projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Direcció de projecte: Direcció General de Polítiques Ambientals i Medi Natural
Altres participants: Institució Catalana Història Natural de Catalunya, VIGERAS.S.A
L'Estratègia del patrimoni natural i la biodiversitat de Catalunya, és el document de planificació estratègica que defineix el full de ruta de les polítiques de conservació de la natura a Catalunya fins al 2030.
El 17 de juliol de 2018 el Govern de la Generalitat va aprovar l'Estratègia del patrimoni natural i la biodiversitat de Catalunya.
L'Estratègia és un document imprescindible per implementar a Catalunya el que estableixen el Conveni de diversitat biològica de Nacions Unides, de 1992, el Pla 2011-2020 que el desplega i l'Estratègia 2020 sobre biodiversitat de la Unió Europea.
- Frenar la degradació del patrimoni natural i la pèrdua de biodiversitat
- Assegurar la provisió dels serveis dels ecosistemes de què depenen.
L'Estratègia del patrimoni natural i la biodiversitat de Catalunya defineix objectius estratègics a assolir l'any 2030, però es desplegarà de forma quadriennal, amb línies d'actuació que es concretaran en accions, en una primera fase durant el període 2019-2022.
S'articula sobre la base de sis principis rectors, que defineixen les prioritats de l'acció del Govern per conservar la natura i frenar la pèrdua de biodiversitat a Catalunya des de 1r) el coneixement i la gestió de la informació sobre el patrimoni natural; 2n) la conservació dels hàbitats, les espècies i els processos ecològics; 3r) la reorientació del model territorial; 4t) la integració de les polítiques sectorials; 5è ) l'estructura administrativa i el marc legal, i 6è ) la implicació social.
Aglutinar i avaluar la informació disponible, fer una reflexió sobre el full de ruta a seguir per revertir la pèrdua de biodiversitat i definir estratègies i plans d'acció per assolir-ho.
És la primera vegada que es genera una Estratègia del patrimoni natural i la biodiversitat.
Coordinació de l'activitat: Direcció General de Polítiques Ambientals i Medi Natural
Període: Gener 2018 - Desembre 2018
Descripció: En les últimes dècades s'han detectat descensos de les poblacions d'insectes pol·linitzadors, especialment de les abelles silvestres (diferents de l'abella de la mel), a nivell europeu i mundial (Biesmeiler et al.
Els motius d'aquestes davallades són diversos: el canvi climàtic que pot alterar el cicle vital d'aquests insectes i provocar desajustos fenològics amb les plantes de les quals depenen; l'efecte dels plaguicides utilitzats en agricultura; els canvis d'usos del sòl que impliquen l'eliminació d'hàbitats naturals seminaturals i la fragmentació del paisatge, així com l'augment de la superfície forestal que fa disminuir les zones de vegetació oberta favorables als pol·linitzadors (IPBES 2016).
En aquest context les infraestructures viàries poden ser perjudicials pel seu efecte d'alteració i fragmentació dels hàbitats però, al mateix temps, poden representar una oportunitat per millorar la conservació dels insectes pol·linitzadors en determinades situacions (Underwood et al.
Una revegetació adient de les vores de les infraestructures viàries pot ser una bona eina per augmentar la superfície d'hàbitat adequat per als pol·linitzadors.
A més a més, aquestes vies podrien actuar com connectors de les poblacions de pol·linitzadors entre els diferents fragments de paisatge obert.
Per tot això el 2018 s'ha encarregat l'elaboració d'una Guia per l'adequació de vores d'infraestructures viàries per la conservació dels insectes pol·linitzadors (CREAF).
En el futur immediat és més que previsible una creixent demanda d'energia, que difícilment pugui atendre una font no renovable com el petroli, de manera que l'eficiència energètica i les energies renovables són el camí a seguir.
