projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
La mostra, que es podrà veure entre el 9 de setembre i el 3 d'octubre, tracta sobre el darrer vaixell a vapor que va transitar pel tram final de l'Ebre
El proper divendres 9 de setembre, a les 19,30 hores, l'Arxiu Comarcal de la Ribera d'Ebre (ACRE) acollirà la inauguració de l'exposició "Cent anys del vapor Anita (1915-2015)", mostra que va ser confeccionada el passat any 2015 per tal de commemorar el centenari de l'avarament d'aquest vaixell, encara present en la memòria col·lectiva de la gent de les Terres de l'Ebre.
L' Anita va ser el darrer vapor que va navegar pel tram baix de l'Ebre, concretament l'any 1929, i va ser destruït durant la Guerra Civil espanyola –no per l'efecte de les bombes, sinó per una monumental riuada esdevinguda l'any 1937-.
Tot i tractar-se, inicialment, d'un transport destinat a l'oci personal dels membres de la família Pons, empresaris pertanyents a l'alta burgesia catalana que van expandir els seus negocis –sobretot en relació amb el cultiu i l'explotació de l'arròs– a les Terres de l'Ebre; l' Anita va acabar esdevenint un mitjà de transport regular entre Tortosa i la Cava, i en bona mesura aquest és un dels factors que han fet que el seu record sigui encara tan viu en l'imaginari col·lectiu dels ebrencs.
També cal posar èmfasi en que, tant la construcció del vaixell com la seva posada en funcionament, van tenir molta repercussió, doncs va tractar-se d'un projecte impulsat –a diferència d'altres vapors que van circular per l'Ebre durant el mateix període– des del propi territori, circumstància que va ser vista com una possibilitat de reactivació del port de Tortosa i de l'activitat econòmica de la zona, a nivell més global.
En conseqüència, l'exposició "Cent anys del vapor Anita (1915-2015)" ens serveix per, a través de la nodrida documentació –sobretot fotogràfica– que la conforma, conèixer les principals transformacions viscudes durant el nostre passat més recent.
Així mateix, el visitant, a partir del fil conductor que representa la construcció i posada en funcionament d'un vaixell concret, coneixerà l'esforç del període per revifar el sector industrial ebrenc –a través de l'impuls de la tradició naviliera– i constarà com el seu fracàs coincideix amb la progressiva pèrdua de la tradició fluvial al territori.
L'exposició està organitzada pels Serveis Territorials del Departament de Cultura a les Terres de l'Ebre, pel Museu de les Terres de l'Ebre, per l'Ajuntament de Móra d'Ebre i pel Consell Comarcal de la Ribera d'Ebre, amb la col·laboració de la Diputació de Tarragona, de l'Associació Cultural la Riuada de Móra d'Ebre i el Centre d'Estudis de la Ribera d'Ebre.
A més de l'exposició, els visitants podran gaudir d'una sèrie d'activitats complementàries:
-Presentació del llibre El vapor Anita.
La història d'un mite, a càrrec d'Albert Curto i Laura Tienda, autors de l'obra.
Dimecres 21 de setembre de 2016, a les 19.30 h, a l'ACRE.
Dels llaguts a la navegació fluvial a vapor per l'Ebre", a càrrec de Carme Queralt, antropològa del Museu de les Terres de l'Ebre.
Dijous 29 de setembre del 2016, a les 19,30 h, a l'ACRE.
Exposició i activitats complementàries gratuïtes
L'Arxiu Comarcal de la Ribera d'Ebre i el Centre d'Estudis de la Ribera d'Ebre dediquen el seu cicle de conferències del 2016 als castells i fortificacions de la comarca
El cicle de conferències "Castells i fortificacions de la Ribera d'Ebre", organitzat per l'Arxiu Comarcal de la Ribera d'Ebre i el Centre d'Estudis de la Ribera d'Ebre, sorgeix amb la voluntat d'apropar-nos, d'una forma global, al naixement i l'evolució dels castells de l'actual comarca de la Ribera d'Ebre, però també als estudis i treballs arqueològics que s'hi han desenvolupat darrerament.
A partir de dues conferències més genèriques, que emmarcaran la temàtica i explicaran la vinculació d'aquestes construccions a un domini senyorial i a l'existència d'un sistema de fortificacions menors (castellets i torres), lligat a les grans construccions, ens aproparem, a través de xerrades monogràfiques, als principals castells de la comarca.
