projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El servei nocturn de transport públic de l'àrea de Barcelona es veurà alterat la nit d'aquest dissabte, a causa de les mesures excepcionals de precaució dictades per les autoritats públiques catalanes amb objectiu de frenar el Covid-19.
La reducció lògica de la demanda per la disminució de l'activitat diària i social, impulsada també per les mesures dissuasòries aplicades, fa que el servei nocturn ininterromput, la nit de dissabte a diumenge, tingui un nivell d'ocupació mínim.
En aquest sentit, i per reforçar la seguretat del personal del transport públic, diferents operadors, en coordinació amb l'Autoritat del Transport Metropolità, no prestaran el servei o el reduiran.
És el cas del Metro de Barcelona, operat per Transports Metropolitans de Barcelona (TMB), que ha decidit que no es prestarà el servei continuat de la xarxa de metro habitual dels dissabtes nit.
Per tant, aquest cap de setmana la xarxa de metro farà una pausa entre el dissabte i el diumenge.
Els últims trens sortiran de les estacions d'origen de cada línia a les 12 de la nit i després no hi haurà circulació fins que la xarxa torni a obrir, a les 5 del matí de diumenge.
Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya (FGC), per la seva part, finalitzarà el seu servei d'avui dissabte, dia 14 de març, a les 23.00h, quan sortiran les darreres expedicions dels seus respectius orígens.
TRAM, per la seva part, també finalitzarà el servei de tramvia d'aquesta nit de dissabte entre les 23.40h i la mitjanit.
En el cas de la T2, el darrer servei des de Francesc Macià partirà a les 00h; des de la T2 Llevant – Les Planes, a les 23.41h.
En el cas de la T3, l'últim comboi des de Francesc Macià sortirà a les 23.44h, mentre que l'última expedició de la T3 de Sant Feliu|Consell Comarcal ho farà a les 00.01h.
La resta de línies faran sortir el seu darrer tramvia de totes les terminals a les 00h.
El servei nocturn d'autobus d'AMB, el Nitbus, patirà aquesta nit una reducció del 50%.
En el cas que alguna línia tingui més del 33% de la demanda, l'operador la reforçarà, per tal de respectar el principi de mantenir l'ocupació a un terç del màxim possible.
El servei nocturn de busos interurbans de la Generalitat passen a una freqüència del 50%.
El servei de Rodalies de Renfe no es veurà afectat per les decisions referents a aquest dissabte nit.
En qualsevol cas, recomanem a la població reduir l'ús del transport públic, i utilitzar-lo només en situacions imprescindibles i d'alta necessitat.
També aconsellem a la ciutadania mantenir-se informada de possibles novetats i alteracions del servei a través dels canals oficials dels diferents operadors de transport públic.
L'obra analitza iniciatives innovadores en l'àmbit europeu i internacional per tal d'obtenir un model per a Catalunya.
Sisè catàleg de paisatge de Catalunya aprovat definitivament i publicat d'acord amb el Conveni europeu del paisatge, dedicat a les Comarques Centrals.
S'organitza en set blocs, precedits d'un preàmbul.
Identifica 27 unitats de paisatge.
El 2019 el Parc Natural dels Ports ha dut a terme un seguit d'accions pilot per aportar coneixement científic a la millora de la gestió forestal.
Catàleg de l'exposició que actualment hi ha al Museu d'Història de Catalunya en commemoració del que es va fer l'any 1919.
Manual de disseny dels pols orientadors que permeten saber, al més gran nombre possible d'usuaris, quina és l'alternativa a triar entre les diferents direccions que estan al nus on hi ha el senyal d'orientació.
Fulletó sobre la nova instal·lació de Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya a l'Estació d'esquí de la Molina, així com la història de l'Estació.
Els indicadors s'han agrupat segons els tres objectius del Departament en la gestió de l'emergència del coronavirus, com són garantir els serveis bàsics i estratègics; assegurar el transport de mercaderies i l'abastiment de productes, i una mobilitat en les condicions regulades per les autoritats sanitàries.
Tota aquesta informació es pot trobar també en format dades obertes, per ser reutilitzades.
