En el marc de l'article 9.15 de l'Estatut d'autonomia de Catalunya, que confereix a la Generalitat la competència exclusiva en matèria de ports amb la única limitació prevista en l'article 149.1.20 de la Constitució espanyola, el Parlament català va aprovar la Llei 5/1998, de 17 d'abril, de ports de Catalunya, Llei que estableix l'organització del sistema portuari català, i que també regula amb caràcter general la planificació, construcció, modificació, gestió, utilització i policia dels ports, dàrsenes, instal·lacions marítimes i marines interiors.
La disposició final tercera de la Llei 5/1998, de 17 d'abril, de ports de Catalunya, estableix que, sens perjudici de les competències municipals en relació amb les urbanitzacions maritimoterrestes, la regulació de les marines interiors es farà mitjançant un reglament específic.
El Reglament que ara s'aprova per aquest Decret ve a complementar el marc legal existent, desenvolupant els aspectes de la Llei de ports de Catalunya relacionats amb la planificació, construcció, gestió i utilització de les marines interiors, atenent les especials peculiaritats d'aquestes instal·lacions portuàries, destinades principalment a permetre la navegació de les embarcacions esportives a peu de parcel·la dins del marc d'una urbanització maritimoterreste.
D'aquesta manera, precisament, el tret característic d'aquestes instal·lacions és que el servei portuari es planteja com complementari i íntimament lligat a l'ús residencial d'aquestes urbanitzacions.
La peculiaritat d'aquestes urbanitzacions maritimoterrestes, fa que sigui necessària una especial participació dels ajuntaments tant en la planificació prèvia com en la seva gestió i explotació i, en aquest sentit, es preveu la possible delegació de l'exercici de competències en les administracions municipals per part de l'Administració portuària.
Per la seva part, el Reglament que ara s'aprova s'estructura en cinc capítols.
El capítol 1 conté les disposicions generals relatives a l'objecte i les definicions.
El capítol 2 regula la coordinació amb el planejament urbanístic.
Com element destacat, remarcar que s'estableix la necessitat que, per iniciar la tramitació d'una marina interior, existeixi prèviament un planejament ja aprovat que prevegi aquest ús.
Això es justifica atenent el caràcter complementari dels espais portuaris d'una marina interior respecte l'ús urbanístic de les urbanitzacions maritimoterrestes a les quals han de donar servei.
També es diferencia entre els grans elements constitutius d'una urbanització maritimoterreste.
D'una banda, la zona de servei portuària, com a zona on es desenvolupa estrictament l'activitat nàutica i portuària.
En segon lloc, es parla dels terrenys interiors de la urbanització maritimoterreste.
L'especial concepció de les urbanitzacions maritimoterrestes implica que els titulars de les parcel·les confrontants amb la xarxa de canals i amb les dàrsenes interiors siguin els principals i més directes destinataris dels serveis portuaris.
Això comporta un seguit de drets i d'obligacions, previstos en el capítol 5, com és la vinculació de determinats amarratges a les parcel·les confrontants, o la imposició d'unes especials responsabilitats econòmiques als usuaris de la marina per tal de fer front a les despeses de conservació i manteniment del conjunt de la marina.
El capítol 3 regula els tràmits a seguir per a l'atorgament d'una concessió administrativa per a la construcció i explotació d'una marina interior i, en el capítol 4 s'incideix en l'especial participació dels ajuntaments en la vida de les urbanitzacions maritimoterrestes.
El capítol 5 fa referència al règim d'utilització de la marina interior.
A més del que s'ha indicat anteriorment, destaca la regulació de la franja de servei nàutic, destinada principalment al pas de vianants i de vehicles de serveis públics, i a les tasques de vigilància i salvament.
I la definició dels diferents tipus d'amarratges de les marines interiors, diferenciant entre els destinats a l'ús públic tarifat, pels quals s'estableixen algunes peculiaritats respecte el règim general regulat pel conjunt de les instal·lacions portuàries, i els d'ús privatiu, que poden quedar, o no, vinculats a un habitatge.
Finalment, s'estableix la regulació bàsica del Registre de persones usuàries de les marines interiors i de la seva comunitat d'usuaris.
Finalment, les disposicions transitòries del Decret estableixen de quina manera s'hauran d'adaptar les urbanitzacions maritimoterrestes existents al règim jurídic que en deriva i l'adaptació a la nova reglamentació dels projectes en curs.
S'aprova el Reglament de marines interiors de Catalunya que consta a l'annex d'aquest Decret.
