projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
L'objectiu d'aquesta convocatòria és finançar projectes dissenyats per ajudar als països de l'Àfrica subsahariana a establir i/o desenvolupar sistemes nacionals robustos de regulació de medicines i capacitats per a la revisió ètica de la investigació clínica i l'ús de medicaments i tecnologies en humans, així com també la creació de mecanismes nacionals i internacionals de col·laboració per al compliment de les bones pràctiques.
Els objectius específics de la present convocatòria són:
Les propostes, doncs, hauran d'incloure el suport per al desenvolupament o la millora dels sistemes i tecnologies innovadores que afavoreixin funcions ètiques i reguladores, formació, creació de xarxes, promoció de bones pràctiques i l'adopció de models d'acreditació basats en evidències procedents de fonts documentades i revisades internacionalment.
Des de l'organització s'encoratja la vinculació del projecte amb altres iniciatives ja en curs, així com també es valoraran positivament tots aquells projectes que fomentin l'establiment de vincles bilaterals entre l'Agència Europea de Medicaments (EMA) i les autoritats reguladores nacionals a l'Àfrica subsahariana.
El Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació (DARP) ha aprovat 209 sol·licituds d'ajut destinats a l'aplicació del desenvolupament local participatiu Leader, en el marc de la operació 19.2 del Programa de Desenvolupament Rural de Catalunya (PDR) 2014-2020, corresponents a l'any 2018.
Els ajuts destinats en aquesta operació suposen un total de 7.666.666 euros i estan cofinançats pel Fons Europeu Agrícola de Desenvolupament Rural (FEADER).
Aquests ajuts aniran a càrrec d'una partida pressupostària del Departament, dotada amb un import màxim de 4.370.000 euros per al 2020, la qual cosa suposa el 57% del finançament d'aquests ajuts.
El 43% restant del finançament, 3.296.666 euros, anirà a càrrec del FEADER.
L'objectiu d'aquests ajuts és fomentar la realització d'inversions que generin activitat econòmica en les zones rurals, la creació i/o manteniment de llocs de treball, principalment de dones i joves, i estan adreçats principalment a actuacions per a la millora dels processos de transformació i comercialització dels productes agraris, la creació i desenvolupament de microempreses i pimes, el foment d'activitats turístiques, i la conservació i millora del patrimoni rural.
Els projectes s'han gestionat a traves dels 11 Grups d'Acció Local (GAL) Leader que el DARP va seleccionar per a aplicar el desenvolupament local participatiu Leader durant el període de programació 2014-2020.
Pel que fa a la temàtica dels projectes que es subvencionaran, destaquen els 105 projectes del sector serveis, i els 57 del sector turístic.
També cal destacar, que està previst que aquests ajuts fomentin una inversió de més de 28.000.000 euros i la creació de més de 250 llocs de treball en els territoris rurals Leader de Catalunya.
Dues entitats catalanes rebran finançament europeu Erasmus + per a la seva participació en projectes adreçats a la creació de xarxes i associacions transnacionals i nacionals de proveïdors d'FP inicial i contínua.
Aquests projectes aniran destinats a millorar la qualitat i l'eficiència de l'FP, millorar el seu impacte i la seva pertinència pels estudiants i els empresaris, i crear una cooperació transfronterera per a la qualitat i l'atractiu de l'FP.
Les propostes finançades en el marc de la present convocatòria fomentaran també la comunicació, la difusió i el suport per a l'aplicació de l'agenda política de l'FP a escala nacional i de la UE, intercanviant coneixement, impressions i experiència sobre l'aplicació de polítiques i l'intercanvi de les millors pràctiques en matèria d'excel·lència a la FP.
Les dues entitats catalanes que participaran en la realització de projectes de creació de xarxes de proveïdors d'FP són les següents:
El projecte europeu eHealth Eurocampus és una aposta per al desenvolupament de la innovació en l'educació superior i, més en concret, dins l'àmbit de les tecnologies de la informació i la comunicació aplicades a la salut (TIC-salut).