Llibre commemoratiu del centenari de l'empresa de transport de viatgers en autobús de Banyoles.
Presenta la panoràmica, l'evolució i reptes del sector de transport de viatgers en autobús a Espanya durant l'any 2019.
L'arribada del tren a Sant Cugat del Vallès l'any 1917 va comportar molt més que la comunicació directa amb Barcelona; amb el temps, va esdevenir una de les xarxes suburbanes més punteres d'Europa.
Obra, en dos volums, que fa un estudi des d'una perspectiva juridicoadministrativa, d'anàlisi de la prestació del servei (de mercaderies i de viatgers), i també des del punt de vista del contracte de transport terrestre.
L'obra estudia les principals lleis administratives amb les darreres reformes de procediment, contractes, amb jurisprudència i resolucions.
L'article presenta una primera aproximació amb una quantificació dels impactes més significatius del turisme a la ciutat de Barcelona.
L'obra analitza l'economia de les ciutats, el dret històric i la legislació urbanística actual espanyola.
L'obra vol facilitar als actors implicats la resolució de qualsevol dels dubtes que es puguin plantejar en el flux de la tramitació i gestió d'un contracte públic.
Amb la voluntat d'apropar als ciutadans la memòria del nostre passat recent i facilitar l'accés als continguts digitals de la institució, el Memorial Democràtic ha recollit en un únic directori els seus recursos digitals.
Inclou exposicions, entrevistes, rutes, treballs premiats, bibliografies i material educatiu.
Explica la història d'aquests 30 anys i fa l'anàlisi de l'evolució i el futur d'una empresa vinculada a un territori, al context social i polític del qual no es pot ser aliè.
Document amb taules estadístiques, mapes i la planificació territorial i l'urbanisme de la comunitat autònoma.
Informe reflexió, sobre el futur d'Europa, a partir de les seves fortaleses, debilitats i els desafiaments globals als quals s'enfronta.
Sectors clau econòmics mundials estan apostant per les energies solar i eòlica, amb un canvi de paradigma global massiu cap a una era ecològica postcarboni.
Amb la mentalitat adequada, a més de la nostra capacitat i talent, podem assolir els nostres objectius personals i professionals.
L'obra recopila i oficialitza 3450 noms de lloc de la Val d'Aran revisats, validats i aprovats.
També els posiciona sobre cartografia de detall de l'ICGC.
Analitza l'aplicació pràctica de la nova normativa de contractes públics i el règim de les modificacions que s'han introduït en l'ordenament de contractes des de 2017.
Guia completa, base perquè cada Administració pugui sotmetre a un control d'eficiència l'opció que adopti des de tres perspectives: la del seu règim jurídic, la gestió de persones i la seva ordenació econòmica.
Primer portal web dedicat a la difusió de la riquesa del país en l'àmbit musical.
Milers de partitures imprimibles, exemples enregistrats o audiovisuals, biografies de compositors i músics, catàlegs d'instruments o enllaços a repositoris d'enregistrament orals.
Darrera actualització publicada.
El manual de Joan Manuel Trayter va néixer l'any 2009 i aquesta nova edició incorpora les darreres novetats en la matèria.
Amb 134 paisatges, el mapa evidencia la gran diversitat i riquesa paisatgística de Catalunya.
El planejament –ja sigui territorial o urbanístic- tendeix a adoptar el criteri de la compacitat i la densitat urbana com a guia.
Les directrius a Europa indiquen la necessitat de contenir els desenvolupaments de baixa densitat.
Les repercussions de la Directiva són evidents en la nova Llei de contractes del sector públic (LCSP).
Desapareix el contracte de gestió de serveis públics, s'amplien els supòsits del contracte de serveis i desapareix el contracte de col·laboració publicoprivada.
Tècnica de rehabilitació dels anys 90 molt utilitzada.
Actualització del manual de l'any 1999.
En algunes ciutats, per protegir l'ambient urbà, s'hi apliquen solucions radicals amb restriccions molt dràstiques, i l'autor creu que en determinats casos vulneren el dret fonamental a la llibertat de circulació de persones i béns.