Alhora, el clima està canviant a passos accelerats, de manera que cap el 2050 s'espera que les oscil·lacions climàtiques sobtades (fruit del canvi climàtic induït per l'acció antròpica) siguin més freqüents que mai.
En aquest context, quins paisatges es generaran? com serà la seva fesomia?
L'Observatori del Paisatge i la Universitat de Girona van organitzar el passat mes de juliol el taller internacional Paisatge i canvi climàtic.
L'objectiu del taller era la introducció de propostes concretes per a la mitigació i adaptació al canvi climàtic en diferents àmbits paisatgístics (façana fluvial, paisatge litoral, paisatge energètic, evolució del paisatge agrari i forestal i paisatges construïts) de les unitats del paisatge de la plana de l'Empordà i les valls d'Olot del Catàleg de paisatge de les Comarques Gironines.
El seminari, que forma part del màster europeu de Planificació i Polítiques per a la Ciutat, el Medi Ambient i el Paisatge, va reunir una cinquantena d'alumnes d'arreu d'Europa que en el treball final van aportar possibles estratègies d'adaptació al canvi climàtic en les unitats de paisatge estudiades.
A la pàgina web de l'Observatori es poden consultar les ponències del seminari així com les propostes dels estudiants.
Els investigadors del CREAF, Diana Pascual i Eduard Pla, van participar com a ponents al taller Paisatge i canvi climàtic per presentar els resultats del projecte ACCUA (del qual informàvem al butlletí ) a la conca del Fluvià, justament una de les unitats de paisatge proposades com a cas d'estudi en el mateix taller.
Uns 40 alumnes de diferents universitats europees participants al taller van poder escoltar la història del projecte, la metodologia seguida i els principals resultats amb les mesures d'adaptació recomanades.
La ponència anava en sintonia amb un dels objectius del curs: treballar, de forma teòrica i aplicada, la relació entre els catàlegs del paisatge i el canvi climàtic per afrontar els reptes de l'adaptació.
El passat 11 de juliol es va presentar el Programa català d'ecodisseny ecodiscat 2012-2015.
Van presidir l'acte el conseller de Territori i Sostenibilitat, Lluís Recoder i el secretari de Medi Ambient i Sostenibilitat, Enric Llebot.
Joan Rieradevall, de l'Institut de Ciència i Tecnologia Ambientals de la Universitat Autònoma de Barcelona, va presentar amb claredat que el disseny és la fase decisiva en la determinació de les característiques que tindran els productes i serveis dissenyats.
L'ecodisseny, a més, incorpora els aspectes ambientals en la fase de decisió del disseny.
A hores d'ara l'ecodisseny és una important eina d'innovació, d'eficiència, d'oportunitats i d'assoliment d'una economia sostenible.
Al seu torn, la directora general de Qualitat Ambiental va presentar el contingut del Programa català d'ecodisseny - ecodiscat 2012-2015.
Aquest Programa ha estat el resultat d'un procés sistemàtic i participatiu amb tots els actors socials.
Al llarg del procés s'han cercat les iniciatives i les línies de treball dutes a terme els darrers anys a Europa i experiències pròpies que s'han recollit en sessions de brainstorming.
Així mateix, mitjançant un procés de participació pública, s'ha pogut realitzar sondejos, debats oberts al públic i recollir noves opinions a través d'un formulari en línia i una bústia de correu electrònic.
Totes aquestes actuacions han permès millorar notablement el document inicial de treball.
El cinquè butlletí d'innovació i recerca va informar de la sessió d'inici del procés participatiu.
El nombre total de participants ha estat de 108 persones i 70 empreses, organitzacions i administracions.
El resultat comprèn 3 eixos estratègics, 7 línies bàsiques i 42 actuacions concretes que es poden quantificar amb l finalitat d'assolir més ecoeficiència en àmbits diversos: gestió de recursos, consum energètic, més competitivitat empresarial; per tant, poden arribar a formar part d'una economia verda sostenible.
