projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Vista aèria de la minicentral que es desmantellarà.
Ja s'han iniciat els treballs per desmantellar la minicentral hidroelèctrica de Molló, al Ritort, situada a la comarca del Ripollès, amb l'objectiu de millorar la connectivitat fluvial de la conca del riu Ter.
L'actuació, duta a terme per la Direcció General de Polítiques Ambientals i Infraestructures.cat -amb la coordinació i supervisió de l'Agència Catalana de l'Aigua (ACA)-, suposarà una inversió propera als 208.000 euros i tindrà una durada màxima de 4 mesos.
L'actuació, que beneficiarà el riu Ritort i el torrent de Fabert es materialitza després d'extingir-se la concessió de la minicentral, amb l'objectiu de recuperar el cabal natural i la connectivitat fluvial en un tram fluvial protegit com a reserva genètica de truita autòctona.
Es demoliran diverses infraestructures de la minicentral, concretament l'assut i la captació en el riu Ritort, les captacions en el torrent de Fabert i la conducció de transport en el tram de creuament en aquest darrer curs fluvial.
Prèviament, però, s'han fet actuacions consistents en condicionar dos camins d'accés, el desmuntatge d'elements presents en la captació i la retirada i redistribució de sediments aigua avall de la minicentral hidroelèctrica.
La principal infraestructura de captació té una alçada des dels fonaments fins a la cota de coronació del sobreeixidor de 6 metres, la qual cosa suposa uns 4,5 metres des del llit del riu i una amplada de banda a banda de la llera de 8 metres.
La demolició es farà amb martell hidràulic i elements auxiliars per al tall amb soldadura.
Els materials resultants de la demolició (formigó i ferralla) es transportaran a un abocador controlat.
Un cop executada l'actuació s'utilitzaran els blocs de pedra existents a la zona d'obres (de les antigues esculleres) per a fer noves esculleres de protecció dels marges del torrent, minimitzant el risc de desbordaments.
Es realitzarà una pesca i retirada de truites, i posterior reintroducció aigües amunt, per a evitar possibles afeccions, i es tindrà especial cura en la reintroducció dels sediments acumulats a la presa durant tots aquests anys, per evitar danys aigües avall.
El riu Ritort i el torrent de Fabert són cursos fluvials de règim nival, amb un cabal màxim que es dona a la primavera arran del desgel, que s'inclouen dins de l'àrea de reserva genètica de la truita de riu.
Per tant, els treballs respectaran el període de fresa i reproducció d'aquesta espècie, que té lloc entre novembre i febrer.
Aquesta actuació garantirà la connectivitat fluvial d'aquest tram de riu, afavorint el fluxe constant d'aigua i eliminant els obstacles.
En l'actual període de planificació (2016-2021) està previst destinar 8,7 MEUR en mesures per garantir la connectivitat fluvial i la implantació dels cabals ecològics a les conques internes de Catalunya.
Des del mes de juny de 2020, s'han de garantir els cabals ambientals en el 100% dels rius de les conques internes.
Aquesta és una actuació més del llistat d'actuacions que l'Agència Catalana de l'Aigua te previst executar en compliment de la millora de la connectivitat fluvial.
Qualsevol persona o entitat pot denunciar davant l'Agència Catalana de l'Aigua totes aquelles actuacions susceptibles de perjudicar l'aigua, les lleres, els marges i les zones properes, els aqüífers, i també els abocaments a mar no autoritzats.
A. En cas d'urgència: cal trucar al 112.
B. En altres casos, es pot formular verbalment o per escrit davant de:
- Les comunitats d'usuaris o els òrgans amb competència similar, en cas d'infraccions que afectin les aigües que subministren
- I, en general, davant d'empleats que realitzin serveis de guarda, inspecció o anàlegs, en canals, embassaments o sèquies.
- Per poder disposar d'un registre oficial d'entrada de la denúncia es recomana emplenar la sol·licitud corresponent ( G0831) i trametre-la a l'Agència Catalana de l'Aigua mitjançant el tràmit de petició genèrica.
