projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Durant els mesos d'octubre i novembre s'han desenvolupat diverses sessions participatives a cinc escoles de Catalunya, en el marc del projecte Participem.
Participem és un programa pilot d'innovació i transformació educativa, promogut per la Sub-direcció de Participació Ciutadana, que pretén fomentar els valors i les pràctiques democràtiques entre l'alumnat i el personal docent de les escoles d'educació primària, com a motor per a la transformació social.
Es tracta d'un programa desenvolupat a cinc escoles d'arreu de Catalunya amb l'acompanyament i dinamització de la Cooperativa Raons Públiques.
Cada escola ha celebrat tres sessions participatives amb metodologies facilitades per les dinamitzadores.
La primera sessió celebrada a cada escola ha estat centrada en el Procés Participatiu de l'Espai de menjador escolar per preguntar també als nens i nenes què en pensen del seu espai de migdia, ja que la primers primeres sessions del procés participatiu van ser adreçades a persones adultes.
Les dues sessions restants del Participem han estat centrades en temes escollits per les pròpies escoles segons les seves preferències o necessitats.
Els centres que han rebut l'acompanyament per celebrar les sessions participatives són:
El dia 5 de desembre de 2019 es va celebrar la darrera sessió del projecte, amb la participació conjunta de les cinc escoles per posar en comú el treball fet.
Com a conclusió del Participem s'editarà una guia per proporcionar als centres educatius de primària instruments per dissenyar, implementar i avaluar processos o sessions participatives que permetin incorporar la perspectiva dels infants en projectes futurs d'escola.
La Directora General de Transparència i Govern Obert, Nuria Espuny, va participar el passat dia 28 de novembre, a Castelló, a la taula rodona sobre "Dades obertes: reutilització i col·laboració per impulsar una gestió eficient", en el marc de la IV Jornada d'Innovació Pública en l'Àmbit Local de la Diputació de Castelló.
Acompanyada de diferents experts i altres actors polítics, Espuny va parlar sobre els aspectes fonamentals i les aplicacions de les dades obertes a Catalunya.
Va indicar que l'èxit no depèn únicament del nombre de conjunts de dades publicats: "Els pilars que defensem són més qualitat, més quantitat i més reutilització".
També, va insistir, es necessita lideratge i suport polítics, elements fonamentals per a tenir èxit en l'obertura de dades.
La IV edició de la Jornada d'Innovació pública en l'àmbit local, organitzada per la Diputació de Castelló amb la col·laboració de NovaGob.Lab, es va centrar en les dades obertes, amb la proposta d'oferir una visió de conjunt i eminentment pràctica sobre el concepte, tant a dins de l'Administració com per a la societat.
El passat dia 20 de novembre es va presentar el Ranking Open Data ( ) de bones pràctiques públiques en la reutilització de dades obertes creat per Iniciativa Barcelona Open Data (IDOB).
El és un projecte d' Iniciativa Barcelona Open Data que es va presentar en el marc de la celebració de l'Smart City Expo de Barcelona, sota els auspicis de la Diputació de Barcelona.
L'objectiu del rànking és donar a conèixer iniciatives impulsades per l'administració pública utilitzant dades obertes i alhora inspirar i motivar altres projectes innovadors.
Per a l'elaboració del rànking, un jurat especialitzat va seleccionar les 10 millors propostes entre una trentena llarga de candidatures.
Sis d'entre els deu projectes finalment seleccionats procedeixen de la Generalitat.
En aquesta llista s'inclouen les sessions de, una iniciativa de la Secretaria de Transparència i Govern Obert que pretén donar a conèixer, de manera periòdica, les principals novetats en aquest tema, així com les millores que es poden implementar a nivell públic.
La Generalitat es va marcar com a objectiu, a través de la seva estratègia de dades obertes, aconseguir una obertura de dades útils, ordenades i interoperables.
