projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
L'Escola d'Administració Pública de Catalunya (EAPC) ha iniciat aquest matí el nou curs 2019 a les Terres de l'Ebre amb la Sessió sobre funcionalitats del S. Digitalització i còpia autèntica.
En aquesta primera sessió formativa, que ha tingut lloc a la seu de la Generalitat a les Terres de l'Ebre, a Tortosa, hi participen un total de 39 treballadors públics de l'Administració de la Generalitat del territori.
L'EAPC aquest 2019 ha programat més de trenta cursos de formació per al primer semestre de l'any a les Terres de l'Ebre, adreçats tant a treballadors de l'administració de la Generalitat, com de la Diputació de Tarragona, ajuntaments i consells comarcals, tal com ha explicat en l'obertura del curs la secretària d'Administració i Funció Pública, Annabel Marcos, juntament amb la directora territorial de la Presidència, Rosa Peig.
L'EAPC ofereix serveis i productes relatius a la captació i reconeixement del talent, la formació, l'assessorament i la recerca en l'àmbit de la funció pública, adreçats a tot el personal del sistema públic català així com a tots els agents implicats en l'àmbit de la gestió pública.
Els cursos, presencials, semipresencials o virtuals, abasten diversos àmbits com l'econòmic, el jurídic o l'administratiu; la comunicació i habilitats; les TIC; les relacions humanes, prevenció de riscos laborals i polítiques socials i suport a les polítiques de Govern.
Pel que fa al 2018, l'EAPC va dur a terme a les Terres de l'Ebre un total de 66 cursos de diversos àmbits, en què participaren 1.105 treballadors públics de l'administració ebrenca, el que comporta un creixement del 60% en cursos i del 49% de treballadors públics en relació a l'any 2017, consolidant l'oferta formativa al territori i adaptant les accions formatives a les necessitats formatives del personal de les administracions ebrenques.
L'oferta del proppassat 2018 va ser de 66 cursos amb la participació de 739 treballadors públics de les Terres de l'Ebre
Jordi Puigneró, conseller de Polítiques Digitals i Administració Pública ha presidit la sessió del Consell Rector de l'Escola del dia 11 de febrer de 2019, que ha servit per presentar les actuacions prioritàries del 2019 així com per aprovar el pla de formació de els administracions públiques catalanes.
Ha estat la primera sessió del Consell Rector que se celebra amb posterioritat a l'aplicació de l'article 155 per part de l'Estat.
El conseller Puigneró ha volgut destacar que " la intervenció per part de l'Estat ha tingut conseqüències molt negatives per a l'Administració de la Generalitat en el seu conjunt, i, també per a l'Escola ".
Es van cessar càrrecs polítics i va tenir afectacions concretes com la impossibilitat de tramitar al Parlament de Catalunya l'avantprojecte de llei de l'Escola Nacional i de Govern de les Administracions Públiques – Prat de la Riba i la de signar convenis amb escoles i altres institucions estrangeres.
A més, ha agraït a l'ADIC de l'Escola i a tot el seu personal, haver mantingut el servei de formació i l'activitat de l'Escola en general, durant els mesos d'aplicació del 155, per tal que l'afectació ocasionés el mínim de danys possible.
Alhora, Xavier Gatius, secretari general del departament de Polítiques Digitals i Administració Pública i director en funcions de l'Escola d'Administració Pública de Catalunya ha assenyalat que " la gestió pública ha de fer front a nous escenaris i el rol de l'Escola d'Administració Pública de Catalunya és clau per a construir l'Administració del segle XXI: més eficient, més capacitada, més transparent, més professional, més íntegra i més digital ".
Així, per tal que la formació dels servidors i directius públics contribueixi al seu desenvolupament competencial, personal i professional, cal que promoure la formació per competències, la formació a mida, i proporciona eines per a l'aprenentatge continu, la innovació i la creativitat i el canvi de paradigma de l'aprenentatge, desenvolupant aquelles actuacions que fomentin l'aprenentatge, el coneixement, el talent, i la innovació en les administracions públiques.
L'Escola d'Administració Pública de Catalunya ha participat, el 18 i 19 de febrer, al Encuentro de Institutos y Escuelas de Administración Pública que s'ha dut a terma a Sevilla amb l'assistència de 17 de les 20 escoles o instituts que existeixen a l'Estat Espanyol.