El pressupost total del projecte ha estat de 430.000€ finançats pel programa Erasmus+.
Aquest projecte ha consistit en la creació de nous materials docents, adaptats a les noves tecnologies i a les necessitats del mercat laboral, i el subseqüent assaig i difusió d'aquests entre les escoles d'estiu de Castres, Gal·les i Barcelona.
Paral·lelament al projecte, també han tingut lloc dos seminaris de formació per al professorat – a Montpeller i Palma – que han servit per a compartir experiències i avaluar la implementació i l'avenç de les TIC-salut als centres europeus d'ensenyament superior.
El projecte ha comptat amb la participació de 10 socis, provinents de 5 països diferents, sent l'Euroregió Pirineus Mediterrània el soci capdavanter.
Els altres socis són la Universitat Politècnica de Catalunya, la Universitat de les Illes Balears, l'Institut Nacional Universitari Champollion, la Universitat de Montpeller, la Universitat de Wrexham Glyndwr, l'Escola Superior d'Ulm, la Universitat de Xipre, la Fundació Bit i la Fundació Sant Joan de Déu.
Barcelona ha acollit la tercera escola del projecte, que ha tingut una durada de dos setmanes i va acabar el passat 13 de juliol.
L'escola ha reunit a 60 estudiants universitaris provinents de 5 països europeus.
El projecte ha aplegat tant estudiants d'informàtica com estudiants de salut, que han desenvolupat conjuntament projectes de robòtica, imatge mèdica i serious games.
Els estudiants també han visitat laboratoris catalans de referència en aquests àmbits, l'Hospital Sant Joan de Déu i el Barcelona Supercomputing Center.
L'esdeveniment de difusió de resultats ha tingut lloc del 15 al 17 de juliol al Campus Nord de l'UPC.
El programa ha constat de les següents sessions: innovació i emprenedoria en TIC-Salut; les TIC per a una vida independent més llarga; eines i aplicacions de les TIC; gràfics, imatge mèdica i serious games; i robots per a les TIC.
La interoperabilitat és la capacitat de compartir informació entre els diferents components sense que es perdi el seu significat.
En aquest cas concret, pel que fa a dades de salut.
Als diferents estats de la Unió Europea s'hi generen grans quantitats de dades, però sovint es perden oportunitats d'utilitzar-les per millorar la salut, per contribuir a la medicina personalitzada o de precisió o per millorar enfocaments de prevenció i serveis innovadors per culpa de que les dades no estan disponibles o no són interoperables i portàtils.
Així doncs, la UE vol centrar esforços en millorar la interoperabilitat de les dades del sector.
Està previst que per l'any 2021 la UE tingui una història clínica electrònica i un model eReceta interoperables.
L'objectiu de la convocatòria és recolzar el desplegament i el seguiment de la interoperabilitat en salut electrònica, a través de plataformes digitals interoperables i solucions per a l'ús dels ciutadans, investigadors, serveis de salut i mà d'obra transfronterera al mercat únic digital de la UE.
Les accions han d'involucrar un nombre important de ciutadans de diversos estats membres, proporcionant les seves dades de salut a les plataformes.
La proposta ha de generar un impacte i permetre millorar en les àrees següents:
La Unió Europea impulsa des de fa temps les vies i mesures necessàries, principalment a través del Reglament de Fertilitzants, per tal d'evitar que qualsevol fertilitzant de la UE no representi un risc per a la salut humana, per l'animal o la vegetal, per a la seguretat o per al medi ambient.
Malgrat el Reglament estableix regles per als productes fertilitzants de la UE, no s'acaben de cobrir tots els productes potencialment contaminants.
L'objectiu d'aquesta licitació és dur a terme una avaluació de riscos de la matèria contaminant present en fertilitzants i realitzar un anàlisi de l'impacte socioeconòmic que representaria el fet d'establir un valor límit específic, utilitzant l'enfocament REACH.
