projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Impulsa el teatre social i de l'oprimit amb els projectes Actuem! i Deslimita'm destinats a joves d'entre 12 i 18 anys en risc d'exclusió social.
Projecte Emer és el nom general d'un projecte de sensibilització social que consisteix a difondre coneixements de qualitat a través d'activitats adreçades a infants i adolescents, amb l'objectiu de prevenir els riscos davant d'emergències a partir del minut zero.
Emer ofereix gratuitament als centre educatius d'ensenyament primari i secundari dues activitats alineades amb els objectius dels Plans Educatius d'Entorn: Contes d'emergències i Històries de Sara.
Entitat gitana que treballa per a la formació i la promoció del poble gitano a Catalunya.
Aquesta organització ofereix gratuitament als centre educatius d'ensenyament primari i secundari dues activitats alineades amb els objectius dels Plans Educatius d'Entorn: Contes Rromane i Qui som els Rroma?
La Fundació Secretariado Gitano és una entitat social sense ànim de lucre que presta serveis per al desenvolupament de la comunitat gitana a tot el territori espanyol i en l'àmbit europeu.
La seva activitat va començar en els anys 60, si bé la seva constitució com a Fundació es va produir l'any 2001.
L'alumnat de les diplomatures de Mestre d'Educació Infantil, Mestre d'Educació Primària, Mestre d'Educació Especial, Mestre de Llengües Estrangeres i Mestre d'Educació Física poden col·laborar com a monitors dels TEA (Tallers d'Estudi Assistit) en centres educatius de la comarca d'Osona que formen part d'un Pla educatiu d'entorn.
També s'ofereix la possibilitat de participar als TEA a l'alumnat de les llicenciatures de Psicopedagogia i Ciències de l'Activitat Física i l'Esport.
Moviment associatiu de pares i mares que pretén ésser l'òrgan de relació i de coordinació entre les associacions que la integren amb l'objectiu de potenciar les seves possibilitats d'actuació i facilitar l'òptima consecució dels propòsits fixats en els seus respectius Estatuts.
La Federació d'Associacions de Pares d'Alumnes d'Ensenyament Secundari de Catalunya està formada per gent (APA's) d'arreu, amb ideologies i procediments socials ben diferents.
Tenen un punt comú, "l'aprenentatge d'ensenyar-educar", amb la finalitat d'aconseguir una millor qualitat de l'Ensenyament Públic del país.
Secretaria General de l'Es port
Els Departaments d'Ensenyament i de la Presidència de la Generalitat de Catalunya, aquest últim mitjançant la Secretaria General de l'Esport, han acordat d'impulsar el Pla català d'esport a l'escola adreçat principalment a incrementar la participació dels infants i joves, tant els nens com les nenes i especialment les noies, en activitats físiques i esportives en horari no lectiu en el propi centre educatiu i, alhora, emprar aquestes pràctiques per a la difusió i educació en valors i per a l'adquisició d'hàbits saludables.
El Servei de Suport a la Comunitat Educativa manté una relació de col·laboració i coordinació amb la Direcció General de Joventut pel que fa a:
Servei d'Educació en el Lleure:
A través del Grup Motor de Foment de Participació a Secundària amb:
Des del Servei de Suport a la Comunitat Educativa s'estableixen col·laboracions amb altres serveis i departaments de la Generalitat ( Secretaria General de l'Esport, Direcció General de Joventut de la Generalitat de Catalunya...), així com també amb associacions de mares i pares, amb entitats d'educació en el lleure amb fundacions socioculturals sense ànim de lucre.
La proposta formativa d'Escola, família i entorn vol facilitar als centres i als serveis educatius eines i estratègies per promoure la implicació i participació de totes les famílies en el procés educatiu dels seus fills, i crear un espai comú de convivència mitjançant el diàleg, el respecte, la interculturalitat, el compromís cívic, la gestió positiva dels conflictes i els valors compartits.
