projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Descàrrega del document complet
L'any 2016 entren en vigor mitjançant la seva publicació al DOGC 320 expedients de planejament general (un 39,5% menys que l'any 2015, amb 529 expedients).
Tenint en compte que hi ha expedients que afecten més d'un municipi i municipis amb més d'un expedient, els 320 expedients de planejament general aprovats al llarg del 2016 afecten 284 municipis, el 30 % del total de municipis de Catalunya.
L'any 2015 van ser 373 municipis, un 39,3 % del total.
L'àmbit funcional amb més expedients i més municipis afectats és l'Àmbit Metropolità de Barcelona, amb 80 expedients i 58 municipis.
L'àmbit amb el menor nombre d'expedients entrats en vigor és el Camp de Tarragona, amb 21 expedients repartits en 15 municipis.
Si es relaciona el nombre municipis amb d'expedients generats amb el nombre de municipis compresos en aquell àmbit, l'àmbit de les Terres de l' Ebre i el del Metropolità de Barcelona evidencia un fort dinamisme, ja que en el primer cas el 100% dels municipis han generat expedients de PG i en el cas del metropolità més d'un 35%.
En el cantó oposat, a les comarques centrals, poc més d'un 17% dels municipis ha generat expedients.
Dels 320 expedients de planejament general que han entrat en vigor l'any 2016, 4 expedients fan referència a Plans directors urbanístics (PDU).
Concretament hi ha 3 noves figures i una correcció d'un PDU vigent.
El gruix més important d'expedients fan referència a Plans d'ordenació urbanística municipal (POUM), concretament 7 expedients són nous POUMs i 123 documents són modificacions de plans existents.
Un altre grup nombrós són modificacions de figures de planejament anterior a la llei 2/2002 d'urbanisme: 95 modificacions de Plans general d'ordenació PGO i 85 expedients de modificació de Normes Subsidiàries de Planejament (NNSS).
L'any 2016 entren en vigor mitjançant la seva publicació al DOGC 320 expedients de planejament general (un 40% menys que l'any 2015, quan van ser 529).
7 expedients corresponen a l'aprovació de nous Plans d'ordenació urbanística municipal (POUM.)
La majoria d'expedients responen a modificacions, ja siguin de POUM (122) de Plans Generals d'Ordenació (95) i de Normes Subsidiàries de Planejament (NNSS) (85).
De les 309 modificacions del planejament general vigent, 149 són per millorar l'adequació del planejament a la realitat o a la legalitat, mentre que 160 han comportat una actuació amb una finalitat d'interès públic de caràcter econòmic o social.
D'aquest grup 96 defineixen millores de caire econòmic, 10 proposen la construcció de noves infraestructures i 54 modificacions cerquen millores de caire social.
Dels 308 expedients de modificació del planejament general tramitats, només 16 expedients (el 5%) han comportat canvis en la classificació del sòl.
A Corbins i Roselló s'han desclassificat més de 100 ha de sòl urbanitzable no delimitat industrial.
Les tasques assignades al Servei de Protecció de la Legalitat Urbanística són: coordinar la inspecció en matèria de disciplina urbanística, tramitar i fer seguiment dels expedients de protecció de la legalitat urbanística, elaborar, implementar i controlar l'execució dels plans d'inspecció, supervisar l'emissió d'informes i assessorar a les corporacions locals en aquesta matèria, fer seguiment i coordinar les execucions forçoses i subsidiàries de les ordres d'enderroc i col·laborar amb les forces i cossos de seguretat, òrgans judicials i altres administracions públiques.
Al llarg de l'any 2016 s'han donat d'alta a l'aplicació GEU 2.870 tràmits que corresponen a 607 expedients diferents.
Aquests expedients poden tenir tràmits en una o més fases del procediment i en aquest cas s'han comptabilitzat en la fase més avançada.
D'aquests tràmits, 612 (el 21%) corresponen a 171 expedients que s'han obert durant l'any 2016, i els altres corresponen a expedients oberts amb anterioritat.
Els 2.870 tràmits que s'han realitzat durant el 2016 corresponen a 607 expedients que afecten a 304 municipis.
Del total de tràmits n'hi ha 158 que són resolucions.
L'any 2016 s'han obert a la GEU 234 expedients a partir de denúncies.
D'aquestes, 89 (un 38%) les ha presentat el Cos d'Agents Rurals (CAR).
Des de l'any 2015 està en vigor un protocol de col·laboració entre el Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació i el Departament de Territori i Sostenibilitat en matèria de protecció de la legalitat urbanística.
