projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Aquest projecte s'emmarca dins el programa europeu ENPI-CBCMED "European Neighbourhood and Partnership Instrument - Cross Border Cooperation in the Mediterranean", que té per objectiu reforçar la cooperació entre la Unió Europea i els països que no en formen part situats al llarg de la costa de la conca mediterrània.
El projecte MEET és liderat per Ferderparchi Itàlia i hi participen 20 espais naturals protegits marítimo-terrestres de diferents països de la conca mediterrània (Espanya, França, Itàlia, Grècia, Xipre, Líban, Jordània, Egipte, Malta i Tunísia).
A casa nostra els espais naturals que hi participen són els Parcs Naturals del Cap de Creus, Aiguamolls de l'Empordà i el Montgrí, les Illes Medes i el Baix Ter.
L'objectiu del projecte és establir un model de desenvolupament d'ecoturisme que suposi la desestacionalització del flux de turisme habitual, que ara per ara es concentra majoritàriament durant els mesos de primavera i estiu mitjançant dos vies:
Durada: 16 de gener de 2013 - 16 d'octubre de 2015 (33 mesos)
La serralada del Pirineu és una gran reserva de biodiversitat caracteritzada per una forta diversitat de mitjans naturals, i d'espècies extraordinàries.
L'alt valor natural d'aquests ecosistemes es reflecteix en la multitud d'entitats que protegeixen, dinamitzen, posen en valor, acompanyen i gestionen aquests territoris i aquests ecosistemes: Parcs Nacionals, Parcs Naturals Regionals, Parcs Naturals, Reserves Naturals Regionals, Reserves de biodiversitat, Reserves biològiques,...
La presència de mitjans naturals similars i problemàtiques de conservació d'hàbitats, o d'espècies similars, o l'existència d'iniciatives complementàries pel que fa a la protecció mediambiental, han conduït a aquests espais naturals a cooperar per tal de posar en marxa entre juny 2016 i maig 2019 el projecte GREEN "Gestió i posada en xarxa dels Espais Naturals del Pirineu".
El projecte GREEN pretén reforçar la coordinació entre espais naturals i els seus gestors:
L'acció de posada en xarxa té com a objectiu facilitar els intercanvis entre entitats mitjançant la creació d'una xarxa de gestió de la biodiversitat.
Millorar la biodiversitat dels mitjans forestals.
Aquesta acció contribuirà a l'emergència d'estratègies transfrontereres amb l'objectiu de donar a la biodiversitat la rellevància necessària en la gestió dels mitjans forestals dels espais naturals i crear solucions comunes.
Millorar la biodiversitat de mitjans agro-pastorals.
Té com a objectiu afavorir la biodiversitat de manera global, a través del manteniment d'un mosaic entre hàbitats oberts.
Millorar la biodiversitat de mitjans aquàtics.
Aquesta acció té com a objectiu:
Les accions on participen els parcs catalans en el projecte GREEN són:
Posada en xarxa: Aigüestortes i Estany de Sant Maurici, Alt Pirineu, Cadí-Moixeró i el de Capçaleres del Ter i Freser
Boscos: Alt Pirineu i Cadí-Moixeró
Mitjans agrícoles: Alt Pirineu, Cadí-Moixeró i el de Capçaleres del Ter i Freser
Llacs i torberes: Aigüestortes i Estany de Sant Maurici i el de l' Alt Pirineu
Els espais naturals constitueixen un patrimoni que cal respectar i conservar, a fi que les properes generacions puguin gaudir del patrimoni natural i dels seus paisatges.
Per a una informació més complerta, adreceu-vos als centres d'informació del Paratge, on a més de fulletons informatius hi trobareu plànols, guies i llibres que us facilitaran la visita.
Tingueu present les normes de comportament lògiques basades en el respecte per a l'entorn.
Tota la zona té un elevat risc d'incendi, per tant, és expressament prohibit fer foc.
Cal utilitzar les zones habilitades en les àrees de lleure.
Cal dipositar-les als contenidors adequats.
L'acampada lliure és prohibida en tot l'espai natural.
La circulació motoritzada només és permesa a les pistes forestals obertes a l'ús públic.
Hi ha aparcaments senyalitzats per deixar-hi els vehicles, cal assegurar-se de no interrompre el trànsit.
