projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El trastorn per dèficit d'atenció amb o sense hiperactivitat ( TDAH ) és un trastorn d'origen neurobiològic que s'inicia a l'edat infantil.
Es caracteritza per un nivell d'impulsivitat, activitat i atenció no adequats a l'edat de desenvolupament.
La classificació ajuda a poder ajustar les mesures i suports necessaris per a cada alumne.
Aquests manifestacions conductuals es produeixen en tots els entorns: la família, l'escola o l'institut i altres contextos socials.
Consideracions que poden ajudar els equips docents a prendre decisions organitzatives i metodològiques que afavoreixin intervenir positivament amb l'alumnat amb TDAH
Extret de la guia " El TDAH: detecció i actuació en l'àmbit educatiu "
El TDAH: detecció i actuació en l'àmbit educatiu
Guia per a famílies d'infants i joves amb alteracions greus de conducta
DTAP - Estratègies per a la inclusió de l'alumnat amb trastorns que incideixen en l'aprenentatge.
Els trastorns d'aprenentatge derivats de dificultats específiques que condicionen l'aprenentatge relacionat amb l'àmbit matemàtic.
Presenten diferents maneres de processar els números i conceptes matemàtics, que dificulten l'adquisició de les destreses matemàtiques bàsiques.
L'alumnat amb discalcúlia necessita més temps i experiències per adquirir habilitats sobre el funcionament del sistema numèric.
De vegades passen a conceptes abstractes abans de comprendre els bàsics.
- L'adquisició de l'aprenentatge matemàtic és un procés actiu
- Els coneixements previs "no formals" constitueixen la base per a l'adquisició d'aprenentatges nous
- Es poden distingir dos tipus de coneixements matemàtics: els declaratius i els procedimentals
- Resulta necessari automatitzar els procediments
- Cal treballar l'aplicació d'un mateix concepte en diferents contextos
- L'anàlisi dels errors sistemàtics de l'alumne posen en evidència les estratègies utilitzades pel mateix
- Les experiències negatives a nivell de matemàtiques viscudes amb anterioritat dificulten l'adquisició de nous conceptes matemàtics.
DTAP - Estratègies per a la inclusió de l'alumnat amb trastorns que incideixen en l'aprenentatge
L'alumnat amb baixa visió és un col·lectiu prou heterogeni des del punt de vista de les característiques visuals que poden presentar.
La discapacitat visual és una alteració de la visió que, encara que se'n facin correccions òptiques, afecta el funcionament escolar.
Aquesta disminució de la visió pot manifestar-se en diferents graus, des d'una baixa visió moderada o severa, fins a una ceguesa total.
La baixa visió es pot manifestar de maneres diverses pel que fa a camp visual (amplitud espacial que abraça la visió), agudesa visual (capacitat per discriminar detalls en relació amb una distància determinada) i sensibilitat al color i/o contrast.
A les limitacions en l'agudesa i/o el camp visual poden afegir-s'hi, segons la patologia causant, altres efectes com enlluernaments, nistagme (dificultat per fixar la mirada en l'objecte d'atenció) o alteracions en la percepció dels colors.
En el cas de la ceguesa caldrà considerar si aquesta és d'etiologia congènita o bé adquirida.
Aquesta variable determinarà unes característiques diferencials en els processos de representació mental de la realitat.
El fet que la persona hi hagi vist durant un temps de la seva vida haurà possibilitat l'elaboració d'imatges mentals amb components visuals.
Aquest fet la diferencia de les persones amb ceguesa congènita i té una especial rellevància en la percepció que tindran del seu entorn.
Detecció, pautes d'observació i orientacions CREDV (entrar com a visitant)
Els centres docents amb alumnat amb discapacitat visual reben el suport de professionals itinerants especialistes.
Aquests formen part d'un programa d'intervenció educativa vinculat al Centre de Recursos Educatius per a Deficients Visuals (CREDV), fruit d'un conveni de col·laboració entre el Departament d'Ensenyament de la Generalitat de Catalunya i l'ONCE.