El Cos d'Agents Rurals a part de la seva tasca habitual, realitza inspeccions a instància del Servei de Protecció de la Legalitat Urbanística per tal de comprovar in situ l'existència de presumptes vulneracions de l'ordenament urbanístic, l'inici de les actuacions de restauració voluntària de les edificacions amb ordre de demolició, o bé, l'aturada d'obres il·legals.
A continuació qui ha presentat més denúncies són particulars amb un 21% del total i Ajuntaments amb un 17%.
El 14% de les denúncies les presenta el jutjat penal i fiscalia i el 6% de les denúncies són instades des del propi Departament a través del Servei de Disciplina o dels diferents Serveis Territorials
De les 234 denúncies rebudes en el 2016 que han motivat l'obertura d'expedient,197 (un 84%) fan referència a actuacions en sòl no urbanitzable.
El 16% restant són denúncies en sòl urbà, amb un total de 37 denúncies.
En el 2016 es van obrir 234 expedients que afecten a 146 municipis.
Els municipis que han obert més expedients en sòl urbà són Santa Susanna i Sant Feliu de Guíxols amb 3 cadascú.
De 9 municipis s'han obert més de 3 expedients en sòl no urbanitzable.
Són Alcarràs amb 18 expedients, seguit de Campins amb 8, Móra d'Ebre amb 7, Vimbodí i Poblet i Vilassar de Mar amb 5 cadascú i l'Ampolla, l'Albi, la Coma i la Pedra i el Bruc amb 4 expedients oberts a cada municipi.
A 7 municipis s'han obert expedients en les dues classes de sòl.
Són Cambrils, Figueres, Isona i Conca Dellà, Pineda de Mar, Sitges, Subirats i Vilanova i la Geltrú.
Aquest servei ajuda a planificar les visites a les platges.
Permet consultar, de manera fàcil i visual, els serveis que ofereix cada platja i els usos permesos.
Així, la ciutadania tindrà constància de si existeixen, per exemple, rampes de fusta per facilitar l'entrada a l'aigua a les persones amb mobilitat reduïda, banys públics o serveis d'atenció sanitària.
És tant senzill com marcar la informació que es vol veure clicant al menú que surt a l'esquerra i enquadrar la zona que ens interessi, així podem veure:
Aquesta informació, que està només disponible per alguns municipis, és de caràcter exclusivament informatiu.
Quan cliquem sobre un element s'obre una finestra amb informació associada a aquest element.
En augmentar l'escala es visualitza la informació més detallada i completa.
Aquesta informació es pot visualitzar sobre ortofotomapa, topogràfic o sobre els límits del municipis, informació que facilita directament l'Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya.
Els navegadors amb què es pot utilitzar aquest visor són:
El Departament de Territori i Sostenibilitat, prèvia audiència a tots els municipis implicats, ha dut a terme el Catàleg de classificació de trams de platges de Catalunya, que classifica els trams de platges com a naturals o urbans.
Per a la seva redacció ha realitzat un exhaustiu anàlisi de la costa per delimitar els trams de platja.
L'estudi s'ha complementat amb una recerca de toponímia, dades de camp i informació geogràfica, urbanística i mediambiental.
El Catàleg aporta una fitxa per a cadascun del trams, amb tota la seva informació i una fotografia.
Les dades es poden consultar al visor del Servei del Litoral.
La diversitat de paisatges és una de les característiques més notables del territori de Catalunya i un element constitutiu del seu patrimoni.
El Govern de la Generalitat de Catalunya desenvolupa polítiques orientades a la conservació i la millora dels paisatges de Catalunya, tant d'aquells que presenten un interès extraordinari per la seva singularitat com d'aquells paisatges ordinaris que constitueixen els escenaris de vida quotidiana de la població.
Les polítiques en matèria de paisatge s'inscriuen en el marc definit pel Conveni europeu del paisatge, aprovat pel Consell d'Europa el 20 d'octubre de 2000, i es basen en la consideració del paisatge com un element que contribueix a la qualitat de vida de les persones i que presenta un potencial dinamitzador de les economies locals.
Aquestes polítiques tenen com a objectius principals:
El 2018 celebrem l' Any Europeu del Patrimoni Cultural.
Entenem per recursos administratius i contenciosos els procediments que impugnen els actes i disposicions dictats pels òrgans urbanístics del Departament.
A més, hi ha d'altres procediments d'impugnació i reclamació que no són recursos i que també són analitzats i valorats pel Servei de Coordinació Jurídica i Recursos.
Per tant, la tasca d'aquest Servei es refereix als procediments següents:
La tasca és realitzada pel Servei de Coordinació Jurídica i Recursos, requereix d'una estreta col·laboració amb l'Assessoria Jurídica del Departament, amb el Gabinet Jurídic Central, amb diferents organismes sectorials i especialment amb les corporacions locals afectades.