Urbanització maritimoterreste d'Empuriabrava
La concessionària de la urbanització maritimoterreste d'Empuriabrava, en el terme municipal de Castelló d'Empúries, ha de presentar davant la direcció general competent en matèria de ports, en el termini d'1 any des de l'aprovació d'aquest Decret, el pla de delimitació de la zona de servei portuària i de l'àmbit interior de la urbanització, així com un estudi sobre l'estat de manteniment dels canals i dels serveis portuaris.
Conjuntament amb aquest pla, ha de presentar un estudi economicofinancer referent als anys que resten del termini concessional, detallant les tarifes aplicables pels diferents conceptes, amb definició dels elements que les composen, i detallant la distribució entre els diferents elements que configuren la urbanització maritimoterreste de les quotes de participació en les despeses generals i específiques de la marina interior.
En el termini de 6 mesos des de l'aprovació d'aquest Decret, l'esmentada urbanització maritimoterreste ha d'acreditar davant la direcció general competent en matèria de ports haver adoptat les mesures necessàries per garantir el compliment del que s'estableix en els articles 31 i 32 d'aquest Decret i haver sol·licitat la inscripció registral, en els termes previstos en l'article 20 d'aquest Decret.
La direcció general competent en matèria de ports sol·licitarà informe, en el que afecta les seves competències, a l'ajuntament en el terme municipal on es troba la marina d'Empuriabrava.
En les àrees ja consolidades per l'edificació, es respectaran les situacions derivades del planejament urbanístic vigent i de les llicències atorgades pels ajuntaments abans de l'aprovació de la Llei de ports i, per tant, quan per l'estructura de les parcel·les o per les seves dimensions no sigui possible, no es preveurà la franja de servei nàutica prevista en l'article 26.
En aquests casos caldrà, no obstant, garantir el compliment, de manera alternativa, de les finalitats pròpies d'aquesta zona de servei.
Els projectes referents a urbanitzacions maritimoterrestes en el litoral català que no s'hagin resolt definitivament en el moment d'aprovar-se aquest Decret, han d'adaptar-se al règim jurídic que s'hi preveu.
A aquests efectes, si escau, s'atorgarà un termini de 6 mesos per tal que els peticionaris adaptin els projectes corresponents la resta de documentació exigible a aquest Decret.
La gestió i explotació d'aquestes urbanitzacions maritimoterrestes, una vegada aprovades definitivament pel Departament de Política Territorial i Obres Públiques, s'ajustarà en la seva totalitat al previst en aquest Decret.
Aquest Reglament té per objecte regular la planificació, la construcció, la gestió i l'explotació de les marines interiors de la costa catalana, en el marc d'una urbanització maritimoterreste.
Als efectes d'aquest Reglament, es defineixen els conceptes següents:
Marina interior: el conjunt d'obres i d'instal·lacions necessàries per comunicar permanentment el mar territorial amb terrenys interiors de propietat privada o de l'Administració pública, urbanitzats o susceptibles d'urbanització, a través d'una xarxa de canals, amb la finalitat de permetre la navegació de les embarcacions esportives a peu de parcel·la, dins del marc d'una urbanització maritimoterreste.
Urbanitzacions maritimoterrestes: les integrades per una marina interior o zona de servei portuària de la urbanització i els terrenys interiors de la urbanització que han de constituir un sector de planejament urbanístic vinculat a la marina, d'ús prioritàriament residencial.
Consideració urbanística de les urbanitzacions maritimoterrestes
3.1 Les urbanitzacions maritimoterrestes han de ser previstes en els plans d'ordenació urbanística municipal.
3.2 El Pla d'ordenació urbanística municipal ha de delimitar l'àmbit territorial de la urbanització maritimoterreste i ha de distingir entre la marina interior o zona de servei portuària de la urbanització i els terrenys interiors de la urbanització.
3.3 El Pla d'ordenació urbanística municipal ha de qualificar com a sistema general portuari la marina interior o zona de servei portuària de la urbanització i ha de contenir les determinacions bàsiques establertes en l'article 36 de la Llei 5/1998, de 17 d'abril, de ports de Catalunya.
3.4 El Pla d'ordenació urbanística municipal, en relació amb els terrenys interiors de la urbanització maritimoterreste, ha de contenir les determinacions que estableix la legislació urbanística, segons la classe de sòl de què es tracti.
3.5 La memòria descriptiva i justificativa del Pla d'ordenació urbanística municipal ha de justificar la coherència d'aquest amb el Pla de ports de Catalunya pel que fa a la implantació de la marina i la conveniència d'aquesta per satisfer de manera equilibrada la demanda d'amarratges existent en la seva zona d'influència.
