"Les migracions, com han assenyalat bona part dels teòrics, són fenòmens complexos, multidimensionals, que canvien constantment i que produeixen implicacions en les societats emissores, en les societats receptores i en els propis migrants (Massey, 1998; Blanco, 2000; Arango, 2000; Castels i Miller, 2004).
Una de les variables a considerar des de les societats receptores de la immigració són les respostes que des de la política i els governs adopten per tal de regular i oferir solucions als impactes que les migracions ocasionen als serveis públics, a l'entorn social, a les necessitats dels nous ciutadans, etc.".[1] El malestar que sovint es genera entre els ciutadans per una determinada problemàtica social lligada amb algun recurs o servei públic acostuma a manifestar-se, en un primer moment, sota forma de rumors tot utilitzant un col·lectiu com a culpable de la situació i acusant a les institucions per un cert favoritisme envers la immigració.
Com a resultat immediat i directe d'aquest fet n'és la aparició i permanència de prejudicis i estereotips que es transformen en actituds discriminatòries i xenòfobes que afecten greument la convivència ciutadana i fomenten la fragmentació social.
[1] " Polítiques de ciutadania i estratègies antirumors a Catalunya: Una lectura crítica " Xavier Casademont Falguera i Pere Cortada Hortalà.
Tot i la multiplicitat dels factors i situacions que són a l'origen de l'aparició dels rumors vinculats a la immigració, la seva propagació posterior no és un fet fortuït; és ben intencionada per determinats cercles amb una ideologia clarament discriminatòria i racista.
Per això, la nostra acció no pretén ser una resposta a aquests cercles per evitar donar més ressò al seu discurs feixista.
Per tal de contrarestar aquestes informacions gens contrastades que circulen en forma de tòpics apostem per fer-ho des d'un enfocament més bé positiu i rigorós.
Es tracta de posar èmfasi en els conceptes de " Ciutadania versus Igualtat d'Oportunitats tot destacant la diversitat humana com a característica intrínseca de les societats modernes del Segle XXI".
Al mateix temps posar en valor l'aportació de les migracions a les societats d'acollida i la necessitat de vetllar per evitar tot el que podria posar en perill la convivència ciutadana i la cohesió social a partir de l'eliminació de les falses concepcions i vivències d'injustícia, i la percepció de competència pels recursos públics que afavoreixen l'exclusió i la discriminació social.
Per assolir aquest objectiu, la Secretaria d'Igualtat, Migracions i Ciutadania ha desplegat dues clares línies de treball que tenen en compte dos grups de destinataris ben diferenciats.
Per un costat el conjunt de professionals de l'administració pública i d'entitats de l'àmbit social d'atenció al públic i, per l'altra, el conjunt de la ciutadania.
A els primers se'ls ofereixen espais de reflexió i capacitació en competència d'intervenció en una societat culturalment diversa tenint en compte elements de la comunicació intercultural i abordant els propis prejudicis que, de vegades, són l'origen d'actituds paternalistes.
Pel que fa a la ciutadania en general s'han elaborat unes fitxes amb informació relacionada amb tres principals eixos:
A. Ciutadania i igualtat d'oportunitats
- Marc legal i jurídic: Carta dels Drets Humans; Legislació Europea; Constitució Espanyola; Estatut d'Autonomia de Catalunya; Lleis i normatives sectorials de regulació de serveis públics (educació, habitatge, serveis socials, salut, treball, etc.)
- Les migracions en un món globalitzat: immigració/emigració.
- Històric demografia a Catalunya.
- Història de les migracions (memòria històrica).
C. Realitat socioeconòmica i recursos
- Mercat de treball: ocupació /atur; titulació/ocupació (SARU); etc.
- Pobresa: indicadors exclusió social/vulnerabilitat (Recursos del Departaments de BSF i altres)