projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El B-MINCOME és un projecte pilot de lluita contra la pobresa i la desigualtat en zones desafavorides de Barcelona.
El projecte consisteix a testar l'eficiència i l'eficàcia de combinar un ajut econòmic, en la forma de suport municipal d'inclusió (SMI), amb polítiques socials actives en l'àrea de l'Eix Besòs, concretament als barris de Ciutat Meridiana, Vallbona, Torre Baró, Roquetes, Trinitat Nova, Trinitat Vella, Baró de Viver, Bon Pastor, Verneda - La Pau i Besòs-Maresme.
Té una durada de dos anys: del setembre del 2017 al desembre del 2019.
Es tracta d'un projecte innovador que preveu invertir directament en les persones i buscar, alhora, una millora dels seus entorns locals immediats, els seus barris i districtes.
És per això que combina la percepció d'un ajut econòmic amb quatre tipus de polítiques actives d'inserció sociolaboral en els àmbits següents: formació i ocupació, economia social, ajuts al lloguer d'habitacions i foment de la participació comunitària.
Totes les actuacions estan codissenyades i coexecutades en col·laboració amb els diversos socis del projecte i el teixit social del territori.
El B-MINCOME és un projecte pilot cofinançat pel programa Urban Innovative Actions de la UE i liderat per l'Àrea de Drets Socials de l'Ajuntament de Barcelona.
Els socis col·laboradors del projecte són The Young Foundation, Novact (Institut Internacional per l'Acció Noviolenta), ICTA (Institut de Ciència i Tecnologia Ambientals), Ivàlua (Institut Català d'Avaluació de Polítiques Públiques), l'IGOP-UAB (Institut de Govern i Polítiques Públiques de la Universitat de Barcelona) i la UPC (Universitat Politècnica de Catalunya), els quals s'encarreguen del disseny i el seguiment de les diverses polítiques actives.
Els organismes públics que col·laboren en el disseny i l'execució del B-MINCOME, sota la direcció de l'Àrea de Drets Socials, són: l'Institut Municipal de Serveis Socials (IMSS), Barcelona Activa, la Direcció de Serveis d'Economia Cooperativa, Social i Solidària i Consum, el Consorci d'Educació de Barcelona, el Patronat Municipal de l'Habitatge de Barcelona i els districtes de Nou Barris, Sant Andreu i Sant Martí.
El projecte B-MINCOME té un pressupost aproximat de 17 milions d'euros (2017-2019), dels quals gairebé 5 milions els aporta la Unió Europea.
El projecte té com a objectiu proporcionar coneixement i eines a les institucions de la UE per millorar la seva actitud, efectivitat i influència en la governança global.
Desenvolupar noves maneres d'aprofitar el potencial del compromís públic i la previsió participativa en decisions complexes de govern.
Els objectius específics de TRIGGER són:
El projecte gestiona un pressupost de 2.492.183,50 euros i una durada de 2018 al 2021.
Aquest projecte rep fons del programa de recerca i innovació Horizon 2020.
E l projecte SALAM té com a objectiu reforçar el rol de la joventut i de les dones tunisianes en l'elaboració i la implementació d'estratègies per la Prevenció de tota mena d'Extremismes Violents (PEV), la millora de la cohesió social i de la resiliència comunitària.
Els extremismes violents, en les seves múltiples formes i dimensions, són una afronta als valors de la societat civil compromesa amb la manutenció d'una pau positiva i la promoció de la democràcia, la seguretat humana, la protecció dels drets humans, el desenvolupament sostenible i la justícia social.
Del 28 al 30 de gener del 2017, es va celebrar a Barcelona la conferència "Cap a un nou paradigma: Prevenint l'Extremisme Violent".
Aquesta va reunir a 322 representants de 172 ONG i moviments socials de més de 20 països de la regió Euro-Mediterrània.