Rànking de reutilització de dades obertes públiques:
Núria Espuny, Directora General de Transparència i Dades Obertes participa a la conferència d'innovació del Comitè Europeu de les Regions Economy 4.0: shaping a future that works for everybody
La Directora General de Transparència i Dades Obertes, Núria Espuny, va participar, el passat dia 4, en el debat sobre 'Creative Bureaucracy' organitzat pel Comitè Europeu de les Regions.
Entre d'altres, s'hi parlar sobre una burocràcia creativa, capaç d'enfrontar els reptes actuals, i els participants es van fer les següents preguntes: Com s'han de dissenyar els serveis públics de demà?
Com assegurar-vos que els serveis públics proporcionin respostes als reptes actuals?
Com crear serveis públics que milloren la vida dels ciutadans i donin suport per créixer?
Espuny hi va destacar la importància de treballar per aconseguir que les dades siguin públiques, ja que permeten oferir serveis a mida per la ciutadania", alhora que va destacar la importància d'establir models que serveixin per a una coordinació europea: "Cal crear un estàndard entre les dades que publiquem per facilitar-ne l'intercanvi entre regions i ser més eficients", va indicar.
La Conferència s'emmarca en l'anomenada Economia 4.0, i com crear un futur en comú i per a tothom.
El passat dia 13 es va celebrar el "Dimecres de datafília: viquimarató de dades obertes".
Prop d'una cinquantena de persones van respondre a la crida de la Secretaria de Transparència i Govern Obert i d'Amical Wikimedia per, conjunta i col·laborativament treballar en diferents reptes plantejats per l'organització.
En primer lloc, els responsables tècnics de les del Portal de Dades Obertes de Catalunya i de la base de dades col·laborativa de la Viquipèdia, Wikidata, van oferir una xerrada formativa, per posteriorment plantejar una sèrie de reptes a treballar.
La Viquimarató es va desenvolupar en varis grups amb diferents nivells i enfocaments.
Entre els assistents hi havia programadors i analistes de dades de diferents departaments de la Generalitat, d'empreses i consultores tecnològiques i del món acadèmic i associatiu.
Entre els treballs que finalment es van presentar destaquen el desenvolupament d'un pilot per detectar la densitat del trànsit a partir de dades obertes d'aquest tema; un software per a conèixer els conjunts de dades d'arxius tant de Portal de Dades Obertes, com de Wikidata; i diferents visualitzacions interactives.
El passat dia 6, la Directora General de Transparència i Dades Obertes, Núria Espuny, va participar al Workshop sobre "Dades Obertes de la Generalitat per generar valor" organitzat per l'Open Data Lab Tarragona, amb l'assistència de més d'una vintena de persones.
Núria Espuny va comentar quines haurien de ser les característiques de les dades obertes per ser publicades amb qualitat.
Espuny va explicar que els eixos principals d'una estratègia de dades obertes han de contemplar el lideratge, el canvi cultural, els recursos, la coordinació i la tecnologia.
Alhora, va indicar que les dades han de ser de qualitat, estandaritzades, comprensibles, desagregades i interrelacionades, per tal d'aconseguir la seva funcionalitat i utilitat per a la societat.
També va explicar quines dades obertes es poden trobar al portal de la Generalitat de Catalunya.
Després va il·lustrar als assistents amb diferents casos d'èxit com ara el web de pressupostos municipals, que permet fer una anàlisi de la despesa de cada municipi i comparar-la amb d'altres, el mapa d'inversió del Servei d'Ocupació de Catalunya o també l'aplicació Vibra, que permet consultar tota l'agenda cultural de Catalunya en una sola app.
Per finalitzar, Espuny va introduir una reflexió sobre el futur de les dades obertes: "És fonamental crear i fomentar comunitat i xarxa ja que la participació de la ciutadania és essencial per millorar contínuament el servei de dades obertes".
