projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El Centre Penitenciari Obert 2 de Barcelona està situat al carrer Pare Manjón, número 2, en el barri de la Trinitat de Barcelona.
Aquest centre també es coneix com la presó de la Trinitat.
Està situat molt a prop de l'avinguda Meridiana i té accessos des d'aquesta via de comunicació, tant de sortida com d'entrada de Barcelona ( vegeu plànol ).
Parada Casal de l'Aigua (línia 11), molt a prop del centre penitenciari.
Aquesta parada està situada a l'altra banda de l'avinguda Meridiana i, a peu, només cal travessar un pont per a vianants que hi ha a la zona.
- Parada de l'Avinguda Meridiana (Pont de la Trinitat), línia 62 (trajecte Plaça Catalunya-Ciutat Meridiana).
Els familiars dels interns poden entrevistar-se amb els responsables del centre els dimecres al matí, però cal trucar abans per sol·licitar-ho a la Secretaria de Direcció, a través del telèfon 93 693 41 20.
Per norma general, els interns poden rebre 2 paquets al mes amb productes i objectes autoritzats, llevat dels interns en situació de règim tancat, que només en poden rebre 1 i dels sancionats, els quals no en poden rebre cap.
Mòduls blanc i blau i infermeria
- 1r i 3r caps de setmana de cada mes.
- 2n i 4t caps de setmana de cada mes.
- 1r cap de setmana de cada mes.
Al centre està prohibit l'ús de diners de curs legal, però es poden ingressar als comptes que els interns tinguin al seu nom (peculi).
Els interns poden rebre una quantitat màxima de diners setmanalment i disposar-ne.
El centre us informarà de com funciona aquest servei.
Es poden fer comunicacions amb un màxim de 4 persones al mateix temps, sense comptar els menors de 6 anys, els quals estan limitats a 2.
Cal demanar cita prèvia al departament de comunicacions del centre, a través del telèfon 93 225 17 16, i ajustar-se als horaris establerts.
Cal demanar-les amb la suficient antelació al departament de comunicacions.
De dilluns a divendres, durant tot el dia, amb un màxim de 4 persones i 2 nens menors de 6 anys.
Caps de setmana, durant tot el dia i només amb el marit i/o company/a de convivència.
De dilluns a divendres, a partir de les 16.30 hores i per a les mares amb fills menors de 10 anys que tenen dret a 2 comunicacions setmanals.
Les internes poden rebre tantes cartes com desitgin de l'exterior i enviar-ne mitjançant les bústies de correspondència de sortida que estan situades a la seva unitat i al rastell d'administració.
És imprescindible escriure correctament el nom i cognoms de la destinatària i del remitent.
Els diners de curs legal estan prohibits a les internes del centre.
Tanmateix, cada dimecres poden disposar de fins a 60€ en targetes de compra, quantitat que els està prohibit superar.
Les internes poden rebre diners que els són ingressats en els comptes que tenen al seu nom al centre (peculi).
Els ingressos es poden fer durant les comunicacions ordinàries dels caps de setmana, a la finestreta situada al departament de comunicacions, i també mitjançant gir postal, amb clara identificació de la persona destinatària i adreçat a:
L'Organització Catalana de Trasplantament ha creat, amb el suport de la Direcció General d'Afers Religiosos, la Secretaria d'Igualtat, Migracions i Ciutadania i el Palau Macaya (Obra Social "la Caixa"), uns tríptics sobre l'acceptació de la donació d'òrgans i teixits segons sis tradicions religioses
Aquests tríptics eren un compromís i un dels resultats esperats del cicle de reflexió Donació d'òrgans, una mirada cultural i religiosa, realitzat al Palau Macaya de Barcelona entre setembre de 2018 i gener de 2019.
El nucli del seminari va consistir en cinc tallers específics en els quals van participar més de 60 representants de quasi 50 entitats vinculades a les diverses confessions cristianes, l'islam, el judaisme, el budisme, l'hinduisme, el taoisme, el sikhisme i la fe bahà'í.
En aquests seminaris es va poder aprofundir i conèixer millor aquells aspectes que podien influir en una actitud favorable envers la donació d'òrgans i teixits o que, al contrari, podien representar alguna dificultat afegida que s'hauria de tenir en compte.
Els sis tríptics tenen una part comuna sobre aspectes generals de la donació d'òrgans i teixits o sobre com fer-se donant i una part específica per a cada religió, amb continguts més concrets i amb esment de textos sagrats o de referència que faciliten la decisió de la donació o hi aproximen.
S'han elaborat tríptics sobre el cristianisme, l'islam, el judaisme, el budisme, l'hinduisme i el sikhisme.
