projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Els animals poden ser tractats al llarg de la seva vida productiva amb substàncies químiques per prevenir o guarir malalties.
En el cas d'animals productors d'aliments per al consum humà, això pot donar lloc a l'aparició de residus d'aquestes substàncies en els aliments que se'n deriven, com ara la carn, la llet, els ous, etc. Aquests nivells de residus, però, no poden ser de cap manera perjudicials per a la salut dels consumidors.
És per això que cal dur a terme les investigacions necessàries per tal de controlar l'ús adequat de substàncies en l'engreix o el tractament d'animals productors d'aliments per al consum humà.
L'objectiu del document és informar sobre el control de residus i productes contaminants en animals vius i productes animals, i per tant no incorpora informacions sobre productes plaguicides en productes vegetals que són objecte d'un altre document i d'una altra normativa d'aplicació.
Aquest document és el novè de la sèrie Sistema de vigilància i control dels organismes modificats genèticament (OMG) a Catalunya, que elaboren el Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural (DAAM), l'Agència Catalana del Consum (ACC) i l'Agència de Salut Pública de Catalunya (ASPCAT).
Aquest document és el cinquè de la sèrie de vigilància i control de plaguicides a Catalunya que elaboren conjuntament el Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural, l'Agència de Protecció de la Salut (actualment Agència de Salut Pública de Catalunya), l'Agència de Salut Pública de Barcelona i l'Agència Catalana de Seguretat Alimentària.
Aquest document és el segon d'una sèrie que se centra en aquelles zoonosis en què la via de transmissió alimentària és la més important o significativa i recopila íntegrament les dades provinents del Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural (DAAM) –amb referència a les zoonosis en animals vius de producció i en pinsos, així com la incidència en la fauna silvestre– i del Departament de Salut (DS) –que aporta les dades de les zoonosis en escorxadors, en productes alimentaris i en persones–; a més, compara aquestes dades –sempre que hi hagi aquesta informació– amb les dades de l'Estat espanyol –que recull les de les diferents comunitats autònomes– i les dades de la UE –que engloba la dels diferents estats membres.
Per prevenir l'aparició d'aquestes malalties zoonòtiques a Catalunya és important saber quines són les zoonosis presents en el nostre país i identificar quins animals i aliments poden ser les principals fonts d'infecció; aquest document també recopila les dades relatives als brots de malalties transmeses pels aliments.
Aquest document, el primer d'una sèrie prevista amb continuïtat futura, se centra en aquelles zoonosis en què la via de transmissió alimentària és la més important o significativa.
La millor manera de combatre moltes d'aquestes malalties és controlar-les en els animals.
Així, la sanitat animal esdevé un pas molt important per reduir el risc d'aquestes malalties en els humans i millorar la seguretat alimentària.
Aquest document és el setè d'una sèrie que elaboren el Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació, el Departament de Salut, el Departament de Territori i Sostenibilitat i l'Agència Catalana de Seguretat Alimentària.
Amb aquest document es pretén, en primer lloc, donar un coneixement precís de l'estat i de l'evolució de la malaltia a Catalunya, amb referències a Espanya, la Unió Europea i el món, i, en segon lloc, destacar els nous coneixements científics i, finalment, posar de manifest la incidència de la legislació i els controls en l'evolució de la malaltia.
Aquest document és el setè d'una sèrie que elabora el Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Medi Natural, el Departament de Salut, el Departament de Territori i Sostenibilitat i l'Agència Catalana de Seguretat Alimentària.
Amb aquest document es pretén, en primer lloc, donar un coneixement precís de l'estat i de l'evolució de la malaltia a Catalunya, amb referències a Espanya, la Unió Europea i el món; en segon lloc, destacar els nous coneixements científics i, finalment, posar de manifest la incidència de la legislació i els controls en l'evolució de la malaltia.