El Registre d'Entitats Urbanístiques Col·laboradores té per objecte la inscripció, amb caràcter constitutiu, de les entitats urbanístiques col·laboradores.
Està format per un llibre bàsic i un llibre complementari.
El llibre bàsic recull els assentaments corresponents a les entitats urbanístiques i el llibre complementari recull els assentaments corresponents a les entitats urbanístiques provisionals.
Per fer efectives les competències en matèria d'urbanisme i de protecció del territori establertes per la Constitució, l'Estatut i la Llei d'urbanisme, s'atribueix als òrgans administratius les facultats que els pertoca [...]
El Registre d'Entitats Urbanístiques Col·laboradores té per objecte la inscripció, amb caràcter constitutiu, de les entitats urbanístiques col·laboradores.
Recull de les urbanitzacions a Catalunya amb l'objecte d'identificar tipologies de problemes, elaborar una diagnosi i proposar-ne solucions
Informació sobre els condicionants urbanístics que han de complir els càmpings situats en zona inundable, així com el procediment a seguir per a la seva regularització.
Procediments que impugnen els actes i disposicions dictats pels òrgans urbanístics del Departament.
La protecció de la legalitat urbanística té per objecte tutelar i protegir el compliment de la normativa i el planejament urbanístic.
Els municipis amb una població de més de 5.000 habitants o que són capitals de comarca han de tenir delimitat gràficament el perímetre corresponent a les TUC.
L'òrgan competent per aprovar-les és la Direcció General d'Ordenació del Territori i Urbanisme, amb l'informe vinculant de la Direcció General de Comerç, prèvia audiència, si escau, a l'Ajuntament corresponent.
Articles 7, 8 i 9 del Decret llei 1/2009, del 22 de desembre, d'equipaments comercials, modificat per l'art. 113 de la Llei 9/2011, del 29 de desembre, de promoció de l'activitat econòmica.
Els establiments comercials es poden implantar únicament a les àrees on s'admet l'ús comercial per a la categoria corresponent.
A continuació es detalla, de manera genèrica, on es poden localitzar els diferents tipus d'establiments:
Sòl residencial dominant (dins o fora de la TUC)
Tots els àmbits on s'admet l'ús comercial(dins o fora de la TUC)
Nota: Tant els (MEC), (GEC) i els (GECT), es podran localitzar fora de la TUC, de manera excepcional, quan s'implantin en zones d'accés restringit de línies transfrontereres i transregionals de l'AVE o de línies de llarg recorregut, de ports d'interès general i d'aeroports comercials.
Les trames urbanes consolidades inclouen els àmbits següents:
a) Els assentaments de naturalesa complexa configurats pel nucli històric i els seus eixamples on d'acord amb el planejament urbanístic vigent, l'ús residencial és dominant i compatible amb l'ús comercial.
b) Les àrees residencials plurifamiliars contínues als assentaments a què fa referència l'apartat a), compreses dins el sòl urbà o sòl urbanitzable amb ordenació urbanística detallada aprovada i vigent on, d'acord amb el planejament urbanístic, l'ús residencial és dominant i els usos comercials estan inserits amb els usos residencials.
c) Les àrees residencials plurifamiliars no contínues amb les àrees a què fan referència els apartats a) i b), compreses dins el sòl urbà o sòl urbanitzable amb ordenació urbanística detallada aprovada i vigent on, d'acord amb el planejament urbanístic, l'ús residencial és dominant i els usos comercials estan inserits amb els usos residencials, sempre que tinguin una densitat bruta superior a quaranta habitatges per hectàrea.
d) Les àrees residencials unifamiliars contigües als assentaments o a les àrees a què fan referència les lletres a), b) i c), compreses dins el sòl urbà o sòl urbanitzable amb ordenació urbanística detallada aprovada i vigent.
Durant 2017 s'han publicat al DOGC les Trames Urbanes Consolidades dels següents municipis:
Durant 2016 s'han publicat al DOGC les Trames Urbanes Consolidades dels següents municipis:
Relació de TUC aprovades segons el Pla Territorial Sectorial d'equipaments comercials (PTSEC), abans de la Llei 9/2011, del 29 de desembre, de promoció de l'activitat econòmica.
El sòl no urbanitzable són els terrenys classificats com a tal pel planejament per ser incompatibles amb el desenvolupament urbà, per raó de l'existència de valors que els fan mereixedors de protecció especial o per ser inadequats per a la urbanització per garantir la utilització racional del territori d'acord amb el model territorial de desenvolupament urbanístic sostenible.
