projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El projecte de doctorat industrial "Viabilitat del cultiu ecològic de l'arròs al Delta de l'Ebre" entre l'empresa de Deltebre Agroserveis.cat i la Universitat de Barcelona ha iniciat assajos per a elaborar una guia agronòmica per als pagesos.
La producció d'arròs ecològic al delta de l'Ebre és actualment testimonial i no arriba ni a l'1% de la superfície conreada (150ha), malgrat que hi ha una demanda creixent d'arròs ecològic per part del consumidor.
Davant esta realitat, l'empresa de Deltebre Agroserveis.cat ha signat un conveni amb la Universitat de Barcelona per a impulsar el projecte Organic Delta Rice, que té com a objectiu establir les bases tècniques per a impulsar la producció d'arròs ecològic al Delta.
El projecte, que té el suport del sector - Cambra Arrossera del Montsià, Nomen Foods, Prodelta i els regants de l'Esquerra-, es va presentar este dimecres a Amposta.
"A tot Europa, i també a Catalunya i Espanya hi ha una demanda creixent de producció ecològica i les cooperatives del territori es troben que no tenen capacitat per a subministrar arròs ecològic perquè no hi ha pagesos que en produïsquen", explica Alexandre Navarro, director executiu d'Agroserveis.Cat.
Esta coincidència entre la demanda del mercat i la necessitat de la indústria arrossera de poder oferir arròs de producció ecològica, és el que ha donat peu al projecte Organic Delta Rice, que té com a objectiu elaborar una guia agronòmica per a produir arròs ecològic al Delta i garantir una base tècnica que done "seguretat" i "rendibilitat" als pagesos que vulguen apostar per la producció ecològica.
Els primers assajos del projecte Organic Delta Rice van començar l'any passat en una finca de 6,5 jornals -d'1,3 hectàrees- a la Finca de la Palma de Deltebre.
Es fan diferents assajos per a resoldre diferents qüestions com el control de males herbes i de malalties com la pyricullaria sense l'ús de productes químics; quines varietats d'arròs tenen una producció més estable amb esta tècnica; o també s'analitza factors com la fertilització dels camps o l'ús de fungicides.
Actualment s'està fent proves amb les 7 varietats d'arròs rodó que es conreen al Delta i algunes d'elles han donat bons resultats en el primer any d'assajos.
"Pensem que la producció d'arròs ecològic serà més rendible per als pagesos", assegura Navarro, que explica que, "malgrat que la producció serà més baixa, el preu de l'arròs serà més alt i una part compensarà l'altra".
Navarro, a més, està convençut que la producció ecològica podria ser una "oportunitat" per als pagesos que conreen petites superfícies arrosseres, ja que obtindran rendibilitats més altes per hectàrea.
Per a la realització dels assajos, el projecte compta amb la col·laboració de les empreses del sector fitosanitari i de desenvolupament de llavors i adobs que en el marc del projecte assagen diferents productes i varietats que puguen ser útils per a la producció ecològica.
En el marc de la jornada de presentació del projecte Organic Delta Rice es van donar a conèixer els primers resultats dels assajos i les pròximes fases del projecte que tindrà una durada inicial de tres anys.
Una empresa catalana vol llançar les primeres cremes solars intel·ligents.
Roka Furadada capta prop de 500.000 euros i aspira a vendre el seu producte ja el 2021
Ha sigut un any que ha passat a la velocitat de la llum per a Roka Furadada.
El març del 2019 naixia aquesta empresa de la mà de Judit Camargo.
En 11 mesos ha sabut el que és ser premiada en instàncies internacionals, ha rebut diversos ajuts públics i ha despertat l'interès dels potencials clients.
En aquest temps, segons ha sabut l'ARA, ja ha captat prop de 500.000 euros.
La raó de tot plegat potser és el producte que té entre mans.
Aquesta start-up del sector químic treballa per poder portar al mercat cremes solars intel·ligents.
Com explica la seva impulsora, "malgrat que es posi crema, la gent se segueix cremant, especialment en exposicions curtes i exhaustives a l'estiu".
