projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Els alumnes de 5è han treballat les faules durant el segon trimestre.
A més, un dia a la setmana, durant 30', fan de padrins de lectura d'alumnes de segon.
Engrescats amb les faules creades, decideixen fer grups per representar-les als fillols.
L'activitat explica el procés de revisió i de millora dels textos.
S'hi presenta, amb detall, el procediment de treball emprat per la mestra per revisar els continguts de les diverses propietats textuals.
Els alumnes de 4t han treballat els sentits a l'àrea de coneixement del medi natural.
Com a activitat de síntesi i resum, la mestra planteja la redacció individual d'un text, de tipus informatiu-expositiu.
Per fer-ho, comparteix amb els alumnes una taula de planificació i organització del contingut.
Una vegada elaborats els textos, l'activitat presenta una proposta de revisió col·lectiva, simultània, dels textos individuals.
Revisió col·lectiva d'un text (vídeo)
Els alumnes elaboren escrits sobre què els suggereix l'observació d'imatges d'obres d'art. L'observació la fan acompanyats de la mestra que a través d'una conversa-entrevista els ajuda a donar forma a les seves impressions.
Els alumnes de 6è han desenvolupat un projecte sobre el consum de fruita i verdura, i la petjada ecològica a l'àrea de coneixement del medi natural i social.
L'objectiu de l'activitat d'escriptura col·lectiva és elaborar un text que resumeixi la seva experiència.
A través del guiatge, la mestra fa participar els alumnes en les diverses fases del procés de composició.
Els alumnes de 6è expliquen contes als més petits, però mai no han explicat què fan per preparar-se.
Decideixen fer un escrit per compartir-ho amb les famílies a través del blog.
Mitjançant un modelatge de la mestra (posar veu al pensament) i d'una pràctica d'escriptura col·lectiva, es mostra el procés de composició escrita que segueixen.
Escola Benviure de Sant Boi de Llobregat
Els alumnes expliquen per escrit com van viure la festa de Sant Jordi a l'escola per publicar-ho a la revista del centre.
Mentre ho fan, la mestra efectua entrevistes personals d'escriptura.
Se'n presenten de dues modalitats: de desenvolupament i de revisió.
Escola Pau Claris de la Seu d'Urgell
És un projecte telemàtic de reptes en què l'escola participa.
La proposta descriu una experiència d'escriptura a l'àrea d'educació física.
Els alumnes llegeixen, analitzen, valoren, revisen i milloren textos de reptes cooperatius que ells mateixos escriuen.
L'activitat aprofundeix, també, en les característiques d'un gènere textual de tipus prescriptiu-instructiu.
Escola Antònia Simó Arnó d'Almacelles
La mestra conversa amb una alumna sobre el seu text, mentre la resta de companys del grup de 5è escriuen.
En les seves intervencions, la mestra s'interessa, només, pel contingut del text i, així, l'ajuda a millorar l'organització de la informació (coherència).
Escola Joana d'Empúries de Castelló d'Empúries
Els alumnes de 3r aprofundeixen en el coneixement del municipi.
Amb aquesta finalitat decideixen demanar hora per entrevistar-se amb l'alcalde mitjançant un correu electrònic.
Abans d'enviar-lo s'han d'assegurar que està ben escrit.
Es planteja una activitat de revisió guiada simultània.
La revisió se centra en l'estructura del gènere (parts) i en els aspectes formals (gramàtica).
Escola Carles III de Sant Carles de la Ràpita
Els alumnes del cicle mitjà dediquen temps setmanal a desenvolupar un taller d'escriptura.
Durant les sessions, la mestra fa entrevistes personals.
L'objectiu és millorar la implicació dels alumnes en els seus escrits i, alhora, detectar les seves necessitats i dificultats per ajustar millor les seves intervencions.
