projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Aquesta és una de les preguntes que els webmàsters o els redactors de continguts dels webs es fan quan afronten per primera vegada l'accessibilitat web.
El tema de les imatges és especialment sensible quan parlem de persones que tenen baixa visió o ceguesa, ja que utilitzen lectors de pantalla que han d'interpretar aquestes imatges.
Això ens porta a la pregunta inicial: cal que totes les imatges tinguin alternativa textual?
La resposta és NO, en el cas de les imatges decoratives no cal que tinguin alternativa textual perquè es considera que no són importants per al contingut final i, per tant, els lectors de pantalla les poden ignorar.
Les imatges dins d'un web es poden classificar de la següent manera:
Aquesta informació s'inclou sota l'atribut "alt" dins del codi HTML.
Si la imatge no aporta més informació al contingut, és decorativa.
És a dir, que la imatge no té cap funció, no aporta informació sobre si mateixa i no complementa la dels vincles amb els quals s'ha situat, per tant, és un afegit merament estètic.
Una notícia sobre ajuts al pagament del lloguer que té una imatge d'una mà amb unes claus.
La imatge no aporta més informació en si mateixa, no complementa la notícia i no té cap funció.
Podria il·lustrar aquesta notícia o qualsevol altra sobre habitatge.
Per aquest motiu, aquesta imatge es classifica com decorativa.
En aquest cas, l'atribut "alt" ha d'estar buit.
Una notícia sobre el guanyador del Premi Internacional Catalunya té una imatge del guanyador rebent el premi.
Aquesta imatge sí que aporta informació en si mateixa, ja que ensenya a l'usuari qui és el guanyador i com és el premi que rep, i per tant, en aquest cas l'atribut ha de descriure la imatge.
La imatge no és decorativa sinó descriptiva.
Captura de pantalla d'una notícia amb una imatge decorativa de l'exemple 1 de notícia
Captura de pantalla d'una notícia amb una imatge no decorativa de l'exemple 2 de notícia
Un vídeo accessible és un vídeo que fa possible que tothom pugui accedir al seu contingut.
Això vol dir persones amb discapacitats auditives o visuals, però també persones amb discapacitats cognitives o ambientals, permanents o temporals.
A banda, s'ha de tenir present que molts vídeos es reprodueixen sense volum, de manera que els subtítols són útils també en aquests casos.
Segons les enquestes, els vídeos amb subtítols tenen fins a un 12% més de visualitzacions completes.
A continuació us expliquem les passes que heu de seguir durant tot el procés de creació d'un vídeo.
Eina en línia de WebAIM per analitzar el contrast entre dos colors, el principal i el de fons en format hexadecimal ( ).
Informa del contrast per als nivells de conformitat A, AA i AAA de les WCAG.
A Youtube hi ha eines per afegir subtítols i fer-los coincidir amb les imatges.
També es poden descarregar un cop fets en format SRT.
Els documents de Word, si són accessibles en origen, es poden convertir en PDF accessibles de manera ràpida i senzilla.
Caldrà, però, sempre fer una revisió del document final en PDF per fer les comprovacions manuals, com el contrast del color o l'ordre de lectura.
Consulteu la documentació per saber com es converteix un document de Microsoft Word 2016 en un arxiu PDF accessible.
Direcció General d'Atenció Ciutadana.
Document en PDF a càrrec del Grup de Recerca i Interacció Persona Ordinador i Integració de Dades (Universitat de Lleida).
Exemple d'un text amb l'etiqueta /u/ utilitzada per subratllar de forma incorrecta
L'etiqueta /u/ s'utilitzava inicialment per identificar els textos que havien d'anar subratllats, però amb l'HTML 4.01 es va desaprovar.
Amb l'HTML5 l'etiqueta s'ha redefinit i ara serveix per identificar text que ha de mostrar-se d'una manera diferent a la que es fa normalment.
Per exemple, un dels usos més correctes és per identificar les paraules amb errors d'escriptura.
No s'ha d'utilitzar perquè no es considera una bona pràctica utilitzar llenguatge HTML per afegir efectes d'estil, això s'ha de fer amb CSS.
Segons l'W3C, l'element /u/ representa un interval de text amb una anotació no textual no articulada, tot i que representada explícitament.
Això vol dir que s'utilitza per:
Evita utilitzar l'element /u/ perquè es pot confondre amb un enllaç
Criteri 1.3.1 > Informació i relacions
En termes d'experiència d'usuari, utilitzar el subratllat amb l'etiqueta /u/ pot provocar confusió, ja que els navegadors llegeixen els enllaços com paraules subratllades.