El producte que té entre mans "s'activa més quan hi ha més radiació solar, és un filtre progressiu, com si parléssim d'ulleres de sol polaritzades".
Les cremades a la pell com a conseqüència del sol, afegeix, són un problema que va a més: un terç dels càncers són de pell, amb més de tres milions de casos anuals.
A més, en la seva modalitat més greu, el melanoma, més del 65% dels casos es consideren conseqüència directa de la sobreexposició al sol.
A més d'aquesta adaptabilitat de la crema, l'empresa també treballa perquè el producte ofereixi a l'usuari una finestra de 20 minuts d'exposició en què el sol sí que arribi a la pell, de manera que es previngui el dèficit de vitamina D per l'ús de les cremes solars.
Aquest avenç encara està lluny, però l'adaptació de la crema al sol que hi ha ja està testada i està pendent de ser registrada.
El model de negoci de Roka Furadada, que té ara per ara tres treballadors, passa per comercialitzar el seu producte a empreses cosmètiques, particularment als Estats Units i a Europa.
Segons explica Camargo, tant distribuïdors com fabricants ja li han fet arribar el seu interès.
El principal actiu de l'empresa és la propietat intel·lectual que té sobre un projecte que va encetar la farmacèutica catalana Ferrer.
La companyia, on havia treballat Camargo, va tancar el seu departament de recerca i desenvolupament en plena crisi.
El grup dels Ferrer havia dedicat una forta inversió a aquesta investigació en concret.
La velocitat a què creix l'empresa no sembla tenir constriccions financeres a mitjà termini: la seva fundadora creu que aquest mateix mes pot tancar una nova injecció de 450.000 euros que l'acostaran molt a l'objectiu de captar un milió d'euros per poder portar el producte al mercat.
S'obre el termini de la convocatòria 2020 dels Doctorats Industrials.
L'objecte d'aquesta convocatòria és atorgar ajuts a projectes de recerca que es desenvolupin en el marc estratègic d'una empresa o entitat de l'entorn empresarial (empreses, fundacions, Institucions, ONG, organismes públics, etc) i, alhora, en el si d'un grup de recerca d'un organisme de recerca (Universitats, Centres de Recerca, Centres Tecnològics i Hospitals Universitaris), en els quals el doctorand o doctoranda ha de dur a terme la seva formació investigadora, amb l'objectiu de fer una tesi doctoral en qualsevol àmbit de coneixement i qualsevol sector empresarial.
Pots sol·licitar l'ajut en aquest enllaç
El proper termini de presentació de sol·licituds de la convocatòria DI 2020 finalitza el 9 de juny a les 14:00h.
Durant els mesos vinents d'octubre i desembre de 2020 hi haurà noves oportunitats per a presentar noves solicituds.
La sol·licitud, d'acord amb el formulari normalitzat, l'ha de presentar una de les parts que hagin signat el conveni de col·laboració per al desenvolupament del projecte.
En primer lloc, s'ha de descarregar el formulari del web a un disc local.
Un cop emplenat s'ha d' adjuntar a aquest formulari la documentació annexa requerida en pdf, i s'ha d'enviar.
La sol·licitud consta de dues parts:
El formulari es pot emplenar amb les dades generals i desar tantes vegades com sigui necessari mentre es treballa.
La documentació annexa s'ha d'ajuntar electrònicament al mateix formulari.
Està formada pels quatre documents següents, que s'han de tenir preparats en pdf, no sobrepassant els pesos indicats:
Per part de l'entorn acadèmic es poden beneficiar d'aquesta convocatòria els organismes de recerca, en concret les universitats públiques i privades del sistema universitari de Catalunya, així com els centres de recerca, els centres tecnològics i les fundacions hospitalàries amb seu a Catalunya.
Per part de l'entorn empresarial es poden beneficiar d'aquesta convocatòria, sempre que no siguin organismes de recerca o ens dependents d'aquests:
a) En els projectes DI-COF (cofinançats amb centre de treball a Catalunya), les empreses o entitats de l'entorn empresarial (fundacions, institucions, ONG, organismes públics, etc), excepte les entitats vinculades formalment a la gestió o promoció del Pla de Doctorats Industrial, els organismes de recerca o entitats que en depenguin, els centres adscrits a les universitats, així com els departaments, les delegacions i els serveis territorials de la Generalitat de Catalunya.
b) En els projectes DI-ESP (ajuts específics), les empreses amb centre de treball a Catalunya o fora de Catalunya.
