projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
No són aplicables els terminis que fixa l'article 263 de la Llei de contractes de les administracions públiques, i s'estableixen els següents:
a ) El termini de la concessió per a la construcció i l'explotació o només l'explotació de les obres hidràuliques és el que preveu cada plec de clàusules administratives particulars, per a la qual cosa es té en compte la naturalesa de les obres i la inversió per fer, sense que pugui excedir en cap cas els 75 anys.
b ) Els terminis fixats en el plec poden ser prorrogats fins al límit que estableix l'apartat anterior i reduïts d'acord amb el que preveu el títol V del llibre II de la Llei de contractes de les administracions públiques.
El règim jurídic d'aquest contracte és el que estableix la legislació bàsica estatal, amb les excepcions següents:
a ) El termini d'explotació de l'obra és el que prevegi cada plec de clàusules administratives particulars, sense que pugui excedir en cap cas els setanta-cinc anys.
b ) En el contracte, l'Administració pot imposar al concessionari que cedeixi a un tercer un percentatge de la construcció de l'obra que representi un 30 per 100 del valor total d'aquesta, com a mínim, i cal que al plec de clàusules particulars expressi raonadament els motius que aconsellen la cessió.
La selecció del cessionari ha de seguir les normes generals dels contractes d'obres.
c ) Aquests contractes queden exceptuats del que preveuen els articles 11. e, 62. c i 69.4 del text refós de la Llei de contractes de les administracions públiques.
En tot cas, s'ha d'unir a l'expedient una certificació de compromisos de crèdit per a exercicis futurs i un informe del Ministeri d'Hisenda sobre els aspectes pressupostaris i financers del contracte.
d ) De conformitat amb el que disposa l'article 14.3 del text refós de la Llei de contractes de les administracions públiques, en el cas que l'Administració hagi de compensar al concessionari part de l'obra pública prevista, s'autoritza que el pagament es dugui a terme de manera ajornada, en els termes que fixi el contracte de concessió.
L'atorgament del contracte de concessió de les obres hidràuliques a què es refereix l'article 133.2 d'aquesta Llei es considera títol habilitant per ocupar i usar els terrenys i els béns de domini públic necessaris per construir l'obra i produir els béns i els serveis a què es destina.
El règim jurídic de l'ús del domini públic necessari per executar el contracte de concessió és el següent:
a ) El concessionari té el dret a utilitzar privativament els béns de domini públic inclosos en la concessió, i el benefici de l'expropiació forçosa dels béns, els terrenys i els drets afectats, en els termes que fixi el contracte de concessió d'obra hidràulica.
b ) El concessionari pot fer servir, ocupar i gestionar les obres, els béns i les instal·lacions que dugui a terme sobre el domini públic fins que expiri el termini per al qual es va atorgar la concessió, moment en què reverteixen a l'Administració pública competent.
c ) Les concessions es poden inscriure al Registre de la propietat.
El règim jurídic del contracte de concessió d'obres hidràuliques és el que estableix el títol V del llibre II de la Llei de contractes de les administracions públiques, sense perjudici de les peculiaritats que estableixen els articles següents.
Per construir, conservar i explotar les obres i les infraestructures vinculades a la regulació dels recursos hidràulics, la seva conducció, potabilització i dessalinització, i al sanejament i la depuració de les aigües residuals, les administracions públiques poden fer servir el contracte de construcció i explotació d'obres hidràuliques, que es regeix pels preceptes que conté aquesta Llei i, si hi manca, pel que preveuen el text refós de la Llei de contractes de les administracions públiques i altres normes que siguin aplicables per raó de la matèria.
Als efectes d'aquesta Llei, té la consideració de contracte de concessió de construcció i explotació d'obres hidràuliques aquell en què, tenint com a objecte la construcció, la conservació i l'explotació de les obres que defineix l'apartat primer, la contraprestació al cessionari consisteixi en el dret a percebre la tarifa que preveu l'apartat 1, paràgraf a, de l'article 135 d'aquesta Llei.
