Atès que la Llei 8/1987, de 15 d'abril, municipal i de règim local de Catalunya, regula els trets essencials del territori, la denominació, la capitalitat i els símbols dels ens locals de Catalunya, així com la població, i que la Llei 6/1987, de 4 d'abril, d'organització comarcal, regula, així mateix, el que es refereix a la divisió territorial en comarques;
Atès que les disposicions legals esmentades deixen a la via reglamentària nombrosos aspectes per a la seva regulació;
Ateses la disposició final 2 de la Llei 8/1987, de 15 d'abril, municipal i de règim local de Catalunya, i la disposició final 2 de la Llei 6/1987, de 4 d'abril, d'organització comarcal;
Vist l'informe favorable de la Comissió Jurídica Assessora, a proposta del Conseller de Governació i després de la deliberació del Consell Executiu,
S'aprova el Reglament de demarcació territorial i població dels ens locals, que s'adjunta com Annex a aquest
Aquest Reglament entrarà en vigor l'endemà de la seva publicació al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
Queden derogats els articles 1, 2, 3, 4, 5 i 6 del Decret 361/1986, de 4 de desembre, per a la regulació de forma provisional del procediment d'actuació en diverses matèries de règim local.
Reglament de demarcació territorial i població dels ens locals
1.1 El territori és un element essencial del municipi i de la comarca.
1.2 El territori del municipi coincideix amb el terme municipal.
El territori de la comarca coincideix amb la demarcació comarcal, formada pel territori dels municipis que agrupa.
1.3 Les competències dels ens locals de naturalesa territorial s'exerceixen en l'àmbit dels seus territoris respectius, sens perjudici de les excepcions que es poden establir en determinades matèries, d'acord amb les lleis.
2.1 El territori del municipi i el de la comarca són definits pel mapa municipal i pel mapa comarcal de Catalunya, d'acord amb el que estableix el capítol 5 del Títol 5 d'aquest Decret.
Els mapes municipal i comarcal formen part del Registre d'Entitats Locals de Catalunya.
2.2 El mapa municipal ha de definir també el territori de les entitats municipals descentralitzades.
3.1 El terme municipal és el territori en el qual l'ajuntament exerceix les seves competències.
3.2 Dins del terme municipal es poden crear entitats municipals descentralitzades.
3.3 El terme municipal es pot dividir en districtes, als efectes d'establir òrgans territorials de participació.
Correspon als ajuntaments fer aquesta divisió.
4.1 El terme municipal pot ser alterat:
4.2 Cap alteració no pot donar lloc a un terme municipal discontinu.
4.3 També pot ser alterat per corregir disfuncionalitats territorials, d'acord amb el que preveuen
l'article 12.3 de la Llei 8/1987, de 15 d'abril, municipal i de règim local de Catalunya, i aquest Reglament.
La delimitació territorial del terme municipal ha d'atendre a les dimensions que li són més idònies per a l'exercici de les funcions públiques que l'ajuntament té encomanades, amb especial consideració dels criteris següents:
a) La representació d'una col·lectivitat que té consciència com a tal.
b) La capacitat per a la gestió dels serveis públics que l'ajuntament té encomanats.
c) L'existència de valors històrics i tradicionals.
En cap cas no es pot procedir a l'alteració dels termes si no es garanteix que, després de l'alteració, el municipi o els municipis afectats disposaran de recursos suficients per prestar els serveis mínims obligatoris establerts per la legislació de règim local.
Formes d'alteració dels termes municipals
7.1 Es pot procedir a l'agregació total d'un o de diversos municipis a un altre de limítrof en algun dels casos següents:
a) Quan hi ha insuficiència de mitjans econòmics, materials i personals per gestionar els serveis mínims obligatoris establerts per la legislació de règim local.
7.2 Per procedir a l'agregació és necessari que el municipi a favor del qual s'ha de fer la incorporació tingui major contingut i potencial demogràfic i econòmic i disposi dels mitjans personals i materials per gestionar tots els serveis.
7.3 El municipi o els municipis objecte d'agregació queden suprimits i el seu territori s'incorpora plenament al municipi al qual s'agrega.
7.4 El municipi a favor del qual s'ha fet l'agregació succeeix als municipis agregats en tots els seus drets, càrregues, obligacions i patrimoni.
7.5 Els municipis agregats poden constituir-se en entitats municipals descentralitzades, d'acord amb el que estableix el capítol 1 del títol 4.
8.1 Als efectes del que disposa l'article 7.1.a), s'entén que hi ha insuficiència de mitjans:
a) En els casos previstos a l'article 66.1 de la Llei 8/1987, de 15 d'abril, municipal i de règim local de Catalunya.
b) Quan els dèficits en les infrastructures i equipaments dels serveis mínims no poden ser coberts amb els recursos ordinaris del municipi.
8.2 Als efectes del que disposa l'article 7.1.b), s'entén que els nuclis de població formen un sol conjunt urbà quan, ateses les normes d'ordenació urbanística delsnuclis, resulti que entre els sòls classificats d'urbans o d'urbanitzables no hi ha solució de continuïtat.
