projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Del 4 al 12 de juliol l'Escola Folk del Pirineu convoca el II Curs d'Estiu amb Marcel Casellas.
Del 4 al 12/07 l'Escola Folk del Pirineu convoca el II Curs d'Estiu amb Marcel Casellas.
Amb voluntat d'aprofundir el la professionalització dels músics, el curs proposa un treball exhaustiu guiat amb professionals de prestigi a l'entorn de la confecció del repertori, la posta en escena, l'enregistrament discogràfic i el seu el disseny i difusió.
Per a assegurar la qualitat de l'ensenyament, el II Curs oferta un màxim de 25 places.
Consulteu els temaris, preus i descomptes a la seu de la pròpia Escola Folk del Pirineu (973 38 41 82 i [EMAIL] ) i al C.A.T. Centre Artesà Tradicionàrius (93 218 44 85, [EMAIL] i www.tradicionarius.cat )
la convocatòria s'adreça a corporacions locals de menys de 5000 habitants.
La convocatòria s'adreça a corporacions locals de menys de 5.000 habitants.
Les bases de la convocatòria estableixen també que el seu objecte és la contractació d'activitats artístiques i culturals relacionades amb la commemoració del Tricentenari dels fets de 1714.
Només són subvencionables les activitats incloses al Catàleg de propostes artístiques i d'activitats culturals relacionades amb la celebració del Tricentenari dels fets de 1714, que es pot consultar a les pàgines web: http://www.tricentenari.cat i http://cultura.gencat.cat/cpt.
El període per presentar les sol·licituds va del 26 de març de 2014 al 24 d'abril de 2014.
Consulteu-ne els detalls a la convocatòria i les bases específiques.
El Museu de la Mediterrània ha presentat les 9enes Trobades de Música Mediterrània, que se celebraran del 2 al 4 de maig a Torroella de Montgrí
El Museu de la Mediterrània ha presentat les 9enes Trobades de M��sica Mediterrània, que se celebraran del 2 al 4 de maig a Torroella de Montgrí.
Les Trobades són un punt d'encontre de formació musical únic a Catalunya i a la Mediterrània que permet la descoberta i el coneixement de la diversitat de la música d'arrel.
Durant aquells dies de maig, el Museu de la Mediterrània ofereix un programa per a tota mena de públics i inquietuds: jornades formatives de cant i dansa, tallers i actuacions
L'Alentejo (Portugal) serà enguany la cultura convidada a les Trobades.
El "cantar alentejà" és una de les tradicions populars més importants de Portugal i que dóna identitat a la gent d'aquesta regió.
És tracta d'un cant amb una polifonia única però que veu de la tradició més mediterrània del cant polifònic amb una important presència de polifonia tradicional, tant masculina com femenina.
El seu potent i espectacular cant polifònic, candidat a patrimoni cultural immaterial per la UNESCO, i el gran nombre de balls tradicionals, són la seva carta de presentació.
Us oferim aquests enllaços a actuacions de Pedro Mestre i Celina da Piedade, dos dels professors convidats a Torroella de Montgrí.
Enguany, el lema del Dia Internacional de la Dansa és I BALLAREM, BALLAREM, BALLAREM en homenatge al mestre coreògraf Joan Serra
Enguany, el lema del Dia Internacional de la Dansa és I BALLAREM, BALLAREM, BALLAREM en homenatge al mestre coreògraf Joan Serra.
Un dels objectius del Dia Internacional de la Dansa és donar a conèixer als ciutadans tota la programació de dansa que es duu a terme a Catalunya entre el 25 d'abril i el 4 de maig.
Per aquest motiu l'l'Associació de Professionals de la Dansa de Catalunya (APdC) ha creat una Agenda de la Dansa oberta a iniciatives pròpies i dels equipaments que hi vulguin participar: escoles, teatres, centres de formació, centres cívics, etc. La data límit per a inscriure-s'hi és el 6 d'abril.
Aquestes activitats es difondran a través de l'Agenda de Dansacat.org (14.000 visites mensuals) i de l' Aplicació Mòbil (APP) de l'Agenda de la Dansa.