Aquest document és el setè d'una sèrie que elabora el Departament d'Agricultura, Alimentació i Acció Rural, el Departament de Salut, el Departament de Medi Ambient i Habitatge i l'Agència Catalana de Seguretat Alimentària.
Amb aquest document es pretén, primer, donar un coneixement precís de l'estat i de l'evolució de la malaltia a Catalunya, amb referències a Espanya, la Unió Europea i al món; segon, destacar els nous coneixements científics i, finalment, posar de manifest com la legislació i els controls incideixen en l'evolució de la malaltia.
Aquest document és el sisè d'una sèrie que elabora el Departament d'Agricultura, Alimentació i Acció Rural, el Departament de Salut, el Departament de Medi Ambient i Habitatge i l'Agència Catalana de Seguretat Alimentària.
Amb aquest document es pretén, primer, donar un coneixement precís de l'estat i de l'evolució de la malaltia a Catalunya, amb referències a Espanya, la Unió Europea i al món; segon, destacar els nous coneixements científics i, finalment, posar de manifest com la legislació i els controls incideixen en l'evolució de la malaltia.
Aquest document és el cinquè d'una sèrie que elabora el Departament d'Agricultura, Alimentació i Acció Rural, el Departament de Salut, el Departament de Medi Ambient i Habitatge i l'Agència Catalana de Seguretat Alimentària.
Amb aquest document es pretén, primer, donar un coneixement precís de l'estat i de l'evolució de la malaltia a Catalunya, amb referències a Espanya, la Unió Europea i al món; segon, destacar els nous coneixements científics i, finalment, posar de manifest com la legislació i els controls incideixen en l'evolució de la malaltia.
Aquest document és el quart d'una sèrie que elaboren el Departament d'Agricultura, Alimentació i Acció Rural, el Departament de Salut, el Departament de Medi Ambient i Habitatge i l'Agència Catalana de Seguretat Alimentària.
Amb aquest document es pretén, primer, donar un coneixement precís de l'estat i de l'evolució de la malaltia a Catalunya, amb referències a Espanya, la Unió Europea i al món; segon, destacar els nous coneixements científics i, finalment, posar de manifest com la legislació i els controls incideixen en l'evolució de la malaltia.
Les encefalopaties espongiformes transmissibles (EET) dels animals són malalties neurodegeneratives letals causades per un agent etiològic de naturalesa proteica anomenat prió.
Entre les característiques comunes d'aquestes patologies, s'hi inclouen un llarg període d'incubació, signes neurològics progressius i canvis morfològics degeneratius del sistema nerviós central que acaben amb la mort de l'individu.
Les encefalopaties espongiformes transmissibles (EET) dels animals són malalties neurodegeneratives letals, que afecten els animals domèstics i els salvatges, causades per un agent etiològic de naturalesa proteica anomenat prió.
Dins d'aquestes malalties s'inclouen, entre d'altres: l'encefalopatia espongiforme bovina (EEB), la tremolor ovina o scrapie, l'encefalopatia transmissible dels visons o TME (de l'anglès Transmissible Mink Encephalopathy), la malaltia caquèctica crònica dels cèrvids o CWD (de l'anglès Chronic Wasting Disease) i l'encefalopatia espongiforme felina.
Les EET que han tingut més repercussió, des del punt de vista de la salut pública, han estat l'EEB i la tremolor ovina, aquesta última a causa del seu possible paper en l'origen de l'EEB, tot i no tractar-se d'una zoonosi.
Aquest document és el sisè de la sèrie de vigilància i control de plaguicides a Catalunya que elaboren conjuntament el Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural (DAAM), l'Agència de Salut Pública de Catalunya (ASPCAT) i l'Agència de Salut Pública de Barcelona (ASPB) amb la coordinació de l'Agència Catalana de Seguretat Alimentària (ACSA).
Aquest document reflecteix la situació a Catalunya en relació amb els sistemes de vigilància i control establerts per als residus de plaguicides en els aliments d'origen vegetal en el marc de la normativa comunitària.
