projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Tres propietats privades al Parc Natural dels Ports, la part catalana del massís dels Ports, han servit d'escenari per a posar en pràctica actuacions demostratives en matèria de gestió d'hàbitats forestals, en el marc del projecte LIFE RedBosques.
Aquest projecte té per finalitat la millora de la gestió i la conservació dels boscos mediterranis espanyols inclosos a la xarxa Natura 2000 i la seva adaptació al canvi climàtic.
En aquest sentit, han acollit una prova pilot que ha permès implementar tècniques innovadores, per compaginar els interessos productius de les finques amb la conservació i millora de la biodiversitat i dels hàbitats forestals.
Les tècniques en qüestió s'emmarquen en l'àrea de la silvicultura, la disciplina que tracta sobre la gestió dels boscos o monts forestals.
Coincidint amb l'etapa final del projecte, que acabarà en els propers mesos, els socis han compartit amb la tutora europea del projecte, Giulia Carboni, i amb el monitor extern, David Peña, la feina feta en els últims tres anys, en una visita de dos dies al Parc Natural dels Ports.
Carboni espera que aquest model de gestió sigui adoptat en els boscos mediterranis de la xarxa europea Natura 2000.
A partir del que s'ha après en la caracterització dels rodals madurs, es proposa aplicar un model silvícola que s'apropa a la naturalitat de les masses forestals i que està orientat fonamentalment a la conservació dels processos ecològics.
Es tracta d'una alternativa a la gestió silvícola convencional i té per objectiu preferent la conservació i millora de la biodiversitat i dels hàbitats forestals, enfront d'altres usos productius com els fusters, les pastures o altres.
La silvicultura de conservació dels processos ecològics pretén una gestió dels hàbitats forestals propera al desenvolupament natural dels boscos.
La base és imitar la dinàmica dels ecosistemes forestals per tal d'aconseguir poc a poc estructures de bosc amb nivells de maduresa propis de l'hàbitat en estat natural i amb més resiliència al canvi climàtic.
El projecte europeu LIFE RedBosques es va iniciar el setembre de 2016 amb l'objectiu de millorar la capacitació i les eines de gestió dels professionals de la planificació i gestió dels hàbitats forestals en les àrees protegides de la Xarxa Natura 2000.
Coordinat per la Fundació Fernando González Bernáldez i EUROPARC-Espanya, hi participen com a socis beneficiaris la Generalitat, mitjançant el Parc Natural dels Ports, el CREAF i la Fundació Catalunya-La Pedrera.
Durant 3 anys, s'han dut a terme seminaris i cursos de formació arreu de l'estat espanyol; s'ha elaborat de forma col·laborativa i consensuada una fitxa de recollida de dades per parametritzar les característiques de cada rodal i avaluar el seu grau de maduresa; s'han publicat manuals de consulta i s'han recollit fins ara les dades de més de 150 rodals de referència de tot l'estat espanyol que estan accessibles en un aplicatiu en línia.
D'aquesta manera, el projecte porta tres anys acumulant expertesa.
L'Ajuntament de Tortosa s'ha sumat al projecte i ha aplicat el model de planificació del LIFE RedBosques als boscos de la mola de Catí i del Regatxol que són de la seva propietat.
El projecte RELOS3 va realitzar la última de les visites de llarga durada previstes a Tartu (Estònia), del 11 al 14 de juny.
El projecte RELOS3, liderat pel departament de Promoció Econòmica de l'Ajuntament de Sabadell, se centra en l'intercanvi d'experiències pel que fa al desplegament de les estratègies d'especialització intel·ligent en l'àmbit local i està finançat pel programa Interreg Europe.
Bona part dels socis van escollir participar en aquesta visita per l'interès generat per les bones pràctiques ja conegudes del soci estonià i també per l'experiència en la participació en l'esdeveniment temàtic celebrat a Tartu el novembre de 2017.
La visita al sud d'Estònia, Regió de Võru, va ser una mostra que l'especialització intel·ligent pot aplicar-se a sectors tradicionals, com ara el sector de la fusta i l'alimentació.
Els participants en la visita van tenir l'oportunitat de conèixer en profunditat la tasca que està duent a terme un dels set centres sectorials establerts a Estònia, el Centre de Competències per al Processament de la Fusta i la Fabricació de Mobles.
Va ser un bon exemple del funcionament d'aquests centres, on treballen de forma col·laborativa la societat civil, els clients estrangers i altres grups d'interès.
D'altra banda, les empreses visitades van resultar ser també bons exemples pel que fa a la cooperació entre recerca i sector privat, posant de manifest la rellevància de la participació de les pimes en l'estratègia d'especialització intel·ligent de la regió.
