projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Font ha destacat que " amb el nou aparcament fem de Sabadell Nord un espai intermodal cada cop més complert, on conviuen dues línies de tren, bus urbà, vehicle privat, micromobilitat, i aviat també disposarà d'espai per comerç electrònic.
Un veritable punt d'intercanvi modal per fomentar l'ús del transport públic, treure cotxes de la carretera i promoure una mobilitat sostenible.
Si algú vol saber com han de ser les estacions metropolitanes del futur, Sabadell Nord és un bon exemple de la direcció que hem de prendre ".
El president d'FGC ha remarcat que "el foment del transport públic és l'eina més eficaç per combatre la crisi climàtica i millorar la qualitat de l'aire i en un moment com l'actual d'emergència sanitària global és quan més hem de reforçar l'aposta per una mobilitat neta i sostenible a les ciutats".
L'alcaldessa de Sabadell, per la seva part, ha assenyalat que "com a ciutat estem molt contents.
Com a govern, teníem dos reptes: l'aparcament del Passeig i aquest de Sabadell Nord.
Aquest últim és important per treure cotxes circulant en superfície i també per respondre la demanda veïnal de disposar de places de cotxe a pupil·latge".
De fet, se'n podran beneficiar de l'aparcament les persones que viatgin amb Ferrocarrils però també els veïns de Sabadell que en vulguin fer ús o les persones que visitin la ciutat i vulguin aparcar el cotxe.
Els preus de les places s'estan coordinant amb les administracions públiques i inclouran preus assequibles i descomptes significatiu per als usuaris del transport públic que el facin servir com a park&ride.
Potenciar la construcció d'aparcaments dissuasius al costat de les estacions és una de les prioritats dins del pla de foment de la mobilitat sostenible que està duent a terme FGC.
Font a ha recordat que " en els propers dos anys crearem 1.500 places d'aparcament al costat d'estacions d'FGC i amb això millorarem i descongestionarem de cotxes la mobilitat de l'àrea metropolitana de Barcelona i del Baix Llobregat.
Aquest any entraran en servei els de Terrassa-Nacions Unides, amb 200 places, i el de Sabadell Nord, amb 350, i estem treballant en l'estudi d'alternatives per tres aparcaments més a Sant Joan, Martorell Central i Quatre Camins, cadascun amb 300 places d'aparcament ".
El president de Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya (FGC), Ricard Font, i l'alcaldessa de Sabadell, Marta Farrès, han visitat avui les obres del nou aparcament soterrat que s'està construint a l'estació de Sabadell Nord d'FGC.
Ubicat sota l'avinguda de Josep Tarradellas, l'aparcament disposarà de tres plantes amb capacitat per a 351 places: 307 per a cotxes, 33 per a motos i 11 habilitades per a persones amb mobilitat reduïda.
A més, comptarà amb carregadors per a vehicles elèctrics i un espai segur per a bicicletes.
El president de Ferrocarrils ha avançat que el pàrquing entrarà en funcionament el dia 21 de desembre.
L'espai comptarà amb càmeres de circuit intern i control d'accessos, amb un servei de vigilància i atenció 24 hores els set dies de la setmana.
L'accés estarà ubicat a la cantonada de l'avinguda de Josep Tarradellas i el carrer Francesc Layret i per la mateixa avinguda.
L'Ajuntament de Manresa fa avui efectiva l'opció de compra del dret de superfície, formalitzat l'any 2010, d'aquesta parcel·la de 1.675m 2 de sòl i 3.700m 2 de sostre, per un import de 1.030.598 euros més IVA (1.247.023,58 euros).
En aquesta parcel·la hi ha ubicat l'edifici Impuls, que juntament amb el Centre Tecnològic de Manresa (CTM), actual Eurecat, creat per a garantir la col·laboració universitat-empresa per al desenvolupament dels projectes de diferents àmbits, conformen actualment el Parc Tecnològic del Bages.
