projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Una de les línies estratègiques d'actuació de l'Agència de Salut Pública de Catalunya és la promoció de l'envelliment actiu i saludable mitjançant l'impuls d'iniciatives i el suport d'activitats orientades a fer difusió i sensibilitzar sobre aspectes relacionats amb la millora de la salut i la qualitat de vida de les persones grans.
Les jornades PAAS reuneixen anualment professionals vinculats a l'alimentació, l'activitat física, l'envelliment saludable i la prevenció i l'atenció de l'obesitat infantil per debatre, reflexionar i plantejar propostes de futur per al Pla integral per a la promoció de la salut mitjançant l'activitat física i l'alimentació saludable.
L'1 d'octubre se celebra aquesta jornada per reflexionar sobre els reptes socials i polítics que suposa el creixent envelliment demogràfic.
Es tracta d'una diada reivindicativa i festiva amb activitats per conscienciar la societat sobre els desafiaments i els problemes de les persones grans i difondre una imatge més positiva de l'envelliment.
Des de l'any 2010, en el marc del Pla d'activitat física esport i salut (PAFES), a Catalunya s'impulsa la celebració del Dia Mundial de l'Activitat Física (DMAF), promogut per l'Organització Mundial de la Salut.
L'objectiu és difondre el missatge "30 minuts d'activitat física diaris per a la salut".
Cada any es proposa un lema diferent, i es convida persones i entitats a adherir-s'hi, a divulgar-ne el missatge i a organitzar activitats i esdeveniments per promoure l'activitat física (marxes, jocs, esports, sessions de ball, pujar escales, seminaris, tallers, fòrums... ).
Aquest programa s'emmarca en els objectius del Pla de Salut 2016-2020, d'acord amb les línies prioritàries del PINSAP (Pla Interdepartamental i Intersectorial de Salut Pública) i del PAAS (Pla integral per a la promoció de la salut mitjançant l'activitat física i l'alimentació saludable).
L'objectiu és impulsar les polítiques de promoció de l'envelliment saludable en l'àmbit dels centres residencials d'atenció continuada i els centres de dia.
Es va iniciar l'any 2014, amb les línies d'actuació següents:
S'ha portat a terme una avaluació de l'oferta i pràctiques de residències geriàtriques i centres de dia de la Regió Sanitària Barcelona Metropolitana.
L'instrument per dur a terme aquesta avaluació és un qüestionari específic sobre alimentació i activitat física saludable en concordança amb les recomanacions del Departament de Salut.
En el període 2014-2017 es van visitar el 95% dels centres per a persones grans de la zona (453 centres de 478).
A partir dels resultats del qüestionari, s'elaboren recomanacions de millora en funció dels resultats i s'envien informes personalitzats.
Programa formatiu sobre alimentació saludable, activitat física, model d'atenció centrada en la persona i cultura de l'envelliment.
L'objectiu d'aquest programa, que inclou una revisió dels menús, és promoure activitats en relació amb l'alimentació i l'activitat física saludables, que són dos factors rellevants en la salut i la qualitat de vida de les persones grans institucionalitzades.
El programa s'implementa en onades successives cada tres anys.
A la Regió Metropolitana de Barcelona es va iniciar la primera onada d'implementació l'any 2016.
La segona onada ha començat l'any 2019, i actualment es troba en fase de treball de camp.
A la resta de Catalunya, s'ha iniciat la primera onada l'any 2019.
Manual per a professionals de centres residencials, coordinat des de l'ASPCAT i en col·laboració amb associacions, experts i entitats relacionades.
Inclou consells per a la millora de la varietat i la freqüència alimentària, l'equilibri nutricional i la pràctica de l'activitat física, adaptada a les característiques de les persones grans.
Documents de recomanacions i guies, vídeos divulgatius relacionats amb temes de salut per a gent gran i recursos a Canal Salut per fomentar un envelliment actiu i saludable.
Durant l'etapa de l'adolescència, les principals malalties tenen a veure amb determinats comportaments d'interrelació amb el medi.
