projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Podeu ampliar la informació sobre aquesta ruta en els telèfons 646925114 i 639991749
L'Associació per l'estudi del patrimoni arqueològic i històric de les Tereres de l'Ebre "Lo Riu" organitza una visita guiada a la Vall Closa (Serra de Pàndols), per recórrer els indrets on hi van actuar les Brigades Internacionals.
Concretament, es vistarà la cova hospital, la cova de comandament i el monument a la XV Brigada Internacional.
Activitat gratuïta (cal abonar 3 € per l'assegurança obligatòria)
Sortida de l'estació d'autobus de Gandesa
Homenatge a les olimpíades populars de Barcelona 1936
Podeu fer la vostra inscripció al web http://www.cursacompanys.cat/inscripcions/, fins el 25 de setembre
L'Olimpí­ada Popular, organitzada per part d'entitats cíviques i treballadores, s'havia de dur a terme a Barcelona, del 19 al 26 de juliol de 1936, com a resposta a l'Olimpí­ada de Berlí­n, que havia esdevingut una eina d'apologia del feixisme i la xenofòbia.
El cop militar feixista del General Franco, produït 24 hores abans, va impedir que aquest fraternal projecte es desenvolupés.
Tanmateix, molts dels atletes que ja s'havien desplaçat a Barcelona, van decidir allistar-se solidàriament com milicians, generant així l'embrió del que posteriorment serien les Brigades Internacionals.
Inscripció Cursa – 8km (inclou una samarreta per al corredor)
Preu d'inscripció de 8 euros IVA inclòs. -amb xip groc-
Preu d'inscripció de 10 euros IVA inclòs. -amb xip de lloguer-
Preu d'inscripció de 2 euros IVA inclòs -limitada a 100 participants (Opcional samarreta 5 euros IVA inclòs)
Catedràtic d'Història Contemporània
És catedràtic de la Universitat Autònoma de Madrid, posseeix el Premi Extraordinari de Llicenciatura i Doctorat.
Finalista del Premi Nacional d'Història de 2006, ha dut a terme estades d'investigació i docència a la Universitat de Buenos Aires (UBA), la de Xile (UCH), la de Nova York (NYU), la de Santiago de Xile (USACH) i la Pontifícia Universitat Catòlica de Xile (PUC).
Recentment ha editat i dirigit els llibres Combates por la democracia.
Els condicionants internacionals de la transició espanyola
Com ens recorda, encertadament, Tony Judt, les transicions a la democràcia a l'Europa del sud va ser el "procés més notable i inesperat de l'època".
També va suposar l'inici de la tercera onada de democratització al món, que va tenir un impuls decisiu a Europa amb la caiguda del Mur de Berlín el 1989 i la descomposició de la Unió Soviètica.
En un context de Guerra Freda, el procés de transició a Espanya és analitzat a les diferents cancelleries occidentals com a positiu, sempre que no es produeixi una radicalització favorable als comunistes.
El que preocupa en aquest moment és Portugal, per la deriva revolucionària que va tenir fins al novembre de 1975.
Evitar el contagi i moderar el procés incidint en la línia reformista és l'objectiu, que finalment es va aconseguir.
Directora a Colòmbia de l'International Center for Transitional Justice (ICTJ).
És antropòloga, especialitzada en planificació del territori per la Universitat de l'Havana.
Ha treballat amb comunitats ètniques en temes referits a drets col·lectius i territorials.
Ha exercit com a consultora i investigadora, nacional i internacional, en temes de drets humans, desplaçament forçat, processos de desarmament, desmobilització i reinserció, accés a la justícia i participació política dels pobles indígenes a Colòmbia i, en els últims anys, en temes de justícia transicional.
Ha treballat en entitats governamentals, organismes de control i agències de cooperació internacional.
És advocat internacional, expert en drets humans i en qüestions de governança en contextos de transició democràtica i de postconflicte.
Durant els últims quinze anys ha estat treballant àmpliament amb societats en transició, entre les quals s'hi compten Algèria, Bolívia, Bòsnia i Hercegovina, Burundi, Colòmbia, República Democràtica del Congo, El Salvador, Kenya, Mauritània, el Marroc, Nepal, Sèrbia, Sri Lanka, Tunísia, Turquia i Zimbabwe.
