L'OMS alerta de la ingesta creixent de sucres lliures, sobretot a partir de begudes ensucrades, ja que això fa augmentar el nombre total de calories i pot fer reduir la ingesta d'altres aliments més adequats des del punt de vista nutricional, i incrementar el risc d'excés de pes, de càries dental i de patir problemes de salut crònics.
L'elevat percentatge de persones amb excés de pes a Catalunya i altres països de l'entorn, el consum elevat de begudes ensucrades (sobretot en infants i joves i en classes socials més desfavorides) i l'entrada en vigor de la Llei 5/2017, del 28 de març, de mesures fiscals, administratives, financeres i del sector públic i de creació i regulació dels impostos sobre begudes ensucrades envasades, han posat sobre la taula els efectes per a la salut del consum de sucres i el paper dels impostos.
Perquè cal implantar mesures per controlar l'obesitat en el nostre entorn i perquè existeix una evidència sòlida en relació amb l'eficàcia dels impostos per reduir el consum d'aliments i begudes ensucrades, de tal manera que l'Organització Mundial de la Salut proposa que s'implantin (Afshin, 2017; OMS, 2015).
Varia segons la quantitat de sucre afegida a les begudes:
a) 0,08 euros per litre per a begudes amb un contingut de sucre d'entre 5 i 8 grams per 100 mil·lilitres.
b) 0,12 euros per litre per a begudes amb un contingut de sucre superior a 8 grams per 100 mil·lilitres.
Cada vegada més països apliquen impostos per a les begudes ensucrades, com per exemple França, Finlàndia, Noruega, Hongria, Xile, Mèxic i Sud-àfrica.
Al Regne Unit també s'implantarà la mesura el 2018.
Diverses ciutats dels Estats Units també l'han aplicat, com per exemple Berkeley, San Francisco i Oakland a Califòrnia, Chicago, Filadèlfia, etc.
Segons l'Organització Mundial de la Salut (OMS), els sucres lliures són els monosacàrids (com la glucosa o la fructosa) i els disacàrids (com la sacarosa o sucre de taula) afegits als aliments i begudes pel fabricant, el cuiner o el consumidor, així com els sucres presents de manera natural a la mel, xarops, sucs de fruita i concentrats de fruita per a sucs.
El consum de begudes ensucrades (qualsevol beguda amb addició de sucre o un altre edulcorant calòric) és elevat en el nostre entorn (Guelinckx, 2015, OMS, 2016), sobretot en infants i joves, i té una relació directa amb l'aparició de sobrepès, obesitat, diabetis tipus 2 i totes les malalties relacionades amb la síndrome metabòlica (Singh, 2015).
Els sucres lliures aporten calories innecessàries.
Per això, un consum elevat s'associa amb una mala qualitat de l'alimentació, amb l'obesitat i amb un risc més elevat de patir problemes de salut crònics (sobretot cardiovasculars, diabetis i càncers).
L'OMS alerta de la ingesta creixent de sucres lliures, sobretot a partir de begudes ensucrades, ja que això fa augmentar el nombre total de calories, i pot fer reduir la ingesta d'altres aliments més adequats des del punt de vista nutricional, i incrementar així el risc d'excés de pes, de càries dental i de patir problemes de salut crònics.
No és necessari consumir sucres afegits de cap tipus, ja que la glucosa que necessita l'organisme com a font d'energia prové, fonamentalment, dels aliments farinacis (pa, pasta, arròs...), les fruites (senceres), algunes hortalisses, els llegums, i la llet i el iogurt.
L'OMS recomana una ingesta reduïda de sucres lliures al llarg de la vida.
Tant en adults com en infants, es recomana reduir la ingesta de sucres lliures a menys del 10% de la ingesta calòrica total, tot i que se suggereix que una ingesta de menys del 5% tindria beneficis de salut addicionals.