En aquest sentit, les accions de promoció de la salut, de prevenció de les situacions de risc i d'atenció precoç per als problemes relacionats amb la salut mental, la salut afectiva i sexual, el consum de drogues, alcohol i tabac s'emmarquen en el Programa Salut i Escola, en col·laboració amb els centres educatius i els serveis de salut comunitària presents en el territori.
A més a més, per prevenir els embarassos no desitjats, el Programa d'anticoncepció d'urgència complementa les accions d'educació afectiva i sexual.
Portal del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies
Portal Família i escola del Departament d'Ensenyament
Portal Família i Escola del Departament d'Ensenyament
L'Agència de Salut Pública de Catalunya estableix a través del programa Infancia amb Salut les actuacions preventives i de promoció de la salut al llarg de l'edat pediàtrica que han de seguir els professionals sanitaris.
D'altra banda, l'Agència de Salut Pública de Catalunya, juntament amb la Direcció d'Atenció General a la Infància i l'Adolescència del Departament d'Afers Socials, Treball i Família, també té competències en la definició del protocol que cal seguir als centres sanitaris per a la prevenció de maltractaments infantojuvenils.
Des d'aquesta pàgina podeu accedir als documents dels protocols vigents i a recursos complementaris i relacionats.
Servei gratuït i permanent d'atenció telefònica per comunicar el coneixement o sospita de maltractaments d'infants i adolescents
Portal Família i escola del Departament d'Ensenyament
El Test Salut és un eix central del Pla interdepartamental de salut pública que té com a objectiu incorporar la visió de la salut en el disseny i l'avaluació de les polítiques públiques.
El Test Salut és una eina que facilita avançar cap a la salut en totes les polítiques; un enfocament de les polítiques públiques en tots els sectors que té en compte de forma sistemàtica les implicacions de les decisions sobre la salut, busca sinèrgies i evita efectes sanitaris nocius, per tal de millorar la salut de la població i l'equitat en matèria de salut.
Així doncs, l'aplicació del Test Salut ajuda a incorporar la perspectiva de la salut i de l'equitat en el disseny de les polítiques públiques, amb una metodologia que té les arrels en l'avaluació de l'impacte en la salut (AIS).
Mitjançant el Test Salut s'avalua, abans d'aprovar una política, l'impacte potencial en la salut que es derivarà d'implementar-la.
Alhora, es concreten unes recomanacions per tal de maximitzar-ne els efectes potencials positius en la salut i de minimitzar-ne els efectes potencials negatius, tenint en compte els diferents grups de població.
L'Acord de Govern, aprovat el dia 14 d'octubre de 2014, sobre actuacions per a la identificació, el seguiment i l'abordatge dels determinants de salut en les polítiques públiques responsabilitat del Govern estableix el desenvolupament del Test Salut per identificar i avaluar l'impacte en l'estat de la salut de la població de les polítiques públiques i per dissenyar estratègies per a l'abordatge dels determinants de salut.
L'Acord de Govern,, sobre actuacions per a la identificació, el seguiment i l'abordatge dels determinants de salut en les polítiques públiques responsabilitat del Govern aprovat el dia 14 d'octubre de 2014
Guia per emplenar el formulari del Test Salut
Un de cada quatre adults ha patit una malaltia mental durant la seva vida.
Les més freqüents són la depressió o l'ansietat generalitzada.
L'aïllament social és un factor de risc important per al desenvolupament o empitjorament dels esmenats problemes de salut mental.
La prescripció social és un mecanisme pel qual els professionals d'atenció primària adrecen els pacients amb risc de trastorn mental perquè utilitzin recursos del seu entorn.
Els programes de prescripció social es basen en l'evidència que la participació regular en activitats comunitàries ajuda els pacients a desenvolupar recursos socials i psicològics, promociona un reforç positiu i ajuda a mantenir un estil de vida actiu i saludable i resilent contra els trastorns com la depressió.
Salut Pública ha posat en marxa el programa pilot de prescripció social en tres municipis del territori català, en cada un dels quals es troba en una fase de desenvolupament diferent.
