projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El personal propi i el personal extern del Departament tenen diferents circuits per tramitar les seves sol·licituds d'inscripció a les activitats formatives que es promouen.
A la informació corresponent al programa de cada curs o activitat formativa s'indica tant el tipus de personal destinatari del curs com el circuit que ha de seguir per fer la inscripció.
Al Programa d'activitats formatives les activitats estan agrupades en dos blocs:
- La formació bàsica, d'aprofundiment i estratègica adreçada als professionals del Departament, gestionada pel Servei de Recursos Humans i pel Servei de Prevenció de Riscos Laborals.
- La formació especialitzada, adreçada als professionals del Sistema català de serveis socials, tant del Departament com del món local i els serveis d'iniciativa privada gestionada pel Gabinet Tècnic.
Juntament amb els objectius marcats pel Pla director de formació, el Programa de formació segueix les pautes marcades pel següent marc normatiu:
En consonància amb la Llei de serveis socials, el Pla director de formació del Departament recull unes línies formatives que se centren en els següents aspectes:
Pel que fa al personal adscrit al servei de l'Administració de la Generalitat de Catalunya, el III Acord sobre condicions de treball del personal de l'àmbit d'aplicació de la Mesa General de negociació de l'Administració de la Generalitat de Catalunya, a l'article 10.2, fa esment de les línies de formació establertes per tal de donar compliment als objectius de la formació:
Com a criteri general, la formació orientada al desenvolupament del lloc de treball (d'acollida, estratègica, i d'actualització i aprofundiment), sempre que no es perjudiqui el servei, es desenvoluparà dins de l'horari laboral.
En el cas que existeixi una incompatibilitat manifesta per realitzar aquesta formació durant l'horari laboral, s'arbitraran específicament les mesures adients per compensar el temps emprat pels empleats i per les empleades públiques que s'hagin de formar.
Un dels objectius estratègics del Departament, en el marc de l'impuls de les polítiques socials, és promoure la formació dels professionals, entesa des de quatre vessants:
Amb aquesta finalitat s'ha dissenyat el Pla director de formació que estableix els principis bàsics de l'estratègia formativa adreçada a la comunitat professional del Sistema català de serveis socials, tant del propi Departament i de la Generalitat, com també dels consells comarcals, ajuntaments i serveis d'iniciativa privada que formen part de la xarxa de serveis socials d'atenció pública.
b) Al personal tècnic qualificat del Sistema català de serveis socials, el qual comprèn tant els serveis públics de la Generalitat, dels consells comarcals i dels ajuntaments integrats en la xarxa bàsica de serveis socials de responsabilitat jurídica pública, com també els serveis d'iniciativa privada.
Hi ha activitats que s'adrecen exclusivament al personal propi del Departament, altres de caràcter mixt que s'adrecen tant al personal propi com al personal d'institucions i entitats col·laboradores i, finalment, activitats obertes al personal de qualsevol entitat o establiment de serveis socials.
Les activitats formatives depenen de diferents unitats gestores, segons la temàtica i el personal destinatari.
La informació del programa de cada curs o activitat formativa, a més dels continguts, inclou tant les persones destinatàries del curs com la unitat gestora de qui depèn.
Els circuits de tramitació de les sol·licituds són diferents per al personal propi del Departament i per al personal extern.
Un dels objectius estratègics del Departament, en el marc de l'impuls de les polítiques socials, és promoure la formació dels professionals, entesa des de quatre vessants:
Amb aquesta finalitat, s'ha dissenyat el Pla director de formació que estableix els principis bàsics de l'estratègia formativa adreçada a la comunitat professional del Sistema català de serveis socials, tant del propi Departament i de la Generalitat, com també dels consells comarcals, ajuntaments i serveis d'iniciativa privada que formen part de la xarxa de serveis socials d'atenció pública.
Els principis bàsics de l'estratègia formativa del Pla director de formació són el següents:
El document inclou la relació de línies formatives i la descripció dels agents i els recursos per dur-lo a terme.
