projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
L'ICIP publica un vídeo per reconèixer els i les joves guanyadores de la quarta edició del concurs, davant la impossibilitat de celebrar una cerimònia de lliurament dels guardons
Davant la impossibilitat de celebrar una cerimònia de lliurament de premis del IV Concurs de Hip-hop per la Pau, a causa de l'emergència per la propagació del virus SARS-Cov-2, l'ICIP ha fet públic aquest vídeo de reconeixement institucional del treball dels i les joves guanyadores del certamen.
La peça compta amb la dinamització del col·lectiu Llobregat Block Party i les intervencions del president de l'ICIP, Xavier Masllorens; el director de l'Agència Catalana de la Joventut, Cesc Poch; i la directora de l'Agència Catalana de Cooperació al Desenvolupament, Carme Gual.
També hi han participat alguns dels joves guanyadors i referents del hip-hop tant de Catalunya com d'altres països com Colòmbia o el Brasil.
El Concurs ICIP de Hip-hop per la Pau té la voluntat de fomentar la creativitat i donar visibilitat al compromís dels joves en l'àmbit de la pau.
En aquesta quarta edició, les obres premiades aborden temàtiques com la denúncia de l'assetjament escolar i el racisme, la reivindicació de la lluita feminista i la solidaritat amb les persones refugiades.
Els grups guanyadors tindran la possibilitat de gravar la peça en un estudi professional o de seguir un taller de rap impartit per un artista del hip-hop.
El certamen es convoca anualment i s'adreça a joves d'entre 12 i 25 anys de Catalunya.
Té el suport del departament d'Educació, la Direcció General de Joventut i l'Agència Catalana de Cooperació al Desenvolupament.
Cicle per reflexionar sobre les polítiques de seguretat adoptades per fer front a la pandèmia
L'ICIP organitza aquest mes de maig el cicle de seminaris en línia "Diàlegs en xarxa: Repensem la seguretat en temps de COVID-19" amb l'objectiu de reflexionar sobre la noció imperant de seguretat per part dels Estats per fer front a la pandèmia actual i definir estratègies a curt i llarg termini que apostin per polítiques de seguretat pensades en defensar les persones i les múltiples vulnerabilitats generades per la COVID.
Les sessions en línia, obertes al públic, tenen lloc els dijous 7, 14 i 21 de maig.
La primera sessió porta per títol "La securitització de la vida" i compta amb les intervencions de Jordi Armadans (FundiPau), Luca Gervasoni (Novact), Ainhoa Ruiz (Centre Delàs d'Estudis per la Pau) i Maria Villellas (Escola de Cultura de Pau).
La segona sessió, el dijous 14 de maig, porta per títol "Nous paradigmes de seguretat: què pot aportar una perspectiva humanista, feminista i ecologista?" i compta amb les intervencions de Carmen Magallón (Fundación SIP/WILPF), Itziar Ruiz-Giménez (Universitat Autònoma de Madrid), Karlos Pérez de Armiño (Hegoa, Universitat del País Basc), Nuria Alabao (Fundación Los Comunes), Sonia Andolz (Universitat de Barcelona i Blanquerna).
La tercera sessió, el dijous 21 de maig, porta per títol "Resistències i estratègies glocals: quines respostes comunitàries poden contribuir a una pau i seguretat més sostenibles?" i compta amb les intervencions de Orfe Castillo (JASS Mesoamérica, Mèxic), Juliana Suescún (Corporación Ciase, Colòmbia) i Sara Cuentas (Red Migración, Género y Desarrollo, Catalunya).
La sessió s'emetrà en directe en aquest enllaç.
El cicle "Diàlegs en xarxa" s'emmarca en la línia de treball de l'ICIP "Alternatives de seguretat".
El Premi ICIP Alfons Banda té per objectiu recompensar els treballs de l'alumnat de segon cicle d'Educació Secundària Obligatòria (ESO) i d'educació postobligatòria (batxillerat i cicles formatius de grau mitjà i superior) que promoguin l'anàlisi i l'obtenció de resultats en el camp teòric de la construcció d'una cultura de pau o l'aplicació pràctica de la gestió noviolenta dels conflictes.