El principal resultat d'aquesta conferència va ser la formulació participativa del Pla d'Acció de la societat civil Euro-Mediterrània per la prevenció de tota mena d'extremismes violents, el qual fixa un full de ruta per al teixit social per fer front a aquest fenomen.
Igualment, aquesta conferència va permetre la creació de l'Observatori per la Prevenció dels Extremismes Violents, (OPEV), el qual s'encarrega de vetllar pel compliment de Pla d'Acció i afavorir l'intercanvi de bones pràctiques en la matèria.
El 22 de febrer del 2017, més de 60 organitzacions de la societat civil tunisiana van participar en el seminari "Reforçar la resiliència i els discursos alternatius, cap a un pla d'acció tunisià per la prevenció dels extremismes violents", on es va ressaltar la importància de la creació d'una xarxa de la societat civil i la posada en comú de les accions dutes a terme per les entitats del tercer sector en la PEV.
És en aquest context que neix l'OPEV-Tunísia.
Inserit a la dinàmica de l'OPEV, els promotors de la iniciativa "SALAM – Prevenir tota mena d'extremismes violents a Tunísia", pretenen contribuir en la promoció dels valors democràtics de la pau i la dignitat humana al país a través del reforç de les capacitats dels actors no-estatals en la prevenció dels extremismes violents.
Aquest projecte és finançat gràcies a l'Instrument per a Contribuir a l'Estabilitat i la Pau (ICSP) i l'Agència Espanyola de Cooperació Internacional al Desenvolupament.
Amb una durada de 30 mesos i un pressupost de 998.001 euros SALAM centra el seu treball a les regions de Kasserine, Tataouine, Grand Tunis, Medenine i Le Kef, amb la finalitat d'aconseguir els següents resultats:
El Programa d'ajuts per a actuacions d'eficiència energètica en pimes i grans empreses del sector industrial té per objecte establir les normes per a la concessió d'ajuts amb la finalitat d'incentivar i promoure la realització d'actuacions en pimes i grans empreses del sector industrial que redueixin les emissions de diòxid de carboni i el consum d'energia final, mitjançant la millora de l'eficiència energètica.
Els ajuts seran cofinançats amb el Fons Europeu de Desenvolupament Regional (FEDER) dins el Programa Operatiu Pluriregional d'Espanya (POPE) 2014-2020.
Aquests ajuts estan regulats per l'IDAE i a Catalunya l'Institut Català d'Energia (ICAEN), n'és l'òrgan gestor.
El pressupost atorgat, en la present resolució, ascendeix a un total de 1.399.786,28 euros entre les dotze empreses següents:
Actualment la convocatòria encara hi és vigent: fins el dia 31 de desembre de 2020 o fins quan s'esgoti el pressupost disponible.
DEMOS (Democratic Efficacy and the Varieties of Populism in Europe) és un projecte de recerca amb l'objectiu de comprendre millor el populisme.
Finançat pel programa de recerca de la UE Horizon 2020, el projecte està desenvolupat per 15 institucions i inclou 10 disciplines.
DEMOS investiga el fenomen del populisme mitjançant les lents d'eficàcia democràtica.
El concepte combina trets actitudinals (eficàcia política), habilitats polítiques, coneixements i estructures d'oportunitat democràtica.
El concepte, com a novetat, s'entén com una condició de compromís polític necessària per afrontar els reptes del populisme.
DEMOS aborda els seus aspectes fins ara poc investigats a nivells micro, meso i macro: les seves arrels socio-psicològiques, les respostes dels actors socials al repte populista i els efectes del populisme sobre la governança.
DEMOS no se centra només en la forma de govern, sinó també en les perspectives dels ciutadans: com es veuen afectats i com reaccionen al populisme.
Els grups políticament menys representats i els objectius de la política populista són un focus particular.
Els exemples són joves, dones i migrants.