Aquest document no recull els residus de plaguicides en aliments d'origen animal.
Ara bé, s'hi inclouen dades dels resultats d'aquests controls durant l'any 2004.
Aquest document és el tercer d'una sèrie que se centra en aquelles zoonosis en les quals la via de transmissió alimentària és la més important o significativa i recopila íntegrament les dades provinents del Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació (DARP), amb referència a les zoonosis en animals vius de producció i en pinsos, i també a la incidència en la fauna silvestre, a més de les dades del Departament de Salut (DS) relatives a les zoonosis en escorxadors, en productes alimentaris i en humans.
A més, sempre que hagi estat possible, s'hi comparen aquestes dades amb les de l'Estat espanyol (que recull les dades de les diferents comunitats autònomes) i les de la UE (corresponents a les dels diferents estats membres).
Així mateix, el Centre de Recerca en Sanitat Animal (CReSA) ens ha facilitat dades d'algunes malalties zoonòtiques en animals quan no disposàvem de dades de control oficial.
Per prevenir l'aparició d'aquestes malalties zoonòtiques a Catalunya és important saber quines són les zoonosis presents al nostre país i identificar quins animals i aliments poden ser les principals fonts d'infecció.
Aquest document també recopila les dades relatives als brots de malalties transmeses pels aliments.
Aquest document és el segon de la sèrie "La vigilància i el control dels subproductes animals no destinats al consum humà (SANDACH) a Catalunya" que elabora el Departament d'Agricultura, Alimentació i Acció Rural (DAR), l'Agència de Protecció de la Salut (APS), l'Agència de Residus de Catalunya (ARC) i l'Agència Catalana de Seguretat Alimentària (ACSA).
L'objectiu d'aquesta publicació és la de presentar les activitats de vigilància i control que s'han realitzat a Catalunya, en relació amb els SANDACH al llarg de l'any 2008.
Així mateix, s'exposen les novetats normatives que s'han produït i línies de treball tant en l'àmbit comunitari com estatal.
Aquest document és el tercer de la sèrie «La vigilància i el control dels subproductes animals no destinats al consum humà (SANDACH) a Catalunya» que elabora el Departament d'Agricultura, Alimentació i Acció Rural (DAR), l'Agència de Residus de Catalunya (ARC), l'Agència de Protecció de la Salut (APS) i l'Agència Catalana de Seguretat Alimentària (ACSA).
L'objectiu d'aquesta publicació és presentar les actuacions de vigilància i control que s'han realitzat a Catalunya pel que fa als SANDACH al llarg de l'any 2009.
Així mateix, s'exposen les novetats que s'han produït en la normativa i en les línies de treball tant en l'àmbit comunitari com estatal i autonòmic.
El document està elaborat de manera que amb un cop d'ull es puguin llegir les novetats aparegudes l'any 2009, sense repetir la informació ressenyada en el document anterior, que es pot consultar al web de l'Agència Catalana de Seguretat Alimentària.
Aquest document és el cinquè de la sèrie «La vigilància i el control dels subproductes animals no destinats al consum humà (SANDACH) a Catalunya» que elabora el Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural (DAAM), l'Agència de Residus de Catalunya (ARC), l'Agència de Salut Pública de Catalunya (ASPCAT) i coordina l'Agència Catalana de Seguretat Alimentària (ACSA).
L'objectiu d'aquesta publicació és de presentar les actuacions de vigilància i control que s'han realitzat a Catalunya pel que fa als SANDACH al llarg de l'any 2011.
Així mateix, s'exposen les novetats que s'han produït en la normativa i en les línies de treball tant en l'àmbit comunitari com estatal i autonòmic.
