projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
-1 Els estatuts de les cooperatives de primer grau poden establir l'existència d'un comitè de recursos que tramiti i resolgui els recursos contra les sancions que el Consell Rector imposi als socis o als adherits i els altres recursos regulats per aquesta Llei o pels estatuts.
-2 Els estatuts han de fixar la composició del Comitè de Recursos, que ha d'ésser integrat, com a mínim, per tres membres escollits per l'Assemblea General entre els socis amb plens drets.
-3 Els membres del Comitè de Recursos són elegits per un període de dos anys i poden ésser reelegits consecutivament una sola vegada.
El mandat es prorroga fins que no s'ha produït la renovació dels membres.
-4 No poden intervenir en la tramitació ni en la resolució dels recursos els membres que siguin parents del soci o de l'adherit afectat, dins el quart grau de consanguinitat o el segon grau d'afinitat, ni els que hi tinguin amistat íntima, enemistat manifesta o relació de servei.
Tampoc no hi poden intervenir els membres que tinguin una relació directa amb l'objecte del recurs.
-5 El càrrec de membre del Comitè de Recursos és incompatible amb l'exercici de qualsevol altre càrrec d'elecció dins la cooperativa o amb el fet de mantenir-hi una relació laboral.
-6 Els acords del Comitè de Recursos són immediatament executius i definitius, com a expressió de la voluntat social.
El procediment per a recórrer contra aquests acords és el mateix que estableix l'article 36 per als acords de l'Assemblea General.
a) El personal al servei de l'Administració pública que té encarregades funcions que es relacionen directament amb les activitats pròpies de la cooperativa de què es tracti.
b) Els menors, llevat del cas de les cooperatives escolars, en què s'ha d'aplicar el que estableix l'article 96.
c) Els qui exerceixen activitats complementàries de les de la cooperativa o en competència amb ella, llevat que l'Assemblea els autoritzi expressament.
d) Els sotmesos a interdicció, els fallits o concursats no rehabilitats, els condemnats a penes que comportin la inhabilitació per a l'exercici de càrrecs públics, els qui han estat condemnats per greu incompliment de lleis o disposicions socials i els qui per raó de llur càrrec no poden dedicar-se al comerç.
a) Els funcionaris al servei de l'Administració pública que tenen encarregades funcions que es relacionen directament amb les activitats pròpies de la cooperativa de què es tracti.
b) Els menors, llevat de les cooperatives escolars; en aquest cas, s'ha d'aplicar allò que preveu l'article 96, paràgraf segon i tercer d'aquesta Llei.
c) Els qui exerceixin activitats complementàries de les de la cooperativa o en competència amb ella, llevat que l'assemblea els autoritzi expressament.
d) Els sotmesos a interdicció, els fallits o concursants no rehabilitats, els condemnats a penes que tinguin annexa la inhabilitació per a l'exercici de càrrecs públics, els qui haguessin estat condemnats per greu incompliment de lleis o disposicions socials i els qui per raó del seu càrrec no poden exercir el comerç.
Són incompatibles entre si els càrrecs de membres del Consell Rector i de la direcció.
-1 L'Assemblea General pot acordar d'instituir una gerència o direcció encarregada de la gestió ordinària de l'empresa cooperativa, sens perjudici en cap cas de les competències i les facultats del Consell Rector.
L'existència d'aquesta gerència o direcció és obligada en el cas de les cooperatives de crèdit i de les cooperatives amb secció de crèdit.
-2 El nomenament de gerent i el de director són fets pel Consell Rector, el qual els ha de comunicar a la següent Assemblea General que es tingui, com també el cessament, si es produeix abans del termini pactat.
-3 El gerent o director, a més dels drets i les obligacions que fixi el contracte, ha de presentar al Consell Rector, com a mínim cada tres mesos, un informe clar i suficient de la situació econòmica de la cooperativa i, en el termini de tres mesos des del tancament de l'exercici social, la memòria explicativa de la gestió de l'empresa, el balanç i el compte de resultats.
Sens perjudici del que s'ha dit abans, l'Assemblea General pot acordar la institució d'una gerència o direcció per a la gestió dels assumptes pertinents al gir o tràfic normal de l'empresa cooperativa.
El nomenament de gerent o director ha d'ésser fet pel Consell Rector i comunicat a l'Assemblea General que es tingui posteriorment, així com el cessament, si es produís, abans del termini pactat.
El Director, a més dels drets i les obligacions que es fixin en el contracte, ha de presentar necessàriament al Consell Rector, com a mínim cada dos mesos, un informe clar i suficient de la situació econòmica i social de la cooperativa, i, dintre del termini de dos mesos, a comptar des del tancament de l'exercici social, la memòria explicativa de la gestió de l'empresa, el balanç i el compte de resultats.