Les conferències es portaran a terme a Móra d'Ebre, Flix, Ascó i Miravet, i comptaran amb destacats ponents, com Josep Serrano, Joan Ramon Vinaixa, Pere Muñoz, Josep Maria Vila, Ventura Castlellvell i Joan Fuguet.
Per a més informació, consulteu el tríptic adjunt.
Totes les conferències es portaran a terme a les 19,30 hores.
Activitat gratuïta i sense inscripció
Activitat organitzada per l'Arxiu Comarcal de la Ribera d'Ebre, el Centre d'Estudis de la Ribera d'Ebre, l'Ajuntament de Móra d'Ebre i el Consell Comarcal de la Ribera d'Ebre.
Amb el suport de l'Ajuntament d'Ascó, de l'Ajuntament de Miravet i de l'Ajuntament de Flix
Móra d'Ebre, Flix, Ascó i Miravet
L'Arxiu Comarcal de la Ribera d'Ebre i el Centre d'Estudis de la Ribera d'Ebre dediquen els seu cicle de conferències anual a la presència d'Ibers i romans a les Terres de l'Ebre
El cicle de conferències "Ibers i romans a l'Ebre", organitzat per l'Arxiu Comarcal de la Ribera d'Ebre (ACRE) i el Centre d'Estudis de la Ribera d'Ebre (CERE), sorgeix amb la voluntat d'apropar-nos, d'una forma global, al naixement, consolidació i evolució de la cultura ibèrica a l'actual comarca de la Ribera d'Ebre i, per extensió, a les Terres de l'Ebre, posant èmfasi també en el seu posterior procés de romanització.
Per tant, en aquest cicle de conferències, a partir d'una xerrada d'àmbit global que ens parlarà de la formació del món ibèric a les Terres de l'Ebre, que coincideix en bona mesura amb el domini territorial dels ilercavons, diversos especialistes aprofundiran en aspectes concrets de la seva cultura, com per exemple el jaciment ibèric del Castellet de Banyoles, a Tivissa, i l'evolució sociopolítica del territori ilercavó; el paper medul·lar del territori com a via de pas del general Hannibal durant la segona Guerra Púnica; el destacat poblament ibèric a la vila de Flix, o, en darrer terme, el procés de romanització de la comarca, si és que continua sent pertinent aquesta denominació als nostres dies.
Esperem que aquest programa, que seguint la col·laboració encetada entre el CERE i l'ACRE l'any 2015, serà publicat l'any 2018 en forma de dossier temàtic a la Miscel·lània del CERE, contribueixi a actualitzar el coneixement que tenim sobre els Ibers, una de les cultures que ha influït d'una forma més decisiva a les nostres terres, tot i que continua sent encara força desconeguda per la ciutadania.
Esperem contribuir a mitigar-ho a través d'aquest conjunt de xerrades.
Per concloure, volem fer esment que el cicle clourà amb la presentació per part de Joan Martínez, arqueòleg dels Serveis Territorials del Departament de Cultura a les Terres de l'Ebre, de les actes de la I Jornada d'Arqueologia de les Terres de l'Ebre.
Les conferències es desenvoluparan els dies 9, 10, 17 i 24 de novembre i el 15 de desembre, a les 19,30 hores.
Per a més informació consulteu el programa complert
Actvitat gratuïta i sense inscripció prèvia
Tríptic 'Ibers i romans a l'Ebre'
Arxiu Comarcal de la Ribera d'Ebre, Centre d'Estudis de la Ribera d'Ebre, Consell Comarcal de la Ribera d'Ebre i Ajuntament de Móra d'Ebre
L'Arxiu Comarcal de la Ribera d'Ebre i el Centre d'Estudis de la Ribera d'Ebre organitzen el cicle de conferències 'Llibres ebrencs: una denominació d'origen literària'
Tríptic del cicle 'Llibres ebrencs: una denominació d'origen literària'
El cicle de conferències Llibres ebrencs: una denominació d'origen literària, organitzat per l'Arxiu Comarcal de la Ribera d'Ebre (ACRE) i el Centre d'Estudis de la Ribera d'Ebre (CERE), sorgeix amb la voluntat de donar a conèixer l'estat de la literatura ebrenca, posant molta atenció en el boom literari que s'ha produït al territori al llarg dels darrers anys.