Els agents del Pla són el Consell de Direcció del Departament, el Grup de Treball de Formació i el Comitè d'Expertes i Experts en Formació en l'àmbit de l'Acció Social.
Els recursos del Pla són el reconeixement de la Formació d'Interès en Serveis Socials, el Centre de Documentació de Serveis Socials i Portal DIXIT, l'acreditació de qualificacions professionals, el Comitè d'Ètica dels Serveis Socials de Catalunya i els recursos pedagògics per a la formació, els documents de suport tècnic i el material didàctic.
El Departament edita publicacions pròpies, algunes agrupades en col·leccions, en els àmbits de la seva competència.
Així mateix, també coedita publicacions i dóna suport a l'edició d'obres relacionades amb els temes en què treballa.
En aquesta secció trobareu un catàleg de les publicacions editades pel Departament a partir de l'any 2000.
Per consultar les obres editades anteriorment, us podeu adreçar a DIXIT Centre de Documentació de Serveis Socials.
Podeu localitzar les publicacions per col·lecció o per àmbits temàtics.
En el marc del Programa de prevenció i detecció de la violència de gènere de Catalunya en els àmbits laboral, social i comunitari, finançat pel Pacte d'Estat contra la violència de gènere, la Direcció General d'Acció Cívica i Comunitària compta amb un equip de professionals que té l'encàrrec de desenvolupar accions comunitàries inclusives de caire transversal encaminades a la sensibilització, prevenció i detecció de les violències masclistes, així com a dotar d'eines de detecció i derivació dins dels serveis que es troben territorialitzats, com són els Punts Òmnia, equipaments cívics, Oficines d'Afers Socials i Famílies, Plans de desenvolupament comunitari i actuacions que es duen a terme en el marc del Pla Integral del Poble Gitano i de foment de l'Associacionisme i el Voluntariat.
El Mapa de recursos d'Acció comunitària inclusiva és una eina en què estan representats tots els serveis, programes i recursos de Catalunya que impulsa la Direcció General d'Acció Cívica i Comunitària.
S'hi pot trobar informació georeferenciada i territorialitzada dels serveis següents:
A part de consultar aquests serveis, ben aviat es podrà obtenir informació referent a les entitats i projectes que reben suport de la Direcció General d'Acció Cívica i Comunitària.
Aquesta informació s'identificarà amb el concepte de "Suport als projectes d'entitats del territori".
Mitjançant el Mapa de recursos d'acció comunitària i inclusiva, la Direcció General d'Acció Cívica i Comunitària posa a l'abast de la ciutadania general, així com de les entitats del tercer sector i les altres administracions, una eina útil i transparent per accedir a tots els recursos, programes i serveis que hi ha disponibles a Catalunya en matèria d'acció comunitària inclusiva.
Informació dels tràmits que convoca el Departament per a entitats que treballen en serveis socials i en altres àmbits de la seva competència
Oferta de cursos de formació especialitzada dirigits a la comunitat professional dels Sistema català de serveis socials.
Recull dels protocols d'actuació elaborats pel Departament amb l'objectiu d'aconseguir una intervenció coordinada de les institucions públiques i la comunitat professional implicada en determinades situacions i processos relacionats amb els seus àmbits de competència
Les entitats proveïdores de serveis socials poden trobar en aquest apartat totes les informacions i utilitats del seu interès.
S'ofereix informació de la reglamentació, de les obligacions, requeriments, convocatòria de subvencions i registre d'entitats, entre d'altres, per treballar en l'àmbit dels serveis socials.La inscripció al Registre atorga l'autorització administrativa necessària per desenvolupar les activitats de les entitats titulars de serveis i/o establiments socials.
Xarxa de Serveis Socials d'Atenció Pública
Recursos que s'ofereixen a la xarxa associativa, tant de persones immigrades com d'entitats de suport que treballen per a l'acollida i la integració de la nova ciutadania.