L'activitat de les persones dins tots els sectors i àmbits de la societat genera tot tipus de residus que són conseqüència dels hàbits de consum que tenim.
Des de l'Agència Catalana de l'Aigua volem posar èmfasi en identificar tots aquells hàbits o conductes que cal evitar per minimitzar l'impacte que els residus generen sobre el medi i sobretot en la gestió de l'aigua.
El tractament de depuració pel qual ha de passar l'aigua un cop arriba bruta a les depuradores pot ser molt dificultós i costós si des de bon inici no fem una bona gestió dels residus a les llars, a les indústries, a les oficines, als centres, etc.
Les tovalloletes higièniques i altres productes d'higiene personal que s'aboquen al vàter, juntament amb els greixos, olis i altres substàncies que arriben als sistemes de sanejament generen un "monstre" que es coneix amb el nom de fatberg, que provoca un impacte negatiu directe en diversos àmbits:
a) A les ciutats (obturen les canonades i baixants dels edificis).
b) A les depuradores (sobrecost econòmic perquè les malmeten).
c) Al medi ambient (impacte sobre l'ecosistema marí, bàsicament).
d) Als pressupostos públics (sobrecost per a la seva gestió i eliminació).
Per això, la Generalitat de Catalunya, amb la col·laboració de l'Àrea Metropolitana de Barcelona i l'Ajuntament de Barcelona, han desenvolupat una campanya per a conscienciar la ciutadania sobre la importància de la bona gestió d'aquestes deixalles.
Sota l'eslògan " Estem creant un monstre, i això no és cap película ", la campanya s'estructura al voltant de la idea que quan llencem una tovalloleta o altres residus d'higiene personal, el vàter se les endu com si res.
El gran problema és que no en veiem les conseqüències.
És a dir, estem creant un monstre perillós però que no el veiem.
L'ACA posa en marxa la campanya SOS AIGUA! amb les etiquetes,,.
L'objectiu és demanar la corresponsabilitat i la implicació activa de la ciutadania en l'estalvi d'aigua i la bona gestió dels residus en origen, per avançar cap a una societat més informada, conscienciada i respectuosa amb el medi ambient i la gestió de l'aigua.
Els períodes de sequera que Catalunya ha viscut els darrers anys han fet que s'hagi consolidat la cultura de l'estalvi i l'adopció d'hàbits de consum sostenibles en les diferents activitats diàries per part de la ciutadania.
Durant el darrer període de sequera més sever que ha viscut Catalunya (2007-08), el consum d'aigua es va reduir en un 21% respecte la demanda de referència 2005-07 i, actualment, podem afirmar que aquesta tendència es consolida.
Els motius d'aquesta reducció es deuen a la consciència que ha anat prenent la ciutadania, les campanyes de sensibilització impulsades per la Generalitat de Catalunya i les mesures que ha anat aplicant els Govern en els períodes de sequera.
Actualment el consum mitjà d'aigua a Catalunya és d'uns 113 litres per habitant i dia (la OMS estableix que el límit mínim necessari és de 100 litres/ habitant/ dia).
Aquesta contenció generalitzada és doncs un gran aliat no només per ajudar a garantir la disponibilitat d'aigua sinó també per prendre consciència d'una cultura d'estalvi i sostenibilitat envers el medi ambient.
L'exposició "Menys plàstics, més vida" informa sobre el problema de l'ús i abús dels plàstics i la seva presència i impacte sobre la fora i la fauna present en els ecosistemes aquàtics.
També promou la reflexió de la ciutadania i el canvi d'hàbits per tal de reduir i evitar aquests impactes i avançar cap a una societat sostenible, en línia amb els criteris de l'economia circular i de la millora de la qualitat ambiental del nostre entorn.
IMPRIMEIX L'EXPOSICIÓ EN FORMAT PÒSTER
Des de l'ACA hem reduït l'exposició a 6 pòsters en format A1 (59,4 x 84,1cm) que podeu descarregar-vos i imprimir.
A la part inferior de cada pòster, al faldó, hi ha un espai en blanc on pots posar el teu logotip.
- Exposició format Pòster (pdf - 60MB).
En breu informarem de les noves dates i la ubicació per poder visitar l'exposició.