Quan hi hagin raons d'interès públic, rendibilitat social o ús col·lectiu, l'Administració oncedent pot compensar al concessionari part de l'obra pública prevista, en els termes que en cada cas s'estableixin als plecs contractuals corresponents.
Amb la finalitat de protegir les persones, el medi ambient i les propietats, el Govern ha de regular mitjançant un reial decret les condicions essencials de seguretat que han de complir les preses i embassaments, i establir les obligacions i responsabilitats dels seus titulars, els procediments de control de la seguretat i les funcions que corresponen a l'Administració pública.
Les administracions públiques competents en cada demarcació hidrogràfica, que incompleixin els objectius ambientals fixats a la planificació hidrològica o el deure d'informar sobre aquestes qüestions, de manera que donin lloc que el Regne d'Espanya sigui sancionat per les institucions europees, han d'assumir en la part que els sigui imputable les responsabilitats que d'aquest incompliment s'hagin derivat.
En el procediment d'imputació de responsabilitat que es tramiti s'ha de garantir, en tot cas, l'audiència de l'Administració afectada, i es pot compensar l'import que es determini amb càrrec a les transferències financeres que aquesta rebi.
i ) La no-presentació de declaració responsable o l'incompliment de les previsions que conté la declaració responsable per a l'exercici d'una determinada activitat o de les condicions imposades per l'Administració per a l'exercici d'aquesta.
j ) La inexactitud, falsedat o omissió en les dades, manifestacions o documents que s'incorporin o s'adjuntin a la declaració responsable.
L'organisme de conca, d'acord amb el que estableix aquest article, ha de determinar les quanties del cànon de regulació i de la tarifa d'utilització de l'aigua de l'any en curs, i ha d'emetre les liquidacions corresponents abans de l'últim dia del mateix any.
L'organisme de conca ha d'aprovar i ha d'emetre les liquidacions que regula aquest article en l'exercici a què corresponguin.
El preu bàsic per metre cúbic es fixa en 0,01683 euros per a l'aigua residual urbana i en 0,04207 euros per a l'aigua residual industrial.
En el cas de conques intercomunitàries aquest cànon l'ha de recaptar l'organisme de conca o bé l'Administració Tributària de l'Estat, en virtut d'un conveni amb aquell.
En aquest segon cas, l'Agència Estatal de l'Administració Tributària ha de rebre de l'organisme de
conca les dades i els censos pertinents que en facilitin la gestió, i l'ha d'informar periòdicament en la forma que es determini per via reglamentària.
El tipus de gravamen anual és del 25,5 per cent del valor de la base imposable i la quota íntegra és la quantitat resultant d'aplicar a la base imposable el tipus de gravamen.
El cànon es redueix en un 92 per cent per a les instal·lacions hidroelèctriques de potència igual o inferior a 50 MW, i un 90 per cent per a les instal·lacions de producció d'energia elèctrica de tecnologia hidràulica de bombament i potència superior a 50 MW, i en la forma que es determini reglamentàriament per a les produccions o instal·lacions que s'hagin incentivar per motius de política energètica general.
El tipus de gravamen anual ha de ser del 25,5 per cent del valor de la base imposable i la quota íntegra ha de ser la quantitat resultant d'aplicar a la base imposable el tipus de gravamen.
El cànon s'ha de reduir en un 92 per cent per a les instal·lacions hidroelèctriques de potència igual o inferior a 50 MW, i un 90 per cent per a les instal·lacions de producció d'energia elèctrica de tecnologia hidràulica de bombament i potència superior a 50 MW, i en la forma que reglamentàriament es determini per a les produccions o instal·lacions que s'hagin incentivar per motius de política energètica general.