Tot i que, en general, cap de les principals religions està en contra de la donació d'òrgans i teixits ni s'hi oposa, el material específic per a les diferents tradicions s'ha considerat molt útil.
Aquests textos es proposen d'ampliar la divulgació de la donació d'òrgans i teixits a tots els col·lectius culturals de la nostra societat i facilitar l'aproximació de famílies i professionals sanitaris durant una entrevista familiar en el procés de donació.
La Mostra de Cinema Espiritual de Catalunya és un festival de cinema anual creat l'any 2004.
La Mostra pretén aprofundir en la presència de l'espiritualitat en la cultura audiovisual, fer visibles les diferents manifestacions religioses i espirituals i contribuir a afavorir el diàleg interreligiós i la cohesió social.
Des del 2014 la Direcció General d'Afers Religiosos encapçala l'organització de la Mostra de Cinema Espiritual, amb la participació de la Filmoteca de Catalunya, l'Obra Social "la Caixa", la Basílica de la Sagrada Família, Àgape i els cinemes Verdi, així com diversos ajuntaments, entitats culturals i religioses, universitats i els centres penitenciaris de Catalunya.
L'interès en estendre els valors espirituals i la diversitat de creences, ha fet créixer la Mostra fins arribar a més de 5.000 espectadors, en 30 sales de 12 ciutats.
Les projeccions compten amb algun especialista convidat que presenta l'obra i condueix el debat posterior.
Portal Cinema espiritual i de les religions
Per registrar-se cal enviar, telemàticament, mitjançant el certificat digital personal d'un representant legal de l'entitat, una sol·licitud al Registre d'entitats religioses.
L'entitat pot encarregar aquesta gestió al notari que ha elevat a escriptura pública la documentació.
La sol·licitud ha d'especificar quin tipus d'entitat es vol inscriure i ha d'anar acompanyada de diferents documents, que es detallen a continuació, segons el tipus d'entitat que es registri.
La documentació que cal aportar varia segons el tipus d'entitat a inscriure.
Per registrar una església, confessió o comunitat religiosa cal enviar, telemàticament, mitjançant el certificat digital personal d'un representant legal de l'entitat o persona degudament autoritzada, una sol·licitud al Registre d'Entitats Religioses A aquesta sol·licitud la comunitat o el notari ha d'annexar la següent documentació escanejada:
Per inscriure entitats creades per una església, confessió, comunitat religiosa o federació inscrita cal enviar, telemàticament, mitjançant el certificat digital personal d'un representant legal de l'entitat o persona degudament autoritzada, una sol·licitud al Registre d'Entitats Religioses.
Per inscriure una federacio cal enviar, telemàticament, mitjançant el certificat digital personal d'un representant legal de la federació o persona degudament autoritzada, una sol·licitud al Registre d'Entitats Religioses.
A aquesta sol·licitud la federació o el notari ha d'annexar la següent documentació escanejada:
Per inscriure una entitat d'origen estranger cal enviar, telemàticament, mitjançant el certificat digital personal d'un representant legal de l'entitat o persona degudament autoritzada, una sol·licitud al Registre d'Entitats Religioses.
La disposició transitòria tercera del Decret 94/2010 concreta les condicions bàsiques de seguretat que han de complir els centres de culte existents en el moment d'entrada en vigor del decret (11 d'agost del 2010) que no disposessin de llicència municipal d'activitats o equivalent ni estiguin inscrits en l'Inventari del Patrimoni Cultural Català.
El termini per a la comunicació del compliment d'aquestes condicions acaba el 29 d'octubre de 2020.
L'any 2010, en l'aprovació del Decret 94/2010, de 20 de juliol, de desplegament de la Llei 16/2009, de 22 de juliol, dels centres de culte, la disposició transitòria quarta establia un termini de cinc anys comptats des de l'entrada en vigor d'aquesta norma per a la comunicació davant l'administració competent del compliment de les condicions materials i tècniques necessàries per garantir la seguretat dels usuaris i la higiene de les instal·lacions, i evitar molèsties a terceres persones.
L'any 2014, l'article 210 de la Llei de mesures fiscals, administratives, financeres i del sector públic, aprovada pel Ple del Parlament de Catalunya el 22 de gener de 2014 ( DOGC núm. 6551, de 30 de gener de 2014 ) va duplicar aquest termini.
Aquesta modificació va ampliar de cinc a deu anys, el termini que disposen els centres de culte afectats.
Finalment, l'any 2020, arran de la declaració de l'estat d'alarma, els terminis administratius van quedar suspesos.
