Resolució 254/2017, de 26 de juliol
Administración: Ajuntament de Sant Cugat del Vallès
La relativa al procés de provisió d'una plaça d'Inspector de la Policia Local el 2009.
L'LTAIPBG és supletòria respecte del dret d'accés reconegut per l'EBEP i per la legislació sindical a les organitzacions i dels representants sindicals i aquesta supletorietat inclou la possibilitat de reclamar davant de la GAIP.
El fet que la informació demanada sigui anterior a l'entrada en vigor de l'LTAIPBG no impedeix que, en la mesura que té la condició d'informació pública, pugui ser objecte del dret d'accés regulat per aquesta Llei.
L'objecte d'aquesta Reclamació no és pronunciar-se sobre eventuals obligacions de publicitat activa, sinó sobre el dret d'accés a la informació, que té un àmbit material molt més extens (en principi, tota la informació a mans de l'Administració), si bé amb un grau d'exposició de les dades molt menor; en el marc de l'exercici d'aquest dret, el fet que la normativa vigent hagi requerit la publicitat d'unes dades per un període limitat de temps, si bé no comporta consolidar la seva publicitat indefinida, permet afirmar que aquesta informació ja ha estat divulgada, de manera que és discutible que la seva difusió actual pugui suposar un perjudici per a les persones afectades; en conseqüència, al ponderar els interessos en joc, el primer que cal constatar és que amb l'accés demanat a aquesta informació pràcticament no hi ha perjudici per a les terceres persones afectades, ja que les dades concernides ja varen ser difoses al seu moment, i més àmpliament del que ara es demana.
Cal tenir en compte que l'accés a les dades demanades pot ser necessari per avaluar la idoneïtat de la persona seleccionada per al càrrec, és a dir, per controlar les decisions públiques en matèria de gestió i promoció del personal, tasca que legítimament forma part de les funcions de les organitzacions sindicals en l'àmbit del sector públic; la valoració sobre si la selecció va ser efectuada correctament requereix saber si hi va haver efectivament competència i tenir indicis dels eventuals competidors.
El fet que des d'aleshores hagin transcorregut vuit anys no afebleix necessàriament el dret d'accés; aquest lapse de temps comporta la desaparició d'una de les eventuals finalitats de l'accés, per prescripció d'eventuals accions jurídiques, però poden seguir vigents altres finalitats, com ara el control polític o de gestió i el temps transcorregut també pot afeblir sensiblement els efectes de la difusió en la reputació professional o social de les persones afectades.
El fet que en la ponderació duta a terme per valorar la procedència de l'accés sol·licitat hi jugui un paper rellevant la condició de sindicat que té el reclamant aconsella l'adopció de mesures per acotar l'abast de l'accés a l'entitat reclamant i per limitar l'eventual difusió excessiva de les dades controvertides; a fi d'assegurar aquest objectiu, aquesta Resolució considera necessari que la informació relativa a les llistes de persones admeses i excloses, als resultats de les diferents proves o fases del concurs i a les valoracions sigui proporcionada a l'entitat reclamant únicament en format de vista o consulta, sense lliurament documental, i a més se li requereix formalment que n'ha de respectar la confidencialitat i no difondre-la (sens perjudici de la possibilitat de denunciar eventuals irregularitats, si concorren), ja que se li dona aquest accés atesa la seva condició de sindicat i amb la finalitat d'exercir les funcions representatives que li corresponen.
Número d'expedient de la Reclamació: 178/2017.
L'informe municipal qüestiona la procedència jurídica d'aplicar la legislació de transparència i les garanties establertes per ella (singularment la via de reclamació davant la GAIP) en un cas d'exercici del dret de les organitzacions i dels representants sindicals a la informació relativa a les condicions de treball corresponents; considera que el seu dret a la informació té una regulació específica a l'EBEP i a la legislació de llibertat sindical i no li seria d'aplicació una legislació prevista per a la ciutadania en general, com és la de transparència.