Dia: Dimarts, 19 de juny de 2018
L'objectiu de la jornada era abordar el paper que l'acció comunitària pot tenir en la lluita contra l'exclusió social i en la generació de benestar, en el marc del futur Pla Estratègic dels Serveis Socials.
En particular, la jornada ha volgut posar en valor el treball comunitari com a motor de canvi dels serveis socials bàsics, i (re)obrir i (re)emprendre el debat sobre com podem incorporar la mirada comunitària en la intervenció social que es fa des dels serveis socials.
Els participants van aportar diferents visions i perspectives respecte a aquest tema, vam debatre amb experts en la matèria i professionals implicats al territori, contrastant idees i compartint experiències d'acció comunitària als serveis socials.
En aquesta jornada vam comptar amb l'assistència de més de 200 persones provinents d'àrees bàsiques de serveis socials i d'atenció de les persones (40%), professionals de l'acció comunitària i de les oficies d'inclusió social (20%), personal tècnic del DTASF (20%) i membres de centres de recerca, universitats i altres agents (20%).
El Director General d'Acció Cívica i Comunitària, Bernat Valls, va inaugurar l'acte, i va expressar la voluntat que l'acció comunitària deixi de ser considerada només una metodologia d'intervenció (potent, de gran valor, amb mancances també) per esdevenir el nou marc de la intervenció en l'atenció de les persones.
La primera part de la jornada va comptar amb la intervenció del Secretari General d'Afers Socials i Famílies, Cesc Iglesies, que va presentar l'agenda del Pla Estratègic de Serveis Socials, uns Serveis Socials per a tothom, de caire preventiu i amb enfocament comunitari.
Un nou model d'atenció primària dels serveis socials, on s'incorpori la mirada comunitària, i on els equips tècnics d'acció comunitària inclusiva siguin un element catalitzador d'aquest canvi, enfortint els equips bàsics dels serveis socials i alhora fent una tasca de teixir ponts i aliances amb la resta de polítiques públiques, com ara l'habitatge, la salut, l'ensenyament o l'ocupació, en la cerca de sinergies i enfocaments compartits.
A continuació, el sr. Fernando Fantova, consultor social, va fer una conferència sobre la dimensió comunitària dels serveis socials, en el marc de la Interacció, concepte que proposa com a objecte propi dels serveis socials, i que aporta una visió relacional significativa del que ha de ser el paper dels serveis socials.
La segona part de la jornada va comptar amb una taula rodona sobre el treball comunitari a serveis socials, on van participar el col·legi oficial de Treball Social de Catalunya, el Col·legi de Educadores i Educadors de Catalunya, i el Col·lectiu de professionals del Treball Comunitari de Calalunya.
En aquesta taula han reflexionat sobre les raons de la recuperació de la dimensió comunitària en l'encàrrec dels serveis socials i dels reptes, oportunitats i riscos que aquesta aposta significa, fent especial incís en les eines i els recursos necessaris.
La sessió matinal es va tancar amb la presentació de dos experiències significatives de treball comunitari a serveis socials, als ajuntaments del Prat de Llobregat i de Castell- Platja d'Aro.
El mes de novembre de 2015 s'han complert els 600 anys de l'arribada del poble gitano a Catalunya.
Atesa la rellevància d'aquest aniversari, el Govern va acordar commemorar aquesta efemèride sota el lema "600 anys del Poble Gitano a Catalunya.
En aquest sentit, el Govern també dóna compliment al Pla integral del poble gitano a Catalunya, que té com un dels seus objectius principals promoure la cultura gitana i posar en valor les aportacions d'aquest poble a Catalunya.
L'Enquesta de participació i política (EPP) és una enquesta periòdica que recull informació sobre les actituds polítiques i els hàbits de participació de la gent jove a Catalunya.
La relació de la ciutadania jove amb l'esfera política és una de les preocupacions de qualsevol societat democràtica.
Les polítiques de joventut, a més, han estat pioneres en la introducció de la participació com un principi clau en les polítiques públiques.