8.3 En qualsevol cas, queden compresos en l'article 7.1.c), els casos següents:
a) Municipis que tenen un nombre d'habitants inferior a 250.
b) Quan la majoria dels serveis mínims ha estat objecte de dispensa o són prestats per ens supramunicipals per via supletòria.
c) Quan l'evolució dels sectors primari, secundari o terciari està estancada o és regressiva.
d) Quan es millora la capacitat de gestió dels serveis municipals o hi ha la possibilitat d'augmentar o ampliar els existents.
9.1 Es pot procedir a la fusió de municipis quan concorrin alguns dels casos que preveu l'article 7.1 d'aquest Reglament.
9.2 Els municipis fusionats queden suprimits i se'n crea un de nou.
10.1 El nou municipi creat per la fusió succeeix els municipis fusionats en tots els seus drets, béns, accions, usos públics i aprofitaments, i també en les obligacions, deutes i càrregues.
10.2 Els municipis fusionats que no accedeixen a la capitalitat es poden constituir en entitats municipals descentralitzades.
11.1 Es pot crear un nou municipi per segregació de part d'un o de diversos municipis quan concorren tots els requisits següents:
a) Haver-hi nuclis de població territorialment diferenciats.
b) Comptar, els municipis resultants, amb el territori i els recursos suficients per al compliment de les competències municipals.
c) No comportar, la segregació, disminució de la qualitat mitjana dels serveis que es prestaven en el municipi.
11.2 Sens perjudici del requisit que estableix l'apartat 1.a) d'aquest article, cal també que es justifiqui que la segregació comporta una millora objectiva en la prestació dels serveis en el nou municipi.
12.1 Als efectes del que disposa l'article 11.1.a), s'entén que el nucli o els nuclis de població que són objecte de segregació són territorialment diferenciats del nucli on radica la capitalitat del municipi, quan entre aquests nuclis hi ha una franja classificada com a sòl no urbanitzable d'una amplada mínima de dos mil metres.
12.2 Pel que fa a l'article 11.1.b), s'entén que els municipis resultants de la segregació compten amb els recursos suficients per al compliment de les competències municipals quan la mitjana dels recursos ordinaris que s'han generat en cada un dels territoris, en els darrers tres pressupostos ordinaris, és suficient per atendre els serveis mínims i obligatoris.
12.3 S'entén que es compleixen els requisits de l'article 11.1.c), quan els ingressos ordinaris per càpita dels municipis resultants de la segregació són, com a mínim, iguals o superiors al 75% de la mitjana corresponent als municipis amb un nombre semblant d'habitants de la comarca respectiva.
12.4 El que estableix l'apartat 1 d'aquest article no serà d'aplicació quan concorrin notoris motius de necessitat o conveniència social, econòmica o administrativa que n'aconsellin la segregació.
En qualsevol cas, serà necessari que entre els nuclis no hi hagi continuïtat d'edificacions o que no estiguin només separats per un carrer, una plaça o zona urbana.
El nou municipi creat per la segregació ha d'incorporar en la seva relació de llocs de treball el personal que li ha estat transferit i respectar-li tots els seus drets.
S'ha de fer càrrec, també, de tots els béns, drets, accions, usos públics i aprofitaments, i també de les obligacions, deutes i càrregues que li corresponguin.
Segregació per agregar-se a un altre municipi
Es pot procedir a la segregació de part d'un municipi o de diversos municipis per agregar-se a un altre en algun dels casos següents:
Als efectes del que disposa l'article anterior, són d'aplicació els criteris regulats a l'article 7.2 i 7.3 d'aquest Reglament.
La iniciació dels expedients d'alteració de termes municipals correspon a:
c) El Departament de Governació, d'ofici.
d) Els veïns, en una majoria del cinquanta per cent, com a mínim, del darrer cens electoral del municipi, o de la part o parts d'aquest, en el cas de segregació.
17.1 La iniciació de l'expedient s'ha d'acompanyar d'una memòria que justifiqui la concurrència d'algun dels casos d'alteració de termes municipals assenyalats en aquest Reglament.
17.2 En el cas que l'expedient l'hagin iniciat els veïns, el municipi o municipis, el consell comarcal o, si escau, el Departament de Governació, els han de facilitar les dades necessàries per poder formular la memòria esmentada a l'apartat anterior, en el termini màxim d'un mes a comptar des de la data de presentació de la petició corresponent.
En els casos d'alteració de termes previstos als articles 9 i 11 d'aquest Reglament, la memòria esmentada a l'article anterior ha de contenir una proposta del nom i la capitalitat del nou municipi.
19.1 En el cas d'iniciació de l'expedient a petició dels veïns, l'ajuntament ha d'adoptar l'acord en el termini de dos mesos a comptar des de la seva presentació en el registre municipal.
19.2 La petició esmentada al punt anterior s'ha de concretar amb les signatures dels veïns formalitzades davant el secretari de l'ajuntament o protocol·litzades notarialment, i cal indicar també les persones que componen la Comissió promotora a què es refereix l'article 16.d).