El 23 de maig, es va publicar el decret que aixeca la suspensió dels terminis a partir de l'1 de juny.
En conseqüència, els terminis per a l'adequació dels centres de culte creats abans de l'11 d'agost de 2010, en base a la disposició transitòria tercera de la Llei dels centre de culte, queda fixat en la següent data: 29 d'octubre de 2020.
Els centres afectats han de complir les condicions materials i tècniques necessàries per garantir la seguretat dels usuaris i la higiene de les instal·lacions, i evitar molèsties a terceres persones.
La mediació penal és un procés que té com a objectiu que l'infractor i la víctima puguin arribar a uns acords per solucionar el conflicte creat per la infracció penal.
Pretén solucionar el conflicte entre les parts de forma extrajudicial amb l'orientació d'un mediador, però s'inscriu dins del marc penal, que diu quin és el delicte, qui és la víctima i qui és l'infractor.
Si bé el conflicte s'aborda en un espai extrajudicial, en el qual les parts busquen una solució i uns acords, els resultats finals i els beneficis jurídics corresponen al marc del procediment penal formal.
La mediació dona contingut al principi d'oportunitat que proposa la llei, atès que ofereix als menors infractors la possibilitat de conciliació amb la víctima i/o la reparació.
Es fa a instància del Ministeri Fiscal i/o del jutge, segons el moment processal en què es porta a terme, i a la pràctica pot comportar una alternativa al procés judicial o ser-ne un complement.
Es necessita la participació voluntària i activa d'ambdues parts per assolir un acord capaç de resoldre el conflicte i concretar els termes de la conciliació i/o de la reparació.
Pel que fa al jove, implica la responsabilització de les seves accions i les conseqüències, com també un esforç encaminat a aconseguir la compensació de la víctima.
Quant a les víctimes, se'ls ofereix l'oportunitat de participar en la solució del conflicte que les afecta, de ser escoltades, recuperar la tranquil·litat i ser compensades pels danys soferts.
La mediació i la reparació formen part d'un model de justícia alternatiu en la qual el més important és la resolució del conflicte.
La intervenció amb el jove infractor busca la seva responsabilització, no a través del càstig o la sanció, sinó de la voluntat i del compromís reparador amb la víctima.
Si tens un conflicte amb la teva família, la teva parella, amb els veïns, o amb altres persones o organitzacions, ens pots escriure i t'ajudarem a gestionar-lo.
El Centre de Mediació, amb el suport de les persones i les entitats expertes en mediació, treballem com sempre a favor del diàleg i l'acord, al servei de les persones.
Contacta amb nosaltres: [EMAIL]
El Centre de Mediació de Catalunya, creat per la Llei 15/2009 de mediació en l'àmbit del dret privat, és una institució que té com a principals objectius fomentar i difondre la mediació i facilitar-hi l'accés a tots els ciutadans, estudiar les tècniques de mediació, gestionar els registres de persones mediadores en l'àmbit familiar i el de l'àmbit del dret privat, designar la persona mediadora, fer el seguiment del procediment, homologar els estudis, els cursos i la formació específica en matèria de mediació, i organitzar el serve públic.
Les mesures judicials en medi obert són les mesures previstes a la Llei orgànica 5/2000, de 5 de juny, de responsabilitat penal del menor que no impliquen la privació de llibertat del jove o menor.
S'executen en l'entorn social i familiar dels menors i joves, cosa que permet fer un seguiment del seu procés de socialització, continuar i/o millorar els vincles de les relacions existents i treballar per assolir els objectius següents:
- La integració del menor o jove i la participació de la comunitat en la resolució del conflicte.
- Garantir l'atenció al menor o jove en els àmbits de salut, educació, lleure i inserció laboral.
- El suport al procés d'inserció social.
- La implicació de la comunitat, mitjançant acords i convenis de col·laboració amb altres departaments, ajuntaments, consells comarcals i entitats del sector associatiu.
El programa de mediació i reparació té com a referència les Recomanacions del Consell d'Europa i de les Nacions Unides sobre les reaccions socials i penals a la delinqüència juvenil, així com les orientades de forma especifica a la mediació penal.
La Llei orgànica 5/2000, de 12 de gener, reguladora de la responsabilitat penal dels menors, preveu en els articles 19, 27.3 i 51.2, la conciliació i la reparació entre el menor o jove infractor i la víctima o perjudicat pel delicte, a fi de possibilitar la solució extrajudicial del conflicte.
El Reial decret 1774/2004, de 30 de juliol, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei orgànica 5/2000, desenvolupa en els articles 5 i 15 la forma de dur a terme les solucions extrajudicials que estableix la Llei.