Catàleg bibliogràfic sobre història local de Catalunya, disponible en centres d'informació del territori sota la direcció del Dr.
La publicació és un recorregut per la història de La Molina, pionera de l'esquí a Catalunya i la primera estació a tot l'Estat.
També versió en castellà i anglès.
Selecció dels indicadors més rellevants del Sistema d'Indicadors Metropolitans de Barcelona (SIMBA), plataforma web de serveis estadístics de l'Institut d'Estudis Regionals i Metropolitans de Barcelona (IERMB) ( https://iermbdb.uab.cat/ ).
Opuscle elaborat per FGC per celebrar el 40è Aniversari.
Darrera actualització de la normativa internacional amb les esmenes de les darreres sessions de treball.
Per gestionar infraestructures sostenibles incorporant la nova ISO 55000 i altres estàndards.
Mina, avui abandonada i quasi desapareguda, és considerada com la gran escola de mineralogia catalana.
Visió des d'una àmplia perspectiva que inclou la definició, procediment, forma d'adjudicació i responsabilitats derivades de la seva execució.
Obra col·lectiva que analitza minuciosament les interrelacions del Dret i del Turisme que es presenten entorn a la idea de Smart City.
El Servei Meteorològic de Catalunya presenta un radar que sap distingir entre pluja i neu.
És una invitació a transitar la geografia diversa dels nostres barris, a cartografiar la metròpoli de bell nou, des dels codis urbans del canvi d'època.
Edició que recull dades del transport nacional i internacional, mercaderies perilloses, especials, etc.
És possible construir el posicionament internacional de Catalunya basat en la vessant ambiental i en l'actualització de la seva mediterraneïtat?
Els nous valors de consciència social i territorial tenen com a demanda comuna la necessitat d'incorporar i d'aprofitar el factor ambiental en qualsevol estratègia de futur.
Per desenvolupar el concepte de la nova territorialitat caldrà, entre altres, promoure un coneixement multidisciplinari que sàpiga generar una visió integrada i moderna de la sostenibilitat i que, per tant sigui capaç d'incidir, en clau positiva, sobre les decisions individuals, empresarials i institucionals.
Assegurar el compromís institucional i de la societat civil de fer compatible la vocació global amb la vinculació local, així com propagar els casos d'èxit actuals i emergents, pot ser la base per construir un model català de progrés basat en l'eficiència ambiental en el context de la Mediterrània Occidental.
Director general d'Ordenació del Territori i Urbanisme [video introducció] [video]
9:10 Sessió 1 Actuacions emergents.
Desenvolupament basat en el lloc i en la circularitat de processos i recursos.
Empresa, creativitat, recerca, innovació i formació. [video]
L'empresari i la societat: una nova filantropia pel segle XXI [pdf] [video]
Desenvolupament sostenible i canvi educatiu [video]
Eduard Vallory | President del Centre UNESCO de Catalunya i director d'Escola Nova 21
Empresa i geometria: el diàmetre de l'economia circular [video]
La fi del territori (com el coneixem avui).
Subdirector general d'Informació i Foment de la Sostenibilitat [video]
11:45 Sessió 2 Polítiques vintcentistes: ciutats fèrtils i camps creatius.
De la Catalunya ciutat a la Catalunya en xarxa.
L'efectivitat, més enllà de l'eficàcia i l'eficiència [video]
Director general de l'ATM de Barcelona
Director de l'Observatori de la Urbanització de la UAB
Catedràtic de Física de la Matèria Condensada (UAB)
Responsable de Recerca i Innovació [video]
Ferran Falcó, Secretari general de Territori i Sostenibilitat [video]
Exposició/presentació de pòsters de casos d'èxit.
El moment fundacional que viu Catalunya, juntament amb el repte de refer el sotrac social generat per la crisi, és una gran oportunitat per posar la ciència i el coneixement al servei d'un nou model de creixement.
Tal com el noucentisme a les portes d'un nou segle va posar la cultura al servei de la creació de l'imaginari d'un país millor, avui també es donen les condicions per construir els fonaments d'una economia intel·ligent basada en l'eficiència ambiental.