A Pineda de Mar es va iniciar el desembre de 2011, amb 12 entitats participants i un catàleg de 52 activitats.
A Montcada i Reixac van començar el programa el novembre de 2012, amb un rellançament el març de l'any següent.
Compta amb 19 entitats que proporcionen un catàleg de 83 activitats.
Tarragona, la darrera, i el mes gran, de les tres ciutats en incorporar-se al programa pilot, es troba en les fases prèvies al llançament en 7 àrees bàsiques de Salut, i compta de moment amb 9 entitats que ja ofereixen 29 activitats.
Els plans pilots de prescripció social s'inclouen en el marc del desplegament del Pla Interdepartamental de Salut Pública (PINSAP).
Aquest conjunt d'actuacions, impulsat pel Govern per assolir els objectius del marc europeu Salut 2020, establert per l'OMS, implica el conjunt de l'executiu, amb el món assistencial, associatiu i la societat civil per augmentar l'esperança de vida en bona salut a Catalunya.
Un dels reptes prioritaris del PINSAP és parar atenció a la salut mental, amb una incidència especial a les addiccions.
L'Agència de Salut Pública de Catalunya destaca la importància de la prescripció social per prevenir o atenuar els problemes mentals.
El Pla integral per a la promoció de la salut mitjançant l'activitat física i l'alimentació saludable, conegut com PAAS, va ser elaborat pel Departament de Salut en resposta a l'increment observat en la prevalença d'obesitat, d'acord amb l' estratègia mundial de l'Organització Mundial de la Salut i de la Estrategia NAOS (Nutrición, Actividad Física y Prevención de la Obesidad) de l'Agència Espanyola de Consum, Seguretat Alimentària i Nutrició.
Dins del PAAS, s'inclouen accions pròpies i altres a les quals s'ha donat assessorament tècnic i/o suport institucional en cinc àmbits: educatiu, sanitari, comunitari, laboral i de recerca.
Algunes accions del PAAS es porten a terme des dels ajuntaments i consells comarcals, institucions sanitàries o educatives, gremis, fundacions i empreses privades.
Sensibilitzar la població perquè percebi com a assumibles opcions que promoguin la salut mitjançant la pràctica regular de l'activitat física i d'una alimentació saludable
Desenvolupar accions informatives i educatives, així com intervencions sobre l'entorn, centrades en la problemàtica de determinats estils de vida.
Promoure acords i compromiso s en els diferents àmbits per potenciar estratègies de cooperació amb la finalitat de ser més eficients en la utilització de recursos.
Abordatge integral de les causes d'una alimentació desequilibrada i una activitat física insuficient.
Estratègies de prevenció que actuïn de forma sinèrgica i coincident sobre els diversos factors dels estils de vida.
Creació d'entorns favorables, en el marc dels programes d'acció local, que facilitin l'adopció progressiva i el manteniment d'estils de vida saludable a la ciutadania.
Cooperació i interrelació de múltiples sectors.
La implantació de totes aquestes intervencions és complexa, per tant, requereix de la implicació tant de l'administració com de la societat civil, el sector privat i els mitjans de comunicació.
Dins del PAAS, s'inclouen accions pròpies i altres a les quals s'ha donat assessorament tècnic i/o suport institucional en cinc àmbits:
Balanç dels primers deu anys de desplegament del PAAS.
Resum de dades dels primers deu anys del PAAS.
A Terres de l'Ebre preocupa l'envelliment i la despoblació.
En els últims anys la joventut que desitja estudiar marxa cap a les grans ciutats amb poques possibilitats de tornar a exercir la seva professió.
D'altra banda, hi ha un desplaçament intern a Terres de l'Ebre de persones que sol·liciten treball a les capitals de comarques, concretament a Amposta, Tortosa i Móra d'Ebre.
Això té com a conseqüència el despoblament del món rural.