Els objectiu de l'esdeveniment ha estat fer una trobada de treball col·laboratiu per afrontar els reptes de la formació adreçada als personal de l'administració pública compartint les bones pràctiques i lliçons apreses i teixir aliances de futur per millorar l'administració pública a través de la formació.
Durant la trobada l'EAPC ha presentat els projectes que ha desenvolupat en el darrer any en matèria de formació adreçada a personal directiu i també les propostes que s'han desenvolupat en matèria de formació a la globalitat del personal públic.
L'Escola d'Administració Pública de Catalunya (EAPC) acaba de publicar el número 7 de l' European Public Mosaic (EPuM).
Open Journal on Public Service amb un monogràfic sobre el potencial de les dades obertes generades per les administracions.
Inclou quatre articles des de d'Iniciativa Barcelona Open Data, la Fundació Bruno Kessler, la Iniciativa Llatinoamericana per les Dades Obertes (ILDA) i la Direcció General de Transparència i Dades Obertes.
El número també ofereix una videoentrevista amb el fundador i president de l' Open Knowledge Foundation, Rufus Pollock, i les seccions habituals de bones pràctiques, noves tendències i flaixos d'actualitat.
La directora general de Transparència i Dades Obertes, Núria Espuny, explica l'estratègia que ha aprovat recentment el Govern català amb l'objectiu de consolidar una política de dades obertes amb caràcter col·lectiu i de convertir el país en un referent europeu en qualitat democràtica.
També repassa algunes de les eines desenvolupades fins ara com el Portal de dades obertes, l'Ideató de dades obertes o, més recentment, les sessions divulgatives Cafè amb dades.
El cofundador de la Iniciativa Barcelona Open Data, Alberto Abella, se centra en la valoració de l'impacte de les dades obertes disponibles en portals públics i radiografia les diverses etapes que ha viscut aquest àmbit així com les tendències actuals.
Per la seva banda, el responsable del Digital Commons Lab a la Fundació Bruno Kessler (Itàlia), Maurizio Napolitano, incideix en la importància de tractar les dades obertes com un bé públic i emfatitza el seu potencial de reutilització, constatant que moltes iniciatives han acabat sent poc efectives.
Finalment, la directora de recerca i polítiques de l'ILDA (Uruguai), Silvana Fumega, referencia els esforços per obrir i compartir dades que estan fent molts països llatinoamericans, tal com reconeixen els principals baròmetres internacionals, i concreta l'experiència transnacional que s'està duent a terme per identificar i combatre la violència de gènere i els femicidis, una de les xacres més punyents del continent, per mitjà de les dades obertes i la col·laboració entre estats.
Tanquen el número les seccions habituals de bones pràctiques, noves tendències i flaixos d'actualitat.
Entre les noves tendències destaquen la resolució de problemes del sector públic amb dades, l'activisme de les ONG en el camp de les dades obertes, les iniciatives per promoure una contractació pública més transparent i el periodisme de dades.
L'EPuM és una publicació periòdica digital íntegrament en anglès que té per objectiu contribuir al debat internacional sobre gestió pública.
De caire divulgatiu, s'adreça especialment a professionals de l'Administració i gestors de serveis públics.
Consulteu també els números anteriors dedicats a participació ciutadana, transformació digital, gestió del talent, avaluació de polítiques públiques, gestió de pressupostos públics i formació i aprenentatge.
Inclou articles d'Iniciativa BCN Open Data, la Fundació Bruno Kessler, la Iniciativa Llatinoamericana per les Dades Obertes i la DG de Transparència i Dades Obertes
El passat dimarts va tenir lloc a l'Escola d'Administració Pública una reunió amb la representant del Capacity Building Consulting Group (CBCG) de Kirguistan, partner de l'EAPC en el projecte ROAD finançat per la Unió europea amb fons Erasmus +, en la que es va treballar els aspectes de sostenibilitat del projecte que lidera l'EAPC.
ROAD té com a objectiu principal millorar les competències dels funcionaris kirguisos i turkmens i entre les seves activitats inclou la detecció de les necessitats formatives (liderada també per l'Escola), la creació i equipament de centres de suport, la formació dels professors, el lliurament dels materials formatius, la creació d'un campus virtual així com l'assessorament necessari i les recomanacions per a la seva sostenibilitat.
El projecte ROAD està emmarcat en el programa Erasmus+ de la Unió Europea, que es va iniciar el 2016 i que finalitzarà el 2019.
