El novembre passat, l'Institut Nacional d'Estadística (INE) va publicar les principals dades d'R+D per al conjunt de l'Estat, però no ha estat fins a aquest gener que n'ha publicat la desagregació per comunitat autònoma.
Després de l'impacte inicial de la crisi, que va afectar sensiblement tots els indicadors, tant el nombre d'investigadors com el de personal dedicat a l'R+D a Catalunya es van mantenir estables per segon any consecutiu.
Pel que fa a la despesa en R+D, va reduir-se en un 1 % respecte al 2012.
El Parc Astronòmic Montsec (PAM) ha establert un acord de col·laboració científica amb el grup de recerca en contaminació lumínica de la ciutat de Sherbrooke, al Quebec, capdavanter en aquest tipus de recerca.
Aquest grup ha seleccionat el Centre d'Observació de l'Univers (COU), situat al PAM, per col·locar-hi un nou aparell de mesura de darrera generació, concretament un instrument SAND.
Amb aquest nou projecte de cooperació, el PAM es consolida mundialment com a centre de recollida de dades i d'estudi de la matèria.
Altmetric analitza l'impacte de l'activitat científica a les xarxes socials, tant a les més populars (Twitter, Facebook, LinkedIn) com a les acadèmiques (Mendeley, ResearchGate, Academia).
Aquests resultats permeten als investigadors, a les institucions i als editors conèixer de manera immediata quina valoració es fa de la seva producció científica més enllà de la bibliometria clàssica.
Divuit institucions de dotze països diferents integren la Xarxa d'Universitats Joves, Europees i de Recerca ( Young European Research Universities Network, YERUN) que treballarà per enfortir la influència de les universitats joves en les polítiques europees de recerca, així com per col·laborar en projectes d'investigació, activitats acadèmiques i programes d'intercanvi de personal i de coneixement.
Investigadors italians han desenvolupat un mètode de neteja que fa servir gel d'agar per absorbir la brutícia de monuments i escultures de pedra com si fos una esponja.
Aquest mètode podria oferir una alternativa ràpida, barata i segura als mètodes ja existents i evitaria tancar àrees al públic quan s'està fent la neteja.
Aquesta nova metodologia s'ha provat en les escultures de la catedral de Milà amb resultats molt positius.
Les petites erupcions volcàniques provoquen un augment de les partícules d'aerosol a l'atmosfera, de manera que poden mitigar l'escalfament global provocat pels gasos amb efecte d'hivernacle.
L'impacte d'aquestes erupcions s'havia infravalorat als models climàtics utilitzats fins ara, cosa que explicaria la discrepància entre els models i les temperatures reals que s'han observat en els darrers 15 anys.
Aquest és el primer sistema industrialitzat d'enllumenat públic sense connexió elèctrica que funciona amb energia solar i eòlica.
Està dissenyat per a vies interurbanes, autopistes, parcs i jardins i altres entorns públics, i redueix un 20 % el cost respecte al sistema convencional d'enllumenat públic, a més de no emetre diòxid de carboni.
Investigadors de la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB) han desenvolupat un model informàtic de simulació que ajuda els ajuntaments a decidir quines millores es poden fer en les infraestructures per incrementar el nombre d'usuaris de la bicicleta a la seva ciutat.
Investigadors de l'Institut de Bioenginyeria de Catalunya (IBEC) i de l'Institut de Recerca Biomèdica (IRB Barcelona) han descobert noves opcions potencials cap a les teràpies fotocommutables ( photoswitchable ) que superen el disseny de les molècules fotosensibles que havien aconseguit fins ara.
Un equip d'àmbit internacional format per més de 200 investigadors ha identificat sis nous gens associats al desenvolupament del càncer d'ovari, un dels més agressius que es diagnostiquen actualment.
El CSIC i la Fundació BBVA a l'Escola és un programa d'àmbit estatal del Consell Superior d'Investigacions Científiques que estableix una col·laboració entre investigadors i mestres amb l'objectiu d'introduir la ciència a les escoles des de les primeres etapes de l'educació.
Aquest web mostra mapes interactius de la història de la Mediterrània des de l'antic Egipte fins a l'edat mitjana, amb la informació més rellevant de cada període.
L'exposició itinerant, que actualment es pot veure a la Facultat de Física, mostra els principals beneficis i desenvolupaments tecnològics sorgits de la recerca bàsica.
El projecte també vol respondre a alguns dels interrogants més importants de la ciència actual, com ara què és la matèria fosca o per què va desaparèixer l'antimatèria després del Big Bang.
La base de dades d'aquest atles interactiu en accés obert detalla la distribució de les proteïnes en els principals teixits i òrgans de l'organisme humà, com ara el cervell, el cor o fetge.
2014, publicat per la Fundació Coneixement i Desenvolupament (CYD) mostra informació sobre les característiques més rellevants del sistema universitari de l'Estat espanyol ordenades per comunitats autònomes.
Aquest recurs en línia permet compartir coneixement sobre ciència als estudiants i els professors d'arreu del món.
Actualment aquesta biblioteca inclou 300 articles de referència, 25 llibres i més de 70 vídeos, material cedit per la revista Nature i el laboratori farmacèutic Roche.
L'actualització abraça tots els apartats de la pàgina web.