-1 El Consell Rector s'ha de reunir amb la periodicitat que estableixin els estatuts, que ha d'ésser com a mínim d'un cop cada tres mesos, i s'ha de reunir, amb caràcter extraordinari, cada vegada que el convoqui el president, a iniciativa pròpia o a petició de qualsevol conseller.
Si la sol·licitud no és atesa en el termini de deu dies, el Consell pot ésser convocat pel sol·licitant, sempre que aconsegueixi l'adhesió d'un terç del Consell, com a mínim.
-2 Els estatuts socials han de regular el funcionament intern del Consell Rector, atenint-se a les normes següents:
a) Les deliberacions només són vàlides si hi assisteixen més de la meitat dels components.
b) Els membres poden concedir la representació, en cas d'inassistència, a un altre membre.
Cada membre del Consell només en pot representar a un altre.
c) Els acords s'adopten per la majoria absoluta dels consellers presents o representats.
-3 L'exercici del càrrec de conseller no dóna dret a retribució, excepte, si ho estableixen els estatuts o l'Assemblea, en el cas que desenvolupin tasques de gestió directa.
Els estatuts també poden disposar que es compensin les despeses i els perjudicis ocasionats per l'exercici del càrrec i determinar l'òrgan social que n'ha de fixar la quantia.
El Consell Rector s'ha de reunir amb la periodicitat que estableixin els estatuts, almenys una vegada al mes.
A més, amb caràcter extraordinari, cada vegada que el convoqui el president, a iniciativa seva o a petició de qualsevol conseller.
Si la sol·licitud no fos atesa en el termini de deu dies, podrà ésser convocada per aquell qui hagi fet la petició, sempre que aconsegueixi, a favor de la seva convocatòria, l'adhesió, almenys, d'un terç del consell.
Els Estatuts socials han de regular el funcionament intern del consell.
El Consell Rector sols delibera vàlidament amb la presència de més de la meitat dels seus components.
Els membres absents poden concedir la seva representació a un altre membre.
Els acords s'adopten per majoria absoluta de vots dels consellers presents o representats.
Tant el quòrum d'assistència com la majoria per a l'adopció d'acords poden ésser reforçats en els Estatuts socials.
L'exercici del càrrec de conseller no dóna dret a retribució.
Els Estatuts socials poden preveure que les despeses o perjudicis que l'exercici d'aquest càrrec ocasioni es compensin i assenyalar l'òrgan social que n'ha de fixar la quantia.
1 Els acords de l'Assemblea General que siguin contraris a la llei, s'oposin als estatuts o lesionin, en benefici d'un o de diversos socis, adherits o tercers, els interessos de la cooperativa poden ésser impugnats segons les normes i dins els terminis que estableix aquest article.
La impugnació d'un acord social no és procedent si s'ha deixat sense efecte o ha estat substituït vàlidament per un altre.
-2 Els acords que siguin contraris a la llei són nuls; els altres acords a què es refereix l'apartat 1 són anul·lables.
La sentència resolutòria de l'acció d'impugnació d'un acord social produeix efectes davant tots els socis i adherits, però no afecta els drets adquirits de bona fe per tercers a conseqüència de l'acord impugnat.
-3 Estan legitimats per a exercir les accions d'impugnació dels acords nuls o anul·lables els assistents a l'Assemblea que hagin fet constar en acta llur oposició al fet que aquesta es tingués o hagin votat en contra de l'acord adoptat; els socis i adherits que hagin estat absents de l'assemblea, i els socis i associats que hagin estat il·legítimament privats del dret d'emetre llur vot.
Per a exercir les accions d'impugnació dels acords nuls estan legitimats, també, els socis i adherits que hagin votat a favor de l'acord o s'hagin abstingut.
Els membres del Consell Rector i els interventors tenen l'obligació d'exercir les accions d'impugnació contra els acords socials que siguin contraris a la llei o s'oposin als estatuts de la cooperativa.
-4 Les accions d'impugnació dels acords nuls o anul·lables caduquen en el termini de sis mesos, a comptar de la data de l'acord o, si s'escau, de la inscripció en el Registre de Cooperatives.
-5 El procediment d'impugnació dels acords nuls o anul·lables s'ha d'ajustar a les normes que estableixen els articles 115 i següents de la Llei de Règim Jurídic de les Societats Anònimes, d'acord amb el Reial Decret Legislatiu 1564/1989, del 22 de desembre.