El guardó s'emmarca en els Premis a la Recerca Jove convocats per l'Agència de Gestió d'Ajuts Universitaris i de Recerca (AGAUR) amb l'objectiu de fomentar l'esperit científic del jovent.
RESOLUCIÓ EMC/1540/2019, de 29 de maig, per la qual s'obre la convocatòria dels Premis de Recerca Jove per fomentar l'esperit cinetífic del jovent (PRJ) (ref. BDNS 459842)
RESOLUCIÓ EMC/1558/2018, de 19 de juny, per la qual s'obre la convocatòria dels Premis de Recerca Jove per fomentar l'esperit científic del jovent (PRJ)
RESOLUCIÓ EMC/900/2017, de 25 d'abril, per la qual s'aproven les bases reguladores dels Premis de Recerca Jove per fomentar l'esperit científic del jovent (PRJ).
RESOLUCIÓ EMC/1019/2017, de 9 de maig, per la qual s'obre la convocatòria als Premis de Recerca Jove per fomentar l'esperit científic del jovent (PRJ).
Cada primer dijous de mes, de març a juliol, l'ICIP i Casa Amèrica Catalunya convoquen un debat per entendre les arrels i dinàmiques de les protestes socials a l'Amèrica Llatina.
La protesta social massiva és una de les expressions més visibles i repetides de les convulsions que es viuen a Llatinoamèrica.
Amb una transversalitat que abasta diverses generacions, diferents extraccions socials i dimensions econòmiques, cada cop més gent ocupa el carrer per denunciar la pèrdua de drets fonamentals i de llibertats i el que es percep com a constants atacs contra els principis i la pràctica de la democràcia.
Les expectatives de futur han caigut als nivells més baixos en moltes dècades i la sensació d'inseguretat ha anat guanyant terreny.
Tanmateix, contra el desànim es multipliquen les veus crítiques i les iniciatives transformadores.
En aquest context, l'ICIP i Casa Amèrica Catalunya organitzen el cicle de debats "Pulsions de Llatinoamèrica", que tindrà lloc el primer dijous de mes, de març a juliol.
Les sessions programades són les següents:
Sessió 1, dijous 5 de març: "De l'erosió democràtica a l'explosió de les revoltes socials".
L'Amèrica Llatina viu un brot generalitzat de protestes socials massives contra unes institucions i uns partits que no han aconseguit millorar les condicions de vida.
Nous impulsos reivindicatius posen en joc els sistemes actuals i obren perspectives arriscades i a la vegada esperançadores.
Sessió 2, dijous 2 d'abril: " Crisi econòmica i polarització social".
El sistema econòmic neoliberal ha eixamplat les desigualtats i ha abocat a una part important de la població a unes condicions de vida precàries.
Sense expectatives de millora, creix la frustració i augmenta l'esquerda social.
És possible capgirar aquesta situació?
Sessió 3, dijous 7 de maig: "Una regió amenaçada per l'espoliació de la naturalesa".
Llatinoamèrica és una de les regions del planeta amb major concentració de biodiversitat.
Un espai que hauria de ser patrimoni de la humanitat està al servei de la cultura consumista i d'un progrés econòmic focalitzat en el creixement.
Les persones i comunitats que s'hi oposen s'enfronten a tot tipus d'atacs.
La resta del planeta també protesta.
Sessió 4, dijous 4 de juny: " La religió al poder".
Abordarà com en els darrers temps la religió ha anat guanyant protagonisme dins la política, i fins i tot en països com Brasil o Guatemala, la Bíblia ha esdevingut per als mandataris actuals un referent tan important com la Constitució.
Davant la recerca d'una fe perduda en un món millor, quin paper hi juguen les religions?
Sessió 5, dijous 2 de juliol: " Contra les violències, cultura transformadora".
Llatinoamèrica s'està consolidant com la regió més insegura i amb més homicidis del món.
Davant les múltiples cares de la violència, la creativitat, l'expressió crítica i la capacitat de resiliència i resistència d'aquestes societats ha estat excepcional.
Són sense dubte un factor clau en la seva lluita continua per aconseguir la pau.