El juny del 2010, l'Ajuntament de Manresa i l'INCASÒL van signar un conveni pel qual el consistori acceptava el dret de superfície sobre el sòl i subsòl d'aquesta parcel·la, propietat de l'INCASÒL.
L'acord establia que el termini de vigència del dret de superfície seria de 50 anys, al final dels quals (el 2060) totes les edificacions que s'hi haguessin construït passarien a ser propietat de l'INCASÒL.
L'acord de compravenda signat avui cancel·la el dret de superfície, del qual fins al 2060 quedava pendent fer efectiu el pagament d'uns 1,6 milions d'euros, més l'IVA corresponent.
Cal tenir en compte, a més, que l'Ajuntament de Manresa va construir a la parcel·la l'edifici Impuls, amb un cost total de 3,8 milions d'euros.
Amb l'acord signat avui, l'Ajuntament obté la propietat de la parcel·la per un import total d'1,2 milions, deixarà de pagar el dret de superfície en anualitats fins a l'any 2060 i mantindrà la propietat de l'edifici més enllà d'aquesta data.
Del cost total de la compra, 1.247.023,58 euros, l'Ajuntament pagarà aquest any 2020 un total de 500.000 euros a l'INCASÒL, i abans del 30 de juny del 2021, la quantitat restant (747.023,58 euros).
Desenvolupament del Parc Tecnològic
L'edifici Impuls i el CTM (actual Eurecat), formen actualment el Parc Tecnològic del Bages.
S'ha de recordar que els ajuntaments de Manresa i Sant Fruitós de Bages, en el marc del Consorci de l'Agulla, ja han aprovat la modificació del Pla Parcial que ha de permetre desencallar la rest del Parc Tecnològic per tal que s'hi puguin instal·lar altres empreses d'alt valor afegit.
El Govern de la Generalitat, a proposta del Departament de Territori i Sostenibilitat, ha aprovat avui una sèrie de bonificacions en el cànon de l'aigua que suposaran un estalvi per a les famílies i les empreses en el seu rebut, davant la pandèmia de COVID19 que no només suposa una emergència sanitària a nivell global, sinó que també té un impacte directe sobre l'economia i el conjunt de la societat.
El Govern de la Generalitat, en el marc de les seves competències, té la voluntat d'ajudar les famílies i les empreses a superar la situació d'emergència i de crisi provocada pel COVID19.
I un dels instruments que té al seu abast és el de la fiscalitat dels tributs propis, entre els quals hi ha el cànon de l'aigua.
Tot i que es tracta d'un tribut finalista, dirigit a finançar els serveis del cicle de l'aigua a Catalunya, una rebaixa temporal d'aquest podrà alleugerir en part les càrregues econòmiques de la ciutadania i de les empreses que en són contribuents.
És per això que s'han aprovat les següents mesures:
El cost aproximat d'aquestes mesures es quantifica en 50 milions d'euros, que permetran aportar liquiditat a les famílies i a les empreses, amb càrrec a la Generalitat, a través del pressupost de l'Agència Catalana de l'Aigua (ACA).
A banda d'aquestes mesures, cal recordar que totes les famílies en situació de vulnerabilitat, o les que es puguin trobar en aquesta situació els propers mesos com a conseqüència de la repercussió del coronavirus, poden demanar i acollir-se al cànon social zero, el que implica no pagar per aquest concepte dins de la factura de l'aigua.
A data d'avui, s'acullen al cànon social 52.540 abonats.
L'ACA disposa habitualment d'una altra bonificació, l'ampliació de trams, a la qual actualment s'acullen més de 350.000 abonats.
El Govern ha aprovat el Pla nacional per a l'Agenda 2030 a Catalunya, assumint el mandat que Nacions Unides va aprovar el 2015 per al desenvolupament sostenible i per al qual va marcar 17 Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS) a assolir el 2030.
En la resolució que aprova l'Agenda 2030, s'encoratja a adoptar respostes nacionals que concretin els ODS segons les característiques de cada territori.