Davant d'aquesta objecció cal assenyalar que la pròpia legislació de transparència ha previst la seva aplicació supletòria a les matèries que tenen un règim d'accés especial regulat per la seva normativa específica (disposició addicional 1a LTAIPBG i exactament en el mateix sentit la disposició addicional 1a LTAIPBGE).
En aquest cas, l'EBEP i la legislació sindical constitueixen el règim especial d'accés a la informació sol·licitada per l'entitat sindical reclamant; tanmateix, l'aplicació substantiva d'aquest règim d'accés no impedeix que en allò no regulat per aquesta normativa sigui aplicable supletòriament la legislació de transparència, supletorietat que inclou la via especial de reclamació davant la GAIP, ja que el règim especial d'aplicació preferent (és a dir, el de la normativa sindical i d'ocupació pública) no preveu cap mecanisme singular de garantia.
La via especial de reclamació davant la GAIP, que és voluntària i gratuïta per a les persones interessades, té efectes beneficiosos indiscutibles per a l'exercici del dret d'accés a la informació pública i no tindria cap lògica que no s'hi podessin acollir subjectes con les organitzacions i els representants sindicals, en exercici dels seus drets constitucionals i legals, ja que, de no acceptar-ho, es podria arribar a l'absurd de protegir més el dret de qualsevol persona aliena a la informació objecte d'aquesta Reclamació que el d'una entitat sindical que ostenta molta major legitimitat per obtenir-la.
En conseqüència, el fet que l'accés de l'entitat reclamant a la informació demanada s'hagi de regir preferentment per l'article 40 EBEP i per la legislació sindical, no exclou que sigui plenament admissible aquesta Reclamació i la competència de la GAIP per resoldre-la, amb el benentès que el dret material aplicable a aquests efectes serà el sectorial citat i només supletòriament el definit per la legislació de transparència.
La sol·licitud formulada a l'Ajuntament (antecedent 2) demanava dues coses diferents en relació amb el mateix objecte: la difusió en el web de transparència municipal de la documentació relativa a un determinat procediment selectiu, per una banda, i el lliurament a la persona reclamant de la mateixa informació per l'altra.
La GAIP no té competències en matèria de publicitat activa i, per tant, aquesta Resolució no es pronuncia sobre si l'Ajuntament de Sant Cugat ha de donar o no una determinada informació a la seva web de transparència; de fet, l'escrit de Reclamació ja no hi fa referència, de manera que també es podria entendre que aquest objecte no forma part de les pretensions de la persona reclamant.
Sí que s'ha de pronunciar en canvi sobre el segon apartat de la sol·licitud, és a dir, sobre si l'entitat reclamant té dret a obtenir la documentació relativa al procés de selecció per proveir, l'any 2009, mitjançant concurs de mobilitat horitzontal, una plaça d'inspector de la Policia Local de Sant Cugat (bases, llistes de persones admeses i excloses, anuncis, convocatòries i resultats de les diferents proves o fases del concurs, així com les seves valoracions i resultats finals).
Obligacions de publicitat activa, per una banda, i dret d'accés a la informació pública, per l'altra, tenen significació i abast jurídics diferents.
Les obligacions de publicitat activa es limiten a aquelles matèries respecte de les quals hi ha una obligació legal de fer públiques en un mitjà de difusió obert a tothom qui vulgui consultar-les, normalment el web institucional de transparència, afecten un àmbit material relativament reduït (el delimitat pel títol II de l'LTAIPBG i eventualment per altres lleis), però la seva difusió i la seva incidència en l'exposició de les dades concernides són intenses.
En canvi, el dret d'accés a la informació pública afecta tota la informació que sigui materialment a mans de l'Administració (per tant, té un àmbit material molt més ampli que el de la publicitat activa) i, en principi, suposa una intensitat reduïda d'exposició: si algú vol conèixer aquesta informació ho ha de demanar expressament, hi ha d'haver una decisió administrativa que li doni accés i aquest normalment resta limitat a la persona que l'exerceix, amb una exposició, per tant, reduïda de les dades afectades.