El tipus de gravamen anual és del 22 per cent del valor de la base imposable i la quota íntegra és la quantitat resultant d'aplicar a la base imposable el tipus de gravamen.
El cànon es redueix en un 90 per cent per a les instal·lacions hidroelèctriques de potència igual o inferior a 50 MW, i per a les instal·lacions de producció d'energia elèctrica de tecnologia hidràulica de bombament i potència superior a 50 MW, i en la forma que es determini reglamentàriament per a aquelles produccions o instal·lacions que s'hagin d'incentivar per motius de política energètica general.
Les administracions públiques competents, en virtut del principi de recuperació de costos i tenint en compte projeccions econòmiques a llarg termini, han d'establir els mecanismes oportuns per repercutir els costos dels serveis relacionats amb la gestió de l'aigua, incloent els costos ambientals i del recurs, en els diferents usuaris finals.
Mitjançant resolució de l'Administració competent, que en l'àmbit de l'Administració General de l'Estat correspon al ministre d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient, es poden establir motivadament excepcions al principi de recuperació de costos per a determinats usos tenint en compte les mateixes conseqüències i condicions esmentades i sense que, en cap cas, es comprometin els fins ni l'assoliment dels objectius ambientals corresponents.
Per a això, els organismes de conca han d'emetre en el termini de tres mesos, amb caràcter preceptiu i previ a la resolució que s'adopti, un informe motivat que, en tot cas, justifiqui que no es comprometen ni els fins ni els èxits ambientals que estableixen les respectives planificacions hidrològiques.
Les administracions públiques competents, en virtut del principi de recuperació de costos i tenint en compte projeccions econòmiques a llarg termini, han d'establir els mecanismes oportuns per fer repercutir els costos dels serveis relacionats amb la gestió de l'aigua, incloent-hi els costos ambientals i del recurs, en els diferents usuaris finals.
Mitjançant resolució de l'Administració competent, que en l'àmbit de l'Administració General de l'Estat correspon al ministre d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient, es poden establir de forma motivada excepcions al principi de recuperació de costos per a determinats usos tenint en compte les mateixes conseqüències i condicions esmentades i sense que, en cap cas, es comprometin els fins ni l'assoliment dels objectius ambientals corresponents.
A aquest efecte, elsorganismes de conca han d'emetre en el termini de tres mesos, amb caràcter preceptiu i previ a la resolució que s'adopti, un informe motivat que, en tot cas, justifiqui que no es comprometen ni els fins ni els èxits ambientals establerts a les planificacions hidrològiques respectives.
Les administracions han d'establir els mecanismes compensatoris oportuns per evitar la duplicitat en la recuperació de costos dels serveis relacionats amb la gestió de l'aigua.
El Govern ha d'establir les condicions bàsiques per reutilitzar les aigües i ha de precisar la qualitat exigible a les aigües depurades segons els usos previstos.
Qualsevol persona física o jurídica que hagi obtingut una concessió de reutilització d'aigües es pot subrogar per via contractual en la titularitat de l'autorització d'abocament d'aquelles aigües, amb assumpció de les obligacions que aquesta comporti, incloses la depuració i la satisfacció del cànon de control d'abocament.
Aquests contractes, els ha d'autoritzar l'organisme de conca corresponent, a l'efecte de canviar el titular de l'autorització d'abocament.
En el cas que la concessió s'hagi atorgat respecte a aigües efluents d'una planta de depuració, les relacions entre el titular de la planta i el titular de la concessió cal regular-les també mitjançant un contracte que ha d'autoritzar l'organisme de conca corresponent.
Les persones físiques o jurídiques que assumeixin les obligacions a què es refereix l'apartat anterior poden sol·licitar que es modifiqui l'autorització d'abocament prèviament existent, a fi d'adaptar-la a les condicions noves d'abocament.
Per a la revisió s'han de prendre en consideració el volum i la qualitat de l'efluent que s'aboqui al domini públic hidràulic després de la reutilització.