En aquest sentit, el Pla nacional aprovat pel Govern conté 920 compromisos o objectius programàtics, dels quals 810 s'implementaran a Catalunya i 110 tindran una repercussió a nivell global, refermant així el compromís amb la comunitat internacional per contribuir a l'assoliment dels ODS a escala global.
El Pla ha estat elaborat amb la participació dels tretze departaments de la Generalitat.
El Pla és un instrument de planificació dinàmic i que vol contribuir a incrementar la coherència de polítiques públiques: del document aprovat, que estarà disponible en dades obertes, se'n faran revisions anuals per mantenir-lo actualitzat fins al 2030.
Es preveu, així, que en els propers anys es pugui incorporar la vinculació amb l'Agenda Urbana de Catalunya, que està en procés d'elaboració, i amb els pressupostos de la Generalitat.
També s'obriran canals de participació d'experts i dels actors de la societat civil mitjançant el òrgans de participació i consulta de la Generalitat de Catalunya.
El paper del transport públic és essencial en la recuperació de les ciutats per a les persones.
Durant aquests últims mesos l'evolució de la pandèmia pel coronavirus ha tingut un gran impacte sobre la demanda del trasport públic, atès les mesures que institucions i governs han adoptat en el seu ús.
Això ha derivat, per una banda, en la disminució de la seva demanda i, per l'altra, en l'augment d'opcions de mobilitat més contaminants, com el vehicle privat.
Per això, hem de combatre el repunt de l'ús del transport privat i tornar a posar el transport públic al centre, ja que és la millor garantia per poder-nos moure atacant la doble emergència sanitària i climàtica.
És el moment de donar suport al sector i reforçar l'aposta per una mobilitat neta i sostenible a les ciutats.
Sens dubte, el transport públic és un servei essencial i està cridat a ser un agent clau en la recuperació social, ambiental i econòmica que s'ha d'impulsar per revertir els efectes de la crisi, el més ràpidament possible.
Volem aconseguir estils de vida saludables i per això necessitem ciutats amb menys congestió, menys contaminació i menys vehicles privats en el desplaçament de la ciutadania.
La campanya de la UITP incideix en l'aspecte, social, ambiental i econòmic.
El transport públic és fonamental per construir ciutats resilients, per combatre el canvi climàtic amb la prevenció d'un repunt de la contaminació de l'aire, per fomentar estils de vida saludables i actius, i per impulsar les economies locals i promocionar el territori.
Invertir en transport públic és invertir en salut, en desenvolupament social i en riquesa pel territori.
Contra més i millor connexió amb transport públic hi hagi a l territori, més oportunitats per el desenvolupament de Catalunya i, en particular, de les seves àrees urbanes.
El transport públic esdevé el motor tractor de la recuperació econòmica.
És fonamental recuperar la confiança en ell i mantenir-lo al centre de les polítiques i estratègies territorials.
La campanya té com a lema principal BACK TO BETTER MOBILITY, és a dir, 'tornem a una millor mobilitat'.
El Departament de Territori i Sostenibilitat s'adheriex a la campanya mundial que organitza la UITP per tal de promoure el transport públic i la mobilitat sostenible com a eixos vertebradors de la nova mobilitat.
El Registre de planejament urbanístic de Catalunya (RPUC), garanteix la publicitat dels instruments de planejament urbanístic en vigor i permet la seva consulta, tant de forma presencial com per mitjans telemàtics, d'acord amb les determinacions de l'article 103 de la Llei d'urbanisme (modificat per la Llei 3/2012) i dels articles 17 i 18 del Reglament de la Llei d'urbanisme (Decret 305/2006, de 18 de juliol).
El Registre depèn del Departament de Territori i Sostenibilitat i correspon a les comissions territorials d'urbanisme la recopilació, el dipòsit i el tractament dels documents que l'integren relatius a llur àmbit territorial, i facilitar la consulta de forma presencial d'aquests documents.