La seva intervenció es concreta en tres grans àmbits: alumnat i famílies, centres i professorat, i zona educativa.
A l'Ateneu es troba el curs sobre Estratègies per a la inclusió de l'alumnat amb discapacitat visual, el CREDV disposa d'un moodle amb múltiples apartats respecte de l'atenció a les famílies, formació, recursos, etc.... té un accés com a visitant que permet visualitzar la part pública dels diferents apartats.
Guia per a famílies d'infants amb sordesa o sordceguesa
D232- Estratègies per a la inclusió de l'alumnat amb discapacitat visual
Productes i serveis de suport per a persones amb discapacitat visual.
El CAEP Castella porta a terme el projecte: Coeduquem en la diversitat des de l'educació musical on "La rondalla" n'és un element central amb la utilització de diferents instruments.
Videos de les actuacions musicals del ESC Castella de Barcelona: Video 1.
Activitats de l'Escola Daniel Magrané de Jesús en el dia contra la violència de gènere envers les dones.
L'Escola Sant Climent desenvolupa un projecte que recull l' experiència acumulada pel centre de Sant Climent de Llobregat en cursos anteriors i que abasta diferents nivells i àmbits escolars.
Experiències de l'Escola Bressol El Tren, l'escola Barrufet i l'Institut Carrasco i Formiguera de Barcelona
Experiència de l'escola Pare Algué de Manresa.
Treball de recerca sobre Hedy Lamarr de Lourdes Barón Miras, de INS Torras i Bages de L'Hospitalet de Llobregat
Actuacions per la prevenció dels maltractaments a les dones.
Propostes de treball de les diferents àrees i experiències com: El amor ni mata ni maltrata, Reconstruïm la comunicació... que desenvolupa l'IES Maremar d'El Masnou en el marc del seu projecte de Coeducació.
Activitats desenvolupades en el projecte de coeducació.
Els documents que formen el PEC, redactats i utilitzats de manera conscient i participativa, esdevenen eines eficaces per permetre als centres un exercici responsable de l'autonomia reconeguda en el Decret 102/2010, de 3 d'agost, d'autonomia dels centres educatius.
El PEC recull la identitat del centre tenint en compte les característiques socials i culturals del context escolar, n'explicita els objectius, n'orienta l'activitat i hi dóna sentit amb la finalitat que els alumnes assoleixin les competències bàsiques i el màxim aprofitament educatiu, assegurant la participació de tots els alumnes en els entorns escolars, independentment de llurs condicions i capacitats.
Més informació a: http://xtec.gencat.cat/ca/centres/projeducatiu/
Atenent l'article 91.8 de la Llei d'educació, el projecte de direcció dels centres públics ha de desenvolupar el projecte educatiu.
Aquest projecte de direcció (art. 144 de la LEC), l'han de presentar els candidats a la direcció del centre en formalitzar la candidatura, i ha d'ordenar el desplegament i l'aplicació del projecte educatiu per al període de mandat i concretar l'estructura organitzativa del centre.
Correspon, per tant, a les persones membres de l'equip directiu la gestió del projecte de direcció.
Està format pel director o directora, que el presideix, el cap d'es- tudis o la cap d'estudis, el secretari o secretària i els òrgans unipersonals de direcció addicionals.
En exercici d'aquesta autonomia, correspon a la direcció del cen- tre formular propostes sobre la definició dels llocs de treball docent, sempre que compleixin les prescripcions i els criteris generals sobre plantilles fixats pel Departament d'Ensenyament.
La direcció de cada centre públic pot proposar al Departament, en funció de les necessitats derivades del projecte educatiu i concretades en el projecte de direcció del centre, requisits de titulació i capacitació professional docent respecte de determinats llocs de treball docents a proveir pel procediment de concurs general.
Així mateix, pot proposar els llocs de la plantilla docent als quals se'ls atorga un perfil singular d'acord amb el projecte educatiu, que s'han de proveir mitjançant el procediment de concurs i la definició dels perfils professionals dels llocs d'especial responsabilitat que donen suport als òrgans de govern del centre per al desenvolupament del projecte educatiu i l'aplicació del projecte de direcció.