Si s'identifiqués un risc, el contracte de serveis proposaria i analitzaria les possibles gestions regulatòries per tal de controlar-lo.
En termes generals, s'hauran de realitzar 3 tasques diferents:
Aquesta primera tasca té com a objectiu dur a terme una avaluació del risc per al medi ambient, incloent-t'hi la contaminació dels recursos naturals i de la salut humana via la presència de contaminants.
També inclou la recopilació d'informació per a un anàlisi socioeconòmic dels impactes de qualsevol possible acció de gestió de riscos.
Aquesta segona tasca es divideix en dues funcions principals.
La primera, identificar els fertilitzants potencialment preocupants pels seus efectes sobre el medi ambient.
La segona, tenir una visió general dels volums utilitzats i de les possibilitats de substitució.
La tercera tasca d'anàlisi d'alternatives pels fertilitzants ha de tenir en compte factors a valorar a l'hora de proposar potencials substituts.
Per exemple: possibles canvis de preus en el mercat de fertilitzants, les possibles reaccions dels agricultors, etc.
Les empreses estan cada vegada més interessades en demostrar que les seves activitats són respectuoses amb el medi ambient.
Malgrat això, publicar una informació relacionada de manera clara, transparent i fiable és complicat pel fet que s'utilitzen un ampli ventall de metodologies per a l'avaluació, cadascuna amb les seves pròpies regles, característiques o abast, entre d'altres.
En aquest sentit, la Comissió Europea va publicar una sèrie d'orientacions i una guia actualitzada.
Alhora, va introduir dos mètodes: la petjada ambiental del producte (PEF) i la petjada ambiental de l'organització (OEF).
Així doncs, l'objectiu de la missió és proporcionar informació sobre l'estat actual de la qüestió en relació a la presència d'al·legacions mediambientals enganyoses a la UE, tant als mercats no alimentaris com d'alimentació i begudes a nivell de productes (béns i serveis) i estratègies de publicitat.
Per permetre aquesta investigació, el contractista generarà un inventari d'al·legacions ecològiques i identificarà el percentatge d'al·legacions enganyoses.
El licitant investigarà els diferents tipus d'al·legacions realitzades.
Per exemple, les al·legacions generals contra les específiques, les autodeclaracions i les verificades, les explícites i les implícites, etc., posant una atenció especial en identificar la part de les al·legacions que són enganyoses.
En termes generals, es persegueix conèixer la naturalesa i la mida del problema.
Al voltant de la seva política de qualitat a l'àrea de la producció agrícola, la Unió Europea protegeix els noms de productes específics per promoure les seves característiques úniques, vinculats a un origen geogràfic així com als coneixements tradicionals.
Els productes agrícoles i els productes alimentaris poden atorgar-se tant a les indicacions geogràfiques (IG) com a les especialitats tradicionals garantides (GTE), mentre que les begudes espirituoses, els vins i els productes de vins aromatitzats poden rebre indicacions geogràfiques (IG).
L'avaluació tindrà com a objectiu proporcionar una avaluació en profunditat del funcionament general de la política de qualitat de la UE a l'àrea de la producció agrícola, amb un enfocament sobre les IG i les TSG protegides de la UE.
Alhora, l'avaluació també examinarà la coherència dels esquemes de qualitat nacionals i regionals dels estats membres de la UE amb les IG i els TSG.
L'objectiu de l'estudi d'avaluació, que es portarà a terme en el marc del procés d'avaluació, és examinar l'efectivitat, l'eficiència, la rellevància, la coherència i el valor agregat del marc legal de la UE sobre el camp en qüestió.
Finalment, l'avaluació també brindarà la oportunitat de considerar la necessitat de millorar, modernitzar, simplificar i racionalitzar la política de qualitat, el seu marc legal i la seva implementació pràctica.
La tórtora comú europea (Streptopelia turtur) és una espècie d'au de la família Columbidae que habita a Europa, el nord d'Àfrica i l'Àsia Central.