Hem descobert els límits, la necessitat d'internalitzar els costos socials i ambientals i d'implementar una nova cultura conversacional amb l'entorn natural.
Ara cal traduir aquesta consciència en un nou marc d'actuació global i local, en el qual la implementació de les polítiques ambientals estigui en el procés de la presa de decisió des del primer moment.
En aquest context, el cicle pretén contribuir a re-elaborar i actualitzar el concepte de la sostenibilitat definit a finals del segle passat.
Cicle de tres jornades de debat i reflexió a La Pedrera, Barcelona
JORNADA I Un compromís vintcentista per a una nova territorialitat.
JORNADA II Cap a un nou model de desenvolupament basat en l'eficiència ambiental.
JORNADA III Una estratègia de país per fer compatible la vocació global amb la vinculació al lloc.
JORNADA IV Presentació del llibre de Catalunya Futur Verd.
Quines forces de canvi generen noves oportunitats i condicions que poden fer possible més progrés i a la vegada una major resiliència ambiental, econòmica i social?
Quins llindars de risc són assumibles per delimitar un espai d'actuació a favor d'un desenvolupament sostenible?
Elements com l'energia, l'aigua, la garantia alimentària i ús de recursos propis, i la circularitat de materials i residus constitueixen els pilars constructors de qualsevol model de desenvolupament alhora que en són factors limitants.
Al mateix temps la societat actual cada cop és més conscient que el progrés no ho és si posa en risc tres valors fonamentals com la cohesió social, la qualitat de vida de les persones i el manteniment i millora de la biodiversitat.
Quins són els escenaris plausibles de disponibilitat d'aigua, d'energia i d'alimentació?
Quines seran les necessitats tenint en compte l'evolució demogràfica?
Des d'una perspectiva antropològica, demogràfica i climatològica, què farem, quants serem, com estarem distribuïts, com ens mourem i en quines condicions viurem?
Marta Subirà, Secretària de Medi Ambient i Sostenibilitat [video]
11:00 Sessió 2 Xarxes i autosuficiència.
Transició i dependència energètica i de recursos. [video]
Joan Josep Escobar (relator/moderador) | Cap de la Divisió de Gestió Energètica de l'Institut Català d'Energia (ICAEN)
12:50 Sessió 3 Vulnerabilitat i resiliència.
Mercè Rius (relatora/moderadora) | Directora general de Qualitat Ambiental i Canvi Climàtic
La darrera pràctica innovadora que hem incorporat al BPI (Banc de Pràctiques d'Innovació del Departament) és la Tramitació electrònica d'urbanisme en la que s'inclou una part del PROJECTE GUIA (Gestió Unificada d'Informes de l'Administració Local).
Aquesta pràctica s'inscriu en el marc del procés de millora contínua dels serveis que el Departament de Territori i Sostenibilitat ofereix als ciutadans, a les entitats i a les administracions públiques amb la finalitat de simplificar-los i amb la voluntat d'aconseguir una tramitació més àgil i eficaç.
Els primers procediments per a l'aprovació d'instruments urbanístics són de l'any 1956 i des d'aleshores els punts claus del procés s'han mantingut pràcticament igual però la necessitat d'incorporar la participació ciutadana, les exigències mediambientals i la gestió de l'interès públic en la presa de decisions han afegit complexitat al procés.
El procediment per a l'aprovació del planejament i dels projectes urbanístics presenta aquestes característiques:
La tramitació electrònica dels expedients d'urbanisme aporta els següents avantatges respecte de la tramitació manual:
El primer projecte de tramitació electrònica d'urbanisme es va centrar en l'establiment d'una sol·licitud unificada per a tots els informes que han de demanar els ajuntaments en un procediment urbanístic.
Aquests informes s'han de demanar a diferents departaments i organismes de la Generalitat.
Abans de l'entrada en funcionament del projecte GUIA cada ajuntament havia de demanar l'informe sectorial corresponent a cadascun dels departaments de la Generalitat implicats individualment tot i havia d'enviar-los a cadascun un exemplar en paper del projecte a informar.