L'Escola participa en tots el mòduls; a principis del 2017 es va encarregar de la detecció de necessitats formatives i del disseny del Pla de formació i el lideratge en el Pla de sostenibilitat.
Per a més informació cliqueu aquí
Durant el darrer mes s'han publicat als blogs sobre Novetats en materìa de Seguretat Social i sobre procediment administratiu els articles següents:
Aprofundim en el procediment administratiu i en el funcionament de les administracions públiques
Darreres novetats jurisprudencials en matèria de procediment administratiu: una visió pràctica (II)
Aprofundim en matèria de contractació del sector públic
Apunts doctrinals i jurisprudencials sobre les ofertes anormalment baixes
Novetats en matèria de Seguretat Social
El Pacte de Toledo i situació actual de les pensions a Espanya
Gestió de la informació: transparència i protecció de dades
La nova LOPDGDD: aspectes més destacables en els tractaments de dades de les administracions públiques
Les obligacions de transparència dels perceptors de fons públics
L'article 195 del TRLGSS estableix, en relació amb les pensions d'incapacitat permanent, el següent:
Exemple 1: carència exigible per a una pensió d'IP total derivada de contingències comunes d'un treballador menor de 31 anys
Un treballador té una situació d'incapacitat permanent, en grau de total.
El fet causant es produeix el dia 1 de març de 2016, estant el treballador en alta i tenint en aquest moment 28 anys d'edat justos.
- Entre els 17 i els 19 anys: acredita 580 dies cotitzats.
Carència exigida: 1/3 del temps transcorregut des que va complir 16 anys fins a la data del fet causant.
En aquest cas, 1/3 de 12 = 4 anys, és a dir, 1.460 dies.
Té carència per a l'IP total derivada de contingències comunes?
Exemple 2: carència exigible per a la pensió d'IP absoluta derivada de contingències comunes d'un treballador de més de 31 anys
Un treballador té una situació d'incapacitat permanent, en grau d'absoluta.
El fet causant es produeix el dia 1 de març de 2016, estant el treballador en alta i tenint en aquest moment 48 anys d'edat justos.
- Entre els 16 i els 19 anys: acredita 1.275 dies cotitzats.
- Entre els 30 i els 33 anys: acredita 580 dies cotitzats.
- Entre els 38 i els 48 anys: acredita 425 dies cotitzats.
Total dies cotitzats en 10 anys anteriors al fet causant: 425 dies.
Carència genèrica exigida: 1/4 del temps transcorregut des que va fer 20 anys fins a la data del fet causant (mínim 5 anys).
En aquest cas 1/4 de 28 = 7 anys, és a dir, 2.555 dies.
Carència específica exigida: 1/5 de la genèrica en els 10 anys anteriors al fet causant.
En aquest cas 1/5 de 2.555 dies, és a dir, 511 dies.
Té carència genèrica per a la IP absoluta derivada de contingències comunes?
Té carència específica per a l'IP absoluta derivada de contingències comunes?
L'article 156 del Text refós de la Llei general de Seguretat Social ( TRLGSS ) estableix que s'entén per accident de treball tota lesió corporal que el treballador pateixi amb ocasió o com a conseqüència del treball que executi per compte d'altri, i conté l'anomenada presumpció de laboralitat, en establir a l'apartat tercer que es presumeix, llevat de prova en contra, que són constitutives d'accident de treball les lesions que pateixi el treballador durant el temps i al lloc del treball.
Per tant, tractant-se d'una presumpció iuris tantum, la prova d'inexistència del nexe causal entre el treball i les lesions sofertes permetrà determinar la inexistència de l'accident de treball.
En la Sentència 1047/2016, de 8 de març de 2016, el Tribunal Suprem tracta una qüestió que ha generat molts litigis a l'hora de determinar la qualificació, comuna o professional, que ha de tenir un infart de miocardi sofert per un treballador durant la seva jornada laboral i dins del seu centre de treball.
La sentència recorreguda, del TSJ d'Astúries, havia rebutjat que l'infart de miocardi sofert pel treballador demandant pogués ser considerat accident de treball, tot i haver-se produït en el temps i el lloc de treball, partint de la dada que aquest treballador havia començat a sentir dolor toràcic tres dies abans del seu ingrés hospitalari.
A tal conclusió arriba la Sala d'Astúries malgrat que el treballador va continuar acudint al seu treball fins al punt en què va haver d'abandonar per ser assistit mèdicament, moment en què va ser diagnosticat d'infart evolucionat.
