Autonomia de centre i Administració educativa
Exercici de l'autonomia dels centres que conformen el Servei d'Educació de Catalunya o que imparteixen ensenyaments postobligatoris sostinguts amb fons públics
Relació amb la participació de la comunitat escolar
Relació amb les activitats complementàries, extraescolars i serveis escolars
Relació amb la programació general anual
Prestació de serveis educatius i de suport als centres
Autonomia pedagògica i organització dels currículums
Concrecions del currículum i mesures organitzatives associades
Projectes d'innovació pedagògica i curricular
Estratègies didàctiques pròpies del centre
Criteris específics per a l'estructura organitzativa dels centres públics
Criteris específics per a l'estructura organitzativa dels centres privats sostinguts amb fons públics
Mesures de promoció de la convivència
Garanties i procediment en la correcció de faltes greument perjudicials per a la convivència
Participació en el control i la gestió dels centres
Òrgans col·legiats de participació
Renovació de les persones membres del consell escolar
Direcció i autonomia organitzativa dels centres públics de la Generalitat
Òrgans unipersonals de direcció
Projecte de direcció i exercici de la direcció del centre
Òrgans unipersonals de direcció addicionals
Substitució temporal de persones membres de l'equip directiu
Tutoria, coordinació docent i altres coordinacions específiques
Finalitats i funcions de les tutories
Òrgans unipersonals de coordinació
Substitució temporal d'òrgans unipersonals de coordinació
Nombre màxim d'òrgans unipersonals de direcció addicionals i d'òrgans unipersonals de coordinació
Encàrrec transitori de funcions a òrgans unipersonals de direcció addicionals, a òrgans unipersonals de coordinació i a altres persones membres del claustre, amb caràcter accidental o transitori
Participació en el control i la gestió dels centres públics
Direcció i autonomia de gestió dels centres públics de la Generalitat
Definició de les plantilles i dels llocs de treball docents
Altres aspectes referits a la gestió de personal
Gestió econòmica, de serveis i de recursos materials
Principis que regeixen la gestió econòmica dels centres
Gestió de l'ús social dels centres educatius públics
Criteris a què s'ajusta l'ús social dels centres públics
Requisits i procediments per a l'autorització de l'ús social dels centres públics
Avaluació en els centres que conformen el Servei d'Educació de Catalunya o que imparteixen ensenyaments postobligatoris sostinguts amb fons públics
Avaluació: finalitat, àmbits i modalitats
Elements de referència en l'avaluació dels centres
Caràcter continu i cíclic de les avaluacions dels centres educatius
Efectes de l'avaluació dels centres
Avaluació de centres i avaluació de l'exercici de la docència
Avaluació de centres i de l'exercici de la direcció en centres públics
Disposició Addicional Primera - Disposició Addicional Vint-i-tresena
Garantia de validesa acadèmica dels currículums impartits pels centres privats no concertats i avaluació externa de rendiments acadèmics
Nova escolarització d'alumnat inhabilitat per cursar estudis en centres privats no sostinguts amb fons públics
Centres de titularitat dels ens locals
Primer procés de renovació de les persones membres electes del consell escolar en centres nous
Delegació i encàrrecs de funcions de les direccions dels centres públics en altres òrgans unipersonals de direcció i en òrgans unipersonals de coordinació
Centres públics creats per fusió d'altres centres públics
Documents i procediments en la gestió econòmica dels centres públics de la Generalitat
Ús social de centres públics a la ciutat de Barcelona
Llars d'infants i escoles bressol
Projectes de direcció en centres privats concertats
Adaptació de les previsions d'aquest Decret a determinats centres de formació de persones adultes
Projectes lingüístics en centres educatius de l'Aran
Condicions de centre únic per a les zones escolars rurals
Aprofitament de l'experiència professional del professorat jubilat dels centres públics
Aplicació d'aquest Decret als centres d'ensenyaments artístics superiors
Centres públics integrats d'ensenyaments de règim general i ensenyaments artístics
Responsabilitat en les conductes greument perjudicials per a la convivència en els centres
Supervisió curricular i avaluació d'ensenyaments artístics no reglats
Definició de perfils en el personal d'atenció educativa
Difusió de les bones pràctiques educatives
Disposició Transitòria Primera - Disposició Transitòria Setena
Actualització de les normes d'organització i funcionament
Adaptació de l'estructura organitzativa dels centres públics
Adequació de la documentació i els procediments en matèria de gestió econòmica dels centres públics de la Generalitat
Denominació específica dels centres públics de la Generalitat
Avaluació de centres i Plans de Qualitat i Millora Contínua
Provisió de llocs de treball docent de caràcter singular
Primera determinació del nombre màxim d'òrgans unipersonals de direcció addicionals i d'òrgans unipersonals de coordinació dels centres públics de la Generalitat
D'acord amb l'article 131 de l'Estatut d'autonomia de Catalunya, en matèria d'ensenyament no universitari, la Generalitat de Catalunya té competències exclusives, compartides i d'execució.
La Llei 12/2009, de 10 de juliol, d'educació, estableix, en el seu article 2.3.c) que l'autonomia de cada centre és un dels principis organitzatius que regeixen el sistema educatiu.
Així mateix, en l'article 2.3.a) s'indica que un dels altres principis organitzatius del sistema educatiu és el funcionament integrat i la gestió descentralitzada.
La mateixa Llei dedica el títol VII als principis generals que regeixen aquesta autonomia, a la seva primera concreció per als centres que conformen el Servei d'Educació de Catalunya i a dotar els centres públics d'un marc específic per exercir-la.
La finalitat d'aquest Decret és aplicar els preceptes que estableix la Llei per tal que l'exercici de l'autonomia de cada centre sigui compatible amb el funcionament integrat del sistema, concordant amb el conjunt de principis que el regeixen d'acord amb l'article 2 de la Llei d'educació, en un marc de gestió descentralitzada.
El funcionament del sistema educatiu ha de fer possible l'assoliment dels seus objectius tal com es determinen a la Llei d'educació: adequar l'acció educativa per millorar el rendiment escolar en l'educació bàsica, estimular la continuïtat en els estudis postobligatoris i adequar-se als requeriments de la societat del coneixement.
I fer-ho tot atenent la diversitat, avançant en la inclusió escolar de tot l'alumnat, en un context d'universalitat i d'equitat atenent els principis rectors del sistema educatiu que estableix la Llei d'educació.
Tant la Llei d'educació com aquest Decret que la desplega fan una opció decidida perquè sigui en l'àmbit del centre i de la seva direcció on se situï l'eix central de la presa de decisions i que en tot cas sigui des del centre, en exercici dels seus marges d'autonomia, que se situïn de manera distribuïda entre el seu personal professional les diverses preses de decisió.
En definitiva, els preceptes del Decret se situen en un context de lideratge fort i distribuït de les direccions i en un procés d'enfortiment institucional de cada centre educatiu.
Atesa la diversitat d'aspectes a què es pot referir l'autonomia dels centres, s'entén que aquest Decret tingui preceptes que afecten tots els centres del sistema educatiu, preceptes d'aplicació restringida als centres que conformen el Servei d'Educació de Catalunya o que imparteixen altres ensenyaments sostinguts amb fons públics i, finalment, preceptes que es refereixen exclusivament als centres públics dels quals és titular la Generalitat.
Entre els primers, cal destacar aquells que, d'acord amb la llei, delimiten l'exercici de l'autonomia pedagògica i que estan basats en les garanties que l'Administració educativa dóna en ordre a la validesa dels títols corresponents als ensenyaments impartits per qualsevol centre.
Els preceptes que s'apliquen exclusivament als centres que conformen el Servei d'Educació de Catalunya o que imparteixen altres ensenyaments sostinguts amb fons públics, que constitueixen els títols 1 i 4 d'aquest Decret, concreten el que preveu la llei en matèria de règim jurídic del projecte educatiu de cada centre (articles 94 i 95 de la Llei d'educació, en connexió amb l'article 91) i dels trets generals que defineixen els àmbits de l'autonomia pedagògica, organitzativa i de gestió de tots aquests centres (articles 97, 98 i 99 de la Llei d'educació, respectivament).
L'exercici de l'autonomia de cadascun d'aquests es desenvolupa en torn del seu projecte educatiu i s'articula, entre altres instruments, a través de les concrecions curriculars del projecte educatiu i de les normes d'organització i funcionament del centre.
Aquestes normes, que d'acord amb la Llei d'educació, són presents en els diversos àmbits d'actuació de cada centre, i que aquest ha d'elaborar i aprovar, tenen un marc i uns continguts mínims que, d'acord amb la Llei, aquest Decret estableix i sistematitza.
Els preceptes que només regeixen per als centres públics de la Generalitat són aquells que resulten de la concreció i desplegament dels articles 101, 102 i 103 de la Llei d'educació, sobre l'exercici precís de l'autonomia organitzativa, de gestió de personal i de gestió econòmica, i el que, per connexió, resulta del desplegament de les previsions contingudes en el títol X de la Llei d'educació en matèria de govern dels centres públics.
Aquests preceptes es recullen en el títol 2 (direcció i organització del centre) i en el títol 3 (direcció i autonomia de gestió).
Tal com prescriu la Llei d'educació, la direcció del centre adquireix un paper de lideratge global en l'acció dels centres públics.
Aquest lideratge té per referent la concreció del projecte educatiu formulada en el projecte de direcció que, per accedir al càrrec, el director o directora del centre ha hagut d'elaborar i defensar.
Si bé no és matèria d'aquest Decret la regulació específica de les direccions dels centres públics, sí que li correspon precisar la funció del projecte de direcció en el centre, un cop es nomena el director o la directora corresponent.
Tanmateix, s'ha de tenir en compte que el desplegament dels principis que ordenen l'exercici de l'autonomia dels centres educatius es fa en el context de participació en el control i gestió dels centres sostinguts amb fons públics que, establert per precepte constitucional, és regulat en els seus aspectes nuclears per la legislació orgànica en la matèria i recollit i precisat en la Llei d'educació.
En conseqüència, aquest Decret ha de recollir, i articular en els aspectes reglamentaris, la participació dels sectors de la comunitat escolar en el control i gestió dels centres sostinguts amb fons públics, cosa que fa en termes generals en el títol 1 i específicament per als centres públics en el títol 2.
Finalment, en la mesura que exercir l'autonomia va indissolublement lligat a l'avaluació de resultats i de processos, el títol 4 del Decret estableix els trets generals dels processos avaluadors del centre i dels seus efectes, sense perjudici del que s'estableixi en cada cas en la regulació específica, que correspon al Govern i, si escau, al Departament, tant pel que fa a l'acció de l'Agència d'Avaluació i Prospectiva de l'Educació com pel que fa a la determinació dels centres de referència educativa, a la carrera docent del professorat i als altres aspectes en què incideix l'avaluació d'acord amb l'article 186 de la Llei d'educació.
L'exercici de l'autonomia dels centres educatius i els àmbits de presa de decisions que els comporta queden delimitats en aquest Decret.
A més, el desenvolupament de l'autonomia dels centres educatius condiciona també les actuacions de l'Administració educativa, en la qual els criteris necessaris de transparència i objectivitat sovint s'han confós amb criteris d'uniformitat.
L'evolució autònoma de cada centre, en el marc del que preveu aquest Decret, comportarà forçosament la singularització, objectiva i transparent, de les actuacions administratives que s'hi refereixin.
Amb l'entrada en vigor d'aquest Decret, són derogats en la seva pràctica totalitat els reglaments orgànics de centre públic, entre altres disposicions fins ara vigents.
Tanmateix, això no significa que els centres públics hagin de modificar la seva estructura i el seu funcionament de manera immediata.
Les previsions de les disposicions transitòries del Decret ordenen prioritats i donen marge temporal suficient per a aquestes modificacions eventuals.
D'acord amb la Llei 13/1989, de 14 de desembre, d'organització, procediment i règim jurídic de l'Administració de la Generalitat de Catalunya, amb la Llei 13/2008, de 5 de novembre, de la Presidència de la Generalitat i del Govern, i amb l'informe del Consell Escolar de Catalunya i de la Comissió de Govern Local, efectuat el tràmit previ de consulta i participació amb els representants del personal al servei de les administracions públiques;
En virtut d'això, a proposta del conseller d'Educació, vist el dictamen de la Comissió Jurídica Assessora, i amb la deliberació prèvia del Govern,
L'objecte del Decret és el règim de l'autonomia dels centres educatius i els aspectes d'avaluació que li són associats.
L'autonomia dels centres educatius abasta els àmbits pedagògic, organitzatiu i de gestió de recursos humans i materials.
El projecte educatiu del centre n'és la màxima expressió.
Els centres públics i aquells centres privats que presten el Servei d'Educació de Catalunya o imparteixen altres ensenyaments postobligatoris de règim general o ensenyaments reglats de règim especial sostinguts totalment o parcialment amb recursos públics han d'ajustar l'exercici de la seva autonomia als principis i regles que s'estableixen en el títol 1.