Tots els debats tindran lloc a les 19:00h a la seu Casa Amèrica Catalunya.
Primer debat del cicle "Pulsions de Llatinoamèrica"
El proper dijous 5 de març, a les 19:00, tindrà lloc la primera sessió del cicle de debats "Pulsions de Llatinoamèrica", que organitzen conjuntament l'ICIP i Casa Amèrica Catalunya per tal d'entendre les arrels i les dinàmiques de les protestes socials que s'estenen a la regió.
El primer debat porta per títol "De l'erosió democràtica a l'explosió de les revoltes socials" i se centrarà en les protestes socials massives contra unes institucions i uns partits que no han aconseguit millorar les condicions de vida de la ciutadania, i en els nous impulsos reivindicatius que posen en joc els sistemes actuals i obren perspectives arriscades i a la vegada esperançadores.
Hi participaran Carlos Malamud, investigador principal del Real Instituto Elcano, catedràtic d'Història d'Amèrica a la Universidad Nacional de Educación a Distancia (UNED) i membre de l'Academia Nacional de la Historia de Argentina; i Erika M. Rodríguez Pinzón, doctora per la Universidad Autónoma de Madrid i sociòloga per la Universidad Nacional de Colombia.
L'acte tindrà lloc a la seu de Casa Amèrica Catalunya (carrer Còrsega 299, Barcelona).
Aborda les divisions causades per Trump o Salvini, i la creixent polarització política i social a Catalunya.
Les societats democràtiques es troben immerses en un procés de creixent politització.
La mobilització política al voltant d'assumptes altament divisius s'ha traduït en un qüestionament dels pilars fonamentals dels nostres sistemes polítics, a més de la polarització de les societats que habitem.
Projectes ideològics antagònics generen actualment una confrontació creixent en societats que veuen aparèixer noves línies divisòries a causa de les disparitats socioeconòmiques, les migracions, el rebuig cap a les institucions polítiques tradicionals o l'encaix territorial.
Sovint, aquestes dinàmiques divisives reverteixen en una simplificació excessiva de realitats cada cop més complexes, sota la forma del populisme, i poden derivar en processos d'involució que posen en perill les bases de les democràcies liberals.
Cada cop més, el debat pausat i constructiu entre posicions polítiques antagòniques esdevé la primera víctima en un clima de constant polarització.
Creix la confrontació i es redueix la concertació.
La qualitat democràtica de les nostres societats i institucions es degrada i, amb això, la possibilitat d'avançar en diàlegs constructius que abordin eficaçment les preocupacions actuals de les societats democràtiques.
En aquest context, l'ICIP, el CIDOB, el Club de Roma i la Fundación Cultura de Paz organitzen el cicle de conferències " Polarització i diàleg en societats democràtiques", que tindran lloc entre gener i maig de 2020 a Barcelona i a Madrid.
El cicle aborda la divisió al voltant del Brexit, Trump o Salvini, i també la situació a Catalunya, amb una creixent polarització política i social al voltant del Procés.
Sessió 1: "Conflicte, polarització i diàleg al Regne Unit: Brexit, Irlanda del Nord i Escòcia".
Sessió 2: "El cas d'Itàlia: el nou govern Conte com a resposta a l'amenaça del populisme i l'euroescepticisme".
Sessió 3: "L'Era Trump: factors de polarització i creixement del populisme als Estats Units".
Sessió 4: "Protesta i diàleg social a la França de Macron i de les armilles grogues".
Sessió 5: "Polarització i diàleg a Catalunya".
Sessió 6: "Condicions per a un diàleg social i polític".
La iniciativa compta amb la col·laboració de l'ICIP
La ciutat colombiana de Cúcuta acull el dilluns 27 de gener el segon diàleg binacional Colòmbia - Veneçuela que té per objectiu abordar l'estratègia de frontera entre els dos països llatinoamericans, un dels eixos bàsics per reconstruir les seves relacions diplomàtiques.
La sessió, que ha estat organitzada amb la col·laboració de l'ICIP, compta amb la participació d'alcaldes i governadors colombians de la zona fronterera.
