I. Aquest Dictamen té per objecte el Projecte de decret pel qual s'atorga a l'Institut d'Estudis Aranesi el caràcter d'acadèmia, i d'autoritat lingüística de l'occità, a la Vall d'Aran i a Catalunya.
El Projecte consta d'un preàmbul, nou articles, una disposició addicional i una transitòria.
El preàmbul parteix dels preceptes de l'Estatut d'autonomia que determinen la competència de la Generalitat per a regular el contingut d'aquest projecte (articles 6.5 i 125.1).
Cita a continuació la normativa en la qual s'integra el projecte, parant particular atenció a l'article 4.3 de la Llei 35/2010 de l'occità, aranès a Aran, que és on es fa la previsió que l'Institut d'Estudis Aranesi"ha d'assolir plenament el caràcter acadèmic que li correspon i ha de tenir l'autoritat lingüística per a fixar els convencionalismes d'ús de l'aranès d'acord amb la consideració de varietat lingüística del tronc occità comú".
També cita el preàmbul la disposició addicional setena d'aquesta llei, on s'atribueix al Govern de la Generalitat i al Conselh Generau d'Aran l'adopció de les mesures necessàries per a complir el que estableix l'article 4.3.
L'objecte de la regulació es desplega en 9 articles.
L'article 1 s'ocupa de la naturalesa jurídica de l'Institut, li atorga el caràcter d'acadèmia i estableix que és una corporació de dret públic independent de les administracions públiques.
L'article 2 estableix l'objecte de l'Institut com a acadèmia, que es concreta en l'alta investigació i estudi de l'aranès i en la col·laboració de l'espai occità a l'establiment de la normativa lingüística de referència per al conjunt de la llengua occitana.
L'article 3 reconeix l'Institut com a autoritat lingüística.
L'article 4 regula el domicili de l'Institut i la seva denominació, i indica que ha d'incorporar la paraula acadèmia a aquesta.
L'article 5 estableix que l'àmbit territorial de l'Institut és el del territori de Catalunya.
L'article 6 es refereix a la seva composició, que ha de tendir a una representació equilibrada d'homes i dones.
L'article 7 regula la constitució de l'Institut com a corporació de dret públic i l'aprovació dels seus estatuts a la sessió constitutiva.
L'article 8 es dedica al nomenament de les persones i les entitats acadèmiques.
Per últim, l'article 9 estableix la inscripció dels estatuts de l'Institut al Registre d'acadèmies de Catalunya.
La disposició addicional s'ocupa de la constitució de la corporació i estableix les persones que han de constituir-la, i que aquestes persones han de ser nomenades membres numeràries de l'acadèmia.
La disposició transitòria es refereix al reglament i activitat de l'Institut, i en el número 1 estableix que fins a l'aprovació dels estatuts de l'Institut aquest es regeix pel reglament de l'Institut vigent a l'entrada en vigor d'aquest decret, i que les persones que són membres de la secció lingüística de l'Institut han d'ajustar la seva activitat, fins a l'aprovació dels nous estatuts, a garantir la gestió i les activitats iniciades.
La Comissió Jurídica Assessora és competent per a emetre dictamen preceptiu respecte dels projectes de reglament que es dictin per a desplegar lleis, segons disposa l'article 8.2.b) de la Llei 5/2005, de 2 de maig, de la Comissió Jurídica Assessora, com ara és el cas, en què el projecte en qüestió es dicta en el marc i en desplegament de la Llei 35/2010, d'1 d'octubre, de l'occità, aranès a l'Aran.
En casos com el present, en què es dictamina sobre un projecte reglamentari, cal examinar la competència de la Generalitat de Catalunya i l'habilitació del Govern per a dictar la norma de què es tracta; comprovar que s'hagin seguit els tràmits procedimentals previstos en la llei per a l'elaboració i, especialment, analitzar la legalitat del text normatiu.