Les entitats de l'entorn empresarial i l'acadèmic han d'haver signat un conveni de col·laboració per dur a terme conjuntament el desenvolupament d'un projecte de DI, d'acord amb el procediment de participació en el Pla DI, recollit a la pàgina web doctoratsindustrials.gencat.cat.
En aquests projectes hi poden participar altres institucions d'acord amb el que es prevegi al conveni corresponent.
Consulta la RESOLUCIÓ EMC/460/2020, de 18 de febrer, per la qual s'obre la convocatòria de Doctorats Industrials (DI) 2020 (ref. BDNS 496769)
Podeu descarregar les FAQS en format PDF en aquest enllaç.
Des de l'entrada en vigor del Reial Decret 436/2020, de 14 de març, pel qual es declara l'estat d'alarma per a la gestió de la situació de crisis sanitària ocasionada pel COVID-19, els terminis de tots els tràmits queden suspesos fins a nova ordre.
El còmput dels terminis es reprendrà en el moment en què perdi vigència el present reial decret o, en el seu cas, les pròrrogues d'aquest.
Es mantenen els tràmits de presentació de propostes i de candidatures via correu electrònic, així com de presentació de sol·licituds formals via la plataforma digital TRÀMITS.
També es pot presentar la documentació relacionada amb els expedients vigents via correu electrònic i telemàticament es pot fer servir l'opció de Petició Genèrica de la Generalitat i per a les universitats la Plataforma EACAT.
El còmput dels terminis es reprendrà en el moment en què perdi vigència el Reial Decret 436/2020, de 14 de març o, en el seu cas, les pròrrogues d'aquest.
Tot i així, la data de 14 d'abril es manté a efectes del càlcul de l'antiguitat laboral a l'empresa dels candidats.
Durant el confinament, qui així pugui i vulgui, podrà fer el tràmit telemàtic: enviament dels formularis de proposta per a la seva publicació i difusió, així com de les candidatures per a la seva avaluació a l'adreça electrònica dels Doctorats Industrials ( [EMAIL] ).
La convocatòria estipula que les còpies signades, tant dels formularis de proposta com dels de les candidatures, s'han d'enviar al registre de l'AGAUR sense explicitar el moment, per tant es podran fer arribar a l'AGAUR més endavant, quan la situació s'hagi normalitzat.
En tot cas, telemàticament es pot fer servir l'opció de Petició Genèrica de la Generalitat i per a les universitats la Plataforma EACAT.
Com a criteri general, el període d'execució dels projectes es podrà estendre tant com duri el període de confinament.
Sí, durant aquest període de confinament, les despeses relacionades amb aquests conceptes seran elegibles de cara a la justificació de la partida de mobilitat.
L'ERTO no té cap efecte econòmic sobre l'ajut de la Generalitat, llevat que hi hagi un acomiadament, que sí que suposaria la renúncia efectiva a l'ajut.
La sentència és de Roger Van Oech i trobem que és especialment encertada en el moment present i en el futur que ens vindrà.
La clau del progrés en tots els àmbits és la innovació, la capacitat d'introduir canvis... i l'objectiu és que aquests canvis es tradueixin en millores per a la nostra societat.
La mobilitat, les comunicacions, la forma de treballar, de comprar, de consumir cultura, d'alimentar-nos... si pensem com eren fa només 5 anys arribarem fàcilment a la conclusió que han incorporat moltes innovacions: més potència tecnològica, més sostenibilitat, prestacions més grans, uns costos de producció menors,...
El progrés del coneixement és l'element basal de la gran majoria d'aquestes innovacions, i les empreses i organitzacions que s'avancen en la incorporació d'aquest coneixement en la seva activitat productiva són les que poden mantenir la seva competitivitat i les que estaran en una millor situació en l'escenari que s'aproxima.