L'avaluació d'aquests centres, vinculada a l'exercici de l'autonomia, s'ha d'ajustar al que estableix el títol 4.
Els centres públics, de titularitat de la Generalitat, han de concretar l'exercici de la seva autonomia en els àmbits organitzatius i de gestió d'acord amb el que preveuen, respectivament, els títols 2 i 3, els quals són referents per a la resta de centres de titularitat pública.
Tots els centres que constitueixen el sistema educatiu estan subjectes a la supervisió curricular i a l'avaluació dels resultats de rendiments educatius de l'alumnat.
L'Administració educativa ha de respectar i donar suport a l'exercici de l'autonomia dels centres educatius, en el marc de l'ordenament jurídic general, i disposa de les facultats de supervisió i control previstes a l'ordenament.
La Inspecció d'Educació ha d'adequar les actuacions que li corresponen en l'exercici de les seves funcions al règim d'autonomia dels centres i a l'assignació de responsabilitats a les seves direccions.
El projecte educatiu recull la identitat del centre, n'explicita els objectius, n'orienta l'activitat i li dóna sentit amb la finalitat que l'alumnat assoleixi les competències bàsiques i, més en general, el màxim aprofitament educatiu.
El projecte educatiu contribueix a impulsar la col·laboració entre els diversos sectors de la comunitat educativa i la relació entre el centre i l'entorn social.
El projecte educatiu ha de tenir en compte, si n'hi ha, els projectes educatius territorials.
Per definir o actualitzar el projecte educatiu, cada centre ha de tenir en compte les característiques socials i culturals del context escolar i, quan escaigui, de l'entorn productiu, i preveure les necessitats educatives de l'alumnat.
El projecte educatiu de cada centre recull i, si escau, desenvolupa el caràcter propi del centre definit per la titularitat.
El caràcter propi ha de respectar els principis rectors del sistema educatiu i per als centres de titularitat pública, el caràcter propi és el definit a l'article 93 de la Llei d'educació.
A més, el projecte educatiu ha de contenir, com a mínim, els aspectes que s'indiquen a continuació, amb les precisions que s'estableixen en aquest Decret:
a) L'aplicació dels criteris d'organització pedagògica, les prioritats i els plantejaments educatius, els procediments d'inclusió educativa, els valors i objectius que regeixen l'aprenentatge de la convivència i altres actuacions que caracteritzen el centre.
b) Els indicadors de progrés pertinents, que han de referir-se a elements de context, recursos, processos i resultats i que han de ser revisables periòdicament en funció dels resultats de l'avaluació del centre.
En qualsevol cas, se n'han d'incorporar de relatius a resultats o rendiments acadèmics d'acord amb el que determini l'Agència d'Avaluació i Prospectiva de l'Educació.
c) La concreció i el desenvolupament dels currículums, els criteris que orientin l'atenció a la diversitat i els que han d'orientar les mesures organitzatives, sempre d'acord amb els principis de l'educació inclusiva i de la coeducació.
Quan els ensenyaments impartits pel centre prevegin en el seu currículum formació en centres de treball, les concrecions curriculars que faci el centre han de contemplar també l'especificitat d'aquesta formació.
En tot cas, el centre ha de mantenir la concreció dels currículums a disposició de l'Administració educativa per tal que aquesta en pugui comprovar l'ajustament als mínims curriculars que garanteixen la validesa dels títols corresponents als ensenyaments reglats impartits.
e) El projecte lingüístic, que s'ha de concretar a partir de la realitat sociolingüística de l'entorn i d'acord amb el règim lingüístic del sistema educatiu establert a les lleis.
El projecte lingüístic dóna criteri amb relació al tractament i l'ús de les llengües en el centre i recull els aspectes que determinen les lleis sobre la utilització normal del català com a llengua vehicular i d'aprenentatge, així com la continuïtat i la coherència educatives, pel que fa als usos lingüístics, en els serveis escolars i en les activitats organitzades per les associacions de mares i pares d'alumnes.
El projecte lingüístic també dóna criteri sobre l'aprenentatge de les dues llengües oficials i de les llengües estrangeres.
Així mateix, determina quina llengua estrangera s'imparteix com a primera i quina o quines com a segones.
Quan, d'acord amb el projecte lingüístic, el centre acordi impartir continguts curriculars en alguna de les llengües estrangeres, ha d'obtenir autorització del Departament d'Educació.
El centre pot introduir en el projecte educatiu tots els altres aspectes que, d'acord amb la definició de projecte establerta a l'article 4 i amb els altres preceptes d'aquest Decret, consideri pertinents.
El conjunt de normes d'organització i funcionament del centre a què fa referència el capítol 3 d'aquest títol han de ser coherents amb els principis, valors, objectius i criteris educatius que el centre determini en el seu projecte educatiu.
Els procediments de formulació i aprovació dels projectes educatius s'han d'ajustar, respectivament per als centres públics i privats concertats, al que estableixen els articles 94.1 i 95.1 de la Llei d'educació.
Els criteris pedagògics del projecte educatiu del centre regeixen i orienten l'activitat professional de tot el personal que hi treballa.
El centre ha d'establir mesures i instruments d'acollida i formació que facilitin el coneixement del projecte educatiu als professionals que s'hi incorporin.
Les famílies i la resta de persones membres de la comunitat escolar tenen dret a conèixer el projecte educatiu del centre.
Amb aquests efectes, cada centre ha de mantenir el seu projecte educatiu a disposició de totes les persones membres de la comunitat educativa i facilitar-los-en el coneixement.
En aplicació del projecte educatiu, cada centre ha de formular una carta de compromís educatiu amb les famílies.
La carta de compromís educatiu ha d'expressar els compromisos que cada família i el centre s'avenen a adquirir en relació amb els principis que la inspiren, i que han de ser els necessaris per garantir la cooperació entre les accions educatives de les famílies i la del centre educatiu en un entorn de convivència, respecte i responsabilitat en el desenvolupament de les activitats educatives.
Els compromisos expressats en cada carta s'entenen en el marc del respecte als drets i les llibertats de les famílies recollits a les lleis i pressuposen el respecte de la família al caràcter propi del centre.
Els compromisos s'han de referir, com a mínim, al seguiment de l'evolució dels i de les alumnes, a l'acceptació dels principis educatius del centre, al respecte a les conviccions ideològiques i morals de la família en el marc dels principis i valors educatius establerts a les lleis, a l'adopció de mesures correctores en matèria de convivència i a la comunicació entre el centre i la família.
Els continguts comuns de la carta de compromís educatiu són elaborats pel centre, en el marc de les orientacions del Departament d'Educació, amb la participació de la comunitat escolar, i són aprovats pel consell escolar.
La carta pot incloure compromisos específics addicionals, que ambdues parts convinguin en el marc del projecte educatiu i d'acord amb els principis i valors educatius establerts a les lleis, i és revisada periòdicament en els termes i terminis que acordin el centre i el pare, mare o tutor o tutora legal.
L'actualització de la carta s'ha de realitzar, almenys, a l'inici de cada etapa educativa.
La carta de compromís educatiu i les seves modificacions és signada per la direcció del centre públic o per la persona titular del centre privat concertat o, en el seu nom, per qui disposin les normes d'organització i funcionament del centre, i pel pare, mare o tutor o tutora legal de l'alumne/a.
De la carta signada n'ha de quedar constància documental al centre i a la família.
L'aplicació d'aquest article és preceptiu en els ensenyaments d'educació infantil i en l'educació bàsica, i aconsellable en la resta d'ensenyaments en què sigui rellevant la implicació de la família en l'educació escolar.
Sense perjudici de la participació que s'exerceix a través dels òrgans de participació en el control i gestió dels centres a què fa referència el capítol 4 d'aquest títol, els projectes educatius han de preveure mecanismes de participació de l'alumnat, professorat i famílies en la vida del centre per orientar-la a l'assoliment dels objectius educatius.
Per facilitar aquesta participació, els centres han de tenir especialment en compte que les associacions de mares i pares i les associacions d'alumnes tenen per finalitat essencial promoure i facilitar la participació en les activitats del centre.
L'oferta i contingut d'activitats escolars complementàries, si n'hi ha, ha de ser coherent amb els objectius educatius establerts en el projecte educatiu del centre i han de contribuir a facilitar-ne l'assoliment, d'acord amb l'horari escolar establert legalment.
El contingut de les activitats extraescolars que s'ofereixin a través del centre ha de ser compatible amb els objectius educatius establerts en el projecte educatiu i ha de tenir en compte, si n'hi ha, el projecte educatiu territorial.
Els centres educatius han d'elaborar la programació general anual, que és la concreció de les prioritats i de tots els aspectes relatius a les activitats i el funcionament del centre per al curs corresponent, incloses, si escau, les concrecions relatives als projectes, el currículum, les normes i tots els plans d'actuació acordats i aprovats.
El projecte educatiu ha d'orientar les successives programacions generals anuals del centre i establir els criteris, indicadors i procediments per a l'avaluació de l'assoliment dels objectius previstos.
El resultat d'aquesta avaluació es recull en la memòria anual corresponent.
La direcció de cada centre públic i la titularitat i la direcció de cada centre privat concertat han de garantir que la comunitat escolar és informada del contingut de la programació general anual i del resultat de la seva avaluació.
Els projectes educatius dels centres han de considerar mecanismes de col·laboració amb l'entorn i estratègies d'actuació que els vinculin amb els altres centres del mateix nivell, amb els ajuntaments, amb el projecte de zona educativa, amb els plans d'entorn i altres plans socioeducatius i amb els projectes educatius de caràcter territorial, si n'hi ha. Així mateix, s'han de tenir en compte els processos que assegurin la coordinació entre projectes educatius dels centres que imparteixen les etapes educatives successives a un mateix alumnat.
En relació amb els ensenyaments professionalitzadors, s'han de considerar també les vinculacions amb els sectors productius.
Els centres educatius poden establir acords de coresponsabilitat amb l'Administració educativa per a l'aplicació del seu projecte educatiu d'acord amb el projecte de direcció a què fa referència l'article 31.2, quan escaigui.
El Departament d'Educació ha de prioritzar els acords de coresponsabilitat amb els centres que desenvolupin estratègies orientades a assegurar l'equitat i a millorar els resultats educatius en entorns de característiques socioeconòmiques i culturals especialment desafavorides o singulars, o projectes d'excel·lència educativa que aportin experiències de qualitat al sistema educatiu.
Correspon al consell escolar aprovar l'acord de coresponsabilitat i participar en l'avaluació de l'aplicació en els termes que s'hi estableixin.
L'Administració educativa i el centre han de definir els objectius dels acords de coresponsabilitat segons els principis que orienten el sistema educatiu.
b) Les singularitats del centre i el seu entorn.
c) Els recursos addicionals associats, si escau.
En els acords de coresponsabilitat, l'Administració educativa es compromet a facilitar recursos addicionals o mitjans necessaris per a l'aplicació del pla.
El centre es compromet a aplicar el pla d'actuacions i a retre comptes a la comunitat escolar i a l'Administració educativa de l'assoliment dels objectius, en els termes establerts a l'acord.
La renovació de l'acord de coresponsabilitat resta subjecta al resultat de l'avaluació.
L'assessorament i suport que proporcionen els serveis educatius als centres s'ha d'orientar a l'assoliment dels objectius del projecte educatiu.
Amb aquesta finalitat, cada centre ha d'acordar amb el servei educatiu, d'acord amb les funcions i recursos del servei i en funció de les necessitats de l'alumnat del centre, la planificació de les actuacions que ha de rebre, i ha de fer anualment la valoració del servei obtingut.
La concreció dels currículums dels diferents ensenyaments a què fa referència l'article 5.1.c) té la finalitat prioritària de garantir l'assoliment de les competències bàsiques i les específiques de cada currículum, així com la consecució de l'excel·lència en un context d'equitat, i pot comportar la incorporació d'objectius addicionals i l'adopció de mesures organitzatives i de gestió específiques.
Les mesures esmentades a l'apartat anterior poden afectar variables com l'ús del temps i dels espais, l'agrupament de l'alumnat i els criteris d'assignació de docència al professorat, l'ús dels recursos didàctics, la utilització de la biblioteca escolar i la formació del professorat i d'acord amb el que determinin els decrets d'ordenació curricular aplicables, la distribució de les àrees i matèries per cicles o cursos.
L'acció tutorial té per finalitat contribuir, en col·laboració amb les famílies, al desenvolupament personal i social de l'alumnat en els aspectes intel·lectual, emocional i moral, d'acord amb la seva edat, i comporta el seguiment individual i col·lectiu de l'alumnat per part de tot el professorat.