Aquest document és el sisè de la col·lecció «La Vigilància i el Control dels Subproductes Animals no Destinats al Consum Humà (SANDACH) a Catalunya», que elabora el Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural (DAAM), l'Agència de Residus de Catalunya (ARC), l'Agència de Salut Pública de Catalunya (ASPCAT) i coordina l'Agència Catalana de Seguretat Alimentària (ACSA).
L'objectiu d'aquesta publicació és presentar les actuacions de vigilància i control que s'han realitzat a Catalunya pel que fa als SANDACH al llarg de l'any 2012.
Així mateix, s'exposen les novetats que s'han produït en la normativa i en les línies de treball tant en l'àmbit comunitari com estatal i autonòmic.
Aquest document és el setè de la col·lecció «La Vigilància i el Control dels Subproductes Animals no Destinats al Consum Humà (SANDACH) a Catalunya», que elabora el Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural (DAAM), l'Agència de Residus de Catalunya (ARC) i l'Agència de Salut Pública de Catalunya (ASPCAT), i que coordina l'Agència Catalana de Seguretat Alimentària (ACSA).
L'objectiu d'aquesta publicació és presentar les actuacions de vigilància i control que s'han dut a terme a Catalunya pel que fa als SANDACH al llarg de l'any 2013.
Així mateix, s'exposen les novetats que s'han produït en la normativa i en les línies de treball tant en l'àmbit comunitari com estatal i autonòmic.
Tradicionalment, els subproductes d'origen animal generats al llarg dels processos que es fan servir en la producció d'aliments (des de la cria dels animals de renda fi ns a la distribució fi nal dels aliments d'origen animal) han estat utilitzats alguns, per a diversos i múltiples usos, com per exemple l'alimentació animal o amb fi nalitats tècniques (productes farmacèutics, cosmètics, adobs i correctors del sòl, biodièsel, coles, cordes per a la fabricació d'instruments musicals o material esportiu, etc.).
D'altres, en una proporció molt menor, els que no tenien valor o que no podien ser utilitzats per a cap fi nalitat, s'havien d'eliminar, com el cas dels cadàvers dels animals que s'enterraven a les explotacions.
Les diverses crisis relacionades amb els pinsos a la Unió Europea (el cas de les dioxines l'any 1999, la pesta porcina clàssica el 2000, la febre aftosa el 2001, la crisi de l'encefalopatia espongiforme bovina també el 2001), van provocar el canvi en la forma de gestionar aquests subproductes d'origen animal no destinats al consum humà (d'ara endavant SANDACH) mitjançant el canvi d'usos, i es va adoptar normativa comunitària nova, dins del marc del Llibre blanc sobre seguretat alimentària de la Comissió Europea.
Actualment, a la Unió Europea (UE), cada any han de ser eliminades o valorades milions de tones de SANDACH (més de 16 milions l'any 2000).
L'impacte mediambiental del tractament d'aquestes enormes quantitats no es pot passar per alt.
Aquest document és el quart de la sèrie «La vigilància i el control dels subproductes animals no destinats al consum humà (SANDACH) a Catalunya» que elabora el Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural (DAAM), l'Agència de Residus de Catalunya (ARC), l'Agència de Protecció de la Salut (APS) i l'Agència Catalana de Seguretat Alimentària (ACSA).
L'objectiu d'aquesta publicació és de presentar les actuacions de vigilància i control que s'han realitzat a Catalunya pel que fa als SANDACH al llarg de l'any 2010.
Les micotoxines són metabòlits secundaris de certs fongs presents en aliments pel consum humà, pels animals i matèries primeres utilitzades en l'elaboració de pinsos.
La contaminació per fongs es pot produir durant el conreu dels vegetals durant la collita o durant el seu emmagatzematge i, per tant, la contaminació pel fong pot proliferar al llarg de totes les etapes de la cadena alimentària.
Les micotoxines són metabòlits secundaris de certs fongs presents en aliments pel consum humà, pels animals i matèries primeres utilitzades en l'elaboració de pinsos.