A Estònia, la sensibilització i el foment de l'emprenedoria formen part del currículum educatiu, de manera que tots els estudiants de secundària estonians han de desenvolupar i portar a terme un projecte empresarial en l'onzè curs de secundària.
La paraula start-up conté Tartu i és a Tartu on es duu a terme un esdeveniment destacat pel que fa a l'impuls de nous projectes d'emprenedoria a nivell mundial, l'sTARTUp Day.
Representants d'aquest esdeveniment van participar en les ponències dutes a terme durant el segon dia de la visita, intercanviant informació i punts de vista amb els assistents.
També va ser-hi present la Universitat de Tartu, representants de la qual van dur a terme presentacions sobre les últimes novetats en les TIC i el vincle entre la recerca que es duu a terme a la universitat i els processos de fabricació, en el marc del que es coneix com a indústria 4.0.
Es van organitzar diverses reunions individuals en format "speed dating" amb agents i iniciatives destacades del territori que van facilitar el "networking" i l'establiment de possibles col·laboracions futures.
Els socis del projecte van valorar molt positivament aquesta sessió.
A partir d'ara els socis del projecte se centraran en la finalització del Pla d'Acció, resultat de la fase 1 del projecte, focalitzada en l'intercanvi d'experiències.
Aquests plans són obligatoris per a tots els projectes d'Interreg Europe i encarnen el resultat final de tres anys d'aprenentatge intensiu.
Està previst que els socis presentin els seus plans d'acció en una conferència de treball que es durà a terme a Groningen (Països Baixos) al novembre.
El 25 de juny, el comitè de seguiment del programa URBACT, va aprovar un total de 23 xarxes de ciutats de sobre planificació d'accions a on hi participaran ciutats europees de 26 països diferents, amb un total de 203 participants.
Les xarxes, sobre planificació d'accions estan composades per com a màxim 10 socis de diferents països europeus.
D'entre les 23 xarxes de planificació d'accions han resultat seleccionades com a entitats sòcies catalanes:
Tots els socis de les xarxes elaboraran un pla d'acció integrat i tindran l'oportunitat de provar algunes solucions a petita escala a les seves ciutats desenvolupant habilitats, agrupant els agents locals i construint associacions transnacionals.
L'objectiu de les xarxes és compartir experiències i aprendre els uns dels altres.
Els socis elaboraran un pla d'acció integrat i tindran l'oportunitat de provar algunes solucions a petita escala a les seves ciutats.
Aquest treball es realitza reunint els grups d'interès locals ( stakeholders ) i treballant en partenariats locals i transnacionals.
Les xarxes permetran ser un espai de compartició i experimentació que potenciarà els grups d'interès de la ciutat, canviarà la forma en què la seva ciutat treballa i tingui un impacte real a nivell local mitjançant un mètode d'intercanvi i aprenentatge del programa URBACT provat amb eines adaptades a les seves necessitats i suport d'experts.
Les xarxes de planificació d'accions han de posar en pràctica les seves activitats de la xarxa durant una durada total de 30 mesos (2 anys i mig), estructurat en 2 fases:
El programa URBACT està finançat pel programa FEDER en un 70%.
Personal tècnic que treballa en el marc del projecte Life Tritó Montseny ha alliberat a la natura 136 exemplars adults de tritó del Montseny criats en captivitat al Centre de Fauna de Torreferrussa.
L'objectiu és promoure la recuperació d'aquesta espècie endèmica en perill crític d'extinció, l'únic vertebrat endèmic a Catalunya i l'amfibi més amenaçat d'Europa Occidental.
Per això, des de 2007 es treballa per a la reproducció ex situ d'aquesta espècie.
Així, s'han habilitat instal·lacions de cria en captivitat als centres de fauna de la Generalitat a Torreferrussa i Pont de Suert, i també al zoo de Barcelona.
Des de l'any 2017, el zoo de Chester es va unir al programa de cria en captivitat del tritó del Montseny.
Entre els quatre centres, cada any s'aconsegueix de mitjana el naixement de prop de 400 exemplars.
La totalitat dels exemplars alliberats en aquesta acció són adults nascuts a Torreferrussa abans del 2016.
La localitat d'alliberament ha estat estudiada minuciosament, amb la col·laboració de persones expertes en ecologia, biologia i biogeografia, analitzant l'hàbitat potencial d'aquest amfibi al Parc Natural del Montseny amb mostreig de camp.
Els propers mesos continuaran les prospeccions per determinar l'èxit inicial de l'acció.