Si un usuari intenta fer clic en una paraula que està subratllada i no passa res, pensarà que no funciona correctament l'enllaç.
Sovint els programes que auditen l'accessibilitat dels webs ens indiquen com un error de nivell A l'ús de l'etiqueta BOLD per donar format al text.
La recomanació que es fa és substituir-la per l'etiqueta STRONG, si es tracta del cos del text, i si s'utilitza a encapçalaments, s'aconsella emprar les etiquetes h1, h2, h3, etc. I si es vol destacar el text amb elements visuals, s'indica que cal fer-ho a través del CSS.
Criteri 1.3.1 > Informació i relacions
Si us pregunteu per què hem d'utilitzar l'etiqueta STRONG i no l'etiqueta BOLD al codi HTML dels webs, la resposta és l'etiquetatge semàntic, que és el sistema en què les etiquetes indiquen què és el contingut i no com s'ha de formatar.
En aquest cas, l'etiqueta correcta és STRONG i no BOLD (b).
Tot i que les dues etiquetes són correctes, tenen usos diferents i s'interpreten de diferent manera segons el mitjà pel qual es llegeixen els webs.
Us donem dos arguments més per justificar l'ús del llenguatge semàntic:
És una etiqueta que representa la importància, la serietat o la urgència del que conté.
Es pot utilitzar a encapçalaments o a paràgrafs per distingir la part que realment importa sobre la resta de parts que poden ser menys destacables.
Per exemple, si es fa una llista i es marca la primera paraula per distingir-la del text que continua, que és explicatiu.
També es pot utilitzar per fer un destacat, donar un avís o indicar a l'usuari que ha de llegir una part primer que l'altra.
L'objectiu d'aquesta etiqueta sempre és el mateix: donar importància per sobre de la resta, independentment que es mostri marcat amb negreta a la majoria de navegadors (en alguns es mostra subratllat).
Els subtítols són la transcripció de l'àudio d'un vídeo que es mostra en pantalla i se sincronitza text, àudio i vídeo.
Existeix una norma que regula la qualitat i homogeneïtat dels subtítols, la norma UNE 13510 de subtitulat per a persones sordes i persones amb discapacitat auditiva.
Existeixen dos tipus de subtítols:
S'han d'emprar els subtítols tancats per accessibilitat web.
Principalment a les persones sordes o amb discapacitat auditiva però també a altres usuaris, com poden ser el públic infantil, les persones grans, les persones amb diversitat intel·lectual, les que estan aprenent idiomes, etc. Així mateix, els usuaris en general també poden ser beneficiaris dels subtítols en entorns sorollosos (transport públic, per exemple).
Per tal que els subtítols es puguin llegir millor, existeixen determinades combinacions de colors que tenen més contrast i generen menys fatiga visual.
Aquestes combinacions s'utilitzen en funció de la importància del personatge i la densitat del diàleg que té.
Una transcripció textual inclou tota la informació que els subtítols però en un fitxer de text que l'usuari es pot descarregar a part.
Transcripció automàtica a més de 80 idiomes, entre ells el català.
Transcriu automàticament els vídeos però no en català.
Per fer-ho cal publicar un arxiu de subtítols o fer la subtitulació manual a través de l'eina YouTube Studio.
Transcripció automàtica a 120 idiomes, entre ells el català.
Els primers 60 minuts són gratuïts, a partir de l'hora és de pagament.
Transcripció automàtica a 30 idiomes, inclòs el català.
Transcripció automàtica a 29 idiomes, entre ells el català.
Transcripció automàtica de veu a text per a 30 idiomes, inclòs el català.
Transcripció automàtica en 7 idiomes, no reconeix el català.
La versió lite dona 500 minuts gratuïts al mes.
Transcripció automàtica només per a arxius en anglès.
Aplicació per a Android que transcriu de forma automàtica per a 70 idiomes, entre ells el català.
Transcripció automàtica per a 31 idiomes, però no inclou el català.
Transcripció automàtica o manual per a 37 idiomes, però no inclou el català.
Transcripció automàtica només per a àudios en anglès.
Aplicació mòbil per a iOS que tradueix automàticament el so que recull l'iPhone, iPad o iWatch.
Un document en format Word és accessible quan tots els usuaris, independentment del context d'ús i de la diversitat funcional, poden accedir a ell.