Les actuacions associades a l'acció tutorial, com a mínim, han de:
a) Informar les mares, els pares o tutors/es sobre l'evolució educativa dels seus fills i filles, i oferir-los assessorament i atenció adequada.
b) Facilitar a pares, mares i tutors/es legals l'exercici del dret i el deure de participar i implicar-se en el procés educatiu dels seus fills i filles.
c) Vetllar pels processos educatius de l'alumnat i promoure, especialment a l'etapa d'educació secundària obligatòria, la implicació de cada alumne/a en el seu procés educatiu.
d) Dur a terme la informació i l'orientació de caràcter personal, acadèmic i professional de l'alumnat, tot evitant condicionants lligats al gènere.
e) Vetllar per la convivència del grup d'alumnes i la seva participació en les activitats del centre.
f) Aquelles altres actuacions de caràcter individual o col·lectiu específicament establertes en els decrets reguladors del currículum de cada ensenyament, entre les quals, en els ensenyaments professionalitzadors que escaigui, hi haurà la tutorització de les pràctiques en les empreses.
Els centres poden desenvolupar projectes d'innovació pedagògica i curricular, d'acord amb el seu projecte educatiu, amb l'objectiu d'afavorir la millora de la qualitat del servei educatiu que presten i, en particular, la millora dels resultats educatius.
Els projectes es poden referir a un o més centres i poden comportar, a més de les vinculacions que escaigui amb els ens locals, vinculacions amb la universitat, amb els sectors econòmics o amb altres organitzacions.
Els centres tenen a disposició de l'Administració educativa els seus projectes d'innovació pedagògica i curricular per tal que aquesta pugui garantir-ne, quan escaigui, l'adequació.
En la concreció i desenvolupament del currículum, que s'ha de recollir en el projecte educatiu, els centres poden implantar estratègies didàctiques pròpies que requereixin una organització horària de les matèries diferent de l'establerta amb caràcter general, amb l'objectiu fonamental de millorar els resultats educatius de l'alumnat i els processos d'ensenyament i aprenentatge.
En aquestes estratègies s'hi entenen compresos els projectes didàctics propis prèviament autoritzats.
L'aplicació d'estratègies didàctiques pròpies requereix la proposta del claustre de professorat i l'aprovació del consell escolar del centre i, en el seu cas, de la persona titular.
Les estratègies didàctiques pròpies que impliquin una alteració en l'assignació global de les hores de cada matèria en el conjunt de l'etapa o que augmentin el nombre màxim de matèries que es poden cursar simultàniament, han de comptar amb l'autorització del Departament d'Educació abans de la seva aplicació en el centre.
Entre les estratègies didàctiques pròpies, els centres que imparteixen ensenyaments professionalitzadors han de considerar, si escau, les que es derivin d'acords o convenis amb els ens locals, empreses i altres institucions del sector productiu, que poden comportar l'establiment de calendaris escolars específics d'aquests ensenyaments, en els termes i amb les limitacions que el Departament d'Educació determini.
Els centres han de determinar les seves normes d'organització i funcionament.
Les normes d'organització i funcionament del centre han d'aplegar el conjunt d'acords i decisions d'organització i de funcionament que s'hi adopten per fer possible, en el dia a dia, el treball educatiu i de gestió que permet assolir els objectius proposats en el projecte educatiu del centre i en la seva programació anual.
Correspon al consell escolar, a proposta de la direcció del centre públic o de la titularitat del centre privat concertat, aprovar les normes d'organització i funcionament i les seves modificacions.
En ambdós casos, es poden aprovar globalment o per parts.
En el conjunt de normes d'organització i funcionament del centre s'han de determinar:
a) L'estructura organitzativa de govern i de coordinació del centre, i la concreció de les previsions del projecte educatiu per orientar l'organització pedagògica, el rendiment de comptes al consell escolar amb relació a la gestió del projecte educatiu i, si escau, l'aplicació dels acords de coresponsabilitat.
b) El procediment d'aprovació, revisió i actualització del projecte educatiu.
c) Els mecanismes que han d'afavorir i facilitar el treball en equip del personal del centre.
d) Les concrecions que escaiguin sobre la participació en el centre dels sectors de la comunitat escolar i sobre l'intercanvi d'informació entre el centre i les famílies, col·lectivament i individualitzadament, així com els mecanismes de publicitat necessaris perquè les famílies puguin exercir el seu dret a ser informades.
e) L'aplicació de mesures per a la promoció de la convivència i dels mecanismes de mediació, així com la definició de les irregularitats en què pot incórrer l'alumnat quan no siguin greument perjudicials per a la convivència i l'establiment de les mesures correctores d'aquestes irregularitats i les circumstàncies que poden disminuir o intensificar la gravetat de la conducta de l'alumnat.
f) En els centres privats sostinguts amb fons públics, les funcions atribuïdes al claustre del professorat i l'estructura i funcions dels òrgans de coordinació docent i de tutoria.
g) La resta d'elements necessaris per a l'organització i funcionament del centre d'acord amb el contingut d'aquest Decret.
Les normes d'organització i funcionament poden incloure entre d'altres aspectes, els següents:
a) Determinar òrgans i procediments de participació de la comunitat escolar en el funcionament del centre.
b) Regular la constitució d'altres agrupacions que pot constituir l'alumnat, a banda de les associacions d'alumnes.
c) En els centres públics, atribuir al claustre de professorat, en el marc de l'ordenament vigent, altres funcions addicionals a les previstes legalment.
d) En els centres privats concertats, atribuir al director o directora, en el marc de l'ordenament vigent, altres funcions addicionals a les previstes legalment.
Correspon al director o directora de cada centre públic establir els elements organitzatius del centre determinats pel projecte educatiu i concretats en el projecte de direcció i, d'acord amb les competències dels òrgans de govern i participació, adoptar i impulsar mesures per millorar-ne l'estructura organitzativa, en el marc de les disposicions aplicables.
En l'organització del centre s'han d'aplicar els principis d'eficàcia, eficiència, funcionament integrat, gestió descentralitzada, flexibilitat, participació de la comunitat educativa i compromís de les famílies en el procés educatiu.
L'estructura organitzativa pròpia ha de determinar les competències i la composició dels òrgans de govern i de coordinació.
En els centres privats sostinguts amb fons públics, correspon a la persona titular, havent escoltat el claustre de professorat, adoptar les decisions sobre l'estructura organitzativa del centre.
Les disposicions que se'n derivin hauran de formar part de les normes d'organització i funcionament del centre, que ha d'aprovar el consell escolar.
Els principis esmentats a l'apartat 2 de l'article anterior són referents per a les decisions sobre l'estructura organitzativa dels centres privats concertats.
En matèria d'organització pedagògica, el contingut de les normes d'organització i funcionament del centre a què fa referència l'article 19.1.a) ha de preveure, com a mínim:
a) Els criteris per a l'organització dels grups d'alumnes amb les limitacions quantitatives establertes pel Departament d'Educació per a les diferents etapes educatives.
b) Els criteris per a la formació dels equips docents i els mecanismes interns de coordinació en els equips docents.
c) Els criteris per a l'atenció de la diversitat de l'alumnat, d'acord amb el principi d'educació inclusiva.
d) Els mecanismes per garantir la globalitat de l'acció educativa sobre l'alumnat, molt especialment quan, per raó de l'etapa o nivell educatiu, l'especialització curricular del personal docent que hi actua sigui predominant en la docència.
e) Els mecanismes d'acció i coordinació de la tutoria.
Així mateix, les normes d'organització i funcionament del centre, d'acord amb les previsions del projecte educatiu i amb el principi d'inclusió, han de preveure els mecanismes i procediments d'assignació dels recursos disponibles per a l'atenció a les necessitats educatives específiques de l'alumnat, el tractament de l'alumnat amb trastorns d'aprenentatge o de comunicació relacionats amb l'aprenentatge escolar, i l'atenció als alumnes amb altes capacitats.
Les normes d'organització i funcionament del centre han d'incorporar també els mecanismes per a l'aplicació del sistema global d'orientació acadèmica i professional a l'alumnat d'ESO i de batxillerat i l'específic que en cada cas escaigui a l'alumnat d'ensenyaments professionalitzadors.
Les normes d'organització i funcionament del centre han de ser coherents amb el fet que l'aprenentatge i la pràctica de la convivència són elements fonamentals del procés educatiu.
Totes les persones membres de la comunitat escolar tenen dret a conviure en un bon clima escolar i el deure de facilitar-lo amb les seves actituds i conducta.
Les normes d'organització i funcionament han d'incorporar les mesures de promoció de la convivència establertes en el centre, així com els mecanismes i fórmules per a la prevenció i resolució de conflictes.
Entre aquests mecanismes s'ha de considerar el de la mediació, sense perjudici de les altres iniciatives de foment de la convivència i de la resolució pacífica dels conflictes que adoptin el Departament d'Educació i les persones titulars dels centres.
L'aplicació de mesures correctores i sancionadores de les irregularitats o faltes comeses per l'alumnat que afectin la convivència, establertes a la Llei d'educació, a les normes d'organització i funcionament del centre i, en el seu cas, en la carta de compromís educatiu s'ha d'inscriure en el marc de l'acció educativa i té per finalitat contribuir a la millora del seu procés educatiu.
Sempre que sigui concordant amb aquesta finalitat, la mesura correctora ha d'incloure alguna activitat d'utilitat social per al centre.
Les normes d'organització i funcionament del centre, a més del que preveu l'apartat e) de l'article 19.1, han de preveure mesures correctores referides a les faltes injustificades d'assistència a classe i de puntualitat.
Així mateix, poden determinar que, a partir del tercer curs de l'educació secundària obligatòria, les decisions col·lectives adoptades per l'alumnat en relació amb la seva assistència a classe, en exercici del dret de reunió i prèviament comunicades a la direcció del centre i es disposi de la corresponent autorització dels pares, mares o tutors, no tinguin la consideració de falta.
Les mateixes normes han de determinar en quines situacions les mesures correctores s'han d'aplicar directament pel professorat i en quins casos en correspon l'aplicació als òrgans unipersonals de govern del centre, així com el procediment per informar-ne la família i, si és possible i escau, establir, amb aquesta, pautes compartides d'actuació.
Per a la graduació en l'aplicació de les sancions que corregeixen les faltes esmentades a l'article 37.1 de la Llei d'educació, s'han de tenir en compte els criteris següents:
a) Les circumstàncies personals, familiars i socials i l'edat de l'alumnat afectat.
b) La proporcionalitat de la sanció amb la conducta o acte que la motiva.
c) La repercussió de la sanció en la millora del procés educatiu de l'alumnat afectat i de la resta de l'alumnat.
e) La repercussió objectiva en la vida del centre de l'actuació que se sanciona.
f) La reincidència o reiteració de les actuacions que se sancionen.
En tot cas, els actes o conductes a què fa referència l'article 37.1 de la Llei d'educació s'han de considerar especialment greus, i les mesures sancionadores s'han d'acordar de manera proporcionada a aquesta especial gravetat, quan impliquin discriminació per raó de gènere, sexe, raça, naixença o qualsevol altra circumstància personal o social de terceres persones que resultin afectades per l'actuació a corregir.
Les faltes greument perjudicials per a la convivència en el centre tipificades a l'article 37.1 de la Llei d'educació es corregeixen mitjançant una sanció de les previstes a l'article 37.3 de la Llei esmentada.
Correspon a la direcció del centre imposar la sanció en la resolució de l'expedient incoat a l'efecte, sense perjudici que la mesura correctora incorpori alguna activitat d'utilitat social per al centre i, en el seu cas, del rescabalament de danys que es puguin establir de manera complementària en la resolució del mateix expedient.
La instrucció de l'expedient a què fa referència l'apartat anterior correspon a un o una docent amb designació a càrrec de la direcció del centre.
A l'expedient s'estableixen els fets, i la responsabilitat de l'alumnat implicat, i es proposa la sanció així com, si escau, les activitats d'utilitat social per al centre i, en el seu cas, l'import de reparació o restitució dels danys o materials que eventualment hagin quedat afectats per l'actuació que se sanciona.
De la incoació de l'expedient la direcció del centre n'informa l'alumnat afectat i, en el cas de menors de 18 anys, també els progenitors o tutors legals.
Sense perjudici de les altres actuacions d'instrucció que es considerin oportunes, abans de formular la proposta definitiva de resolució, l'instructor o instructora de l'expedient ha d'escoltar l'alumnat afectat, i també els progenitors o tutors legals, i els ha de donar vista de l'expedient completat fins a la proposta de resolució provisional per tal que puguin manifestar la seva conformitat amb allò que a l'expedient s'estableix i es proposa o hi puguin formular al·legacions.
El termini per realitzar el tràmit de vista de l'expedient, de la realització del qual n'ha de quedar constància escrita, és de cinc dies lectius i el termini per formular-hi al·legacions és de cinc dies lectius més.
Per tal d'evitar perjudicis majors a l'educació de l'alumnat afectat o a la de la resta d'alumnat del centre, en incoar un expedient la direcció del centre pot aplicar, de manera excepcional, una suspensió provisional d'assistència a classe per un mínim de tres dies lectius prorrogables fins a un màxim de 20 dies lectius, que ha de constar en la resolució de la direcció que incoa l'expedient.
Aquesta suspensió pot comportar la no-assistència al centre.