Un currículum competencial i uns projectes educatius de centre pensats per a tots els alumnes, ofereixen el marc adequat per a una escola inclusiva
Els nous currículums suposen un canvi de paradigma, ja que fixen, com a principal objectiu, l'aprofundiment en el model competencial per tal de garantir l'adquisició de les competències bàsiques de l'alumnat en acabar l'etapa obligatòria.
En aquest procés de canvi, des de l'equip directiu, cal aconseguir el diàleg, la complicitat i la implicació de tots els col·lectius que tenen a les seves mans la possibilitat de millorar la qualitat de l'educació per avançar des de la coresponsabilitat cap a l'objectiu comú: l'atenció de tots els alumnes, amb expectatives d'èxit, en el marc d'un sistema inclusiu.
DECRET 119/2015, de 23 de juny, d'ordenació dels ensenyaments de l'educació primària
"L'acció educativa s'emmarca en un sistema educatiu inclusiu que té en compte les diverses experiències i aprenentatges dels alumnes i s'ha d'adaptar de manera personalitzada als seus ritmes evolutius i característiques personals.
S'ha de posar un èmfasi especial en la detecció precoç de les dificultats d'aprenentatge per tal que l'alumne rebi una resposta educativa adequada a les seves necessitats al més aviat possible ".
DECRET 187/2015, de 25 d'agost, d'ordenació dels ensenyaments de l'educació secundària obligatòria.
"En tercer lloc, determina l'orientació com una responsabilitat compartida de l'equip docent per a l'acompanyament de l'alumnat al llarg de la seva escolarització.
El trastorn específic del llenguatge ( TEL ) és un alteració en l'adquisició i el desenvolupament del llenguatge oral que inclou afectacions en un o en diversos components del llenguatge i que pot afectar a la comprensió i/o l'expressió en diferents graus de severitat.
En l'actualitat, no ni ha consens en la denominació i classificació del TEL.
Es caracteritza per un reduït vocabulari (coneixement i ús de les paraules), no sempre realitzen errors fonològics, estructures de frase limitades (habilitat per organitzar les paraules seguint les regles de la gramàtica i la morfologia), dificultats en el discurs (habilitat per usar i connectar el vocabulari, connectar frases o descriure un tema o una sèrie d'esdeveniments o mantenir una conversa.També té repercussió en les relacions socials.
Respecte de l'aprenentatge presenten:
Específicament les dificultats es poden mostrar en diferents components: Fonologia, morfosintaxis, semàntica, pragmàtica
- Identificar, amb la col·laboració de l'EAP, les necessitats educatives d'aquest alumnat
- Col·laborar en la concreció de la resposta educativa amb els tutors/es i en els PI, quan l'alumne ho requereixi, en la preparació d'activitats i materials didàctics que facilitin l'aprenentatge d'aquest alumnat i la seva participació en les activitats del grup classe ordinari..
- Col·laborar en el seguiment i avaluació d'aquest alumnat.
- Intervenció específica a tenir en compte a nivel general en alumnes amb alteracions de llenguatge
- Treball específic dels mòduls del llenguatge:
-Millorar consciència fonològica
-Adquisició fonètica (punt articulació)
-Treballar consciència morfosintàctica
-Fomentar ús fenòmens gramaticals
-Incorporar elements imitats per regular l'organització de les paraules i oracions.
-Millorar estructures de les oracions
-Ampliar coneixement del significat
Les repercussions canvien al llarg de la vida però sempre són presents, en major o menor grau.
En molts casos, amb certs suports, es poden compensar per permetre una lectura i escriptura funcional, encara que els comportarà més esforç.
La dislèxia és un trastorn de base genètica que, segons diversos estudis, afecta entre un 5 i un 17% de la població, sense diferències significatives entre ambdós sexes.
Està comprovat en recerques que els problemes durant l'embaràs o el part, el mètode d'ensenyament de la lectura i l'escriptura, la manca de motivació, es pautes educatives poc apropiades, o l'ús de tauletes, mòbils o videojocs no són la causa de la dislèxia.