Entrevista de planificació (vídeo)
Rúbrica d'expressió escrita CM (pdf)
Crec que tots nosaltres convindrem que la irrupció del món digital en les nostres vides quotidianes i més particularment en l'ensenyament és un fenomen imparable.
L'alumnat actual ja ha nascut envoltat de pantalles i cada vegada són més els instruments i les aplicacions a la seva disposició.
Accedir i compartir informació, participar en xarxes socials, aprendre, jugar, etc. són només algunes de les activitats que acostumen a realitzar amb diversitat d'aparells: ordinador, mòbil, tauleta, televisor...
Però aquests nadius digitals: són competents digitals?
Saben utilitzar les aplicacions i els aparells idonis en funció de la tasca?
Accedeixen a la informació a partir d'una planificació prèvia?
Saben contrastar les informacions obtingudes a Internet?
La línia entre ús i abús d'aplicacions i d'aparells, la tenen clara?
Esperit crític, seguretat, prudència, legalitat... ho posen en pràctica en els seves relacions digitals?
Aquestes i moltes més són les preguntes que com a docents ens fem cada dia.
Us convidem a afegir-n'hi d'altres i a buscar tots plegats algunes respostes que ens ajudin en la nostra tasca diària.
Inicià la conversa: Anna Pujol professora de llengua i col·laboradora del portal edu365.cat
En primer lloc, ens hem de plantejar si no hauríem de matisar la pregunta Cal que aprenguin música els infants?, sobre la qual es desenvoluparà la conversa, i transformar-la en Cal que aprenguin música els infants i els joves?
L'exposició que donarà peu al debat obert tindrà tres fases: en una primera, s'exposarà la situació de l'educació musical a Catalunya, des del punt de vista de les quatre persones que impulsaran el debat, tres de les quals són especialistes de música i la quarta, professor de filosofia; la segona, girarà al voltant de la pregunta "Cal aprendre música?
Per què?", i a la tercera, es parlarà de "quins problemes hi ha i com hauria de ser la docència de la música".
Rosa Maria Girbau, coordinadora de l'àrea artística de la Inspecció d'Educació.
El Tricentenari és un tema d'actualitat que s'ha de tractar a l'ensenyament, és obvi que allò que està passant fora de les aules és un objecte de coneixement en el qual alumnes i professors tenen el dret i el deure d'aprofundir de manera crítica i documentada.
Estem vivint en directe una autèntica revolució democràtica, uns fets històrics que seran molt importants en el devenir històric de Catalunya.
En aquest context d'efervescència s'incardina un precedent històric important per entendre la situació actual: la Guerra de Successió.
Inicia la conversa: F. Xavier Hernàndez Cardona, historiador i catedràtic de la Universitat de Barcelona.
Els programes d'aquestes institucions desenvolupen un ampli ventall d'activitats, adaptades a les diferents franges d'edat i que tenen com a objectiu fonamental complementar, ampliar i diversificar el currículum.
El museu és un bon camp de treball i d'experimentació per a l'escola, un espai on la interdisciplinarietat es dóna de forma natural, on les humanitats, les ciències aplicades i la tecnologia es posen al servei del patrimoni per estudiar-lo, donar-hi valor i garantir la seva permanència per a les generacions futures.
Crear recursos i incorporar noves metodologies en l'apropament als objectes patrimonials, oferir formació als professionals de l'ensenyament i participar en projectes innovadors en col·laboració amb els centres educatius són altres de les accions que es desenvolupen des dels museus i que fan palès que compartim el gran repte de l'educació dels nostres infants i joves.
Iniciaran la conversa: Esther Fuertes, mestra i museòloga, al Departament d'Educació del Museu Nacional d'Art de Catalunya; Carme Prats, cap d'Exposicions, Educació i Projectes del Museu de la Ciència i de la Tècnica de Catalunya, i Joan Roca, director del Museu d'Història de la Ciutat de Barcelona.