L'avaluació del programa anirà a càrrec de la comissió intradepartamental que, un cop constituïda, definirà el calendari d'aplicació de les actuacions del Programa.
L 'ecodiscat 2012-2015 s'ha dissenyat amb la finalitat de poder modificar o variar els objectius o les pròpies actuacions en funció de l'experiència acumulada al llarg de la seva aplicació.
En la presentació del Programales empreses:
van exposar la seva experiència personal i empresarial envers l'ecodisseny.
Cada ponent va presentar com és la seva activitat habitual i específica, quina és la seva motivació i quines dificultats s'hi va trobar per incorporar l'ecodisseny al seu procés productiu i, per acabar, els avantatges ambientals, econòmics i competitius que han assolit amb aquesta experiència.
Per saber-ne més: Maria José Sárrias i Enric Pueyo
El 18 de juny de 2014 es va signar un acord entre l'Ajuntament de Barcelona, la Universitat de Florida, la Universitat de Barcelona, la Universitat Politècnica de Catalunya i l'Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya per a la constitució del consorci Centre de Tecnologies i Aplicacions per a petits Satèl·lits (CENSAT) en el marc del Barcelona Knowledge Campus.
L'objectiu principal del CENSAT és reforçar el lideratge de Barcelona en l'àmbit de les ciutats intel·ligents (smart cities) aprofitant les potencialitats de les missions espacials per generar i desenvolupar coneixements tecnològics i científics que millorin l'eficiència dels serveis públics.
Aquests serien alguns dels aspectes més destacables del projecte:
S'espera que el desembre de 2015 el CENSAT, amb seu a Barcelona i oficina permanent a la Universitat de Florida, sigui plenament operatiu i formi part de la xarxa de Centres d'Innovació Compartida de Barcelona.
El seu finançament procedirà tant dels contractes amb empreses del sector privat com de projectes competitius del sector públic europeu i dels Estats Units, que garanteixin la seva sostenibilitat financera, científica i tecnològica, per tal d' ajudar i impulsar al sector espai a Catalunya.
L'ICGC, i més concretament el Programa Català d'Observació de la Terra (PCOT) com a unitat de l'ICGC, va treballar entre el 2007 i el 2010 en un projecte de petit satèl·lit del tipus que ara el CENSAT vol desenvolupar i explotar.
La missió en petit satèl·lit, anomenada MEDIMAP (Mediterranean Mapping), va néixer com a raó fonamental de conjugar la tecnologia i les seves possibilitats amb el coneixement i les necessitats dels usuaris potencials en dades, productes i serveis d'observació de la Terra sobre el territori de Catalunya traduïdes finalment en aplicacions útils.
L'ICGC, treballa des del 2007 en analitzar les possibilitats d'utilització dels petits satèl·lits com a sistemes de captura de nova geoinformació, com a visió, per a generar millors productes i serveis, analitzant i definint els requeriments de les càmeres que van a bord dels petits satèl·lits.
Observació territorial, ambiental i climatològica.Generació de geoinformació de referència, Previsió.
Medi ambient i sostenibilitat, Previsió.Sistemes avançats de previsió, Noves tecnologies i nous serveis de suport.
Serveis basats en la localització
Servei Direcció General de Polítiques Ambientals i Sostenibilitat
Realització d'un procés de recerca-acció per part d'un grup de docents i de assessoria tècnica de la XESC, orientat a la transformació dels models d'ambientalització curricular dels centres educatius i a la documentació d'aquest procés.
Específica per als membres de l'equip assessor:
Transversal a tots els participants:
Classificació de les noves estacions accelerogràfiques del Laboratorio de Ingeniería Sísmica (LIS) de la Universidad de Costa Rica (UCR) aplicant tècniques de prospecció sísmica passiva.
S'estudiaran 10 emplaçaments amb estacions ja instal·lades i 10 emplaçaments en roca per instal·lar nous equips.
S'han realitzat dues estades per dues persones de l'IGC al LIS.