Quan l'article 20.1 de la Llei 19/2014, de 29 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern disposa que el dret d'accés a la informació pública només pot ser denegat o restringit per les causes expressament establertes per les lleis, obre la porta a l'aplicació d'altres límits.
Pel que fa a la seva aplicació, i en virtut del principi de màxima obertura que inspira les lleis de transparència del nostre entorn, els límits han de ser interpretats de manera restrictiva.
Aquest és el punt de partida del nou article d'Òliver Garcia, analista en matèria de transparència, que, al llarg del text fa una reflexió sobre els diferents elements que influeixen en l'aplicació d'aquests límits.
El passat dia 9 d'octubre va tenir lloc la sessió presencial de debat del procés participatiu relatiu al sistema d'avaluació de les obligacions de transparència.
Gairebé una vintena de persones van debatre sobre els mètodes per avaluar els indicadors de compliment de la Llei, així com la seva millora.
El procés participatiu ha volgut valorar l'avaluació del compliment de les obligacions de transparència de l'Administració de la Generalitat de Catalunya, ja que la legislació preveu que per al procediment d'avaluació cal garantir la participació d'experts independents i dels ciutadans.
Gairebé una vintena de persones va participar en aquesta sessió, que no s'ha plantejat en termes de propostes consensuades sinó de pluja d'idees, sense la voluntat d'obtenir criteris inamovibles per a cadascuna de les propostes realitzades.
Les aportacions van ser multidisciplinars, ja que hi van fer contribucions representants l'administració de la Generalitat i d'altres administracions municipals o supramunicipals, membres del món acadèmic, estudiants de Ciència Política i ciutadans.
Les propostes es van ordenar entorn a tres eixos: com avaluar l'avaluació; la objectivitat i la veracitat de la informació; i la participació ciutadana.
Una de les temàtiques que van sorgir de manera clara és la demanda creixent de la inclusió de la ciutadania en l'avaluació.
Els participants van valorar molt positivament la temàtica de la sessió, així com la claredat dels objectius.
Actualment, es recullen, ordenen i integren totes les propostes en un informe final sobre el procés participatiu on els interessats podran consultar de forma sintètica les diferents aportacions.
També podran conèixer com els participants han valorat el procés.
L'informe definitiu de resultats serà penjat al web participa.gencat.cat en les properes setmanes.
El procés participatiu de lluita contra la corrupció i foment de la integritat pública s'emmarca en l'estratègia que el govern català està impulsant per tal d'establir una sèrie de mesures, actuacions i projectes que el Govern de Catalunya pugui aplicar directament, per ell mateix en l'exercici de les seves competències, en un termini de 2 anys.
La voluntat d'elaborar una estratègia integral d'anticorrupció s'inscriu en la línia del que recentment han fet altres països com Estònia i la Gran Bretanya.
Les evidències i les recomanacions d'organismes internacionals, com l'OCDE o Transparència Internacional plantegen que abordar de forma global la lluita contra el frau i la corrupció és la via més efectiva.
Això es dona sobretot quan, més enllà de l'existència d'una legislació anticorrupció i d'implantar sancions, es puguin aplicar marcs d'integritat, en què la prevenció i la cultura ètica englobin el conjunt de l'Administració.
L'11 de juny de 2019 el Govern va acordar que l'Estratègia s'havia d'elaborar en 6 mesos i que havia de comptar amb la participació de la societat civil organitzada i la d'experts en integritat i lluita contra la corrupció.
L'aprovació de l'Estratègia es farà per acord de Govern.
Es van organitzar cinc sessions de debat presencial que van tractar quatre eixos: el foment de la integritat; la funció i direcció públiques; la gestió econòmica; i la influència dels grups d'interès i traçabilitat en la presa de decisions.
Actualment es disposa de l'informe de retorn sobre les sessions.
Un cop aprovada l'Estratègia, es lliurarà a les persones i organitzacions que hi hagin participat un document explicatiu i motivat de l'ús de les aportacions en l'elaboració de l'Estratègia, per tal d'assegurar el retiment de comptes.