El concepte CLIL (Content and Language Integrated Learning) / AICLE (Aprenentatge integrat de continguts i llengua estrangera) va ser definit per primera vegada l'any 1994, en el context d'un projecte europeu.
Al voltant de l'any 2000, l'aprenentatge integrat de contingut i llengua estrangera va començar a tenir presència als nostres centres educatius i ha tingut continuïtat fins a l'actualitat.
La conversa, que serà íntegrament en anglès, pretén obrir el debat sobre els nous horitzons de CLIL/AICLE en l'àmbit europeu i aquí a casa nostra.
Iniciaran la conversa: David Marsh, de la University of Jyväskylä; Tuula Asikainen, del CLILedu/Summer University of Lapland, i Natàlia Maldonado, del Servei d'Innovació i Formació de l'Educació Infantil i Primària del Departament d'Ensenyament.
Dia: Dijous, 10 d'abril de 2014 a les 18h a les 19.30h
Lloc: Sala d'Actes del Departament d'Ensenyament (Via Augusta, 202-226, Barcelona)
En el món complex d'avui és imprescindible treballar actituds i valors que contribueixin a la convivència, al respecte dels drets de les persones i a l'assoliment d'unes condicions de vida dignes per a tothom.
Com pot contribuir l'escola a formar alumnes competents per viure i conviure d'acord amb els valors propis d'una societat democràtica: la llibertat i la responsabilitat personal, la solidaritat, el respecte, la igualtat i l'equitat?
Iniciaran la conversa: Irene de Puig, educadora i directora del Grup IREF (Innovació i Recerca per a l'Ensenyament de la Filosofia) i Jaume Cela, mestre jubilat i escriptor.
Sala de plens del Departament d'Ensenyament (Via Augusta, 202-226, Barcelona)
L'ensenyament sobre l'Exili, la Deportació i l'Holocaust ha de formar part, com a tema explícitament curricular, interdisciplinari i transversal de l'educació al nostre país, de la mateixa manera que la transmissió i reflexió sobre la memòria democràtica forma part dels currículums explícits, interdisciplinaris i transversals a Europa.
Les Nacions Unides van designar el dia 27 de gener, la data d'alliberament dels presoners dels camp de concentració d'Auschwitz, com el Dia Internacional de Commemoració en Memòria de les Víctimes de l'Holocaust.
Més enllà de les celebracions, reflexionar sobre l'educació en els valors de la convivència, ens ajuda a prevenir prejudicis i actituds racistes i a promoure això societats més justes i ciutadans i ciutadanes tolerants que defensin els drets humans.
Iniciaran la conversa: Marta Simó i Susanna Sigiran, membres del grup de treball Exili, Deportació i Holocaust Departament d'Ensenyament i Memorial Democràtic.
Lloc: Sala de plens del Departament d'Ensenyament (Via Augusta, 202-226, Barcelona)
Cada vegada hi ha més evidències que la salut depèn en bona part de la nostra conducta en relació a l'alimentació, l'activitat física, el consum de tòxics i la gestió de les emocions.
L'educació física escolar i l'esport són dos àmbits des dels quals es poden implementar programes que incideixin en els hàbits saludables dels infants i els joves.
Tanmateix, la màxima eficàcia en promoció de la salut l'aconseguirem quan superem l'àmbit de l'educació física i l'esport i apostem per ser escoles o instituts saludables.
I, encara millor, quan ampliem el camp d'intervenció de manera que el nostre barri, districte, municipi o ciutat prengui decisions per la millora dels hàbits saludables de tots els ciutadans.
L'expressió oral del mestre és un model directe de comunicació per a l'alumne.
Reflexionem sobre la capacitat comunicativa del docent lligada al desenvolupament de l'expressió oral dels nostres alumnes.
Hi ha consciència sobre la responsabilitat que suposa?
Quines són les tècniques i estratègies que coneixem i posem en pràctica?