Aquests alumnes solen obtenir puntuacions dins de la normalitat en totes les funcions cognitives a excepció de la lectura i de l'escriptura, i poden tenir especials capacitats en tots aquells àmbits que re quereixin components de creativitat.
Es tracta d'enriquir els programes de classe, mesures i suports universals, perquè surtin beneficiats tots els alumnes i, en especial, els que presenten dificultats.En aquest cas caldria fer un treball fonològic sistemàtic i facilitar activitats i experiències per desenvolupar les habilitats de parla i d'escolta i de consciència fonològica.
A més de donar resposta a tots els alumnes, alguns requeriran un suport addicional que es pot donar en petit grup o a nivell individual; basat en programes de classe però amb activitats adequades i ajustades per assegurar el progrés de tots els alumnes..
Per aquells que requereixen una adaptació personalitzada i adequada a les seves dificultats parlaríem d'un pla de suport individualitzat (PI) que es duria a terme de forma intensiva i durant un temps determinat, per facilitar l'accés a la llengua escrita i donar recursos compensatoris a alumnes dislèctics de diagnòstic tardà.
RESOLUCIÓ ENS/1544/2013, de 10 de juliol, de l'atenció educativa a l'alumnat amb trastorns de l'aprenentatge.
Programa impuls escriptura i lectura:
Portal amb vídeos, propostes didàctiques i jocs relacionats amb les plantes
Web amb informació textual i gràfica per conèixer les plantes de Catalunya i els seus usos
Repositori lliure i obert d'espècies.
Les entrades poden ser d'animals, plantes, fongs, bacteris, éssers unicel·lulars i de qualsevol altra forma de vida
Espai web amb informació i una àmplia galeria d'imatges de les plantes vasculars de les terres de la conca del Mediterrani occidental.
Cercador per famílies de plantes
Portal d'activitats educatives multimèdia, relacionades amb la botànica
Espai per comprendre la funció productora, ambiental i social dels boscos a partir de recorreguts amb imatges, comentaris i fitxes de les espècies
Aplicació de realitat augmentada per descobrir els cicles de vida de les plantes, l'adaptació als ecosistemes i les espècies més comunes
Conjunt de propostes didàctiques per afavorir la correcta obsevació de les plantes i conscienciar als alumnes de les aportacions que fan per a l'equilibri mediambiental
Aplicació per a dispositius mòbils per fer les primeres passes en la creació d'un hort urbà.
Inclou una llista d'espècies amb les orientacions necessàries per a la seva cura
Materials educatius amb carpetes d'imatges representatives de la diversitat de paisatges de Catalunya
Banc de dades de la fauna ibèrica.
Inclou un arbre taxonòmic de les espècies
Projecte col·laboratiu per al seguiment de la nidificació dels ocells i per obtenir informació de la localització dels nius, la fenologia de cria i la seva biologia
Col·lecció de recursos en llengua anglesa per acostar-se a la vida dels dinosaures i a d'altres animals extingits.
Conté un directori amb il·lustracions i es pot fer una cerca per països i per l'època que van viure
Blog amb el nom científic, família i fotografia del hemípters.
Altres blogs: Fauna i flora, Libèl·lules i espiadimonis, Aràcnids, Ortòpters, Ocells, Papallones, Mantodeus
Repositori lliure i obert d'espècies.
Les entrades poden ser d'animals, plantes, fongs, bacteris, éssers unicel·lulars i de qualsevol altra forma de vida
Convocatòria oberta per a qualsevol centre educatiu que imparteixi FP Bàsica, Grau Mig o Grau Superior i que desenvolupi un projecte per millorar l'ocupabilitat dels seus alumnes en col·laboració amb una entitat, com una empresa, una associació empresarial...
Inscripcions fins al 8 d'octubre de 2020.
Aquest concurs consisteix a dissenyar un videojoc sobre un científic català en actiu, definir-ne els personatges, els reptes que es trobaran, els ambients, l'estètica... i està orientat a alumnes de 5è de primària.
Inscripcions fins al 30 d'octubre de 2020.