Per tant, sense oblidar-nos dels grans escriptors ebrencs clàssics, entre els què destaquen Bladé, Moncada i Arbó, als quals procurarem apropar-nos durant el cicle a través de noves mirades, volem analitzar –i reivindicar– una nova generació d'escriptors del territori, a més de reflexionar sobre si a les Terres de l'Ebre –enteses d'una forma àmplia– ja podem parlar d'una geografia literària pròpia, com succeeix en altres indrets del país.
Per tant, en aquest conjunt de xerrades, a partir d'una ponència introductòria d'àmbit més global, que ens parlarà de l'Ebre, com a àmbit i espai literari, especialistes sobre la matèria aprofundiran en altres aspectes, com per exemple la riquesa lingüística dels escriptors ebrencs, amb referències a autors clàssics i contemporanis, tot analitzant el que aporten els escriptors del territori a la literatura catalana, en aquest àmbit concret.
També s'abordarà l'impacte que ha tingut sobre el territori el certamen dedicat a les lletres amb una trajectòria més dilatada dels que s'hi celebra –La Fira del Llibre Ebrenc, que ja té a la seva espatlla 15 edicions-, la qual ha esdevingut un referent de país per al món de la literatura.
I, finalment, posarem la lupa en quines són les noves veus ebrenques de la literatura catalana, des de noms ja consolidats, com per exemple Joan Todó o Marta Rojals, fins a nous escriptors i escriptores emergents, tot això contextualitzant la seva obra dins el panorama literari català actual.
Esperem que aquest programa, que seguint la col·laboració encetada entre el CERE i l'ACRE l'any 2015, serà publicat l'any 2019 en forma de dossier temàtic a la Miscel·lània del CERE, sota el títol Llibres ebrencs: una denominació d'origen literària, contribueixi a actualitzar el coneixement que tenim sobre els grans escriptors de l'Ebre, però, alhora ajudi a generar noves mirades sobre la seva obra, a més de reivindicar –i contextualitzar- l'obra de la nova fornada de literats ebrencs, tant dels que ja tenen una trajectòria important, com de les noves veus del territori més destacades.
Totes les conferències es portaran a terme a les 19,30 hores, excepte la del dia 16 de novembre, que es farà a les 19 hores
Activitat gratuïta i sense inscripció prèvia
Tríptic del cicle de conferències 'Llibres ebrencs: una denominació d'origen literària'
ACRE, CERE, Ajuntament de Móra d'Ebre i Consell Comarcal de la Ribera d'Ebre, amb el suport de l'Ajuntament de Vinebre, l'Ajuntament de Flix i L'institut Ramon Muntaner (IRMU)
Exposició que recupera la història de la Festa Major de Cabrera de Mar
L'Ajuntament de Cabrera de Mar i la Biblioteca Ilturo de Cabrera de Mar conjuntament amb l'Arxiu Comarcal del Maresme enguany ha organitzat com un dels actes de la Festa Major de Sant Feliu una exposició per donar a conèixer la col·lecció de programes de Festa Major de la població i l'evolució històrica dels actes i les celebracions que es realitzaven.
L'exposició es complementarà amb la xerrada a cura d'Alexis Serrano, pregoner de la Festa Major del 2018 i director de l'Arxiu Comarcal del Maresme, en l'acte d'inauguraració de la mostra.
Dilluns 16 de juliol a les 19,30 hores
Activitat gratuïta oberta a tothom
Biblioteca Ilturo, Arxiu Comarcal del Maresme, Ajuntament de Cabrera de Mar, Diputació de Barcelona
L'Arxiu Comarcal del Maresme proposa una exposició i taller d'identificació a partir de fotografies del Fons Fotografia Carreras.
L'exposició i taller tindrà lloc a la seu de l'Arxiu entre els dies 5 de setembre al 21 d'octubre
Hora Dilluns a divendres 9 a 14 i de 17 a 20 hores Dissabtes de 17 a 20 hores Diumenges de 11 a 14 hores
Amb la intenció de fer valdre i donar a conèixer el ric fons fotogràfic de les tres generacions de fotògrafs Carreras de Mataró, l'Arxiu proposa una activitat que ocuparà, entre el 5 de setembre i el 21 d'octubre, les sales expositives de Can Palauet.