La contaminació per fongs es pot produir durant el conreu dels vegetals durant la collita o durant el seu emmagatzematge i per tant, la contaminació pel fong pot proliferar al llarg de totes les etapes de la cadena alimentària.
Quan l'home va domesticar els animals va establir amb ells un pacte pel qual els prenia sota la seva protecció i, a canvi, ells li donaven els seus productes, li feien companyia o l'ajudaven en les seves tasques.
Així, els animals, alliberats de la necessitat de defensar-se dels predadors o de cercar el seu aliment, manifesten una capacitat de producció superior als seus germans salvatges.
La millora del coneixement fisiològic dels animals, dels seus requeriments i les capacitats tecnològiques actuals permeten a les persones proporcionar els elements indispensables per cobrir gairebé totes les necessitats dels animals domèstics.
Els animals, allotjats en instal·lacions adequades i amb condicions ambientals controlades, es veuen alliberats del fred, de la calor i d'altres inclemències atmosfèriques.
Alimentats amb pinsos correctament formulats, s'alliberen de la fam i de la set, fins i tot de mancances i de desequilibris difícilment superables a la natura.
Convenientment vacunats i guarits, amb estrictes normes de bioseguretat, s'alliberen de gran quantitat de les malalties i dels patiments que sofririen en estat natural.
I, finalment, amb un maneig adequat, els animals creixen i es reprodueixen tranquils i confiats, lliures de por i d'estrès.
Malgrat això, el desconeixement, la manca d'informació o altres circumstàncies provoquen situacions en què els animals no es troben en les condicions degudes.
Poden sofrir patiments i estrès, i una societat evolucionada com la nostra no pot deixar que això passi perquè no és lícit ni ètic provocar o permetre el patiment dels animals quan està a les nostres mans evitar-lo o reduir-lo.
Queden fora de l'àmbit d'aquest document les actuacions que afecten els animals d'experimentació i animals de companyia.
El benestar animal és un aspecte cada vegada més important en la producció ramadera.
Això és degut en bona part a la sensibilitat creixent de la societat per tot el que fa referència al tractament dels animals, i també a l'existència de lleis que estableixen normes mínimes per a la protecció dels animals en les explotacions ramaderes i durant el seu transport i sacrifici.
D'altra banda, és important recordar que molt sovint millorar el benestar dels animals comporta un augment de l'eficàcia i la qualitat del procés de producció.
Així doncs, el benestar animal s'ha d'entendre com una eina per millorar la producció i fer-la més sostenible.
La millora del benestar dels animals de producció requereix disposar d'un sistema de mesura de les condicions de benestar que sigui objectiu i al mateix temps pràctic.
Actualment, el projecte de recerca Welfare Quality de la Unió Europea (UE) està desenvolupant un sistema d'avaluació del benestar animal per a les explotacions de porcí, boví i aviram que reuneixi aquestes característiques.
Aquest document és el tercer d'una sèrie que elabora el Departament d'Agricultura, Alimentació i Acció Rural, el Departament de Salut i l'Agència Catalana de Seguretat Alimentària, amb la col·laboració de la Facultat de Veterinària de la Universitat Autònoma de Barcelona i de l'Institut de Recerca i Tecnologia Agroalimentària.
El document pretén donar a conèixer la situació del sector ramader, del sector del transport de ramat i dels escorxadors en relació amb el benestar animal, i les actuacions de vigilància i de control que fan les autoritats catalanes, com també les activitats de formació i de recerca a càrrec d'institucions públiques i privades.
Tot això s'emmarca en un context mundial i europeu de preocupació pel benestar animal, cosa que també tracta aquesta publicació.