Tanmateix, serà al cap d'uns quants anys quan es podrà determinar l'establiment o no d'una població viable.
Per tal de fer possible un seguiment dels tritons alliberats, s'han marcat de manera individualitzada amb elastòmers (marques de color), tot i que fins d'aquí uns quants anys no es podrà constatar amb seguretat l'abast de l'acció.
Entre els anys 2010 i 2015, s'han dut a terme diversos alliberaments de tritons del Montseny.
Fruit d'aquestes accions, s'ha aconseguit una nova població viable de l'espècie en un torrent on no hi era present.
Aquests exemplars presenten, a més, una elevada supervivència (gairebé el 20%) i s'ha constatat la seva reproducció un cop alliberats.
El projecte europeu Life Tritó Montseny és coordinat per la Diputació de Barcelona, i hi participen la Generalitat de Catalunya, a través del Departament de Territori i Sostenibilitat i de Forestal Catalana; la Diputació de Girona; i el Zoo de Barcelona.
En marxa des de l'octubre de 2016 i fins al desembre del 2020, aquest projecte pretén millorar l'estat de conservació d'aquesta espècie d'amfibi i el seu hàbitat de ribera, amb un pressupost de tres milions d'euros.
La Delegació del Govern davant la UE ha acollit la presentació, a càrrec de l'Euroregió Pirineus Mediterrània (EPM), dels quatre plans d'acció regionals que s'han elaborat per a la segona fase del projecte europeu "Kiss Me".
Aquest projecte compta amb la participació de l'EPM, l'Euroregió Rin-Waal (Alemanya-Països Baixos), l'agència d'innovació Hamag-Bicro (Hongria-Croàcia) i els comtats de Värmland (Suècia) i Hedmark (Noruega).
El projecte "Kiss Me" té per objectiu millorar la capacitat d'innovació de les petites i mitjanes empreses –especialment a les regions frontereres– a través de l'anàlisi, comparació i compartició de diferents estratègies.
L'acte s'ha iniciat amb la benvinguda de la delegada del Govern de Catalunya davant la Unió Europea, Meritxell Serret, qui ha remarcat la importància de la cooperació interregional per al futur de la integració europea.
Seguidament ha tingut lloc la intervenció de la coordinadora del projecte, Sina Hoch, en representació de l'Euroregió Rin-Waal.
A continuació, els quatre socis del projecte han presentat el pla d'acció i les mesures concretes sobre com millorar els instruments de política transfronterera a les seves respectives regions.
En aquest procés d'aprenentatge interregional, que ha tingut lloc durant els darrers dos anys, el consorci va poder intercanviar molta experiència i va poder identificar una sèrie de bones pràctiques de cada regió, que van constituir la base dels plans d'acció.
A la tarda, el director de l'Euroregió, Xavier Bernard-Sans, ha moderat la taula rodona titulada 'El futur de la cooperació transfronterera'.
Els resultats del projecte "Kiss Me" seran disseminats a nivell Europeu i serviran de gran ajuda a totes les regions alhora de donar suport de manera conjunta a la competitivitat de les pimes.
El Banc Europeu d'Inversions (BEI) ha concedit a la farmacèutica catalana Almirall un préstec de 120 milions d'euros per investigar noves cures contra malalties severes de la pell que actualment encara no disposen de cap tractament farmacològic eficaç.
Gràcies al finançament del BEI, Almirall podrà posar en marxa el seu projecte de recerca, desenvolupament i innovació centrat en el desenvolupament de nous fàrmacs que permetin trobar respostes a malalties dermatològiques inflamatòries, determinats càncers i malalties rares congènites.
La farmacèutica catalana investigarà noves teràpies per a la dermatitis atòpica, la psoriasi o la queratosi actínica i tractaments efectius per a malalties congènites com ara l'epidermòlisi ampul·lar.
El préstec s'ha formalitzat a Barcelona de la mà del CEO d'Almirall, Peter Guenter, i la vicepresidenta del BEI, Emma Navarro.
L'acord ha estat signat a l'empara del pla Juncker, el pla d'inversions per a Europa, que ha permès que el BEI pugui finançar aquells projectes que contribueixen a les prioritats de creixement econòmic, ocupació, cohesió social i sostenibilitat ambiental de la Unió Europea.
Tot plegat permetrà a Almirall implementar la seva estratègia d'innovació dins dels terminis establerts fins l'any 2022 i seguir posicionant-se com una farmacèutica líder en el camp de la dermatologia mèdica.
La Comissió Europea va anunciar el passat 26 de juny que 4 universitats catalanes havien estat seleccionades per formar part de les primeres 17 «aliances universitàries europees».