Atesa la matèria que regula el Projecte de decret, que ha estat descrita en el fonament jurídic I, i que substantivament és la creació d'una acadèmia de la llengua aranesa, la competència per a dictar-lo és la reconeguda en l'article 125.1 de l'Estatut en matèria de corporacions de dret públic, en què s'actua en règim d'exclusivitat.
També està present la competència exclusiva reconeguda en l'apartat 2 de l'article 143 de l'Estatut quan assenyala que correspon a la Generalitat i també al Conselh Generau d'Aran la competència sobre la normalització lingüística de l'occità, denominat aranès a l'Aran.
La Generalitat, per tant, té competència suficient per a aprovar la norma projectada.
El Govern compta amb habilitació suficient per a aprovar el decret projectat.
El Govern de la Generalitat té atribuïda la potestat reglamentària amb caràcter originari i general per l'article 68.1 de l'Estatut d'autonomia.
D'altra banda, l'article 39.1 de la Llei 13/2008, de 5 de novembre, del president de la Generalitat i del Govern estableix que correspon al Govern la titularitat de la potestat reglamentària en l'exercici de les competències de la Generalitat.
És el Govern qui l'exerceix com a tal en tots aquells supòsits en què no estigui atribuïda específicament al president de la Generalitat o als consellers i conselleres, segons estableix l'article 26.e) de la llei esmentada.
La disposició final primera de la Llei 35/2010 autoritza el Govern i el Conselh Generau d'Aran, dins de l'àmbit de les competències respectives, a dictar les disposicions necessàries per a desplegar i aplicar aquesta llei.
La disposició addicional setena estableix que el Govern i el Conselh Generau d'Aran, en el termini d'un any a partir de l'entrada en vigor de la llei, han d'adoptar les mesures necessàries per a complir el que estableix l'article 4.3 de la llei, és a dir, perquè l'Institut pugui assolir plenament el caràcter acadèmic i l'autoritat lingüística.
En relació amb la regulació de l'habilitació al Govern de la Generalitat en la Llei 35/2010, s'haurien de fer dues matisacions.
La primera per a determinar que correspon a aquest la competència per a crear l'acadèmia a través d'un decret, i que en aquest procediment s'ha d'escoltar el Conselh Generau d'Aran.
La naturalesa i funcions de l'òrgan que es crea, una acadèmia de la llengua aranesa que estén les funcions a tot el territori de Catalunya, condiciona que se n'atribueixi la competència al Govern de la Generalitat, d'acord amb el que estableix l'article 3 del Decret 120/1987, de 9 d'abril, pel qual la Generalitat assumeix les competències exclusives en matèria d'acadèmies amb seu central a Catalunya.
La competència del Govern de la Generalitat s'ha exercir respectant la intervenció del Conselh Generau d'Aran en l'adopció de la iniciativa, i aquest ha de ser escoltat també en l'elaboració del decret, tal com disposa la disposició final primera de la Llei 35/2010.
La segona matisació és per a indicar que la superació del termini atorgat per a complir el que estableix l'article 4.3 de la Llei 35/2010 no desapodera el Govern de la Generalitat de la potestat reglamentària que té atribuïda per l'Estatut d'autonomia, ni invalida ni priva d'eficàcia al decret que finalment s'aprovi.
V. El Projecte de decret s'ha tramitat d'acord amb el procediment d'elaboració de disposicions de caràcter general establert en la llei.
També s'han respectat les previsions procedimentals contingudes en la Llei 35/2010, de l'occità, aranès a l'Aran.
1) En compliment del que estableix la disposició addicional setena de la Llei 35/2010, el Consell de Política Lingüística de l'Occità Aranès, que havia estat creat el 17 de maig de 2012 per la Comissió Bilateral Generalitat de Catalunya - Conselh Generau d'Aran, determinà que la constitució de l'acadèmia s'havia d'efectuar a través de decret del Govern de la Generalitat, i no per la via de la modificació dels estatuts de l'Institut d'Estudis Aranesi, i aquesta mateixa comissió ha elaborat la primera versió del Projecte.