El grèvol i el teix són espècies protegides i la recol·leció n'és prohibida.
Si collim bolets, no s'ha de malmetre el bosc amb eines no normalitzades o excavant la terra.
Respecteu les fonts, no hi aboqueu sabons, detergents, ni altres productes que les puguin contaminar.
Respecteu l'espai i no feu sorolls que molestin els altres visitants i la fauna.
Els animals de companyia han d'estar sota control dels propietaris.
No està permès capturar o molestar els animals excepte les espècies cinegètiques i amb els permisos oportuns.
El bosc de Poblet té la qualificació de Refugi de Fauna Salvatge.
L'ús públic està regulat per una normativa específica, és per això que qualsevol activitat organitzada que es realitzi al Paratge Natural de Poblet requereix d'una autorització prèvia.
La sol·licitud ha d'entrar per registre oficial de la Generalitat com a mínim 1 mes abans de la data de l'activitat, per així poder valorar la idoneitat de la mateixa.
Als centres i punts d'informació us informaran i orientaran per tal de planificar una bona visita al Parc Natural.
Practicar el senderisme és la millor manera de conèixer el Parc.
Per la vostra seguretat, seguiu els camins senyalitzats i aneu ben equipats per la marxa, preveient la possibilitat que faci mal temps.
Si obriu un filat o una tanca, cal que els tanqueu després de passar-hi, ja que mantenen el bestiar al seu lloc.
Els gossos que porteu al Parc cal que vagin lligats en tot moment, ja que poden causar molèsties al bestiar o a la fauna salvatge.
Part del territori del parc natural és de propietat privada.
Procureu que la vostra visita no destorbi l'activitat de la gent del territori.
L'acampada lliure no és permesa.
Només es pot pernoctar (bivac o tenda de campanya) de 20:00 a 8:00 h; fora d'aquest horari no hi pot haver cap tenda muntada.
Per motius de seguretat i conservació, està rigorosament prohibit encendre foc.
Només es pot encendre foc als llocs permesos.
Endueu-vos-les i dipositeu-les als contenidors dels pobles.
N'hi ha una bona part que són escasses o estan protegides, i tenim el deure i la responsabilitat de conservar-les.
No es permet circular amb vehicles motoritzats fora de carreteres i pistes obertes a la circulació.
Respecteu la senyalització i aparqueu als llocs habilitats.
No espanteu els animals salvatges ni els ramats domèstics, ni feu res que els pugui perjudicar.
Observeu-los a distància i gaudiu-ne sense interferir en el seu comportament.
El Parc Natural de l'Alt Pirineu es va crear per conservar uns valors naturals i culturals excepcionals, que cal protegir i respectar.
Per aquest motiu, les activitats que s'hi fan han de tenir present aquesta vàlua i realitzar-se segons la normativa que en cada cas les regula.
En aquest apartat trobareu les pautes de comportament que cal tenir en compte a l'hora de visitar aquest espai natural.
També podreu saber quines activitats estan regulades i els procediments que cal seguir per tal de sol·licitar-ne l'autorització corresponent.
S'han creat una sèrie de preguntes i respostes hipotètiques per resoldre alguns dels dubtes més habituals que poden presentar-se a l'hora de visitar el Paratge.
Per accedir al Paratge Natural d'Interès Nacional del Massís del Pedraforca hi ha diverses vies que poden consultar-se a l'apartat d'accés al paratge.
Li recomanem que, a l'arribar, passeu per algun dels centres d'informació, on us podran donar la informació necessària per la seva visita.
Segons els vostres interessos podeu trobar informació dels llocs per visitar i diferents propostes a la guia de visita.
El Parc Natural del Cadí-Moixeró, com a gestor del Paratge Natural d'Interès Nacional del Massís del Pedraforca, i diverses entitats organitzen activitats diverses on pot participar tothom.
Per a més informació podeu consultar l'apartat de Què s'hi pot fer? i el de l'Agenda d'activitats del Paratge.
Als centres d'informació del Parc us informaran i orientaran per tal de planificar una bona visita al Parc Natural.
El Parc disposa d'una extensa xarxa d'itineraris a peu senyalitzats.
Si els resseguiu podreu visitar els indrets més significatius d'aquesta zona.