Va ajudar a posar en marxa i dirigir l'International Center for Transitional Justice (ICTJ) a Nova York i a Brussel·les.
Anteriorment va exercir com a cap de Relacions Externes del Grup sobre Crisi Internacional.
Ha impartit multitud de cursos a universitats europees i és autor de diversos textos rellevants sobre transicions democràtiques i drets humans, com per exemple: Necessary Evils: Amnesties and the Search for Justice (2010) i Truth Commissions and Procedural Fairness (2006), el qual va rebre el màxim guardó de l'American Society of International Law.
Professora del Departament d'Humanitats de la Universitat Pompeu Fabra de Barcelona i actual directora de l'Institut Universitari d'Història Jaume Vicens i Vives.
Ha estat investigadora en diferents centres universitaris europeus.
La seva recerca s'ha centrat principalment en tres línies: 1) La història política i social de Catalunya i Espanya al segle XIX, 2) La història política i social d'Alemanya als segles xix i xx, i 3) Les relacions hispano-alemanyes del període 1870-1945, particularment els vincles entre relacions culturals i interessos polítics.
Actualment està treballant en una monografia sobre el rol de la cultura en les relacions hispanoalemanyes en l'etapa del nacionalsocialisme.
Professor de Dret Penal i Dret Penal Internacional a la Universitat Complutense de Madrid, acadèmic de la Real Acadèmia de Jurisprudència i professor convidat a diferents universitats estrangeres.
Ha estat membre i encarregat de diferents missions internacionals relacionades amb la defensa dels Drets Humans i la persecució de crims internacionals.
Va ser president de l'Associació Pro Drets Humans d'Espanya.
Destaca la seva participació com a advocat de l'acusació particular i popular en els casos de justícia universal seguits davant l'Audiència Nacional d'Espanya (Xile, Argentina, Guatemala, Sàhara Occidental, Tibet, El Salvador-Jesuïta, Guantánamo i Vols de la CIA).
També exerceix la seva labor com a jurista en altres països i davant de tribunals i institucions internacionals.
Ha estat director i ponent en nombrosos cursos i conferències arreu del món, així com autor de multitud d'articles doctrinals en revistes especialitzades i de diverses monografies nacionals i internacionals, entre les quals destaca el llibre Justicia Universal para Crímenes Internacionales (2008).
Vocal de la Junta de Govern de l'ICIP.
Llicenciada en dret i periodisme, fou detinguda per participar en reunions de l'Assemblea de Catalunya.
Dedicada al dret penal, va formar part de l'equip defensor del militant d'ETA Jon Paredes Manot Txiki en el consell de guerra del 27 de setembre de 1975.
Després de la fi del franquisme va militar a Nacionalistes d'Esquerra i després a Iniciativa per Catalunya, amb què fou escollida diputada per Barcelona a les eleccions al Parlament de Catalunya de 1992.
També ha estat membre de la Comissió dels Drets humans del Col·legi d'Advocats de Barcelona i membre de la Comissió de Reforma dels Estatuts del Futbol Club Barcelona.
El 1995 abandonà IC i fou regidora independent per les llistes de CiU a l'Ajuntament de Barcelona des del 1999, on ha estat adscrita al Districte de Gràcia, membre de la Comissió de Sostenibilitat, Serveis Urbans i Medi Ambient, membre de la Comissió de Seguretat i Mobilitat.
També és membre de la Fundació Ramon Trias Fargas.
Va ser una de les persones conegudes que van posar el seu rostre per donar suport a la ILP Prou i és presidenta de la Comissió de Protecció dels Drets dels Animals del Col·legi d'Advocats de Barcelona.
Doctor en Història per la Universitat de Barcelona i llicenciat en Filosofia.
Exerceix com a professor d'Història Contemporània a la Universitat Autònoma de Barcelona i és director de l'Institut d'Estudis Ilerdencs, institució que té per finalitat promoure la cultura i la investigació a les comarques lleidatanes.
Com a historiador, està especialitzat en la Guerra Civil espanyola i la seva postguerra, de les quals ha publicat catorze llibres.
Va ser delegat del Centre d'Història Contemporània de Catalunya en la recuperació de la documentació catalana a l'exili i el primer director del Museu d'Història de Catalunya.
L'any 2006 la Generalitat el va nomenar coordinador general del Consorci Memorial dels Espais de la Batalla de L'Ebre.