Els centres guardonats són l'Escola el Rodonell de Corçà i l' Institut Quatre Cantons, de Barcelona
L'escola El Rodonell, de Corçà (Girona), amb el projecte "Comissió de Delegats del curs 18.19", ha guanyat el Premi en la seva modalitat d'escoles ubicades en poblacions de menys de 20.000 habitants.
En aquest cas, la Comissió de Delegats de l'escola és el canal de participació de l'alumnat en la presa de decisions que afecten a la vida escolar i que, alhora, obre la participació a famílies i gent del poble.
El projecte guanyador del premi es basa en les activitats de la Comissió durant el curs 2018-2019: la "Diada de la Gent Gran" i la "Marxa Solidària".
Pel que fa a la modalitat d'escoles ubicades en poblacions de més de 20.000 habitants, el guardó ha estat per a l' Institut Quatre Cantons, de Barcelona, amb el projecte Endavant amb el pati: un espai per a tothom.
L'experiència ha consistit en pensar, dissenyar i dur a la pràctica un procés participatiu perquè tota la comunitat educativa de l'institut conegués el projecte del pati, pogués opinar sobre ell i pogués aportar idees i suggeriments per tal de convertir-lo en un projecte de tothom i per a tothom.
La dotació del premi és de 5.500 euros per a cada centre guardonat i un diploma de reconeixement.
El lliurament es farà durant el primer trimestre del 2020 en un acte festiu a cadascuna de cada les escoles guanyadores.
El premi Participa a l'Escola vol reconèixer i encoratjar les escoles que, més enllà de la seva tasca educativa i formativa, treballen per fomentar els valors de la democràcia entre els més joves, per enfortir el present i el futur del nostre país a través d'una ciutadania activa i compromesa.
El guardó té dues modalitats, segons el nombre d'habitants de la població on s'ubica l'escola.
Es tracta d'un premi per a les escoles o instituts que han dut a terme, durant el curs, experiències de participació en què l'alumnat s'hagi involucrat en la vida del centre.
El passat dia 13 es va celebrar el "Dimecres de datafília: viquimarató de dades obertes" a la sala d'actes del Departament d'Acció exterior, relacions institucionals i transparència.
Prop d'una cinquantena de persones van respondre a la crida de la secretaria de transparència i bon govern i d'Amical Wikimedia per, conjunta i col·laborativament treballar en diferents reptes plantejats per l'organització.
En primer lloc, els responsables tècnics de les del Portal de Dades Obertes de Catalunya i de la base de dades col·laborativa de la Viquipèdia, Wikidata, van oferir una xerrada formativa, per posteriorment plantejar els reptes.
El desenvolupament de la Viquimarató es va desenvolupar en varis grups amb diferents nivells i enfocaments.
Entre els assistents hi havia programadors i analistes de dades de diferents Departaments de la Generalitat, d'empreses i consultores tecnològiques i del món acadèmic i associatiu.
Entre els treballs que finalment es van presentar destaquen el desenvolupament d'un pilot per detectar la densitat del trànsit en base les dades obertes de trànsit, un software per saber els conjunts de dades d'arxius tant de Portal de Dades Obertes, com de Wikidata o diferents visualitzacions interactives.
Finalment, i després d'unes paraules d'agraïment del Secretari de Transparència i Govern Obert, Jordi Foz, es va donar un modest obsequi als participants.
Tant des de la Secretaria, com des de Wikidata s'ha valorat molt positivament el desenvolupament de la jornada i ja s'està planificant una propera edició.
El passat dia 9 d'octubre va tenir lloc la sessió presencial de debat emmarcada en el procés participatiu per a examinar i parlar del sistema d'avaluació del compliment de les obligacions de transparència.
Gairebé una vintena de persones van debatre sobre els mètodes per avaluar els indicadors de compliment de la Llei, així com la seva millora.