L'EPP ofereix informació d'interès tant per a la comunitat acadèmica com per als agents de les polítiques de joventut.
El projecte, impulsat per l'Observatori Català de la Joventut, és el resultat de la col·laboració entre la Direcció General de Joventut i la Direcció General de Relacions Institucionals i amb el Parlament.
L'Enquesta a municipis i comarques de Catalunya (EMC) és una enquesta adreçada als ens locals de Catalunya per conèixer els posicionaments i el model de desenvolupament de les polítiques de joventut en l'àmbit local.
L'EMC és un projecte impulsat per l'Observatori Català de la Joventut que permet conèixer les estructures tècniques i polítiques de joventut i els recursos adreçats a la joventut, així com qüestions relacionades amb la planificació i el desenvolupament de les polítiques locals de joventut i la valoració i les necessitats de suport per al seu desenvolupament.
L'Enquesta a la joventut de Catalunya (EJC) és una estadística oficial de la Generalitat de Catalunya centrada en les condicions de vida de les persones joves i els processos de transició a la vida adulta.
L'EJC és un projecte de l'Observatori Català de la Joventut que té per objectiu proporcionar informació rellevant, fiable i actualitzada que contribueixi a l'orientació de les polítiques de joventut.
Per aconseguir-ho, compta amb el suport de l'Institut d'Estadística de Catalunya (Idescat) en el disseny, el seguiment i la revisió de l'operació estadística i d'equips d'investigació universitaris per a l'anàlisi de les diferents temàtiques tractades al qüestionari.
Curs semipresencial de 160 hores organitzat per la Direcció General de Joventut amb la col·laboració de l'Escola d'Administració Pública de Catalunya i adreçat a professionals i responsables de les polítiques de joventut i, en general, a qualsevol professional interessat en les polítiques locals de joventut.
Podeu consultar cursos, jornades i altres formacions de l'àmbit de joventut.
La Direcció General de Joventut dóna suport al Màster Interuniversitari en Joventut i Societat, Màster oficial reconegut i amb adaptació a les directrius europees.
Premi a la millor tesi doctoral o treball de final de carrera o màster sobre la realitat juvenil o les polítiques de joventut a Catalunya.
Beques adreçades a estudiants de doctorat que estan fent la tesi sobre la realitat juvenil o les polítiques de joventut a Catalunya.
Dotat amb un màxim de 2.000 euros per beca i 4.000 € en total.
Finançament de projectes d'estudi i anàlisi que tinguin per finalitat contribuir al coneixement de la realitat actual en matèria de joventut a Catalunya.
Dotat amb un màxim de 10.000 euros per ajut i 20.000 € en total.
L'Observatori Català de la Joventut posa a disposició de la comunitat investigadora les matrius de dades de l'Enquesta a la joventut de Catalunya.
L'Observatori Català de la Joventut posa a disposició de la comunitat investigadora les matrius de dades de l'Enquesta de participació i política.
Projecte de recerca europeu que té per objectiu establir de forma exhaustiva el disseny d'una hipotètica enquesta longitudinal sobre benestar infantil i juvenil a Europa, en vistes a la seva possible execució com a European Research Infrastructure.
El projecte es basa en l'estudi de viabilitat MYWEB ( https://fp7-myweb.eu ), en què ja va participar l'Observatori Català de la Joventut, i que va concloure que era viable i desitjable la creació d'aquesta enquesta a nivell europeu.
L'ECDP serà executat per un consorci format per diferents institucions de recerca d'estats membres de la UE i parteix d'un enfocament centrat en l'infant i en la persona jove, que estaran directament implicats en el disseny de l'instrument de recerca.
Gary Pollock (Manchester Metropolitan University-coordinador general) i Pau Serracant (Observatori Català de la Joventut–coordinador per a l'Estat espanyol).
