projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
La vostra empresa o organització està treballant per impulsar una gestió responsable?
La Comissió de Responsabilitat Social del Consell de Relacions Laborals, amb la col·laboració del Consell de Treball, Econòmic i Social de Catalunya, analitzarà la vostra experiència (memòria o informe de sostenibilitat) per incorporar-la, si escau, al Mapa d'experiències destacades.
L'objectiu del servei d'anàlisi d'experiències i del directori és donar a conèixer iniciatives d'implantació de la responsabilitat social a empreses i organitzacions catalanes, per fer-ne difusió i facilitar la transferència de coneixement a altres organitzacions.
A continuació trobareu una relació d'articles d'opinió elaborats per les empreses que la Comissió de Responsabilitat Social ha visitat.
Aquesta publicació pretén presentar les principals metodologies, certificacions, normes i guies existents, de caràcter local i internacional, amb més presència a Catalunya, per elaborar i posar en pràctica un pla d'acció de responsabilitat social que impregni l'activitat diària de les pimes.
Aquesta publicació posa a disposició de les empreses les primeres recomanacions en matèria de responsabilitat social, que es concreten en un conjunt de 12 clàusules generals i específiques a la negociació col·lectiva que poden ser aplicables i adaptables a qualsevol organització independentment de la seva dimensió.
Aquesta publicació pretén oferir una visió compartida del que és la responsabilitat social.
Amb l'objectiu de sumar esforços, ajudar a les empreses a comprendre el sentit estratègic de l'RS i orientar-les sobre les possibles accions que poden fer per incloure la responsabilitat social en la seva gestió.
Anualment es posen en marxa accions formatives adreçades a millorar el desenvolupament professional de les persones que impulsen la incorporació d'una gestió més responsable i sostenible en les organitzacions de Catalunya.
En aquest apartat trobareu tots els materials formatius que s'han tractat al llarg de les diferents sessions organitzades, així com la nova oferta disponible del cicle formatiu de responsabilitat social anual.
Si busquem al diccionari la paraula essència ens la defineix com "Allò que constitueix la natura pròpia d'una cosa", "allò que hi ha en una cosa de permanent i invariable".
És per aquest motiu que des de La Fageda quan parlem de Responsabilitat Social Empresarial, solem dir que forma part de la genètica de l'organització, que en essència som un projecte de responsabilitat social.
Quan l'any 1982 Cristóbal Colón impulsa una empresa amb el propòsit de dignificar la vida de persones amb malaltia mental concebent el treball com una eina rehabilitadora converteix una quimera en un projecte que comença a cobrir un buit social.
Trenta-dos anys després, el propòsit és el mateix, permanent i invariable, i afronta ara el repte de la seva perdurabilitat.
Més enllà de normes, codis, manuals i legislacions, l'aplicació de polítiques de responsabilitat social a les empreses només seran reals, creïbles i efectives si el lideratge d'aquestes empreses interioritza els valors intrínsecs a la RSE i té capacitat per impregnar-los a la resta de l'organització.
Si l'aplicació de la RSE en qualsevol PIME o gran empresa se sustenta només en interessos per a fomentar una determinada imatge, estem davant processos de maquillatge i ja se sap que el maquillatge, per més qualitat que tingui, perd eficàcia amb l'inexorable pas del temps.
De ben segur que a La Fageda ens queden moltes assignatures pendents i probablement també n'hem suspès alguna, però el notable és alt en el conjunt del seu expedient perquè el terme responsabilitat " la capacitat de garantir l'acompliment d'una cosa" l'ha complert amb escreix.
La Fageda va néixer amb poc més de deu persones la vida de les quals transcorria fins aleshores entre les parets d'un "manicomi".
Avui La Fageda acull prop de tres-centes persones, 160 d'elles amb discapacitat intel·lectual o trastorn mental sever.
La innovació, el compromís amb el client i amb els empleats, la planificació a llarg termini, l'estalvi en els processos de producció, l'avaluació de resultats i la transparència, aquesta última clau, són considerats òrgans vitals de la RSE.
