El producte interior brut de Catalunya registra una variació interanual de -4,2% el primer trimestre del 2020 segons l'Institut d'Estadística de Catalunya (Idescat).
La davallada del PIB s'explica principalment per l'evolució negativa de la demanda interna (-4,8%), tot i que els seus components mostren tendències molt diferenciades.
Pel que fa a les exportacions totals a l'estranger, han disminuït un 6,4% interanual.
L'evolució de l'economia catalana el primer trimestre de l'any situa el creixement del PIB català una dècima per sota de la mitjana espanyola (-4,1% avanç) i set dècimes per sota respecte a la UE-27 (-3,5%).
L'evolució intertrimestral del PIB generat per l'economia catalana és del -4,9% i se situa tres dècimes per sobre de la taxa espanyola (-5,2%).
La taxa intertrimestral de creixement de la UE-27 és de -2,7%.
Des de l'òptica de la demanda, la davallada del PIB s'explica principalment per l'evolució negativa de la demanda interna (-4,8%), tot i que els seus components mostren tendències molt diferenciades.
D'una banda, destaca la baixada del consum de les llars (-7,5%) deguda a la paralització de l'activitat no essencial a partir de la declaració de l'estat d'alarma produïda per la crisi sanitària de la COVID-19.
En canvi, el consum de les administracions públiques s'ha incrementat un 5,1% en el primer trimestre de l'any.
Un dels factors determinants d'aquesta alça han estat les despeses de personal i de compra de béns i serveis del Servei Català de la Salut i l'Institut Català de la Salut, que han augmentat un 28%.
La formació bruta de capital presenta una taxa interanual de -5,8%.
Per components, aquesta caiguda és més accentuada en la inversió en construcció (‐11,4%) que en la inversió en béns d'equipament (-2,8%).
El sector exterior presenta una variació negativa de les exportacions totals a l'estranger de -6,4% interanual.
Les exportacions de béns i serveis han disminuït un 3,8% com a conseqüència de la frenada de l'activitat industrial i del comerç mundial.
El consum dels estrangers en el territori es redueix un 19,0% en relació amb l'any anterior.
L'evolució de la despesa declarada dels turistes estrangers fins al mes de febrer ja era negativa, i la suspensió de l'activitat turística a partir de la segona quinzena del mes de març ha acabat de deteriorar els ingressos del turisme estranger.
Pel que fa a les importacions, la taxa interanual ha davallat un 7,6%, fet que s'explica per la reducció tant de les importacions de béns i serveis (-7,7%) com del consum dels residents a l'estranger (-7,3%).
L'anàlisi des de l'òptica de l'oferta mostra una caiguda generalitzada de l'activitat a tots els sectors, i és la construcció el que presenta el descens més gran (-7,7%).
El sector serveis reflecteix una reducció important, amb una taxa de variació interanual de -4,3%, degut principalment al comerç, transport i hostaleria (-9,6%).
En aquest grup d'activitats destaca la reducció del volum de negoci de les activitats d'hostaleria, que és molt més intensa que la del transport i el comerç.
Les activitats immobiliàries, professionals i altres mostren una taxa de -3,3%, amb evolucions molt heterogènies per sectors.
Per exemple, les activitats com les agències de viatges, cinema o televisió han experimentat fortes reduccions del volum de negoci, en contrast amb algunes activitats informàtiques o de seguretat, on fins i tot s'observen augments de vendes significatius.
Finalment, l'Administració pública, educació, sanitat i serveis socials mostra un creixement positiu (1,8%).
Entre les branques més dinàmiques d'aquest trimestre, els indicadors de producció industrial situen la fabricació de productes informàtics, amb un creixement del 10,2%, i la fabricació de productes farmacèutics, amb un 6,3%.
En canvi, la fabricació d'altres mitjans de transport ha registrat la contracció més gran (-33,0%), seguida de la indústria de la fusta i el suro (-27,2%).
Finalment, el sector agrari presenta una variació interanual negativa de -2,2%.