3.6 Durant la tramitació del Pla d'ordenació urbanística municipal, aquest s'ha de sotmetre a informe en els termes establerts a l'article 83.5 de la Llei 2/2002, de 14 de març, d'urbanisme, i, especialment, s'ha de trametre a l'Administració de l'Estat perquè pugui informar en matèria de la seva competència en la forma i amb els efectes determinats per la legislació de costes.
Al mateix temps, s'ha de trametre a la direcció general competent en matèria de ports per a emetre informe, de caràcter vinculant, sobre les matèries de la seva competència i expressament sobre la compatibilitat de les previsions del Pla amb les del Pla de ports de Catalunya.
Desenvolupament urbanístic de la urbanització maritimoterreste
4.1 La marina interior, com a sistema general portuari, s'ha de desenvolupar mitjançant un pla especial urbanístic, el contingut, la tramitació i l'aprovació del qual s'ha d'ajustar al que disposa la legislació urbanística.
4.2 El desenvolupament i la transformació dels terrenys interiors de la urbanització maritimoterreste s'ha de subjectar a l'establert en la legislació urbanística i a les prescripcions del planejament general aprovat i requereix la tramitació dels instruments de planejament derivat que siguin exigibles segons la classe de sòl.
4.3 L'executivitat de l'aprovació definitiva d'aquests instruments de planejament i la consegüent publicació al diari oficial corresponent, queda condicionada a l'aprovació definitiva del projecte de construcció de la marina interior i a l'atorgament de la concessió per a la seva construcció i explotació.
A aquests efectes, l'Administració portuària ha de comunicar a l'Administració urbanística competent per a l'aprovació definitiva dels plans aquesta resolució.
4.4 Els instruments de gestió urbanística que es requereixin per a l'execució del planejament urbanístic han de fer constar la vinculació de les parcel·les als amarratges confrontants, en els termes que preveu l'article 29.
Construcció i explotació de les marines interiors
5.1 Qualsevol persona jurídica, pública o privada, pot ser titular d'una concessió per a la construcció i explotació d'una marina interior, en les condicions fixades en el pla d'ordenació urbanística del municipi.
Perquè una persona jurídica privada pugui ser titular d'una concessió per a la construcció i explotació d'una marina interior ha d'adoptar qualsevol forma societària o de caràcter associatiu autoritzada per l'ordenament vigent.
5.2 L'Administració portuària pot convocar concursos per seleccionar projectes o per construir, explotar o construir i explotar una marina interior, d'acord amb la legislació vigent de contractació administrativa.
El projecte per a la construcció i l'explotació d'una marina interior ha de garantir el funcionament eficaç de la zona de servei portuària i ha de delimitar el seu perímetre, en les seves porcions d'aigua i terra, i incloure els diferents elements de què es compon esmentats en l'article 23 d'aquest Decret.
7.1 Juntament amb la sol·licitud, les persones jurídiques interessades en obtenir la concessió per a la construcció i explotació d'una marina interior han d'aportar la documentació següent:
a) Documentació acreditativa de la seva personalitat jurídica, amb identificació de l'accionariat, en el cas de societats mercantils, i la de les persones associades promotores, en la resta d'entitats, i dels seus estatuts.
b) Informes d'institucions financeres, comptes anuals o declaració relativa a la xifra global de negocis als efectes d'acreditar la solvència econòmica i financera del sol·licitant.
c) Avantprojecte o projecte constructiu bàsic, redactat per tècnics competents i visat pel col·legi professional corresponent.
El visat no és necessari quan la peticionària sigui una Administració pública i el projecte estigui redactat pels seus serveis tècnics.
El projecte bàsic ha de contenir els següents documents:
Memòria justificativa i descriptiva, amb inclusió dels criteris bàsics del projecte, programa d'execució de les obres i resta de dades significatives.
Plànols: de situació, a escala convenient; d'emplaçament, a escala no inferior a 1/5000 on figurin la classificació i qualificació urbanística de l'entorn; topogràfic de l'estat actual, a escala no inferior a 1/1000; de planta general amb detall de les obres i les instal·lacions projectades, i amb indicació de l'atermenament i delimitació de la superfície a ocupar de domini públic maritimoterreste i, si s'escau, zones de servitud; d'alçats i seccions característiques amb la geometria de les obres i de les instal·lacions i d'edificacions; de delimitació de les zones destinades a amarratges reservats al trànsit i amarratges d'ús permanent, amb indicació de si estan o no vinculats a una parcel·la confrontant.
Informació fotogràfica de la zona.