Aquests projectes solen ser molt voluminosos.
Actualment només han d'entrar un sol·licitud mitjançant EACAT que arriba a tots els Departaments i organismes implicats.
Per altra banda la documentació del projecte es penja a l'ESPAIDOCS de manera que tots els Departaments la poden consultar sense necessitat d'haver d'enviar-la a cadascun en paper o en CD.
Aquest projecte es va aplicar com a prova pilot a les comarques de Girona l'any 2014.
A partir de la implantació del projecte GUIA la Direcció General d'Ordenació del Territori i Urbanisme ha anat introduint en el sistema electrònic altres tramitacions:
Pel que fa al planejament urbanístic:
Pel que fa al sòl no urbanitzable:
Pel que fa al registre d'entitats urbanístiques col·laboradores:
Per saber-ne més: Anna Enjuanes
El text presenta el repte / oportunitat de trobar noves vies d'utilització temporal d'espais urbans en desús.
«Un mecanisme d'optimització dels recursos públics... donar resposta a les necessitats de molts col·lectius socials».
Volum dedicat a la manera de contribuir a millorar l'impacte ambiental que generem i com reduir la despesa econòmica de la llar.
Plataforma digital que aplega 740 vistes i plànols de la ciutat editats entre els anys 1572 i 1900, presentada el passat dia 24 de gener.
La publicació respon al compromís de seguir impulsant l'activitat de desenvolupament, innovació i transparència, amb la convicció del paper que té l'ICGC en la societat de la geoinformació.
Volum que reuneix les ponències presentades a les Terceres jornades d'història de la cartografia de Barcelona, celebrades els dies 14 i 15 d'octubre de 2015 a la Casa de l'Ardiaca, com a fruit de la col·laboració entre l'Arxiu Històric de la Ciutat de Barcelona i l'Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya.
Història de la creació i evolució de l'Observatori de l'Ebre al llarg dels seus primers 100 anys.
Una reflexió vintcentista entre la globalització i la sostenibilitat
El moment fundacional que viu Catalunya, juntament amb el repte de superar el sotrac social generat per la crisi, és una gran oportunitat per posar la ciència i el coneixement al servei d'un nou model de creixement.
Tal com el noucentisme, a les portes d'un nou segle, va posar la cultura al servei de la creació de l'imaginari d'un país millor, avui també es donen les condicions per construir els fonaments d'una economia intel·ligent basada en l'eficiència ambiental.
Hem descobert els límits, la necessitat d'internalitzar els costos socials i ambientals i d'instaurar una nova cultura conversacional amb l'entorn natural.
Ara cal traduir aquesta consciència en un nou marc d'actuació global i local, en el qual la implementació de les polítiques ambientals estigui en el procés de la presa de decisió des del primer moment.
En aquest context, els resultats del cicle Catalunya Futur Verd, celebrat en tres jornades durant l'any 2017 a la Pedrera i recollits en el llibre que es presenta, pretenen contribuir a reelaborar i actualitzar el concepte de la sostenibilitat definit a finals del segle passat.
Moderador: Ferran Miralles | Director general de Polítiques Ambientals i Medi Natural
Participants: Ignasi Aldomà | Geògraf.
Professor del Departament de Geografia i Sociologia (UdL)
Grup de Treball en Innovació del Col·legi d'Economistes
Professora de geografia urbana, mobilitat i transports (UAB)
Catedràtic de Física de la Matèria Condensada (UAB)
Moderadora: Marta Subirà, Secretària de Medi Ambient i Sostenibilitat
Catedràtic de l'Escola d'Arquitectura de Gènova (UNIGE)
Professora d'Economia del desenvolupament.