Altrament, l'alumne/a haurà d'assistir al centre, però no podrà participar en les activitats lectives amb el seu grup mentre duri la suspensió provisional d'assistència a classe.
En tot cas, en la suspensió provisional d'assistència a classe, que s'ha de considerar a compte de la sanció, s'han de determinar les activitats i mesures educatives a dur a terme durant aquest període.
Un cop resolt l'expedient per la direcció del centre, i a instàncies dels progenitors o tutors legals, o de l'alumnat afectat si és major d'edat, el consell escolar pot revisar la sanció aplicada, sens perjudici, de la presentació dels recursos o reclamacions pertinents davant els serveis territorials corresponents.
En qualsevol cas, la direcció del centre ha d'informar periòdicament el consell escolar dels expedients que s'han resolt.
Les faltes i sancions a què es refereix aquest article prescriuen, respectivament, als tres mesos de la seva comissió i de la seva imposició.
Per garantir l'efecte educatiu de l'aplicació de les sancions que comportin la pèrdua del dret a assistir temporalment al centre en les etapes d'escolarització obligatòria es procurarà l'acord del pare, mare o tutor o tutora legal.
Quan no s'obtingui aquest acord, la resolució que imposa la sanció expressarà motivadament les raons que ho han impedit.
La sanció d'inhabilitació definitiva per cursar estudis en el centre, en les etapes obligatòries, ha de garantir a l'alumne/a un lloc escolar en un altre centre.
El Departament d'Educació ha de disposar el que sigui pertinent quan el centre afectat no pugui gestionar directament la nova escolarització de l'alumnat en qüestió.
Quan, en ocasió de la presumpta comissió de faltes greument perjudicials per a la convivència, l'alumne/a, i la seva família en els i les menors d'edat, reconeixen de manera immediata la comissió dels fets i accepten la sanció corresponent, la direcció imposa i aplica directament la sanció.
Tanmateix, ha de quedar constància escrita del reconeixement de la falta comesa i de l'acceptació de la sanció per part de l'alumne/a i, en els i les menors d'edat, del seu pare, mare o tutor o tutora legal.
El consell escolar i el claustre del professorat són els òrgans col·legiats de participació de la comunitat escolar en el govern i la gestió dels centres educatius que, com a mínim, han d'existir en tots els centres que conformen el Servei d'Educació de Catalunya.
El consell escolar és l'òrgan col·legiat de participació de la comunitat escolar en el govern del centre.
Corresponen al consell escolar les facultats establertes, respectivament per a centres públics i privats concertats, als articles 148 i 152 de la Llei d'educació.
El centre determina la composició del consell escolar en les normes d'organització i funcionament, d'acord amb el projecte educatiu i respectant la legislació vigent.
El reglament del consell escolar, un cop aprovat per aquest, s'integra en les normes d'organització i funcionament del centre.
Els i les representants de l'alumnat s'escullen a partir del primer curs d'educació secundària obligatòria.
En els centres específics d'educació especial i en els que tinguin unitats d'educació especial també és membre del consell escolar un o una representant del personal d'atenció educativa.
En els centres que imparteixen cicles formatius de dues o més famílies professionals, o en què almenys el 25% de l'alumnat està cursant ensenyaments de formació professional o d'arts plàstiques i disseny, ensenyaments de grau mitjà de música o de dansa o ensenyaments artístics superiors, es pot incorporar a les sessions del consell escolar una persona proposada per les institucions empresarials o laborals presents en l'àmbit d'acció del centre, d'acord amb les seves normes d'organització i funcionament, amb veu i sense vot.
Un cop constituït, el consell escolar del centre ha de designar una persona que impulsi mesures educatives de foment de la igualtat real i efectiva entre homes i dones.
Les persones membres del consell escolar, representants electes dels diferents sectors, ho són per un període de quatre anys, sens perjudici del que s'estableix a la disposició addicional tercera.
Els consells escolars es renoven per meitats de les persones representants electes de cada sector cada dos anys, en el primer trimestre del curs escolar.
El consell escolar renovat s'ha de constituir abans de finalitzar el període lectiu del mes de desembre.
Les eleccions per a la constitució o renovació de les persones membres del consell escolar les convoca el director o directora del centre públic i la persona titular del centre privat concertat amb quinze dies d'antelació, dins les dates que a aquest respecte fixi amb caràcter general el Departament d'Educació.
Si es produeix una vacant en el consell escolar, aquesta s'ha d'ocupar pel procediment establert a les normes d'organització i funcionament del centre.
Si aquestes no ho preveuen, la vacant s'ha d'ocupar per la següent candidatura més votada en les darreres eleccions, sempre que mantingui els requisits que la van fer ser elegible com a representant.
Si no hi ha més candidats o candidates per cobrir-la, la vacant roman sense cobrir fins a la propera renovació del consell escolar.
La nova persona membre s'ha de nomenar pel temps que restava del mandat a la persona representant que ha causat la vacant.
La condició de membre del consell escolar es perd quan es cessa en el càrrec que comporta ser-ne membre, quan es deixa de complir algun dels requisits per ser elegible o quan l'òrgan que l'ha designat en revoca la designació.
Els processos electius es desenvolupen en el centre d'acord amb les normes que aprovi el consell escolar a proposta de la direcció del centre públic o de la persona titular del centre privat concertat.
En tot cas, aquestes normes han de garantir la publicitat dels respectius censos electorals i de les diverses candidatures, han de determinar la composició de les meses, que seran presidides pel director o directora, o persona de l'equip directiu en qui delegui, i han d'establir un període no inferior a deu dies entre la convocatòria de les eleccions d'un sector i el dia de les votacions.
El claustre de professorat és l'òrgan de participació del professorat en el control i la gestió de l'acció educativa del centre.
El claustre és presidit pel director o directora i està integrat per tot el professorat del centre.
Les normes d'organització i funcionament del centre concreten la participació d'altres professionals d'atenció educativa, que s'ha d'ajustar al que estableixen, respectivament per als centres públics i privats concertats, els articles 146.3 i 151.2 de la Llei d'educació.
Els òrgans unipersonals de direcció dels centres públics són el director o directora, el secretari o secretària, el cap o la cap d'estudis i els que estableixin les normes d'organització i funcionament del centre, d'acord amb el que preveu l'article 34.
El mínim d'òrgans unipersonals de direcció d'un centre educatiu són la direcció, el o la cap d'estudis i el/la secretari/ària.
Correspon al Departament d'Educació establir les condicions excepcionals que han de permetre l'exercici de dos d'aquests òrgans unipersonals per part d'una mateixa persona.
Llevat del cas excepcional en què correspongui acumular en una sola persona tots els òrgans unipersonals de direcció, una mateixa persona no ha d'exercir simultàniament la direcció i la secretaria.
El director o directora dels centres públics representa en el centre l'administració que n'és titular i li corresponen les funcions que li atribueixen la Llei d'educació i la resta de l'ordenament jurídic.
El projecte de direcció ordena el desplegament i l'aplicació del projecte educatiu per al període del mandat i precisa els indicadors que han de servir de referència per a la seva avaluació d'acord amb els indicadors de progrés establerts en el projecte educatiu.
Així mateix, quan escaigui, el projecte de direcció conté les propostes i elements necessaris per a la revisió del projecte educatiu.
En qualsevol cas, la modificació del projecte educatiu ha de seguir el procediment establert per a la seva aprovació.
El projecte de direcció vigent orienta i vincula l'acció del conjunt d'òrgans de govern unipersonals i col·legiats del centre en el període de mandat de la direcció corresponent.
En aplicació del que s'hagi previst en el projecte de direcció, i en exercici de les seves funcions, correspon al director o a la directora:
a) Formular, quan escaigui, la proposta inicial de projecte educatiu i les modificacions i adaptacions corresponents, posar el projecte educatiu a disposició de l'Administració educativa i impulsar, d'acord amb els indicadors de progrés, l'avaluació del projecte educatiu i, eventualment, la dels acords de coresponsabilitat.
b) Assegurar l'aplicació de la carta de compromís educatiu, del projecte lingüístic i dels plantejaments tutorials, coeducatius i d'inclusió.
c) Impulsar l'elaboració i l'aprovació de les normes d'organització i funcionament del centre i dirigir-ne l'aplicació, establir els elements organitzatius del centre determinats pel projecte educatiu i impulsar i adoptar mesures per millorar l'estructura organitzativa del centre.
d) Proposar, d'acord amb el projecte educatiu i les assignacions pressupostàries, la relació de llocs de treball del centre i les modificacions successives, així com la definició de requisits o perfils propis d'alguns llocs de treball.
e) Orientar, dirigir i supervisar les activitats del centre, dirigir l'aplicació de la programació general anual i vetllar perquè s'aprovin un desplegament i una concreció del currículum coherents amb el projecte educatiu i garantir-ne el compliment.
f) Gestionar el centre, d'acord amb l'article 99.1 de la Llei d'educació.
El o la cap d'estudis és nomenat/da per la direcció del centre, per un període no superior al del mandat de la direcció, entre el professorat que és destinat al centre, com a mínim, per un curs sencer.
Correspon al o a la cap d'estudis exercir les funcions que li delegui la direcció d'entre les previstes a l'article 147.4 de la Llei d'educació i totes les altres que li encarregui la direcció, preferentment en els àmbits curricular, d'organització, coordinació i seguiment de la impartició dels ensenyaments i altres activitats del centre i d'atenció a l'alumnat, d'acord amb el que prevegi el projecte de direcció i s'incorpori a les normes d'organització i funcionament del centre.
Per raó de la diversitat dels ensenyaments o dels torns horaris, la direcció del centre pot encarregar funcions de les esmentades a l'apartat anterior a un òrgan unipersonal de direcció addicional que, en aquest cas, es podrà denominar cap d'estudis dels ensenyaments o torns que correspongui.
Llevat que les normes d'organització i funcionament del centre ho prevegin altrament, el o la cap d'estudis substitueix el director o directora en cas d'absència, malaltia o vacant.
El secretari o la secretària és nomenat/da per la direcció del centre, per un període no superior al del mandat de la direcció, entre el professorat que és destinat al centre, com a mínim per un curs sencer.
Correspon al secretari o a la secretària l'exercici de les funcions que li delegui la direcció d'entre les previstes a l'article 147.4 de la Llei d'educació i totes les altres que li encarregui la direcció, preferentment en l'àmbit de la gestió econòmica, documental, dels recursos materials i de la conservació i manteniment de les instal·lacions, d'acord amb el que prevegi el projecte de direcció i s'incorpori a les normes d'organització i funcionament del centre.
Correspon també al secretari o secretària del centre l'exercici de les funcions pròpies de la secretaria del claustre i del consell escolar del centre, i d'aquells altres òrgans col·legiats en què les normes d'organització i funcionament del centre així ho estableixin.
Els òrgans unipersonals de direcció addicionals han de tenir encarregades, per la direcció, funcions de govern o de gestió d'acord amb el que prevegi el projecte de direcció i s'incorpori a les normes d'organització i funcionament del centre.
El nombre d'òrgans unipersonals addicionals de direcció que s'estableixin a les normes d'organització i funcionament dels centres està limitat en els termes establerts a l'article 43.
L'equip directiu és l'òrgan executiu de govern del centre públic i les persones membres han de treballar coordinadament en l'exercici de les seves funcions.
Correspon a les persones membres de l'equip directiu la gestió del projecte de direcció.
L'equip directiu del centre està format pel director o directora, que el presideix, el o la cap d'estudis, el secretari o secretària i els òrgans unipersonals de direcció addicionals.
En aplicació del projecte de direcció, i per aprofundir en la pràctica del lideratge distribuït, el director o directora del centre pot constituir un consell de direcció, amb les funcions i el règim de funcionament i de reunions que estableixin les normes d'organització i funcionament del centre.
Correspon al director o directora nomenar i cessar, entre les persones membres del claustre de professorat que tenen assignades o delegades tasques de direcció o de coordinació, les persones membres del consell de direcció.
Les persones membres de l'equip directiu han de formar part del consell de direcció, que presideix el director o directora.
La tutoria i l'orientació de l'alumnat és part de la funció docent.
Tot el professorat del claustre d'un centre públic ha d'exercir les funcions de tutor o tutora quan correspongui.
La tutoria individual és element essencial en la tasca educativa dels centres.
Cada alumne o alumna té assignat un tutor o tutora, responsable immediat de l'acció tutorial prevista en el centre i, com a mínim, de les actuacions a), b), c) i d) establertes a l'article 15.2.
En els ensenyaments professionalitzadors s'ha de preveure també la tutorització de les pràctiques en les empreses dels i de les alumnes corresponents.
Cada grup d'alumnes té assignat un tutor o tutora de grup, responsable immediat de l'acció tutorial conjunta sobre el grup tal com estigui prevista en el centre i, com a mínim, del que preveu l'apartat e) de l'article 15.2.
Els tutors i tutores es nomenen pel director o directora del centre per un curs acadèmic com a mínim, havent escoltat el claustre en relació amb els criteris corresponents.