Ha dirigit i presentat programes de ràdio i televisió, amb tertúlies sobre l'actualitat o la història recent de Catalunya.
Entre les seves obres destaquen: La repressió a la guerra i a la postguerra a Catalunya (1983) ̧ Catalunya sota les bombes (1986), La repressió a la rereguarda de Catalunya (1989), España en llamas: la Guerra Civil desde el aire (2003) i El franquisme contra Esquerra.
Els alcaldes i diputats afusellats d'Esquerra Republicana de Catalunya (2007).
És enginyer tècnic industrial per la Universitat Politècnica de Catalunya i postgrau en Lideratge i Gestió Pública a l'Institut d'Estudis Superiors de l'Empresa (IESE).
Membre d'Unió Democràtica de Catalunya des de 1985, pertany al Consell Consultiu de la Fundació Europea de la Joventut del Consell d'Europa (1993-1994), a les Joventuts Democratacristianes Europees (1992-1997) i al Buró del Fòrum Juvenil de la Unió Europea (1995-1997).
També forma part de la Comissió Internacional d'UDC, el Buró Polític de la Internacional Democratacristiana i el Buró Polític del Partit Popular Europeu.
Exerceix de secretari de Relacions Internacionals d'UDC des de 1997 i és membre del Comitè de Govern d'UDC des de l'any 2000.
Ha estat, així mateix, director general d'Afers Exteriors de la Generalitat de Catalunya (03/2011-11/2011).
Com a diputat del Parlament Europeu des del desembre de 2011, és membre titular de la Comissió d'Indústria, Recerca i Energia (ITRE) i suplent de la Comissió de Llibertats Civils, Justícia i Afers d'Interior (LIBE), a més de membre titular de la Delegació per les Relacions amb Sud-Àfrica (D-ZA) i suplent de la Delegació per les Relacions amb els països de l'Àsia del Sud (DSAS).
Conferència a càrrec de Xurxo Ayán, investigador de la Universitat del País Vasc i especialista en l'arqueologia de la Guerra Civil espanyola.
La comarca de la Noguera, i especialment la població de Camarasa, és testimoni directe dels fets succeïts durant la Batalla del Segre ara fa just 80 anys.
És per aquest motiu que des del centre Espai Orígens ens volem sumar als diferents actes commemoratius amb motiu de l'aniversari d'aquests esdeveniments amb la conferència "Amb novetats en el front: aportacions des de l'arqueologia al coneixement de la Guerra Civil" a càrrec de Xurxo Ayán.
En Xurxo Ayán és investigador a la Universitat del Pais Vasc i ha centrat la seva línia d'investigació en la difusió, didàctica i posada en valor del patrimoni de la Guerra Civil Espanyola com eines per aproximar-nos aquests fets històrics mitjançant les dades que ens aporta l'arqueologia.
Amb la seva conferència podrem apropar-nos a la Guerra Civil des d'una perspectiva diferent i poc coneguda i alhora ens permetrà conèixer el significat de les restes materials que a dia d'avui perduren en el nostre paisatge com, per exemple, les trinxeres del Merengue a Camarasa.
Us convidem el dia 19 de maig de 2018 a les 18h al Centre Espai Orígens de Camarasa en aquesta conferència.
Per qualsevol informació podeu contactar mitjançant el correu electrònic [EMAIL] o telefònicament en el 973420427.
Associació Recerca i Difusió del Patrimoni Històric (ARDPH)
Un relat que commemora els 80 anys de la Batalla de l'Ebre
Presentació a Gandesa del llibre "Ebre, relats d'una batalla", editat per Ebrejocs.cat, que recull diferents relats ficticis sobre els futurs personatges del joc "Descobreix la Batalla de l'Ebre".
L'acte s'iniciarà amb els parlaments de Jaume Blanch, president del Centre d'Estudis de la Batalla de l'Ebre (CEBE) i de Carles Luz, alcalde de Gandesa, i es completarà amb la conferència "Descobreix la batalla de l'Ebre", a càrrec de David Tormo, coordinador tècnic del Consorci Memorial dels Espais de la Batalla de l'Ebre (COMEBE).