El mínim fixat per l'article 120 de la dita Llei per a la petició de suspensió de l'acord impugnat queda substituït pel cinc per cent dels vots socials o per cent vots, si en la cooperativa hi ha més de mil vots socials.
-6 La interposició davant els òrgans socials dels recursos que determina aquesta Llei interromp els terminis de de prescripció i de caducitat de les accions.
Els acords socials contraris a la Llei o als estatuts són nuls de ple dret i l'acció de nul·litat podrà ésser exercida pels socis d'acord amb la legislació vigent.
Els acords que lesionin els interessos de la cooperativa poden ésser també impugnats pels socis, d'acord amb la legislació vigent, en el termini de quaranta dies des de la data de l'acord.
-1 Els estatuts socials poden establir que les atribucions de l'Assemblea General s'exerceixin mitjançant una assemblea de segon grau, a la qual han d'assistir els delegats designats en les juntes preparatòries, en qualsevol dels supòsits següents:
a) Si la cooperativa té més de cinc-cents socis o adherits.
b) Si els socis o els adherits resideixen en poblacions allunyades de la seu social.
d) Si es donen altres circumstàncies que dificulten greument la presència de tots els socis i adherits a l'Assemblea General.
-2 Les juntes preparatòries, que han de precedir tota assemblea general ordinària, han d'ésser regulades en els estatuts socials, atenint-se a les normes següents:
a) S'hi ha de tractar necessàriament el mateix ordre del dia amb què s'hagi convocat l'Assemblea General.
b) Han d'ésser presidides per un delegat del Consell Rector, el qual ha d'informar la junta sobre les qüestions a tractar i dirigir-ne les reunions.
c) Han de designar, amb els criteris que estableix l'article 32, els delegats que les han de representar en l'Assemblea General, els quals, si hi ha discrepàncies greus, han d'aportar a l'Assemblea General, pel procediment que els estatuts determinin, les diferents opcions.
-3 Els delegats de les juntes preparatòries, que han d'ésser necessàriament socis o adherits de la cooperativa i han d'haver assistit a les reunions de la junta, tenen en l'Assemblea General els vots que la junta els haurà conferit.
Els Estatuts socials hauran de preveure que les atribucions de l'Assemblea General s'exerceixin mitjançant una assemblea de segon grau, a la qual han d'assistir els delegats designats a les juntes preparatòries, en qualsevol dels supòsits següents:
a) Quan la cooperativa tingui més de cinc-cents socis.
b) Quan els socis resideixin en poblacions allunyades de la seu social.
c) Per raó de la diversificació de les activitats.
d) Quan concorrin altres circumstàncies que dificultin greument la presència de tots els socis a l'Assemblea General.
Les juntes preparatòries, que han d'ésser regulades en els Estatuts socials, han de reunir sempre les característiques següents:
Primer: Tota Assemblea General ordinària ha d'ésser precedida de juntes preparatòries, en les quals, necessàriament, s'ha de tractar el mateix ordre del dia que hagi estat projectat per a l'Assemblea General.
Segon: Aquestes juntes preparatòries han d'ésser precedides per un delegat del Consell Rector, que informarà de les qüestions a tractar i dirigirà les reunions.
Tercer: Cada junta preparatòria ha de designar, amb els mateixos criteris establerts en l'article 32, els delegats que l'han de representar en l'Assemblea General ordinària projectada i en les que puguin fer-se durant el període comprès entre aquesta assemblea i l'ordinària de l'exercici següent.
Quart: Per si hi ha discrepàncies greus, els Estatuts socials han de preveure, d'alguna manera, que els delegats nomenats puguin portar a l'Assemblea General les diferents opcions.
Els delegats, que necessàriament han d'ésser socis i haver assistit a la junta preparatòria, tenen un vot, cadascun, a l'Assemblea General.
-1 En les cooperatives de primer grau cada soci té un vot.
Nogensmenys, en les cooperatives agrícoles i de serveis de primer grau es pot establir la possibilitat de vot ponderat; aquest vot, que ha d'ésser regulat expressament en els estatuts socials, és ponderat en funció de l'activitat cooperativitzada del soci en la cooperativa i no pot ésser superior en cap cas a tres vots socials.
-2 En les cooperatives de crèdit es pot establir que el vot de les cooperatives que en siguin sòcies sigui proporcional a llur nombre de socis; en aquest cas, el nombre de vots per soci no pot ésser superior al vint per cent del total dels vots.
-3 En les cooperatives de segon grau i de grau ulterior, el vot de les entitats associades es pot ajustar a qualsevol dels criteris que estableixen els apartats 1 i 2.