Iniciaran la conversa: Carles Pérez Jaumira, periodista de TV3, locutor i professor de locució; Josep Maria Castellà Lidon, professor de Lingüística i Anàlisi del Discurs a la Universitat Pompeu Fabra; Montserrat Vilà i Santasusana, professora titular del Departament de filologia catalana a la Facultat de Ciències de l'Educació de la UAB i Iolanda Traver Vidal, professora de llengua i literatura a Secundària i al Departament de Didàctica de la llengua i literatura de la UB.
Dijous, 5 de març a les 17:30h, a la sala de plens del Departament d'Ensenyament.
Quin paper tenen l'observació i l'experimentació en l'aprenentatge i desenvolupament dels infants de 0 a 6 anys?
Quin concepte tenim dels infants d'aquestes edats, del seu aprenentatge, desenvolupament i sobre com construeixen coneixements?
Quin paper tenim el professorat en aquest procés?
Quins recursos materials i metodològics utilitzem?
Quins vincles creem amb les famílies per establir continuïtats en tot aquest procés?
Professora dels estudis de grau d'educació infantil a la Facultat d'Educació i Psicologia de la Universitat de Girona.
Directora de l'Escola bressol Municipal "L'Olivera" de Girona.
Directora del Centre d'Educació Infantil i Primària "Bosc de la Pabordia" de Girona.
El teatre és una potent forma d'aprenentatge en l'educació de l'expressió oral, corporal, i emocional.
Explicarem el per què i el com treballar el teatre amb nens i adolescents, i donarem a conèixer experiències de referència de teatre a l'escola i a l'institut, on la dramatització desenvolupa l'expressió artística i també és una eina per a treballar la convivència al centre.
Anna Barrachina, actriu de teatre, televisió i cinema
Cristina Morales, mestra d'educació infantil a l'escola Serra de l'Obac (Terrassa)
Xavier Boada, actor de teatre, televisió i cinema; i Cesc Noto, professor de secundària a l'IES Leonardo da Vinci (Sant Cugat) i coordinador del grup de recerca "Equip Cuidem-nos" de l'Ice de la UAB
Quines pràctiques de centre i d'aula faciliten l'atenció educativa a tots els alumnes en el marc d'un sistema inclusiu?
Per assolir l'atenció a tots els alumnes, quins àmbits hem d'abordar?
Després de la publicació de les orientacions per a docents i professionals d'atenció educativa dels centres d'educació infantil, primària, secundària obligatòria i postobligatòria i dels serveis educatius "De l'escola inclusiva al sistema inclusiu", conversarem sobre totes aquelles accions, estratègies i mesures que ofereixen atenció educativa a tot l'alumnat.
Núria Roig, assessora tècnica docent del Sevei d'Atenció a la Diversitat i la Inclusió; Conxi López, assessora en inclusió digital al Baix Llobregat; Laia Lázaro, directora de l'escola Pere Calders de Polinyà; Margarida Pintó, directora de l'institut Molí de la Vila de Capellades; i Pere Planella, coordinador pedagògic de l'institut Molí de la Vila de Capellades.
Dijous, 17 de març a les 17:30, a la Sala d'Actes del Departament d'Ensenyament
"Un procés innovador: de l'àmbit de coneixement al treball integrat" en la vint-i-sisena Conversa Pedagògica que es fa a la nostra seu.
Quan la creativitat s'incorpora en la manera de fer d'un grup de professionals s'observa l'aparició d'unes determinades condicions que la faciliten i l'afavoreixen.
Una d'aquestes condicions és la creació d'uns espais comuns de trobada que propicien la connexió entre diferents àrees de coneixement.
La frontera entre ciència i llengües, o entre matemàtiques, tecnologia i medi social, afavoreix els processos creatius i innovadors que permeten la posada en pràctica de noves estratègies i de nous materials d'ensenyament i aprenentatge.