L'exposició es complementarà amb un taller d'identificació de fotografies que pretén fer més participativa la mostra.
Es tracta que el visitant col·labori amb l'arxiu identificant persones, indrets, dates i altres detalls de les fotografies, dipositant les seves descripcions en una urna i que després serviran als arxivers per elaborar el catàleg de la mostra tot fent constar la col·laboració dels ciutadans.
La part de la mostra fotogràfica del taller s'organitzarà en tres períodes de forma que el visitant sempre podrà identificar fotografies diferents pertanyents al Fons Fotografia Carreras.
L'exposició ha estat comissariada per Santi Carreras Suris, nét i fill dels fotògrafs Santi Carreras gran coneixedor del fons i especialista en la història de l'esport a Mataró autor del llibre Més de cent anys de l'esport a Mataró 1802-1950.
Horari de l'exposició i el taller:
Dilluns a divendres 9 a 14 i de 17 a 20 hores
El calendari de les mostres de fotografies per identificar que conformaran el taller és:
Del 5 de setembre al 23 de setembre la primera selecció.
Del 24 de setembre al 7 d'octubre la segona selecció
Del 8 d'octubre al 21 d'octubre la tercera selecció
Dimecres 5 de setembre a les 19 hores
Arxiu Comarcal del Maresme, Ajuntament de Mataró, Consell Comarcal del Maresme
Acte a cura de Xavier Pérez, autor del llibre i director de l'Arxiu Comarcal del Vallès Oriental, i d'Alexis Serrano, director de l'Arxiu Comarcal del Maresme
Notes històriques de la cartoixa de Montalegre és fruit de més de deu anys de recerca en arxius i biblioteques, a més d'entrevistes a diversos monjos del monestir.
Aquesta monografia analitza alguns episodis històrics del cenobi de Tiana que l'autor ha considerat més interessants, aportant novetats desconegudes fins ara com la relació entre els cartoixans i la carretera de Badalona a Mollet, l'antiga biblioteca, la toponímia i l'heràldica del monestir, la biografia d'alguns dels monjos més destacats o les visites de personatges il·lustres.
S'inclou igualment l'anàlisi de les versions més antigues de llegendes i tradicions sobre la fundació del monestir, l'arbre dels nassos, els túnels amagats o la suposada utilització d'aquesta cartoixa com a refugi de curiosos personatges que haurien volgut amagar-se del món.
L'autor també ha estudiat les notícies més antigues i anecdòtiques sobre la cuina cartoixana, a més de la peculiar vida quotidiana dels monjos.
El text va acompanyat d'una acurada selecció bibliogràfica.
Activitat gratuïta i oberta a tothom
Arxiu Comarcal del Maresme, Ajuntament del Mataró i Consell Comarcal del Maresme
Més de 100 anys" és una exposició dedicada a repassar la història dels serveis funeraris a Mataró.
Es tracta d'un recorregut per entendre com han evolucionat durant l'últim segle els diferents moments que ens acompanyen durant el procés de la defunció d'un ésser estimat.
Com han canviat les esqueles i els recordatoris en els últims 100 anys?
Com i on és comuniquen les defuncions?
Per què servien les màscares mortuòries?
Com es vetllaven els difunts als domicilis privats abans que existissin les sales de vetlla?
Amb quins vehicles es transportaven els difunts?
A través d'un itinerari cronològic, el visitant trobarà resposta a totes aquestes preguntes i moltes altres en un espai únic que, a més de recrear una vetlla amb els mateixos objectes amb els quals es feia de principis de segle, també mostrarà una carrossa fúnebre i un vestit de palafrener original.
Emmarcades en l'exposició, se celebraran xerrades i tallers conduïts per diferents professionals amb l'objectiu que els visitants puguin ampliar els seus coneixements en diferents temàtiques com ara la història dels rituals funeraris, el procés de dol i l'evolució de la música fúnebre en el temps:
L'exposició compta amb material del fons Cabré Junqueras; cessions del Museu Arxiu Santa Maria; cessions de l'Arxiu Comarcal del Maresme i de Cementiris de Barcelona.