Hi ha camins senyalitzats d'accés restringit només a veïns i serveis, en els quals l'accés comú general en vehicles motoritzats hi resta prohibit.
Algunes vies estan tancades temporalment durant el període d'hivern i primavera.
Respecteu la senyalització informativa.
Part del territori del Parc Natural és de propietat privada.
Procureu que la vostra visita no destorbi la gent que viu al territori i no camineu per mitjà de cultius i prats de dall.
Si obriu un filat o una tanca, cal que els tanqueu després de passar-hi, ja que mantenen el bestiar al seu lloc.
L'acampada lliure no és permesa.
Només es pot pernoctar (bivac o tenda de campanya) de 20.00 a 8.00h per sobre dels 2.000 m i una sola nit en una mateixa localització.
Fora de l'horari permès, no hi pot haver cap tenda muntada.
Per motius de seguretat i conservació, és rigorosament prohibit encendre foc, excepte a les àrees d'esbarjo dotades amb barbacoes amb mataguspires.
Endueu-vos-les i dipositeu-les als contenidors dels pobles.
Procureu dipositar cada deixalla al contenidor corresponent.
Els gossos que porteu al Parc cal que vagin lligats en tot moment, ja que poden causar molèsties al bestiar o a la fauna salvatge.
N'hi ha una bona part que són escasses o estan protegides, i tenim el deure i la responsabilitat de conservar-les.
No espanteu els animals salvatges ni feu res que els pugui perjudicar: observeu-los a distància i gaudiu-ne sense interferir en el seu comportament.
No els doneu menjar, ja que poden perdre la por a la gent.
Consulteu l'estat dels accessos al Parcs i recordeu l'ús de les mascaretes, la higiene de mans i la distància social.
Des del 19 de juny, mitjançant decret del govern de la Generalitat de Catalunya s'ha establert l'inici de l'etapa de represa que deixa sense efecte el Reial Decret 21/2020 que establia el final de l'estat d'alarma i les seves fases de desescalada.
Des d'ara, doncs, s'aixequen les restriccions de mobilitat per tot el país.
Entre la vall de Cardós i la vall Ferrera, al capdamunt del bosc d'Esterri de Cardós, es troba el Pla de Nègua, un tranquil indret amb excel·lents vistes sobre les altes muntanyes del Parc Natural de l'Alt Pirineu.
Les llegendes expliquen que aquí les bruixes hi celebraven els seus aquelarres.
El tritó palmat (Lissotriton helveticus) és un amfibi que al Parc Natural de l'Alt Pirineu és present en alguns estanys d'alta muntanya, en els que no s'ha introduït artificialment la truita o altres espècies de peixos.
La presència d'aquest tritó és un indicador del bon estat de conservació dels estanys pirinencs.
Al Parc es troba la població d'aquesta espècie situada a més altitud a nivell mundial, a 2.454 m.
Una de les millors maneres de conèixer tots els racons del Parc és recorrent a peu la seva extensa xarxa de camins senyalitzats.
És per això que des del Parc es treballa en l'habilitació i manteniment dels itineraris contemplats en el Pla de Senderisme del Parc Natural de l'Alt Pirineu.
Conegueu-los i gaudiu de la seva descoberta.
Tal com estableix el Pla de Senderisme, els senders del Parc formen una xarxa que comunica totes les valls i zones principals, mitjançant la recuperació de camins històrics que comencen en els pobles i que permeten visitar i conèixer els principals tipus de paisatges d'aquest espai protegit.
Per organitzar la vostra caminada pels senders del Parc recomanem que us descarregueu els mapes-guia sectorials.
Aquests mapes contenen tota la informació necessària per organitzar una bona visita a l'àmbit del Parc Natural i recomanen alguns dels itineraris més interessants de l'espai natural, ordenats segons nivells de dificultat.
Hi trobareu la fitxa bàsica de cada itinerari perquè pugueu triar el que més s'adapti a les vostres necessitats i també conèixer els elements d'interès que podreu descobrir durant el vostre recorregut.
També disposeu de fulletons amb la descripció completa d'alguns dels itineraris senyalitzats i que us podeu descarregar abans de la visita.
A més dels camins que el Parc senyalitza i manté, existeixen altres itineraris fruit de diferents iniciatives que han tingut lloc a l'àmbit d'aquest espai natural:
Dos senders de gran recorregut travessen el Parc Natural de l'Alt Pirineu.