Recull d'orientacions per l'organització d'activitats de suport a la tasca escolar (línia d'intervenció: promoció de l'èxit escolar de tot l'alumnat), d'activitats esportives (línia d'intervenció: promoció més enllà de l'escola) i d'activitats per a les famílies ( línia d'intervenció: Enfortiment dels vincles família- centre educatiu- entorn).
Recull d'orientacions d'organització d'activitats de suport a la tasca escolar, esportives i per a famílies, així com també de les diferents actuacions de les línies d'intervenció.
També hi trobarem bibliografia, model de documents que faciliten el treball i seguiment de diferents activitats i actuacions del PEE, la formació del PEE en el marc dels Plans de Formació de Zona i informacions de subvencions i ajuts.
Article 13 Foment i suport a l'educació
Article 14 Foment i suport a les relacions intergeneracionals
Article 24 Actuació de les administracions públiques
Article 34 Dret de participació
Article 35 Llibertat d'associació i reunió
Article 43 Suport a la integració social dels infants i adolescents immigrats
Article 53 (2) Els infants i els adolescents com a ciutadans
Article 55 (2b) Drets i deures en l'espai urbà
Article 57 Educació en el lleure
Article 58 El joc i la pràctica de l'esport
Article 77 Prevenció del risc social
Els Plans educatius d'entorn són una proposta educativa innovadora que vol donar resposta a les múltiples necessitats de la nostra societat.
Són instruments per donar una resposta integrada i comunitària a les necessitats educatives dels membres més joves de la nostra societat, coordinant i dinamitzant l'acció educativa en els diferents àmbits de la vida dels infants i joves.
S'adrecen a tot l'alumnat, i a tota la comunitat educativa, però amb una especial sensibilitat als sectors socials més desafavorits.
L'educació de ciutadans i ciutadanes per a un món complex i divers hauria de ser:
- Accions prioritàries dels PEE 0-20
- El rol del centre educatiu com a node d'una xarxa
- Vídeo institucional de presentació dels Plans educatius d'entorn
Identificar els obstacles i els errors i trobar camins per superar-los requereix temps per a l'autoreflexió, però aquest temps és el més útil perquè realment hi hagi aprenentatge i, en canvi, no hi ha temps més perdut que ensenyar quelcom sense que la majoria de l'alumnat corregeixi les seves dificultats.
De vegades es creu que això perjudica els estudiants que ja fan força bé les activitats des de l'inici, però s'ha comprovat que també elles i ells milloren, sempre i quan el contingut treballat sigui significatiu i s'estimuli a aplicar-lo en la realització d'activitats complementàries més complexes.
La llibreta personal: una eina d'aprenentatge i d'avaluació.
Els alumnes ens expliquen com la fan servir
L'objectiu de tot procés d'ensenyament és que l'alumnat sigui capaç, quan es trobi davant d'un nou problema que exigeixi aplicar els coneixements apresos, d'anticipar i planificar les operacions necessàries per resoldre'l.
Uns instruments útils ideats per avaluar i regular aquesta capacitat són les bases d'orientació, anomenades així perquè la seva finalitat és que orientin l'alumnat en la seva tasca.
De vegades, també se les anomena "guies de navegació" o "cartes d'estudi".
Habitualment, una bona pregunta per generar aquest tipus de produccions és: "En què hem de pensar o què hem de fer per realitzar un determinat tipus de tasques?".
L'avaluació de la qualitat d'aquestes bases d'orientació serà objectiu prioritari del procés d'aprenentatge perquè, de fet, resumeixen el coneixement que els estudiants hauran d'interioritzar, és a dir, retenir a la memòria de manera que es pugui activar quan calgui.
Cada estudiant ha d'elaborar la seva pròpia base d'orientació, tot i que en alguns casos ho farà a partir d'un procés de construcció conjunt entre tot el grup-classe i en d'altres serà més individual.