Durant l'any 2013 tindrà lloc la estada d'una persona del LIS a l'IGC.
Es farà treball de camp, reunions tècniques, conferència i proposta de pròrroga del projecte.
Aprofitar la classificació de les estacions del LIS per a aplicar tècniques geofísiques.
Fonaments de la novetat: Possibilitat d'instal·lar nous equips.
Aproximació al conjunt d'unitats R+D+I; és a dir, als grups de recerca reconeguts, centres de recerca i centres tecnològics, que generen recerca i innovació en sostenibilitat ambiental a Catalunya.
Aquesta aproximació s'aborda a partir de tres perspectives:
a) Incrementar la visibilitat de les unitats R+D+I en sostenibilitat ambiental de Catalunya per tal de facilitar la transferència de tecnologia i coneixement en sostenibilitat ambiental.
b) Afavorir que els agents de recerca i innovació en sostenibilitat ambiental a Catalunya es connectin i cooperin formant comunitats de coneixement i innovació.
a) Identificar les unitats d'R+D+I en sostenibilitat ambiental a Catalunya.
b) Classificar les unitats en funció dels eixos temàtics de recerca i innovació de la Secretaria de Medi Ambient i Sostenibilitat.
c) Detectar les interrelacions que es produeixen entre les diferents unitats i altres actors del sistema d'R+D+I.
Direcció del projecte: Gabinet i Secretaria general de Territori i Sostenibilitat
El butlletí recull les activitats de recerca, desenvolupament i innovació més rellevants del departament de Territori i Sostenibilitat, acompanyades d'una selecció d'activitats innovadores externes al Departament.
El butlletí relaciona les notícies publicades amb el Pla d'eixos d'innovació i recerca del Departament i aquesta informació és emmagatzemada a la base de dades de Recerca i Innovació.
S'ha desenvolupat una aplicació per tal de fer l'explotació d'aquesta base de dades.
Es pretén fer divulgació dels projectes amb component R+D+I duts a terme pel propi Departament i ens adscrits, i també dels projectes de recerca i/o innovació que es fan fora del nostre àmbit.
Divulgació i reconeixement de l'R+D+I
Servei Direcció General de Polítiques Ambientals
Prismàtic és un espai digital que recull coneixement d'avantguarda sobre medi natural i biodiversitat generat per centres de recerca i altres entitats.
El coneixement es presenta resumit en unes fitxes que exposen els resultats científics en un llenguatge accessible per als gestors i planificadors.
Així, gràcies a Prismàtic, les persones encarregades de la presa de decisions podran estalviar temps en la cerca d'informació i estaran al dia de les darreres novetats que aporta la ciència a la gestió del medi natural en les temàtiques relacionades amb la biodiversitat, els boscos, el canvi climàtic o la gestió del territori.
Prismàtic vol crear diàleg entre gestors i investigadors i per això facilita a cada fitxa el seu contacte directe a través del correu electrònic.
Ajudar a la presa de decisions durant la planificació i gestió del medi natural i la biodiversitat.
Direcció de projecte: FGC, Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya
Període: gener de 2015 – desembre de 2017
Desenvolupament d'entorns virtuals de formació ( Virtual Training Environment, VTE ) i Serious Games (SG) com a eines per preparar els cossos i les forces de seguretat.
Desenvolupament d'entorns virtuals de formació (Virtual Training Environment, VTE) i Serious Games (SG) com a eines per preparar els cossos i les forces de seguretat, així com altres agents implicats en els esdeveniments excepcionals, per als quals és difícil efectuar formació/entrenament en situacions reals, més enllà de l'anàlisi posterior de l'actuació.
Consta de 3 nivells de desenvolupament, que van des de la formació local en un ordinador personal fins a la realitat virtual immersiva, amb mobilitat i retroalimentació tàctil, en la qual l'alumnat pot interactuar amb agents virtuals i reals que s'uneixen a la sessió d'entrenament de forma remota.