El més conegut és el GR-11, que travessa els Pirineus del Mediterrani a l'Atlàntic i que, en sentit est-oest, entra al Parc pel port de Baiau (fronterer amb Andorra) i en surt al Mont Caubo (entre Estaon i Dorve).
El segon és l'Alta Ruta Pirinenca, itinerari d'alta muntanya poc senyalitzat, recomanable només per a muntanyencs experimentats.
Segueix un traçat paral·lel al del GR-11, però passant molt a prop de la divisòria pirinenca (frontera).
Els itineraris transfronterers comuniquen el GR-11 amb el seu homòleg del vessant nord-pirinenc, el GR-10.
Són el resultat d'un projecte Interreg de cooperació transfronterera entre el Consell Comarcal del Pallars Sobirà, el Conselh Generau d'Aran i el Consell General de l'Arieja (França).
El Parc Natural de l'Alt Pirineu va prestar suport tècnic per a la creació dels trams pallaresos d'aquests itineraris.
La Ruta de l'Últim Càtar és un itinerari transfronterer que discorre entre Gósol (Berguedà) i Tarascon d'Arièja (Arièja), travessant el Parc Natural de l'Alt Pirineu.
El traçat transcorre pels entorns pirinencs on es van moure bona part dels càtars refugiats a Catalunya, en concret, recrea el darrer viatge de Guilhem Belibasta, últim prefecte càtar conegut.
Guilhem Belibasta nasqué a Cubièra cap al 1280, fou capturat per la Inquisició a Tírvia, empresonat a Castellbò, jutjat a Carcassone i cremat viu a la Vila-roja del Termenès, dins de l'actual regió francesa de Llenguadoc-Rosselló.
Des de dissabte 2 de maig, d'acord amb la normativa marcada per les autoritats sanitàries, es permeten les passejades i la pràctica individual d'esport a l'aire lliure.
Aquesta normativa queda recollida al BOE: Ordre SND/380/2020, de 30 d'abril de 2020.
Pel que fa als Parcs Naturals recordeu que fins a noves directrius:
Malgrat que algun dels parcs i espais naturals de Catalunya entrin en la FASE 1 de desconfinament recordeu que encara romanen tancats els centres d'informació, els accessos i els aparcaments.
El Parc ha impulsat una campanya en les xarxes socials per donar a conèixer entre la ciutadania la producció de 14 empreses locals de les comarques de l'Alt Urgell, Berguedà i Cerdanya, i ajudar-les a superar les dificultats afegides que ha suposat l'emergència sanitària.
L'objectiu és dinamitzar l'economia local i ajudar les empreses agroalimentàries i d'artesania de la zona a superar les dificultats sobrevingudes amb l'emergència sanitària de la COVID-19, pel que fa a la limitació dels canals de comercialització habituals.
El parc vol així, contribuir a potenciar un consum responsable de productes de qualitat i de proximitat, lligats també a la preservació del patrimoni natural.
En aquest sentit, ha elaborat material multimèdia per a les xarxes socials, sobretot Facebook i Instagram, per presentar les singularitats dels productes d'aquesta àrea i incentivar la seva comercialització.
Per a això, el vídeo mostra enllaços directes a les empreses adherides per facilitar la petició de comandes.
Fins al moment s'hi han sumat 14 empreses de productes locals de l'Alt Urgell, Berguedà i Cerdanya.
Prèviament, des del parc es va contactar amb les empreses productores, per identificar i conèixer les seves necessitats i inquietuds.
Es va constatar la manca de canals per repartir els seus productes, tenint en compte que molts treballen amb producte fresc, i la conveniència de disposar d'un portal comú o la possibilitat de crear una fira de productes locals, entre d'altres.
En aquest sentit, el parc treballa en actuacions addicionals de suport que ajudin a reforçar les microempreses agroalimentàries d'aquest territori.
L'objectiu és identificar necessitats, mancances i interessos pel que fa a la distribució dels productes locals del parc, compartir i facilitar la informació de les modalitats de distribució existents que realitzen els diferents productors i productores, i estudiar la possibilitat i viabilitat d'organitzar una logística a nivell territorial i compartir rutes de distribució per optimitzar desplaçaments, amb xarxes de distribució.