En tot cas, l'abocament final de les aigües reutilitzades s'ha d'adequar al que preveu aquesta Llei.
La protecció de les aigües marines té per objecte interrompre o suprimir gradualment els abocaments, les emissions i les pèrdues de substàncies perilloses prioritàries, amb l'objectiu últim d'aconseguir concentracions en el medi marí properes als valors bàsics pel que es refereix a les substàncies d'origen natural i pròximes a zero pel que fa a les substàncies sintètiques artificials.
Els principis generals enumerats a l'apartat anterior els recull la legislació sectorial aplicable en cada cas.
Les autoritzacions d'abocament corresponen a l'Administració hidràulica competent, tret dels casos d'abocaments efectuats en qualsevol punt de
la xarxa de clavegueram o de col·lectors gestionats per les administracions autonòmiques o locals o per entitats que en depenen, en les quals l'autorització correspon a l'òrgan autonòmic o local competent.
L'autorització d'abocament té com a objecte la consecució dels objectius mediambientals establerts.
Les autoritzacions esmentades s'atorguen tenint en compte les millors tècniques disponibles i d'acord amb les normes de qualitat ambiental i els límits d'emissió fixats reglamentàriament.
S'han d'establir condicions d'abocament més rigoroses quan el compliment dels objectius mediambientals ho requereixi.
Quan s'atorgui una autorització o es modifiquin les seves condicions, es poden establir terminis i programes de reducció de la contaminació per a la progressiva adequació de les característiques dels desguassos als límits que s'hi fixin.
L'autorització d'abocament no eximeix de qualsevol altra que sigui necessària, de conformitat amb altres lleis per a l'activitat o instal·lació de què es tracti.
* Amb la modificació de la Llei 62/2003, de 30 de desembre, de mesures fiscals, administratives i de l'ordre social, aquest article queda sense apartat 3.
L'autorització d'abocament té com a objecte aconseguir el bon estat ecològic de les aigües, d'acord amb les normes de qualitat, els objectius ambientals i les característiques d'emissió i immissió establertes reglamentàriament en aplicació d'aquesta Llei.
Aquestes normes i aquests objectius, els pot concretar per a cada conca el pla hidrològic respectiu.
S'entén per bon estat ecològic de les aigües el que es determina a partir d'indicadors de qualitat biològica, fisicoquímics i hidromorfològics, inherents a les condicions naturals de qualsevol ecosistema hídric, en la forma i amb els criteris d'avaluació que es determinin reglamentàriament.
Quan s'atorgui una autorització o se'n modifiquin les condicions, es poden establir terminis i programes de reducció de la contaminació per adequar progressivament les característiques dels abocaments als límits que s'hi fixin.
L'autorització d'abocament no eximeix de qualsevol altra que sigui necessària, de conformitat amb altres lleis, per a l'activitat o la instal·lació de què es tracti.
La policia de les aigües i altres elements del domini públic hidràulic, zones de servitud i perímetres de protecció, l'exerceix l'Administració hidràulica competent.
A les conques que excedeixin l'àmbit territorial d'una comunitat autònoma, les comissaries d'aigües dels organismes de conca exerceixen les funcions següents:
a ) La inspecció i control del domini públic hidràulic.
b ) La inspecció i vigilància del compliment de les condicions de concessions i autoritzacions relatives al domini públic hidràulic.
c ) La realització d'aforaments, informació sobre crescudes i control de la qualitat de les aigües.
d ) La inspecció i vigilància de les obres derivades de les concessions i autoritzacions de domini públic hidràulic.
e ) La inspecció i vigilància de les explotacions de tots els aprofitaments d'aigües públiques, siguin quins siguin la titularitat i el règim jurídic a què estan acollits.
f ) La direcció dels serveis de guarderia fluvial.
g ) En general, l'aplicació de la normativa de policia d'aigües i lleres.