En el nostre llenguatge, ho traduïm per tenir la persona com a eix i això fa que totes les accions, a vegades amb més o menys encert, es focalitzin cap aquest valor.
Prèviament a la presentació de cap sol·licitud, cal disposar d'informació fiable sobre quins són els requisits per accedir-hi i quins són els documents que es demanen per verificar el compliment d'aquests requisits.
Amb caràcter general, la presentació a registre de les sol·licituds d'autoritzacions inicials s'ha de fer de manera presencial i personal, concertant cita prèvia davant qualsevol de les oficines habilitades La sol·licitud ha d'anar sempre acompanyada dels justificants del pagament efectiu de les taxes i dels documents que acreditin el compliment de tots els requeriments que indiqui la guia de tramitació.
En el cas de sol·licitud d'autorització per treballar per compte propi per una persona resident fora de l'Estat; cal presentar la sol·licitud a l'oficina consular o la representació diplomàtica d'Espanya al país de residència de la persona estrangera.
Pròximament s'implementarà el procediment de tramitació electrònica per a l'entrada i registre d'aquestes sol·licituds.
Amb anterioritat a la presentació de cap sol·licitud, cal disposar d'informació fiable sobre quins són els requisits per accedir-hi i quins són els documents que es demanen per verificar el compliment d'aquests requisits.
Un cop completat l'expedient, la sol·licitud es pot presentar, sempre acompanyada dels justificants del pagament efectiu de les taxes i dels documents que acreditin el compliment de tots els requeriments que indiqui la guia de tramitació:
Aquest registre permet adjuntar dos fitxers i el pes total ha de ser inferior a 5 Mb (s'admeten fitxers en format comprimit).
Les guies de tramitació faciliten l'accés al formulari de sol·licitud específic per a cada autorització.
Més de 800 milions de persones no disposen d'aigua corrent, això vol dir que hi ha l'equivalent a tots els habitants que formen part de la Europa geogràfica (des dels Urals fins a Gibraltar) que no tenen aigua.
Aquesta dada és esfereïdora, però deixa espai a la esperança.
Que únicament un 12% de la població mundial no tingui accés al aigua era una fita que la ONU va proposar com a Objectius de Desenvolupament del Mil·lenni (ODM).
A les portes de la data límit -2015- s'ha aconseguit reduir fins a la meitat la proporció de població que a l'any 1990 no disposava d'aigua corrent.
L'aigua és un bé vital i una necessitat bàsica per al compliment dels ODM.
És impossible la eradicació de la pobresa, la reducció de la mortalitat infantil, la igualtat entre sexes, la ensenyança primària universal, el combat a les malalties massives (VIH, Malària...) o la sostenibilitat mediambiental si no assegurem l'accés universal a l'aigua.
La responsabilitat de les empreses que formen part d'Agbar, s'alimenta d'aquesta necessitat de proveir a tothom d'aigua.
L'aigua és un dret humà i les companyies que formen part del nostre grup treballen per facilitar a comunitats i governs la tecnologia, la gestió i el coneixement necessaris per utilitzar aquest recurs bàsic amb eficiència i responsabilitat.
Amb una visió a llarg termini, inclusiva, que té en compte totes les necessitats que hi ha a l'entorn.
Publicat al butlletí RScat 8 (12 de setembre de 2014)
Directora de Comunicació i Donació del Banc de Sang i Teixits
Cada any 250.000 persones a Catalunya donen sang, teixits, llet o cèl·lules mare per poder atendre els malalts que en necessiten com a teràpia.
No saben per a qui són aquestes donacions ni tampoc té rellevància per al qui dona: a l'altra banda hi va la vida d'una persona i aquest és un argument prou sòlid per fer un gest al qual dediquem només uns minuts del nostre temps.
Una persona com la Manuela, afectada de leucèmia i que necessita transfusions diàries.
O l'Àngels, que pateix talassèmia i que ha rebut ja més de 1.000 donacions de sang en la seva vida.