També s'enviaran a més de 3.000 contactes (socis, subscriptors, amics de la dansa i altres agents del sector: institucions, equipaments, professionals, amateurs, centres de dansa,...), i es difondran a través de les xarxes socials.
Així mateix, el dia 29 d'abril es vol convocar una ballada popular, impulsada pel Govern de Catalunya (a través dels Departaments de Cultura i Ensenyament), l'APdC, i els Ajuntaments.
És objectiu d'aquesta convocatòria implicar una forta participació ciutadana, des dels més grans als més petits a les places i espais públics dels municipis catalans amb una coreografia que sorgirà de la convocatòria-concurs convocada per l'APdC.
El document, presentat el 22/02, culmina un procés de reflexió iniciat a finals de 2012.
El document, presentat el 22 de febrer, culmina un procés de reflexió iniciat a finals de 2012.
L'objectiu és convertir la FAC en entitat de referència pel moviment associatiu català i que les entitats que en formen part esdevinguin motors de participació i cohesió social.
Són elements claus d'aquest procés:
- una imatge renovada del moviment ateneístic
- la gestió eficient de programes i serveis a les entitats
- el foment de la convivència social de la ciutadania
- el poder d'interlocució amb agents externs
- el compromís amb la llengua i de la cultura catalanes
La Federació d'Ateneus de Catalunya (FAC) aglutina 163 entitats socioculturals sense ànim de lucre d'arreu de Catalunya.
El conjunt anual dels seus pressupostos se situa entre els 60 i 70 milions d'euros.
Els ateneus configuren una complexa realitat d'entitats amb una notable incidència i impacte social i econòmic, fortament arrelada al territori, dinàmica i generadora de molta activitat.
Al llarg de l'any es duen a terme més de 10.000 activitats als ateneus federats, amb un total d'assistents superior a 1.400.000 persones.
Una característica dels ateneus és que la majoria d'ells disposa d'una seu social pròpia, ja sigui de propietat o de lloguer, on es desenvolupa la majoria de les activitats que es programen.
Els ateneus estan dirigits per juntes directives formades per socis de la mateixa entitat.
Més de 1.700 persones participen en aquestes juntes directives.
El total de persones associades als ateneus federats és de 93.000.
Una nova fornada de nous grallers estan situant aquest aeròfon a un lloc preeminent i mediàtic de la música tradicional i popular de Catalunya
Una nova fornada de nous grallers estan situant aquest aeròfon a un lloc preeminent i mediàtic de la música tradicional i popular de Catalunya.
Enguany el Tradicionàrius proposa un cap de setmana graller molt intens coordinat per Pol Ducable de Serraïma Música.
Consulteu el programa que començarà el 20/03 amb la presentació un nou model de gralla, la gralla subbaixa, i inclou un seguit d'activitats de diferents característiques a l'entorn del món de la gralla
- taller pràctic per aprendre a arreglar les inxes, un element essencial per treure un bon so a l'instrument
- maridatge de vi i gralla amb el grup penedenc Els Vinardells
- dinar i sobretaula Al Bar del CAT per parlar de La gralla als mitjans de comunicació amb periodistes musicals de diferents àmbits
- actuacions de grups emlemàtics: Canya d'Or, que presenten el seu nou disc Viratges; La cobleta de la copeta; Tirurirus Free, conjunt aragonès que permetrà conèixer instruments de la família de la gralla com la trompa aragonesa o el clarí; Els Vinardells o Els Laietans; que presenten el seu darrer treball Festa Major.
'Amb So de Cobla' vol explorar les possibilitats i alhora reflectir la vitalitat i creativitat associada a la sonoritat de la cobla en tant que formació única al món, ja sigui en el seu format de cobla tradicional d'onze músics, com en les seves múltiples adaptacions i estils.
El proppassat vint de juny, es va presentar al Museu de les Terres de l'Ebre d'Amposta, la declaració de Béns Culturals d'Interès Nacional, en la categoria de Zona d'Interès Etnològic (ZIE), a 12 de les 26 coeteres que encara es conserven al Delta de l'Ebre.