En l'exercici de la seva funció, els agents mediambientals destinats a les comissaries d'aigües dels organismes de conca tenen el caràcter d'autoritat pública i estan facultats per:
a ) Entrar lliurement en qualsevol moment i sense avís previ als llocs subjectes a inspecció i romandre-hi, amb respecte en tot cas a la inviolabilitat del domicili.
En efectuar una visita d'inspecció, han de comunicar la seva presència a la persona inspeccionada o al seu representant, llevat que considerin que aquesta comunicació pugui perjudicar l'èxit de les seves funcions.
b ) Procedir a practicar qualsevol diligència d'investigació, examen o prova que considerin necessària per comprovar que les disposicions legals s'observen correctament.
c ) Prendre o treure mostres de substàncies i materials utilitzats o, a l'establiment, dur a terme mesuraments, obtenir fotografies, vídeos, enregistraments d'imatges, i estendre croquis i plànols, sempre que es notifiqui a l'empresari o al seu representant.
Els fets constatats pels funcionaris de l'escala d'agents mediambientals que es formalitzin en les actes corresponents tenen presumpció de certesa, sense perjudici de les proves que els interessats puguin aportar en defensa dels drets i interessos respectius.
Els guardes fluvials han de dur a terme tasques de suport i assistència als agents mediambientals en l'exercici de les seves funcions de policia d'aigües.
L'Administració hidràulica competent exerceix la policia de les aigües superficials subterrànies i de les seves lleres i els seus dipòsits naturals, les zones de servitud i els perímetres de protecció.
S'entén per contaminació, als efectes d'aquesta Llei, l'acció i l'efecte d'introduir matèries o formes d'energia, o induir condicions en l'aigua que, de manera directa o indirecta, impliquin una alteració perjudicial de la seva qualitat en relació amb els usos posteriors, amb la salut humana, o amb els ecosistemes aquàtics o terrestres directament associats als aquàtics; causin danys als béns; i deteriorin o dificultin el gaudi i els usos del medi ambient.
El concepte de degradació del domini públic hidràulic, a efectes d'aquesta Llei, inclou les alteracions perjudicials de l'entorn afecte a aquest domini.
A l'efecte d'aquesta Llei, s'entén per contaminació l'acció i l'efecte d'introduir matèries o formes d'energia, o induir condicions a l'aigua que impliquin, d'una manera directa o indirecta, una alteració perjudicial de la qualitat en relació amb els usos posteriors o amb la seva funció ecològica.
El concepte de degradació del domini públic hidràulic a l'efecte d'aquesta Llei inclou les alteracions perjudicials de l'entorn afecte a aquest domini.
Per a cada demarcació hidrogràfica s'estableix un programa de mesures en què s'han detenir en compte els resultats dels estudis realitzats per determinar les característiques de la demarcació, les repercussions de l'activitat humana a les seves aigües, com també l'estudi econòmic de l'ús de l'aigua en aquesta.
Els programes de mesures tenen com a finalitat la consecució dels objectius mediambientals que assenyala l'article 92 bis d'aquesta Llei.
Les mesures poden ser bàsiques i complementàries:
a ) Les mesures bàsiques són els requisits mínims que s'han de complir en cada demarcació i s'han d'establir reglamentàriament.
b ) Les mesures complementàries són aquelles que en cada cas s'hagin d'aplicar amb caràcter addicional per a la consecució dels objectius mediambientals
o per assolir una protecció addicional de les aigües.
El programa de mesures l'integren les mesures bàsiques i les complementàries que, en l'àmbit de les seves competències, aprovin les administracions competents en la protecció de les aigües.
En relació amb els objectius de protecció es distingeixen diferents estats o potencials a les masses d'aigua, i s'han de diferenciar almenys entre les aigües superficials les aigües subterrànies i les masses d'aigua artificials i molt modificades.
Reglamentàriament es determinen les condicions tècniques definitòries de cada un dels estats i potencials, com també els criteris per a la seva classificació.