Pressupost, desglossant les unitats d'obra i les partides més significatives.
d) Projecte de pla de delimitació de la zona de servei portuària que inclou la franja de servei nàutic adjacent als canals.
e) Estudi economicofinancer on s'acrediti la viabilitat de la inversió a realitzar, amb una valoració de les superfícies de terra i aigua d'acord amb els diferents usos que s'hi preveuen, i proposta de tarifes a aplicar per cadascun dels conceptes, amb detall dels criteris seguits en la determinació del règim tarifari, i de la distribució de les quotes de participació en les despeses generals i específiques pròpies de la marina interior.
f) Proposta de reglament d'explotació i policia de la marina interior que ha d'especificar, entre d'altres, les obligacions de la comunitat d'usuaris.
g) Proposta de pla d'autoprotecció per fer front a emergències.
h) Proposta del règim jurídic de la comunitat d'usuaris de la marina interior.
j) Estudi d'impacte mediambiental, que ha d'incloure un estudi de fons marí, de l'impacte sobre la dinàmica litoral, de qualitat de les aigües interiors i exteriors i cartografia dels alguers de fanerògames marins limítrofes, així com les mesures proposades per compensar, si és el cas, l'impacte en els recursos pesquers.
L'estudi d'impacte ambiental ha d'analitzar, igualment, els efectes derivats de la construcció dels terrenys interiors de la urbanització maritimoterreste.
k) Estudi hidrològic i estudi hidràulic i hidrogeològic, que analitzi i corregeixi l'impacte de les infrastructures mitjançant modelització matemàtica.
l) Documentació acreditativa de la disponibilitat dels terrenys no inclosos en el domini públic maritimoterreste o, relació individualitzada dels béns i els drets necessaris si l'execució del projecte requereix la seva expropiació, amb les dades següents:
Plànol parcel·lari, amb senyalització de les finques individualitzades i el seu estat material i jurídic, indicant la línia d'atermenament del domini públic maritimoterreste.
Identificació dels titulars o dels seus representants, i els de tots aquells que tinguin, sobre les finques afectades, algun dret susceptible d'indemnització, amb indicació del domicili de tots ells.
Valoració econòmica dels béns i drets afectats.
m) Resguard acreditatiu de la constitució d'una garantia provisional davant la Caixa General de Dipòsits, a favor de la direcció general competent en matèria de ports, per un import corresponent al 2% del pressupost de les obres i instal·lacions incloses en el projecte bàsic.
7.2 Igualment, la sol·licitud s'ha d'acompanyar dels instruments de planejament que desenvolupin les previsions fixades prèviament pel pla d'ordenació urbanística municipal en l'àmbit de la urbanització maritimoterreste i de la documentació acreditativa de la seva presentació davant l'Administració urbanística competent.
En el cas que manqui part de la documentació esmentada en l'article anterior, és d'aplicació el que estableix l'article 71 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.
Informe urbanístic municipal i acta de confrontació
9.1 La direcció general competent en matèria de ports ha de comprovar l'adequació de la proposta al Pla de ports de Catalunya.
Si aquest tràmit és favorable, ha de sol·licitar a l'ajuntament en l'àmbit territorial del qual es preveu la marina interior informi amb caràcter vinculant sobre si la proposta presentada s'ajusta al Pla d'ordenació urbanística municipal.
Transcorregut un termini de dos mesos sense haver emès l'informe, és d'aplicació l'establert a l'article 83 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.
En cas que el projecte no s'ajusti al Pla de ports o al planejament urbanístic, s'ha d'acordar l'arxiu de la sol·licitud sense més tràmit que l'audiència a la peticionària.
9.2 En el termini de 2 mesos des de la declaració de viabilitat del projecte en els termes establerts en l'apartat anterior se n'ha de realitzar la confrontació sobre el terreny.
A l'acte de confrontació hi assistiran els representants de la direcció general competent en matèria de ports, de l'ajuntament corresponent, i dels peticionaris, els qual es faran càrrec de les despeses que es derivin de la confrontació.
Durant l'acte de confrontació s'ha d'examinar la viabilitat del projecte i la seva adequació al medi, i se n'ha d'aixecar acta on consti el nom i el càrrec de les persones assistents, el lloc i data de la reunió i totes les observacions de les quals les parts vulguin deixar constància.
A l'acta s'hi ha d'annexar el plànol corresponent, en el qual, en el seu cas, el representant de la direcció general competent en matèria de ports hi farà constar les modificacions i esmenes a introduir en el projecte.
En cas de pluralitat de sol·licituds és d'aplicació el que preveu l'article 50 de la Llei de ports de Catalunya.
11.1 La peticionària ha d'aportar davant la direcció general competent en matèria de ports, en un termini no superior als 20 dies hàbils a comptar de l'aixecament de l'acta de confrontació, 7 exemplars de la documentació esmentada en l'article 7 amb les correccions derivades de les actuacions descrites en l'article 9 d'aquest Decret.