O el Bernat, amb una síndrome que requereix també transfusions cada dos o tres setmanes per poder refer-se.
O el Carlos, que va rebre 3 litres de sang i plasma després d'un accident.
O com tu, que estàs llegint aquest article.
O com jo, que l'estic escrivint i vaig rebre sang als 19 anys.
El Banc de Sang i Teixits és qui té la missió d'aconseguir les donacions, conservar-les i fer-les arribar als hospitals per als malalts que les necessiten.
Som molt solidaris i responem massivament a les crides puntuals (les cues per donar sang després de l'atemptat de Barcelona en són un exemple), però ens és més difícil pensar en una necessitat que no és puntual i excepcional sinó constant i diària.
La sang caduca; les plaquetes només duren 5 dies, i per això cada dia cal sumar 1.000 donacions per garantir que un tractament que no té alternativa arribi a tothom qui el necessita.
Cert és que mai ha faltat sang però també que un 30% dels catalans diem que no donem perquè no hi pensem.
El Banc de Sang i Teixits organitza cada any 4.000 campanyes per tot Catalunya i també tenim espais de donació oberts cada dia als principals hospitals.
En la donació hi col·labora gairebé tothom.
Des d'entitats com la Federació i l'Associació de Donants fins a la Creu Roja passant pels Bombers, els Mossos, els principals cuiners o moltes altres entitats de referència.
Organitzen campanyes de donació o promouen que donem com a valor que va més enllà d'un fet puntual i que significa que ens importa la vida dels altres siguin qui siguin, vinguin d'on vinguin i pensin el que pensin.
Les escoles són clau per estendre aquests valors i per això fem arribar als més petits la necessitat de la sang, la llet materna o els teixits per poder sobreviure.
Ells mateixos preparen i organitzen una campanya de donació en aquest cas de sang a les seves escoles i animen pares, tiets, amics i veïns a animar-se a participar-hi.
Es tracta d'un projecte anomenat Aprenentatge i Servei que fa 11 anys que fem juntament amb la UB i amb el qual ja hem recorregut 1.000 escoles i hem arribat a 50.000 nens i les seves famílies.
El més sorprenent és que en aquestes campanyes un 26% de les persones s'estrenen com a donants, 6 punts més del que és habitual.
I és que, qui li diu a un nen o a un jove que no donarà sang si sap que hi ha una vida al darrera?
Publicat al butlletí RScat 27 (17 de juliol de 2019)
Per conèixer les nostres campanyes diàries
Per saber més sobre aquest projecte podeu visitar el seu blog
Et volem explicar 76 històries que valen una vida
Aquesta és la fase principal de l'orientació i consistirà en una reunió presencial amb l'equip professional de la Direcció General de Relacions Laborals i Qualitat en el Treball en què es treballarà conjuntament per identificar els punts forts de l'organització i possibles millores, així com per concretar i definir el pla d'acció que es durà a terme en matèria de responsabilitat social.
S'oferiran recursos durant tot el procés d'implementació, així com exemples de bones pràctiques i metodologies de responsabilitat social de referència.
Aquesta eina us facilita el càlcul del cost econòmic que un accident de treball suposa per a la vostra empresa.
L'objectiu és fer més evident l'impacte econòmic que els accidents de treball suposen per a una empresa.
L'eina té en compte variables diverses com la pèrdua d'hores de treball i de producció, els desperfectes en la maquinària i les instal·lacions, i també les possibles despeses de caire legal o administratiu que se'n puguin derivar.
Així mateix, inclou la possibilitat d'obtenir la diferència entre la despesa calculada i la inversió que hauria permès evitar l'accident laboral.
Podeu accedir al formulari d'avaluació del cost d'accidents de treball, inclòs en la publicació Estudio de costes de accidentes.
Institut Basc de Seguretat i Salut Laborals.