Experiències sobre el procés d'elaboració de la base d'orientació d'un text expositiu
Traducció d'enunciats a llenguatge algèbric
Treball cooperatiu a matemàtiques
Descripció d'un text descriptiu estàtic
Reflexió i exemple de com fer una base d'orientació.
El document inclou un full d'autoavaluació.
Una rúbrica és una matriu que explicita, d'una banda, els criteris de realització relacionats amb l'avaluació d'una competència (o de components de diferents competències) i, de l'altra, els criteris de resultats corresponents als diferents nivells d'assoliment, concretats en indicadors relacionats específicament amb la tasca d'avaluació.
Els nivells, si es vol, es poden associar amb les notes tradicionals, però es busca no reduir la valoració a un càlcul numèric, sinó fer més visible què hi ha al darrere d'un número.
Normalment cadascuna d'aquestes matrius o rúbriques es poden utilitzar per avaluar diferents activitats al llarg d'un curs o etapa escolar, canviant només els indicadors (que sovint caldrà concretar-los més, especialment si es vol que els alumnes els puguin entendre).
Document sobre el procés que han seguit els alumnes de cinquè d'educació primària de l'escola Torrent de Can Carabassa de Barcelona per elaborar una rúbrica que els ajudés a realitzar amb èxit l'activitat setmanal del quinzet.
Aquest vídeo recull com els alumnes de 6è curs de primària de l'escola Roureda de Sant Esteve Sesrovires expliquen què són i com usen instruments d'avaluació formativa (les rúbriques) a favor del seu aprenentatge.
Els criteris de realització d'aquesta rúbrica s'han obtingut amb la participació de l'alumnat.
Entre tots, han anat aportant aspectes i han aconseguit que sortissin els criteris claus per l'assoliment d'aquesta activitat.
Rúbrica exemplificada per a l'avaluació de la resolució reflexiva i argumentada de problemes aritmètics simples
Banc de rúbriques classificades per matèries: anglès, castellà, català, educació física, matemàtiques, música, naturals, socials, tecnologia i optatives
Des d'una perspectiva tradicional de l'avaluació, la responsabilitat de la regulació és essencialment de l'ensenyant, que és qui reconeix les dificultats i errors de l'alumnat i decideix quines són les estratègies més adequades per superar-les.
En canvi, l'avaluació amb una finalitat formadora comporta implicar molt més l'alumnat, a partir de processos de co-avaluació i d'auto-avaluació.
Per tant, la tasca del professorat se centra més en promoure sistemes que afavoreixin l'avaluació/regulació entre iguals i l'autoavaluació, que no pas en "corregir" de forma unilateral moltes produccions de l'alumnat.
Presentació de l'experiència d'aprenenetage cooperatiu i d'avaluació entre iguals de l'escola La Roureda.
Experiència de coavaluació de l'alumnat i el professorat.
Exposició oral amb alumnat d'ESO i Batxillerat.
Vídeo d'una experiència de coavaluació entre alumnes de P4
La carpeta d'aprenentatge permet recollir les diferents activitats que fa l'alumnat al llarg de l'aprenentatge d'un tema, els seus objectius i les reflexions sobre el que encara no sap prou bé, què farà per revisar els errors i què va millorant a mesura que avança en el coneixement.
Inclou també els resultats de les activitats d'avaluació amb finalitat qualificadora i a partir de totes les dades recollides es dedueix la qualificació final que acredita els aprenentatges, que té la qualitat de ser molt transparent per a l'alumnat.
El contingut pot ser qualsevol producció realitzada, individualment o en petit grup, acompanyada d'una reflexió personal del tipus "diari de classe".
És idoni que inclogui la seva visió inicial dels objectius del treball a realitzar, bases d'orientació que explicitin l'anticipació de l'acció (què hauran de fer o pensar per realitzar un determinat tipus de tasques), mapes conceptuals que organitzin les relacions entre els principals conceptes, i contractes o altres instruments que explicitin la seva representació dels criteris d'avaluació.