Com que el populisme té diferents manifestacions incrustades socialment, DEMOS té l'objectiu de contextualitzar-lo mitjançant l'anàlisi comparativa sobre la varietat de populismes a tot Europa, incloses les seves arrels, manifestacions i impactes històrics, culturals i socioeconòmics.
DEMOS desenvolupa indicadors i predictors del populisme i elabora escenaris sobre les interaccions del populisme amb actors i institucions socials tant a nivell nacional com de la UE.
DEMOS combina una investigació en profunditat sobre populisme i eficàcia democràtica amb recerca d'accions i projectes pilot per a desenvolupar eines que perdurin en el temps i recomanacions polítiques adients.
Els mètodes del projecte inclouen experiments, enquestes deliberatives, mineria de text, enquestes i anàlisis legals.
DEMOS posa un gran èmfasi en la comunicació i les interaccions productives amb diverses parts interessades al llarg del projecte, inclosos els responsables polítics, els periodistes, els estudiants i el públic en general.
El consorci està liderat pel Centre de Ciències Socials, d'Hongria, i compta amb la participació de la Universitat de Barcelona i 13 socis més.
El projecte va començar el desembre del 2018 i finalitzarà el novembre del 2021.
L'objectiu del projecte LIFE Brewery és demostrar una solució integrada innovadora i fàcilment replicable per a recuperar subproductes de la indústria cervesera com a ingredients per a pinsos per a l'aqüicultura.
El projecte optimitza i amplia un procés de deshidratació baix en carboni, fent servir una combinació innovadora de tecnologies mecàniques i tèrmiques per a obtenir ingredients sostenibles a partir dels subproductes de la cervesa.
Així mateix, optimitza la formulació dels pinsos per aqüicultura per maximitzar la inclusió dels subproductes cervesers.
El projecte té un pressupost de 1.551.455 euros amb un 60% de cofinançament del programa LIFE.
La durada és de l'1 de setembre de 2017 al 31 de desembre de 2020.
El projecte està coordinat per Azti Tecnalia i els socis del projecte són:
El projecte europeu C-MobILE (Accelerating C-ITS Mobility Innovation and depLoyment in Europe, en anglès) ha creat una app pilot (C-MobILE Barcelona) que informa en temps real i amb dades oficials del temps de canvi semafòric, l'aproximació de vehicles d'emergència o la presencia d'usuaris vulnerables, com ciclistes i motociclistes.
L'aplicació és gratuïta i integra els seus avisos visuals i per veu dins de qualsevol app de navegació, com Google Maps o Waze.
En la realització del pilot a Barcelona hi participen:
Aquesta prova pilot de Barcelona també ha comptat amb la col·laboració de Túnels de Barcelona i Cadí, Piaggio, el Servei Català de Trànsit i ADASA.
C-MobILE està implementant serveis C-ITS (sistemes de transport intel·ligents cooperatius) dissenyats per fer front a reptes específics de mobilitat a tot Europa.
El projecte també pretén ajudar les autoritats locals a desplegar els serveis C-ITS que necessiten i sensibilitzar sobre els avantatges potencials per a tots els usuaris de la carretera.
Un total de vuit ciutats i regions equipades amb C-ITS participen en el projecte, totes elles han estat llocs pilot de recerca per al desplegament a gran escala de serveis sostenibles.
Aquest enfocament comú garanteix que es prioritzi la interoperabilitat i la disponibilitat de serveis sense problemes i a un cost acceptable per als usuaris finals.
C-MobILE col·labora amb grups d'interès públics i privats, inclosos els usuaris finals, per millorar els serveis de C-ITS i establir associacions que funcionin més enllà del projecte.
També està realitzant anàlisis de cost-benefici i desenvolupant models de negoci, sobretot des de la perspectiva de l'usuari final, per assegurar-se que els serveis C-ITS facin la seva feina correctament.
C-MobILE està cofinançat per la Unió Europea a través del programa de recerca i innovació Horizon 2020.
DIGIT és un projecte europeu finançat per Erasmus + KA2 'Strategic partnerships' (2017-2019) i coordinat per l'empresa polonesa INnCREASE.