El Fòrum d'Educació i Cultura Popular neix per centrar criteris i revisar el discurs sobre la cultura popular i l'educació.
En aquest sentit, el Fòrum vol reconèixer l'important paper de la cultura popular en l'àmbit educatiu i fer visible les experiències, bones pràctiques, recerques, projectes, formacions, etc. que s'estan realitzant als diferents nivells educatius dels Països Catalans.
El proper 29 de juny tindrà lloc la primera viquimarató dedicada exclusivament a Viquidites, el projecte germà de la Viquipèdia, centrat en citacions, frases fetes i dites populars.
Serà organitzada per l'associació Amical Wikimedia al Centre de Documentació de Cultura Popular de la Direcció General de Cultura Popular, Associacionisme i Acció Culturals del Departament de Cultura, amb la col•laboració de l'Associació Cultural Joan Amades.
El proper 8 de juny es presentarà a la Casa dels Entremesos de Barcelona el llibre "Els balls de l'ós als Pirineus" d'Eloi Ysàs, l'obra guanyadora de la 31a edició del Premi Valeri Serra i Boldú de Cultura Popular.
La 26a edició del Festival Dansàneu, organitzat pel Consell Cultural de les Valls d'Àneu i la Generalitat de Catalunya, en col•laboració amb els municipis aneuencs, es desenvoluparà entre l'1 i el 9 de juliol a Esterri d'Àneu, Isil, Son, Sorpe, València d'Àneu, Escaló, Escalarre – Santa Maria d'Àneu, Espot i Sort.
La sardana unitària del Dia Universal de la Sardana d'aquest 2017 serà 'Una mirada', de Pep Ventura.
S'ha triat aquesta sardana per a commemorar el bicentenari del naixement de l'impulsor de la sardana moderna.
La versió que es farà servir serà la reinstrumentalitzada per Lluís Albert, que va treure'n el compàs de pas doble per deixar-la en format sardana.
La 30ena edició de l'Aplec Internacional 2017 se celebrarà enguany a Ostrava (República Txeca) del 30 de juny al 2 de juliol, organitzat per Adifolk i amb el suport de la Direcció General de Cultura Popular Associacionisme i Acció Culturals del Departament de Cultura.
La primera edició del Festival "Amb so de cobla" tindrà lloc a diversos espais de la població de Palamós del 29 de juliol al 6 d'agost vinents i també està previst que el Festival estengui les activitats a d'altres poblacions de les comarques gironines.
El 2n Simposi de Focs Festius a la Mediterrània tindrà lloc els dies 26, 27 i 28 de maig a la ciutat de Reus, en el marc de Reus Capital de la Cultura Catalana, i pren el relleu al celebrat a Vic l'any passat.
El Simposi tractarà com a tema central les festes de foc del cicle hivernal i especialment els focs de Sant Antoni, tot i que les festes de foc de la resta de l'any també seran tractades.
La Jornada es desenvoluparà, en sessió de matí, el proper 16 de maig a la Filmoteca de Catalunya, a Barcelona.
Ha col·laborat en l'organització la Fira Mediterrània de Manresa.
El Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya, conscient del valor cultural, social i econòmic de les activitats i esdeveniments vinculades a la cultura popular, organitza a través de la Direcció General de Cultura Popular, Associacionisme i Acció Culturals, diferents jornades formatives especialitzades.
L'objectiu de les jornades és el de facilitar als diferents agents públics i privats del sector, instruments i eines per a una millor gestió de l'activitat festiva i associativa.
Des de l'any 2010 es venen organitzant diverses jornades formatives especialitzades: Obtenció del certificat digital de representant de persona jurídica d'una entitat; Cases de la Festa: interpretar, emmagatzemar, compartir, difondre; Responsabilitats directives i assegurances de l'activitat associativa; Cofinançaments culturals.
Més enllà de la festa; Els impactes dels esdeveniments culturals.