Al conjunt de Catalunya, un 94% de la superfície del territori és sòl no urbanitzable.
Es tracta d'un espai molt divers que presenta variats graus de transformació.
Comprèn els espais més naturals, que han quedat al marge de la influència humana; els espais rurals, transformats d'una manera poc artificialitzadora per a l'aprofitament dels recursos naturals mitjançant l'agricultura o la ramaderia, i alguns espais periurbans -propis de les àrees metropolitanes- on es barregen utilitzacions urbanes amb usos rurals i amb espais lliures vacants que semblen a l'espera de ser engolits pel creixement de les ciutats.
La sensibilització és un tema d'importància rellevant en l'àmbit del paisatge tant en el marc jurídic internacional com en la legislació catalana.
En parlen el Conveni europeu del paisatge (CEP), la Recomanació CM/Rec(2008)3 del Comitè de Ministres als Estats membres sobre les orientacions per a la implementació del CEP i la mateixa Llei 8/2005 de protecció, gestió i ordenació del paisatge.
Es tracta d'impulsar una nova cultura del paisatge que faci que les persones se sentin corresponsables de l'estat dels nostres paisatges i del seu esdevenidor.
Aquestes qüestions relacionades amb un canvi de mentalitats, actituds, percepcions i valors no poden ser objecte de reglamentació.
Per tant, els objectius de millora dels paisatges de Catalunya exigeixen la iniciativa decidida de l'Administració pública, però difícilment es podran assolir si no van acompanyats d'un procés de sensibilització en matèria de paisatge adreçat al conjunt de la ciutadania.
En aquest sentit, cal assenyalar, d'una banda, la necessitat d'experiències extensives i sostingudes d' educació de la població escolar per incorporar la sensibilitat pel paisatge des de l'inici de la formació dels nens i nenes.
De l'altra, és prioritari disposar de guies i publicacions tècniques que facilitin la incorporació de variables paisatgístiques en les activitats amb incidència sobre el paisatge i sensibilitzin, per tant, els professionals concernits.
Finalment, cal fer extensiva la sensibilització tant a col·lectius específics com a la població en general per mitjà d'instruments de formació especialitzada innovadors, rigorosos i transversals.
Els plans territorials parcials es van aprovar per al conjunt del territori de Catalunya entre els anys 2006 i 2010.
La informació presentada correspon a una generalització i refosa d'aquests 7 plans territorials.
Per als assentaments urbans d'origen històric s'establien les estratègies de desenvolupament següents.
Les àrees especialitzades que s'assenyalen corresponen al planejament urbanístic vigent a la data d'aprovació de cada pla territorial.
Descàrrega dels documents complets
Durant l'any 2019 el nombre total d'acords adoptats per part de les comissions territorials d'urbanisme (CTU) en relació amb expedients d'autoritzacions en sòl no urbanitzable és de 965, que representa una davallada del 11% respecte l'any anterior.
Fa referència a un total de 856 expedients diferents.
En aquest mateix any s'han iniciat 884 expedients d'aquest tipus a les secretaries de les CTU.
Durant l'any 2018 el nombre total d'acords adoptats per part de les comissions territorials d'urbanisme (CTU) en relació amb expedients d'autoritzacions en sòl no urbanitzable és de 984, que representa una davallada del 11% respecte l'any anterior.
Fa referència a un total de 884 expedients diferents.
En aquest mateix any s'han iniciat 932 expedients d'aquest tipus a les secretaries de les CTU
Durant l'any 2017 el nombre total d'acords adoptats per part de les comissions territorials d'urbanisme (CTU) en relació amb expedients d'autoritzacions en sòl no urbanitzable és de 1.101, que representa una davallada del 17% respecte l'any anterior.
Fa referència a un total de 936 expedients diferents.
En aquest mateix any s'han iniciat 965 expedients d'aquest tipus a les secretaries de les CTU.
Durant l'any 2016 el nombre total d'acords adoptats per les comissions territorials d'urbanisme (CTU) en relació amb expedients d'autoritzacions en sòl no urbanitzable és de 1.286.
Fan referència a un total de 1.118 expedients diferents.
En aquest mateix any s'han iniciat 1.077 expedients d'aquest tipus a les secretaries de les CTU.
Durant l'any 2015 el nombre total d'acords adoptats per les comissions territorials d'urbanisme (CTU) en relació amb expedients d'autoritzacions en sòl no urbanitzable és de 1.045.
Fan referència a un total de 939 expedients diferents.
En aquest mateix any s'han iniciat 1.403 expedients d'aquest tipus a les secretaries de les CTU.