Cap del programa d'ecosistemes aquàtics de l'IRTA
Moderador: Agustí Serra, Secretari d'Hàbitat Urbà i Territori
Eduard Vallory | President del Centre UNESCO de Catalunya i director d'Escola Nova 21
Director general de l'ATM de Barcelona
Damià Calvet | conseller de Territori i Sostenibilitat
Joaquim Torra | president de la Generalitat de Catalunya
13:30 Lliurament del llibre als participants
En relació al territori, és encara vigent la visió de la ciutat com a únic destí viable o es pot esperar una relació territorial nova i diferent entre el fet urbà dominant i una nova ruralitat dotada de més prestigi, diversificació i creativitat?
Quin sentit té actualment la frase d'Ildefons Cerdà: "Cal urbanitzar el camp i ruralitzar la ciutat"?
Poden ser les ciutats més fèrtils i saludables (ruralitzar la ciutat) i els camps més creatius?.
La clau de la sostenibilitat rau en una consciència i autoestima territorial que integri els ideals urbà i rural, el que hem volgut descriure com a una estratègia vintcentista per a una nova territorialitat.
Una condició indispensable per aquesta nova territorialitat és que la vocació global dels valors urbans vagin acompanyats d'una forta vinculació local i territorial.
Josep Rull, Conseller de Territori i Sostenibilitat [video introducció] [video]
9:10 Sessió 1 Nova territorialitat [video]
Ruralitzar Catalunya? [versió pdf] [video]
Professor del Departament de Geografia i Sociologia (UdL)
Creixement sostenible, un oxímoron? [versió pdf] [video]
Grup de Treball en Innovació del Col·legi d'Economistes
Si el passat de la mobilitat admet un pensament dinàmic, per què veiem un present inamovible? [video]
Professora de geografia urbana, mobilitat i transports (UAB)
Retrobament amb el lloc i nova territorialitat [article] [video]
Director de l'Observatori del Paisatge de Catalunya
Ferran Miralles (relator/moderador) | Director general de Polítiques Ambientals i Medi Natural
11:45 Sessió 2 Compromís vintcentista [video]
Tres metàfores matemàtiques al servei de l'anàlisi del territori i de la tensió urbana-rural [versió pdf] [article] [video]
Catedràtic de Física de la Matèria Condensada (UAB)
Repensar l'espai [versió pdf] [video]
Àngel Castiñeira | Filòsof i Pedagog.
Professor de Ciències Socials (ESADE)
Cap a un retrobament entre cultura i natura [versió pdf] [video]
Jordi Pigem | Filòsof de la ciència i escriptor
La revisió natural de l'artificialitat moderna: vers una territorialitat integral [video]
Joan Manuel Tresserras (relator/moderador) | Professor del Departament de Periodisme i Ciències de la Comunicació (UAB)
4 d'octubre de 2012, CX La Pedrera (Barcelona)
Jordi Angusto | President del Grup de Treball en Innovació, Col·legi d'Economistes i Director d'Expansió ASCAMM
Com les empreses poden valoritzar les noves infraestructures i els recursos del territori?
Es pot compatibilitzar Indústria-Logística-Mercaderies amb Serveis-Turisme-Persones?
Com valoritzar la geografia i les connexions publicoprivades per reforçar la influència de Catalunya a l'exterior?
President del Grup de Treball en Innovació, Col·legi d'Economistes i Director d'Expansió ASCAMM
Director d'Estudis d'Infraestructures de la Cambra de Comerç de Barcelona
Professor doctor del Departament de Política Econòmica i Estructura Econòmica Mundial
Secretari de Territori i Mobilitat de DTES
Degà del Col·legi d'Economistes de Catalunya
Director del Parc de l'Energia del Campus Diagonal-Besòs
Gerent d'Hàbitat Urbà i arquitecte en cap, Ajuntament de Barcelona
Director de programes econòmics i de cooperació
Secretari de Medi Ambient i Sostenibilitat de DTES
Catedràtic del Departament d'Economia i Empresa, UPF
Estratègia de Negoci i Territori de Catalunya, de Saba Parques Logísticos
Gerent de Logística Distribució de SEAT
Director de l'Observatori del Paisatge de Catalunya
Director, Àrea de Territori i Medi Ambient
Catedràtic de Transport de la UPC (BarcelonaTech)
Director del CENIT (Centre d'Innovació del Transport)
Autoritat Portuària de Tarragona