I amb el suport de Fundació Hospital Sant Jaume i Santa Magdalena, T de Tertúlia i Nessun Dorma.
Del 15 de novembre al 16 de desembre
Inauguració: dijous, 15 de novembre a les 19.30h
Presentació del llibre "Mataró.
Persones i Carrers" que és el catàleg de exposició "Persones i Carrer[a]s" que tingué lloc a Can Palauet, seu de l'Arxiu Comarcal del Maresme entre els dies 5 de setembre i el 21 d'octubre.
L'acte comptarà amb les intervencions de Manuel Cuyàs, periodista que en farà la presentació, d'Alexis Serrano, director de l'Arxiu Comarcal; de Santi Carreras, periodista i autor del llibre; i de David Bote, ill·ustríssim senyor alcalde de Mataró.
El catàleg consta de més de 260 pàgines i reprodueix les més de 230 fotografies que s'exposaren a la seu de l'Arxiu.
Les imatges van acompanyades de texts elaborats per Santi Carreras Suris, darrer membre de la saga de fotògrafs Carreras i comissari de l'exposició, partint de la informació que han aportat centenars de mataronins i mataronines en el taller d'identificació de l'exposició.
El fons "Fotografia Carreras" és el fons fotogràfic més important que es custodia a l'Arxiu, i fou donat a l'Ajuntament de Mataró l'any 1992.
L'edició del llibre l'ha dut a terme l'Arxiu Comarcal del Maresme i l'Ajuntament de Mataró en col·laboració amb l'Editorial Efadós.
Dilluns 17 de desembre a les 19 hores
Arxiu Comarcal del Maresme, Ajuntament de Mataró, Editorial Efadós i Consell Comarcal Maresme
La Fundació Hospital de Sant Jaume i Santa Magdalena celebra 375 anys d'història amb diferents activitats.
Durant el mes de març hi haurà ponències i també es posarà en marxa una exposició històrica
ACM Fotografia Carreras (Aj Mataró) Façana de l'Hospital.
La Fundació Hospital de Sant Jaume i Santa Magdalena celebra el 375è aniversari de la seva creació i per commemorar-ho s'ha previst un programa d'actes i activitats que es portaran a terme al llarg del 2019.
La primera activitat és una exposició sobre la història d'aquesta institució que s'inaugura, el 28 de febrer, a la Capella Hospital de Sant Jaume i Santa Magdalena i que serà comentada pel director de l'Arxiu Comarcal, Alexis Serrano.
També hi haurà la ponència "Sanitat i Municipi en els segles XVI, XVII i XVIII" a càrrec del Doctor en Història i Guanyador del Premi Iluro, Joan Giménez.
L'ajuntament de Mataró, com a Patró de la Fundació Hospital, aprova les persones que han de constituir el Patronat d'entre les que considera més idònies per arrelament a la ciutat, prestigi i compromís amb els valors i finalitats de la mateixa entitat.
L'alcalde, David Bote, és el president de la Fundació i la regidora de Sanitat, Eli Ruiz n'és la vicepresidenta.
Amb la intenció de posar en valor el ric patrimoni documental llegat per l'Hospital de Sant Jaume i Santa Magdalena, la Fundació Hospital ha treballat amb l'Arxiu Comarcal del Maresme, ens que custodia el fons històric, per tal de donar a conèixer la història i el valor d'aquest patrimoni a través d'una exposició amb documents i fotografies.
A banda de la ponència inaugural, també hi ha programades les següents:
- 5 de març: "La mortalitat a l'època moderna.
Causes, remeis i professionals de la salut a Mataró i a la comarca" a càrrec de la Doctora en Història i guanyadora del premi Iuro, Maria Alexandra Capdevila.
354 anys de l'Hospital de Sant Jaume i Santa Magdalena de Mataró" a càrrec del periodista i historiador, Manuel Cusachs.
- 12 de març: "Vinculació comunitària de la Fundació Hospital" a càrrec de Carme Altayó, responsable de l'àrea de Desenvolupament Comunitari Fundació Hospital; Socis Banc del Temps; Clúster d'Entitats i Voluntaris.