Es tracta de trobar l'equilibri entre l'envelliment i la despoblació de forma que es creï un nexe o pont de comunicació capaç d'atreure persones que vulguin arrelar-se al territori.
Trobar un punt de connexió entre la gent gran no dependent, amb valors professionals singulars, i la gent jove i no tan jove que vulgui desenvolupar una activitat professional vinculada al territori.
Aquesta sinergia pot enriquir, per una banda la gent gran que pot aportar valors i experiència, i d'altra banda, acompanyar la gent interessada en arrelar-se en el territori mitjançant una activitat professional.
Coordinació: Irene Albiol (Departament de Treball, Afers Socials i Famílies) i Lluís Mèlich (Consell Comarcal del Montsià).
Dinamització: Fernando Martínez Marca (Agència de Salut Pública de Catalunya.
Agència de Salut Pública de Catalunya, Departament de Treball, Afers Socials i Famílies, Departament de Territori i Sostenibilitat, Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca, Medi Natural i Alimentació, Institut Català de les Dones, Consells comarcals del Baix Ebre, del Montsià i de la Terra Alta, Col·legis Oficials de Metges i de Farmacèutics.
Una de les línies de treball del Departament de Salut per prevenir els embarassos no desitjats, especialment en l'adolescència, consisteix a facilitar l'accés gratuït en els diferents punts d'atenció de la xarxa sanitària a l'anticoncepció d'urgència mitjançant el tractament amb levonorgestrel, conegut també com a "pastilla de l'endemà".
Aquest tractament s'entén com una "segona oportunitat" preventiva quan ha fallat o no s'ha utilitzat la prevenció primària adequada, i s'emmarca amb altres actuacions encaminades a la promoció i prevenció de la salut en els joves, on l'aspecte de l'educació afectiva i sexual a l'escola té un paper destacat.
L'Agència de Salut Pública de Catalunya, d'acord amb les competències del Servei de Salut Maternoinfantil, adscrit a la Subdirecció de Promoció de la Salut, està elaborant una versió actualitzada del Protocol d'anticoncepció d'urgència.
Aquest document informa d'aspectes relacionats amb la distribució, presentació i dispensació del levonorgestrel, així com orientacions per a la seva administració i el registre de dades.
Des d'aquesta pàgina podeu descarregar el protocol vigent, un fulletó informatiu editat com a material complementari per lliurar a les dones que reben aquest tractament i altres recursos per a professionals de l'àmbit sanitari relacionats amb l'anticoncepció d'urgència.
El Protocol d'activitats preventives i de promoció de la salut a l'edat pediàtrica, també conegut com a protocol del programa Infància amb Salut, és un document elaborat per l'Agència de Salut Pública de Catalunya.
El protocol comprèn el conjunt d'actuacions que es duen a terme de forma individual en el marc de l'equip d'atenció primària de la salut (equip de pediatria) en les visites preventives programades al llarg de tota la infància ( 0-14 anys), per tal de fer una revisió sistemàtica de tots els aparells.
S'hi inclouen cribratges esglaonats en les diferents edats, vacunacions i educació per a la salut en aquesta etapa.
L'objectiu d'aquest document és orientar i facilitar hàbits i actituds de salut positius en els infants i adolescents, detectar precoçment els problemes de salut infantil i facilitar-ne el seguiment i la derivació quan calgui.
El protocol tracta aspectes relacionats amb el desenvolupament físic i psicomotor, l'aparell locomotor, l'aparell genitourinari, oftalmologia, otorinolaringologia, atenció a l'infant immigrat, salut mental infantojuvenil, salut bucodental, vacunacions sistemàtiques, salut comunitaria...
Aquest protocol s'implementa a tota la xarxa sanitària pública de Catalunya.
El Programa de cribratge neonatal a Catalunya té com a objectius detectar, diagnosticar i tractar precoçment algunes malalties.
Són tras­torns genètics i/o endocrins molt poc freqüents però que po­den estar presents al naixement, encara que el nadó no en presenti símptomes.
Es tracta d'un programa universal a través del qual es detecten més de 120 casos cada any.