El projecte, amb la documentació annexa, s'ha de sotmetre, per un període de dos mesos, a informe, preceptiu pel que fa a les seves competències, dels següents organismes:
Departament de la Generalitat competent en matèria de pesca i afers marítims.
Departament de la Generalitat competent en matèria de protecció civil.
Departament de la Generalitat competent en matèria hidràulica.
Administració competent en matèria de defensa i marina mercant.
11.2 Transcorregut el termini de dos mesos sense rebre els informes corresponents, es prossegueix la tramitació, llevat que es tracti d'un informe determinant per a la resolució del procediment, cas en el qual és d'aplicació el que disposa l'article 83.3 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.
11.3 La direcció general competent en matèria de ports pot sol·licitar lliurement informes a qualsevol altra entitat o organisme oficial, si considera que l'execució del projecte pot afectar les seves competències.
En aquest cas, la peticionària ha d'aportar els projectes complementaris que a aquest efecte li siguin requerits.
Quan per executar el projecte sigui necessari ocupar terrenys de domini públic maritimoterreste no adscrits a la comunitat autònoma, la direcció general competent en matèria de ports ha de sol·licitar a l'Administració estatal amb competències sobre el domini públic maritimoterreste l'informe d'adscripció d'acord amb el que disposa la normativa vigent aplicable.
La direcció general competent en matèria de ports ha d'analitzar la documentació aportada, la viabilitat del projecte, el resultat de la informació institucional i, si és el cas ha d'aprovar tècnicament el projecte en el termini de quatre mesos, a comptar des de la finalització de la fase d'informació institucional, sempre que es disposi de l'informe d'adscripció o hagi transcorregut el termini establert en la legislació de costes per emetre'l.
14.1 Notificada al sol·licitant l'aprovació tècnica del projecte, l'expedient complert, juntament amb l'estudi d'impacte ambiental i, si s'escau, la relació de béns i drets afectats, s'ha de sotmetre a informació pública per un període d'un mes, mitjançant la seva publicació al DOGC, a un diari d'habitual circulació en l'àmbit territorial de referència i en el tauler d'anuncis de l'ajuntament en l'àmbit territorial en el qual s'ubica el projecte, a fi i efecte que s'hi puguin presentar al·legacions.
14.2 Finalitzat el període d'informació pública s'ha de donar trasllat al sol·licitant de les al·legacions rebudes per tal que en un termini no superior als vint dies al·legui, si així ho desitja, el que consideri més adient a la defensa dels seus interessos.
L'expedient complert s'ha de trametre al departament de la Generalitat competent en matèria de medi ambient per tal que emeti la declaració d'impacte ambiental, de conformitat amb la normativa vigent.
Presentació del projecte constructiu
La direcció general competent en matèria de ports disposa d'un termini de dos mesos per avaluar i resoldre les al·legacions presentades, i requerir a la peticionària per tal que en un termini de cinc mesos presenti el projecte constructiu en el qual s'han d'incloure les observacions i prescripcions que, a resultes de la tramitació, indiqui l'Administració portuària, i les mesures ambientals aprovades.
17.1 En el termini de dos mesos des de la presentació del projecte constructiu, la direcció general competent en matèria de ports ha de sotmetre a l'acceptació del peticionari les condicions i prescripcions segons les quals pot atorgar-se la concessió.
17.2 El plec de condicions i prescripcions ha de ser acceptat o rebutjat pel sol·licitant en el termini d'un mes.
En el cas que es presentin observacions, la direcció general competent en matèria de ports disposa d'un mes per valorar-les i sotmetre-les novament al sol·licitant per a la seva acceptació o rebuig en la seva totalitat en un termini no superior als vint dies.
17.3 La no-acceptació de les condicions, o el desistiment de la sol·licitud, comporta la pèrdua de la garantia dipositada, llevat que obeeixi a un increment del cost del projecte a conseqüència de les modificacions imposades per l'Administració.
Aquest extrem ha de ser justificat per l'interessat i valorat per la direcció general competent en matèria de ports.
No es pot considerar que existeix aquesta causa si l'increment és inferior al 10% del pressupost del projecte.
De conformitat amb l'article 6.2.b) de la Llei 5/1998, de 17 d'abril, de ports de Catalunya, correspon al conseller de Política Territorial i Obres Públiques, a proposta de la direcció general competent en matèria de ports, l'aprovació definitiva del projecte constructiu i l'atorgament de la concessió per a la construcció i explotació de la marina interior.
L'aprovació del projecte implica la declaració d'utilitat pública i la necessitat d'ocupació, als efectes de l'ocupació temporal o l'expropiació forçosa dels béns i drets afectats, si s'escau, per l'objecte del projecte.