Més enllà de la repercussió econòmica; Jornades sobra cultura popular i associacionisme; Fiscalitat i transparència; Festa, foc i autoprotecció: correfocs i castells de foc; Gestió de cultura popular; Plans d'autoprotecció i activitat festiva; Manifestacions festives amb pirotècnia i altres aspectes relatius a la seguretat en la festa i La Festa Major: espai de trobada, espai de cohesió.
Inscripció i programa de la Jornada:
Els envelats han estat un fenomen cultural de gran rellevància a la societat catalana des de fa gairebé un segle i mig.
Sorgits en el context dels profunds canvis socials de les primeres dècades del segle XIX, i com a conseqüència de la gran afecció que hi havia pel ball a la Barcelona de l'època, els envelats es varen expandir ràpidament per tot el territori català, esdevenint un element imprescindible i emblemàtic de les festes majors.
Muntats a les places i als descampats dels pobles i les viles, amb la finalitat d'allotjar els diversos actes del programa de la festa major (balls, concerts, àpats, concursos, espectacles i d'altres), els envelats han estat un fet social rellevant i una singular aportació catalana a l'arquitectura pel seu concepte estructural revolucionari.
La Vila de Gràcia ha destacat sempre tant pel nombre com per la qualitat dels seus envelats.
El peculiar entramat i procés d'urbanització de la vila, amb les seves característiques places i també els solars de què disposava, quan encara no estava del tot urbanitzada, afavoriren tenir espais idonis per alçar-ne.
Els anhels i objectius d'aquesta exposició, que podrà veure's als Jardinets de Gràcia fins el 9 de juny, són rescatar de l'oblit, reivindicar i posar en valor l'envelat com a bé patrimonial i creació original i significativa de l'arquitectura i de la cultura popular festiva catalana.
En paral·lel també es vol estimular la recerca històrica i la salvaguarda documental i material en relació als envelats, per tal d'impulsar-ne la recuperació i recreació amb nous conceptes i formalitzacions.
La mostra, coorganitzada pel Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya i l'Institut Ramon Muntaner, està formada per 41 plafons autoportants, units per una estructura de fusta que permet múltiples distribucions.
Més informació: http://dom.cat/1749
L'objecte de l'exposició de la Direcció General de Cultura Popular Associacionisme i Acció Culturals del Departament de Cultura de la Generalitat, són les celebracions, que coincidint amb el solstici d'estiu, es fan als pobles del Pirineu amb les festes de foc de falles, haros i brandons.
La festa consisteix, en síntesi, en baixar des de les muntanyes fins a la plaça del poble, unes torxes, o falles, enceses amb un foc vital i renovador, que culminen en una foguera a l'entorn d'un arbre de foc.
Aquesta important tradició que es celebra anualment a seixanta-tres pobles fallaires d'Andorra, Aragó, Catalunya i França ha estat reconeguda pel seu gran valor patrimonial i inscrita en la Llista Representativa del Patrimoni Cultural Immaterial de la UNESCO el passat mes de desembre de 2015.
L'exposició que ha pogut ser vista anteriorment a Barcelona, Andorra, Les, Vic, Lleida, La Pobla de Segur, Esterri d'Àneu, Alins, Vilaller, Manresa i Universitat de Lleida, es troba a disposició de l'entitat o associació que vulgui mostrar-la a:
El 27 de maig de 2014 el Govern va declarar el 4 de juny Dia de l'Associacionisme Cultural (DASC), instaurant així una jornada dedicada a posar en valor el pes i la força de l'associacionisme cultural català.
La data rememora el 4 de juny de 1864 quan va començar el quart Festival Euterpe, organitzat en format concurs per la Societat Coral Euterpe, sota la direcció general de Josep Anselm Clavé.
El festival va durar tres dies i va representar el moment de màxima esplendor del moviment coral d'en Clavé.
La declaració s'emmarca en l'acompliment del Pla de l'Associacionisme Cultural que ha impulsat el Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya.