S'iniciarà amb un debat cojuntural sobre com afecta la crisi de Veneçuela a la regió fronterera de Colòmbia i com s'està implementant la construcció de pau colombiana, i posteriorment la jornada abordarà, entre altres, la seguretat a la frontera, les característiques de l'èxode de Veneçuela a Colòmbia, l'atenció a les zones frontereres o els intercanvis econòmics entre ambdós països.
El primer diàleg binacional Colòmbia - Veneçuela va tenir lloc el novembre de 2019 a partir de diverses iniciatives socials i acadèmiques enfocades a normalitzar les relacions entre els dos països fronterers i a canalitzar una solució pacífica per a la crisi veneçolana.
Una teoria de l'acció noviolenta.
Com funciona la resisència civil.
Col·lecció Noviolència i lluita per la pau, 12.
En aquest llibre, Stellan Vinthagen proporciona el primer gran intent sistemàtic de desenvolupar una teoria de l'acció noviolenta des que Gene Sharp va publicar, l'any 1973, els tres volums de The Politics of Nonviolent Action.
L'autor basa la seva teoria sobre l'acció noviolenta en un gran nombre d'exemples de moviments socials històrics i contemporanis de diverses parts del món, com el moviment dels drets civils a Amèrica, els manifestants anti-apartheid a Sud-àfrica i Gandhi i els seus seguidors a l'Índia.
De manera innovadora i penetrant, Vinthagen defensa un repertori de noviolència que combina resistència i construcció, que consisteix en la facilitació del diàleg, la regulació normativa, la ruptura de poder i la llei utòpica.
El llibre és una contribució essencial per a la formació de qualsevol persona implicada en accions noviolentes.
Stellan Vinthagen deté la càtedra inaugural en l'estudi de l'acció directa noviolenta i resistència civil i és professor de sociologia a la Universitat de Massachusetts, Amherst.
És també membre del consell de la Internacional de Resistents a la Guerra, assessor acadèmic de l'International Center on Nonviolent Confl ict (ICNC), cofundador de la Resistance Studies Network i director del Journal of Resistance Studies.
Des del 1980 ha estat educador, organitzador i activista i ha participat en més de trenta accions de desobediència civil noviolentes, per les quals ha passat en total més d'un any a la presó.
Els temes en que està especialitzada la biblioteca són: seguretat humana, el desarmament, la prevenció i la solució pacífica dels conflictes i de les tensions socials, l'enfortiment i l'arrelament de la pau i la convivència, la construcció de la pau i la defensa dels drets humans.
El fons de la biblioteca és de lliure accés per a qualsevol persona interessada en els temes de l'àmbit.
Els investigadors acreditats d'universitats i centres de recerca disposaran del servei de préstec de certs documents.
- Monografies i obres de referència actualitzades
- Fons històric del moviment per la pau a Catalunya
- Difusió selectiva de la Informació
- Préstec de documents a usuaris investigadors acreditats
- Servei d'informació especialitzada
- Accés a bases de dades del sector
La col·lecció ICIP Research recull els resultats d'activitats de recerca sobre diversos temes com, per exemple, con­flictes armats, seguretat humana, resolució i transformació de con­flictes, relacions internacionals, dret internacional i construcció de pau.
Tots ells, però, amb un evident eix vertebrador: la recerca per la pau i la noviolència.
Els objectius de la col·lecció són difondre i oferir textos que poden ajudar a la reflexió i la formació.
La col·lecció està especialment adreçada a l'àmbit acadèmic i a les persones que treballen temes de pau.
Els textos es publiquen en qualsevol de les llengües de la col·lecció: català, anglès, castellà o francès.
Dones fent Pau recull retrats de tretze dones que treballen activament per l'assoliment de la pau al Pròxim Orient.
Són dones israelianes i palestines que dediquen la seva vida i els seus esforços a aconseguir la fi del conflicte i el respecte dels drets humans.
Totes apareixen amb els peus nus, com a metàfora del seu posicionament honest i directe en la realitat que els ha tocat viure.
Moltes d'elles estan convençudes que si les dones haguessin format part de les converses de pau entre Israel i Palestina la dècada passada, els acords haurien estat més ben estructurats i es podria haver assolit la reconciliació entre els dos pobles.