A partir de la validació del Projecte de decret pel Consell de Política Lingüística de l'Occità Aranès, són les conselleries de Justícia, competent en matèria d'acadèmies amb seu central a Catalunya, i de Cultura, competent en matèria de llengua, les responsables de la tramitació del Projecte, i l'impuls i seguiment del procediment d'elaboració correspon a la Direcció General de Política Lingüística i a la Direcció General de Dret i d'Entitats Jurídiques.
2) La Direcció General de Dret i d'Entitats Jurídiques elabora la memòria general i hi consten els continguts que exigeix l'article 64.2 de la Llei 26/2010.
També elabora la memòria d'avaluació de l'impacte de les mesures proposades.
Aquesta memòria conté breus informes que es limiten a posar de manifest que l'aprovació d'aquest Projecte no té repercussions econòmiques, que no repercuteix en el pressupost de la Generalitat, no produeix impacte normatiu ni empra un llenguatge sexista ni androcèntric.
La Direcció General de Pressupostos també acredita l'absència d'impacte pressupostari en el seu informe favorable sobre el Projecte.
L'Institut Català de les Dones coincideix també en el fet que el llenguatge del Projecte és correcte des de la perspectiva de gènere, i afegeix en l'informe la proposta que el Projecte incorpori, en l'article dedicat a la composició, un nou apartat en el qual es reculli que la composició de l'Institut tendirà a la representació equilibrada de dones i homes; aquesta observació és acceptada i incorporada al text del Projecte.
3) El Projecte de decret s'ha sotmès a tràmit de consulta interdepartamental mitjançant el fòrum de l'aplicació SIGOV.
En l'expedient figuren les observacions que planteja l'Oficina de Govern i es fa referència –encara que no consten en l'expedient– a unes observacions plantejades en aquesta fase pel Gabinet Jurídic de la Generalitat.
Les observacions, que són totes elles de tècnica legislativa, són avaluades i en bona part preses en consideració.
4) Al tràmit d'audiència són convidades a participar les deu acadèmies amb seu central a Catalunya inscrites en el Registre d'acadèmies de la Generalitat i el Consell Interacadèmic de Catalunya.
Les acadèmies manifesten l'acord amb la iniciativa de crear l'acadèmia, i únicament l'Institut d'Estudis Catalans fa al·legacions sobre el contingut del Projecte, al·legacions que afecten la denominació de l'ens, la varietat de l'occità sobre la qual s'intervé i l'àmbit territorial, i avisa sobre la necessitat de no crear conflictes dins del camp de la cultura i de la llengua occitanes.
Les al·legacions són valorades i, en part, acceptades.
El Consell Interacadèmic de Catalunya informa favorablement sobre l'atorgament a l'Institut d'Estudis Aranesi del caràcter d'acadèmia de la llengua occitana, aranès a l'Aran.
5) En el tràmit d'informació pública presenten al·legacions membres de l'Institut d'Estudis Aranès.
Consten dos escrits –un individual i un altre signat per nou membres– en els quals, un cop formulades observacions sobre el contingut dirigides a mantenir la posició actual de l'Institut d'Estudis Aranesi, que consideren trencada pel Projecte de decret, se sol·licita retirar el Projecte per tal de poder endegar un procés de redacció d'un nou projecte que compti amb la participació de l'actual IEA.
També consta un escrit de dos advocats domiciliats a la Vall d'Aran que sol·liciten que es dicti resolució per anul·lar i deixar sense efecte el Projecte de decret.
6) El Conselh Generau d'Aran, en coherència amb el que estableix la Llei 35/2010, és escoltat en el procediment d'elaboració del Projecte de decret.
Consta a l'expedient que se li ha donat audiència en cadascuna de les versions del Projecte.
Totes les observacions presentades pel Conselh Generau són valorades, acceptades i incorporades al text del Projecte.
7) Consta en l'expedient una valoració específica i detallada de les al·legacions presentades.