El TS entén que la presumpció de l'actual article 156.3 (115.3 de l'anterior TRLGSS) es refereix no només als accidents en sentit estricte o lesions produïdes per l'acció sobtada i violenta d'un agent exterior, sinó també a les malalties o les alteracions dels processos vitals que poden sorgir en el treball.
Aquesta presumpció no s'exclou perquè s'hagi acreditat que el treballador patís la malaltia amb anterioritat o perquè s'haguessin presentat símptomes abans d'iniciar-se la feina, perquè el que es valora a aquests efectes no és l'acció del treball com a causa de la lesió cardíaca, sinó com a factor desencadenant d'una crisi, que és la que porta a la situació de necessitat protegida.
Conclou la Sala que aquesta possible acció del treball es beneficia de la presumpció legal de l'article 156.3, i no pot quedar exclosa només per la prova que la malaltia ja es patia abans, ja que, encara que fos així, és la crisi i no la malaltia prèvia la que cal tenir en compte a l'efecte de protecció.
La conclusió és que s'ha d'aplicar en aquest cas la presumpció de laboralitat que conté l'article 156 del TRLGSS, i considerar que estem davant d'un accident de treball a l'efecte de la protecció del sistema de la Seguretat Social.
L'article 130 del vigent TRLGSS estableix la possibilitat que s'adoptin i es notifiquin resolucions de manera automatitzada en els procediments de gestió de les prestacions del sistema de la Seguretat Social regulades en la mateixa Llei general de la Seguretat Social, excloent-ne les pensions no contributives, sempre que prèviament així s'estableixi mitjançant resolució de la direcció general de l'entitat gestora corresponent.
En la Resolució de 23 de febrer de 2016, de l'Institut Nacional de la Seguretat Social, per la qual es regula la tramitació electrònica automatitzada de diversos procediments de gestió de determinades prestacions del sistema de la Seguretat Social, es determina que l'INSS pot tramitar, adoptar i notificar resolucions de manera automatitzada, sempre que el procediment no exigeixi l'aportació física de documents per part de la persona interessada, en els procediments següents:
a) Sol·licituds de prestacions per maternitat i per paternitat.
b) Sol·licituds de pensions de jubilació.
c) Sol·licituds de prestacions per mort i supervivència.
d) El reconeixement de la condició de persona assegurada o beneficiària a l'efecte d'assistència sanitària amb càrrec a fons públics, a través del Sistema Nacional de Salut.
e) Altres procediments que puguin donar lloc a l'adopció de resolucions de manera automatitzada relacionats amb qualsevol de les prestacions esmentades, incloent-hi les de modificació, suspensió o extinció del dret a aquestes.
Les persones interessades poden iniciar la tramitació automàtica d'aquests procediments accedint a través del registre electrònic de la Secretaria d'Estat de la Seguretat Social creat per l'Ordre TIN/3518/2009, de 29 de desembre.
Per presentar sol·licituds en aquest registre, els ciutadans han d'utilitzar l'entorn electrònic personalitzat "Tu Seguridad Social", accessible a través de la seu electrònica de la Seguretat Social.
Les persones interessades es poden identificar i autenticar mitjançant document nacional d'identitat electrònic, certificat electrònic admès en l'àmbit de l'Administració general de l'Estat o mitjançant Cl Permanent amb identificador d'usuari i contrasenya, amb el màxim nivell de seguretat.
Així mateix, les persones interessades poden utilitzar, per iniciar el procediment de què es tracti, els sistemes d'identificació i d'autenticació electrònica establerts per l'entorn electrònic personalitzat "Tu Seguridad Social".
Les persones interessades han de completar la informació que en cada cas requereixi l'aplicació informàtica, i confirmar la que, si escau, els vagin presentant en passos successius, als efectes de tramitar la seva sol·licitud i que aquesta pugui ser resolta i notificada electrònicament.
El Reial decret llei 16/2014, de 19 de desembre, pel qual es prorroga el Programa d'Activació per a l'Ocupació, s'adreça als treballadors desocupats de llarga durada que es troben en una situació d'especial necessitat, amb càrregues familiars, i que fan una recerca activa d'ocupació.