L'Enquesta a Municipis i Comarques sobre polítiques de joventut és una eina de recollida d'informació sobre les polítiques de joventut que duen a terme els municipis i comarques de Catalunya, així com de les estructures i els recursos que el món local destina a l'àmbit de joventut.
Les dades, recollides durant el primer trimestre de 2017, donen peu a diversos anàlisis per millorar el coneixement sobre les necessitats dels ens locals per desplegar polítiques de joventut i sobre el model de desplegament proposat pel PNJCat.
Durant l'any 2017 s'ha treballat en diversos productes d'anàlisi i de difusió per donar a conèixer les principals dades obtingudes a través de l'EMC que es posaran a disposició dels ens locals, professionals i de la ciutadania en general, durant l'any 2018.
Saleta Fabra (Observatori Català de la Joventut).
L'associacionisme juvenil català és un moviment ric, dens i variat, amb entitats d'una llarga tradició històrica.
La seva documentació constitueix un patrimoni cultural molt valuós que cal preservar i difondre.
Els usuaris en poden consultar els fons al web de l'Arxiu Nacional de Catalunya (ANC).
del patrimoni documental de les entitats juvenils
Es poden fer reserves de documentació en aquest correu electrònic
La col·lecció, que es conserva a l'Arxiu Nacional de Catalunya (ANC), aplega 2.030 cartells de procedència diversa, reunits durant els anys 80 i 90 pel Centre de Documentació Juvenil.
L'integren els cartells produïts per la Generalitat de Catalunya i per les entitats juvenils catalanes, així com també alguns d'àmbit internacional.
A més de testimoniar l'activitat dels agents que han intervingut en les polítiques de joventut i els temes recurrents, la col·lecció permet analitzar el llenguatge gràfic utilitzat i resseguir l'evolució dels estils, fórmules, missatges i campanyes al llarg d'aquest període.
Dins de la col·lecció Publicacions de l'Arxiu Nacional de Catalunya s'han editat els ítems següents:
Facilitem l'accés a la informació del vostre interès i assessorem sobre els recursos que disposem a la biblioteca i com utilitzar-los.
Podeu emportar-vos fins a 6 documents del CDJ durant 4 setmanes, llevat les publicacions periòdiques i les obres de referència que estan excloses de préstec.
Per accedir a aquest servei cal presentar un document acreditatiu (DNI, Passaport).
També podeu sol·licitar la reproducció o préstec de documents que no es troben al CDJ mitjançant el servei de préstec interbibliotecari entre les Biblioteques Especialitzades de la Generalitat (BEG)
Selecció trimestral de sumaris de les darreres publicacions periòdiques que es troben a l'hemeroteca del Centre de Documentació.
Selecció trimestral de les principals obres d'interès sobre la joventut i els joves que hem incorporat al nostre fons.
Reculls temàtics d'articles per preparar i documentar jornades, estudis, investigacions.
Selecció de documents i de recursos disponibles a la xarxa sobre un tema concret.
Si ho desitgeu us podeu subscriure gratuïtament a qualsevol d'ells i rebre'ls per correu electrònic.
Consulta el fons audiovisual del Centre de Documentació Juvenil
Disposem d'una col·lecció de més de 1.000 vídeos: debats, reportatges i experiències de diversa procedència que tenen com a centre d'interès el món dels joves.
La visualització es pot fer individual o en grup (màxim 10 persones) a la sala de vídeo del Centre de Documentació Juvenil.
També es pot utilitzar aquest servei.
Fem préstec de documents i elaborem reculls de premsa per il·lustrar qualsevol exposició, congrés o jornada que tingueu pensat fer.
Les sol·licituds les podeu fer al mateix centre, on hi ha una sala de lectura oberta a tothom, dins els horaris establerts, o mitjançant telèfon, o correu electrònic.
Les sol·licituds les podeu fer al mateix centre, dins els horaris establerts, o mitjançant telèfon, o correu electrònic.
Us expliquem els serveis que oferim, com realitzar la consulta al catàleg, localitzar els documents, què es pot treure en préstec i a qui adreçar-se per qualsevol dubte.