Si vols rebre les notícies sobre les activitats formatives, divulgatives, orientatives i informatives del Consell de Relacions Laborals, omple si et plau el següent formulari:
Informació bàsica de protecció de dades del tractament "Activitats formatives i divulgatives"
Responsable del tractament: Direcció General de Relacions Laborals i Qualitat en el Treball del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies.
Finalitat: La finalitat és preparar i desenvolupar les diferents accions formatives, divulgatives i/o orientatives.
Legitimació: Consentiment de l'interessat.
Drets de les persones interessades: Podeu accedir a les vostres dades, rectificar-les o suprimir-les, oposar-vos al tractament i sol·licitar-ne la limitació, quan sigui procedent.
Per exercir aquests drets, heu d'adreçar un escrit a la Direcció General de Relacions Laborals i Qualitat en el Treball per correu postal (C. Sepúlveda, núm. 148-150, 08011 Barcelona) o correu electrònic (adreçat a [EMAIL] i signat electrònicament amb DNI electrònic o certificat digital reconegut).
Informació addicional al web: http://treballiaferssocials.gencat.cat/protecciodades
El Consell de Relacions Laborals de Catalunya és fruit de la voluntat dels agents socials i econòmics del país i del Govern de la Generalitat de Catalunya de crear un espai estable de concertació, diàleg social i participació institucional.
L'any 2007 el Parlament de Catalunya va aprovar, per unanimitat, com a primera llei d'aquella legislatura, la Llei 1/2007, de 5 de juny, de creació del Consell de Relacions Laborals de Catalunya.
La missió principal del Consell consisteix en impulsar i consolidar un marc català de relacions laborals perquè les relacions de treball s'adaptin de forma permanent a l'entorn i la seva evolució es vinculi a les necessitats del sistema productiu de Catalunya.
Les seves funcions bàsiques són fomentar i facilitar la participació dels agents socials en el disseny i posada en pràctica de les polítiques laborals per mitjà del diàleg i la concertació social entre el Govern de la Generalitat i les organitzacions sindicals i empresarials més representatives, donar suport als agents socials perquè millorin els continguts i l'estructura de la negociació col·lectiva a Catalunya i promoure la incorporació de la responsabilitat social en les empreses, organitzacions i administracions del territori.
Constituït pel Ple del Consell com a resposta al mandat de la Resolució 301/X del Parlament de Catalunya, sobre la situació de la joventut el Grup de treball Joves i Treball ha permès als representants de patronals, sindicats i al Consell Nacional de la Joventut de Catalunya conèixer i fer partícips de les polítiques d'ocupació juvenil.
Actualment mitjançant el diàleg social s'està treballant en l'elaboració de mesures en favor de la qualitat de l'ocupació juvenil.
La Comissió de la Inspecció de Treball és l'òrgan del Consell de Relacions Laborals que desenvolupa la participació activa dels agents socials en la planificació d'actuacions inspectores i en fa el seguiment.
Va crear-se arran del traspàs de les competències de la Inspecció de Treball i Seguretat Social a la Generalitat de Catalunya el març del 2010.
La Comissió d'Igualtat i del Temps de Treball és l'òrgan del Consell de Relacions Laborals que promou, d'una banda, la igualtat d'oportunitats i qualitat en el treball a les empreses catalanes i, de l'altra, l'assoliment de consensos en matèria d'usos del temps i racionalització d'horaris.
La Comissió de Convenis Col·lectius és l'òrgan del Consell de Relacions Laborals que fomenta i millora els diversos elements que intervenen en la negociació col·lectiva a Catalunya, amb l'objectiu d'impulsar-la, orientar-la i atendre situacions i circumstàncies que puguin requerir atenció i solució amb el total respecte a l'autonomia col·lectiva.
El Ple del Consell reunit en data de 28 de gener de 2008 va acordar per unanimitat la creació d'una Mesa de coordinació integrada per una persona membre del Consell representant de l'Administració de la Generalitat de Catalunya i de cadascuna de les organitzacions sindicals i empresarials presents al Consell amb la funció de coordinar les diverses actuacions del mateix.