L'objectiu de les jornades, que enguany van del 2 al 4 de juny i que es celebren des de l'any 2015, consisteixen en dur a terme unes jornades de portes obertes, amb la finalitat d'acostar als ciutadans els ateneus, casals, casinos, orfeons, locals castellers o a qualsevol tipus d'equipament, per tal de convidar-los a entrar i fer-los partícips de la important tasca de difusió cultural que duen a terme.
Enguany, com a novetat, les entitats han estan convidades a organitzar activitats de foment de la lectura, per tal de reforçar el paper de l'associacionisme i la cultura popular en l'assoliment d'un dels objectius estratègics del Govern.
El Departament de Cultura fa difusió de les activitats programades a través dels seus canals habituals.
Les activitat es poden consulta també a l'Agenda Cultural filtrant per l'etiqueta DASC2017.
Enguany s'han rebut més de cent propostes d'activitats
El lliurament de premis de la 32a convocatòria dels Premis Valeri Serra i Boldú de Cultura Popular ha tingut lloc al Teatre Armengol de Bellpuig del Camp, en el marc d'una vetllada literària durant la qual s'ha presentat l'obra guanyadora de l'any passat, "Els balls de l'Ós" d'Eloi Ysàs i també s'ha donat a conèixer l'opuscle "Gent de Casa" dedicat a Ramon Saladrigues.
Rebés ha recollit el guardó de mans del director general de Cultura Popular Associacionisme i Acció Culturals, Lluís Puig, amb la presència de la vicepresidenta de la Diputació de Lleida, Rosa M. Perelló i l'alcalde de Bellpuig, Salvador Bonjoch.
Juntament amb l'acte de lliurament del premi de la categoria absoluta del 32è Premi Valeri Serra i Boldú de Cultura Popular, s'han lliurat els premis de les categories Infantil i Juvenil.
Aquests premis estan organitzats per la Regidoria de Cultura de l'Ajuntament de Bellpuig i l'Institut Lo Pla d'Urgell de Bellpuig, amb la col·laboració de la Biblioteca Municipal Isidor Cònsul.
La cerimònia ha estat acompanyada musicalment per la Cobla Catalana dels Sons Essencials, la qual ha interpretat un repertori català amb sonoritats, colors i ritmes d'arreu de la Mediterrània.
Amics de la Cultura de Sant Martí de Llémena, entitat sense ànim de lucre de Sant Martí de Llémena que treballa pel manteniment de la cultura popular i tradicional.
Des del 1964 organitza el pessebre vivent.
Associació Centre Cultural El Social de Terrassa, institució creada el 1878 a Terrassa que promou diverses activitats culturals i recreatives a través de les seccions.
Caramelles de Tous, entitat de Sant Martí de Tous que vetlla per conservar la tradició festiva de les caramelles que es celebra, des de finals del segle XIX, el diumenge de Pasqua Florida.
Casino Prado Suburense, societat recreativa i cultural sitgetana fundada l'any 1877, amb la finalitat de fomentar la cultura i proporcionar als seus associats les activitats pròpies de caràcter cultural, lúdic i recreatiu.
Elenc Artístic Arbocenc, entitat cultural, fundada l'any 1916, integrada en el teixit associatiu de la vila de l'Arboç i dedicada a la promoció del teatre.
Societat Recreativa El Retiro, entitat de Sitges que té com a finalitat fomentar la cultura i les activitats de caràcter lúdic i recreatiu.
Va celebrar la inauguració de la via del ferrocarril entre Barcelona i Vilanova i la Geltrú i va impulsar les Festes Modernistes.
En aquesta cinquena edició l'objectiu és augmentar la representativitat de tot el territori i consolidar la implicació i assistència d'empreses patrocinadores i mitjans de comunicació.
A data d'avui hi ha 598 projectes presentats.
Hi ha dues maneres de participar al CultSurfing 2017: 1.
Presentant el teu propi projecte (Projectes realitzats/Projectes en fase de creació) o 2.
Assistint a les jornades professionals (25-26 d'octubre de 2017 a l'Espai Fabra i Coats de Barcelona).
La data límit de presentació de projectes és el 31 de maig.