Aquesta es troba protegia per la Directiva 2009/147/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 30 de novembre de 2009, relativa a la conservació de les aus silvestres.
Al maig del 2018 es va aprovar un nou Pla d'Acció de la UE/internacional per a la tórtora europea.
El pla d'acció identifica les següents 3 amenaces principals per l'espècie: 1) pèrdua de l'habitat; 2) matança i captura furtives; 3) nivells de caça insostenibles.
El contracte té com a objectiu establir un marc de models adaptatius de gestió de la caça, per cada ruta migratòria, segons el Pla d'Acció.
L'objectiu general de la licitació és proporcionar un model de població i un mecanisme adaptatiu de la collita per garantir la sostenibilitat de la caça de la tórtora europea a la Unió Europea i facilitat el procés de presa de decisions per aconseguir-ho.
En aquest sentit, el licitant té 4 tasques:
La iniciativa de recerca INFRAFRONTIER, finançada pel programa europeu Horizon 2020, proporciona accés a models de ratolins, dades, plataformes i serveis científics que assisteixen a la comunitat investigadora amb les eines necessàries per estudiar el paper de la funció genètica en les malalties humanes.
Les dues convocatòries següents ofereixen accés a dos clíniques de ratolins amb un panell complet de proves de fenotips, basant-se en protocols estandarditzats i personalitzats en àrees terapèutiques clau:
Per descobrir la funció genètica en processos patològics, BIOMEDCODE proporciona una pantalla especialitzada de fenotips en condicions inflamatòries.
La pantalla proposada inclou l'anàlisi fenotípica d'animals mutants combinat amb un model agut i un model inflamatori crònic.
Els interessos d'investigació de l'usuari, la naturalesa del gen mutat i la soca de l'animal mutant objecte d'investigació, dictaran la selecció de la combinació més adequada d'un model agut i un model crònic, per proporcionar el resultat més informatiu i personalitzat per a l'usuari.
Mitjançant aquest cribratge secundari de mutants en condicions de malaltia i inflamació, l'usuari podrà descobrir el paper del seu mutant d'interès en condicions patològiques.
La clínica de ratolins PHENOMIN-CIPHE permet accedir a la seva infraestructura i coneixements tècnics per analitzar les línies mutants de ratolí a través de la immunometinització funcional especialitzada per a citometria de masses.
Aquesta pantalla primària d'immunofenotipació, fonamentalment basada en un etiquetatge extracel·lular, té com a objectiu quantificar les diferents poblacions cel·lulars presents en un model mitjançant el seguiment de l'expressió de receptors específics de la superfície cel·lular a les cèl·lules hematopoètiques.
Aquest primer enfocament que descriu l'heterogeneïtat cel·lular no avalua les funcions efectores de les cèl·lules immunes.
Amb aquesta finalitat, es requereix i ofereix en la present convocatòria una pantalla secundària immune-fenotípica més funcional.
L'accés a les clíniques del ratolins i les seves pantalles de fenotip especialitzades es concediran a partir de l'excel·lència científica i donaran suport al desenvolupament i caracterització en profunditat de models de ratolí per investigar la funció genètica i la fisiopatologia humana.
INFRAFRONTIER proporcionarà accés obert a tots els models caracteritzats per les malalties i les dades de fenotips.
Data límit: Recopilació d'aplicacions la primera setmana de cada mes
El projecte FAIRsFAIR és una iniciativa de la UE que té per objectiu el foment de pràctiques de dades justes a Europa.
Com el seu nom indica, la seva prioritat és que les dades siguin localitzables, accessibles, interoperables i reutilitzables.
El projecte FAIRsFAIR treballa des dels inicis del cicle de vida de les dades de recerca per tal de fomentar una cultura de dades "fair" fent ús de bones pràctiques.
FAIRsFAIR assisteix als òrgans de governabilitat de l'European Open Science Cloud (EOSC) per tal d'establir nous estàndards i desenvolupar polítiques a favor d'unes dades més justes.