A aquest projecte, FGC hi contribueix amb l'aportació d'experiència en gestió d'edificis públics i incidents, treballant com a usuari final.
La plataforma serà altament flexible en presentar una gamma de Realitat Virtual i augmentada en ambients de realitat (des de dispositius mòbils a un entorn augmentat a gran escala de la vida real), de manera que les forces de seguretat poden entrenar segons la seva pròpia conveniència, així com participar en sessions de formació a gran escala ben organitzat.
El lliurament tindrà eines d'aprenentatge de diferents experiències basades en:
D'altra banda, en AUGMED s'inclouran modes que possibilitaran als primers involucrats participar activament en les sessions de formació utilitzant entorns de realitat virtual amb diferents nivells d'immersió i compromís.
Aquests modes s'adaptaran per a la formació basada tant en equip com individual i cooperativa, independentment de la ubicació física de l'alumnat.
La realització de simulacres tradicionals en les instal·lacions d'FGC, necessaris per a l'entrenament dels agents encarregats de donar resposta davant de diferents emergències és, actualment, un procés d'organització complexa que requereix elevats recursos.
AUGGMED pretén desenvolupar una plataforma de joc formatiu que permeti l'entrenament tant individual com en grup en una multiplicitat de situacions; s'aporta així a la persona usuària habilitats com la gestió emocional, el pensament analític, la capacitat de resolució de problemes i la presa de decisions adients.
D'aquesta manera s'aportarà de manera òptima l'experiència necessària per a l'actuació eficient davant de qualsevol emergència que amenaci la seguretat de les persones usuàries i del personal d'FGC.
Les principals característiques de les quals disposarà el desenvolupament final de la plataforma seran:
El mes de març del 2017 es va organitzar la prova pilot del sistema de formació amb realitat augmentada.
El pilot consisteix en la prova i avaluació del sistema organitzant diferents sessions formatives amb agents d'estacions d'FGC en coordinació amb altres equips d'emergència per assegurar la seguretat en diverses situacions complexes.
Període: gener de 2016 – desembre de 2016
A l'any 2015 el Parlament de Catalunya va crear la Taula territorial sobre el Camp de Tarragona, amb l'objectiu d'intercanviar informació sobre la qualitat de l'aire i els efectes de les emissions de les indústries químiques en la salut de les persones, adequar la vigilància i la recerca dels efectes en la salut humana dels principals contaminants de la petroquímica, i millorar la transparència.
Cal esmentar que la normativa vigent no obliga a controlar aquests contaminants.
La Taula es va constituir el 15 de juliol de 2015, sota la presidència del conseller de Territori i Sostenibilitat.
En aquesta Taula s'ha desenvolupat una metodologia específica per treballar de manera consensuada amb totes les parts.
A la primera sessió, que fou la de constitució, van assistir-hi 56 persones i es va adoptar un règim de funcionament que preveu un mínim de dues reunions a l'any.
A la primera reunió de treball l'abril del 2016 es va aprovar la creació de tres grups de treball:
En aquest darrer grup hi participen, entre altres institucions, centres de recerca, l'URV, el CSIC i l'UPC, administracions públiques, entitats socials, representants de l'Associació Empresarial Química de Tarragona i altres sectors econòmics i empresarials.
Les funcions de la TQACT són informatives, consultives i de col·laboració amb els departaments de Territori i Sostenibilitat, de Salut i d'Interior en l'anàlisi de la qualitat de l'aire i els possibles efectes en la salut.
En la tercera sessió, segona reunió, celebrada al novembre del 2016 a la Pobla de Mafumet, a banda del grup de treball ja constituït, hi van assistir 60 persones, entre les quals estaven representants d'ajuntament i diputats del Parlament de Catalunya, associacions empresarials, sindicats, entitats ecologistes i federacions d'associacions de veïns.
S'hi van exposar els avenços assolits en els darrers mesos així com les conclusions de les reunions dels grups de treball.