Vol impulsar les competències digitals per a un ús responsable de la identitat online.
Mitjançant aquest projecte, el consorci té com a objectiu investigar les implicacions de la identitat digital per als adults i proporcionar els instruments educatius necessaris i les eines de suport per a educadors d'adults
Les competències digitals són actualment una de les prioritats educatives clau de les institucions de la UE.
Si bé les habilitats digitals es consideren necessàries per a satisfer les necessitats del mercat laboral, els conceptes de "ciutadania virtual i identitat" plantegen un desafiament cada vegada més gran per a la societat.
Les persones que poden o no tenir coneixements digitals, inclosos els anomenats "nadius digitals", han d'estar informats i ser conscients de com es rastreja la seva identitat i la seva empremta a Internet.
Amb l'objectiu de desenvolupar materials integrals que analitzin el problema, el projecte també proporcionarà algunes pautes elementals per minimitzar les amenaces cibernètiques respecte a les dades de les persones i les amenaces a la imatge pública, i per tant també aborda aspectes de l'assetjament cibernètic i el discurs d'odi.
El consorci, dirigit per una consultora d'innovació ( INnCREASE, Polònia), està compost a més per:
L'AMB participa al Projecte D-NOSES (Distributed Network for Odour Sensing, Empowerment and Sustainability, dnoses.eu) que aborda a mitjà-llarg termini el problema de la contaminació odorífera i ho fa a través de mecanismes de participació ciutadana, incidint en les estratègies de participació i en la co-creació de mètodes i solucions cas a cas, és a dir fent ús de la "ciència ciutadana".
Aquest projecte europeu està finançat a través del programa H2020 (convocatòria Swafs), amb un pressupost de 3,16 M d'euros i una durada de tres anys.
Hi participen 14 institucions de 9 països diferents (Espanya, el Regne Unit, Àustria, Grècia, Portugal, Alemanya, Itàlia, Bulgària i Xile).
L'AMB coordinarà el projecte en el cas pilot de la zona del Fòrum, col·laborant en la implicació de diferents agents (administracions, veïns i altres institucions), i procurant facilitar l'accés a la informació i a les instal·lacions de les infraestructures de la seva titularitat, quan això sigui necessari.
El principal objectiu del Projecte D-NOSES és el desenvolupament d'una metodologia que impliqui els 4 àmbits bàsics següents: administracions, ciutadania, indústria i experts acadèmics, per abordar la contaminació odorífera i ho fa a través d'estratègies de participació i co-creació.
El Projecte preveu l'aplicació de la metodologia en deu casos pilot, dels quals la zona del Fòrum (Barcelona) ha estat seleccionat com a pilot pioner, raó per la qual l'AMB ha pres interès en el seguiment del desenvolupament i dels resultats.
La zona del Fòrum és una zona complexa pel que fa a les fonts emissores, amb olors diferents, fàcilment reconeixibles i distingibles.
La convivència de diferents activitats (residencial, industrial, comercial, serveis, oci, etc.), una gran concentració d'infraestructures de serveis urbans (de diferents activitats i titularitats), i la diversitat en la composició del teixit social fan del cas de la zona del Fòrum un entorn ideal per a l'aplicació del Projecte D-NOSES.
El projecte pretén implicar-hi els ciutadans per crear una xarxa de sensors odorífers, composta pels mateixos ciutadans (a través de les seves pròpies percepcions odoríferes).
Mitjançant una aplicació [URL] es recopilaran les dades registrades, a les quals, després del corresponent tractament, s'aplicaran dades meteorològiques i models de dispersió per intentar identificar, per mitjà de retrotrajectòries, l'origen de les olors percebudes pels ciutadans.
El projecte també preveu diverses activitats i tallers per fomentar la participació, tant en la fase de disseny, i compilació i anàlisi de dades, com en la proposta de solucions, així com formació pel que fa a les olors per als ciutadans implicats.