L'exposició alerta d'una problemàtica que s'ha agreujat en els darrers anys: la importància de gestionar de manera adequada els plàstics i reduir-ne el seu ús.
Més del 90 per cent dels productes i objectes que ens envolten estan fets de plàstic i el 80% dels que trobem als mars i oceans provenen de terra, arrossegats a través de l'aigua que circula a través dels rius i torrents.
Aquest material té un procés lent de degradació i, en molts casos, els animals marins els confonen amb aliments, que en facilita el seu pas a dins de la cadena tròfica.
Des del 2017 s'ha prohibit el lliurament gratuït de bosses de plàstic a les botigues i supermercats en compliment de la Llei 5/2017, de 28 de març, de mesures fiscals, administratives, financeres i del sector públic.
La llei prohibeix el lliurament gratuït de bosses de caixa o de lliurament a domicili de qualsevol material plàstic, inclòs el plàstic en general, el plàstic oxodegradable i el plàstic biodegradable, llevat de les bosses compostables que compleixin els requisits de la norma UNE-EN 13432 o equivalent.
L'any 2018, amb motiu del Dia Mundial del Medi Ambient, el Govern va anunciar la prohibició dels envasos de plàstic d'un sol ús com, per exemple, les ampolles, en l'àmbit de la Generalitat.
Aquestes polítiques van en la línia de la Unió Europea, que s'ha fixat l'horitzó del 2025 per a reduir en un 90% l'ús dels plàstics d'un sol ús.
El Govern català desenvolupa periòdicament diverses campanyes de sensibilització, mitjançant l'Agència de Residus de Catalunya i altres instàncies i entitats, per conscienciar la ciutadania sobre la necessitat de gestionar bé els diferents tipus de residus (inclosos els plàstics i els envasos), amb l'objectiu de minimitzar i evitar el seu impacte sobre l'entorn.
Sens dubte, un dels pilars de l'èxit en la reducció de l'impacte dels plàstics és la coresponsabilitat de tots i totes i del nostre dret a decidir com a consumidors en el moment d'optar per un determinat producte i pel recipient o l'envàs que l'acompanya.
Cadascú, en els nostre hàbits quotidians, podem introduir petits canvis i hàbits que sumats contribuiran a reduir el problema.
El Pla de gestió del districte de conca fluvial de Catalunya (PGDCFC) és l'eina que ha de determinar les accions i les mesures necessàries per desenvolupar els objectius de la planificació hidrològica del districte de conca fluvial de Catalunya.
El seu àmbit territorial està constituït per les conques internes i per les aigües subterrànies i costaneres associades.
La DMA establia que l'any 2009 s'havien d'aprovar els primers plans i programes i les mesures de gestió a dur a terme per assolir els objectius de bon estat de les masses d'aigua.
També establia la necessitat de revisar aquests plans cada 6 anys.
Per tant el primer cicle de planificació correspon al període 2009-2015, i el segon al període 2016-2021.
A efectes de la planificació hidrològica, Catalunya es divideix en el districte de conca fluvial de Catalunya (DCFC) i en les conques intercomunitàries (afluents de l'Ebre, Garona i Sènia), a la vessant de l'Ebre.
La planificació hidrològica del DCFC la realitza l'Agencia Catalana de l'Aigua, mentre que la de les conques intercomunitàries és competència de la Confederació Hidrogràfica de l'Ebre (CHE).
La planificació hidrològica del districte de conca fluvial de Catalunya, elaborada segons la Directiva marc de l'aigua (DMA), és el conjunt de plans i programes que fixen els objectius en l'ordenació i la gestió dels recursos hídrics i que estableixen les mesures i actuacions que ha de dur a terme l'Agència Catalana de l'Aigua per assolir-los.
Els instruments de la planificació hidrològica del districte de conca fluvial de Catalunya són els exposats a continuació i la seva execució correspon principalment a l'Agència Catalana de l'Aigua.
Amb l'objectiu d'homogeneïtzar, simplificar criteris i facilitar l'actualització de la informació, i seguint amb la línia del Departament de Territori i Sostenibilitat, des de l'ACA oferim l'accés als serveis WMS tan públics com interns (no accessibles) a través d'aquesta URL.