El procés participatiu ha volgut valorar l'avaluació del compliment de les obligacions de transparència de l'Administració de la Generalitat de Catalunya.
La legislació preveu que per al procediment d'avaluació s'ha de tenir en compte la ciutadania.
La sessió va tenir per objectiu donar resposta a aquest requisit.
Gairebé una vintena de persones va participar en aquest procés, que no s'ha plantejat en termes de propostes consensuades sinó de pluja d'idees, sense la voluntat d'aprofundir en cadascuna de les propostes realitzades.
Les aportacions van ser multidisciplinars, ja que hi van fer contribucions representants l'administració de la Generalitat i d'altres administracions municipals o supramunicipals, membres del món acadèmic, estudiants de Ciència Política i ciutadans.
Les propostes en relació entorn a tres eixos: avaluar l'avaluació; la objectivitat i la veracitat de la informació; i la participació ciutadana.
Una de les temàtiques que van sorgir de manera clara és la demanda creixent de la inclusió de la ciutadania en l'avaluació.
Els participants van valorar molt positivament la temàtica de la sessió, així com la claredat dels objectius.
Actualment, es recullen, ordernen i integren totes les propostes en un informe final sobre el procés participatiu.
Els interessats podran consultar de forma sintética les diferents aportacions.
També podran conèixer com els participants han valorat el procés participatiu.
L'informe definitiu de retorn de la sessió serà penjat al web participa.gencat.cat en les properes setmanes.
La Revista Española de Transparencia publica un article d'Òliver Garcia, analista en matèria de transparència i bon govern, comparant les diferències i similituds entre la Llei 19/2013, de 9 de desembre, i la Llei 19/2014, de 29 de desembre de Transparència, accés a la informació pública i bon govern pel que fa al concepte d'informació pública.
Destaca que existeix una certa indefinició o ambigüitat quant el concepte d'informació pública en les lleis estatal i catalana dedicades a la transparència, l'accés a la informació pública i el bon govern.
El concepte és tractat en ambdues lleis de manera que no ofereix significats tancats, i per tant dona peu a problemes interpretatius en el moment de resoldre les sol·licituds d'accés a la informació pública.
Nació Digital entrevista la Directora General de Transparència i Dades Obertes, Núria Espuny, que incideix en el fet que les tasques que actualment es fan per tal de transparentar el govern i fer-lo accessible a la ciutadania, tindran uns resultats ben visibles en el futur.
En aquesta entrevista, Núria Espuny destaca que l'accés a la informació és un dels elements fonamentals per a transparentar, que és la intenció del govern.
Indica, però, que publicar no és el mateix que transparentar, ja que fa anys, per exemple, el Diari Oficial de la Generalitat ja publicava el pressupost del Govern, però era difícil d'entendre.
Ara amb unes aplicacions interactives és força més fàcil transparentar i fer comparatives.
Es tracta, a més, d'adaptar el llenguatge administratiu al del ciutadà.
En el futur, la ciutadania podrà buscar qualsevol dada de l'administració gràcies a sistemes d'informació integrats.
L'accés a la informació, apunta Espuny, serà un dels motors importants de l'economia i d'altres àmbits, es crearan noves eines i es generarà valor a partir de la informació pública.
El passat dia 13 de novembre va tenir lloc el dimecres de datafília, per explorar les potencialitats de col·laboració entre el Portal de Dades Obertes de Catalunya i el Wikidata, per tal d'unir esforços i generar nous continguts.
L'acte, organitzat per Amical Wikimedia i la Secretaria de Transparència i Govern Obert, es va estructurar en dues parts.
En primer lloc s'oferí un conjunt de presentacions de petita durada sobre l'estratègia i el tractament de dades obertes.
De la mà dels propis gestors, es van explicar les possibilitats i usos tant del Portal de Dades Obertes de Catalunya com de Wikidata, projecte germà de la Viquipèdia que gestiona una base de dades obertes editada col·laborativament.