El projecte ArrestAD (2017-2022) ha rebut finançament del programa FET-OPEN Horizon 2020 per valor de quatre milions d'euros.
ArrestAD proposa una nova visió per a la recerca en la malaltia d'Alzheimer i posa a prova un nou concepte per al seu diagnòstic precoç i tractament.
Està basat en una descoberta recent que demostra el paper central d'un tipus particular de cadena de sucre, l'heparan sulfat, com a catalitzador dels procesos bioquímics que provoquen la malaltia d'Alzheimer.
El programa està dirigit per la Universitat de París Est Créteil i posa en comú una pime amb base a París, ScreenCell, amb els equips de recerca dels hospitals d'assistència pública de París, la Universitat Autònoma de Barcelona, la Universidad de Salamanca, el Radboud University Medical Centre (Nijmegen), el Necki Institute of Experimental Biology (Varsòvia), i la Universitat de Liverpool (Regne Unit).
Des de l'Institut de Neurociències de la UAB i amb la col·laboració del Servei d'Estabulari, la Universitat Autònoma de Barcelona hi participa oferint el seu llarg bagatge en Neurociència de la Conducta Translacional.
Ho fa, a més, aportant un nou enfocament de recerca amb el segell del Departament de Psiquiatria i Medicina Legal, ja que adreça la malaltia no només des de l'enfoc cognitiu tradicional (les pèrdues de memòria i del judici que caracteritzen aquesta demència) sinó obrint el gran paraigües de símptomes neuropsiquiàtrics (com són l'agitació, l'ansietat, l'apatia, la depressió, la psicosis, l'insomni, etc) associats a la malaltia i que són els què agreugen de forma severa la qualitat de vida dels pacients i dels seus familiars cuidadors, determinant en molts casos la institucionalització dels malalts.
Tot i que hi ha nombroses iniciatives de promoció i comunicació per millorar la participació de les dones a l'esport, s'ha prestat menys atenció al disseny d'ambients urbans favorables a les dones per a l'esport / activitat física i, en particular, l'esport a l'aire lliure / l'activitat física, i a recopilar proves sobre com fer-ho.
Segons el Consell de la UE, l'esport pot ser una eina eficaç per a la igualtat d'oportunitats i la inclusió social, però encara hi més dones que homes que porten una vida sedentària i s'enfronten a barreres addicionals per practicar activitats físiques respecte als homes.
Per tant, el projecte tenia com a objectiu primer de tot il·luminar el per què i com dissenyar entorns urbans acollidors per a les dones per a activitats esportives / físiques a l'aire lliure a través de la redacció de Directrius sobre la promoció d'un entorn urbà acollidor per a les dones per a l'esport o l'activitat física a l'aire lliure, inclosos també un full de ruta sobre l'entorn urbà adient per a les dones per a l'esport a l'aire lliure a nivell local i la identificació d'un conjunt de prioritats per millorar els llocs urbans per a l'esport a l'aire lliure des d'una perspectiva d'igualtat de gènere.
El projecte es va dur a terme des de l'1 de gener de 2018 fins al 28 de juny de 2019 amb finançament del programa Erasmus +.
Va comptar amb els següents socis:
- Polisportiva Corbetta (Itàlia)
El projecte europeu NextGen cerca solucions d'economia circular al voltant de l'aigua en diferents emplaçaments, incloent-hi la Costa Brava gironina.
Comprèn objectius estratègics com ara demostrar aplicacions innovadores a diferents escales, reduir del consum d'aigua, energia i matèries primeres, valorar la seva incidència en altres sectors econòmics, mitigar les barreres existents, incrementar la implicació de la ciutadania en els serveis de l'aigua i crear nous mercats i oportunitats.
Està previst que els organismes oficials, entre els quals l'ACA, participin activament en els llocs demostratius, contribueixin al debat relatiu als aspectes regulatoris i tècnics i i assumeixin accions de transferència de coneixement.