Abans que finalitzi el termini pel qual va nomenar-se, la direcció del centre pot revocar el nomenament del tutor o tutora a sol·licitud motivada de la persona interessada, o per pròpia decisió, expressament motivada en l'incompliment de les seves funcions o en les necessitats de funcionament del grup assignat i amb audiència de la persona afectada.
El director o directora informa el consell escolar del centre i el claustre de professorat del nomenament i cessament de tutors i tutores.
La coordinació del personal docent d'un centre públic s'ha d'orientar, en el marc del projecte educatiu, a les finalitats següents:
a) Assolir els objectius educatius dels ensenyaments que s'hi imparteixen i adequar-los a les necessitats de l'entorn i context sociocultural.
b) Millorar l'orientació de caràcter personal, acadèmic i professional de l'alumnat.
c) Millorar els processos d'ensenyament i aprenentatge i la seva avaluació.
d) Investigar i innovar en el marc del pla de formació del centre, i contribuir en la formació permanent del personal docent.
e) Aquelles altres que estableixin les normes d'organització i funcionament del centre o els atribueixi la direcció del centre o el Departament d'Educació.
L'estructura i funcions de què es doten, en els centres, els òrgans de coordinació docent estan al servei de l'assoliment, segons criteris d'eficiència i eficàcia, dels objectius definits en el projecte educatiu i quantificats en els seus indicadors de progrés.
En funció de les necessitats del centre, d'acord amb els criteris del seu projecte educatiu concretats en el projecte de direcció que en cada moment sigui vigent, i també quan així ho prescriguin normes amb rang de llei, els centres es doten d'òrgans unipersonals de coordinació, amb les limitacions a què fa referència l'article 43.
Els òrgans unipersonals de coordinació reben de la direcció els encàrrecs de funcions de coordinació o especialitzades previstes a les lleis o adients a les necessitats del centre derivades de l'aplicació del projecte educatiu, entre les quals hi ha la coordinació d'equips docents i de departaments.
De l'exercici de les seves funcions responen davant de l'equip directiu.
El nomenament dels òrgans unipersonals de coordinació s'ha d'estendre, com a mínim, al curs escolar sencer i, com a màxim, al període de mandat del director o directora.
En els centres que imparteixen educació secundària hi ha d'haver, com a mínim, dues persones caps de departament, el nomenament de les quals ha de recaure preferentment en personal funcionari docent dels cossos de catedràtics.
La direcció del centre pot revocar el nomenament d'un òrgan unipersonal de coordinació abans que no finalitzi el termini pel qual va nomenar-se, tant a sol·licitud de la persona interessada com per decisió pròpia expressament motivada i amb audiència de la persona interessada.
El director o directora nomena els òrgans unipersonals de coordinació havent escoltat el claustre en relació amb els criteris d'aplicació, i informa al consell escolar i al claustre dels nomenaments i cessaments corresponents.
A partir de l'inici del tercer mes de baixa o d'absència temporal de la persona titular d'un òrgan unipersonal de coordinació, el funcionari o funcionària docent que en tingui assignades transitòriament les seves funcions té, per la durada del nomenament, els mateixos drets i obligacions que corresponen a la persona titular de l'òrgan.
El Govern determina l'import màxim anual que s'assigna a cada centre per la totalitat dels complements retributius a què fa referència la disposició addicional vint-i-dosena atenent variables de dimensió i complexitat dels centres, així com de diversitat de tipologies dels ensenyaments que imparteix.
A la fi del període de mandat de la direcció, el Departament revisa el valor de les variables de dimensió i complexitat que corresponen a cada centre.
Sense perjudici del que s'estableix en els articles anteriors i quan no estiguin atribuïdes expressament a altres òrgans unipersonals de direcció o coordinació per les normes d'organització i funcionament del centre, el director o directora del centre pot encarregar als òrgans unipersonals de direcció, als òrgans unipersonals de coordinació i a altres persones membres del claustre funcions de gestió, coordinació i docència, sempre que siguin adequades a la seva preparació i experiència i tinguin caràcter transitori.
El professorat afectat té l'obligació d'assumir-les i exercir-les dins de la jornada de treball setmanal que tingui assignada.
Sense perjudici del que s'estableix en l'article 27, el consell escolar d'un centre públic està integrat per les següents persones membres:
c) Un o una representant de l'ajuntament de la localitat on es troba situat el centre.
d) Els i les representants del professorat s'elegeixen pel claustre.
e) Els i les representants de l'alumnat i dels pares i mares o tutors, elegits respectivament per ells i entre ells.
f) Un o una representant del personal d'administració i serveis, elegit per i entre aquest personal.
g) En els centres específics d'educació especial i en els que tinguin unitats d'educació especial també és membre del consell escolar un o una representant del personal d'atenció educativa.
El secretari o secretària del centre no és membre del consell escolar, però hi assisteix amb veu i sense vot, i exerceix la secretaria del consell.
El nombre de representants del professorat no pot ser inferior a un terç del total de persones membres del consell.
El nombre de representants de l'alumnat i pares i mares o tutors, en conjunt, no pot ser inferior a un terç del total de persones membres del consell.
Una de les persones representants dels progenitors la designa l'associació de pares i mares més representativa del centre.
Cada centre determina la composició del consell escolar que queda recollida a les seves normes d'organització i funcionament, d'acord amb el que s'estableix en aquest article i la resta de legislació vigent.
En els centres de nova creació, el director o directora ha d'ajustar la composició del consell escolar respectant el que estableixen els apartats 3 i 4.
En els centres incomplets, quan el nombre de professorat no permeti assolir el que preveu l'apartat 3, les normes d'organització i funcionament han d'establir que, en tot cas, hi hagi el mateix nombre de representants dels sectors a què es refereixen els epígrafs d) i e) de l'apartat 1.
En els centres que imparteixen exclusivament ensenyaments que duen a l'obtenció de títols acadèmics que equivalen a títols universitaris, en les escoles oficials d'idiomes, en les escoles d'art, en els centres que imparteixen ensenyaments de règim especial d'esports i en els altres centres que imparteixen ensenyaments exclusivament a alumnes majors de divuit anys, no hi ha representació dels pares i mares dels i de les alumnes.
El centre no pot modificar la configuració del consell escolar dins dels tres cursos acadèmics següents a aquell en què és determinada.
L'aprovació d'una modificació en la composició del consell escolar no entrarà en vigor fins al primer procés electoral que es dugui a terme després que s'hagi aprovat.
Les funcions del consell escolar són les que estableix l'article 148.3 de la Llei d'educació.
A més, li correspon vetllar i donar suport a l'equip directiu per al compliment de la programació anual del centre i del projecte de direcció el qual, en el marc del projecte educatiu del centre, vincula l'acció del conjunt d'òrgans de govern unipersonals i col·legiats d'acord amb l'article 144.4 de la Llei d'educació.
En allò que no estigui previst s'han d'aplicar les normes reguladores dels òrgans col·legiats de l'Administració de la Generalitat.
El consell escolar del centre es reuneix preceptivament una vegada al trimestre i sempre que el convoca el director o directora del centre o ho sol·licita al menys un terç de les seves persones membres.
A més, s'ha de fer una reunió a principi de curs i una altra a la seva finalització.
Les decisions del consell escolar es prenen normalment per consens.
Si no és possible arribar-hi, la decisió s'adopta per majoria de les persones membres presents, llevat dels casos en què la normativa determini una altra majoria qualificada.
La convocatòria de les reunions s'ha de trametre per la presidència del consell amb una antelació mínima de 48 hores, juntament amb la documentació que hagi de ser objecte de debat, i, si escau, d'aprovació.
El consell escolar es pot reunir d'urgència, sense termini mínim per a la tramesa de la convocatòria, si totes les persones membres hi estan d'acord.
Quan en l'ordre del dia s'incloguin temes o qüestions relacionades amb l'activitat normal del centre que estiguin sota la tutela o responsabilitat immediata d'alguna persona membre de la comunitat educativa que no sigui membre del consell escolar, se'l podrà convocar a la sessió per tal que informi sobre el tema o qüestió corresponent.
Les normes d'organització i funcionament poden establir comissions d'estudi i informació en el si del consell escolar i delimitar els àmbits d'actuació i les funcions que se'ls encomana per tal que formulin aportacions i propostes al plenari del consell.
Les comissions incorporen, en tot cas, la direcció del centre o, en la seva representació, un altre òrgan unipersonal de direcció, un professor o professora, i un alumne o alumna o representant de les mares i els pares, sense perjudici del que s'estableix en l'apartat següent.
Entre les comissions que es constitueixin en el si del consell escolar hi ha d'haver preceptivament una comissió econòmica, integrada, com a mínim, pel director o directora, que la presideix, el secretari o secretària i, en el seu cas, l'administrador o administradora, un professor o professora, un o una representant dels pares i mares i un o una representant dels i de les alumnes.
La comissió econòmica supervisa la gestió econòmica del centre i formula, d'ofici o a requeriment del consell, les propostes que siguin escaients en aquesta matèria.
El consell escolar pot autoritzar que s'incorporin d'altres persones membres de la comunitat educativa a una comissió quan sigui d'interès per als objectius de la comissió.
Està integrat per tot el professorat i el presideix el director o directora.
Les funcions que corresponen al claustre de professorat són les que estableix l'article 146.2 de la Llei d'educació.
A més, ha de vetllar i donar suport a l'equip directiu per al compliment de la programació anual del centre, i per al compliment del projecte de direcció que, en el marc del projecte educatiu del centre, vincula l'acció del conjunt d'òrgans de govern unipersonals i col·legiats del centre.
La intervenció del claustre en la formulació de les normes d'organització i funcionament s'entén sense perjudici de la seva competència per adoptar les decisions sobre els temes de caràcter educatiu que li corresponen.
Totes les persones membres del claustre del professorat, amb independència de la seva situació administrativa, són electores i elegibles com a representants del professorat al consell escolar del centre, amb l'única excepció del professorat substitut, que no és elegible.
Les normes d'organització i funcionament del centre poden establir comissions de treball en el si del claustre del professorat per a l'estudi de temes específics, i determinar-ne l'àmbit d'actuació i les funcions que se'ls encomana per tal que formulin aportacions i propostes al claustre.
El claustre del professorat es reuneix preceptivament a l'inici i al final de curs, i sempre que el convoqui el director o directora del centre o ho sol·liciti al menys un terç de les persones membres.
Correspon al Departament d'Educació, d'acord amb els criteris generals que ha de fixar el mateix Departament i a proposta de la direcció del centre, la definició de la seva plantilla de professorat.
Cada curs escolar es publiquen al DOGC les plantilles de professorat, que han de definir els continguts funcionals mínims de cada lloc de treball d'acord amb l'article 114.4 de la Llei d'Educació i específicament amb els detalls que preveu l'article 114.2 de la mateixa Llei.
En establir les plantilles docents, el Departament d'Educació ha de determinar el sistema de provisió de cada lloc de treball docent.
Els centres educatius públics disposen d'autonomia en l'àmbit de gestió de recursos humans en els termes que recull la Llei d'educació i altra legislació vigent.
En exercici d'aquesta autonomia, correspon a les direccions dels centres formular propostes sobre la definició dels llocs de treball docent, sempre que compleixin les prescripcions i els criteris generals sobre plantilles fixats pel Govern i el Departament d'Educació.
La resolució administrativa del Departament d'Educació sobre definició de la plantilla d'un centre que no incorpori les propostes formulades en temps i forma per la direcció haurà de ser motivada i comunicada formalment al director o directora.
En aplicació del que preveu l'apartat anterior, la direcció de cada centre públic pot proposar al Departament, en funció de les necessitats derivades del projecte educatiu i concretades en el projecte de direcció del centre, requisits de titulació i capacitació professional docent respecte de determinats llocs de treball docents a proveir pel procediment de concurs general.
Així mateix pot proposar els llocs de la plantilla docent als quals se'ls atorga un perfil singular d'acord amb el projecte educatiu que s'han de proveir mitjançant el procediment de concurs i la definició dels perfils professionals dels llocs d'especial responsabilitat que donen suport als òrgans de govern del centre per al desenvolupament del projecte educatiu i l'aplicació del projecte de direcció.
Aquests darrers llocs es proveeixen pel procediment de provisió especial.
Les prescripcions i criteris per a la definició de les plantilles dels centres han de tenir en compte els principis següents:
b) Flexibilitat i polivalència de les atribucions docents.
c) Coresponsabilitat dels centres en la definició de la plantilla.
d) Suficiència de recursos assignats a la plantilla docent.
En la regulació reglamentària del procediment de definició de les plantilles i dels sistemes de provisió dels llocs que correspon al Govern es determinen els procediments i condicions per a la formulació de les propostes a què es refereixen els apartats anteriors.
En tot cas, en els procediments de provisió per concurs específic i de provisió especial es garanteix la intervenció de la direcció del centre en la selecció de les candidatures.