La resolució s'ha de publicar al DOGC i s'ha de notificar al sol·licitant, a les persones interessades i a la resta d'administracions públiques amb competències per raó del territori o de la matèria.
19.1 En el termini d'un mes a comptar des de la notificació de la resolució, el concessionari ha de dipositar davant la Caixa General de Dipòsits de la Generalitat, a favor de la direcció general competent en matèria de ports, una garantia definitiva, incrementant la provisional fins el 20% del pressupost total de les obres corresponents a la infrastructura portuària.
19.2 Una vegada aprovada l'acta de reconeixement final de les obres, s'ha de retornar, a petició de la concessionària, la fiança definitiva dipositada, mantenint-se durant tot el termini concessional una garantia equivalent al 2% del valor del projecte constructiu en concepte de garantia definitiva de gestió.
En el termini d'un mes a comptar des de la notificació de la resolució d'atorgament de la concessió, el concessionari ha d'inscriure el títol corresponent en el Registre de la propietat, juntament amb el Reglament d'explotació i amb el règim jurídic de la comunitat d'usuaris de la marina interior, amb indicació dels elements en què es divideix, les zones d'instal·lacions i d'edificacions, els punts d'amarratge i la superfície d'aigua abrigada de cadascuna, distingint, a aquests efectes, els amarratges destinats a la cessió d'ús permanent dels que es reserven al trànsit i el coeficient que correspon a cada unitat de repartiment de despeses.
La concessionària ha de comunicar a l'Administració concedent qualsevol canvi o modificació en la composició de l'accionariat, en el cas de societats, o dels òrgans directius, en els altres casos.
Competències municipals en les urbanitzacions maritimoterrestes
22.1 En els terrenys interiors de les urbanitzacions maritimoterrestes, els ajuntaments exerceixen les competències que la legislació vigent els hi atribueix com a pròpies en l'àmbit del seu terme municipal.
22.2 En l'àmbit de la marina interior, a més de les competències que la legislació vigent els hi atribueix, els ajuntaments poden exercir totes aquelles competències que expressament els delegui l'Administració portuària i també les que acordi amb l'entitat concessionària de la marina, d'acord amb el que disposa l'ordenament jurídic vigent.
L'acord de delegació de competències i l'acord entre l'ajuntament i la concessionària ha de preveure la corresponent dotació econòmica a favor de l'ajuntament per tal de garantir el correcte exercici de les competències.
La formalització dels acords entre l'ajuntament i la concessionària en cap cas eximeix la concessionària de la seva responsabilitat única davant l'Administració portuària.
22.3 L'ajuntament pot dictar, en l'àmbit de les seves competències, normes d'homogeneització dels diferents elements de la marina interior, inclosos els canals de navegació i resta d'elements portuaris.
Així mateix, l'ajuntament pot reglamentar l'organització dels serveis que presta en l'àmbit de la marina en virtut de competències pròpies o delegades.
22.4 En el marc de la legislació vigent en matèria d'hisendes locals, els ajuntaments poden establir, en les corresponents ordenances municipals, taxes o altres tributs com a contraprestació per la prestació dels serveis de competència municipal en l'àmbit de les marines interiors o per la prestació del servei de vigilància, en virtut de delegació o acord, en els espais privatius propis de la concessió portuària.
Règim d'utilització de la marina interior de les urbanitzacions maritimoterrestes
La marina interior o zona de servei portuària de les urbanitzacions maritimoterrestes comprèn els elements següents:
a) Els dics d'abric, la bocana i el canal o canals d'entrada.
b) Els canals interiors, amb les respectives aigües i reclaus o entrants de parcel·la.
c) La franja de servei nàutic adjacent als canals.
e) Les superfícies de terra necessàries per a les instal·lacions i serveis portuaris.
Gestió i explotació i règim de policia.
24.1 La gestió i l'explotació de les marines interiors s'ha d'ajustar a que preveu el títol concessional, a la Llei 5/1998, de 17 d'abril, de ports de Catalunya, i normativa que la desenvolupa, sens perjudici de les especificitats previstes en aquest Decret.
24.2 La responsabilitat de la gestió, explotació i conservació dels elements que componen la marina interior recau en la persona titular de la concessió administrativa, que pot gestionar-la de qualsevol de les maneres reconegudes per la llei.
24.3 Els contractes que es formalitzin entre la concessionària i terceres persones físiques o jurídiques, amb l'objecte de cedir-los temporalment l'ús i gaudi dels elements que integren la marina interior no reservats a l'ús públic tarifat, són contractes de dret privat, i no comporten l'establiment de cap relació jurídica amb l'Administració portuària.