En la valoració intervenen la Direcció General de Política Lingüística, que fa una proposta de memòria de les observacions i al·legacions, i la Direcció General de Dret i d'Entitats Jurídiques que, des de la valoració de les observacions acceptades, ha d'elaborar una nova versió del Projecte de decret que, amb lleus modificacions tècniques, introduïdes a instància del Consell Generau d'Aran i del Gabinet Jurídic de la Generalitat, esdevindrà la versió que se sotmet a dictamen d'aquesta Comissió Jurídica Assessora.
8) Paral·lelament a l'elaboració del Projecte i a partir d'una iniciativa del Grup Socialista, en el si de la Comissió de Cultura i Llengua del Parlament s'adopta, el 30 de maig de 2013, la Resolució 178/X del Parlament, que insta el Govern a deixar en suspens per un període de tres mesos, com a pas previ a la seva aprovació, el Projecte de decret, i a establir, en aquest període, un procés de diàleg per tal de cercar els consensos necessaris sobre els que s'ha de fonamentar un procés d'aquestes característiques.
El procés de diàleg va comportar que la Direcció General de Política Lingüística mantingués reunions amb Lo Congrès Permanent de la Lenga Occitana, amb Convergència Occitana i amb altres entitats occitanistes representatives que treballen en l'àmbit de la promoció i normativització de la llengua occitana a l'espai occità.
Consta en l'expedient un Informe de 18 de setembre de 2013 en què la Directora General de Política Lingüística confirma el consens amb les institucions consultades sobre el text del Projecte, coincidint en l'oportunitat d'atorgar el rang acadèmic a l'Institut d'Estudis Aranesi.
També assenyala que s'han proposat convenis de col·laboració entre el Departament de Cultura de la Generalitat, Lo Congrès Permanent de la Lenga Occitana i Convergència Occitana.
9) Finalitzat el període de tres mesos previst en la Resolució del Parlament, el Director General de Dret i d'Entitats Jurídiques fa un informe per a presentar-lo al Consell Tècnic, on consten els tràmits seguits en l'elaboració del Projecte i s'informa del fet que s'ha aconseguit el consens que reclamava la Resolució del Parlament.
Conclou l'expedient amb la certificació del secretari del Govern de la Generalitat de Catalunya del fet que, a la sessió del Consell Tècnic de la Generalitat de Catalunya del dia 1 d'octubre de 2013, ha quedat vist el Projecte, amb caràcter previ a la sol·licitud de dictamen de la Comissió Jurídica Assessora.
El contingut del Projecte sobre el qual es dictamina, examinat a la llum del seu marc normatiu, no planteja problemes de legalitat.
El marc normatiu des del qual cal valorar el contingut del Projecte està integrat per la Llei 35/2010, de l'occità, aranès a l'Aran, particularment pel seu article 4.3, que estableix: "L'Institut d'Estudis Aranesos ha d'ésser independent de les administracions públiques, ha d'assolir plenament el caràcter acadèmic que li correspon i ha de tenir l'autoritat lingüística per a fixar els convencionalismes d'ús de l'aranès d'acord amb la consideració de varietat lingüística del tronc occità comú.
Així mateix, ha de tenir l'autoritat per a l'assessorament que, en matèria de llengua, li sigui sol·licitat."
A això cal afegir que, en l'apartat 4 del mateix article 4, la Llei afegeix que els usos lingüístics de totes les administracions, dels centres d'ensenyament públics i privats i dels mitjans de comunicació de titularitat pública han de respectar els criteris que estableixi l'Institut d'Estudis Aranesos.
A les referències normatives legals citades cal afegir les que es dedueixen del Decret 120/1987 en relació amb les acadèmies amb seu central a Catalunya, que són configurades com a corporacions de dret públic creades per decret del Govern de la Generalitat.
El marc normatiu de referència possibilita que la configuració de l'Institut de Estudis Aranesos amb el caràcter d'acadèmia i d'autoritat lingüística es pugui concretar dins del marc de la legalitat en formes organitzatives que mantinguin una nul·la o una intensa continuïtat amb l'actual Institut d'Estudis Aranesos.