En matèria de gestió del seu personal, els òrgans de govern dels centres públics poden fixar objectius addicionals i definir les estratègies per assolir-los; organitzar el centre; determinar els recursos que necessita, definir, d'acord amb el projecte de direcció vigent, els procediments per aplicar el projecte educatiu i, en general, concretar aspectes específics de política de personal i d'avaluació del centre.
Les concrecions organitzatives han de buscar la major sistematització de les activitats del centre, la implicació de tot el personal en el treball en equip i afavorir-ne el creixement dels nivells de motivació i de satisfacció.
Les persones membres de l'equip directiu, com a responsables de la gestió del projecte de direcció, han de retre comptes dels resultats de la gestió del personal destinat al centre i han de preparar propostes per millorar aquesta gestió, amb mesures que adeqüin l'estructura de la plantilla i de l'organització pròpia del centre a l'assoliment dels objectius fixats al projecte educatiu.
Correspon al director o directora del centre, en el marc dels sistemes de control de la jornada i l'horari del personal, resoldre sobre les faltes d'assistència i de puntualitat no justificades.
A aquests efectes, sense perjudici de la sanció disciplinària que pugui correspondre, ha de comunicar periòdicament al director o directora dels serveis territorials o a l'òrgan competent del Consorci d'Educació de Barcelona la part de jornada no realitzada que determina la deducció proporcional d'havers corresponent.
Aquesta deducció no té caràcter sancionador.
Així mateix, la direcció ha de comunicar les jornades no treballades quan el personal del centre exerceixi el dret de vaga, als efectes d'aplicar les deduccions proporcionals d'havers que corresponguin, que tampoc no tenen caràcter de sanció.
Correspon al director o directora del centre imposar sancions disciplinàries per les faltes lleus que es relacionen a l'article 117 del Text únic de la Llei de la funció pública de l'Administració de la Generalitat de Catalunya aprovat pel Decret legislatiu 1/1997, de 31 d'octubre, comeses pel personal del centre en relació amb els seus deures i obligacions.
Ha de fer-se pel procediment disciplinari sumari regulat en el Reglament de règim disciplinari de la funció pública de l'Administració de la Generalitat, que el Departament d'Educació adaptarà a les característiques específiques dels centres educatius, i amb audiència a la persona interessada.
La resolució del procediment sumari es podrà recórrer en alçada davant de la direcció dels serveis territorials o de la gerència del Consorci d'Educació de Barcelona, segons correspongui.
Correspon al director o directora proposar la incoació d'expedient disciplinari per faltes greus o molt greus del personal del centre presumptament comeses en relació amb els seus deures i obligacions, així com proposar la incoació d'expedients contradictoris i no disciplinaris quan hi hagi indicis raonables d'incapacitat per a l'exercici de les funcions del lloc de treball.
Sense perjudici que l'òrgan competent pugui adoptar mesures cautelars d'acord amb el règim disciplinari, correspon a la direcció del centre l'adopció de mesures organitzatives provisionals, mentre es tramitin els expedients, quan sigui imprescindible per garantir la prestació adequada del servei educatiu.
Aquestes mesures poden suposar la reassignació de tasques docents de la persona afectada.
En aquests casos, i amb l'audiència prèvia de la persona interessada, se li assignaran tasques complementàries, concordants amb la seva categoria professional i titulació, en la part de l'horari afectada per les mesures organitzatives provisionals.
El director o directora pot nomenar, d'acord amb els criteris i procediment que estableixi el Departament d'Educació, el personal interí docent per cobrir substitucions temporals en el seu centre, seleccionant directament la candidatura més adequada per al lloc de treball en el centre, tot respectant la prelació de les persones aspirants, entre les que hagin accedit a la borsa de treball per mitjà de les convocatòries públiques previstes a l'article 122.1 de la Llei d'educació, d'acord amb els principis d'igualtat, mèrit i capacitat.
En el nomenament de les substitucions, la direcció haurà de respectar el procediment de gestió i els criteris d'ordenació de la borsa de treball que determini el Govern.
De manera concordant amb els contractes de serveis subscrits amb les empreses corresponents, pertoca a la direcció del centre vetllar per tal que la prestació del servei s'adeqüi a les condicions del centre.
Els centres públics de la Generalitat de Catalunya gaudeixen d'autonomia en matèria de gestió econòmica, que s'ajusta als principis d'eficàcia, d'eficiència, d'economia i de caixa i pressupost únics.
La gestió econòmica de cada centre s'ha de sotmetre també al principi de pressupost inicial anivellat en la previsió d'ingressos i despeses i al principi de rendiment de comptes.
Així mateix, els centres gaudeixen d'autonomia per a la contractació de serveis i recursos materials en el marc del que preveu la legislació general en aquesta matèria.
El director o la directora del centre autoritza les despeses, ordena els pagaments i fa les contractacions necessàries per al manteniment, els serveis i els subministraments d'acord amb el pressupost del centre i amb submissió als principis recollits a l'apartat anterior.
Si escau, pot contractar també operacions de tresoreria per finançar el dèficit temporal transitori de recursos financers per un import que no superi els ingressos meritats i pendents de cobrament.
El pressupost del centre és anual i únic, reflecteix la previsió de tots els ingressos i totes les despeses a què fa referència l'article 103.2 de la Llei d'educació, amb el benentès que queden explícitament excloses de l'àmbit de gestió econòmica del centre, d'acord amb la normativa aplicable, les contractacions laborals de personal docent i no docent així com, en el seu cas, els serveis de manteniment, de vigilància i de conservació del centre que corresponguin a l'ajuntament.
Tampoc no s'inclou en l'àmbit de la gestió econòmica del centre la gestió econòmica del servei de menjador, si n'hi ha, que es regeix per normativa específica.
El pressupost anual és aprovat pel consell escolar abans del 31 de gener de l'any corresponent, a proposta de la direcció del centre.
Durant l'exercici pressupostari el director o directora, si escau, en proposa al consell escolar les modificacions que consideri oportunes.
El consell escolar, directament o a través de la seva comissió econòmica, fa el seguiment de l'execució del pressupost i comprova l'aplicació donada als recursos totals del centre.
En finalitzar l'exercici, el consell escolar aprova la liquidació pressupostària i la incorporació dels eventuals romanents al pressupost de l'any següent.
La liquidació del pressupost anual es presenta al Departament d'Educació dins el primer trimestre de l'any següent als efectes informatius i, si escau, dels controls financers previstos legalment.
El Departament d'Educació, els ajuntaments i els centres públics promouen l'ús social dels edificis i instal·lacions dels centres educatius públics, fora de l'horari escolar, per part de persones físiques o jurídiques sense ànim de lucre, per a la realització d'activitats educatives, culturals, artístiques, esportives o altres de caràcter social i que no suposen l'establiment d'obligacions jurídiques contractuals o de qualsevol altra mena.
Amb aquest efecte, sempre que sigui possible s'han d'agilitar les tramitacions que s'estableixen en aquest capítol i establir, quan escaigui, les modificacions pertinents en l'accés a les instal·lacions dels centres.
L'ús social dels centres públics no ha d'interferir, impedir o dificultar les activitats ordinàries dels centres dins l'horari escolar.
Amb aquests efectes, s'entén per horari escolar el període temporal que comprèn l'horari lectiu, l'interlectiu del migdia, així com el període anterior o posterior a l'horari lectiu en què es desenvolupen activitats, siguin extraescolars o complementàries, aprovades pel consell escolar i previstes en la programació anual del centre.
Correspon a la direcció del centre resoldre motivadament sobre l'ús social quan, excepcionalment, hagi de tenir lloc dins de l'horari escolar, sense perjudici de l'acord previ de l'ajuntament quan tingui la propietat demanial de l'escola o centre educatiu de què es tracti.
Correspon als ajuntaments resoldre sobre l'ús social, fora de l'horari escolar, dels edificis de les escoles i altres centres educatius dels quals en tinguin la propietat demanial.
Quan la realització de l'activitat requereix, a més, l'ús d'equipaments o material del centre, la titularitat del qual és de la Generalitat de Catalunya, es requereix la prèvia conformitat expressa de la direcció del centre.
L'ajuntament, prèviament a la realització de l'activitat, notifica a la direcció del centre l'autorització concedida.
L'ajuntament adopta les mesures oportunes en matèria de vigilància, manteniment i neteja dels locals i instal·lacions emprades, respon que els equipaments i materials del centre eventualment emprats per a l'exercici de l'activitat romanen en perfecte estat d'ús i garanteix que, si l'activitat comporta despeses per al centre, qui utilitzi les instal·lacions del centre compensa el centre per les despeses ocasionades.
Correspon al director o directora de cada institut i de qualsevol altre centre públic la propietat demanial del qual és de la Generalitat, autoritzar l'ús social de les instal·lacions del centre fora de l'horari escolar, així com revocar-ne l'autorització quan no es respectin les condicions en què va ser atorgada o no se n'apreciï l'ús social.
Així mateix, la direcció del centre pot subscriure convenis amb persones físiques o jurídiques sense ànim de lucre per afavorir l'ús social d'aquests centres, d'acord amb els criteris que hagi aprovat el consell escolar del centre.
En tot cas, l'ajuntament del municipi on és el centre n'és l'usuari preferent.
Quan escaigui, la direcció dels centres a què es refereix l'apartat anterior fixa l'import de la compensació econòmica derivada de l'activitat a desenvolupar, la qual ha de respondre a la finalitat de donar cobertura a tota la despesa generada, tant corrent com de reposició de material i de reparació d'instal·lacions i equipaments eventualment malmesos, d'acord amb els criteris aprovats pel consell escolar.
No es poden destinar altres recursos propis del centre per fer front a les despeses derivades de l'ús social dels seus edificis, instal·lacions o serveis.
Les persones físiques o jurídiques autoritzades per a l'ús d'edificis, instal·lacions o serveis dels centres educatius públics han de contractar, en tots els casos, una pòlissa d'assegurances que cobreixi la seva responsabilitat civil i la del personal al seu servei, derivada de l'ús i de l'activitat i pels danys i perjudicis que es puguin ocasionar durant la seva realització, per unes sumes assegurades mínimes de 150.000 euros per víctima individual i de 1.200.000 euros per sinistre, que el Govern pot actualitzar periòdicament.
Contra les resolucions de les direccions dels centres es pot presentar recurs davant la direcció dels serveis territorials del Departament d'Educació, o de l'òrgan competent del Consorci d'Educació de Barcelona, la resolució dels quals posa fi a la via administrativa.
El Departament d'Educació ha d'establir, amb criteris d'analogia, el procediment d'autorització de l'ús social dels centres públics de la Generalitat en els casos de propietat demanial no previstos en aquest article.
L'avaluació té per finalitat contribuir a la millora de la qualitat del servei que presten els centres i té com a referència l'assoliment de les competències de l'alumnat.
D'acord amb les característiques del context en què es desenvolupa l'acció educativa, l'avaluació dels centres relaciona els resultats educatius amb els processos d'ensenyament i aprenentatge, els recursos i la seva gestió, els objectius del centre i els indicadors de progrés del projecte educatiu.
L'activitat avaluadora es concreta en modalitats d'avaluació interna, o autoavaluació, i en avaluació externa i afecta els àmbits pedagògic, de gestió i d'organització, d'acord amb les especificitats de cada centre.
L'Agència d'Avaluació i Prospectiva de l'Educació determina, d'acord amb la Inspecció d'Educació, els models i protocols per dur a terme l'avaluació.
La Inspecció d'Educació és l'òrgan per mitjà del qual es vehicula preferentment la col·laboració en l'exercici de les funcions avaluadores encomanades a l'Agència d'Avaluació i Prospectiva de l'Educació.
L'aplicació dels programes d'avaluació de centres ha de contemplar la participació dels ens locals i garantir que en coneixen els resultats.
L'avaluació dels centres té necessàriament en compte els indicadors de progrés establerts en el projecte educatiu del centre per al període considerat.
Els indicadors de progrés que s'usen en l'avaluació fan referència a resultats, processos, recursos i condicions d'equitat, i en tot cas s'han d'establir de manera contextualitzada a cada centre.
L'avaluació de resultats o de rendiments educatius d'un centre té en compte la seva pràctica inclusiva i incorpora, entre altres elements, les avaluacions de les competències bàsiques assolides per l'alumnat; el resultat de les avaluacions externes d'alumnat, especialment les referides a la finalització de cada etapa educativa, i les dades relatives al context socioeducatiu i a l'abandonament escolar.
L'autoavaluació dels centres té caràcter continu.
La programació general anual del centre en concreta, per a cada curs escolar, els indicadors d'avaluació corresponents.
Aquesta concreció, en els centres públics, es fa a partir dels indicadors que consten en el projecte de direcció, i d'acord amb els indicadors del projecte educatiu.
Coincidint amb l'any de finalització dels períodes ordinaris de mandat de les direccions dels centres, i un cop recaptades la informació i les dades pertinents, s'emet un informe amb el resultat de l'avaluació externa en què s'indiquen a cada centre els aspectes susceptibles de millora.