Seguidament, es va desenvolupar la marató de dades pròpiament dita.
En aquesta hi van participar diversos perfils: analistes de dades, periodistes de dades, dissenyadors, programadors, etc.
Aquest equip van treballar de manera conjunta per a resoldre varis reptes plantejats per l'organització, així com per a explotar diferents conjunts de dades amb les eines i recursos disponibles tant a Wikidata com al Portal de Dades Obertes de Catalunya.
El Departament de Treball, Afers Socials i Família obre el procés participatiu del Pacte Nacional per a la Interculturalitat que vol expressar el compromís dels actors institucionals, socials, econòmics, polítics i de la ciutadania per a la incorporació de la perspectiva intercultural en l'acció pública.
Un cop elaborat el document marc de partida, s'obre la fase de participació ciutadana.
La ciutadania pot fer les seves contribucions al Pacte de diferents maneres.
Ara comença la fase participativa de debat que es desenvoluparà també al llarg de 2020.
A partir del 28 d'octubre es realitzaran sessions presencials de participació territorials i sectorials que pretenen aplegar actors clau com el món local, la societat civil organitzada i els diversos grups d'interès.
La primera, de debat, ha de portar als participants a reflexionar sobre què poden fer en el seu territori, entitat, col·lectiu, etc. per a la Interculturalitat.
A la segona fase, de compromís, els participants podran decidir de manera autònoma quins són els seus compromisos davant la incorporació de la interculturalitat en la seva acció quotidiana.
Hi ha dues altres maneres de contribuïr al Pacte: per una banda, s'ha publicat el document "Compromisos de Govern" és a dir, les mesures a les quals el Govern de Catalunya s'ha compromès a donar compliment abans de 2030.
Qualsevol persona que vulgui esmenar o debatre aquestes propostes, ho podrà fer al llarg del 2019 i del 2020 mitjançant la pàgina web habilitada a l'efecte a participa.gencat.cat.
Finalment, en aquesta mateixa pàgina web a l'apartat " Sessions autogestionades ", es facilitarà una guia per tal que qualsevol entitat, col·lectiu o grup de persones puguin treballar de forma autònoma el seu propi procés participatiu que els permetrà aportar el compromisos al Pacte Nacional per a la Interculturalitat.
La Secretaria d'Igualtat, Migracions i Ciutadania, recopilarà i processarà totes les aportacions i farà un informe de retorn que inclourà una explicació sobre quines esmenes han estat acceptades i quines rebutjades.
Cada any, els presos del Centre Penitenciari Lledoners escullen els seus representants al Consell General del Centre, un òrgan consultiu i participatiu que permet exposar les necessitats, inquietuds i propostes dels interns a la direcció del centre.
La Direcció General de Participació Ciutadana col·labora amb aquest projecte.
El procés electoral s'inclou en el que el Departament de Justícia estableix com a Programa marc del model de participació i convivència dels centres penitenciaris de Catalunya (MPiC).
La Direcció General de Participació Ciutadana ha fet d'observadora del procés electoral com a part del treball de col·laboració que duu a terme amb el Departament per tal de consolidar la participació com a eina de millora les condicions dels interns i afavorir la seva reinserció.
Tant l'execució del programa com l'activitat duta a terme, mostren que aquest tipus d'activitats permeten millorar les competències ciutadanes i afavoreixen processos de reinserció eficaços.
La importància del procés en ell mateix i del seu èxit és la suma dels esforços que s'hi donen.
Cal, entre d'altres, tenir candidats que vulguin ser-ho; tenir l'empenta de la direcció i els equips; que els interns participin a les comissions; i fer encaixar les propostes als reglaments.
L'equip impulsor ha calculat que els incidents es redueixen entre un 50 i un 75% respecte d'altres centres on no es fa aquest procés.
Si el nivell de queixes disminueix, es rebaixa la tensió, el conflicte, i la violència, dins el centre.