Això implica, entre d'altres temes, que:
A més a més, cal recordar que els textos han de ser clars: frases curtes i entenedores, una idea per frase si pot ser, interlineat adaptat a la lectura, acrònims ben explicats...
La majoria de les característiques d'un Word accessible són transparents per a un usuari vident però, en el cas específic de les persones amb baixa visió o amb ceguesa que utilitzen lectors de pantalla, poden fer que puguin o no accedir a aquest document.
Direcció General d'Atenció Ciutadana.
Document en PDF a càrrec de Valentín Sama Rojo i Esther Sevillano Asensio (UNED)
Tots els webs de la Generalitat s'han de sotmetre a l'avís legal de gencat.cat.
Ara bé, tal com recull la redacció de l'esmentat avís d'ús general, hi pot haver algun cas de webs que, per raó del tipus de dades i continguts que exposen o tracten, requereixin una altra llicència específica per regular adequadament l'obertura dels drets d'explotació dels dits materials.
En el cas de l'ús de les galetes, únicament cal demanar consentiment quan s'utilitzen amb finalitats econòmiques, ja sigui en webs de comerç electrònic o amb la finalitat d'obtenir ingressos per publicitat.
En qualsevol dels casos, s'ha d'informar de les característiques de les galetes que es fan servir, ja siguin de caràcter tècnic com d'obtenció d'informació per analítica web o estadístiques, tal i com s'estableix a l'avís legal de gencat.cat.
Les galetes s'utilitzen únicament amb finalitats estadístiques, ja que proporcionen informació rellevant als responsables del portal per millorar el servei a la ciutadania.
En aquests moments, conviuen dos tipus de peu de pàgina: la versió no responsiva (que haurà de ser substituïda progressivament) i la versió responsiva adaptada a tot tipus de dispositius.
Els departaments/gestors d'aquests webs són els responsables finals del compliment del requisit legal que explicita l'avís o llicència.
Avís legal: D'acord amb l'article 17.1 de la Llei 19/2014, la ©Generalitat de Catalunya permet la reutilització dels continguts i de les dades sempre que se'n citi la font i la data d'actualització i que no es desnaturalitzi la informació (article 8 de la Llei 37/2007) i també que no es contradigui amb una llicència específica
Abans de començar a treballar, necessitem saber quina és l'experiència actual dels usuaris de la nostra web:
Existeixen diferents mètodes per conèixer el comportament dels usuaris als webs:
A partir de les conclusions obtingudes en la fase d'investigació, es defineix l'estratègia:
Cal trobar l'equilibri entre les necessitats de l'empresa/institució i les necessitats dels usuaris/ciutadans.
L'arquitectura de la informació fa referència a la manera com la informació s'organitza i es mostra en les pàgines web, intranets, apps...
El resultat final és un arbre de continguts i un prototipus ( wireframes ).
A l'hora de definir l'arbre de continguts hem de posar-nos a la pell del ciutadà, per saber com pensa, quin és el seu esquema mental.
Si la interfície es defineix aplicant criteris d'usabilitat l'usuari navega fàcilment per la interfície, pot aprendre fàcilment com funciona i com es comportarà.
Hi ha diferents tècniques per testejar una interfície:
Normalment el fan experts en disseny d'experiència d'usuari (UX), però en realitat el pot fer qualsevol persona.
És un mètode d'avaluació útil, barat i ràpid de fer.
Consisteix en una llista de verificació (checklist) sobre diferents temes que permet detectar quins elements cal solucionar per garantir la usabilitat d'una interfície:
Card sorting o tècnica d'agrupació de targetes
Es basa en observar com els usuaris fan agrupacions i associacions d'unes targetes que s'han etiquetat amb el nom de les categories temàtiques del web.
D'aquesta manera, coneixent el comportament d'aquests usuaris es pot organitzar i classificar la informació d'un web en funció del model mental de les persones usuàries.
Hi ha dos tipus: obert i tancat.
Al card sorting obert l'usuari pot agrupar les categories lliurement en el nombre de conjunts que cregui necessari; mentre que en el tancat, els grups o conjunts estan predefinits i etiquetats i l'usuari únicament haurà de col·locar cada categoria en el grup que crea correspongui.
Aquest segon tipus de card sorting està recomanat per verificar si una classificació d'informació és familiar i comprensible per a l'usuari, mentre que l'obert té l'objectiu de descobrir quin tipus de classificació de categories seria més correcte utilitzar.
Es selecciona un grup d'usuaris i se'ls observa durant l'execució d'unes tasques que tenen relació amb l'objectiu per la qual el web va ser dissenyat.