Traslladar els avenços científics al món aplicat és un repte que com a societat hem d'enfrontar i amb el qual les nostres institucions acadèmiques (universitats, centres de recerca, fundacions hospitalàries i centres tecnològics) estan fortament compromeses.
A Catalunya disposem d'un sistema de recerca internacionalment reconegut i de gran qualitat, i com en alguna ocasió hem escoltat dir al professor Andreu Mas-Colell, quan la recerca és bona no hi ha recerca bàsica i recerca aplicada: hi ha recerca que es pot aplicar ara i recerca que s'aplicarà una mica més tard.
Per tal d'afavorir la col·laboració entre aquests dos entorns, l'empresarial i l'acadèmic, al 2012 a Catalunya es van posar en marxa els Doctorats Industrials ( http://doctoratsindustrials.gencat.cat/ ).
És una iniciativa que ha tingut una molt bona acollida i que fins avui ha permès impulsar la posada en marxa de 602 projectes de recerca col·laborativa entre més de 400 empreses i institucions diferents (de totes les mides i sectors) i 330 grups de recerca diferents.
Un 30% d'aquests projectes corresponen a l'àmbit TIC.
El proper dia 20 de maig a les 11h hi ha programat un webinar amb el títol "Recerca estratègica, clau de competitivitat: la contribució dels Doctorats Industrials" al que hi esteu convidats, especialment si esteu interessats en conèixer els beneficis, els ajuts i tot allò necessari per a participar en un doctorat industrial.
El webinar està especialment adreçat a:
Persones d'empreses i institucions amb responsabilitat en l'impuls de projectes de recerca i innovació
Investigadors/es dels grups de recerca reconeguts per la Generalitat de Catalunya (SGR)
Clicant sobre aquest banner us podeu registrar al nostre webinar:
Albert Sangrà i Joan Francesc Córdoba
Des de NeurekaLAB, la primera spin-off de la UVic-UCC creada juntament amb la UB, per millorar l'aprenentatge i reduir el fracàs escolar, es posen al costat de les famílies i els hi donen el seu suport en aquest període de confinament oferint la llicència gratuïta a totes les famílies de NeurekaNUM fins el final d'aquest curs.
Des de NeurekaLAB us animen a seguir treballant per superar les dificultats matemàtiques i facilitar l'aprenentatge de manera àgil i divertida amb el mètode NeurekaNUM.
Utilitzeu el codi COVID19 al donar-vos d'alta per gaudir d'aquesta promoció gratuïta.
Els usuaris ja registrats hi tenen accés automàticament.
NeurekaLAB SL és una empresa social, constituïda com a spin-off de la Universitat de Barcelona i la Universitat de Vic-Universitat Central de Catalunya.
Neix amb el compromís d'investigar el procés d'aprenentatge així com les dificultats associades per tal d'anticipar les necessitats dels nens i nenes en edat escolar.
El coneixement i l'experiència multidisciplinaris de NeurekaLAB permeten dissenyar i desenvolupar noves solucions tecnològiques baremades per l'avaluació del perfil cognitiu dels nens i nenes, així com la detecció precoç i el tractament de les dificultats d'aprenentatge i els trastorns del neurodesenvolupament.
Entenen aquest projecte com una oportunitat per fer un transvasament de l'evidència científica a l'aula, als professionals i a les famílies mitjançant eines digitals d'ús intuïtiu.
NeurekaLAB és sensible a les diferències individuals en el procés d'aprenentatge, on la detecció precoç de les dificultats és essencial en la consolidació dels continguts relacionats per garantir-ne l'èxit.
L'equip de NeurekaLab està format per professionals multidisciplinaris, dedicats a la recerca de nous mètodes per detectar i tractar problemes d'aprenentatge en la infància.
Josep M. Serra Grabulosa, Doctor en Psicologia, invetigador del grup de recerca Digital Care de la UVic-UCC i de l' Institut de Neurociències de la UB, és el director científic.
Sergi Grau Carrión, Doctor en Enginyeria informàtica i EMBA, coordinador del grup de recerca Digital Care de la UVic-UCC, és el director tecnològic.