La Llei regula el procediment i els efectes jurídics derivats de la conciliació i la reparació, així com d'altres solucions extrajudicials.
La Llei assigna la funció de mediació entre el menor i la víctima a l'equip tècnic, com també la de proposar les activitats reparadores i socioeducatives més adequades per a l'interès del menor.
Només pot fer-se amb el consentiment de les parts i amb la valoració del mediador.
El mediador presenta les parts, defineix el motiu de la trobada i l'interès d'ambdues per afrontar el conflicte mitjançant el diàleg i la recerca d'acords; condueix la trobada, facilita el diàleg, la comunicació, l'escolta i la reflexió entre les parts.
És important que tots tinguin la possibilitat d'expressar-se sobre el conflicte cosa que permetrà plantejar posteriorment interessos i solucions.
La definició i la valoració del problema ha de ser compartida, no ha de decidir el mediador la via de solució, són els participants els que l'han de veure.
Els acords s'han de formalitzar segons l'interès de les parts tenint en compte els perjudicis soferts per la víctima, els interessos i demandes, les possibilitats reparatòries i compensatòries del jove i la valoració conjunta que les dues parts fan de la solució del conflicte.
Finalitzat el procés, el mediador remet al Ministeri Fiscal el document d'acords entre les parts i un informe sobre el procés seguit i la valoració del resultat, encara que no hi hagi participat la víctima, per motius aliens a la voluntat del jove i aquest hagi fet alguna activitat socioeducativa o reparatòria.Si el resultat del procés és positiu i s'ha desenvolupat d'acord amb l'article 19 de la Llei 5/2000, com a alternativa al procediment, el Ministeri Fiscal sol·licita al jutge el sobreseïment i l'arxiu de les actuacions.
Si el procés és complementari del procediment o està en fase d'execució, el jutge valora els beneficis jurídics que corresponguin.
Entenem com recursos aquells instruments utilitzats per a la consecució d'uns objectius socioeducatius preestablerts.
Els equipaments, els serveis i les activitats educatives són recursos d'intervenció en medi obert quan s'utilitzen per assolir els objectius del projecte educatiu del menor o jove.
És a dir, ofereixen uns continguts concrets quant a aprenentatges, adquisició d'hàbits i formes d'organització i participació, els quals facilitin la consecució dels objectius establerts pel tècnic de medi obert en el programa individualitzat d'execució o el model individualitzat d'intervenció de la mesura judicial imposada al menor o jove.
De caràcter eminentment pràctic, cal que siguin comprensible per a tothom i utilitzables de forma immediata i han de potenciar les capacitats i les possibilitats de la població que s'atén.
El procés de derivació d'un menor o jove cap a un recurs requereix prèviament coneixèr-ne les possibilitats, aplicacions i funcions abans de proposar-lo a un menor o jove, i és fonamental que el menor hi estigui present en el moment de fer la derivació.
Així mateix, cal comptar també amb la implicació de la família o dels representants legals.
Els tècnics de medi obert designats en l'execució de les mesures en medi obert participen en la relació entre l'autoritat judicial i el medi social.
En el treball socioeducatiu han d'usar, de manera preferent, tots els serveis de què disposa la comunitat en què s'insereix el menor.
Aquests professionals tenen assignada una zona geogràfica determinada en la qual treballen coordinadament amb la resta de serveis comunitaris.
En el cas que els serveis i els recursos comunitaris disponibles no responguin a les necessitats d'intervenció per executar les mesures en una zona determinada, l'Administració de la Generalitat, per mitjà dels departaments competents, ha de potenciar els que siguin necessaris o establir convenis o acords de col·laboració amb altres entitats públiques o privades amb aquesta finalitat, amb la deguda contraprestació.
Malgrat que en l'execució de les mesures en medi obert intervinguin professionals o es faci ús de recursos que no depenguin de l'òrgan administratiu que tingui atribuïda la competència, és responsabilitat d'aquest òrgan fer-ne la supervisió, el control i el seguiment, i relacionar-se directament amb el jutjat de menors corresponent.
Correspon als equips de medi obert l'execució de les mesures no privatives de llibertat, cautelars o definitives, adoptades pels jutges de menors, que, d'acord amb les normes legals i reglamentàries vigents, siguin competència de l'Administració de la Generalitat de Catalunya.
També els pot ser atribuïda la participació en l'execució d'altres funcions de l'àmbit de la justícia juvenil que determini la Direcció General d'Execució Penal a la Comunitat i Justícia Juvenil, com són, l'assessorament tècnic, mediació i el suport als processos de reinserció.