D'altra banda, el Parc Natural del Cadí-Moixeró s'ha integrat en el grup de treball liderat per l'Institut per al Desenvolupament de l'Alt Pirineu i Aran (IDAPA), creat amb l'objectiu de treballar i donar suport als productors locals de les comarques pirinenques.
Ho fa estudiant tant la implantació d'accions immediates en la promoció dels productes agroalimentaris d'aquests territoris, com amb altres a mig i llarg termini, com la potenciació de les fires locals, la coordinació i difusió de les diverses iniciatives sorgides abans i durant l'estat d'alarma, l'adaptació a les noves realitats que poden sorgir desprès del COVID-19 o la millora dels canals de distribució, entre altres.
El Parc Nacional d'Aigüestortes i Estany de Sant Maurici i el Parc Natural de l'Alt Pirineu també formen part d'aquest grup.
A la capçalera de la vall de Cardós, al Parc Natural de l'Alt Pirineu, s'hi troba l'estany glacial més gran del Pirineu, amb 1,2 km de llargada i 102 m de profunditat.
La seva gran quantitat d'aigua permet que les centrals hidroelèctriques no notin la sequera estival i es pugui garantir un cabal suficient a la Noguera Pallaresa, fora de l'època de desglaç, per tal de practicar-hi el rafting i altres esports d'aventura, motors econòmics del Pallars d'avui.
A la capçalera de les valls d'Àneu, al Parc Natural de l'Alt Pirineu, s'hi troben nombroses cavitats naturals excavades per l'aigua en la roca calcària.
La més important de totes elles és la Cigalera de l'Obaga de Baleran, que assoleix els 320 m de fondària i que durant molts anys va ser considerat l'avenc més profund de Catalunya.
Un dels clars exponents de les forces geològiques que van formar el Pirineu és la Pica d'Estats, formada per esquistos i pissarres silíciques i que amb 3.143 m és el cim més alt de Catalunya.
La meitat de l'any està coberta de neu i el seu desglaç assegura un cabal d'aigua important per a la Noguera Pallaresa fins ben entrat l'estiu.
Als pobles del Parc Natural de l'Alt Pirineu es celebren al llarg de l'any diverses fires ramaderes, de productes locals i d'artesania, com el Mercat medieval càtar de Castellbò, que rememora els bons homes que van trobar refugi en aquesta històrica vila medieval, tot fugint de la Inquisició.
En ell s'hi duen a terme demostracions d'artesania, exposicions, espectacles infantils, i un popular torneig medieval.
El Parc Natural del Cadí-Moixeró organitza durant tot l'any activitats diverses que s'agrupen per trimestres i es difonen a través d'uns fullets que es publiquen amb aquesta periodicitat.
Aquestes activitats, de caràcter formatiu i divulgatiu, tracten sobre els valors naturals, paisatgístics, històrics i humans del Parc i del territori en general a través de xerrades, audiovisuals, exposicions, tallers o sortides.
Al Parc Natural de l'Alt Pirineu, des de temps immemorial, els pastors cuidaven del bestiar que pasturava els prats d'alta muntanya i passaven l'estiu als diferents nuclis de bordes i cabanes, com el de Nibrós, a la vall d'Estaon.
El Parc concedeix ajuts a particulars per tal de mantenir aquest valuós patrimoni cultural.
El Parc Natural del Cadí-Moixeró té una superfície de 41.060 ha i forma part de tres comarques: l'Alt Urgell, el Berguedà i la Cerdanya.
Per accedir al Parc, hi ha multitud de vies, que podeu consultar al mapa del Parc, però us recomanem que abans passeu pel Centre del Parc, on us podran donar la informació necessària.
El Parc Natural del Cadí-Moixeró i diverses entitats organitzen activitats variades en les quals pot participar tothom.
Per a més informació podeu consultar l'apartat de Què s'hi pot fer? i el de l' Agenda d'activitats del Parc.
Segons els vostres interessos podeu trobar informació dels llocs que es poden visitar i diferents propostes a la Guia de visita.
Rubió es situa a la capçalera de la vall de Siarb, molt a la vora del port del Cantó, a mig camí entre Sort i la Seu d'Urgell, i està inclòs dins del Parc Natural de l'Alt Pirineu.
Ubicat a 1.687 m d'altitud, Rubió és el poble més alt de Catalunya.