- 19 de març: "Perspectives de la Fundació Hospital a curt i mig termini" a càrrec de Pep Molsosa i Carlos Súnico, representants de la Junta de Patrons de la Fundació Hospital; Asún Muñoz, Responsable del Servei Benestar de l'Ajuntament de Mataró; i F. Xavier Sánchez, Cap de Servei Salut i Consum Ajuntament de Mataró.
Dijous 28 de febrer i dimarts 5, 12 i 19 de març
Del dijous 28 de febrer fins el dimecres 19 de març
Organitzen Fundació Hospital Sant Jaume i Santa Magdalena i Arxiu Comarcal del Maresme.
Amb el suport de l'Ajuntament de Mataró i la Diputació de Barcelona
Capella de l'Hospital de Sant Jaume i Santa Magdalena
Presentació de la biografia a cura de Miquel Jorba d'aquesta pianista mataronina
Presentació a Mataró del primer llibre biogràfic que posa en valor la figura Rosa Sabater, concertista de piano reconeguda mundialment, que morí prematurament l'any 1982.
Personaltge molt estimat al Maresme especialment pels seu vincles amb les poblacions de Vilassar de Mar i Mataró.
L'acte comptarà amb les intervencions de l'autor Miquel Jorba, del periodista i historiador Manuel Cusachs, la filla de la pianista Rosa Oliveras i l'Alexis Serrano, director de l'Arxiu Comarcal.
Activitat gratuïta oberta a tothom
Arxiu Comarcal del Maresme; Ajuntament de Mataró; Consell Comarcal del Maresme; Pagés Editors
El patrimoni cultural immaterial: el batec de la gent del Maresme
El concepte de patrimoni immaterial és força nou i adoptat per la UNESCO a partir de la Convenció per a la salvaguarda del patrimoni cultural immaterial, celebrada a París el 2003.
S'entén per «patrimoni cultural immaterial» els usos, les representacions, les expressions, els coneixements i les tècniques —juntament amb els instruments, els objectes, els artefactes i els espais culturals que els són inherents— que les comunitats, els grups i, en alguns casos, els individus reconeguin com a part integrant del seu patrimoni cultural.
Aquest patrimoni cultural immaterial, que es transmet de generació en generació, és recreat constantment per les comunitats i els grups en funció del seu entorn, la seva interacció amb la naturalesa i la seva història, els infon un sentiment d'identitat i continuïtat i contribueix, per tant, a promoure el respecte de la diversitat cultural i la creativitat humana.
Als efectes d'aquesta Convenció, es tindrà en compte únicament el patrimoni cultural immaterial que sigui compatible amb els instruments internacionals de drets humans existents i amb els imperatius de respecte mutu entre comunitats, grups i individus i de desenvolupament sostenible.
Es manifesta en particular en els àmbits següents:
Tot i la terminologia variable, com diu Lluís Puig, es refereix a aspectes socials que al llarg de la història han estat en el centre dels debats sobre la cultura i la societat.
L'aparició de la Convenció planteja nous reptes i oportunitats en els processos d'identificació, d'interpretació i de gestió cultural patrimonial.
L'aparició del terme patrimoni immaterial pretén remarcar el fet que tot grup humà és susceptible de produir activitats socials de gran valor cultural independentment de la grandesa o excel·lència de seva trajectòria històrica.
Per tant considerem que dins la definició de la UNESCO s'inclou el que la legislació catalana denomina patrimoni etnològic en el seu article 5 de la Llei 2/1993 de 5 de març, de foment i protecció de la cultura popular i tradicional i de l'associacionisme cultural.
Constitueixen el patrimoni etnològic de Catalunya:
Amb tot, des de l'aplicació de la Metodologia per a l'inventari del Patrimoni Cultural Immaterial de la Biosfera, l'Inventari del Montseny, i els inventaris del Patrimoni Cultural Immaterial de les Terres de l'Ebre i del Penedès, prendríem com a referència metodològica les set categories establertes per la Direcció General de Cultura Popular i Associacionisme Cultural del Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya que són:
Activitat gratuïta oberta a tothom
Arxiu Comarcal del Maresme, Museu Arxiu de Cabrils, Col·lectiu de Recerca El Bou i la Mula, Ajuntament de Cabrils, Coordinadora de Centre d'Estudis de Parla Catalana i l'Institut Ramon Muntaner.
Amb el suport del Consell Comarcal del Maresme i l'IPEC