L'ACA farà servir l'experiència en la gestió de la recàrrega dels aqüífers amb aigua regenerada per tal de promoure l'ús dels anomenats recursos no convencionals des del punt de vista social i tecnològic, mobilitzant els agents rellevants a compartir visions i intercanviar experiències.
Un aspecte molt destacat serà també la reutilització de membranes procedents de dessalinitzadores per donar-los una segona vida en la regeneració de l'aigua depurada, fomentant aquesta alternativa com a un dels instruments essencials en la gestió integrada i participativa dels recursos.
El projecte té un pressupost de 11.391.605,50 euros, amb finançament del programa de recerca Horizon 2020, i una durada de 48 mesos (2018-2022).
El consorci està format per empreses d'aigua, indústria, pimes especialitzades, instituts de recerca aplicada, plataformes tecnològiques i autoritats municipals i regionals de diferents països.
ACTION és un projecte amb finançament de l'Horizon 2020 que transforma la manera de fer ciència ciutadana: des d'un procés dirigit principalment per científics a un procés més participatiu, inclusiu i dirigit pels ciutadans, que reconeix la diversitat del paisatge científic ciutadà i els diferents reptes en evolució que han de complir els equips científics ciutadans a mesura que es desenvolupa el seu projecte.
En reunir i considerar les necessitats de múltiples parts interessades al llarg de tot el cicle de vida de la ciència ciutadana, creen metodologies, eines i directrius que democratitzaran el procés científic, permetent a qualsevol persona dissenyar i realitzar un projecte de ciència ciutadana, des de les primeres etapes de la ideació del projecte fins a validar i publicar els resultats i més enllà.
En aquesta convocatòria, ACTION busca projectes de ciència ciutadana en curs relacionats amb qualsevol forma de contaminació a Europa i a tot el món, que es duguin a terme principalment en línia.
Els sol·licitants seleccionats rebran 20.000 € per lliurar un pilot de sis mesos amb l'ajut de l'equip ACTION.
ACTION proporcionarà finançament per a un pilot de sis mesos, juntament amb activitats dedicades d'acceleració, recursos i eines per configurar i executar el pilot.
En una sèrie de tallers tindreu l'oportunitat de codissenyar i provar les eines i treballar conjuntament amb l'equip d'ACTION per adaptar el suport que necessiteu per assolir els vostres objectius.
Tindreu accés a una comunitat d'iniciatives afins, que afronten reptes similars i contribueixen a objectius comuns.
Són elegibles totes les persones jurídiques i consorcis establerts en un país o territori elegibles per rebre subvencions Horizon 2020.
La DG GROWTH publica la present convocatòria amb l'objectiu de mobilitzar les regions frontereres que ja han reconegut i experimentat barreres d'accés al mercat a causa d'obstacles regulatoris o administratius amb l'esperit d'un mercat únic de baix a dalt.
La convocatòria hauria de conduir a associacions estructurades i duradores de regions frontereres de voluntariat, que finalment haurien de reduir o suprimir les barreres d'accés al mercat per als proveïdors de serveis transfronterers.
Cada grup de sol·licitants ("partenariat pioner") hauria de cobrir dues o com a màxim tres regions limítrofes i haurien d'identificar una o més barreres que voldrien abordar juntes.
Alguns exemples d'àrees d'enfocament són:
Tanmateix, aquesta llista no és exhaustiva i només serveix com a punt d'orientació.
També es poden proposar altres zones si la barrera identificada persisteix a banda i banda de la regió fronterera afectada i hi ha un compromís conjunt de les regions frontereres per trobar solucions.
La Comissió seleccionarà fins a cinc associacions pioneres (creades com a mínim per dues, com a màxim tres regions que limiten entre elles en cada partenariat) que idealment haurien de treballar en tres àrees d'enfocament diferents a les quals es fa referència anteriorment.