En cada demarcació hidrogràfica s'han d'establir programes de seguiment de l'estat de les aigües que permetin d'obtenir una visió general coherent i completa de l'estat esmentat.
Aquests programes s'incorporen als programes de mesures que s'han de desenvolupar a cada demarcació.
Per aconseguir una adequada protecció de les aigües, s'han d'assolir els objectius mediambientals següents:
a ) Per a les aigües superficials:
a ') Prevenir el deteriorament de l'estat de les masses d'aigua superficials.
b ') Protegir, millorar i regenerar totes les masses d'aigua superficial per tal que assoleixin un bon estat.
c ') Reduir progressivament la contaminació procedent de substàncies prioritàries i eliminar o suprimir gradualment els abocaments, les emissions i les pèrdues de substàncies perilloses prioritàries.
b ) Per a les aigües subterrànies:
a ') Evitar o limitar l'entrada de contaminants a les aigües subterrànies i evitar el deteriorament de l'estat de totes les masses d'aigua subterrània.
b ') Protegir, millorar i regenerar les masses d'aigua subterrània i garantir l'equilibri entre l'extracció i la recàrrega a fi d'aconseguir el bon estat de les aigües subterrànies.
c') Invertir les tendències significatives i sostingudes en l'augment de la concentració de qualsevol contaminant derivada de l'activitat humana a fi de reduir progressivament la contaminació de les aigües subterrànies.
Complir les exigències de les normes de protecció que resultin aplicables en una zona i assolir els objectius ambientals particulars que s'hi determinin.
d ) Per a les masses d'aigua artificials i masses d'aigua molt modificades:
Protegir i millorar les masses d'aigua artificials i molt modificades per aconseguir un bon potencial ecològic i un bon estat químic de les aigües superficials.
Els programes de mesures especificats en els plans hidrològics han de concretar les actuacions i les previsions necessàries per assolir els objectius mediambientals indicats.
Quan hi hagi masses d'aigua molt afectades per l'activitat humana o les seves condicions naturals facin inviable la consecució dels objectius assenyalats o exigeixin un cost desproporcionat, s'han d'assenyalar objectius ambientals menys rigorosos en les condicions que s'estableixin en cada cas mitjançant els plans hidrològics.
h ) Garantir l'assignació de les aigües de més qualitat de les existents en una àrea o regió a l'abastament de poblacions.
Són objectius de la protecció del domini públic hidràulic:
a ) Prevenir el deteriorament de l'estat ecològic i la contaminació de les aigües per assolir un bon estat general.
b ) Establir programes de control de qualitat en cada conca hidrogràfica.
c ) Impedir l'acumulació de compostos tòxics o perillosos en el subsòl, capaços de contaminar les aigües subterrànies.
d ) Evitar qualsevol altra acumulació que pugui causar la degradació del domini públic hidràulic.
e ) Recuperar els sistemes aquàtics associats al domini públic hidràulic.
Els nivells de qualitat corresponents als estats que indica el paràgraf a i els terminis per assolir-los s'han d'establir reglamentàriament.
La navegació recreativa en embassaments requereix una declaració responsable prèvia al seu exercici, de conformitat amb el que disposa l'article 51 d'aquesta Llei.
En la declaració responsable s'han d'especificar les condicions en què es realitzarà la navegació perquè l'Administració pugui verificar-ne la compatibilitat amb els usos previstos per a les aigües emmagatzemades, i protegir-ne la qualitat i limitar l'accés a les zones de derivació o desguàs segons s'especifiqui per reglament.
Les autoritzacions per a la navegació recreativa en embassaments s'han de condicionar atenent els usos previstos per a les aigües emmagatzemades, i s'ha de protegir la seva la qualitat i limitar l'accés a les zones de derivació o desguàs d'acord amb el que s'especifiqui reglamentàriament.