Es pren nota de la interacció, particularment dels errors i dificultats amb què es troben els usuaris.
Els mapes de calor permeten identificar els punts calents d'un web, és a dir, aquelles zones que atreuen l'atenció dels usuaris.
En aquest tipus d'anàlisi es fa seguiment dels moviments oculars (eye tracking) que realitza l'usuari quan interactua amb una pàgina web.
L'experiència d'usuari (UX) és el més important de qualsevol projecte digital.
És tot el que passa pel cap a una persona quan interacciona amb una interfície:
Una bona experiència d'usuari produeix fidelització, efectivitat, satisfacció, bona imatge de marca, recomanacions, confiança per provar, conversió.
Una experiència d'usuari dolenta provoca abandonament, no retorn, consultes, frustracions, crítiques, pèrdua de confiança, ineficàcia, enuig, pèrdua de temps.
En el moment de plantejar-se el llançament d'una nova iniciativa web cal haver fet una anàlisi dels webs corporatius existents per descartar que no es pot incloure en algun d'aquests.
En la majoria de casos, sumar (o integrar) continguts en comptes de crear un web nou comporta avantatges:
Una de les primeres grans tasques que s'han d'abordar és la definició estratègica i conceptual, en la qual es pretén "donar forma" a la iniciativa web des d'un punt de vista estratègic i de negoci.
Bona part d'aquestes tasques poden ser contractades a empreses especialitzades, que s'encarreguen d'analitzar una institució, definir arbres de continguts, arquitectures de la informació i prototips funcionals, així com plantejar el disseny i maquetació finals.
En aquest apartat trobareu unes pautes amb les quals emmarcar els diferents treballs de definició que es duguin a terme a la Generalitat de Catalunya, amb l'objectiu d'utilitzar nomenclatures, lliurables i fases comunes.
Va néixer el 4 de setembre de 1995
gencat és el web oficial de la Generalitat de Catalunya, el punt de referència per a la gent de Catalunya i d'arreu del món que vol informar-se sobre els organismes, les actuacions i els serveis de la Generalitat.
Des de l'any 2014, l'aposta de gencat és cap a la mobilitat, amb un web amb disseny responsiu.
L'equip editorial del web gencat.cat és a la Direcció General d'Atenció Ciutadana, al Departament de la Vicepresidència, Economia i Hisenda.
Aquest equip és responsable de la gestió dels continguts corporatius del portal gencat, del manteniment de les seccions transversals (Temes, Tràmits, Generalitat, Actualitat i Contacte) i de les eines (cercadors, directoris, etc.); també dels webs especials temàtics creats per motius d'actualitat.
Història, canvis de disseny de continguts del web gencat.cat.
El Programa d'Identitat Corporativa ha publicat unes pautes gràfiques per elaborar gràfics i taules.
La presentació de la informació mitjançant gràfics i taules constitueix una eina pràctica per a l'anàlisi de les dades, ja que permet una percepció ràpida de la informació.
Els gràfics, juntament amb les taules, són una part fonamental de les investigacions estadístiques, informes provinents d'enquestes i notes de premsa, entre d'altres.
Per això, aquestes pautes tenen com a finalitat orientar les persones responsables d'elaborar aquest tipus de documents.
La Generalitat de Catalunya ha presentat la Guia de visualització de dades, una eina adreçada als departaments i organismes de la Generalitat, però també a la ciutadania, que explica de manera senzilla com representar informació complexa de forma gràfica i eficient.
Aquesta guia vol ajudar tothom a treballar amb dades, en particular a explorar-les, analitzar-les i explicar-les gràficament.
La guia es divideix en quatre grans blocs: què es la visualització de dades, metodologia, gràfics
El Manual de redacció i estil de Tràmits gencat és una eina de suport als redactors que facilita que els diferents departaments segueixin una estructura estàndard en l'elaboració dels continguts.
L'objectiu és aconseguir una redacció descentralitzada per a tots els departaments i, alhora, unívoca, sense escletxes i, sobretot, sense excepcions.
Els tràmits s'han de redactar de la manera més senzilla i propera possible, sense perdre el rigor ni caure en cap error administratiu o tècnic.
Els criteris generals per redactar tràmits són:
- Estil més proper i àgil que el dels documents oficials
- Ús de la segona persona del plural.
- Estil de redacció clar, que defugi les ambigüitats i eviti la generació de dubtes.
- Llenguatge no discriminatori.