A través d'aquesta convocatòria, FAIRsFAIR té per objectiu donar suport als repositoris de dades per mitjà de dos iniciatives diferenciades:
FAIRsFAIR cerca fins a 10 dipòsits de dades que rebran el suport per assolir la certificació CoreTrustSeal.
FAIRsFAIR supervisarà el procés d'autoavaluació i certificació dels dipòsits seleccionats durant la durada del projecte.
FAIRsFAIR donarà suport a la "FAIRificació" dels dipòsits de dades discutint i dissenyant funcions d'implementació que permetin i augmentin la interoperabilitat del repositori.
Això s'aconseguirà mitjançant la construcció i la prova de prototips d'una capa d'interoperabilitat per als dipòsits de dades i, finalment, millorarà la justícia de les dades en els dipòsits que permeten dades FAIR.
FAIRsFAIR busca gestors i representants de dipòsits de dades per aplicar a una o, sí es aplicable, a les dos iniciatives de suport.
La Intel·ligència Artificial (IA) representa una gran oportunitat pel present i pel futur de l'assistència mèdica, donant suport a un millor diagnòstic, tractament, prevenció i assistència personalitzada.
L'anàlisi d'imatges de salut és un dels camps més prometedors per aplicar la IA en l'atenció sanitària, contribuint a una millor predicció, diagnòstic i tractament de malalties.
Per desenvolupar i provar aplicacions d'IA fiables dins del camp, es necessita accés a grans quantitats de dades d'alta qualitat.
Aquesta acció hauria de contribuir a provar, experimentar i desenvolupar eines i anàlisis d'IA enfocats a la prevenció, predicció i tractament de les formes més comunes de càncer, oferint al mateix temps solucions per tal de poder compartir imatges de salut de manera segura a tot Europa.
Les propostes han de configurar i contribuir a poblar un gran dipòsit interoperable d'imatges de la salut.
La licitació espera l'impacte següent:
La CE considera que les propostes que es moguin entre els 8 i els 10 milions d'euros són les que permetran abordar el desafiament específic de manera adequada.
Això no exclou, però, la presentació i selecció de propostes que presentin altres quantitats.
Per tal de garantir l'autonomia estratègica europea en una tecnologia tant important com l'AI ( Artificial Intelligence ), apuntalant la major part de les futures activitats professionals i privades, és essencial reforçar i potenciar els actius europeus d'aquest camp.
Això inclou la seva comunitat d'investigadors, que ha de ser de primer nivell i s'ha de mantenir a l'avantguarda del desenvolupament de l'AI.
El treball conjunt i la unió de forces serà crucial per ser competitius a nivell internacional.
L'objectiu de la convocatòria és, doncs, fomentar la cooperació entre els millors equips d'investigació d'Europa, unint esforços per abordar de manera més eficient els principals reptes científics i tecnològics de la intel·ligència artificial.
Així doncs, es desenvoluparan xarxes de centres d'excel·lència amb l'objectiu que siguin atractives pels científics i pels nous talents, tot mobilitzant investigadors per col·laborar en temes clau.
Els objectius de la convocatòria són els següents:
Alhora, la convocatòria es divideix en les dues accions següents:
La Comissió Europea finança aquesta nova convocatòria amb l'objectiu d'assolir fins a una vintena d'organitzadors del Hackathon Copernicus amb una quantia de 20.000 euros per organització.
Si la vostra organització dóna suport a la innovació i als emprenedors aquesta és una oportunitat perfecta per a vosaltres!
En aquesta ocasió, se cerquen empreses o entitats que vulguin ser organitzadores dels Hackathons.
La iniciativa reunirà a desenvolupadors, emprenedors i experts del tema per tal de desenvolupar noves aplicacions basades en les dades i els serveis de l' Earth Observation del Copernicus.
La feina a realitzar per part del contractat, però, serà la d'organitzador.