Oficina de Turisme de Gandesa i Centre d'Estudis de la Batalla de l'Ebre
Centre d'Estudis de la Batalla de l'Ebre
Recreació històrica de l'inici de la Batalla de l'Ebre
El pròxim 7 de juliol a Miravet tindrà lloc la recreació històrica de la Batalla de l'Ebre.
A més de la recreació, hi haurà la fira de col·leccionisme militar i productes locals, un dinar de germanor, i l'exposició "aviazione legionaria".
A les 9 del matí a la plaça de l'Arenal s'obrirà al públic la fira de col·leccionisme militar i productes locals.
També, a la mateixa plaça, es podran visitar els diferents diorames preparats pels grups de recreació.
A les 12 hores començarà la recreació històrica de l'entrada de l'exèrcit de la república i el combat amb les tropes franquistes.
La jornada finalitzarà amb una ofrena floral en record de totes les victimes de la Guerra Civil.
Lo Riu, Associació per l'estudi del patrimoni arqueològic i històric de les Terres de l'Ebre
El documental és una producció de Minoria Absoluta amb la participació de Veo Televisión-DMAX, que ha estat possible gràcies a la col·laboració de la Filmoteca Española i a l'ajut del Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya.
"Espanya en dues trinxeres, la Guerra Civil en color" és un llargmetratge documental en què, per primera vegada a Espanya el material d'arxiu original de la Guerra Civil ha estat digitalitzat a 4K i acolorit per obtenir un material únic que mostrarà la Guerra Civil com mai abans s'havia vist: en color.
Un equip format per més de 50 persones ha treballat durant un any i mig, sota la direcció de Francesc Escribano i Lluís Carrizo, per aconseguir una obra audiovisual que narra d'una forma objectiva una de les èpoques més obscures de la història contemporània d'Espanya.
Biblioteca de Gandesa i Centre d'Estudis de la Batalla de l'Ebre
Centre d'Estudis de la Batalla de l'Ebre
Inici dels actes de commemoració dels 80 anys de la Batalla de l'Ebre
Els actes de commemoració dels 80 anys de l'inici de la Batalla de l'Ebre començaran dissabte amb la inauguració del mural "Batalla de l'Ebre 1938-2018".
Aquest és un treball col·lectiu, dut a terme per l'artista Anna Taratiel que comptarà amb la col·laboració del joves de Vilalba dels Arcs per ajudar-la en el seu disseny.
Les trinxeres construïdes amb pedres als voltants de Vilalba dels Arcs i els 115 dies que va durar la Batalla de l'Ebre, serviran com a punt de partida pel plantejament de l'obra commemorativa.
Al mural, que té mides similars a les d'una trinxera, es representaran 115 figures, que simbolitzaran els 115 dies de la Batalla de l'Ebre.
Cada figura geomètrica i colorista representarà una de les pedres que formaven les trinxeres.
Anna Taratiel (Terrassa, 1982) es va iniciar en el món del grafiti amb el nom artístic d'OVNI.
Estudià disseny gràfic a l'Escola Universitària del Vapor de Terrassa i tècniques murals en la Llotja de Barcelona.
Ha treballat durant anys a Àmsterdam on ha combinat la creació artística fent murals i instal·lacions en l'espai públic.
El 2015 torna a Terrassa on actualment viu i treballa.
Direcció General de Memòria Democràtica i Ajuntament de Vilalba dels Arcs
43782 Vilalba dels Arcs (Tarragona)
Llicenciada en Dret per la Universitat Autònoma de Barcelona, especialitzada en International Human Rights Law pel Human Rights Centre de la Universidad d'Essex (Regne Unit) i en Estudis Europeus per l'Institut d'Estudis Europeus de la Universitat Autònoma de Barcelona i doctora cum laude per la mateixa universitat.
Exerceix com a professora universitària especialista en Dret Internacional Públic i les seves principals línies de recerca són Dret Internacional Penal, Comerç Internacional, Drets Humans i les relacions exteriors de la Unió Europea.
Actualment és membre del Grup de Recerca Consolidat sobre l'Espai de llibertat, seguretat i justícia de la Unió Europea i del projecte finançat pel Ministeri d'Economia i Competitivitat sobre les Agències de la Unió Europea en l'àmbit de l'Espai de Llibertat, Seguretat i Justícia.
Historiador i catedràtic d'Història Contemporània de la Universitat Autònoma de Barcelona.