La formalització d'aquests contractes en cap cas eximeix la concessionària de la seva responsabilitat única davant l'Administració portuària.
24.4 És d'aplicació a les marines interiors el règim de policia i d'infraccions i sancions establert a la Llei 5/1998, de 17 d'abril, de ports de Catalunya, i desenvolupat pel Reglament de policia portuària aprovat pel Decret 206/2001, de 24 de juliol.
25.1 Les marines interiors es destinen preferentment a la navegació de les embarcacions esportives d'esbarjo a peu de parcel·la.
25.2 L'ús turístic dels canals, si escau, ha de preveure's de manera expressa en el Reglament d'explotació i policia de la marina interior, que ha de delimitar les zones on és possible aquesta navegació, l'afluència màxima, la tipologia de les embarcacions, i els horaris en què podria realitzar-se aquesta activitat.
En qualsevol cas, s'ha de garantir la compatibilitat amb l'ús principal de les marines interiors.
26.1 La franja de servei nàutic comprèn els terrenys confrontants amb els canals, amb les respectives dàrsenes, reclaus i entrants de parcel·la, en una franja de 6 metres d'amplada, a comptar des de la vora del canal o moll.
Aquesta franja, ha de mantenir-se sempre totalment lliure i expedita de qualsevol element, fix o desmuntable, amb les peculiaritats establertes en els apartats 3 i 4 d'aquest article.
26.2 La franja de servei nàutic està destinada amb caràcter general al pas de vianants i de vehicles dels serveis públics i portuaris, de vigilància i salvament.
L'ajuntament pot utilitzar la franja de servei nàutic per dur a terme les actuacions i la prestació dels serveis de la seva competència en els edificis i les instal·lacions situats en les parcel·les que hi són confrontants.
26.3 De conformitat amb el projecte aprovat per l'Administració portuària, poden situar-se en la franja de servei nàutic aquells elements necessaris per a la prestació del servei portuari, com és el cas de les torretes de subministrament d'aigua i electricitat, hidrants, elements de salvament, instal·lacions d'hissada d'embarcacions, o punts de subministrament d'hidrocarburs, entre altres.
També pot situar-s'hi el mobiliari urbà que estableixi l'ajuntament als efectes d'integració urbanística.
En aquests casos, ha de garantir-se el manteniment d'una franja mai inferior als 3 metres d'amplada, totalment lliure i expedita, als efectes previstos en l'apartat 1 d'aquest article.
26.4 La utilització privativa d'aquesta franja per qualsevol altre ús compatible amb el que li és propi requereix en tots els casos l'autorització prèvia del projecte per la direcció general competent en matèria de ports, i s'ha de garantir que no s'interfereix l'ús que li és propi.
26.5 És responsabilitat del concessionari mantenir totalment lliure i en perfecte estat de conservació la franja de servei nàutic.
A aquests efectes, ha d'adoptar les mesures necessàries per tal d'evitar-ne l'ocupació per part dels titulars de les parcel·les confrontants, i requerir-ne, si escau, l'alliberament immediat en cas d'ocupació.
Els amarratges de les marines interiors poden ser d'ús públic tarifat, subjectes al compliment de les normes establertes en la legislació portuària per a les embarcacions esportives en trànsit, o d'ús privatiu, vinculats o no a una parcel·la confrontant de la urbanització maritimoterreste.
Totes les marines interiors han de reservar un nombre d'amarratges per a l'ús públic tarifat, en una zona de fàcil accés, degudament senyalitzada.
El règim aplicable a aquests amarratges és l'establert amb caràcter general en el Reglament que desenvolupa la Llei de ports de Catalunya, amb la peculiaritat que el nombre d'amarratges destinats a l'ús públic tarifat es fixarà per l'Administració portuària en el títol concessional, d'acord amb els estudis d'oferta i de demanda, i a les peculiaritats de la instal·lació.
En cap cas, el nombre d'amarratges no pot ser superior al 10% de la totalitat dels amarratges de les dàrsenes esportives de la marina.
Qualsevol modificació d'aquesta zona requereix autorització prèvia de la direcció general competent en matèria de ports.
Amarratges d'ús privatiu vinculats a les parcel·les confrontants
29.1 L'entitat concessionària d'una marina interior pot cedir l'ús i gaudi dels amarratges no subjectes a l'ús públic tarifat a una persona física o jurídica, mitjançant la formalització del corresponent contracte, que se subjectarà al dret privat.
La cessió s'ha de formalitzar en escriptura pública, és inscribible en el Registre de la propietat, i ha de descriure els drets i les obligacions del cessionari, així com identificar si l'amarratge es troba vinculat o no a una parcel·la confrontant, i quin règim li resulta d'aplicació.