Aquí en teniu algunes recomanacions:
Per cada Hackathon, la CE finançarà el 85% de les despeses, amb un màxim de 20.000 euros.
Pressupost: 400.000 € (quantia màxima de 20.000 € per sol·licitant) | Data límit: 15/11/2019
L'objecte del contracte és elaborar un estudi sobre l'impacte (creació d'ocupació, beneficis econòmics i repercussions/sinèrgies) de les activitats del projecte ITER a la UE, amb un anàlisi en profunditat del valor afegit global i de l'impacte en la competitivitat global d'Europa a la participació de la UE a les activitats de fusió a través de l'ITER.
L'Agència Europea de Fusió per la Energia (F4E) funciona des de 2007, pel que convé avaluar l'efecte de la seva activitat en l'economia europea, en termes d'impacte econòmic i creació d'ocupació.
L'any 2018 es va realitzar un primer estudi que abastava el període 2008-2017.
El licitant hauria de donar seguiment i desenvolupar l'anàlisi anterior, perfeccionant la metodologia i incorporant dades addicionals, així com ampliant l'anàlisi als 2 anys transcorreguts des del primer anàlisi.
La licitació presenta 3 objectius principals:
Barcelona acull la seu de Fusion For Energy (F4E), l'agència europea encarregada de gestionar els 6.600 milions d'euros d'aportació europea a l'ITER.
Pràcticament la meitat, doncs el pressupost total del projecte és de 15.000 milions d'euros.
L'organització compta amb un total de 400 treballadors, malgrat també té seus a França i Alemanya.
El premi de la Comissió Europea per a la planificació de la mobilitat urbana sostenible es va iniciar l'any 2012.
L'objectiu del guardó és encoratjar l'adopció de plans de mobilitat urbana sostenible (SUMP) per part de les autoritats locals arreu d'Europa i recompensar les fites més destacades dins l'àrea temàtica de cada any.
Aquesta vuitena edició del premi es centrarà en la seguretat alhora de caminar i el ciclisme, que es relaciona amb el tema de la Setmana Europa de la Mobilitat d'aquest any.
El premi guardonarà aquelles ciutats que integrin una mobilitat activa i segura en la planificació de la mobilitat urbana sostenible.
Es posarà especial èmfasi en el desenvolupament i la promoció dels desplaçaments a peu i en bicicleta com a models de transport urbà, així com la millora de la seguretat per als vianants i els ciclistes.
La present publicació té com a objecte establir les bases de la concessió, seguiment i justificació dels ajuts per incentivar la formació, la incorporació i el foment de la mobilitat de docents universitaris, investigadors i professionals de la investigació en organismes d'investigació i de difusió de coneixements.
Més concretament, els ajuts a atorgar tenen les finalitats següents:
a) La formació de professors universitaris, investigadors, tecnòlegs, personal tècnic i altres professionals en I+D+i.
b) La promoció de la incorporació de professors universitaris, investigadors, tecnòlegs, personal tècnic i altres professionals en I+D+i, facilitant la seva inserció laboral tant en el sector públic com en el privat per contribuir a incrementar la competitivitat de la investigació i la innovació a Espanya.
c) El foment de la mobilitat de professors universitaris, investigadors, tecnòlegs i personal tècnic, tant de dins del sector públic com entre aquest i el sector empresarial, així com la mobilitat internacional.
Les actuacions que es financin dins d'aquesta ordre s'emmarcaran dins d'algun dels següents subprogrames estatals del Programa Estatal de Promoció del Talent i la seva Ocupació en I+D+i del Pla Estatal d'Investigació Científica i Tècnica i d'Innovació 2017-2020:
a) Subprograma Estatal de Formació en I+D+i
b) Subprograma Estatal d'Incorporació
En són potencials beneficiaris:
Els ajuts contemplats en aquestes bases reguladores podran ser cofinançats amb qualsevol dels fons provinents de la Unió Europea, tècnicament anomenats Fons Estructurals i d'Inversió Europeus (EIE).