Cap d'aquestes entitats associades no pot tenir més d'un vint per cent del total dels vots o, si la cooperativa té menys de sis socis, més d'un terç del total dels vots.
-4 Els estatuts de cada cooperativa han d'establir els supòsits en què el soci o l'adherit s'han d'abstenir de votar, per raó de l'assumpte objecte de l'acord.
En les cooperatives de primer grau cada soci té un vot.
Tanmateix, en les cooperatives de crèdit es pot establir que el vot sigui proporcional, en el cas de socis que siguin cooperatives, al nombre de socis d'aquesta.
El nombre de vots per soci no pot ésser superior al vint per cent dels vots totals.
En les cooperatives de segon i d'ulterior grau el vot de cada entitat associada pot acomodar-se a qualsevol dels criteris exposats en l'apartat anterior, o a tots dos a la vegada, però cap d'aquestes entitats associades no pot tenir per ella sola més d'un vint per cent del total de vots, llevat del cas d'aquelles cooperatives que tinguin menys de sis socis, en el qual cas cap d'ells no pot tenir més d'un terç dels vots.
-1 Si el Consell Rector no convoca l'Assemblea General ordinària en el termini legal, qualsevol soci pot presentar una sol·licitud de convocatòria al jutge que sigui competent per raó del domicili social de la cooperativa, a la qual sol·licitud ha d'adjuntar una proposta d'ordre del dia.
El jutge, amb audiència prèvia del Consell Rector, ha de resoldre sobre la procedència de la convocatòria, l'ordre del dia, la data i el lloc de l'assemblea i la persona que l'ha de presidir.
-2 El Consell Rector pot convocar Assemblea General extraordinària sempre que ho consideri convenient per als interessos de la cooperativa.
-3 El Consell Rector ha de convocar Assemblea General extraordinària si ho sol·liciten l'interventor o els interventors de comptes o un deu per cent de tots els vots socials, les quals sol·licituds han d'indicar l'ordre del dia de l'assemblea.
Si el Consell no convoca l'assemblea en el termini de trenta dies, els sol·licitants poden instar-ne la convocatòria al jutge competent, en els mateixos termes que estableix l'apartat 1 per a l'Assemblea General ordinària.
Si l'Assemblea General ordinària no és convocada dintre del termini legal, hauria de ser-ho a petició del soci, i amb audiència del Consell Rector, pel Consell Superior de la Cooperació, qui designarà la persona que haurà de presidir-la.
Si en el termini de quinze dies a partir de la petició, el Consell Superior no ha conovocat l'assemblea o dins els trenta dies no s'ha tingut, el soci podrà acudir per a convocar-la davant el Jutge competent, d'acord amb la legislació vigent.
El Consell Rector pot convocar Assemblea General extraordinària sempre que ho consideri convenient als interessos de la cooperativa i quan ho sol·licitin l'interventor o els interventors de comptes o un nombre de socis que no baixi del vint per cent del total.
En tots dos casos s'ha d'indicar l'ordre del dia que cal tractar.
Si no és convocada l'assemblea extraordinària en el termini de trenta dies, els sol·licitants podran instar la convocatòria davant el Consell Superior de la Cooperació i Jutge competent d'acord amb la legislació vigent en els mateixos termes que en el cas d'una assemblea ordinària.
-1 La direcció, l'administració i el control intern de les cooperatives són a càrrec de:
c) Els Interventors de Comptes.
-2 Els estatuts socials poden regular la possibilitat que es creï un Comitè de Recursos, d'acord amb el que estableix aquesta Llei.
La direcció, l'administració i el control intern de les cooperatives són a càrrec de:
c) Els interventors de comptes.
-1 Els estatuts de la societat cooperativa poden regular la possibilitat que, en deixar de portar a terme l'activitat cooperativitzada i ésser donades de baixa, les persones físiques amb una antiguitat mínima de tres anys com a sòcies de la cooperativa mantinguin, a petició pròpia, la qualitat de soci excedent, amb veu i sense vot a l'assemblea.
-2 El soci excedent no pot en cap cas ésser membre dels òrgans rectors de la cooperativa.
Els estatuts de la societat cooperativa poden preveure que els socis persones físiques, per qualsevol causa justificada i amb una antiguitat mínima de cinc anys a la cooperativa, deixin de realitzar l'activitat cooperativitzada; poden ésser autoritzats, en aquest cas, pel Consell Rector a mantenir la qualitat de soci excedent amb veu i sense vot a l'assemblea i que no pugui formar part dels òrgans rectors.
-1 L'expulsió de socis només pot ésser acordada per una falta tipificada com a molt greu en els estatuts, mitjançant un expedient instruït a aquest efecte pel Consell Rector, amb audiència de l'interessat.