El CESIRE és el centre de suport a la innovació i la recerca del Departament d'Ensenyament i integra docents de diferents àrees de coneixement i diverses etapes educatives en un mateix espai de treball i amb objectius comuns.
En aquesta conversa compartirem l'experiència de treball del CESIRE on moltes de les propostes i dels projectes emergeixen i es desenvolupen en la frontera entre diversos àmbits curriculars.
Els conductors de la conversa seran: Lluís Mora, Rosanna Fernàndez, Elvira Martí, Núria Carrillo i Julio Pérez, del CESIRE (Centre de Recursos Pedagògics Específics de Suport a la innovació i la Recerca).
2 de juny 2016 a les 17.30h. a la sala de plens del Departament d'Ensenyament (Av/.
La biblioteca escolar és un recurs clau per a la millora de la competència lectora en tots els seus àmbits, una eina de suport per a l'adquisició de les competències bàsiques i per al desenvolupament del projecte educatiu de centre.
Les biblioteques dels centres educatius no treballen de forma aïllada sinó que ho han de fer de forma coordinada amb l'entorn: serveis educatius, biblioteques públiques i altres organismes.
Com hauria de ser una biblioteca d'un centre educatiu del segle XXI?
Quines línies de coordinació hauria de tenir amb la biblioteca pública?
Hi intervenen: Dolors Bundó, Mestra responsable de la biblioteca de l'Escola Cossetània de Vilanova i la Geltrú; Nati Calvo, Directora de la Biblioteca Sant Ildefons de Cornellà, i Albert Correa, Mestre del Col·legi Sant Andreu de Badalona i membre del grup Biblioteques Escolars de Badalona.
L'entrevista és una eina important per a la comunicació entre les famílies i l'escola.
Per aquesta raó des de la planificació i la preparació de l'entrevista, és fonamental definir els objectius així com considerar les estratègies més adients.
Des d'aquesta perspectiva, és essencial no deixar res a la improvisació i donar resposta a dubtes i preguntes que puguin sorgir: Quines estratègies faciliten la comunicació amb les famílies?
Quines pautes es poden tenir en compte per fer una entrevista eficaç i eficient?
L'acte tinguè lloc el passat dijous 9 de març a les 17.30h. a la Sala d'Actes del Departament d'Ensenyament.
Llicenciada en Filologia, màster en gestió de la comunicació, formadora en comunicació interpersonal.
Té una experiència consolidada com a formadora de la formació permanent del professorat.
Actualment és directora de l'escola Teresa Altet, de Rubí.
Rosa Maria Rif à, professora llicenciada en Història.
Actualment és directora del col·legi Vedrunes, de Terras sa.
La Xarxa de Competències Bàsiques aplega docents de centres que volen transformar-se per millorar els aprenentatges dels seus alumnes.
Es tracta d'un model de formació permanent del professorat entre iguals i en xarxa, que promou la pràctica reflexiva i l'intercanvi d'experiències, tot aprofitant també l'ús de les tecnologies.
Aquest acte tingué lloc el dijous 25 de maig a les 17.30h. a la Sala d'Actes del Departament d'Ensenyament.
Marc Beltran, mestre d'educació primària i membre de l'equip de coordinació de la Xarxa de Competències Bàsiques
Alfons Espinosa, mestre a l'Escola Drassanes (Barcelona), centre integrant de la Xarxa de Competències Bàsiques
Natàlia Mayor, coordinadora pedagògica a l'Institut Montserrat Colomer (Sant Esteve Sesrovires), centre integrant de la Xarxa de Competències Bàsiques
Maria Ojuel, professora d'educació secundària i membre de l'equip de coordinació de la Xarxa de Competències Bàsiques
Francesc Segura, mestre d'educació primària i membre de l'equip de coordinació de la Xarxa de Competències Bàsiques
Trentena conversa pedagògica: Com projectem la imatge del centre en la xarxa?