Cal concertar visita mitjançant telèfon o correu electrònic.
En aquesta secció treballem amb les notícies, les informacions, els reportatges i les opinions sobre els joves i el seu entorn que apareixen a diari a la premsa general i comarcal i local d'àmbit català i, també, amb les publicacions i les revistes destinades als joves i sobre els joves.
Fons d'unes 400 revistes vinculades al món juvenil d'àmbit català, estatal i internacional.
Col·lecció de revistes procedents d'entitats i associacions juvenils que reflecteix l'activitat del moviment associatiu a Catalunya des dels anys vuitanta fins els nostres dies.
responsable del Centre de Documentació Juvenil
El Centre de Documentació Juvenil, posa a l'abast d'investigadors i agents socials i polítics que treballen amb joves, la informació i la documentació sobre estudis, investigacions i dades sobre el món juvenil en les diverses àrees de projecció social.
El Centre de Documentació disposa d'un Fons documental constituït per més de 14.000 documents sobre els joves i el seu entorn.
El Centre també disposa del Fons de Publicacions Periòdiques de les Entitats Juvenils i un Arxiu de Premsa.
Al catàleg del Centre, que està integrat a la xarxa de Biblioteques especialitzades de la Generalitat de Catalunya, hi ha incorporat, també, el fons del Consell Nacional de la Joventut de Catalunya.
El Centre de Documentació contribueix, juntament amb l'Arxiu Nacional de Catalunya i el Consell Nacional de la Joventut de Catalunya, a la conservació del patrimoni documental de les entitats juvenils i assessora en matèria de conservació i catalogació dels documents d'interès històric.
El Centre de Documentació ofereix els serveis de referència, préstec i recull de premsa diari.
La Xarxa Catalana d'Instal·lacions Juvenils està formada per totes les cases de colònies, albergs de joventut, granges escola, aules de natura i campaments juvenils degudament legalitzats a Catalunya.
Accés al cercador de la Xarxa Catalana d'Instal·lacions Juvenils
Les instal·lacions juvenils a l'Hipermapa de Catalunya
Per activitats d'educació en el lleure a Catalunya
Normativa d'instal·lacions juvenils
Estat de tramitació: En tràmit de dictamen de la Comissió Jurídica Assessora
Tràmit Gencat: Comunicació prèvia i registre d'instal·lacions juvenils
Identificació dels codis d'inscripció al Registre d'Instal·lacions Juvenils de Catalunya segons el tipus d'instal·lació
Correspon a la Direcció General de Joventut, a través del Servei d'Associacionisme i Educació en el Lleure, acreditar, supervisar i impulsar la formació de monitors i directors d'educació en el lleure, reconèixer les Escoles d'Educadors en el Lleure Infantil i Juvenil, la inspecció de les seves activitats, establir o autoritzar els programes de formació i lliurar els diferents diplomes.
Monitor/a, Director/a i monogràfics
Diploma de monitor/a i diploma de director/a d'activitats d'educació en el lleure infantil i juvenil
Ofereixen formació reglada i complementària als monitors i caps de les entitats d'educació en el lleure.
Formació de monitor/a i de director/a d'activitats d'educació en el lleure infantil i juvenil
Estadístiques i altres materials
Sobre la formació dels educadors/es en el lleure infantil i juvenil
Informació, recursos i tràmits per a l'organització de les acampades, camps de treball, casals de vacances, colònies i rutes en les quals participen menors de 18 anys i la prevenció de riscos durant la seva realització, especialment la tramitació de la notificació de l'activitat.
Recursos per a entitats i empreses
Guia d'activitats de lleure educatiu
Activitats d'educació en el lleure
Activitats de voluntariat que consisteixen en realitzar projectes i serveis en una comunitat que acull el grup de joves.
Notificació d'activitats d'educació en el lleure en les quals participen menors de 18 anys
Uns dissabtes a la tarda molt especials