-2 En el cas que la causa de l'expulsió sigui el fet que el soci es trobi al descobert de les seves obligacions econòmiques, l'expulsió pot ésser acordada més enllà del termini fixat per l'apartat 2 de l'article 18 bis, si no és que el soci ha regularitzat la seva situació.
-3 El soci pot recórrer contra l'acord d'expulsió al Comitè de Recursos o, si no n'hi ha, a l'Assemblea General, en el termini d'un mes, a comptar de la notificació de l'acord.
-4 El recurs a l'Assemblea General ha d'ésser inclòs com a primer punt a l'ordre del dia de la primera reunió que es tingui i ha d'ésser resolt, amb audiència prèvia de l'interessat, per votació secreta.
El recurs al Comitè de Recursos ha d'ésser resolt, amb audiència prèvia de l'interessat, en el termini d'un mes, a comptar de la presentació del recurs; si, un cop transcorregut aquest termini, el recurs no ha estat resolt i la resolució no ha estat notificada, s'entén que aquesta és positiva.
-5 L'acord d'expulsió és executiu des del moment en què la ratificació de l'acord és notificada pel Comitè de Recursos o, si escau, per l'Assemblea General, o bé un cop finit el termini per a recórrer contra l'acord.
-6 L'acord d'expulsió pot ésser impugnat en el termini d'un mes, a comptar del dia en què l'acord hagi adquirit caràcter executiu, pel procediment d'impugnació d'acords de l'Assemblea General establert per l'article 36.
Només pot acordar l'expulsió dels socis el Consell Rector per falta greu prevista en els Estatuts socials, mitjançant un expedient instruït amb aquesta finalitat, amb audiència de l'interessat, que ha d'ésser resolt en el terme màxim de dos mesos des de la seva incoació.
Contra l'acord d'expulsió, el soci pot recórrer, en el termini de vint dies d'ençà de la notificació, davant l'Assemblea General, la qual resoldrà ratificar o no l'expulsió mitjançant votació secreta i per majoria dels assistents.
L'acord que ratifiqui l'expulsió serà executiu i podrà ser impugnat pel soci en el termini de trenta dies, des de la comunicació de l'acord, davant la jurisdicció ordinària pel canal processal a què es refereix l'article 36 d'aquesta Llei, una vegada complert el que disposa l'article 99.
-1 Els estatuts de cada cooperativa han d'establir les normes de disciplina social.
Els socis només poden ésser sancionats per les faltes que hagin estat tipificades prèviament en els estatuts, o també, pel que fa a les lleus, en el reglament de règim intern o per acord de l'Assemblea General.
Les sancions que poden ésser imposades als socis per cada classe de falta han d'ésser establertes en els estatuts i poden ésser econòmiques, de suspensió de drets socials o d'expulsió.
-2 Les infraccions lleus prescriuen al cap d'un mes, les greus prescriuen al cap de dos mesos i les molt greus prescriuen al cap de tres mesos.
El termini de prescripció comença a comptar el dia en què el Consell Rector té coneixement de la comissió de la infracció i, en tot cas, sis mesos després d'haver estat comesa.
El termini s'interromp en incoar-se el procediment sancionador i torna a córrer si en el termini de tres mesos no se'n dicta ni se'n notifica la resolució.
-3 Els estatuts de cada cooperativa han d'establir els procediments sancionadors i els recursos que escaiguin, respectant en tot cas les normes següents:
a) La facultat sancionadora és competència indelegable del Consell Rector.
b) És preceptiva l'audiència prèvia de l'interessat.
c) Es pot recórrer contra les sancions per faltes greus o molt greus al Comitè de Recursos o, si no n'hi ha, a l'Assemblea General, en el termini de trenta dies, a comptar de la notificació de la sanció.
d) L'acord de sanció o, si s'escau, la ratificació d'aquest pel Comitè de Recursos o per l'Assemblea General poden ésser impugnats en el termini d'un mes, a comptar de la notificació, pel tràmit processal d'impugnació d'acords de l'Assemblea General establert per l'article 36.
-4 La suspensió dels drets del soci només pot ésser establerta pels estatuts per als supòsits en què el soci estigui al descobert de les seves obligacions econòmiques o no participi amb la quantitat mínima obligatòria fixada pels estatuts en les activitats cooperativitzades que desenvolupi la cooperativa.
-5 Aquesta suspensió de drets, que acaba en el moment en què el soci normalitza la seva situació, no pot abastar mai el dret d'informació ni el dret al retorn de les seves aportacions al capital social, al pagament dels interessos generats o a l'actualització de les dites aportacions.