Quan un centre educatiu té presència a Internet, o bé a les xarxes socials, ja s'enfronta a la construcció d'una identitat digital pròpia.
Per això la gestió de la imatge pública dels centres no es pot deixar a l'atzar, d'una banda, perquè la imatge que projectem també afecta a l'alumnat i, d'altra, perquè és un aspecte molt important de comunicació i de confiances mútues.
Per tant, cal reflexionar conjuntament i prendre decisions pel que fa a què, com i on divulguem?
Quines apreciacions ètiques cal tenir en compte?
La conversa tenir lloc el dijous 23 de novembre a les 17.30h a la Sala d'Actes del Departament d'Ensenyament.
Periodista especialitzada en internet i les Tecnologies de la Informació i la Comunicació.
És la directora del diari Nació Digital des del juliol de 2015.
Mestre d'Educació Primària i de Música i Coordinador d'Informàtica.
Formador de l'Àrea TAC des de l'any 2000 i membre de GRUP ICE-TAC de Primària de la UdG i de la Junta de L'AEMCAT Associació d'Ensenyants de Música de Catalunya.
Professor d'Arts visuals del centre.
És el responsable de les xarxes socials en què té perfil el Centre
Des del 2007 és el Cap de servei de l'Àrea de Tecnologies per a l'Aprenentatge i el Coneixement del Departament d'Ensenyament.
Trentena conversa pedagògica - Versió íntegra
31a conversa pedagògica: Educació de qualitat, fugint dels estereotips de gènere!
Els 17 Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS) –objectius universals, integradors i ambiciosos- guien la implementació de l'Agenda 2030 de les Nacions Unides per al Desenvolupament Sostenible.
D'entre aquests objectius destaquem dins del marc pedagògic del debat que ens ocupa d'una banda, el plantejament d'una educació inclusiva, equitativa i de qualitat per a tothom (ODS4) i d'altra, aconseguir la igualtat de gènere (ODS5).
En aquesta línia, el Departament d'Ensenyament ha considerat encertat organitzar una conversa pedagògica per convidar a la reflexió i compartir experiències per descobrir altres mirades, que ajudin a assumir les noves responsabilitats d'educar en una societat amb igualtat d'oportunitats entre nens i nenes, homes i dones del futur.
Aquest acte tindrà lloc el dijous 19 d'abril a les 17.30h a la Sala d'Actes del Departament d'Ensenyament.
Marta Caño Valls, Professora de Biologia i geologia i coordinadora pedagògica.
Des de fa tres cursos coordinadora de la XAJI (Xarxa activa de joves per la igualtat) de l'institut.
Toni Soto Hidalgo, Orientació educativa.
Psicòleg amb menció clínica i educació, especialitzat en bullying i cyberbullying, amb treballs publicats a la UOC i el Departament d'Ensenyament.
Ha format part del circuit contra la violència infantil i juvenil del Prat de Llobregat.
Actualment, cursa el postgrau en violència familiar, per la UB.
Escola Sant Climent de Llobregat
Núria Garcia Roda, Mestra d'Educació Infantil i Cap d'estudis del centre.
En el seu centre es treballa el currículum de manera globalitzada i des del 2005 implementen el projecte de coeducació.
Marina Amaro Monreal, exalumna del cicle formatiu de Promoció en igualtat de gènere.
Presidenta de la cooperativa Amaltea Igualtat, una cooperativa de treball associat i sense afany de lucre que neix amb la vocació de treballar per assolir la igualtat i l'equitat de gènere per contribuir a una societat més justa.
Núria Salan, presidenta de la Societat Catalana de Tecnologia, vinculada a la UPC com a investigadora i professora del Departament de Ciència de Materials i Enginyeria Metal·lúrgica.
Col·labora i participa en programes de mentoria i apoderament de dones en l'àmbit de la ciència i la tecnologia.
Trenta-unena conversa pedagògica - Versió íntegra