Aquest programa comprèn la realització de polítiques actives d'ocupació amb la finalitat d'augmentar les oportunitats de retorn al mercat laboral dels beneficiaris, les quals es gestionen pels serveis públics d'ocupació de les comunitats autònomes, i s'acompanya d'una prestació econòmica de desocupació per un import del 80% de l'indicador públic mensual vigent de rendes d'efectes múltiples (426 euros mensuals l'any 2016), que es gestiona pel servei públic d'ocupació Estatal.
El programa inclou com a novetat destacada la possibilitat de compatibilitzar la prestació amb la remuneració rebuda en treballar per compte d'altri, per facilitar la inserció d'un col·lectiu amb especials dificultats per inserir-se al mercat de treball.
Així, el 87% de les persones contractades, acollides a la compatibilitat, han mantingut la seva feina després de finalitzar el programa.
El termini per sol·licitar l'accés al programa havia de vèncer el dia 15 d'abril de 2016, però la valoració positiva del programa -a data de 31 de març de 2016, s'han atès 161.583 aturats de llarga durada amb un itinerari personalitzat d'inserció, i s'ha reconegut la prestació econòmica a 99.410 persones-, efectuada pel Ministeri d'Ocupació i Seguretat Social i per les comunitats autònomes, ha recomanat prorrogar-ne la vigència.
D'aquesta manera, el programa s'ha estès durant un any més, fins al 15 d'abril de 2017, per a totes les persones que reuneixin els requisits exigits i estiguin inscrites com a demandants d'ocupació al servei públic d'ocupació competent a data 1 d'abril de 2016.
El proper dia 2 d'octubre 2016 entrarà en vigor la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques (LPAC).
Aquesta llei representa una transformació substancial del procediment administratiu que vol consolidar un model d'administració pública electrònica, en la qual el paper tindrà una presència marginal en els procediments administratius.
La mateixa LPAC, però, exclou del seu àmbit d'aplicació els procediments administratius de gestió, inspecció, liquidació, recaptació, impugnació i revisió en matèria de Seguretat Social i atur, en què s'aplicarà únicament de manera supletòria.
Per tant, en aquestes matèries és aplicable el que disposa el vigent TRLGSS, si bé, en tot el que no disposa aquesta norma en matèria de procediment administratiu, la nova LPAC serà plenament aplicable.
Entre les moltes novetats que introdueix la nova norma, destaquen les relatives als terminis, que per primer cop es poden establir en hores, tot declarant en tots els casos com a inhàbils, a més dels diumenges i festius, també els dissabtes.
També es disposa la creació de registres i arxius electrònics en les administracions públiques i l'obligació de relacionar-se electrònicament amb aquestes per a totes les persones jurídiques, així com per a les persones físiques que acreditin suficiència econòmica o tècnica per fer-ho.
En tot cas, qualsevol persona pot utilitzar els mitjans electrònics per relacionar-se amb qualsevol Administració pública, i aquesta ha de facilitar aquest accés a través dels empleats públics degudament habilitats per donar suport als ciutadans en aquest àmbit.
Hi haurà també un punt d'accés general electrònic de l'Administració, com també un registre general d'apoderaments, que facilitaran la implementació d'aquest nou model d'administració electrònica.
Aquestes últimes disposicions, però, hauran d'estar plenament operatives a partir del dia 2 de febrer de 2018.
No obstant això, actualment l'Administració de la Seguretat Social compta ja amb una seu electrònica, accessible per a tothom que s'hi relacioni.
Aquest accés es produeix a través del portal http://sede.seg-social.gob.es/, que permet dur a terme múltiples tràmits, com ara:
• Seguiment de la tramitació de les sol·licituds de prestacions
• Registre electrònic d'apoderaments
• Informe de bases de cotització
La Llei 24/1997, de 15 de juliol, de consolidació i racionalització del sistema de Seguretat Social, va crear l'anomenat fons de reserva en el sistema de la Seguretat Social, que actualment és regulat en els articles 117-127 del vigent Text refós de la Llei general de la Seguretat Social, aprovat pel Reial decret legislatiu 8/2015, de 30 d'octubre.
L'article 117 estableix el següent:
"A la Tresoreria General de la Seguretat Social s'ha de constituir un fons de reserva de la Seguretat Social amb la finalitat d'atendre les necessitats futures del sistema de la Seguretat Social en matèria de prestacions contributives, en la forma i les condicions que disposa aquesta llei."
Cliqueu al document si voleu accedir a l'anàlisi de l'evolució d'aquest fons de reserva.