Resolució 169/2020, de 27 de febrer
Informes de Secretaria i d'Intervenció del 2019
La resposta donada al regidor quasi bé un mes després de la seva sol·licitud és extemporània i es produeix un cop ha operat el silenci administratiu amb efecte estimatori, de manera que la resolució expressa extemporània posterior no podria ser contrària a aquest sentit estimatori, tal i com disposa article 24.3.a de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.
La invocació que fa l'Ajuntament de què la sol·licitud d'informació li comporta una tasca complexa d'elaboració per justificar que no la pot atendre no s'adequa a l'article 164 TRLMRLC, que no preveu, a diferència del règim general de l'LTAIPBG (article 29.1.b), que la tasca complexa d'elaboració pugui motivar la inadmissió de les sol·licituds d'informació d'una persona regidora.
Res oposa, doncs, a què l'accés als informes ho sigui en format digital, i si es disposa d'una eina de gestió d'expedients electrònics com la què es fa referència a la resolució de l'ajuntament, no serà complex elaborar aquest fitxer digital, o almenys, prestar a la persona regidora reclamant l'assistència i formació que li sigui precisa per al domini de l'eina informàtica necessari per accedir als informes que hi estan penjats.
Número d'expedient de la Reclamació: 66/2020
Finalment l'informe de l'Ajuntament de Gavà indica que es facilita còpia de la documentació enviada a la persona reclamant consistent en la comunicació de resposta facilitada al reclamant el dia 21 de gener de 2020 i reproduïda a l'antecedent 3.
" 1a: Les Resolucions GAIP van indicar -amb un sentit comú aclaparador- que aquells que representen la ciutadania a les institucions públiques, no poden gaudir d'un dret d'accés a la documentació pública, d'abast i qualitat inferior que quan aquest mateix dret l'exerciten llurs representats individualment considerats.
-Que, alhora, les lleis sectorials (les de règim local en serien un cas) s'han d'interpretar d'acord amb el que estableix la Llei 19/2014 i, pel cas d'establir excepcions respecte al règim general, "aquestes han d'ésser explícites i respondre a una causa que les justifiqui" (punt 2 de la Disposició final primera)."
El règim d'accés dels electes locals abasta, d'una banda, el dret a obtenir la documentació íntegra de tots els assumptes inclosos en l'ordre del dia de les sessions dels òrgans col·legiats, des del mateix moment de la convocatòria, que l'Ajuntament té l'obligació de proporcionar-los sense necessitat de petició prèvia (article 164.4 TRLMRLC); d'altra banda, els electes locals poden sol·licitar qualsevol altra informació de la corporació, i només es podrà desestimar per resolució motivada, dins dels quatre dies següents a formalitzar la sol·licitud, si el coneixement o la difusió de la informació pot vulnerar el dret constitucional a l'honor, la intimitat personal o familiar o a la pròpia imatge o si es tracta de matèries afectades per la legislació general sobre secrets oficials o per secret sumarial (article 164.3 TRLMRLC).
La reclamació reuneix els requisits establerts als articles 42.1 LTAIPBG i 30, 31, 32 i 33 RGAIP i, per tant, és admissible a tràmit
Tal i com s'ha indicat en el FJ anterior, els electes locals tenen un règim especial d'accés, que és el que resulta d'aplicació directa i principal en la tramitació de les seves sol·licituds d'informació, regulat a l'article 164 TMRLC, el qual disposa el següent:
164.1 Tots els membres de les corporacions locals tenen dret a obtenir de l'alcalde o alcaldessa o del president o presidenta, o de la comissió de govern, tots els antecedents, les dades o les informacions que són en poder dels serveis de la corporació i són necessaris per al desenvolupament de llur funció.
164.2 Els serveis de la corporació han de facilitar directament informació als membres de les corporacions quan:
164.3 En els altres casos, la sol·licitud d'informació s'entén com a acceptada per silenci administratiu si no es dicta resolució denegatòria en el termini de quatre dies a comptar de la data de presentació de la sol·licitud.
164.4 El que disposen els apartats anteriors s'entén sens perjudici de l'obligació de facilitar a tots els membres de la corporació la documentació íntegra de tots els assumptes inclosos en l'ordre del dia de les sessions dels òrgans col·legiats, des del mateix moment de la convocatòria.