Què és la carpeta d'aprenentatge i com iniciar-la
Conferència de Jordi Domènech, Doctor en Biologia, professor de ciències de la naturalesa a l'Institut Vilanova del Vallès, assessor LIC i formador de professorat.
El portafolis com a eina per avaluar el procés d'aprenentatge de l'alumnat i per comunicar els resultats a les famílies
La carpeta d'aprenentatge és una recopilació i selecció de materials acompanyada d'una reflexió sobre allò que l'estudiant aporta.
Quan el professorat ensenya uns determinats continguts, prèviament s'ha formulat uns objectius, encara que sigui implícitament.
Per contra, normalment l'alumnat els ha d'endevinar i no sap per què fa una activitat, ni per a què li serveix.
Preguntes habituals són: "Per què he de fer aquesta pregunta?", "Per què he de fer un esborrany?", "Qui ho llegirà?", "Val per a la nota?", preguntes que demostren que no es tenen clars els objectius de la tasca ni per què es proposa realitzar-la d'una determinada manera.
Com es pot fer una tasca si no se'n sap la finalitat?
No ha d'estranyar que la majoria de les vegades el temps d'aprenentatge sigui poc rendible i que tot s'oblidi ràpidament.
Conseqüentment, en tot procés didàctic cal planificar com es compartiran els objectius amb l'alumnat i com se l'ajudarà a avaluar/regular les percepcions no idònies.
Això no vol dir que els objectius siguin quelcom preestablert des de l'inici i immutable.
Els objectius es van reelaborant mentre s'ensenya i s'aprèn, però sense una sistema d'orientació que marqui el camí és difícil no perdre's.
Gravació d'alumnes d'educació infantil i primària que opinen sobre com els ha ajudat fer servir diferents instruments d'avaluació formativa pel seu aprenentatge
Experiment de flotabilitat dels cossos realitzat per alumnes de segon d'educació primària de l'escola Banús de Santa Coloma de Gramanet
Conversa d'un grup d'alumnes de segon de primària que expliquen el treball per parelles
Activitat per comparar el dia i la nit realitzada amb alumnes de primer de primària de l'escola Les Palmeres de Santa Coloma de Gramanet
Material a base d'imatges fotogràfiques i textos per treballar el raonament matemàtic i els problemes a Cicle Inicial.
Poden projectar-se o descarregar-se des de l'aplicació Calaméo on estan allotjats.
Amb aquest material es pot treballar: reconeixement i ordenació de la quantitat fins a 10, comparació de quantitats i descomposició additiva.
Es tracta d'onze cercles de cartolina plastificada, amb els nombres del 0 i 10 als quals s'ha posat un tros de velcro enganxat a la part posterior, per tal de poder-los enganxar I d'una tira llarga de velcro on càpiguen els 11 cercles.
Amb aquest material es pot treballar: l'ordre dels nombres a la sèrie numèrica, el reconeixement de les xifres, la localització espacial dels nombres
En aquesta activitat un membre del grup classe taparà un nombre del tauler sense que el vegi el professor o la professora, i després l'endevinarà.
Es realitzarà aquest procés dues o tres vegades.
Es procedirà a descobrir grupalment la relació que hi ha entre els nombres.
Finalment, l'alumnat, en petit grup, procedirà a realitzar el seu propi tauler de joc, que el presentarà a la resta de la classe.
Comença amb la proposta de triar, a partir d'uns ingressos, entre diferents possibles despeses.
Per fer-ne la tria, és útil arrodonir els preus a quantitats enteres d'euros i així poder estimar, mentalment, el que gastaríem segons les opcions que escollim.
Es tracta també d'aprendre a identificar ingressos i despeses.
Aplicació de Recobriment Curricular.
Activitats de matemàtiques per als alumnes d'educació primària.
Exercicis matemàtics amb autocorrecció, de diversos nivells de dificultat.