Tot i que el procediment selectiu demanat és anterior a l'entrada en vigor de la legislació de transparència, la documentació corresponent (que és informació pública, tal com defineix aquest concepte l'article 2.b LTAIPBG) en bona lògica ha de ser actualment a mans de l'Administració (llevat que s'hagin destruït, si així procedís en aplicació de la legislació d'arxius), s'ha de considerar per tant informació pública i aquest és motiu suficient perquè pugui ser susceptible de ser objecte de l'exercici del dret d'accés a la informació pública.
La informació demanada conté dades personals, però no es tracta de dades especialment protegides (si n'hi hagués, caldria tatxar-les) i per tant es poden divulgar prèvia ponderació entre l'interès públic favorable a la seva difusió i l'eventual interès privat en impedir-la, tal com preveu l'article 24.2 LTAIPBG.
Tal i com es pot comprovar a l'antecedent 8, l'informe de l'APDCAT emès en relació amb aquesta Reclamació considera que la protecció exigida legalment a les dades personals no impedeix divulgar la informació sol·licitada, llevat de la relativa als resultats de les diferents proves o fases del concurs i a la llista completa d'aspirants admesos i exclosos.
Segons l'autoritat de protecció de dades, no hi ha una exigència legal de publicació d'aquestes matèries i, al ponderar els interessos en joc, arriba a la conclusió que, en relació amb els aspirants exclosos, ha de prevaldre la protecció de la seva identitat, atès que la seva difusió associada al fet de no haver superat el procés selectiu projectaria una imatge negativa per a la seva reputació, damunt dels interessos del reclamant, que a més resultarien afeblits pel llarg temps transcorregut des dels fets.
Una primera conclusió seria, per tant, que es pot accedir a tota la informació demanada, sens perjudici de les conseqüències que puguin tenir les reserves indicades de l'APDCAT.
Als efectes de valorar aquestes reserves en relació amb l'accés a les llistes de persones admeses i excloses i dels resultats de les proves i fases del procés, cal tenir en compte que, tal com indica el mateix informe de l'APDCAT, l'article 78 del Reglament de personal del ens locals (RPEL), aprovat pel Decret 214/1990, de 30 de juliol, precepte que segons l'article 118.2 de la mateixa norma és aplicable als processos de provisió de llocs de treball fets per concurs, en els procediments selectius s'ha de fer pública la resolució sobre la llista d'admesos i exclosos i s'han d'exposar públicament aquestes llistes; així mateix, l'article 80 RPEL també requereix la publicitat de la llista d'aprovats per ordre de puntuació.
Malgrat citar aquestes disposicions, l'informe de l'APDCAT interpreta que la publicitat d'aquestes llistes té una finalitat instrumental (serveix al dret de defensa de les persones afectades), finalitat que ja no concorreria un cop conclòs el procés selectiu.
Certament, aquesta valoració de l'APDCAT és del tot pertinent si s'estigués debatent l'eventual obligació de publicitat activa respecte d'aquesta informació, ja que està clar que els preceptes citats del RPEL no comporten una obligació de publicitat activa i difusió permanent d'aquestes llistes, sinó només d'una publicitat limitada a mentre duri el procediment de selecció.
Tanmateix, l'objecte d'aquesta Reclamació no és pronunciar-se sobre eventuals obligacions de publicitat activa, sinó, com s'ha argumentat a l'FJ anterior, sobre el dret d'accés a la informació, que té un àmbit material molt més extens (en principi, tota la informació a mans de l'Administració), si bé amb un grau d'exposició de les dades molt menor.
En el marc de l'exercici d'aquest dret, el fet que la normativa vigent hagi requerit la publicitat per un període limitat de temps d'unes dades que són merament identificatives de persones que van voler participar en el procediment de provisió, si bé no comporta consolidar la seva publicitat indefinida, permet afirmar que aquesta informació ja ha estat divulgada, de manera que és discutible que la seva difusió actual pugui suposar un perjudici per a les persones afectades.
Amb independència de la finalitat que va tenir la seva publicació, el cert és que aquesta els va donar més publicitat que la que ara es demana, de manera que si ara es faciliten al sindicat reclamant això no comportarà rebre informació inèdita.