Gràcies al diagnòstic i abordatge precoços, es canvia radicalment la qualitat de vida d'aquests nadons i de les seves famílies.
El Programa opera mitjançant un circuit establert entre l'Agència de Salut Pública de Catalunya, el laboratori de cribratge neonatal de la Secció d'Errors Congènits del Metabolisme de l'Hospital Clínic de Barcelona i les unitats d'expertesa clínica.
L'Agència de Salut Pública de Catalunya, d'acord amb les competències del Servei de Salut Maternoinfantil —adscrit a la Sub-direcció General de Promoció de la Salut— és l'organisme responsable del desenvolupament del Programa.
El cribratge a Catalunya va començar fa cinquanta anys amb el diagnòstic precoç de la fenilcetonúria i s'ha anat ampliant en diferents etapes.
En l'actualitat, el programa permet la detecció de 24 malalties.
Es tracta de l' hipotiroïdisme congènit, la fibrosi quística, la fenilcetonúria i cinc altres trastorns del metabo­lisme dels aminoàcids, vuit trastorns del metabolisme dels àcids orgànics, sis trastorns del metabolisme dels àcids grassos, l' anèmia de cèl·lules falciformes i la immunodeficiència combinada greu.
Podeu accedir als diversos documents de referència del Programa de cribratge neonatal, elaborats per aproximar els professionals de la salut, especialment aquells que treballen en l'àmbit de l'atenció primària de la salut, al conjunt d'actuacions integrals i estandarditzades de detecció, diagnòstic, tractament i seguiment de les persones afectades per alguna de les malalties que engloba el Programa.
D'altra banda, s'ha editat el document divulgatiu La prova del taló per a la ciutadania, que explica en què consisteix el Programa de cribratge neonatal.
Segons les últimes dades de l'Institut d'Estadística de Catalunya (Idescat), la regió sanitària de Lleida (Garrigues, Noguera, Segrià, Pla d'Urgell, Urgell i Segarra) presenta un índex d'envelliment del 133%.
Queda palès, doncs, que l'envelliment de la població i les conseqüències que aquest fet comporta justifica que hagi estat un dels àmbits seleccionats per treballar en aquesta comissió tècnica.
La visió de l'envelliment que s'ha tingut fins fa uns anys cal canviar-la i apostar per la visió actual, que valora les contribucions de la gent gran i hi dóna suport, que rebutja la discriminació per l'edat i pretén reduir les desigualtats, i que proporciona entorns i oportunitats perquè la gent gran pugui decidir com vol viure i quin paper vol tenir en la societat actual.
És important remarcar la necessitat de prestigiar l'edat i lluitar contra els estigmes i prejudicis que la societat sovint atorga a la gent gran.
Donar visibilitat a les experiències en participació de la gent gran en la comunitat per incentivar-ne l'apoderament i l'aportació a la ciutadania.
APODERAMENT I RECONEIXEMENT DE LA GENT GRAN.
Coordinació: Josep Tor (Departament de Cultura)
Dinamització: Teresa Hernández (Agència de Salut Pública de Catalunya).
Departament de Cultura, Departament de Treball, Afers Socials i Famílies, Col·legi Oficial d'Infermeres i Infermers de Lleida, Col·legi Oficial de Treball Social de Catalunya, Ajuntament de Lleida, Diputació de Lleida, Ajuntament de Balaguer, Consell Comarcal de La Noguera, Consell Comarcal de l'Urgell, Consell Comarcal de La Segarra, Institut Català de la Salut, FesSalut, Creu Roja Lleida, Secretaria de Salut Pública.
Els membres del Consell Territorial Consultiu i de Coordinació de la Salut Pública de Girona van proposar l'envelliment com un dels àmbits a treballar.
L'objectiu determinat pel Consell va ser impulsar la participació, l'ocupació i l'autonomia de les persones grans.
Tenint en compte les aportacions posteriors fetes pel Consell, el president va resoldre la creació de la corresponent comissió tècnica.