Corresponen a la Mesa de coordinació del Consell les funcions següents:
El Consell de Relacions laborals, a través de la Comissió Executiva de Convenis Col·lectius, desenvolupa la funció decisòria sobre la solució de discrepàncies sorgides per falta d'acord en els procediments d'inaplicació de les condicions de treball, previstes al conveni col·lectiu d'aplicació en els supòsits establerts a l'article 82.3 de l'Estatut dels Treballadors, si la inaplicació afecta només a centres de treball de Catalunya.
L'objectiu és establir un sistema de "penalitzacions" o "incentius" per a les empreses considerant com un factor determinant la seva sinistralitat laboral.
L'aspecte "penalitzador" per incompliment de les obligacions sobre prevenció de riscos laborals es materialitza en recàrrecs de prestacions econòmiques en cas d'accident de treball i malaltia professional (previst al text refós de la Llei General de la Seguretat Social) i actuacions de ITSS.
L'aspecte relatiu a "incentius" el recull el Reial decret 404/2010, establint les empreses que poden ser beneficiàries d'aquests incentius econòmics, la quantia, el finançament i el procediment de sol·licitud.
La gestió i el control dels processos per a incapacitat temporal (IT) (baixes) pel que fa a la tramitació del procediment administratiu de determinació de contingències (comunes o laborals) a partir del comunicat mèdic de baixa es podrà iniciar:
En el supòsit que el metge d'atenció primària consideri que una patologia per la que s'inicia una incapacitat per contingència comuna pot tenir origen laboral, pot informar al pacient que s'adreci directament a INSS o a la mútua o enviar-lo a la Unitat de Salut Laboral (USL) del Sistema Sanitari Públic Català:
El metge d'AP del Sistema Sanitari Públic Català del Departament de Salut únicament pot demanar la determinació de contingència d'ofici a la Subdirecció General d'Avaluacions Mèdiques en els casos en que existeixi un procés anterior derivat de contingència professional i no està d'acord amb la resposta de la mútua.
BOE 235, de 29 de setembre 2009
BOE 176, de 21 de juliol de 2014
Quan l'alteració de la salut que presenta un treballador/a és la derivada d'una malaltia professional o d'un accident de treball i aquest està disconforme amb l'atenció que ha rebut per part de la MCSS pot plantejar les seva reclamació a l web de l'Institut Nacional de la Seguretat Social (INSS).
Aquest organisme a través de la Direcció General d'Ordenació de la Seguretat Social, ha creat un accés virtual de reclamacions d'accés públic per gestionar les queixes de treballadors i treballadores sobre la gestió de les mútues.
Els usuaris que estan disconformes amb l'atenció que han rebut per part d'una mútua col·laboradora amb la Seguretat Social poden plantejar les seves reclamacions al web de l'Institut Nacional de la Seguretat Social (INSS).
Una vegada estigueu al web de la Seguretat Social els passos a seguir són els següents o bé cliqueu a l'enllaç directa de reclamacions a les MCSS:
Seu electrònica> Ciutadans entrar>Altres Procediments> Reclamacions a les MCSS
Podeu consultar tots els laudes arbitrals i/o resolucions de la Comissió Executiva de Convenis Col·lectius, relatius als procediments d'inaplicació de les condicions de treball previstes al conveni col·lectiu d'aplicació en els supòsits establerts a l'article 82.3 de l'Estatut dels Treballadors, que el Consell de Relacions Laborals ha tramitat.
S'estima la sol·licitud consistent en inaplicar les condiciones retributives (articles 19, 20 i Annex I [Taules Salarials]) que es regulen al Conveni Col·lectiu de treball de l'empresa.
No s'estima la sol·licitud de reducció de les condicions de treball mencionades en la resolució anterior hagi de ser d'un 21% sinó del 8%.
Amb efectes del dia posterior a la notificació a les parts d'aquest Laude, emès conforme a la normativa aplicable a la data del laude.