Manual adreçat a webmàsters dels portals GECO+ que vulguin configurar una integració amb tràmits.
Aquest document dóna els criteris i les instruccions per vincular la informació de documents a aportar, requisits i taxes de les fitxes de tràmits al catàleg del TEI (Tramitador d'expedients interdepartamental), per garantir, dins del projecte de la FUE, que la informació sigui homogènia en tots els sistemes.
Aquest manual descriu el procediment d'ingesta de tràmits amb el gestor de continguts corporatiu GECO+.
Captura de pantalla de l'accés a l'espai Tràmits gencat
Tràmits gencat és el catàleg de tràmits de la Generalitat de Catalunya on es recull la informació de tots els tràmits de la Generalitat.
És un projecte d'Administració electrònica i de governança oberta que apropa l'Administració a la ciutadania mitjançant un espai web que mostra tots els tràmits organitzats temàticament, amb una estructura ordenada i redactats amb un llenguatge clar i entenedor.
Alhora, dóna resposta al principi de transparència que recull la Llei 19/2014, de 29 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern i fa pública la informació relativa al catàleg de tràmits de la Generalitat.
D'aquesta manera, es dóna compliment al dret de la ciutadania d'accés a la informació pública, entenent com a informació pública, la informació que elabora l'Administració i la que té en el seu poder com a conseqüència de la seva activitat.
També és el punt d'entrada per iniciar la tramitació en línia, accedir a la carpeta ciutadana, accedir a les notificacions electròniques, demanar cita prèvia i usar la bústia de contacte amb la Generalitat per enviar consultes, queixes o suggeriments.
La meva carpeta', és un espai d'ús personal dels usuaris (amb accés mitjançant certificat digital o contrasenya - idCAT Mòbil), que facilita el seguiment dels tràmits i gestions de manera centralitzada.
També permet consultar canvis d'estat i actualitzar dades personals.
Des de 'La meva carpeta' de Tràmits gencat també es pot accedir a l'estat de les gestions a través del codi identificador associat a la gestió realitzada ).
La ciutadania ha de poder accedir a informació i fer tràmits des de qualsevol dispositiu.
L'Administració ha d'integrar el canal mòbil en la seva estratègia multicanal.
L'Acord del Govern d'aprovació dels criteris corporatius dels webs de la Generalitat, de 20 de gener de 2015, fixa l'obligatorietat d'adaptar els webs de l'entorn gencat perquè s'adaptin al dispositiu mòbil des del qual són cridats (el que es coneix com disseny responsiu o responsive design ).
L'Acord estableix que l'experiència de la ciutadania en la seva interacció amb els webs de la Generalitat ha de ser consistent i coherent, independentment del dispositiu que usi per accedir-hi.
Tots els webs de la Generalitat han de tenir disseny adaptatiu.
Tenint en compte aquesta premissa, es pot plantejar de fer una aplicació nativa només en els casos en què calgui:
Els organismes de la Generalitat que vulguin impulsar la mobilitat en el seu àmbit d'actuació s'han de basar en un plantejament estratègic que en determini i en prioritzi les actuacions.
Aquestes actuacions han d'alinear el nou canal amb els objectius de l'organisme.
Els factors valuosos a l'hora d'impulsar la mobilitat són:
L'estratègia per tractar la mobilitat pot tenir en compte la col·laboració pública i privada per dinamitzar el desplegament d'iniciatives.
És a dir, en el cas que ja hi hagi un servei molt similar al mercat, és convenient avaluar fórmules de col·laboració amb el sector privat que siguin beneficioses per a les dues parts, per evitar així entrar en competència amb el sector privat.
L'estratègia mòbil també cal relacionar-la amb les iniciatives d'obertura de dades de cada departament.
Aquestes iniciatives tenen per objectiu:
Els serveis a la ciutadania amb solucions diverses segons el dispositiu d'accés –telèfons intel·ligents, tauletes i un web destinat a consum des del web escriptori– han de promoure una marca única i presentar a l'usuari la solució òptima segons el dispositiu des del qual accedeix.
L'enfocament tecnològic de les iniciatives ha de fomentar un accés ampli a la ciutadania i una experiència d'ús de qualitat, independentment de les característiques del seu dispositiu o de la cobertura de dades.
El Centre de Competència d'Experiència d'Usuari del CTTI és l'òrgan que defineix l'enfocament tecnològic de les iniciatives, estableix la normativa de desenvolupament de productes mòbils i regula el procés de contractació i desenvolupament de projectes per a dispositius mòbils.