El document recull les dades de 2009 i evita repetir la informació ressenyada en anys anteriors, de manera que el lector que vulgui aprofundir en el tema pot consultar els documents de 2008 i 2007 al web de l'Agència Catalana de Seguretat Alimentària
Aquest document és el tercer d'una sèrie que elabora el Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural (DAAM), l'Agència de Protecció de la Salut (APS) i l'Agència Catalana de Seguretat Alimentària (ACSA), amb la col·laboració de la Facultat de Veterinària de la Universitat Autònoma de Barcelona i de l'Institut de Recerca i Tecnologia Agroalimentària (IRTA).
El document pretén donar a conèixer la situació del sector ramader, del sector del transport de ramat i dels escorxadors en relació amb el benestar animal, i les actuacions de vigilància i de control que fan les autoritats catalanes, com també les activitats de formació i de recerca a càrrec d'institucions públiques i privades.
Tot això s'emmarca en un context mundial i europeu de preocupació pel benestar animal, cosa que també tracta aquesta publicació.
El document recull les dades de 2010 i evita repetir la informació ressenyada en anys anteriors, de manera que el lector que vulgui aprofundir en el tema pot consultar els documents de 2007, 2008 i 2009 al web de l'Agència Catalana de Seguretat Alimentària
Aquest document és el tercer d'una sèrie que elaboren el Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural (DAAM), l'Agència de Salut Pública de Catalunya (ASPCAT) i l'Agència Catalana de Seguretat Alimentària (ACSA), amb la col·laboració de la Facultat de Veterinària de la Universitat Autònoma de Barcelona i de l'Institut de Recerca i Tecnologia Agroalimentàries (IRTA).
El document pretén donar a conèixer la situació del sector ramader, del sector del transport de ramat i dels escorxadors en relació amb el benestar animal, i les actuacions de vigilància i de control que en fan les autoritats catalanes, com també les activitats de formació i de recerca a càrrec d'institucions públiques i privades en aquest àmbit.
Tot això s'emmarca en un context mundial i europeu de preocupació pel benestar animal, context del qual també tracta aquesta publicació.
El document recull les dades de 2011 i evita repetir la informació ressenyada els anys anteriors, de manera que el lector que vulgui aprofundir en el tema pot consultar els documents de 2007, 2008, 2009 i 2010 al web de l'Agència Catalana de Seguretat Alimentària.
Aquest document és el sisè d'una sèrie sobre la situació del benestar animal a Catalunya que elabora el Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural (DAAM), l'Agència de Salut Pública de Catalunya (ASPCAT) i l'Agència Catalana de Seguretat Alimentària (ACSA), amb la col·laboració de l'Institut de Recerca i Tecnologia Agroalimentàries (IRTA).
El document pretén donar a conèixer la situació del sector ramader, del sector del transport de ramat i dels escorxadors en relació amb el benestar animal, i les actuacions de vigilància i de control que en fan les autoritats catalanes, com també les activitats de formació i de recerca a càrrec d'institucions públiques i privades en aquest àmbit.
Tot això s'emmarca en un context mundial i europeu de preocupació de la població sobre el benestar dels animals, context del qual també tracta aquesta publicació.
El document recull les dades de 2012 i evita repetir la informació ressenyada els anys anteriors, de manera que el lector que vulgui aprofundir en el tema pot consultar els documents de 2007, 2008, 2009 i 2010 i 2011 al web de l'Agència Catalana de Seguretat Alimentària.
Aquest document és el sisè d'una sèrie de documents sobre la situació del benestar animal a Catalunya que elabora el Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural (DAAM), l'Agència de Salut Pública de Catalunya (ASPCAT) i l'Agència Catalana de Seguretat Alimentària (ACSA), amb la col·laboració de l'Institut de Recerca i Tecnologia Agroalimentàries (IRTA).
El document pretén donar a conèixer la situació del sector ramader, del sector del transport i dels escorxadors en relació amb el benestar animal, i les actuacions de vigilància i de control que en fan les autoritats catalanes, com també les activitats de formació i de recerca a càrrec d'institucions públiques i privades en aquest àmbit.