Aquesta URL és un accés a serveis WMS, estàndard definit per l'OGC (Open Geospatial Consortium) que permet la consulta en línea de la millor informació disponible de cada temàtica.
Per visualitzar les dades, us cal un programari que permeti connexions WMS.
Per a qualsevol dubte us podeu dirigir a la bústia de contacte de l'ACA.
Del divendres 9 d'octubre a les 16h fins dilluns 12 d'octubre a les 23h tots el sistemes, serveis i aplicacions TIC de l'ACA estaran fora de servei per trasllat del Centre de Procés de Dades de l'Agència Catalana de l'Aigua.
A través de diferents aplicacions interactives es pot consultar informació sobre l'estat de l'aigua a Catalunya, la planificació i la caracterització del medi, l'estat de les seves masses d'aigua i els resultats dels controls, dades dels embassaments i dels aqüífers.
Visor amb les capes d'informació sobre el medi hídric (Depuradores, registre d'aigües, masses d'aigua, espais fluvials i inundabilitat, mines, fonts, pous, piezometres, etc.)
Consulta web de l'estat de les platges i les zones de bany de Catalunya durant la temporada de bany.
Consulta de dades i resultats analítics històrics del Programa de seguiment i control i, mesures de dades hidrològiques de nivell i cabal de rius i nivell absolut i volum embassat als embassaments
Avaluació de l'estat de les masses d'aigua i interpretació dels resultats.
Aplicació per a mòbils, que aporta informació sobre la ubicació de 5.000 fonts naturals repartides per tot el territori de Catalunya.
Dades en temps real i agregades del rius, embassaments, pluviometres i radar meteorològic de Catalunya
Des de l'Agència Catalana de l'Aigua volem impulsar l'obertura de dades que generem, d'acord amb l'estratègia de dades obertes de la Generalitat de Catalunya.
Aquesta obertura de dades té dues grans línies d'actuació: d'una banda, posar a l'abast de la ciutadania les taules de dades per tal que puguin ser directament treballades i reutilitzades.
De l'altra, generar visualitzacions interactives a partir d'aquestes mateixes dades per tal d'apropar-les a la ciutadania i fer-les més comprensibles.
Del divendres 9 d'octubre a les 16h fins dilluns 12 d'octubre a les 23h tots el sistemes, serveis i aplicacions TIC de l'ACA estaran fora de servei per trasllat del Centre de Procés de Dades de l'Agència Catalana de l'Aigua.
L'Agència Catalana de l'Aigua posa a l'abast de tothom un conjunt d'aplicacions de consulta per extreure dades relacionades amb l'aigua i el medi.
Les diferents consultes poden donar informació, entre moltes altres opcions, sobre la qualitat i la quantitat de l'aigua, tant d'aigües superficials com subterrànies i costaneres; informació específica sobre inundabilitat i espais fluvials i masses d'aigua a Catalunya.
També es posa a disposició un catàleg de serveis i de descàrrega de dades, per tal de fomentar l'ús i la difusió de la informació generada per l'administració, en una clara voluntat de transparència i dades obertes.
L'Agència Catalana de l'Aigua disposa d'un Registre d'Aigües en el qual s'inscriuen d'ofici les concessions d'aigües, els canvis de titularitat o les modificacions de les característiques de les concessions, els contractes de cessió, la legalització d'aprofitaments amb un cabal no superior a 7.000 m3/any i els aprofitaments d'aigües privades (disposicions transitòries 1a, 2a, 3a de la Llei d'Aigües).
Aquest registre està format per 3 seccions (A,B,C), que tenen una estructura informàtica de dades i un llibre d'inscripcions (fitxes d'inscripcions).
Atès que el Registre d'Aigües té caràcter públic, i la inscripció registral és el mitjà de prova de l'existència i situació de la concessió, qualsevol persona pot sol·licitar certificació sobre els drets d'aprofitament d'aigües inscrits davant l'Agència Catalana de l'Aigua.