El Registre de planejament urbanístic de Catalunya garanteix l'accés telemàtic, com a mínim, a la memòria, a les normes urbanístiques i als plànols d'ordenació que integren els instruments de planejament en vigor, inclosos els plans urbanístics derivats aprovats definitivament pels ajuntaments.
El Decret legislatiu 1/2010, de 3 d'agost, pel qual s'aprova el Text refós de la Llei d'urbanisme, modificat per la Llei 3/2012, de 22 de febrer, de modificació del text refós de la Llei d'urbanisme estableix, en el seu article 103, apartat 1, que els instruments de planejament urbanístic són públics i que tothom pot consultar-los en tot moment, informar-se de llur contingut i obtenir-ne còpies a l'ajuntament corresponent o al Registre de planejament urbanístic de Catalunya.
L'apartat 2 del mateix article estableix que el Registre de planejament urbanístic de Catalunya garanteix la publicitat dels instruments de planejament urbanístic en vigor mitjançant la consulta pública presencial i telemàtica dels instruments que hi són dipositats.
Així mateix, l'article 103, en l'apartat 3, estableix que la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya dels acords d'aprovació definitiva dels plans urbanístics adoptats per l'Administració de la Generalitat ha d'incloure l'enllaç amb el Registre de planejament urbanístic de Catalunya que permeti la consulta telemàtica del contingut dels documents que conformen el pla, per tal de facilitar l'accés immediat al contingut dels instruments de planejament urbanístic.
D'altra banda, l'article 104 de l'esmentat text legal, en el seu apartat 2, disposa que les administracions públiques amb competències urbanístiques i les entitats urbanístiques especials han de trametre una còpia dels convenis urbanístics que subscriuen al Departament de Territori i Sostenibilitat perquè siguin inserits en la secció de convenis urbanístics de l'instrument de divulgació telemàtica del planejament urbanístic de l'Administració de la Generalitat.
Aquest instrument és el Registre de planejament urbanístic de Catalunya.
Els articles 7, 8 i 9 del Decret llei 1/2009, de 22 de desembre, d'equipaments comercials, modificat per l'article 113 de la Llei 9/2011, de 29 de desembre, de promoció de l'activitat econòmica, estableixen que els municipis amb una població de més de 5000 habitants o que són capitals de comarca han de tenir delimitat gràficament el perímetre corresponent a les trames urbanes consolidades, que també s'incorporen al Registre de planejament urbanístic de Catalunya.
Així doncs, el Registre de planejament urbanístic de Catalunya esdevé l'eina que possibilita la publicitat de, al menys, els convenis urbanístics, les trames urbanes consolidades i el planejament urbanístic vigent, d'acord amb les determinacions de l'article 103 de la Llei d'urbanisme (modificat per la Llei 3/2012) i dels articles 17 i 18 del Reglament de la Llei d'urbanisme (Decret 305/2006, de 18 de juliol).
L'objectiu és millorar la qualitat del servei a la ciutadania i reduir els temps d'espera, d'acord amb les directrius de la Generalitat d'augmentar l'eficiència i eficàcia en l'atenció ciutadana.
Implantació progressiva de la cita prèvia
A partir de gener, cal demanar per internet, telèfon o presencialment cita per a tots els tràmits de transports i cèdules d'habilitat, llevat del registre i recollida exprés de documents.
Ja podeu consultar el butlletí del mes de març
Ja tenim nou SENdÈRIA, el del mes de març, el número 66.
Hi ha el calendari d'actes de la FEEC per celebrar el centenari, les ponències de les XIII Jornadas de Defensa de los Caminos Públicos, una interessant i innovadora proposta de senyalització en alta muntanya, una novel·la que relata la vida quotidiana i l'èpica dels guies de muntanya en el Chamonix d'entreguerres, una caminada pel planeta Mart...
Dotada amb 180.000 euros, s'adreça als ens locals i a les associacions amb l'objectiu de consolidar l'economia local, posar en valor el patrimoni cultural i millorar la competitivitat professional
S'ha publicat al Diari Oficial de la Generalitat l'obertura de la convocatòria de subvencions per al desenvolupament local i la promoció del patrimoni cultural de l'Alt Pirineu i Aran, dotada amb 180.000 euros i adreçada als ens locals i a les associacions, legalment constituïdes, amb domicili social en aquest àmbit territorial.