Durant l'any 2014 el nombre total d'acords adoptats per les comissions territorials d'urbanisme (CTU) en relació amb expedients d'autoritzacions en sòl no urbanitzable és de 1.004.
Fan referència a un total de 897 expedients diferents.
En aquest mateix any s'han iniciat 976 expedients d'aquest tipus a les secretaries de les CTU.
Durant l'any 2013 el nombre total d'acords adoptats per les comissions territorials d'urbanisme (CTU) en relació amb expedients d'autoritzacions en sòl no urbanitzable és de 1.106.
Fan referència a un total de 956 expedients diferents.
En aquest mateix any s'han iniciat 820 expedients d'aquest tipus a les secretaries de les CTU.
S'analitza la dinàmica de la tramitació d'expedients en sòl no urbanitzable d'explotacions ramaderes que han passat per les comissions territorials d'urbanisme entre els anys 2003 i 2015.
Les autoritzacions de noves granges i d'ampliació de les existents són moltes, augmenten cada any i s'acumulen sobre un parc de granges existent sobredimensionat.
Entre noves granges i ampliacions de les existents, s'ha sol·licitat la construcció de més de 650.000 m2 de sostre el 2015; l'equivalent a 65 illes de l'eixample de Barcelona en un any.
Inclou la totalitat de granges (porcí + boví + aviram + altres espècies + mixtes).No s'hi compten les ampliacions motivades per la directiva de benestar animal
Entre el 2003 i 2015, 1.352 peticionaris han registrat un total de 1.626 expedients relacionats amb explotacions ramaderes dels quals 1.243, un 76%, corresponen a autoritzacions d'ampliació de granja.
El 24% restant responen a noves implantacions de granges.
Ponent concentra el 62% del nombre d'expedients tramitats per les CTU.
La majoria d'explotacions ramaderes s'ubiquen entre la diagonal que conformen els àmbits de Ponent, Comarques Centrals i Comarques Gironines.
Fora d'aquesta diagonal destaca la ramaderia bovina al nord i l'avícola al sud.
Des de la Generalitat de Catalunya considerem una prioritat fer unes ciutats més amables, segures i sostenibles per al vianants.
D'acord amb la Carta Europea dels Drets dels Vianants, els vianants tenen dret a viure en un ambient sa i gaudir lliurement de l'espai públic en les condicions de seguretat adequades per a la seva salut física i psicològica.
També els infants, la gent gran i les persones discapacitades tenen dret que la ciutat constitueixi un lloc de socialització i no d'empitjorament de la seva situació de feblesa.
Segons el darrer anuari estadístic d'accidents de trànsit de Catalunya el 63% de les víctimes dels accidents es produeixen en zona urbana.
A més, la xifra de vianants, ciclistes i usuaris de vehicles motoritzats de dues rodes que pateixen traumatismes a causa d'accidents de trànsit és desproporcionada.
Prop de la meitat (42%) de les morts per accidents de trànsit així com el 34% dels ferits greus corresponen a vianants.
El país ha de recórrer a mesures eficaces per fer front a el problema de la seguretat de vianants.
Hi ha diverses recomanacions que insten els governs locals a que, quan adoptin decisions sobre el disseny d'infraestructures, planificació del sòl i serveis de transport, tinguin en compte les necessitats de tots els usuaris de la via pública, inclosos vianants i ciclistes.
Molts dels conflictes de la convivència entre els vianants i el vehicles en l'àmbit urbà només es poden pal·liar a partir de processos de reflexió col·lectiva que donin pas a solucions orientades, sobretot, a la modificació dels espais públics urbans.
Per això, des del Departament de Territori i Sostenibilitat considerem que aquestes actuacions a favor de l'habitabilitat urbana s'han d'acompanyar amb una millora de la capacitació de personal tècnic que treballa en aquest sector.
La Guia pràctica de facilitats per a la circulació de vianants en zones urbanes es planteja com a un esborrany de document de referencia de suport a l'actuació de les administracions per tal que es puguin fer aportacions per a tancar un document definitiu.
Facilita informació i exemples per respondre a les necessitats de planificació en matèria de seguretat per als vianants en diversos àmbits locals.
Es confia que els usuaris siguin creatius i innovadors quan adaptin el contingut al seu propi context.
A cada capítol es trobaran eines per ajudar al lector a determinar les condicions reals del seu entorn pel que fa a qüestions relacionades amb seguretat per als vianants, perquè puguin prioritzar les millors opcions d'actuació amb vista a fomentar aquesta seguretat i adoptar les mesures que ofereixin les millors oportunitats de millorar la situació.