Els titulars de drets d'aprofitament d'aigües inscrits gaudeixen de protecció administrativa.
L'Agència Catalana de l'Aigua també disposa d'un Catàleg d'Aigües Privades (Secció CT), on figuren tots els aprofitaments qualificats com a privats per la legislació anterior a la Llei d'Aigües.
A través del període de transició d'aquesta Llei, els titulars dels aprofitaments podien declarar l'existència dels mateixos per tal d'incloure'ls en el Catàleg d'Aigües Privades.
La inscripció en el Catàleg d'Aigües Privades no gaudeix de protecció administrativa.
Actualment, en el Catàleg d'Aigües Privades només s'inscriuen els aprofitaments d'aigües per sentència judicial declarativa del dret.
L'Agència Catalana de l'Aigua, com a Administració hidràulica de Catalunya, és l'organisme que ha d'autoritzar els usos privats de l'aigua a les conques internes catalanes.
Ho fa a través d'un permís administratiu - concessió o aprofitament- que atorga i regula els drets i deures de qui en farà l'ús i se'n beneficiarà, i que quedarà inscrit al Registre d'aigües.
En funció del volum d'aigua que es vulgui utilitzar i de l'origen de la captació, és a dir d'on s'agafa l'aigua, cal realitzar el tràmit d'aprofitament o de concessió.
El propietari haurà de sol·licitar un permís d'aprofitament quan el volum d'aigua sigui inferior a 7000 m3/any i es capti a la mateixa finca on després es fa servir.
L'aprofitament d'aigües pluvials rep el mateix tractament administratiu.
En cas d'ubicar-se l'aprofitament en zona de policia i/o aqüífer protegit caldrà sol·licitar l'autorització administrativa prèvia.
En canvi, si el volum d'aigua supera els 7000 m3/any o el punt de captació es troba fora del perímetre de la finca on s'utilitza l'aigua, el propietari ha de tramitar una concessió.
El Districte de Conca Fluvial de Catalunya concentra el 91,5% de la població catalana, i, malgrat això, únicament focalitza el 37% de la demanda d'aigua del conjunt de Catalunya.
Alhora, a diferència del que passa a Catalunya, els usos consumptius predominants al DCFC són els usos urbans (amb gairebé un 55% sobre el total), seguits de la demanda dels sectors agrícola i industrial.
L'actual demanda de les xarxes municipals d'abastament del DCFC s'ha avaluat en 572 hm3 /any, amb un rendiment mitjà de les xarxes prop del 77%.
Ençà de la darrera planificació hidrològica amb dades de 2007, la demanda d'aigua urbana al DCFC (2012) ha baixat prop d'un 10%, uns 90 hm3/any en total.
Aquest descens és fruit d'un conjunt de factors; de la conjuntura socioeconòmica (i, més recentment, demogràfica), de la conscienciació en el consum domèstic arran dels episodis de sequera i de les millores d'eficiència a tots els nivells (gestió de xarxes, consum d'electrodomèstics, etc.).
Aquest descens del consum es pot veure clarament en l'evolució de les dotacions domèstiques d'aigua:
Per a l'escenari demogràfic de creixement mitjà previst per l'IDESCAT, amb una configuració i rendiment dels abastaments similar a l'actual, es constata una sensible estabilització de les demandes d'aigua.
L'origen d'aquestes reduccions cal buscar-les en tot un conjunt de causes, entre les quals destacaria la conscienciació ciutadana, que ha consolidat millors hàbits de consum arran de les darreres sequeres, les millores tant a nivell de gestió dels abastaments com de la tecnologia d'electrodomèstics i les instal·lacions a l'interior d'habitatges i serveis, així com l'aturada del creixement demogràfic, els forts ajustos que han realitzat famílies i indústries arran de la crisi econòmica i, més recentment, els efectes de la política tarifària.
Les comissions de desembassament són espais on els agents implicats en la gestió i l'ús de l'aigua de les conques internes catalanes participen en la presa de decisions que afecten la disponibilitat del recurs.
En aquestes comissions es determinen les dotacions d'aigua per satisfer les diverses necessitats d'abastament, reg i usos ambientals.