Els contes de la Laura i en Joan són un recull de contes on els joves protagonistes participen en recerques súper interessants a les universitats i centres de recerca de Catalunya.
Amb aquesta temàtica, podeu participar en el concurs de Contes de Ciència de Secretaria d'Universitats i Recerca de la Generalitat de Catalunya.
Una oportunitat per a l'alumnat de cicle mitjà i superior de primària que ambientant-se en els contes que hi ha, crearan el seu propi conte científic i de recerca.
El Diplôme d'études en langue française (Diploma d' Estudis en Llengua Francesa o DELF) adaptat als alumnes de primària compleix 10 anys!
El concurs va dirigit a estudiants de 3r d'ESO i 4t d'ESO de qualsevol centre d'ensenyament de secundària, podran escriure un RELAT en la modalitat que prefereixin o bé escriure dos RELATS, un per cada modalitat.
En aquesta edició, es proposa llegir la novel·la "Els crims de la taula periòdica", de Xavier Duran i Jordi de Manuel.
Inscripcions fins al 22 de gener de 2021.
Concurs d'elaboració de llocs web i apps per a alumnes de Primària, ESO, Batxillerat i Cicles Formatiu de Grau Mitjà o Superior en el que hauran de crear un lloc web de manera gratuïta amb un domini.cat i mostrin els projectes que desenvolupen a l'aula a tot el món a través de qualsevol dispositiu.
Inscripció fins al 31 de gener de 2021.
Els Premis Blanquerna Impulsa promocionen els Objectius de Desenvolupament Sostenible i estan destinats als i les estudiants de 4t d'ESO fins a 2n de Batxillerat i CFGS.
Enguany se centren en aquests 3 objectius: "Salut i Benestar" i "Igualtat de Gènere" i "Producció i consum responsable".
Atesa la situació extraordinària provocada per la COVID 19, els premis es prorroguen durant el curs 2020-21.
Consulteu-ne les noves dates, la nova temàtica i les bases modificades.
Lliurament de treballs fins al 14 de maig del 2021.
Aquesta pàgina proporciona suport, informació i formació relacionada amb entorns d'aprenentatge.
Tot i que des del Departament d'Educació es proporciona a tots els centres educatius de Catalunya el sistema operatiu Linkat i un entorn virtual basat en Moodle (Àgora i Eix), així com el suport per a la seva gestió, els centres, en funció de la seva autonomia, poden optar per fer ús d'altres plataformes.
S'han recollit en aquesta pàgina les més freqüents.
Del 10 al 25 d'octubre de 2020 se celebra la Codeweek, promocionada per la UE.
Al llarg d'aquests dies centres educatius, entitats, clubs de programació..., realitzen activitats per fomentar el pensament computacional i la programació, als diferents països de la UE, com activitat per afavorir la resolució de problemes, la creativitat i el pensament estructurat.
Per fer visibles les iniciatives al mapa que la mateixa organització té al seu web els docents poden registrar, amb el botó Add activity (afegiu-hi activitat), les activitats que tenen previst realitzar en relacionades amb la programació.
També poden trobar les activitats que es duran a terme al llarg de la Codeweek al Nodes de pensament computacional, programació i robòtica del Departament d'Educació.
A partir del 24/04/2019 el procediment d'alta de correu ja es pot fer de forma telemàtica.
Deixa d'estar operatiu el formulari antic que s'havia d'enviar per fax, correu postal o a [EMAIL] i que incorporava la signatura de validació per part de la direcció del centre.
Des del dia 24/04/2019 per a tramitar l'alta cal enviar el següent formulari segons la condició de l'usuari:
En aquesta tramitació se us demanarà una a dreça de correu alternativa per a la gestió de l'alta i la generació/recuperació de la contrasenya.
Aquesta adreça cal que sigui única i d'ús personal vostre, ja que el sistema no permet utilitzar la mateixa adreça per més d'un usuari.
- Caldrà que confirmeu l'adreça de correu alternatiu.
Un cop confirmada, rebreu un missatge informant-vos que la vostra alta XTEC es troba pendent de validació per la direcció del centre.