En conseqüència, al ponderar els interessos en joc, el primer que cal constatar és que amb l'accés demanat a la relació nominal de persones admeses i excloses pràcticament no hi ha perjudici per a les terceres persones afectades, ja que les dades concernides ja varen ser difoses al seu moment, i més àmpliament del que ara es demana.
Pel que fa a l'accés demanat a les valoracions de les persones que varen concórrer per obtenir la plaça afectada, i més si aquesta valoració inclou els mèrits aportats per elles (cal tenir en compte que no hi ha obligació legal de publicar aquestes valoracions i eventuals mèrits, a diferència del que s'acaba de dir en relació amb les llistes i resultats), són dades rellevants per a la finalitat de l'accés, ja que permetrien al sindicat poder valorar l'adequació dels criteris de selecció aplicats, per bé que prèviament anonimitzades.
Cal tenir en compte que l'accés a les dades demanades és necessari per avaluar la idoneïtat de la persona seleccionada per al càrrec, és a dir, per controlar les decisions públiques en matèria de gestió i promoció del personal, tasca que legítimament forma part de les funcions de les organitzacions sindicals en l'àmbit del sector públic.
Efectivament, la valoració sobre si la selecció va ser efectuada correctament requereix saber si hi va haver efectivament competència i tenir informació sobre la competència i perfil professional dels eventuals competidors.
En aquest sentit, la identitat de qui exerceix el dret d'accés, un sindicat de la funció pública, també és un factor rellevant favorable a donar l'accés sol·licitat, ja que, a més de drets concrets en aquest sentit, ostenta un interès lògic en poder accedir a la major informació que sigui possible i útil per a l'exercici de les seves funcions representatives (i la comentada als paràgrafs anteriors pot ser-ho perfectament) i també se li ha de presumir un interès lògic a no exposar públicament i no usar indegudament les dades personals que obtingui, ja que, en tant que empleats públics, formen part del col·lectiu que protegeix i defensa el sindicat en qüestió.
El fet que des d'aleshores hagin transcorregut vuit anys no afebleix necessàriament el dret d'accés.
Certament, aquest lapse de temps comporta la desaparició d'una de les eventuals finalitats de l'accés, per prescripció d'eventuals accions jurídiques.
Però poden seguir vigents altres finalitats, com ara el control polític o de gestió.
I el temps transcorregut també pot afeblir sensiblement els efectes de la difusió en la reputació professional o social de les persones afectades.
El fet que en la ponderació duta a terme per valorar la procedència de l'accés sol·licitat hi jugui un paper rellevant la condició de sindicat que té el reclamant aconsella l'adopció de mesures per acotar l'abast de l'accés a l'entitat reclamant i per limitar l'eventual difusió excessiva de les dades controvertides.
A fi d'assegurar aquest objectiu, aquesta Resolució considera necessari que la informació relativa a les llistes de persones admeses i excloses, als resultats de les diferents proves o fases del concurs i a les valoracions sigui proporcionada a l'entitat reclamant únicament en format de vista o consulta, sense lliurament documental, i a més se li requereix formalment que n'ha de respectar la confidencialitat i no difondre-la (sens perjudici de la possibilitat de denunciar eventuals irregularitats, si concorren), ja que se li dona aquest accés atesa la seva condició de sindicat i amb la finalitat d'exercir les funcions representatives que li corresponen.
Cal resoldre, per tant, afirmant el dret de l'entitat reclamant a obtenir la informació demanada en exercici del seu dret d'accés a la informació pública, inclosa la relativa a les llistes de persones admeses i excloses i a les valoracions anonimitzades i als resultats del procés de selecció, d'acord amb les limitacions d'accés establertes pel paràgraf anterior.
Així mateix, la informació indicada als paràgrafs anteriors ha de ser revisada per l'Ajuntament, als efectes de depurar-la de les eventuals dades personals especialment protegides (les de l'article 23 LTAIPBG) que pugui contenir i de la informació innecessària als efectes de controlar el procés, com ara la relativa a l'adreça, correu electrònic, telèfon, DNI o altres dades personals similars de les persones afectades, que comporten una exposició excessiva d'elles no justificada en el dret d'accés.