Aquestes 17 agrupacions estaran conformades per un total de 114 institucions d'ensenyament superior de 24 estats membres.
Alhora, comptaran amb un pressupost de 85 milions d'euros (5 milions per aliança) pels pròxims tres anys per començar a implementar els seus plans.
El finançament s'obtindrà a través del fons Erasmus+.
Els centres seleccionats inclouen tot tipus d'establiments de l'ensenyament superior, des d'universitats de ciències aplicades a centres tècnics, passant per escoles de belles arts o universitats polivalents.
Els centres catalans seleccionats han estat 4 universitats: la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB), la Universitat de Barcelona (UB), la Universitat Pompeu i Fabra (UPF) i la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC).
La mobilitat entre universitats és una de les principals avantatges d'aquestes aliances, així com que ho puguin fer sense burocràcia.
Els alumnes d'aquestes universitats podran canviar de país al llarg del grau sense haver de passar per les convalidacions.
El programa permetrà cursar cada anys en un país diferent de la UE.
Paral·lelament, els professors i investigadors podran moure's entre les diferents universitats que conformen l'aliança i, fins i tot, s'incentivarà l'intercanvi del personal d'administració.
Així doncs, aquest anunci representa un pas endavant molt més ambiciós que el programa Erasmus+.
El programa pilot es va començar a desenvolupar seriosament a partir d'un discurs pronunciat pel President Emmanuel Macron a la Sorbona l'any 2017, on també va batejar el nou concepte: "universitats europees".
El President del Consell Europeu, Donald Tusk, va recollir el testimoni i va portar l'assumpte a la cimera de Göteborg del novembre del 2017.
Allà es va decidir d'obrir una convocatòria, de la qual ara n'observem els resultats, i la maquinària administrativa europea es va posar a funcionar amb tal objectiu.
El projecte Vakeripen, que en la llengua romaní significa conversa, adreça la situació problemàtica dels infants i joves del poble gitano a les escoles de 4 barris a la zona de Barcelona: La Mina, Bon Pastor, El Gornal (L'Hospitalet de Llobregat) i Sant Roc (Badalona).
El projecte va ser dissenyat per establir canals de comunicació constructius i duradors entre les famílies i les escoles, proporcionant fòrums per la formació del professorat, així com per a fomentar el diàleg entre les famílies gitanes i els representants de la comunitat gitana, les escoles i les autoritats locals a Barcelona.
A més, també vol promoure la sensibilització entre els professors per a combatre els estereotips negatius i millorar els esforços de les escoles per evitar l'abandonament escolar d'infants i joves gitanos.
Vaketipen està coordinat pel grup d'investigació GRITIM de la Universitat Pompeu Fabra.
Tot i això, compta amb la participació d'altres socis com l'Ajuntament de Barcelona i les ONGs: Fundació Privada Pere Closa i Rromane Siklovne (Estudiants gitanos).
El projecte, finançat pel programa Drets, Igualtat i Ciutadania (REC), es va començar a implementar el Gener del 2017 i va tindre una durada de 18 mesos.
De les seves conclusions cal destacar que semblaria existir una discrepància entre les expectatives de moltes famílies gitanes que els seus fills estudiïn per tenir un futur millor, i una tendència en diversos centres escolars a generalitzar i suposar que els alumnes d'aquesta ètnia esperen poc dels estudis.
El projecte MILE (Migrants Integration in the Labour market in Europe) rep el finançament del fons europeu per l'Asil, Migració i Integració (AMIF).
El seu objectiu és millorar la situació laboral de les persones migrants, que sovint és el col·lectiu que més pateix la crisi (condicions precàries, salaris baixos, temporalitat...); i conscienciar sobre la necessitat d'involucrar el sector públic, privat i el tercer sector per aconseguir-ho.
El projecte té una durada de 30 mesos, des del desembre de 2018 fins el maig de 2021.
Aquest ha estat desenvolupat per vuit socis de quatre països europeus:
L'ONG Acció contra la Fam treballa sobre diferents àmbits: aigua, sanejament i higiene; nutrició i salut; seguretat alimentària i mitjans de vida; emergències; incidència i ocupabilitat.
Pel que fa a les seves funcions d'ocupabilitat, aquesta organització treballa per oferir l'accés al mercat laboral com a fórmula per erradicar l'exclusió social a través de l'ajuda als migrants per trobar feina, l'assessorament i el microfinançament, l'aprenentatge i la participació en xarxes.