Contes que faciliten el treball per resoldre qüestions matemàtiques, de contingut matemàtic i/o lectura matemàtica.
Per ajudar a centrar el treball que es realitza en el cicle superior en els aspectes relacionats amb la matemàtica.
Per ajudar a centrar el treball que es realitza en el cicle mitjà d'educació primària en els aspectes relacionats amb la matemàtica.
Per ajudar a centrar el treball que es realitza en el cicle de parvulari de l'etapa d'educació infantil en els aspectes relacionats amb la matemàtica.
Propostes d'activitats per ajudar a desenvolupar els continguts clau (Nivell inicial)
Propostes d'activitats per ajudar a desenvolupar els continguts clau (Nivell intermedi)
Propostes d'activitats per ajudar a desenvolupar els continguts clau (Nivell final d'etapa)
Per ajudar a centrar el treball que es realitza en el cicle inicial en els aspectes relacionats amb la matemàtica.
Què és important que facin i les activitats per treballar els continguts clau.
Una rúbrica és una matriu que explicita, d'una banda, els criteris de realització relacionats amb l'avaluació d'una competència (o de components de diferents competències) i, de l'altra, els criteris de resultats corresponents als diferents nivells d'assoliment, concretats en indicadors relacionats específicament amb la tasca d'avaluació.
Els nivells, si es vol, es poden associar amb les notes tradicionals, però es busca no reduir la valoració a un càlcul numèric, sinó fer més visible què hi ha al darrere d'un número.
Normalment cadascuna d'aquestes matrius o rúbriques es poden utilitzar per avaluar diferents activitats al llarg d'un curs o etapa escolar, canviant només els indicadors (que sovint caldrà concretar-los més, especialment si es vol que els alumnes els puguin entendre).
Exemple de rúbrica de la competència d'aprendre a aprendre: Estratègies d'aprenentatge.
Rúbriques per a l'avaluació de l'exposició oral de primer, segon, tercer i quart d'ESO realitzades pel grup "Lingua" de l'institut Egara de Terrassa
Rúbriques per a l'avaluació dún informe de pràctiques realitzada pel professorat de l'Institut Egara de Terrassa.
Rúbrica del grup`"Matemàtiques i transversalitat" de l'institut Egara de Terrassa per a 4t d'ESO.
Títol: "Les matemàtiques com a instrument per a les ciències"
Activitat amb raonament i comunicació per part dels alumnes i riquesa en les preguntes de la mestra sobre els aspectes de identificació dels quadrats i triangles.
Treballa a les àrees de descoberta de l'entorn i comunicació i llenguatges.
Els processos serveixen durant tota l'activitat per ajudar als nens i nenes a ferse seus els continguts, alhora que aprenien els mateixos processos.
Treballa numeració i càlcul, estadística i atzar i tots els processos (resolució de problemes, raonament i prova, comunicació i representació i connexions).
Aplicació de Recobriment Curricular.
Activitats de matemàtiques per als alumnes d'educació primària.
Exercicis matemàtics amb autocorrecció, de diversos nivells de dificultat.
Contes que faciliten el treball per resoldre qüestions matemàtiques, de contingut matemàtic i/o lectura matemàtica.
Les aparences enganyen i a vegades ens sorprenen els resultats d'un càlcul.
Quines operacions ens cal fer?.
Treballarem el % i la propietat commutativa de la multiplicació.
Aquesta és una situació que porta a comprendre i aplicar el concepte d'escala utilitzat per a representar la realitat, en mapes i croquis.
A partir de l'esquema que representa el circuit de Catalunya a Montmeló proposem calcular l'escala de reducció utilitzada.
Recolzats en la idea de mesura, podem utilitzar la recta numèrica en el treball de fraccions.
En aquesta activitat utilitzarem la manipulació real amb una corda.
En considerar les fraccions com a punts d'una recta numèrica, cada fracció té una única representació sobre la recta.
A partir d'una situació versemblant observaran els 100 primers nombres i descobriran regularitats en el sistema de numeració decimal.
