i els principals sectors emissors, el carbó, el ciment i el petroli.
Les recomanacions de l'OCDE i l'ONU apunten a avançar cap a una economia amb baixa producció de carboni.
Per fer possible això i donar compliment al compromís contret a l'Acord de París i a la cimera de Marràqueix sobre descarbonització de l'economia, el govern ha de canviar la matriu energètica basada en el carbó i en els combustibles fòssils i potenciar les energies renovables, reforçar el transport públic i evitar polítiques contradictòries, ineficaces i ineficients que repercuteixin perjudicialment en el medi ambient.
El nou volum d 'Science inclou, entre d'altres, l'informe Els estereotips de gènere sobre la capacitat intel·lectual sorgeixen a edats primerenques i influeixen els interessos dels nens i nenes.
Es tracta d'un estudi efectuat a 400 nens americans en un context sociocultural de classe mitja.
Segons l'informe, la distribució de les dones i els homes en les disciplines acadèmiques sembla ser que està afectada per la percepció primerenca (al voltant dels 6 anys) adquirida pels nens i nenes sobre la brillantor intel·lectual, i que té un efecte immediat en els seus interessos.
Les dades mostren que els estereotips comuns associen la capacitat intel·lectual alta (ser brillant o ser un geni) als homes més que a les dones.
L'estudi posa en relleu que aquests estereotips desanimen la dona en la recerca de carreres de prestigi, és a dir, les dones estan insuficientment representades en camps que requereixen ser brillant, com per exemple les matemàtiques, la física o la filosofia.