Com a dones, dediquen la seva energia i recursos a crear un altre model de negociació i relació, construint ponts de diàleg entre les dues parts.
A través d'aquests tretze retrats, l'exposició també pretén recordar les iniciatives i la força de les dones d'arreu del món per a la consecució de la pau, en consonància amb la Resolució 1325 de les Nacions Unides.
Aquest text fou aprovat l'any 2000 pel Consell de Seguretat de l'ONU per recordar l'impacte que els conflictes armats tenen en la vida de les dones i les nenes, subratllant el paper cabdal que poden jugar en la construcció de la pau.
Comunicador social, fotògraf i realitzador, Dani Lagartofernández és cofundador i director de la productora audiovisual "Somni de Mico Produccions" que, a través de la paraula escrita, el disseny, la fotografia i el vídeo, ha dut a terme diversos projectes relacionats amb la promoció de la pau i els drets humans.
Com a fotògraf ha dut a terme projectes de sensibilització i visualització a Palestina, Israel i Colòmbia.
Ha exposat a Londres, a la seu de la UNESCO a París, a Barcelona, a Girona i a Bogotà.
Es poden penjar directament a la paret o a guies, o adaptar-los a unes torres cúbiques.
Material didàctic d'acompanyament
La projecció de l'audiovisual Om Mohammad i del reportatge Dones Construint la Pau a Israel i Palestina (Part 1 i 2)
Conferència a càrrec d'una persona especialitzada en el paper de les dones en la construcció de pau i/o del conflicte al Pròxim Orient
La presentació de l'obra per part del seu autor
A través del relat del que va succeir a Istanbul durant l'any 2013, l'exposició il·lustra com persones d'origen, cultura, formes de viure i pensament tan dispar com les que es van aplegar al parc Gezi poden aparcar les seves diferències i unir forces per protestar de forma noviolenta contra una situació que consideraven injusta.
En aquest cas, kurds, kemalistes, armenis, laics, musulmans, activistes del moviment LGBT, aficionats del Galasataray i del Besiktas i molts altres col·lectius van superar els antics antagonismes, estereotips i desconfiances mútues en unes protestes eminentment pacífiques que també es van caracteritzar per la seva creativitat.
El recurs a la creativitat i a l'art com a eines noviolentes i transformadores és precisament un dels altres aspectes als que l'ICIP vol donar visibilitat amb aquesta exposició.
L'exposició, que consta de 16 retrats teatralitzats en gran format, ve acompanyada d'una peça audiovisual d'una durada de gairebé 25 minuts amb intervencions en turc, castellà i anglès, subtitulada al català.
La mostra està pensada per ser instal·lada tant en espais interiors com exteriors.
Oriana Eliçabe (Argentina 1972) és fotògrafa documentalista i agitadora cultural.
És membre del col·lectiu Enmedio, que treballa combinant l'art i l'activisme social, des d'on coordina el TAF!
(Taller d'Acció Fotogràfica), un taller de fotografia aplicada a la intervenció urbana en el qual es fomenta una actitud crítica cap els usos contemporanis de la fotografia i la seva relació amb la realitat social.
Món-tanca explora maneres de subvertir la lògica de la separació i l'estigmatització amb exemples d'accions creatives i reivindicatives que s'estan duent a terme a diversos països.
El projecte consisteix en l'edició de sis diaris que es combinen entre si per compondre una mostra fotogràfica al voltant dels murs i les fronteres.
Quan es despleguen les publicacions, per una banda es configuren sis fotografies de grans dimensions i per l'altra, un pòster amb exemples de les accions dutes a terme pels col·lectius d'art i activistes No Mad Makers, Peng!, The Electronic Disturbance Theatre, Center for Political Beauty, The Bil'in Friends of Freedom and Justice i el Taller d'Acció Fotogràfica d'Enmedio.
Els diaris proposen dos modes de lectura: la lineal que ofereix qualsevol tabloide, i una lectura mural que posa en relació diferents aspectes del Món-tanca amb les accions que els qüestionen, així com un assaig escrit pel col·lectiu Enmedio.