- Cal que en aquest moment la persona amb funcions directives autoritzada us validi la petició des del nou aplicatiu de Gestió d'Usuaris XTEC (GUX).
Rebreu un nou missatge a la vostra adreça de correu alternatiu tan bon punt s'hagi validat la petició.
- En el missatge d'alta se us facilitarà un enllaç d'un sol ús on us podreu crear la contrasenya del vostre compte.
Un cop creada, ja podreu fer servir el vostre usuari.
Si en les darreres setmanes heu fet ús d'aquest protocol antic i encara no heu rebut al centre la carta amb les credencials corresponents, us recomanem que torneu a fer la sol·licitud amb el nou protocol telemàtic.
Els serveis educatius de suport curricular són els camps d'aprenentatge (CdA) i el Centre de Recursos Pedagògics Específics de Suport a la Innovació i la Recerca Educativa (CESIRE), que s'encarreguen de donar suport didàctic curricular, eines i recursos als mestres i professors per a la millora metodològica.
Els camps d'aprenentatge (CdA) són serveis educatius de suport curricular i de caràcter interterritorial que treballen conjuntament amb els centres educatius.
El valor afegit dels camps d'aprenentatge és promoure l'aprenentatge competencial dels alumnes a partir d'activitats didàctiques en entorns naturals, socials i culturals singulars de Catalunya.
El CESIRE és un centre de recursos pedagògics específics de suport a la innovació i la recerca educativa.
Té com a finalitat conèixer la recerca en didàctica i educació per promoure i difondre els resultats i adequar-los a les necessitats dels professors.
També dissenya i difon activitats i recursos per ajudar els docents en la tasca educativa, per potenciar l'adquisició de les competències bàsiques dels alumnes, i ofereix eines i recursos als professors per a la reflexió i la millora metodològica.
Els serveis educatius específics són òrgans de suport a l'activitat pedagògica dels centres amb l'objectiu d'adequar l'actuació educativa als alumnes amb necessitats més específiques.
- el CREDA, per als alumnes amb greus dificultats d'audició i/o llenguatge;
- el CREDV, en col·laboració amb l'ONCE, per als alumnes amb greus discapacitats visuals;
- el CRETDIC, que proporciona suport psicopedagògic als equips d'assessorament psicopedagògic i als docents dels centres per col·laborar a oferir la resposta educativa més adequada per als alumnes amb trastorns del desenvolupament i trastorns de conducta.
Aquests serveis (CREDA, CREDV i CRETDIC) dirigeixen l'activitat a un conjunt ampli de la població escolaritzada, que no coincideix necessàriament amb una única zona, amb la finalitat de donar suport i orientació específica a la tasca docent per atendre les necessitats educatives específiques d'aquests alumnes.
A més, també donen atenció directa i orientació a aquests alumnes i a les seves famílies.
Per sol·licitar la intervenció d'aquests serveis, l'equip d'assessorament i orientació psicopedagògica (EAP) fa arribar la demanda d'intervenció als serveis educatius específics mitjançant un full de demanda protocol·litzat, que recull totes les dades pertinents per valorar la idoneïtat i les característiques de la intervenció que se sol·licita.
Els serveis educatius específics, un cop recollides i analitzades les demandes d'intervenció, han de retornar a l'EAP que ha fet la sol·licitud la possibilitat i les característiques de la resposta d'atenció, i acordar una primera entrevista entre els professionals implicats per concretar el tipus d'atenció i la proposta de calendari de seguiment.
Els serveis educatius de zona (SEZ) són equips multiprofessionals formats pels centres de recursos pedagògics (CRP), els equips d'assessorament i orientació psicopedagògica (EAP) i els equips d'assessorament en llengua i cohesió social (ELIC).
Els SEZ col·laboren i donen suport als professors dels centres públics i privats sostinguts amb fons públics d'educació obligatòria no universitària d'una zona geogràfica educativa determinada per a la realització efectiva del projecte educatiu de cada centre.
Els serveis educatius, en actuar en els mateixos centres i en una zona determinada, coordinen les seves actuacions entre ells i amb altres institucions que també hi actuen.