Aquests percentatges representen, per exemple, per a una alimentació de 2000 kcal, una quantitat de sucres de 50 g (el 10%) i de 25 g (el 5%).
Una llauna de 330 ml d'una beguda ensucrada aporta uns 37 g de sucre de mitjana.
Són begudes ensucrades les que contenen edulcorants calòrics afegits com ara, entre altres, sucre, mel, fructosa, sacarosa, xarop de blat de moro, xarop d'erable, nèctar o xarop d'agave i xarop d'arròs.
S'hi inclouen els anomenats refrescos, les begudes isotòniques, les begudes energètiques, els sucs amb sucres afegits i nèctars de fruita, les begudes làcties ensucrades, les begudes vegetals ensucrades, etc.
Segons les darreres dades de l' Enquesta de Salut de Catalunya 2015-2016 sobre 1628 infants de 3 a 14 anys, un 10,6% prenen begudes ensucrades cada dia (9,6% cada dia, i un 1,0% més d'una vegada al dia), 10,8% dels nois, 10,5% de les noies; amb un important gradient de classe social —des d'un 6,0% a un 13%— i segons nivell d'estudis dels pares —des d'un 6,4% a un 16,5% pels de la mare—.
Com s'ha dit abans, una llauna de 330 ml d'una beguda ensucrada aporta uns 37 g de sucre de mitjana.
Aquesta quantitat supera les recomanacions de consum diari de sucre de l'OMS.
A l'enquesta ENALIA, de l'Agència Espanyola de Seguretat Alimentària, Consum i Nutrició (AECOSAN), s'observa un consum mitjà, entre adults de 18 a 74 anys, de 66 ml/dia de refrescos i de 50 ml/dia de sucs.
Les dades de consum de begudes ensucrades provinents d'un altre estudi de l'any 2015 realitzat a 13 països diferents, entre els quals Espanya, (Guelinckx, 2015) són més elevades, amb un consum mitjà de 90 ml/dia de sucs i de 160 ml de "refrescos".
A més, segons aquestes dades, la meitat dels espanyols enquestats sobrepassa la ingesta calòrica procedent de sucres lliures recomanada per l'OMS (<10%), només tenint en compte la ingesta de begudes ensucrades (sucs i refrescos).
L'única beguda imprescindible i, sens dubte, la més saludable, és l'aigua.
Es recomana beure aigua sempre que es tingui set, tant durant com entre els àpats.
Una alimentació saludable es basa en el consum preferent d'aliments d'origen vegetal i mínimament processats, és a dir, fruites fresques, hortalisses, farinacis, llegums, fruites seques i oli d'oliva.
Així mateix, incorpora petites quantitats i amb menor freqüència, de peix, carns blanques i ous, així com llet, iogurt i formatge.
La beguda principal és l'aigua.
Un baix consum d'aliments processats, en especial begudes ensucrades, brioixeria, galetes, cereals d'esmorzar, postres làctics ensucrats, batuts de llet i/o fruites ensucrats i, evidentment, pastissos, gelats, llaminadures, etc. permet reduir molt la ingesta de sucres.
També és convenient minimitzar la quantitat de sucre que s'afegeix manualment, per exemple, als iogurts, cafè, infusions, etc. Una reducció gradual de la quantitat de sucre que s'afegeix als aliments i begudes permet adaptar el paladar a gaudir dels gustos menys dolços.
Més enllà d'aquestes recomanacions, s'ha demostrat que mesures com l'aplicació d'impostos i taxes permeten reduir la ingesta d'aliments i begudes ensucrades (Afshin, 2017).
No obstant això, i per tal de reforçar l'acció en benefici de la salut pública, és convenient que la implementació d'aquestes mesures impositives vagi acompanyada d'informació clara, concreta i d'ampli abast, per tal d'aclarir els motius de la mesura i els perjudicis del consum habitual de begudes amb elevat contingut de sucres en relació amb la salut de la població i en especial en relació amb la prevenció de l'obesitat.