Es resol que la mesura d'inaplicació de les condicions salarials configurades en les anteriors resolucions tindrà com a durada màxima la de l'esgotament del període d'ultraactivitat que afecta al Conveni Col·lectiu de referència en aquest Laude, a no ser que amb anterioritat a l'arribada d'aquest termini s'adopti un acord o conveni col·lectiu que sigui aplicable a l'empresa.
Al pretendre inaplicar l'abonament de la retribució variable en funció d'objectius (DPO) corresponent a l'any 2016, s'està pretenent la inaplicació retroactiva del Conveni, retroactivitat prohibida pel nostre ordenament jurídic.
L'arbitre desestima la sol·licitud principal de reducció d'un 30% del cost salarial, consistent en l'eliminació del dia d'antiguitat, supressió del cost de transport col·lectiu, eliminació del lot de nadal i modificació del complement de malaltia, per tenir un impacte econòmic mínim als efectes d'una reducció salarial que permeti a l'empresa sortir de la crisi i, la supressió dels complements ad personam i tercera i quarta paga extres que suposaria un tracte discriminatori entre treballadors/res.
Però estima la petició subsidiària, consistent en què l'arbitre estableixi la inaplicació de les condicions de treball que consideri, de les quals estableix una reducció d'un 25% de la retribució anual aplicable als complements a d personam i la tercera i quarta pagues i,a més, la mesura complementària de reducció del nombre o durada de les pauses.
Aquestes mesures serien fins que es mantingui la situació negativa o fins l'entrada en vigor d'un nou conveni.
La mesura d'inaplicació salarial no té la necessària causalitat de l'article 82.3 de l'ET orientada a la finalitat que persegueix.
No hi ha causes noves o sobrevingudes diferents a les anteriors que justifiquin una nova reducció salarial.
Tampoc s'acredita l'impacte de gènere de la mesura d'inaplicació.
No es poden atribuir efectes retroactius a pagues extraordinàries ja meritades, encara que no s'hagin percebut, per respecte al principi de seguretat jurídica i perquè la finalitat del precepte invocat no permet un despenjament retroactiu, sinó a futur.
No es pot privar als treballadors dels seus drets laborals ja meritats, ja que afectaria al 9.3 de la Constitució Espanyola.
Departament d'Empresa i Ocupació, Departament de Salut i Agència de Salut Pública de Barcelona
Recull detallat de les mesures preventives, de les actuacions en cas de lipoatròfia semicircular i tot allò relacionat amb l'obtenció de dades per a la notificació i seguiment de la malaltia.
La versió actualitzada d'aquest protocol de lipoatròfia semicircular de juny de l'any 2015 simplifica l'anterior i dóna a la lipoatròfia semicircular d'origen laboral la mateixa qualificació i notificació que a qualsevol altre accident de treball.
Full monogràfic que informa sobre les característiques de la lipoatròfia semicircular i els aspectes a tenir en compte per diagnosticar-la.
També descriu els factors de risc laboral que poden provocar la lipoatròfia semicircular, així com les mesures preventives i correctores a adoptar per evitar l'aparició de casos o obtenir una millora en els casos ja registrats.
Càpsula informativa per a TV que forma part d'una iniciativa divulgativa del Departament.
Conté recomanacions per evitar aquest tipus de trastorns.
Centre de Seguretat i Salut Laboral de Lleida
Estudi que permet conèixer l'impacte i la distribució de la síndrome de la canal carpiana d'origen laboral a la demarcació de Lleida durant els últims 5 anys (2002-2006).
S'ha elaborat en base als comunicats oficials de malalties professionals amb diagnòstic de certesa.
Centre de Seguretat i Salut Laboral de Barcelona
Opuscle informatiu sobre la lipoatròfia semicircular.
Descripció de la lipoatròfia semicircular i les causes que poden desencadenar-la, incloent les mesures preventives que es recomanen a les empreses.
Col·lecció Fulls d'informació monogràfics, 18
Informació sobre la brucel·losi, que és una malaltia aguda o crònica que afecta els animals i els humans, i sobre les mesures de protecció dels treballadors.