El Govern de la Generalitat aprova el Pla estratègic de Seguretat Viària de Catalunya (PESV) 2014-2020.
L'objectiu principal d'aquest pla és la reducció del nombre de morts en accidents de trànsit en un 50% respecte del 2010.
El Pla estratègic de seguretat viària 2014-2020, pioner a Catalunya, té com a objectiu central fer avançar el nostre país al capdavant dels països europeus amb menys nombre de morts per milió d'habitants.
Avui, Catalunya es troba entre els vuit primers països del nostre entorn, només per darrere de potències en seguretat viària com Suècia, el Regne Unit o els Països Baixos.
Durant els darrers anys, en paral·lel amb la redacció de successius plans triennals de seguretat viària, la xifra de persones mortes i ferides a les carreteres s'ha convertit en un objectiu prioritari per al Govern de la Generalitat i també per a la gran majoria de ciutadans i ciutadanes.
Des de l'any 2000, quan hi va haver 622 morts (a 24 hores) a les carreteres catalanes, el model català de reducció d'accidentalitat s'ha centrat, bàsicament, en la gestió de la influència dels factors més importants en la producció d'accidents i la generació de víctimes de trànsit, així com en un treball de conscienciació continu.
Des de llavors s'han anat acomplint tots els objectius que ens hem fixat quant a reducció de la sinistralitat a les carreteres catalanes.
De fet, Catalunya va assolir, un any abans del que es preveia, l'objectiu de la Unió Europea, fixat en el Llibre blanc sobre la política europea de transport, de reduir l'any 2010 el nombre de morts a la xarxa viària a la meitat respecte de l'any 2000, una fita que per a molts podia semblar inassolible anys enrere.
L'any 2013 l'hem tancat amb 168 morts a les carreteres catalanes, la qual cosa significa una reducció de la sinistralitat mortal del 31,71% respecte a l'any 2010 (morts a 24 hores).
Ara ens hem de fixar en les noves orientacions de la política de seguretat viària de la Unió Europea per al 2011–2020, la qual estableix com a objectiu reduir un 50% el nombre de morts el 2020 respecte del 2010.
Així, a mitjà i llarg termini hem de mirar cap a la consecució dels objectius que ens hem marcat, i fer-ho amb les nostres eines principals: l'educació i la persuasió, però també la dissuasió.
Així aconseguirem entre tots l'objectiu estratègic de la visió zero de la seguretat viària, que també Europa ha apuntat com a fita per a un cada cop menys llunyà 2050: aconseguir l'accidentalitat zero en víctimes mortals i en víctimes greus amb seqüeles de per vida.
Quan el febrer passat el Servei Català de Trànsit va rebre l'encàrrec del conseller d'Interior, Ramon Espadaler, d'elaborar un pla estratègic de seguretat viària fins al 2020, que anés més enllà dels plans de seguretat viària triennals, vam traçar una mirada que havia d'arribar a un horitzó que preveiés la xarxa viària com un espai segur, amable i sostenible.
Teníem la bona experiència d'aquests plans anteriors i dels resultats que ens van permetre reduir les víctimes mortals a la xarxa viària un 50% entre el 2000 i el 2010 com a base.
Però la Unió Europea ens marcava nous reptes: un altre 50% de reducció de cara al 2020.
Per ser gràfics: si l'any 2000 hi havia 891 morts a la xarxa viària i el 2010 n'eren encara 381, en deu anys hem d'aconseguir que només n'hi hagi 191.
El Pla estratègic que aquest 14 de gener de 2014 ha aprovat el Govern de la Generalitat i que s'eleva al Parlament de Catalunya és l'eina que necessitem perquè, un cop implantats amb èxit els sistemes de seguretat passiva (cinturó, casc, cadiretes...) i assolit un alt grau de conscienciació, sobretot entre els joves, puguem fer entre tots el gran canvi d'implicació social i institucional que ens permeti somniar en les zero víctimes mortals que la UE desitja per a l'any 2050.
Seguirem educant i formant l'usuari al llarg de tota la vida, rendibilitzarem inversions, farem complir la normativa, aplicarem noves tecnologies, treballarem més estretament amb Europa i amb els ajuntaments.
Però també hi ha una feina interdepartamental, d'involucrar i coordinar entitats públiques i privades, en què volem aprofundir.
A tots aquests agents els demanem la complicitat.
Perquè tots tenim responsabilitats en seguretat viària.
Aquest any 2013, que tot just hem tancat, hem col·laborat amb el Departament d'Empresa i Ocupació en una campanya de seguretat perquè els vehicles passin la ITV; hem assegut una trentena d'agents en un grup de treball per reduir la sinistralitat de les motocicletes; estem treballant amb Ensenyament per ampliar l'educació viària a secundària i a formació professional per als joves de 16 a 18 anys, de manera que coneguin els millors comportaments segurs en la conducció d'un ciclomotor o d'una motocicleta; estem treballant amb les universitats per obrir càtedres que ens mostrin noves línies d'R+D+i, i ja hem arribat al 81,38% del territori a través dels plans locals de seguretat viària, que ens ajuden a reduir la sinistralitat en zona urbana i periurbana.
Tots aquests projectes tenen a veure amb la línia que ens marca el Pla estratègic 2014-2020, amb uns valors que responen a la protecció dels col·lectius vulnerables, al compromís institucional de crear un entorn segur, a la transparència de resultats i ús de recursos i a la proactivitat en la recerca de solucions per ser capdavanters en l'àmbit europeu.
Tenim una visió: garantir que la mobilitat de les persones es faci amb la màxima seguretat i reduir el nombre, la gravetat i les conseqüències dels accidents.
I treballar amb la màxima eficiència.
Els convido que facin un recorregut per aquest Pla estratègic, d'una banda, perquè tinguin coneixement de les actuacions que es fan des del Govern de la Generalitat a través del Servei Català de Trànsit, i d'altra banda, perquè cadascú de vostès participi activament en la millora de la mobilitat segura.
Aconseguir les fites d'aquest Pla estratègic és responsabilitat de tothom i tots hi podem aportar el nostre granet de sorra.