Josep Hornos Arias, Enginyer Informàtic, doctorand del programa ' Ciències Experimentals i Tecnologies ' de la UVic-UCC i membre grup de recerca Digital Care, s'encarrega de la R+D+i.
Per a més informació visiteu la web de NeurekaLAB.
El proper termini de presentació de sol·licituds de la convocatòria DI 2020 finalitza el 9 de juny a les 14:00h. ( cliqueu aquí per accedir al formulari de sol·licitud ).
Recordeu que només es podran presentar les sol·licituds d'aquelles propostes de Doctorat Industrial que hagin estat exposades públicament al nostre web un mínim de 5 dies hàbils abans d'aquest termini.
Si voleu presentar una proposta ( cliqueu aquí per accedir al formulari de proposta ) i que entri en aquest termini, cal que l'envieu a [EMAIL] com a molt tard el dia 2 de juny.
En aquest enllaç trobaràs un recull de projectes que busquen candidats/es.
Fes-li una ullada i comparteix-lo amb qui creguis que li pot interessar.
Pots accedir a la resta de projectes oberts i visualitzar-los de manera ràpida a Convocatòria Activa del nostre web.
Convertir pastures abandonades en plantacions de tòfones pot ser una estratègia per recuperar-ne la seva producció, segons conclou un estudi realitzat per un equip investigador del Centre de Ciència i Tecnologia Forestal de Catalunya (CTFC) i la Universitat de Lleida (UdL).
L'informe detalla que el nombre de tòfones silvestres, és a dir, situades en entorns forestals, ha disminuït en els darrers cent anys, fet que, afegeix la recerca, ha impulsat l'establiment de plantacions en diferents regions de clima mediterrani del món.
Així, davant del seu èxit, recentment ha crescut l'interès per cultivar aquest fong comestible en pastures abandonades o antics camps agrícoles situats dins el bosc.
Una de les principals preocupacions és que el bosc pot actuar com a font d'altres fongs associats a espècies arbòries mediterrànies, els anomenats fongs ectomicorízics, que podrien desplaçar la tòfona i per tant, perjudicar-ne la producció.
Partint d'aquesta premissa, l'equip ha dut a terme la investigació en una plantació d'alzines de cinc anys d'edat situada en una pastura abandonada del Prepirineu que estava envoltada d'un bosc.
Així, s'han estudiat els efectes de la distància entre l'arbre hoste i el bosc circumdant en el desenvolupament de la tòfona i en la comunitat de fongs associats a les arrels.Els resultats de l'estudi indiquen que tot i que la proximitat de bosc influeix en la comunitat fúngica associada als arbres plantats, aquest fet no té perquè limitar el creixement de la tòfona.
A més, també evidencien que la seva abundància està relacionada amb el creixement de l'arbre que l'allotja i, tal com expliquen des de l'equip investigador del CTFC i de la UdL i autors de l'article si s'aconsegueix "que l'arbre creixi suficientment, la tòfona negra es fa forta", amb la qual cosa suggereixen que seria recomanable millorar les pràctiques de gestió en aquesta direcció.
No obstant això, Daniel Oliach, integrant de l'equip, també alerta de la necessitat de noves investigacions que aportin dades de la viabilitat de realitzar plantacions de tòfones en un entorn forestal a llarg termini.
Aquestes haurien d'anar dirigides a conèixer millor el desenvolupament de les tòfones en aquestes condicions, així com la quantitat de producció.Aquest treball ha comptat amb el suport de la Direcció General d'Ecosistemes Forestals i Gestió del Medi, del Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació, i el Projecte INNOVATRUF (PECT El bosc, el primer recurs de l'economia verda - Fons Europeu de Desenvolupament Regional de la Unió Europea-Programa operatiu FEDER de Catalunya 2014-2020).
Oliach també va rebre el suport de la Secretaria d'Universitats i Recerca del Departament d'Economia i Coneixement, a través del programa de Doctorats Industrials.
L'empresa Alternative Energy Innovation (AEInnova), spin-off del Departament de Microelectrònica, ha rebut el Premi BBVA a la Innovació en Sostenibilitat Mediambiental per haver desenvolupat una tecnologia que permet capturar la calor residual de la indústria i convertir-la en energia neta.