Col·lectiu Enmedio és un grup de professionals de la imatge que, insatisfets per la falta de connexions entre l'art i l'acció política, ha decidit abandonar el seu terreny habitual de treball i situar-se Enmedio, en cap lloc determinat i en tots alhora.
Des d'aquí exploren la potència transformadora de les imatges i els relats.
Vídeo promocional de l'exposició
En el marc del procés de focalització temàtica aprovat l'any 2017, l'ICIP ha obert una convocatòria per a establir un equip de persones avaluadores que permeti una valoració, anònima i acurada, dels textos susceptibles de ser publicats per l'Institut.
D'aquesta manera es pretén reforçar la capacitat de promoció de la recerca i de publicació.
La revista Per la Pau té la vocació de ser una eina per aportar anàlisi, oferir reflexions, crear opinió i difondre idees, particularment fomentades a l'entorn de l'ICIP i per centres semblants.
A part de generar debat, també vol tenir incidència en el terreny de les idees i de l'acció, d'abast nacional, estatal i internacional.
La revista es publica simultàniament en format electrònic en català, castellà i anglès.
L'ICIP ha creat cinc col·leccions de llibres, en col·laboració amb editorials catalanes, adreçades a difondre la cultura de pau i fomentar la sensibilització i formació de la ciutadania.
La presència de les col·leccions en llibreries pretén estimular la recerca, la divulgació i l'acció sobre temes de pau i seguretat al nostre país.
La sèrie de Policy Papers de l'ICIP té com objectiu proporcionar un fòrum per a l'anàlisi de qüestions cabdals relacionades amb les polítiques públiques en el camp de la pau i de la seguretat.
La sèrie està dissenyada per a identificar qüestions clau de les polítiques públiques i d'incidència política, per a explorar les implicacions per al disseny i la gestió d'aquestes polítiques, així com per a recomanar millores i servir d'incentiu per a l'acció.
Alberto Arce, periodista i realitzador de documentals, va viatjar a Kabul el juny del 2010.
Una vegada allà, juntament amb el fotògraf Ricardo García Vilanova i gràcies a la col·laboració del seu guia i traductor local, Sayed Zafar Hashimi, van poder conversar amb les persones que apareixen als textos i als vídeos.
Stefano Casella es va encarregar de l'edició i la realització dels vídeos a Barcelona, Cristian Bettini del disseny i la programació web del projecte i Simona Marchesi del disseny gràfic.
Els títols dels nou capítols són els següents: Cinema Park, Encastats, El mite de la caverna, El cooperant i el general, Checkpoint Kabul, Hel(l)mand Camp, Dolor fantasma.
Emergència permanent, Kabul addiction, El picnic.
9 capítols d'entre 4 i 7 minuts aprox.
Subtítols en català, castellà i anglès
Rescatant la memòria forma part de la sèrie documental Després de la Pau de Fora de Quadre i contrast.
Pretén explicar i confrontar els diferents camins cap a la pau que han emprès diversos països.
Guatemala va comptar amb dues comissions de la veritat, una impulsada per l'ONU i l'altra per l'Església, i els seus informes coincideixen a responsabilitzar l'Estat de la majoria de crims comesos durant la guerra.
A més, destaquen que es van cometre actes de genocidi contra la població indígena maia.
Més de 600 massacres, com la de la comunitat de Plan de Sánchez, que cada any commemora la matança.
Guatemala lliura encara avui, després de setze anys, una batalla permanent contra l'oblit i per la justícia.
A contracorrent i sense suport de l'Estat, institucions com l'Arxiu Històric de la Policia Nacional, el Centre per a l'Acció Legal en Drets Humans o la Fundació d'Antropologia Forense treballen per reparar les víctimes que encara busquen una pista, les restes o els culpables de la desaparició d'un familiar.
Rescatant la memòria forma part de la sèrie documental Després de la Pau.
La sèrie pretén explicar i confrontar els diferents camins cap a la pau que han emprès aquests països.
Més informació sobre el projecte al bloc de desprésdelapau
Associació de Periodisme Fora de Quadre / Col•lectiu de periodistes Contrast
Idioma original: Castellà i achí