Els equips de medi obert poden utilitzar recursos personals, equipaments i programes propis del Departament de Justícia, o recursos aliens, dependents d'altres persones o entitats públiques o privades, amb la finalitat d'impulsar i assolir l'execució material del contingut de determinades mesures, afavorir els processos de reinserció dels menors i joves i ajudar-los, si cal, a superar els problemes detectats en el seu entorn familiar i que incideixen en la seva conducta.
- Aplicar el principi d'oportunitat mitjançant la conciliació i la reparació dins dels límits legals, en tots aquells casos en què el menor manifesti voluntat de reparar el dany causat a la víctima.
- Potenciar des de la justícia el restabliment de la pau social.
- Incorporar a la justícia juvenil elements restitutoris i compensatoris pel que fa a la víctima i a la comunitat.
En relació amb el jove infractor
- Responsabilitzar-se de les seves accions i les conseqüències.
- Compensar i reparar amb el seu esforç personal la víctima i participar activament en el procés de resolució del conflicte.
- Oferir a la víctima l'oportunitat de participar en la resolució del conflicte que l'afecta.
- Possibilitar que la víctima recuperi la tranquil·litat i la pau i que sigui compensada i reparada pels danys soferts.
- Apropar la justícia als ciutadans i possibilitar formes àgils i participatives per a la resolució dels conflictes, que també ho són de la comunitat i la pau social.
- Conèixer altres formes de reacció de la justícia i solucionar els conflictes de manera més propera i útil per als ciutadans.
Per obtenir i personalitzar-vos els formularis (en format.dot ), teniu dues opcions: accedir-hi un per un o bé baixar cada joc sencer dels formularis (en aquest cas, cal que executeu el fitxer.exe per descomprimir els arxius).
Tant en una opció com en l'altra, heu de desar cada fitxer.dot al directori on tingueu instal·lades les plantilles comunes de l'Office.
Després, podeu modificar cada formulari segons les vostres necessitats (col·locant-hi el logotip de la vostra organització, especificant nom i cognoms d'alguna persona, etc.).
Així, obtindreu unes plantilles de documents pròpies que tindreu l'opció d'obrir cada cop que creeu un document nou de Word.
- Emplenar els camps del formulari de manera automàtica.
- Visualitzar en la mateixa plantilla de formulari totes les indicacions externes que calen per emplenar-lo i formalitzar-lo correctament.
Aquestes indicacions apareixen en forma de comentaris quan l'usuari se situa amb el ratolí damunt d'una expressió o de qualsevol altra part del formulari.
En les plantilles jurídiques, les parts on hi ha comentaris se senyalen amb unes marques grogues.
- Emplenar automàticament parts dels formularis amb l'opció autotext (clicant amb el botó dret del ratolí).
Els comentaris del punt anterior anuncien, si s'escau, l'opció d'autotext.
El Departament de Justícia impulsa la col·lecció Textos Jurídics Catalans des de l'any 1985 −des del 2004 en col·laboració amb el Parlament de Catalunya.
Aquest apartat informa la ciutadania sobre novetats en l'àmbit de la història del dret vinculades de manera directa o indirecta amb aquesta col·lecció.
A més, els operadors jurídics i la ciutadania tenen a disposició el programa de treball i tots els volums de Textos Jurídics Catalans en aquest mateix web i al web del Parlament de Catalunya.
Un edicte del Butlletí Oficial del Principat d'Andorra de 16 de maig de 2018 publica les bases d'un ajut econòmic per a la realització d'una tesi doctoral per promoure els estudis històrics i polítics sobre el Consell General i, per extensió, sobre el sistema polític andorrà.
Aquesta iniciativa d'estudi s'emmarca en el 600è aniversari de la creació del Consell de la Terra (1419), seu del parlamentarisme històric andorrà.
Coincidint amb aquesta efemèride, el setembre del 2019 tindrà lloc al Centre de Congressos d'Andorra la Vella la 71a conferència internacional de la International Commission for the History of Representative and Parliamentary Institutions.
La col·lecció Textos Jurídics Catalans té una àmplia experiència, executada i en curs, en l'edició de textos de parlamentarisme històric català, de la mà de molts especialistes que coneixen el tema de primera mà, des de la història del dret, la història política, social, econòmica...
Aquestes persones i el know-how acumulat estan al servei de doctorands eventualment interessats en la iniciativa d'estudi andorrana i a disposició, si escau, de les institucions andorranes i d'altres països i territoris propveïns interessats en l'estudi i eventual edició de les fonts del seu parlamentarisme històric.