És remarcable la pedra rogenca de les cases, feta dels conglomerats de llims, argiles i gresos del Triàssic que afloren a la zona.
El poble de Tor, situat a la Vall Ferrera, és el segon més alt de Catalunya, i actualment encara no hi arriba ni l'electricitat ni el telèfon.
Tot i la seva rusticitat i aïllament, presenta un patrimoni històric de gran valor, amb dos esglésies romàniques, una ermita, una torre-castell medieval i una mola i serradora hidràuliques.
Les històries recents lligades als conflictes per la propietat de la muntanya atreuen molts visitants encuriosits per conèixer millor el lloc dels fets.
A molts pobles de l'entorn del Parc Natural de l'Alt Pirineu s'hi localitzen antigues torres utilitzades per a la cria de coloms, els anomenats "colomars", com aquest de Casa Guillem d'Alins, vinculat a l'època de les fargues.
Els coloms eren utilitzats per menjar, per a la produccció de "guano", que anava molt bé per femar l'hort, i fins i tot com a sistema de comunicació (coloms missatgers).
Al Parc Natural de l'Alt Pirineu, concretament a la Vall Ferrera, es troba l'única explotació ramadera que conserva la raça de vaca autòctona pallaresa, en greu risc d'extinció.
El Parccol·labora en un acord de custòdia de l'Obra Social de Caixa Catalunya, que garanteix la viabilitat de la raça fomentant la cria de vedells reproductors.
Malgrat una forta regressió, al Parc Natural de l'Alt Pirineu encara es conserva l'ofici de pastor, que cada dia vigila i condueix els ramats de cabres i ovelles.
El Parc dóna ajuts als particulars per mantenir aquesta activitat i, així, contribuir a mantenir nombosos hàbitats de prats i pastures, a més d'espècies amenaçades com el trencalòs i d'un ric patrimoni viu d'alt valor cultural.
La seu administrativa del Parc Natural de l'Alt Pirineu es situa al Paller d'Antonet, a Llavorsí.
A la recepció d'aquest equipament s'ofereix informació sobre el Parc, i s'hi pot registrar qualsevol document administratiu dirigit a la Generalitat, l'Estat o altres organismes públics relacionats (finestreta única de la Generalitat).
Pinedes de pi roig amb un important estrat muscinal que cobreix gairebé tot el terra, i amb un estrat arbustiu baix dominat pel nabiu o, en aquest cas, per la boixerola.
Es situen sobre substrat silici, en sòls àcids, i són la principal font de producció de fusta del Parc Natural de l'Alt Pirineu.
En ells s'hi efectuen diversos tractaments de millora silvícola, com podes i aclarides, destinats a augmentar la qualitat de la fusta i reduir el risc d'incendis forestals.
A les obagues de l'estatge subalpí i alpí del Parc Natural de l'Alt Pirineu es troben els neretars.
Matollars baixos, uniformes i força densos, en els quals domina el fullatge verd fosc del neret, i la seva flor rosada que floreix a final de primavera.
Present sobre sòls àcids i frescos, sovint substitueix el bosc de pi negre quan és deforestat.
És un hàbitat d'interès comunitari.
Gràcies a l'activitat ramadera es mantenen diversos prats de dall subalpins i montans de gran interès ecològic, considerats d'interès comunitari per la Directiva Hàbitats de la UE.
El Parc Natural de l'Alt Pirineu, amb el suport de l'Obra Social de Caixa Catalunya, ha establert uns acords de custòdia amb els seus propietaris per tal de garantir la seva conservació.
Prats de dall en què abunden les herbes graminoides.
Tenen un aspecte molt diferent segons l'època de l'any: rasos a l'hivern i alts i ufanosos a final de primavera, quan les plantes es troben en plena florida.
Es mantenen gràcies a l'acció de l'home, i si s'abandonen es perden.
El Parc Natural de l'Alt Pirineu dóna suport al seu manteniment.
Formacions herbàcies denses i humides subalpines i alpines, de sòl torbós i xop la major part de l'any, en què predominen diverses ciperàcies.
Crida l'atenció la presència de plantes insectívores, per la mala disponibilitat de nutrients.
Són hàbitats fràgils, presents en antics estanys colmatats del Parc Natural de l'Alt Pirineu.