La finalitat d'aquesta línia de subvencions de Institut per al Desenvolupament i la Promoció de l'Alt Pirineu i Aran (IDAPA), dependent de la Secretaria de l'Agenda Urbana i de Territori del Departament de Territori i Sostenibilitat, és consolidar l'economia local, fer valer el patrimoni cultural i millorar la competitivitat professional.
Així, els ens i les associacions poden obtenir ajuts per:
Aquesta subvenció s'atorga a posteriori, per activitats ja realitzades, que cal justificar acreditant la despesa i amb la presentació d'una memòria un cop realitzada.
El procediment de concessió és el de concurrència competitiva de l'import global màxim destinat a les subvencions entre el beneficiaris de la subvenció.
Amb aquest sistema es vol donar suport al màxim d'iniciatives locals possibles, tenint en compte els criteris de distribució segons la puntuació obtinguda per cada beneficiari i l'import sol·licitat.
S'adreca als ens locals i a les associacions, legalment constituïdes.
Ja podeu consultar el butlletí del mes de desembre
Si estem a desembre, aquest és el SENdÈRIA número 63.
Molta bicicleta: en el noticiari, en la recomanació literària i en l'itinerari que ens descriu Carles Gascón.
També ens acosta a l'illa de la Reunió, en ple oceà Índic, i ens presenta la Míriam Marco, guia d'alta muntanya, i el renovat Espai Quera, indispensable per als caminaires i muntanyerus que passin per Barcelona.
Ja podeu consultar el butlletí del mes de gener
Ja és aquí el primer SENdÈRIA de l'any, el número 64, amb un noticiari molt centrat en les darreres activitats de la Taula de Camins (amb regal sorpresa inclòs); una travessa per territoris transfronterers amb el Marc Garriga; podrem aprendre euskera amb el Xavier Campillo de "profe" i, després de tanta marxa, un moment de relaxament tot llegint la Teresa Pàmies.
Ja podeu consultar el butlletí del mes de febrer
Acaba d'aterrar el vol número 65 del SENdÈRIA.
Entre els passatgers, que ens porten les habituals noticies diverses i variades, hi ha també Guillermo Ruiz de Erentxun, amb una proposta ben innovadora; Miquel Bailac, que ens vol fer caminar pels rocs d'Hortoneda; Bernadette Peters, que duu a l'equipatge la biografia de Miss Hawley, la notària de l'Himàlaia, i molts motxilleros (backpackers).
El conseller de Territori i Sostenibilitat, Josep Rull, ho ha anunciat a la Vansa, on ha assistit a la reunió del Consell d'Alcaldes de l'Alt Urgell.
La inversió es durà a terme l'últim trimestre d'aquest any.
El Departament de Territori i Sostenibilitat destinarà 1,2 milions d'euros a la millora de l'accessibilitat a nuclis de muntanya durant l'últim trimestre d'aquest any.
Així ho ha anunciat aquest dilluns el conseller Josep Rull, durant la reunió del consell d'alcaldes de l'Alt Urgell, que ha tingut lloc a Sorribes de la Vansa.
Aquests recursos seran gestionats pels respectius consells comarcals.
En la seva visita, el conseller ha estat acompanyat dels directors generals de Polítiques de Muntanya, Albert Alins; d'Infraestructures de Mobilitat Terrestre, Xavier Flores, i de Polítiques Mediambientals, Ferran Miralles; el director de l'Agència Catalana de l'Aigua (ACA), Jordi Agustí; la delegada del Govern a l'Alt Pirineu i Aran, Rosa Amorós; i el director de l'IDAPA, Pere Porta.
El conseller ha afirmat que l'Estat del Benestar té a veure amb la cohesió territorial, especialment a una part de Catalunya, on "l'equilibri territorial només es garanteix des de l'accessibilitat".