El Projecte opta, amb el consentiment del Conselh Generau d'Aran, per crear una nova institució, la qual cosa significarà una veritable mutació de l'actual Institut, tot i que es pot constatar en el Projecte sobre el qual es dictamina sobre la presència, encara que sigui amb caràcter transitori, d'alguns elements de continuïtat: el manteniment del nom, la incorporació al nou Institut dels membres de la Secció Lingüística de l'Institut actual, que intervindran en la constitució de la nova corporació i seran membres de la secció amb autoritat lingüística sobre la varietat aranesa de la llengua, al mateix temps que seran nomenats acadèmics numeraris del nou Institut; o, finalment, el fet que l'Institut que el projecta es regirà pel reglament de l'Institut actual fins que no s'aprovin els nous estatuts.
En relació amb aquesta qüestió, aquesta Comissió assenyala que o bé es valori l'oportunitat d'incloure en el preàmbul un nou paràgraf que es dedicaria a les connexions entre un i altre institut i les conseqüències que la constitució de l'Institut que es regula tindrà sobre l'actual Institut i les seves seccions, o bé es pugui fer referència en l'articulat o en una disposició de l'apartat final a la qüestió referida.
Pel que afecta la concreció de la institució en l'articulat del Projecte sobre el qual es dictamina, aquesta Comissió Jurídica considera que no es plantegen problemes de legalitat i que, respectant la base associativa de les acadèmies, és una configuració coherentment poc densa que reserva als estatuts de l'Institut la concreció de la composició, l'organització, el funcionament i els drets i deures dels acadèmics.
Un cop constatat que el Projecte no planteja problemes de legalitat, aquesta Comissió Jurídica Assessora ha de fer dues recomanacions sobre el títol del Projecte amb la finalitat d'afavorir una millor adequació entre la denominació de la norma i el seu contingut normatiu.
La primera afecta l'expressió "autoritat lingüística de l'occità".
Cal considerar que el significat d'occità coincideix amb el d'aranès, recolzant-se en les referències que fa el títol a la Vall d'Aran i a Catalunya, i des d'una determinada interpretació de l'ús d'occità.
Aquesta Comissió considera que hauria de valorar-se la inclusió de l'aranès conjuntament amb l'occità en el títol de la norma que es projecta.
Aquesta proposta seria conseqüent amb el contingut concret de l'articulat que es projecta, el qual es refereix sempre a l'aranès en les actuacions de l'Institut com a autoritat lingüística; així també seria coherent amb l'article 6.5 de l'Estatut d'autonomia.
La segona consideració és per tal que es valori mantenir en els termes actuals la referència diferenciada a la Vall d'Aran i a Catalunya com a àmbits territorials d'actuació de l'Institut.
Si ens atenem exclusivament a l'àmbit d'actuació, es pot considerar innecessària la distinció entre la Vall d'Aran i Catalunya.
Si es volgués mantenir la referència, caldria introduir-la com a matisació de la llengua i no de l'àmbit d'actuació, amb una formulació similar a la següent: Projecte de decret pel qual s'atorga a l'Institut d'Estudis Aranesi el caràcter d'acadèmia, i d'autoritat lingüística de l'occità (o de l'occità-aranès), llengua pròpia a la Vall d'Aran i oficial a Catalunya".
Finalment, cal deixar constància del fet que en el preàmbul s'empra la denominació "Conselh Generau dera Vall d'Aran" mentre que a la disposició transitòria i a la denominació que consta s'empra "Conselh Generau d'Aran", i és aquesta la denominació oficial de l'òrgan.
Caldria, doncs, utilitzar només aquesta darrera.
Un cop valorades les observacions efectuades en el fonament jurídic VI, es pot elevar al Govern de la Generalitat el Projecte de decret pel qual s'atorga a l'Institut d'Estudis Aranesi el caràcter d'acadèmia, i autoritat lingüística de l'occità, a la Vall d'Aran i a Catalunya.