Els pacients hospitalitzats que pateixen algun esdeveniment advers (EA), com ara una reacció al·lèrgica a un medicament, una infecció relacionada amb l'atenció sanitària o úlceres per pressió, tenen la necessitat –i també el dret– de saber-ne els motius i de rebre una disculpa.
Per tal de garantir la seguretat del pacient és necessària una comunicació franca entre els professionals sanitaris i pacients.
Un estudi realitzat a professionals sanitaris i directius que s'encarreguen de la gestió i organització de centres mèdics posa de manifest les mancances existents a l'estat espanyol a l'hora d'informar els pacients en cas d'EA.
Es recorda que un 9,2% dels pacients hospitalitzats en països que tenen un model sanitari semblant a l'espanyol pateixen un EA, resultat semblant a l'observat a l'estudi espanyol ENEAS; un 7% tenen conseqüències greus, un 7,4% són mortals i un 43,5% dels EA eren evitables.
En el cas de l'atenció primària, l'estudi espanyol APEAS sobre la seguretat del pacient assenyala que el 6% dels pacients atesos a la primària pateix un esdeveniment advers, dels quals un 5,9% tenen conseqüències greus i un 64,3% eren evitables.
Amb aquestes dades com a base, un equip d'investigadors d'Alacant i Alcorcón va realitzar un estudi que tenia per objectiu analitzar el grau de comunicació i les eines disponibles en els hospitals i centres d'atenció primària a l'hora d'afrontar un cas d'EA.
L'estudi es va basar en les dades extretes d'una enquesta realitzada a 633 directius i responsables de la seguretat del pacient i a 1.340 professionals sanitaris (metges i infermeres) de vuit comunitats autònomes: Andalusia, Aragó, Castella la Manxa, Castella i Lleó, Catalunya, Comunitat Valenciana, Comunitat de Madrid i País Basc.
Com a principals resultats es destaca que el 27,9% dels directius i el 35,9% dels professionals mèdics consideren que el centre on treballen gestiona correctament els EA.
En l'apartat de les disculpes, més directius d'atenció primària (54%) que d'hospitals (11,7%) responen que demanen disculpes.
Pel que fa als professionals, un 13,6% dels metges i un 17% de les infermeres indiquen que també demanen disculpes.
Finalment, només un 7,4% dels directius reconeixen tenir un protocol establert en cas d'EA i molt pocs professionals mèdics han rebut formació de com informar adequadament a un pacient en aquests casos: un 17,4% dels metges i un 19,1% del personal d'infermeria.
Les conclusions són clares: no s'està informant bé als pacients que pateixen un EA (si bé s'ha millorat molt respecte fa 20 anys, quan només un 6% dels professionals mèdics informaven els pacients).
En qualsevol cas, existeixen greus carències a l'hora de demanar disculpes, d'informar sobre els fets ocorreguts i d'indicar quins són els passos a seguir.
Entre els professionals mèdics existeix un gran consens sobre què cal fer; el problema és que les recomanacions no s'han incorporat als protocols dels centres hospitalaris.
L'absència d'una guia sobre com informar perjudica els pacients i deixa desatesos als professionals que se n'han de fer càrrec.
De fet, un 74% afirmen tenir por d'informar el pacient per les conseqüències legals que puguin derivar-se'n (un 18,4% indiquen que coneixien algun cas que ha acabat en demanda), malgrat que s'ha demostrat que la informació redueix la probabilitat de litigi.
Una comunicació oberta i franca només és possible si hi ha unes condicions adequades.
Això és, un marc de protecció jurídica o mecanismes d'arbitratge que emparin als professionals mèdics, iniciatives que, d'altra banda, ja han pres diversos països.