164.5 Els membres de la corporació tenen dret a obtenir còpia de la documentació a la qual tenen accés.
164.6 Els membres de la corporació han de respectar la confidencialitat de la informació a què tenen accés per raó del càrrec si el fet de publicar-ho pot perjudicar els interessos de l'ens local o de tercers. "
Per tant, els electes locals tenen, en relació amb l'accés a la informació de la seva pròpia Corporació, un règim d'accés reforçat (termini més breu i catàleg de límits a l'accés molt reduït) en comparació amb el règim general d'accés establert a l'LTAIPBG, que deriva de la consideració jurisprudencial de què aquest dret d'accés a informació forma part indissoluble del ius in officium i, per tant, és una manifestació del dret fonamental a la participació política de l'article 23 de la Constitució.
I és aquest règim especial d'accés el que l'Ajuntament ha d'aplicar quan la sol·licitud d'informació la fa una persona regidora, i no pas l'LTAIPBG.
La indeterminació de la resposta donada a la persona regidora reclamant fa que sigui difícil determinar la fonamentació jurídica de la resolució i el seu propi sentit.
D'entrada, no es tracta d'una resolució formal, sinó d'una carta que no conté indicació de les vies de recurs.
La carta afirma que la sol·licitud no pot ser atesa perquè comporta una tasca complexa d'elaboració, cosa que semblaria indicar que s'està inadmetent a tràmit per aquesta causa, prevista a l'article 29.1.b LTAIPBG.
Seguidament, però, indica la via de consulta dels informes relatius a les juntes de govern i plens, a través d'un programa de gestió d'expedients al qual la persona reclamant hi tindria accés, de manera que semblaria deduir-se'n que es produeix una comunicació de la informació per indicació de la via per accedir-hi, possibilitat aquesta prevista per l'article 34.7 LTAIPBG per als casos en què s'estima plenament i íntegrament la sol·licitud (que no és el cas).
Finalment, el tercer paràgraf de la carta s'ofereix a donar la informació si la persona reclamant identifica un informe concret que no es correspongui ni a les juntes de govern ni al ple, el què es podria assimilar a una petició de concreció d'una sol·licitud imprecisa, prevista a l'article 28 LTAIPBG.
Però, en realitat, cap d'aquestes previsions legals són aplicables al cas, tal i com seguidament es justificarà.
L'article 164.3 TRLMRLC estableix que el termini de què disposa l'administració per resoldre les sol·licituds d'informació dels electes locals és de quatre dies a comptar des de la presentació de la sol·licitud (registrada el 23 de desembre de 21019), transcorreguts els quals la sol·licitud s'entén estimada per silenci.
D'acord amb això, cal refutar l'al·legació de l'Ajuntament quan diu que "...
La resposta a aquesta petició es va fer el 21 de gener de 2020, dins del termini de temps que marca la llei 19/2014, en els articles 33 i 36".
Ben al contrari, la resposta donada al regidor quasi bé un mes després de la seva sol·licitud és extemporània i es produeix un cop ha operat el silenci administratiu amb efecte estimatori, de manera que la resolució expressa extemporània posterior no podria ser contrària a aquest sentit estimatori, tal i com disposa article 24.3.a de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques: " a) En els casos d'estimació per silenci administratiu, la resolució expressa posterior a la producció de l'acte només es pot dictar en cas de ser confirmatòria d'aquell ".
Doncs, bé, la resolució (si se'n pot dir així de la carta de resposta) de 21 de gener, no es pot considerar un acte confirmatori de l'estimació plena presumpta, ja que expressament es diu que no es pot atendre la seva sol·licitud i imposa realitzar una nova sol·licitud d'un informe concret per atendre-la.
D'altra banda, la invocació que fa l'Ajuntament de què la sol·licitud d'informació li comporta una tasca complexa d'elaboració per justificar que no la pot atendre, no s'adequa a l'article 164 TRLMRLC, que no preveu, a diferència del règim general de l'LTAIPBG (article 29.1.b), que la tasca complexa d'elaboració pugui motivar la inadmissió de les sol·licituds d'informació d'una persona regidora.
Invoca l'Ajuntament com a mínima fonamentació de la seva resposta desestimant la sol·licitud per ser genèrica i comportar una tasca complexa d'elaboració, la Resolució de la GAIP 544/2019.
Però el cert és que en aquesta Resolució res s'hi diu que pugui justificar la posició de l'Ajuntament.
En primer lloc, perquè en aquell procediment, la persona reclamant no era una persona regidora, i per tant, no actuava en exercici d'un dret fonamental a la participació política i sotmès a la legislació de règim local (article 164 TRLMRLC).