L'avaluació d'un centre és un referent a tenir en compte en l'avaluació de l'exercici de la funció directiva i l'avaluació de l'exercici de la funció docent en el centre.
A més dels efectes previstos a l'apartat anterior, l'avaluació d'un centre ha de permetre, quan escaigui:
a) Revisar el projecte educatiu i les concrecions curriculars que conté, així com aquells altres documents que precisen l'estructura i organització del centre i, en els centres públics, el projecte de direcció.
b) Substituir les persones que exerceixen òrgans unipersonals de govern i coordinació.
c) Revisar l'acord de coresponsabilitat i els recursos addicionals assignats al centre.
d) Obtenir, en els termes que s'estableixin, la qualificació de centre de referència educativa.
e) Orientar la participació del professorat en activitats de formació permanent i d'actualització de les seves capacitats professionals.
f) En els centres públics, aportar criteris per valorar els nous projectes de direcció en el si de la comissió de selecció de futures direccions.
g) En els centres públics, avaluar l'exercici professional del personal d'atenció educativa.
En l'avaluació de l'exercici de la docència s'ha de prendre en consideració la implicació del professor o professora en la implementació de les propostes de millora derivades de l'avaluació del centre.
El resultat positiu de l'avaluació de l'exercici de la docència condueix als reconeixements professionals que escaiguin sobre l'adquisició de graus docents en el professorat dels centres públics i sobre els elements de promoció professional docent en el professorat dels centres privats concertats.
Entre els factors que es tenen en compte en l'avaluació de l'exercici de la funció directiva en els centres públics s'hi inclou necessàriament el resultat de l'avaluació del centre i de l'aplicació del seu projecte de direcció.
El resultat positiu de l'avaluació del director o directora és un mèrit a tenir en compte en tots els processos vinculats a la seva carrera professional docent.
Sense perjudici del que estableix l'apartat 1, l'avaluació de l'exercici de la direcció de què han de ser objecte els directius professionals de centre públic s'ha d'atenir a les seves normes específiques de procediment, criteris i indicadors.
Els centres privats no sostinguts amb fons públics han de posar a disposició de l'Administració educativa la concreció del currículum dels ensenyaments reglats que imparteixen, als efectes previstos al darrer incís de l'article 5.1.c).
Correspon a la Inspecció d'Educació supervisar l'adequació dels currículums dels centres al marc normatiu establert i, en el seu cas, correspon als òrgans administratius pertinents les actuacions que eventualment fossin necessàries, en el marc de la regulació de l'autorització de centres, de no ser atesos els requeriments de la Inspecció.
Les previsions d'aquest Decret en matèria d'avaluació dels rendiments acadèmics de l'alumnat són també d'aplicació als centres privats no concertats.
L'aplicació de la sanció d'inhabilitació definitiva per cursar estudis en un centre privat no concertat requereix, en les etapes obligatòries, garantir a l'alumne afectat un lloc escolar en un altre centre.
El Departament d'Educació ha d'assegurar la nova escolarització de l'alumnat quan no ho faci directament el centre afectat.
Correspon als ens locals titulars de centres les funcions següents:
a) Proposar al consell escolar l'aprovació del projecte educatiu i garantir-ne la difusió entre les persones membres de la comunitat educativa.
b) Establir els elements organitzatius del centre determinats pel projecte educatiu i concretats en el projecte de direcció, i proposar al consell escolar l'aprovació de les normes d'organització i funcionament del centre, escoltat el claustre del professorat.
En el marc del que estableixen les lleis, correspon als ens locals la regulació de l'autonomia d'organització i gestió dels centres dels quals són titulars.
Dins d'aquesta regulació s'hi han de contemplar les competències i la composició dels òrgans de govern i de coordinació del centre, així com el procediment de designació dels òrgans unipersonals.
La delegació eventual en ens locals de les competències per crear, organitzar i gestionar centres d'ensenyaments artístics o d'educació d'adults que preveu l'article 159.4 de la Llei d'educació ha de respectar el que s'estableix en aquesta disposició.
Un cop elegits per primera vegada per a la constitució del consell escolar d'un centre nou, els i les representants electes de cadascun dels sectors de la comunitat educativa s'han de dividir en dues meitats.
Si el nombre de persones membres electes és parell, les dues meitats han de tenir el mateix nombre de persones membres i si és senar, la primera meitat té un membre més que la segona.
Per determinar quines persones membres corresponen a cada meitat, s'han d'ordenar totes les electes segons el nombre de vots obtinguts en el procés electoral.
En cas d'empat a vots, les persones membres s'han d'ordenar per ordre alfabètic.
Un cop ordenades, segons aquest criteri, les primeres persones membres han de completar la primera meitat i les restants la segona.
Les persones membres de la segona meitat han de cessar en la primera renovació.
Les persones membres de la primera meitat continuen fins a la segona renovació.
S'ha d'aplicar el mateix criteri quan es posi en funcionament el consell escolar en un centre privat prèviament no concertat que s'incorpori a la prestació del Servei d'Educació de Catalunya.
Les delegacions de funcions de la direcció del centre en el o la cap d'estudis i en el secretari o la secretària a què fan referència els articles 32 i 33 tenen caràcter intern al centre, es formalitzen en resolució de la direcció, que s'ha de comunicar al claustre i al consell escolar, arxivar com a documentació administrativa formal del centre educatiu públic i incorporar a les normes d'organització i funcionament.
Els encàrrecs de funcions de la direcció del centre en qualsevol òrgan unipersonal de direcció o de coordinació a què fan referència els articles dels capítols 1 i 2 del títol 2 tenen també caràcter intern al centre, es formalitzen en la forma que s'estableixin en les normes d'organització i funcionament del centre, i no suposen canvi de l'òrgan titular de la competència.
3 Les delegacions i els encàrrecs de funcions es poden revocar per la direcció en qualsevol moment, amb les mateixes formalitats que preveuen els apartats anteriors.
Les disposicions del Departament d'Educació que determinen l'inici d'activitats dels centres públics creats pel Govern per fusió d'altres centres públics preexistents han de determinar les regles de transició fins al ple funcionament del centre que es crea en matèria de:
a) Funcionament dels òrgans col·legiats de participació.
b) Drets individuals derivats dels nomenaments dels directors dels centres que es fusionen que siguin vigents en el moment de la fusió.
El personal funcionari docent que estava destinat en algun dels centres que es fusionen acumula a l'antiguitat en el nou centre la que tenia en el centre de procedència en el moment de la fusió.
Les normes d'organització i funcionament del nou centre determinen l'adequació progressiva a la nova realitat de les normes d'organització i funcionament dels centres que es fusionen, així com el moment de la seva pèrdua total de vigència, que en tot cas s'ha de produir durant el període de quatre anys a partir de l'entrada en funcionament del nou centre.
El Departament d'Educació i el Departament d'Economia i Finances han d'establir conjuntament, en relació amb la gestió econòmica dels centres públics de la Generalitat, el model comptable, el pla de comptes, els destinataris de la informació comptable, els documents acreditatius de la gestió econòmica i el procediment per acreditar davant l'Administració la liquidació del pressupost anual.
Els òrgans pertinents del Consorci d'Educació de Barcelona han d'adaptar a les peculiaritats de l'administració de l'educació a la ciutat de Barcelona les previsions d'aquest Decret en matèria d'ús social dels centres públics.
Les estratègies didàctiques pròpies dels centres especialitzats en educació especial poden incorporar organitzacions globalitzades dels continguts curriculars d'acord amb la resposta integral que han de donar a les necessitats educatives del seu alumnat.
Aquests centres disposen de professorat especialista i personal d'atenció educativa especialista que actuen de manera coordinada per donar resposta educativa adequada al seu alumnat.
Els centres especialitzats en educació especial poden dur a terme, en els centres educatius i en les condicions que el Departament d'Educació ha de determinar, programes i serveis específics de suport a l'educació inclusiva de l'alumnat amb discapacitat en centres ordinaris.
Aquestes actuacions s'han de coordinar amb els serveis educatius.
Els centres públics d'educació especial tenen la denominació genèrica de centres especialitzats en educació especial.
Correspon al Departament d'Educació l'adopció de les disposicions pertinents per adaptar progressivament l'organització i funcionament de les llars d'infants i escoles bressol a l'exercici de l'autonomia pedagògica, d'organització i de gestió, sense perjudici de les competències dels ajuntaments en aquesta matèria d'acord amb l'article 84.2.g) de l'Estatut d'autonomia i de les que se'ls puguin delegar d'acord amb l'article 159.4 de la Llei d'educació.
En l'adaptació s'han de definir les característiques de la prestació de serveis educatius a les llars.
L'òrgan de participació de la comunitat educativa en el govern de les llars d'infants o escoles bressol sostingudes amb fons públics, o consell de participació, passa a denominar-se consell escolar.
L'adaptació de l'exercici de l'autonomia en les llars d'infants de titularitat de la Generalitat ha de referir-se, entre d'altres, als aspectes següents:
a) Competències dels òrgans de govern i de participació en el control i la gestió de la llar d'infants.
Entre aquests òrgans hi ha d'haver, com a mínim, director/a, consell escolar i claustre.
b) Aspectes d'autonomia organitzativa i normes d'organització i funcionament.
A partir del moment que se'n disposi l'adaptació, la composició del consell escolar en les llars de la Generalitat ha de ser:
a) El director o la directora de la llar d'infants, que el presideix.
b) Dos representants del personal de la categoria professional d'educador/a de llar d'infants, elegits per i entre els que treballen a la llar d'infants.
c) Dos representants del sector de mares i pares de la llar d'infants, elegits respectivament per ells i entre ells.
d) Un o una representant de l'ajuntament del municipi on s'ubica la llar d'infants.
e) Un o una representant dels treballadors de les altres categories professionals que treballen a la llar d'infants, elegit/da per i entre aquest personal.
Així mateix, el claustre de la llar d'infants està integrat per tot el personal educador de la llar d'infants.
Els ajuntaments poden determinar la composició del consell escolar, que ha de garantir l'equilibri entre la representació del personal educador i la representació de mares i pares, i els procediments per renovar-lo en l'exercici de les competències relatives als òrgans de participació de la comunitat escolar en el control i gestió de les llars d'infants o escoles bressol delegades d'acord amb el Decret 282/2006, de 4 de juliol, pel qual es regulen el primer cicle de l'educació infantil i els requisits dels centres.
Els preceptes d'aquest Decret referits al projecte de direcció dels centres públics són referents per als centres privats concertats les persones titulars dels quals acordin requerir un projecte de direcció per designar per períodes temporals els seus directors.
Les seccions d'ensenyament secundari passen a denominar-se seccions d'institut.
Les seccions d'institut que actualment existeixen i les que es puguin crear imparteixen els ensenyaments d'educació secundària obligatòria i, quan així se'ls implantin, ensenyaments de cicles formatius de grau mitjà de formació professional i Programes de Qualificació Professional Inicial.
Els òrgans de govern, de coordinació i de participació de la comunitat escolar en el control i gestió de les seccions d'institut són els que aquest Decret regula en del títol 2, sense perjudici del que el Govern pugui disposar en aplicació de l'article 43.
Les competències de la direcció de la secció d'institut en matèria de gestió són les mateixes que les de les direccions de la resta de centres públics.
S'autoritza el Departament d'Educació i el departament competent en matèria d'execució penal perquè adapti les previsions d'aquest Decret a les especificitats dels ensenyaments, alumnat i titularitat demanial dels edificis dels centres educatius de formació de persones adultes situats en centres penitenciaris.
En el marc del que disposa aquest Decret, els projectes lingüístics dels centres educatius de l'Aran s'han d'atenir a l'article 17 de la Llei d'educació sobre règim lingüístic als centres educatius de l'Aran i al que determini el Consell General d'Aran en exercici de les potestats que eventualment el Govern li delegui en aplicació de l'article 161 de la Llei esmentada.
La consideració d'una zona escolar rural (ZER) com a centre educatiu únic té les característiques i els efectes que es determinen en aquesta disposició, sense perjudici de respectar la identitat jurídica de cadascuna de les escoles que la integren.
Totes les escoles agrupades en una ZER comparteixen el mateix projecte educatiu, les mateixes normes d'organització i funcionament i la mateixa programació general anual, que ha de respectar la singularitat de cadascuna de les escoles.
El director o la directora, el o la cap d'estudis i el secretari o la secretària són els òrgans de govern unipersonals de la ZER.
La ZER es dota d'un consell escolar i d'un claustre.
La direcció de cadascuna de les escoles de la ZER és l'òrgan unipersonal de govern de l'escola de caràcter preceptiu, sense perjudici del que determini el Govern en aplicació de l'article 43.
El director o directora de cada escola és el responsable de la gestió del seu centre, en el marc dels acords presos en els òrgans de govern de la ZER i, amb aquests efectes, depèn de la direcció de la ZER.
L'equip directiu de la ZER, òrgan executiu de govern de la ZER, està integrat pels tres òrgans de govern unipersonals de la zona i, com a mínim, per la direcció de cadascuna de les escoles.