El projecte DECIDES Trinitat i Tobago (TT), cofinançat per l'Instrument de Democràcia i Drets Humans (EIDHR), és implementat per un consorci liderat per INTERARTS, en associació amb Advocates for Safe Parenthood i l'Associació Caribenya per l'Acció i Recerca Feminista (CAFRA).
INTERARTS és una agència catalana privada amb projecció internacional que:
La finalitat de DECIDES TT és contribuir a reduir la violència de gènere i la discriminació LGTBI a Trinidad i Tobago mitjançant la promoció de canvis culturals de la societat i millorant la capacitat de les organitzacions de societat civil (CSO).
El projecte es basa en DECIDES Carib, que va començar el 2016.
Per assolir aquest objectiu el projecte pretén:
Les activitats van començar l'1 d'abril del 2017 i encara continuen implementant-se.
El projecte europeu Rebuild, finançat amb l'Horizon 2020, té l'objectiu de crear plataforma digital que doni suport al migrant per accedir a orientació i serveis essencials.
Alhora aquesta plataforma ajudarà les institucions públiques i privades (ONGs, associacions de suport, etc.) a entendre millor les necessitats de les persones nouvingudes i en faciliti la comunicació, per tal de facilitar-ne la integració en la societat d'acollida.
Rebuild proveirà d'un toolbox (caixa d'eines) de solucions en què involucrarà els usuaris en el procés de disseny.
Migrants, refugiats i proveïdors locals de serveis participaran tant en la definició de requeriments per al disseny de les eines com en la validació de la solució.
Taller de cocreació, entrevistes, focus groups, així com tests i proves pilot es duran a terme a Grècia, Itàlia i Catalunya.
El nucli de les tecnologies seleccionades oferiran també màxima seguretat a l'usuari (seguint estrictes procediments ètics i d'acompliment de la RGPD), generació de perfils d'usuari i recomanacions personalitzades mitjançant intel·ligència artificial i assistents virtuals.
En el projecte hi participen 11 institucions i empreses d'arreu d'Europa i està liderat pel Grup de Recerca TransMedia Catalonia de la UAB.
Precisament, la UAB té un rol central en un dels reptes més complexes del projecte:
El projecte EMPOWA té l'objectiu de potenciar la participació de dones emprenedores en el programa Instrument pime del programa Horizon 2020.
Catalunya ha estat la regió de tot Europa que ha captat més recursos en aquest programa.
- Identificar i mapejar les emprenedores amb empreses innovadores i potencial per a sol·licitar amb èxit un SME Instrument (en el cas d'ACCIO a Catalunya).
- Sensibilitzar sobre el Programa SME Instrument i els serveis relacionats amb l'EEN.
- Formar, assessorar i fer "mentoring" a emprenedores, via serveis personalitzats.
- Compartir bones pràctiques i crear un model a seguir per potenciar la participació de emprenedores.
El projecte disposa d'un pressupost de 277.761 euros, està cofinançat pel programa europeu COSME amb un cofinançament de 90%.
A més, de la participació d'ACCIÓ, en el projecte hi participen cinc socis:
L'objectiu de PYRFER és donar valor a tot el patrimoni natural i cultural vinculat a la indústria de la metal·lúrgia (la forja catalana, la forja artística, els canals d'aigua, les fires del ferro, etc.) present en la zona oriental de l'espai POCTEFA a partir del treball en xarxa i transfronterer entre els 10 socis del projecte.
Hi participen els municipis de/d':
Així com l'aglomeració de Pays Foix-Varilhes, el Sindicat Mixt del Canigó Grand Site i les comunes de l'Alt Vallespir i l'Alta Ariège.
La valorització d'aquest patrimoni apareix com la condició per a superar les deficiències identificades en el turisme d'aquesta zona oriental dels Pirineus.
PYRFER transforma el patrimoni del ferro existent des de l'edat mitjana, material i immaterial, en un producte turístic i cultural amb un enfocament conjunt que incentiva la mobilitat sostenible a través de fires, rutes i centres transfronterers dels socis integrants, mitjançant la identificació d'un model de governança transfronterer i un discurs compartit que aplica els principis de la Carta Europea de Turisme Sostenible.
El projecte tracta les problemàtiques associades al turisme patrimonial de forma unida en l'espai POCTEFA, multiplica la capacitat de dinamització dels socis i incentiva la mobilitat de ciutadans dins de l'espai transfronterer de referència, consumidors principals d'aquesta tipologia de productes.
PYRFER compta amb un pressupost de 2.096.171,61 €, un 65% del total, finançats pel Fons Europeu de Desenvolupament Regional (FEDER) a través del Programa Interreg V-A Espanya-França-Andorra (POCTEFA 2014-2020).