També s'aborden els temes d'interès de cada àmbit.
Hi ha establertes quatre comissions de desembassament (Ter-Llobregat, Muga, Foix i Riudecanyes), corresponents als diferents trams regulats de les conques internes catalanes.
Òrgans col·legiats: les comissions de desembassament
D'acord amb el Reglament de domini públic hidràulic, els usuaris de l'aigua i d'altres béns del domini públic hidràulic d'una mateixa concessió hauran de constituir-se en Comunitats d'Usuaris.
Les Comunitats de Regants o Usuaris de l'aigua són corporacions de dret públic adscrites a l'Agència Catalana de l'Aigua, subjectes en el seu funcionament al que estableix la normativa i els seus propis instruments reguladors (estatuts, reglaments o convenis).
La finalitat de les Comunitats és l'administració de forma col·lectiva dels drets d'ús de l'aigua que els hi han estat concedits o reconeguts.
Les comunitats es poden regir per Estatuts o per Conveni.
Amb caràcter general, les comunitats es regeixen per Estatuts i en cas de comunitats amb un nombre reduït de membres (menys de 20 membres) s'accepta el règim de Conveni sempre que sigui a elecció dels membres de la comunitat i el conveni estigui subscrit per tots els usuaris (tots els propietaris dels béns adscrits a l'aprofitament).
Quant la destinació de les aigües fos principalment per a reg, s'anomenaran Comunitats de Regants, en els altres supòsits, les Comunitats rebran el qualificatiu que caracteritzi el destí de l'aprofitament col·lectiu (art.198 RDPH).
L'Agència Catalana de l'Aigua en virtut de les seves competències ha elaborat una sèrie d'estudis i normatives encaminats a l'ordenació i la regulació dels usos recreatius que es desenvolupen en les diferents masses d'aigua existents i a la protecció del mateix medi físic del qual en formen part.
Classificació dels embassaments i trams de riu del DCFC a efectes de navegació i limits als espais navegables i del bany
Contingut mínim del Pla d'Usos per explotar els serveis i activitats de lleure dels embassaments a les CIC
L'aigua que es troba en el medi (llacs, rius, aigües subterrànies, aigua de pluges, etc.) és un bé públic.
Les persones, empreses i organismes poden fer-ne un ús privat si disposen de l'autorització corresponent.
L'Agència Catalana de l'Aigua, com a Administració hidràulica de Catalunya, és l'organisme que autoritza aquest ús a les conques internes de Catalunya (districte de conca fluvial de Catalunya).
Els usos de l'aigua es classifiquen segons les activitats de destí del recurs.
L'aigua es pot destinar a les necessitats domèstiques (aigua de boca), industrials, de reg i de l'agricultura.
En aquests casos estem parlant d'usos consumptius o extractius.
Es consideren usos no consumptius, com els lúdics o la generació d'energia hidroelèctrica, quan no impliquen extreure l'aigua del medi on es troba i la pràctica totalitat del recurs emprat retorna el medi en condicions de qualitat i règim similars a les existents en el punt de captació.
Les espècies invasores són aquelles espècies exòtiques, pròpies d'altres hàbitats o regions, que són capaces d'expandir-se en un nou territori en un temps relativament curt, amb efectes nocius, tant sobre la biodiversitat autòctona (desplaçament d'espècies, alteració d'hàbitat, etc.), com sobre l'agricultura, el turisme o la salut.
A Catalunya s'han registrat més de 1.100 espècies foranes, un 10% de les quals han esdevinguts invasores.
L'Agència Catalana de l'Aigua considera les espècies exòtiques invasores com un element de pressió a caracteritzar o definir i corregir per tal d'assolir el bon estat de les aigües.
El projecte EXOAQUA ha permès recopilar tota la informació sobre invasions detectades al medi hídric.
Consisteix en una extensa base de dades que conté la localització a Catalunya de les espècies exòtiques lligades al medi aquàtic, i molta informació relativa a cada espècie, amb l'objectiu de facilitar la difusió de la informació sobre espècies exòtiques i agilitzar la presa de decisions en la gestió d'aquestes espècies.