Per això, ha apuntat que "la prioritat és trobar recursos d'on sigui per garantir un accés adequat als nuclis".
Concretament, es prioritzaran els accessos a nuclis habitats de les comarques de muntanya, més malmesos a conseqüència de les inclemències meteorològiques.
Els alcaldes han traslladat al conseller les seves reivindicacions i inquietuds.
Tots plegats han coincidit a reclamar la simplificació per als petits municipis pel que fa als tràmits per a l'elaboració i la tramitació dels plans urbanístics; el suport per a les captacions d'aigua potable; i la potenciació dels accessos alturgellencs al Parc Natural del Cadí-Moixeró, entre d'altres qüestions.
Els alcaldes de la part sud de la comarca han reclamat una solució definitiva a l'anomalia que representa l'existència de dues mancomunitats per a la gestió dels residus.
El conseller s'ha compromès a abordar la problemàtica i a presentar una proposta en els propers mesos.
Josep Rull ha pres nota també de la petició feta per l'alcalde de la Seu, Albert Batalla, i el president del Consell Comarcal, Jesús Fierro, per a la renovació total de la depuradora d'aigües residuals situada al terme de Montferrer i Castellbò.
En aquest sentit, el conseller ha fixat les obres per al bienni 2017-2018.
El Departament de Territori i Sostenibilitat destinarà 1,2 milions d'euros a la millora de l'accessibilitat a nuclis de muntanya durant l'últim trimestre d'aquest any
Avui, 29 de juliol, s'ha publicat al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya (DOGC) la Convocatòria de subvencions de l'IDAPA, TES/1863/2016, de 20 de juliol, de convocatòria de subvencions destinades al desenvolupament local i la promoció del patrimoni cultural de l'Alt Pirineu i Aran per a l'any 2016.
La convocatòria d'aquestes subvencions respon a l'objectiu de l'IDAPA d'impulsar el desenvolupament dels diferents sectors d'activitat de les comarques de l'Alta Ribagorça, l'Alt Urgell, la Cerdanya, el Pallars Jussà, el Pallars Sobirà i la Val d'Aran.
Així mateix, l'Institut treballa per tal de donar a conèixer els trets d'identitat d'aquestes zones de muntanya i impulsar polítiques de desenvolupament socioeconòmic.
Aquesta convocatòria es complementa amb la Resolució TES/1843/2016, de 20 de juliol, per la qual s'aproven les bases reguladores de les subvencions destinades al desenvolupament local i la promoció del patrimoni cultural de l'Alt Pirineu i Aran.
La línia d'ajuts que s'obre avui, dotada amb un màxim de 140.000 euros, es destinarà a finançar la organització d'activitats, jornades i seminaris en l'àmbit del desenvolupament local i el patrimoni cultural i artístic, la organització de fires i certàmens innovadors i en l'edició de publicacions de caràcter cultural, socioeconòmic i científic.
Poden optar a aquests ajuts els ens locals i les associacions de l'Alt Pirineu i Aran, que disposaran de 20 dies naturals a comptar des de l'endemà de la publicació d'aquesta Resolució al DOGC, per a presentar les seves sol·licituds.
La línia de subvencions està dotada en 140.000 €
Toti eri an coïncidit a reclamar era simplificacion entàs petiti municipis en çò que tanh as tramits entara elaboracion e era tramitacion des plans urbanistics; eth supòrt entàs captacions d'aigua potabla; e era potenciacion des accèssi deth Naut Urgèlh ath Parc Naturau de Cadí-Moixeró, entre d'auti ahèrs.
Ja podeu consultar el butlletí del mes d'abril
En aquest número hi trobareu, entre d'altres, informació sobre l'aprovació de l'Estratègia 2020 de l'ara Taula de Camins de l'alt Pirineu i Aran, de la jornada sobre Guies dels Pirineus i una proposta de caminada pels ponts medievals de la Vall de Cardós.