Actualment dirigeix el Grup de Recerca Consolidat d'Història del Parlamentarisme i el projecte d'investigació Els parlamentaris de Catalunya.
Diccionari biogràfic (1868-1939).
És codirector del projecte Diccionario biográfico de los parlamentarios españoles (1808-2006) i des de l'any 2001 és membre de la direcció del Grup de Recerca de l'Època Franquista (GREF), de la UAB.
És especialista en història dels segles xix i xx, del catalanisme i del franquisme.
Entre les seves darreres publicacions destaquen: "La Catalunya autonòmica, 1975-2003", vol. IX i X d' Història de Catalunya, dirigida per Pierre Vilar (2003), Francesc Cambó: entre la monarquia i la república (1930-1932) (2007), La dictadura de Franco, vol. 9 d' Història de Espanya, dirigida per Josep Fontana i Ramón Villares (2010) i Alfonso XIII y Cambó.
Ha dirigit l'obra col·lectiva Història, política, societat i cultura dels Països Catalans, publicada per Enciclopèdia Catalana (dotze volums entre 1995-1999) i codirigit l'obra col·lectiva Catalunya durant el franquisme.
Vicepresident i membre de la Junta de Govern de l'ICIP.
Actualment és catedràtic de dret internacional públic i relacions internacionals a la Universitat Rovira i Virgili.
També és coordinador del Grup de recerca Territori, Ciutadania i Sostenibilitat de la mateixa universitat, director de la Revista Catalana de Dret Ambiental, així com director del Centre d'Estudis de Dret Ambiental de Tarragona – Alcalde Pere Lloret (CEDAT), dedicat a socialitzar el coneixement en l'àmbit del dret ambiental.
És membre de l'European Environmental Law Forum Advisory Board i del Tribunal dels Pobles, amb seu a Roma.
És autor de nombroses publicacions científiques relatives als drets del medi ambient, els drets humans, el dret internacional humanitari, el dret internacional penal i el manteniment de la pau.
Llicenciada en Dret per la Universitat de Buenos Aires, on va iniciar la seva carrera docent.
És especialista en Filosofia del Dret per la Universitat de Roma i doctora en dret (premi extraordinari) per la Universitat de Salamanca.
La seva tesi estudiava l'obligació dels Estats de perseguir penalment els crims internacionals.
Va treballar per les Nacions Unides a Viena i Ginebra.
Actualment integra l'equip d'advocats que porta la querella argentina per les víctimes del franquisme.
Directora de l'Institut Català Internacional per la Pau (ICIP).
És experta en aspectes econòmics en matèria de defensa, tràfic d'armes, pressupost de defensa i indústria militar.
És llicenciada en Física per la Universitat de València.
Després de completar els seus estudis, es va traslladar a Barcelona on activament va participar en la campanya contra la incorporació d'Espanya a l'OTAN.
Des d'aleshores ha treballat per la pau.
Va fundar el Centre d'Estudis per la Pau J. M. Delàs i ha estat vicepresidenta de l'ONG Justícia i Pau.
També ha estat presidenta de la Federació Catalana d'ONGs per a la Pau.
Col·labora en nombrosos projectes de recerca i publicacions sobre aquests temes.
Actualment és president de la Societat Catalana d'Estudis Jurídics (vinculada a l' Institut d'Estudis C atalans) i secretari de la Comissió de Llengua Catalana del Consell de Col·legis d'Advocats de Catalunya.
Ha impartit cursos i conferències sobre història contemporània de Catalunya, la propietat intel·lectual i els drets lingüístics.
Ha estat un dels principals promotors del retorn de la documentació confiscada per la dictadura franquista a Catalunya, tan a través de la Comissió de la Dignitat com amb la publicació del llibre Els papers de Salamanca.
L'espoliació del patrimoni documental de Catalunya (1938-1939).
El 2004 fou nomenat president del Consell Assessor de l' Agència Catalana de Protecció de Dades Personals.
El 2006 li fou atorgat el Premi d'Actuació Cívica per la Fundació Lluís Carulla.
Nascut a Barcelona, l'any 1966.
Llicenciat en Dret (Abat Oliba/UB), Màster en Dret Penal (UB), Doctorand en Dret Penal amb suficiència investigadora (UB), Postgraduat en resolució de conflictes (URL) i Màster en mediació i resolució de Conflictes (URL).