Partint del plano d'un tresor, es proposa fer la representació a mida real.
Treballa relacions i canvi, Espai i forma, Mesura i tots els processos (resolució de problemes, raonament i prova, comunicació i representació i connexions).
Connexió amb l'àrea de coneixement del medi.
Aplicació de Recobriment Curricular.
Activitats de matemàtiques per als alumnes d'educació primària.
Exercicis matemàtics amb autocorrecció, de diversos nivells de dificultat.
Contes que faciliten el treball per resoldre qüestions matemàtiques, de contingut matemàtic i/o lectura matemàtica.
En el marc del Projecte de recerca a quart d'ESO, els alumnes construeixen el seu projecte personal i professional a partir d'un treball d'autoconeixement, de la informació sobre itineraris d'oferta acadèmica i professional i d'una presa de decisions final.
Un tribunal de professors/es de distintes àrees és qui valora i tanca el procés orientador personal de l'alumne.
La construcció de la presa de decisions en l'alumne es fa explícita en un espai i en un temps del currículum de l'alumne.
A la vegada, la qualitat de les hores de tutoria permet anar concretant i readaptant els aspectes més positius i, a la vegada, canviants de tot el procés d'orientació.
Tots els detalls esdevenen informació rellevant en el procés d'orientació.
El Seminari d'Orientació educativa selecciona els aspectes organitzatius, curriculars i actitudinals que han fet possible fer créixer el centre en la línia de l'orientació de cada alumne.
El lideratge continuat de la direcció amb una coordinació estreta amb els especialistes en orientació educativa ha permès introduir en el professorat el valor afegit de l'orientació en els aprenentatges i els resultats de l'alumnat.
L'orientació treballada dins el currículum i al servei de la diversitat de cada alumne permet, alhora, anar construint les bases de l'escola inclusiva.
L'objecte del Programa d'Orientació educativa per l'aprenentatge competencial i orientador (en endavant Programa Orientació) és acompanyar els centres educatius en el canvi planificat: el coneixement, la implementació i la consolidació de pràctiques educatives competencials i orientadores per afavorir l'èxit de l'alumnat pel que fa a la seva autonomia, a la seva continuïtat formativa i el desenvolupament del seu projecte de vida.
La finalitat del Programa Orientació és la reflexió i l'acció pedagògica de centre per a la millora contínua de l'orientació educativa i l'acció tutorial per tal de promoure l'equitat i la qualitat del sistema educatiu reflectida en la millora de les competències de l'alumnat participant
Les pràctiques educatives d'orientació són el conjunt d'actuacions d'un centre que situen l'orientació educativa com a eix vertebredor del seu Projecte Educatiu de Centre.
Són pràctiques orientadores establertes com a indicadors d'avaluació del conjunt d'actuacions del centre.
L'Orientació Educativa com a eix vertebredor del Projecte Educatiu de Centre
Objectius i continguts de l'Orientació Educativa
Els equips docents, l'equip directiu i l'atenció a la diversitat de cada alumne
Organització de centre de base horitzontal
El concepte d'orientació educativa
L'avaluació global i formativa dels aprenentatges de cada alumne/a
El primer eix de l'orientació educativa
Objectius i continguts de l'orientació educativa
L'orientació educativa en les transicions educatives
El Departament d'Educació ofereix 17 propostes didàctiques d'enfocament globalitzat al voltant de cadascun dels 17 objectius de desenvolupament sostenible ( ODS ).
Cadascuna de les propostes va acompanyada amb el vídeo del programa "Objectiu 2030" del Club Super3 que correspon a l' ODS del repte.
Presentació dels objectius de desenvolupament sostenible (ODS)
Presentació de les propostes sobre els ODS.
Una proposta per cadascun d'ells: objectius d'eradicar la pobresa, lluitar contra la desigualtat i la injustícia, i posar fre al canvi climàtic, entre d'altres.