La directora general de Qualitat Ambiental i Canvi Climàtic, per la seva banda, va exposar els resultats de l'avaluació de la qualitat de l'aire al Camp de Tarragona, així com les millores en la difusió de la qualitat de l'aire i la coordinació davant d'incidents ambientals.
L'objectiu principal és intercanviar informació entre els membres de la Taula en matèria de qualitat de l'aire sobre els efectes que les emissions atmosfèriques puguin tenir sobre la salut de les persones.
També la divulgació de la informació i els resultats de les anàlisis de la qualitat de l'aire i dels estudis que hi estan relacionats.
Direcció de projecte: Direcció General de Polítiques Ambientals i Medi Natural
Altres participants: Fundació Miquel Agustí, Parc natural del Montsant
El projecte cerca generar informació agronòmica i morfològica de les varietats col·lectades pel Parc Natural del Montsant que faciliti la seva utilització per part del sector productiu, així com establir un programa de conservació i regeneració del material de reproducció, a través de la inclusió dels materials al Banc de Germoplasma de la Fundació Miquel Agustí/Escola Superior d'Agricultura de Barcelona (FMA/ESAB).
En el projecte s'ha treballat amb un total de 39 varietats hortícoles de 12 espècies diferents.
Per cada cas s'ha tingut en compte el mètode de reproducció de cada espècie (autògama, al·lògama o multiplicació vegetativa), per a la multiplicació de l'entrada, atenent que és el factor principal que determina la metodologia a seguir per a la regeneració del material de propagació.
Anàlisi de germinació de les varietats col·lectades al Parc Natural de Montsant per tal d'avaluar la seva viabilitat.
Caracterització agronòmica i morfològica de les varietats col·lectades al Parc Natural de Montsant.
Multiplicació de llavor de les varietats, per tal de regenerar la col·lecció i incrementar la quantitat de llavor disponible per distribuir-la a les persones interessades.
Incorporar els materials al Banc de Germoplasma de la FMA/ESAB, per garantir la conservació ex situ a llarg termini.
Disposar d'experiència en la viabilitat de germinar ex situ varietats pròpies del Parc natural.
Caracteritzar agronòmicament i morfològicament aquestes varietats.
Incorporar-ne el material genètic a un banc de germoplasma.
No es disposava d'aquest coneixement i d'aquest material vegetal abans de realitzar el projecte.
Altres participants: Parc Natural de Montgrí, Illes Medes i Baix Ter; Parc Natural de Cap de Creus; Universitat de Barcelona
Període Gener 2018 - Desembre 2018
El projecte pretén seguir determinats hàbitats i espècies del medi marí, per tal d'avaluar el seu estat de conservació i realitzar una gestió adaptativa en funció dels resultats dels seguiments.
Concretament se segueixen peixos vulnerables a l'activitat pesquera, poblacions de grans decàpodes, praderies de posidònia i poblacions de nacres i comunitats sensibles al canvi climàtic.
També es fan prospeccions del fons marí.
Els resultats dels treballs de camp tenen com a objectiu central l'avaluació de l'estat de les poblacions i dels hàbitats marins en relació tant amb les activitats humanes que es duen a terme als espais naturals estudiats com amb els factors ambientals.
Així mateix s'analitza l'evolució en el temps dels descriptors i s'intenta avaluar l'efecte de la protecció.
També es pretén detectar altres situacions de risc pel patrimoni natural com podrien ser l'arribada d'espècies alienes o invasores o bé els possibles efectes del canvi climàtic.
Fer un seguiment d'hàbitats i espècies del medi marí per tal de conèixer el seu estat de conservació i realitzar una gestió adaptativa.
Realitzar una gestió adaptativa en funció dels resultats d'estudis científics
S'aporta informació verificada experimentalment sobre els resultats de la gestió i es realitza una gestió adaptativa en funció dels resultats obtinguts.