29.2 El projecte aprovat per l'Administració portuària ha de definir amb precisió quins dels amarratges d'ús privatiu queden vinculats a les parcel·les confrontants.
Amb caràcter general, s'aplicaran els següents principis:
a) Els amarratges confrontants amb parcel·les per a habitatges unifamiliars queden vinculats a aquestes i es destinaran a l'ús i gaudi dels seus titulars.
b) Els amarratges confrontants amb parcel·les per a habitatges plurifamiliars queden vinculats a aquestes.
En aquest cas, l'amarratge es considerarà, en els estatuts de la corresponent comunitat de propietaris de l'edifici, com un element comú d'ús privatiu i la transmissió de l'habitatge comporta la de l'amarratge vinculat.
En el cas que l'adquirent de l'habitatge no desitgi l'ús de l'amarratge, se seguirà el règim de cessió que al respecte es prevegi en els Estatuts de la comunitat de propietaris de l'edifici.
Amarratges d'ús privatiu no vinculats
30.1 Els amarratges situats en les dàrsenes esportives de les marines interiors no queden vinculats a cap parcel·la concreta de la urbanització maritimoterreste, i poden ser gestionats lliurement per la concessionària, que pot cedir-ne l'ús mitjançant la formalització dels corresponents contractes de cessió del dret d'ús preferent, subjectes al dret privat.
La durada d'aquests contractes en cap cas no pot ser superior al termini concessional.
30.2 No obstant l'exposat en l'apartat anterior, els titulars d'habitatges o locals comercials en l'àmbit de la urbanització maritimoterreste, tenen un dret preferent en l'adjudicació dels drets d'ús d'aquests amarratges no vinculats, d'acord amb els criteris que expressament s'estableixin en les normes reguladores de la comunitat d'usuaris de la marina interior, que han de tenir en compte, en qualsevol cas, l'ordre de les sol·licituds.
30.3 A aquests efectes, i si bé els amarratges no vinculats poden transmetre's lliurement, amb la comunicació fefaent prèvia a l'entitat concessionària, aquesta podrà exercir un dret de tempteig i retracte en el termini d'un mes, a comptar des de la notificació.
30.4 El nou usuari queda automàticament subrogat en la totalitat dels drets i les obligacions que corresponen al cessionari.
31.1 L'entitat concessionària de la marina interior ha de disposar d'un registre actualitzat dels titulars dels drets d'ús i gaudi dels amarratges i dels elements que integren la marina interior.
La concessionària està obligada a facilitar anualment a la direcció general competent en matèria de ports i a l'ajuntament la informació que conté.
31.2 En el Registre de persones usuàries hi ha de constar, com a mínim, les dades actualitzades identificatives de les persones titulars dels drets d'ús i gaudi dels amarratges, amb indicació de si estan vinculats o no a un parcel·la; identificació de la parcel·la, si és el cas; i indicació del títol que autoritza el gaudi.
També hi ha de constar aquestes dades en relació amb els elements que integren la marina interior.
31.3 Les dades contingudes en el Registre de persones usuàries serveixen de base per a la identificació de les persones a què es refereix l'apartat anterior i per fer el seguiment del compliment de les seves obligacions econòmiques respecte a la conservació i el manteniment de la marina interior.
31.4 El registre també inclourà la relació cronològica dels sol·licitants dels drets d'ús i gaudi dels amarratges, en els termes i amb els efectes previstos en l'article 30.2 d'aquest Reglament.
31.5 Aquestes dades poden ser utilitzades per les institucions i els organismes de caràcter oficial i les administracions públiques per fer tractaments estadístics desglossats per sexes i edats, d'acord amb el que estableix la legislació vigent.
32.1 Integren la comunitat d'usuaris de la marina interior tots els titulars de qualsevol dret d'ús i gaudi sobre elements portuaris i d'amarratges, degudament inscrits en el Registre d'usuaris.
32.2 La comunitat d'usuaris es regeix d'acord als Estatuts que en cada cas tingui aprovats, degudament inscrits en el Registre de la propietat.
32.3 Els Estatuts de la comunitat d'usuaris han de determinar les quotes de participació dels amarratges i dels elements de la marina interior en les despeses derivades de la concessió administrativa.
Els Estatuts poden exigir, per a l'exercici del dret de vot, que els usuaris estiguin al corrent en el pagament de les quotes vençudes.
32.4 Els Estatuts de la comunitat d'usuaris poden facultar l'entitat concessionària per comunicar a l'ajuntament i a la direcció general competent en matèria de ports la manca de pagament per part dels usuaris de les quotes de participació dels amarratges i dels elements de la marina interior en les despeses derivades de la concessió administrativa que els corresponguin.