Finalment, la Comissió es va constituir comptant amb els membres que havien proposat totes les institucions i organismes.
Coordinació: Mariona Homs Alsina (Sumar acció social) i Ma Eugènia Sala Gómez (Departament de Treball, Afers socials i Família).
Dinamització: Maurici Martínez Tomé (Agència de Salut Pública de Catalunya.
SUMAR acció social, Consell consultiu del Pla de l'Estany, Ajuntament de Figueres, CACCIO Social Garrotxa, Consorci Benestar social del Ripollès, Consell comarcal Ripollès, Consell Comarcal Gironès, Consell Comarcal del Pla de l' Estany, Consell Comarcal de La Garrotxa, Consorci Benestar social Gironès-Salt, CatSalut, Institut Català de la Salut, Universitat de Girona,, Agència de Salut Pública de Catalunya, Departament de Treball, Afers Socials i Famílies, Col·legi Oficial de Farmacèutics de Girona, Col·legi Oficial de Metges de Girona, Col·legi Oficial d'Infermers/eres de Girona, Col·legi de treballadors socials de Catalunya, Federació d'Associacions de Gent Gran a Catalunya.
Caminar, pujar escales o anar amb bicicleta són formes saludables de desplaçar-se que formen part de l'activitat física moderada recomanable per prevenir moltes malalties i reduir el risc de mortalitat per totes les causes.
Afavorir aquest tipus de desplaçaments entre infants i adolescents de casa a l'escola o l'institut contribueix a l'adquisició d'uns hàbits de mobilitat saludables, segurs i sostenibles, i a la realització dels 60 minuts d'activitat física moderada que es recomana en aquesta etapa de la vida.
A més d'augmentar els nivells d'activitat física, desplaçar-se habitualment a peu, en bicicleta o en transport públic, en comptes de fer-ho en un vehicle de motor privat, redueix les emissions de contaminants amb un efecte perjudicial sobre la salut.
Un altre factor a tenir en compte relacionat amb la mobilitat i la salut és que les lesions derivades de col·lisions de trànsit són causes molt importants de discapacitat i mortalitat prematura.
Per cada defunció per trànsit a Catalunya, es produeixen uns 12 ingressos hospitalaris per lesions, que sovint provoquen una discapacitat permanent.
Per tot plegat, el Pla interdepartamental i intersectorial de salut pública (PINSAP) inclou la mobilitat com un dels àmbits que tenen una influència destacada sobre la salut, i promou un transport actiu i saludable en els desplaçaments quotidians.
Dedicar 30 minuts diaris a desplaçar-se en bicicleta o a peu és una manera excel·lent de fer una activitat física moderada molt beneficiosa per a la salut.
S'ha demostrat que, entre les persones adultes, 30 minuts diaris d'activitat física s'associen amb una disminució del 36% en el risc de mortalitat per malaltia coronària i a una disminució del 27% en el risc de mortalitat per totes les causes.
En concret, l'activitat física moderada ajuda a prevenir trastorns com la malaltia cardiovascular, l'obesitat, la diabetis, el càncer de còlon i malalties osteomusculars, així com aporta beneficis sobre la salut mental, alenteix els canvis fisiològics associats a l'envelliment i incrementa l'esperança de vida gairebé 4 anys.
En el cas d'infants i joves, un dels beneficis específics que s'han associat a l'activitat física és la millora del rendiment acadèmic.
L'Agència de Salut Pública de Catalunya (ASPCAT) dóna suport a l'organització de la Setmana de la Mobilitat Sostenible i Segura.
Es tracta d'una iniciativa europea coordinada pel Departament de Territori i Sostenibilitat.
L'any 2017 se celebra del 16 al 22 de setembre, amb el lema "Mobilitza't per un aire més net".
Recomanacions per als desplaçaments a peu
Projecte adreçat al personal de la Generalitat de Catalunya que promou l'ús de la bicicleta en els desplaçaments del domicili al lloc de treball.
Cercador de rutes saludables dels municipis de Catalunya que participen al Pla d'Educació Física, Esport i Salut.