Seguidament, perquè en aquell cas, l'objecte de la reclamació era veritablement inconcret (s'havia estimat i lliurat la informació clarament identificada, i el que restava com a objecte de reclamació era la referència a qualsevol altra informació ambiental que hi estigués relacionada.
I fins i tot admetent això, la Resolució és clara en pronunciar-se en sentit contrari a l'Ajuntament de Gavà: " El caràcter excessivament genèric o imprecís de la sol·licitud no justifica, tanmateix, denegar o desatendre el dret d'accés a la informació.
En aquests casos és procedent aplicar allò que estableix l'article 28 LTAIPBG. (...)
Per tant, el que hauria d'haver fet l'Ajuntament a la vista dels termes sens dubte imprecisos o genèrics en què es formula la sol·licitud de qualsevol informació ambiental en l'àmbit del PDU de la Colònia Güell, és demanar a la persona sol·licitant una major concreció de la informació a la qual vol tenir accés i ajudar-la (prestar-li assistència i assessorament) a aquests efectes.
Les actuacions per a la concreció de les sol·licituds d'informació pública previstes per l'article 28 LTAIPBG són veritables deures, tant per a l'Administració sol·licitada (a qui l'apartat primer d'aquest article obliga a demanar la concreció i l'apartat segon l'obliga a prestar assessorament i assistència a la persona sol·licitant per dur-la a terme), com per a la persona sol·licitant, a qui es pot considerar desistida del procediment si no participa en aquesta tasca de concreció de la sol·licitud. (...)."
Per tant, el que vindria a mostrar el precedent citat per l'Ajuntament és, en tot cas, que l'Administració hauria d'haver ajudat a la persona reclamant a concretar la sol·licitud, si el motiu de no atendre-la fos que era imprecisa, però no desestimar-la per aquest motiu, i en aquest sentit es va pronunciar la Resolució 544/2019 de la GAIP, que va estimar el dret d'accés a la informació reclamada.
En darrer terme, cal abordar la resposta donada a aquesta Comissió per l'Ajuntament de Gavà, que difereix de la resposta que va obtenir la persona reclamant en el seu dia.
Diu el més que concís informe de l'Ajuntament de Gavà, després de sostenir que va donar resposta dins del termini legal per fer-ho, cosa que ja ha quedat desacreditada, el següent " 3- A la resposta li explicàvem que tenia a la seva disposició tots el documents que ens demanaven.
4- Hem de tenir en compte que com a Grup Municipal tenen accés a totes les eines necessàries per tal de poder tenir de manera física i electrònica els documents demanats.
5- Per motius de sostenibilitat, transparència i acomplir les lleis 39/2015, en el article 70 – Expedient Administratiu (on indica que ha de ser electrònic), vam optar per l'opció electrònica. ".
Aquest informe afirma literalment que s'ha posat a disposició de la persona reclamant la totalitat de la informació reclamada, i que els grups tenen accés físic i electrònic als documents demanats.
Això, però, és contradit per la persona reclamant, que afirma que solament tenen accés als informes que van al Ple, i es contradiu igualment amb la pròpia resolució prèvia de l'Ajuntament, que afirmava que només es trobaven directament consultables els informes que van al Pla i a la Junta de Govern local, i que l'accés a la resta li suposaria una tasca complexa d'elaboració.
Res oposa, doncs, a què l'accés als informes ho sigui en format digital, i si es disposa d'una eina de gestió d'expedients electrònics com la què es fa referència a la resolució de l'ajuntament, no serà complex elaborar aquest fitxer digital, o almenys, prestar a la persona regidora reclamant l'assistència i formació que li sigui precisa per al domini de l'eina informàtica necessària per accedir als informes que hi estan penjats.
Per tant, tret que es justifiqui que l'accés a algun d'aquests informes que es reclama vulnera algun d'aquests límits, s'ha de permetre l'accés a tots els informes reclamats, per bé que s'ha de recordar que els membres de la corporació han de respectar la confidencialitat de la informació a què tenen accés per raó del càrrec si el fet de publicar-ho pot perjudicar els interessos de l'ens local o de tercers, d'acord amb l'apartat 6 de l'article 164 TRLMRLC.
Sobre la base dels antecedents i fonaments jurídics exposats, el Ple de la GAIP, en la sessió de 27 de febrer de 2020, resol per unanimitat,