L'equip directiu impulsa i coordina l'aplicació del projecte educatiu i gestiona el projecte de direcció de la ZER.
El claustre de professorat de la ZER és l'òrgan de participació del professorat en el control i la gestió de l'acció educativa de la ZER.
El director o la directora de la ZER presideix el claustre, que està integrat per tot el professorat de la ZER.
En cadascuna de les escoles que integren la zona escolar rural es constitueix un claustre de professorat, integrat per tot el professorat que presta serveis en l'escola.
L'adscripció a cada claustre d'escola del professorat itinerant de la ZER i la concreció de les funcions de cada claustre d'escola s'estableixen a les normes d'organització i funcionament de la ZER.
El consell escolar de la ZER és l'òrgan col·legiat de participació de la comunitat educativa en el govern de la ZER.
b) El o la cap d'estudis de la ZER.
c) Els directors o directores de cadascun dels centres de la ZER.
d) Un o una representant de cadascun dels ajuntaments dels municipis on s'ubiquen els centres que integren la ZER.
e) Un o una representant del sector mares i pares de cadascun dels centres que integren la ZER.
f) Dos representants, com a mínim, del claustre de professorat de la ZER.
g) Un o una representant del personal d'administració i serveis.
En les zones escolars rurals que disposin d'unitats d'educació especial forma part del consell escolar un o una representant del personal d'atenció educativa elegit per i entre aquest personal.
Aquest representant no té la consideració de representació del professorat als efectes de determinar la composició del consell escolar de la ZER.
El secretari o secretària de la ZER no és membre del consell escolar, però hi assisteix amb veu i sense vot i exerceix la secretaria del consell escolar.
Les normes d'organització i funcionament de la ZER concreten la composició del consell escolar de la ZER i en determinen les regles de funcionament.
La composició haurà de garantir l'equilibri entre el nombre de representants del professorat i dels pares i mares.
Correspon al consell escolar de la ZER l'aprovació del projecte educatiu i de les seves modificacions, així com la de les normes d'organització i funcionament i de la programació general anual, d'acord amb el projecte educatiu.
Cadascuna de les escoles que integren la ZER té consell escolar.
La composició i les funcions del consell escolar de cada escola es regula a les normes d'organització i funcionament de la zona, que ha d'aprovar el consell escolar de la ZER.
La composició del consell escolar de cada escola ha de garantir la representació equilibrada de tots els sectors de la comunitat escolar.
Les plantilles de llocs de treball docent de la ZER consten dels llocs docents adscrits a cadascuna de les escoles i dels llocs adscrits globalment a la zona.
Els mestres que ocupen els llocs adscrits a la ZER tenen la condició de mestres itinerants, amb els drets i deures que els són inherents.
La direcció de la ZER i la direcció de cada escola han d'aplicar criteris d'eficiència en la gestió de l'ús de recursos i han de vetllar, en la confecció dels horaris, per minimitzar els desplaçaments entre escoles en una mateixa jornada laboral dels mestres itinerants.
El Departament d'Educació ha d'establir els criteris per a l'assignació de recursos econòmics a les ZER i a cadascuna de les escoles que les integren i el procediment de liquidació del pressupost.
Aquests criteris han de permetre que una ZER pugui optar per un model de gestió conjunta dels recursos econòmics assignats a les escoles que la formen.
Correspon al Departament d'Educació la creació, supressió i modificació de la composició de les ZER, a sol·licitud de part o d'ofici.
En tot cas, el tràmit ha de comptar, respectivament, amb la sol·licitud o l'informe favorable del consell escolar de les escoles o, en el seu defecte, del consell escolar municipal o de l'ajuntament.
Correspon al Departament d'Educació establir els criteris per facilitar la col·laboració del personal funcionari públic docent jubilat amb els centres i serveis, amb la finalitat d'aprofitar la seva experiència professional.
En fer-ho, s'han de tenir en compte els criteris següents:
a) L'aprofitament d'aquesta experiència no pot comportar l'ocupació de cap lloc de treball de la plantilla docent i s'ha de fer explícitament sota el concepte de voluntariat.
b) S'han de preveure les garanties necessàries per assegurar la cobertura de la responsabilitat civil derivada de qualsevol acció o omissió que resulti de la presència i actuació dels professionals jubilats en els centres i serveis educatius.
Aquest Decret no s'aplica directament als centres que imparteixen exclusivament els ensenyaments artístics superiors regulats als articles 54 a 58 de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació.
Tanmateix, i mentre no disposin de regulació específica, els és una referència quant al desenvolupament de la seva autonomia i del funcionament dels òrgans de govern i participació previstos legalment.
L'institut escola que imparteix ensenyaments de règim general i ensenyaments artístics al mateix alumnat té la denominació genèrica d'institut escola artístic.
El professorat específic dels ensenyaments artístics d'aquests centres pot, si escau, ser contractat en règim de vinculació laboral, sense perjudici de les titulacions exigibles per raó dels ensenyaments a impartir.
Mentre estigui assignat al centre, aquest professorat ha de ser membre de ple dret del claustre.
La direcció del centre públic ha de comunicar al ministeri fiscal qualsevol fet que pugui ser constitutiu de delicte o falta perseguible penalment comès per qualsevol persona de la comunitat educativa en el centre o en relació directa amb la seva activitat, sense perjudici de la continuïtat de les accions correctores previstes en aquest Decret per a l'alumnat i en la regulació disciplinària d'aplicació als treballadors del centre d'acord amb el que preveuen les lleis.
Quan, de conformitat amb la legislació reguladora de la responsabilitat penal dels i de les menors, els o les menors afectats hagin manifestat al ministeri fiscal la seva voluntat de participar en un procediment de mediació penal juvenil, la direcció del centre o la persona que designi ha d'assistir en representació del centre a la convocatòria feta per l'equip de mediació corresponent, per tal d'escoltar la proposta de conciliació o de reparació dels i de les menors i avaluar-la.
Els centres que imparteixen ensenyaments artístics no reglats amb finançament total o parcial de fons públics se sotmeten a la supervisió curricular i a l'avaluació en els termes que estableixin els corresponents convenis de finançament o convocatòries de subvenció.
En concordança amb el que estableix l'article 49 respecte dels llocs de treball del personal docent, la direcció dels centres públics de la Generalitat intervé en la definició dels perfils del personal d'atenció educativa que, si escau, s'assignen al centre.
L'import del component del complement retributiu de lloc de treball o funció docent que correspon als càrrecs de cap d'estudis, de secretaria, als òrgans unipersonals de direcció addicionals i als òrgans unipersonals de coordinació dels centres públics de la Generalitat, és el que estableix el Govern.
El Departament d'Educació ha d'afavorir la difusió de les bones pràctiques dels centres educatius, especialment d'aquelles que es derivin de l'aplicació de projectes d'innovació pedagògica i curricular i d'estratègies didàctiques pròpies dels centres.
En el termini d'un any des de l'entrada en vigor d'aquest Decret, els centres han d'haver adaptat a les previsions d'aquest Decret la part de les normes d'organització i funcionament que estableixin en aplicació dels articles 23, 24 i 25.
En el termini de quatre anys des de l'entrada en vigor d'aquest Decret, els centres han d'haver adaptat a les previsions d'aquest Decret la resta de les seves normes d'organització i funcionament.
Els centres públics actualment en funcionament han d'adaptar gradualment la seva estructura organitzativa a les previsions d'aquest Decret, d'acord amb el seu projecte educatiu i les concrecions del projecte de direcció, en el termini de quatre anys a què fa referència l'apartat segon de la disposició transitòria primera.
Els centres públics que entrin en funcionament a partir de l'entrada en vigor d'aquest Decret s'han d'organitzar segons el que s'hi preveu, sense perjudici del que estableix la disposició addicional sisena.
Mentre no es facin efectives les previsions de la disposició addicional setena, es mantenen vigents els procediments i documentació que estableix l'Ordre de 16 de gener de 1990, de desplegament del Decret 235/1989, de 12 de setembre, que regula el procediment per dur a terme l'autonomia de gestió econòmica dels centres docents públics no universitaris del Departament d'Ensenyament, i els que s'han establert per normes de rang inferior i instruccions emeses en aplicació de la disposició final 1 d'aquella Ordre.
Mentre no s'aprovin els nous règims jurídics de creació de centres públics:
a) Es mantenen en vigor els preceptes sobre procediment per a la determinació de la denominació específica dels centres públics continguts als articles 6 i 50 del Reglament orgànic dels centres docents públics que imparteixen educació infantil i primària, aprovat pel Decret 198/1996, de 12 de juny, i a l'article 5 del Reglament orgànic dels centres docents públics que imparteixen educació secundària i formació professional de grau superior, aprovat pel Decret 199/1996, de 12 de juny.
b) El procediment per determinar la denominació específica dels altres centres públics de la Generalitat no compresos en l'apartat anterior és el que preveu l'esmentat article 5 del Reglament orgànic dels centres docents públics que imparteixen educació secundària i formació professional de grau superior, esmentat.
L'Agència d'Avaluació i Prospectiva de l'Educació, en la planificació de la seva actuació, ha de tenir en compte les característiques específiques de les avaluacions actuals per auditoria dels Plans de Qualitat i Millora Contínua en els centres que n'estiguin afectats en el moment d'inici de les activitats de l'Agència.
Mentre no es reguli reglamentàriament el sistema de provisió de llocs docents singulars per concurs específic, es mantenen vigents els procediment de provisió que estableixen els articles 9 i 10 del Decret 132/2001, de 29 de maig, pel qual es regulen els plans estratègics dels centres docents sostinguts amb fons públics.
La primera determinació de l'import màxim que s'assigna a cada centre per la totalitat dels complements retributius a què es refereixen l'article 43 i la disposició addicional vint-i-dosena, s'efectua prenent com a referència la regulació d'òrgans unipersonals de direcció i de coordinació que es deriva de la reglamentació vigent amb anterioritat a l'entrada en vigor d'aquest Decret.
Es deroga el Decret 362/1983, de 30 d'agost, sobre aplicació de la Llei 7/1983, de 18 d'abril, de normalització lingüística, a l'àmbit de l'ensenyament no universitari.
Es deroga el Decret 132/1989, de 8 de maig, pel qual es regulen els òrgans de govern dels conservatoris de música i d'altres centres públics d'ensenyaments artístics de Catalunya dependents d'entitats locals.
Es deroga el Decret 235/1989, de 12 de setembre, pel qual es regula el procediment per dur a terme l'autonomia de gestió econòmica dels centres públics no universitaris del Departament d'Ensenyament, llevat de l'article 4.
Es deroga el Decret 72/1994, de 6 d'abril, pel qual es regulen els centres de formació d'adults, llevat dels articles 2 i 6.
Es deroga l'Ordre de 23 d'agost de 1994, per la qual s'estableix el procediment de gestió econòmica dels centres de formació d'adults del Departament de Benestar Social
Es deroga el Decret 198/1996, de 2 de juny, pel qual s'aprova el Reglament orgànic dels centres públics que imparteixen educació infantil i primària, sense perjudici del que s'estableix a la disposició transitòria quarta d'aquest Decret.
Es deroga el Decret 199/1996, de 2 de juny, pel qual s'aprova el Reglament orgànic dels centres docents públics que imparteixen educació secundària i formació professional de grau superior, sense perjudici del que s'estableix a la disposició transitòria quarta d'aquest Decret.
Es deroga l'Ordre de 12 de març de 1997, per la qual es regula l'adaptació de les zones escolars rurals ja existents i la creació de noves a les disposicions del Decret 198/1996, de 12 de juny, pel qual s'aprova el Reglament orgànic dels centres docents públics que imparteixen educació infantil i primària, llevat de l'article 9.
Es deroga el Decret 110/1997, de 29 d'abril, pel qual es regulen els òrgans de govern i de coordinació dels centres docents privats acollits al règim de concerts educatius.
Es deroga l'Ordre de 20 d'octubre de 1997, per la qual es regula l'avaluació dels centres docents sostinguts amb fons públics.
Es deroga el Decret 132/2001, de 29 de maig, pel qual es regulen els plans estratègics dels centres docents sostinguts amb fons públics, sense perjudici del que s'estableix a la disposició transitòria sisena d'aquest Decret.
Es deroga el Decret 218/2001, de 24 de juliol, pel qual es regula l'ús social dels edificis dels centres docents públics.
Es deroga el Decret 317/2004, de 22 de juny, pel qual es regulen la constitució i la composició del consell escolar, la selecció del director o de la directora i el nomenament i el cessament dels òrgans de govern dels centres docents públics.
Es deroga l'article 4 i el títol IV del Decret 279/2006, de 4 de juliol, sobre drets i deures de l'alumnat i regulació de la convivència en els centres educatius no universitaris de Catalunya.
Es deroguen els articles 20 i 21 del Decret 56/2007, de 13 de març, pel qual es regula la selecció del director o de la directora i el nomenament i el cessament dels òrgans unipersonals de govern i de coordinació dels centres docents públics.