Per a més informació i per a inscriure-us-hi: www.cultsurfing.cat
L'objectiu del Mapa es facilitar als agents associatius que participen en l'organització d'activitats de caràcter cultural una eina de treball clara i elaborada, des d'una perspectiva professional, que permeti identificar els requisits i obligacions que emanen de la legislació vigent i orientar-los sobre les tipologies idònies d'assegurances.
Conscients de la varietat tipològica d'activitats i de perfils gerencials, també es va demanar a Arç Cooperativa que identifiqués assegurances que, tot i no ser obligatòries, puguin orientar i servir de suport als gestors associatius per a un desenvolupament responsable de l'activitat de les entitats i les seves juntes directives en casos de responsabilitat civil i accidents.
La Direcció General de Cultura Popular, Associacionisme i Acció Culturals, conscient del valor cultural, etnològic, social i econòmic de les activitats i esdeveniments culturals organitzades pel sector associatiu, implementa diferents models de jornades formatives especialitzades amb l'objectiu de facilitar als agents públics i associatius del sector, instruments i eines per a una millor gestió de l'activitat festiva i associativa.
Enllaç al Mapa d'assegurances per a activitats culturals i associatives: http://dom.cat/17gh
Les associacions i empreses que gestionen els diferents cursos en són les responsables de la programació i dels continguts.
L'oferta formativa que en resulta té com a denominador comú la qualitat i abasta un ampli espectre formatiu: instruments tradicionals, dansa, jotes, glosa, arquitectura popular, jocs tradicionals, cant coral, etnografia, pedagogia, etc.
El primer Campus va ser l'estiu del 2012, campusdeculturapopular.cat i d'aleshores ençà, en tots aquests anys, es comptabilitzen 35.000 hores lectives i prop de 1350 alumnes arreu de la geografia catalana.
De moment, enguany s'ha acollit a aquest enllaç: Campus de cultura popular de Girona - 16è curs d'estiu de cultura popular i tradicional-;
Tallers d'estiu de música tradicional; 6a Escola d'Estiu de Glosa; FesUNplec.
Aula de Dansa Tradicional del Baix Montseny i Ésdansa'T.
Les jornades comptaran amb la participació de nombrosos investigadors i gestors del patrimoni natural i immaterial d'arreu de Catalunya i estaran dividides en quatre àmbits específics: 1.Gestió dels recursos naturals: tradició vs.
Innovació; 2.Natura, salut i experiència; 3.Els conservadors i generadors del paisatge i 4.Els processos de patrimonialització en l'àmbit natural.
L'esdeveniment està organitzat conjuntament per la Direcció General de Cultura Popular, Associacionisme i Acció Culturals i l'Ajuntament de la Vall d'en Bas.
Podeu inscriure-us gratuïtament i consultar el programa a través del web de les jornades: http://dom.cat/17fp
El passat dimarts, 27 de març, Kristin Müller ens va visitar, acompanyada pel el Grup de Recerca Folklòrica de la Garrotxa, del CCTP Marboleny, els festivals Càntut (Cassà de la Selva) i Ésdansa (Les Preses), i va fer donació de l'enregistrament d'una cinquantena de cançons (més de sis hores) a la Fonoteca de Música tradicional Catalana.
L'enregistrament és fruit del treball de camp fet a Beget (Alta Garrotxa) als anys 1965 i 1966, del qual en va sorgir un extens estudi dedicat a les formes de vida rurals d'aquella societat begetina dels seixanta del segle passat, ja en plena fase despoblament: tradicions, casa, menjars, eines del camp, festes, llegendes, toponímia..., son presents en aquestes cançons.
La Fonoteca de Música tradicional Catalana és un programa dedicat a la recerca, inventari, conservació de materials de música tradicional i la seva divulgació, les actuacions de la Fonoteca són d'interès etnofònic, i contemplen qualsevol aspecte relacionat amb el món sonor i els seus entorns: música, paramúsica, paisatges sonors i informacions parlades i escrites relatives a fets sonors i musicals.
A la Fonoteca es parteix de la classificació en arxius sonors (fonogrames editats i inèdits) i arxius en suport paper (escrits musicals i partitures).