Des de desembre de l'any 2011 és el director del Memorial Democràtic de la Generalitat de Catalunya.
Ha estat representant legal de les víctimes catalanes, espanyoles i rwandeses i del Fòrum Internacional per la veritat i la Justícia a l'Àfrica dels Grans Llacs.
Advocat penalista de Montreal, pioner en els estudis en Dret Penal Internacional i de Drets Humans.
Va actuar en la Cort Penal Internacional (CPI) a l'arxiu de Kenya i al Tribunal Penal Internacional per a Rwanda en tres casos.
És jutge al Tribunal de Crims de Guerra de Kuala Lumpur.
També va ser membre del jurat del Tribunal Internacional de Crims de Guerra de la primera guerra a l'Irak.
Al llarg dels anys ha organitzat multitud de conferències arreu del món sobre Dret Penal Internacional.
Entre les seves publicacions recents destaca Justice Belied: The Unbalanced Scales of International Criminal Justice (2014), llibre on col·labora amb altres advocats, juristes, investigadors i periodistes especialitzats en matèria penal.
Historiador i catedràtic d'Història Moderna a la Universitat Pompeu Fabra de Barcelona.
És membre de la Comissió Permanent de l'Institut Universitari d'Història Jaume Vicens Vives d'aquesta universitat.
Durant els últims anys, ha centrat la seva investigació en la guerra de Successió d'Espanya (1705-1714) i en la història política del segle xviii.
És l'investigador principal del Grup d'estudi de les institucions i de la societat a la Catalunya moderna (segles xvi-xix) i del projecte de recerca España y los tratados de Utrecht (1712-1714 ).
D'altra banda, també és director de la col·lecció "Referències", de caire històric.
L'ambaixador Heinrich-Peter Rothmann és un jurista especialitzat en Dret Constitucional I Administratiu alemany.
També ha treballat en mediació internacional I com àrbitre.
De 1977 fins a 2005 va treballar al Ministeri d'Afers Exteriors alemany estan destinat als EUA, Suïssa, o Líbia, entre d'altres.
A partir del 2006 treballa al despatx BridgehouseLaw Rückel & Bolthausen, a Munich i, entre d'altres, exerceix l'acusació en el cas de la matança produïda a d'Oradour-sur-Glane a les acaballes de la Segona Guerra Mundial.
Llicenciat en Econòmiques i Empresarials i doctor cum laude en Història per la Universitat Pompeu Fabra, amb la tesi Les Comissions de la Veritat.
Un factor de transformació social en comunitats en conflicte: la Comissió de la Veritat i Reconciliació (CVR) sud-africana.
Actualment és director de la Fundació Ernest Lluch i professor del Màster universitari en Història Contemporània i Món Actual (Universitat de Barcelona - Universitat Oberta de Catalunya), així com tutor del Grau d'Administració i Direcció d'Empreses de la UOC.
Ha escrit articles en diferents revistes especialitzades sobre el procés de transició a Sudàfrica.
Ha treballat en consultoria en cooperació internacional a Bòsnia-Hercegovina i als països MEDA i ha treballat de consultor per a diferents empreses en l'àmbit del desenvolupament local i els serveis socials.
Llicenciat en Dret per la Universitat de Buenos Aires i doctorat summa cum laude en Dret Penal per la Universitat de Münster.
Actualment és director de la Divisió d'acusació de la Cort Penal Internacional i professor extern de la Universitat Di Tella a Buenos Aires.
Va ser advocat de defensa i representant de les víctimes en casos penals a Buenos Aires, assessor jurídic del Ministeri de Justícia a l'Argentina, així com professor de Dret Penal Internacional i de Dret Internacional Públic a la London School of Economics.
Va ser partícip actiu en projectes relacionats amb els drets humans i la postguerra civil d'El Salvador i en el procés de negociació de l'Estatut de Roma.
Al llarg dels anys ha publicat nombrosos treballs en l'àmbit del Dret Internacional Penal, del Dret Penal Comparat i dels Drets Humans.
També ha participat com a expert en matèria legislativa penal en conferències i seminaris arreu del món i ha col·laborat amb organitzacions com Amnistia Internacional, Center for Transitional Justice i la Open Society Justice Iniciative.