En aquesta primera edició del premi, que té una dotació de 10.000 euros, s'han rebut una seixantena de propostes procedents de pimes amb seu a Catalunya que han desenvolupat un projecte o procés sostenible.
El jurat ha atorgat el primer premi a AEInnova per ser "un projecte innovador, que contribueix a la circularitat de l'economia, aplicable i amb impacte al sector industrial, nascut de la investigació universitària".
En concret, han desenvolupat una tecnologia que permet capturar la calor residual de la indústria i convertir-la en energia neta, amb dues línies d'actuació.
Primer, la millora de l'eficiència energètica de la indústria, convertint la calor en electricitat i, segon, la creació d'uns sensors industrials alimentats per calor residual i que no necessiten bateries.
El premi, que ha estat convocat per la Fundació Antigues Caixes Catalanes i el BBVA, pren com a referència l'Agenda 2030 aprovada per l'Assemblea General de Nacions Unides el setembre de 2015 i els seus 17 Objectius de Desenvolupament Sostenible.
4YFN (Four Years From Now) és un esdeveniment en el context del Mobile World Congress orientat a la transferència de coneixement, on les startups, els inversors, les empreses i les institucions públiques poden descobrir, crear i llançar nous projectes colaboratius.
4YFN és una startup business platform del Mobile World Congress amb capital a Barcelona que permet a startups, inversors, corporacions i institucions públiques descobrir, crear i llançar nous projectes col·laboratius junts.
Com a part de la Mobile World Capital Foundation, el Collider té una posició privilegiada en el 4YFN, establert a la Fira de Barcelona durant els tres primers dies del Mobile World Congress.
L'esdeveniment The Collider que tindrà lloc el segon dia del Congrés (27 de febrer) ha reunit un destacat panell d'experts que debatran sobre el present i el futur de la transferència de tecnologia a Europa.
La taula rodona se celebrarà a les 10 del matí al Banc Sabadell Stage.
Ofereix iniciatives de connexió úniques, tals com activitats de networking a mida, tallers d'habilitats tècniques, congressos i programes d'innovació oberta.
Proporciona a les startups recursos educatius i financers, ressaltant el talent i potenciant la seva xarxa.
Els programes i esdeveniments del 4YFN donen a les startups accés a contingut de primera categoria, una xarxa internacional de contactes i oportunitats de negocis infinites.
4YFN ajuda als inversors a connectar-se amb altres inversors de diferents mercats internacionals, al mateix temps que descobreix les startups més prometedores de cada ecosistema.
És una plataforma exclusiva per als inversors on poden compartir projectes de co-inversió i augmentar el seu flux de negoci.
També dona suport a les empreses a innovar en col·laboració amb un ecosistema global d'empresaris tecnològics.
Un espai on poder superar la fractura entre les empreses i les startups ajudant-los a abordar la innovació des d'una visió compartida per la co-creació de productes i serveis.
Més informació del 4YFN a la seva web www.4yfn.com i sobre The Collider a thecollider.tech/2018/01/31/4yfn/
4YFN tindrà lloc el dilluns 26 de febrer, el dimarts 27 de febrer i el dimecres 28 de febrer de 2018 a la Fira Montjuïc de Barcelona.
La Fundació Catalana per a la Recerca i la Innovació (FCRi) organitza el proper 25 d'abril a les 16.30 hores, a la sessió "Cafè amb la Recerca".
La sessió vol esdevenir un punt de trobada informal entre entitats de recerca, empreses i inversors per trobar possibles vies de col·laboració.
En aquesta ocasió el centre que acollirà la sessió és l'Institut de Ciència de Materials de Barcelona (ICMAB-CSIC).
José María Santos, responsable Institucions i Col·lectius ARCO MEDITERRÁNEO a Ibercaja.
Laura Rubio, directora de Comunicació i Divulgació de l'FCRi.
Xavier Obradors, director de l'ICMAB-CSIC.
Es prega confirmació a: [EMAIL], [EMAIL] o al 932687704 (Gemma Cardona).