Els acords municipals o comarcals d'iniciació d'un procediment d'alteració de termes municipals s'han de comunicar a la Direcció General d'Administració Local, en el termini màxim de quinze dies a comptar des de l'endemà de l'adopció de l'acord, mitjançant còpia literal d'aquest.
Els expedients d'alteració de termes municipals els ha d'instruir l'administració que ha promogut la seva iniciativa.
22.1 Quan es produeixen iniciatives concurrents per part de les corporacions locals, la instrucció de l'expedient correspon a la que determinin els mateixos ens locals que han exercit la iniciativa i, en defecte d'acord, a la que determini el Conseller de Governació, amb l'audiència prèvia de tots els ens locals afectats.
22.2 Quan l'expedient l'ha iniciat un consell comarcal o el Departament de Governació, pot instruir-lo també, per delegació, qualsevol dels municipis objecte d'alteració quan l'hagin informat favorablement.
22.3 En el cas que l'expedient l'hagin iniciat els veïns, s'ha d'encarregar de la seva instrucció l'Ajuntament afectat per l'alteració del terme municipal en qüestió.
Si hi ha més d'un ajuntament afectat, la instrucció de l'expedient correspondrà al que determinin els mateixos ajuntaments i, en defecte d'acord, al que determini el Conseller de Governació, amb audiència prèvia dels ens locals afectats i de la Comissió promotora.
Si en el termini de sis mesos l'ajuntament no ha completat totes les actuacions de la fase instructora que li corresponen segons el que estableix aquest Reglament, la Comissió promotora pot demanar la intervenció del Departament de Governació per tal de fer-se càrrec de la instrucció i, en aquest cas, l'ajuntament li ha d'elevar l'expedient en l'estat en què es trobi.
23.1 L'administració encarregada de la instrucció de l'expedient l'ha de sotmetre a informació pública, per un període mínim de seixanta dies, mitjançant la seva exposició en el tauler d'anuncis corresponent i la publicació al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
23.2 L'expedient s'ha de sotmetre a informe de les corporacions locals afectades que no l'han promogut.
El termini per a l'emissió d'aquest informe és de dos mesos.
23.3 Quan la instrucció de l'expedient correspongui a un municipi o comarca, després dels tràmits a què es refereixen els apartats anteriors, s'ha d'adoptar un acord en què es resoldrà sobre la procedència de l'alteració i sobre les reclamacions i les al·legacions formulades.
24.1 Els acords municipals o comarcals d'iniciació de l'expedient i el que preveu l'article 23.3 s'adopten amb el quòrum que estableix l'article 112.2 de la Llei 8/1987, de 15 d'abril, municipal i de règim local de Catalunya.
24.2 El mateix quòrum és necessari per a l'emissió d'informe dels municipis que no han instruït l'expedient i el terme dels quals pot quedar alterat.
25.1 Complerts els tràmits anteriors, l'expedient s'ha de trametre al Departament de Governació, el qual l'ha de sotmetre a informe de la Comissió de Delimitació Territorial i a dictamen de la Comissió Jurídica Assessora.
Al mateix temps, el Departament de Governació ha de posar en coneixement de l'Administració de l'Estat la tramitació de l'expedient.
25.2 S'ha de fer també la tramesa quan l'expedient s'ha iniciat a instància dels veïns per a la segregació de part del municipi, encara que l'acord o els acords municipals no hi siguin favorables.
25.3 La resolució definitiva de l'expedient s'ha de fer per decret del Govern de la Generalitat i s'ha de publicar al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya i al BOE.
El Govern de la Generalitat ha d'aprovar l'alteració dels termes municipals promoguda a iniciativa municipal o dels veïns quan es produeix l'acord favorable dels municipis interessats i no hi formulen objeccions la Comissió de Delimitació Territorial ni la Comissió Jurídica Assessora.
En el cas que l'expedient l'hagi iniciat d'ofici el Departament de Governació o a instància d'un consell comarcal, l'alteració dels termes s'ha d'aprovar per llei del Parlament de Catalunya, si en el tràmit d'informe hi formulen oposició un, o més d'un, dels municipis afectats.
27.1 El decret o la llei d'alteració de termes municipals ha de precisar, si escau:
b) El nucli urbà en el qual s'ha de fixar la capitalitat.
c) Els nous límits dels termes municipals afectats.
d) L'aprovació de la proposta de divisió de béns, drets, accions, usos públics i aprofitaments, i també la de les obligacions, deutes i càrregues.
e) En els casos de segregació, el lliurament de tots els expedients en tràmit que afectin i facin exclusiva referència a la part o parts segregades, per còpia autenticada, i també la documentació necessària per al funcionament normal de l'activitat municipal.
27.2 L'efectivitat de l'alteració de termes municipals queda condicionada al compliment de la resolució en tots els seus extrems.
Pel que fa al requisit de l'article
27.1.c), s'entén complert quan s'hagi procedit a la fitació entre els termes municipals i l'acte tingui fermesa legal.
28.1 En la decisió definitiva sobre l'alteració de termes s'han de respectar els pactes que es puguin establir entre els municipis interessats, sobre els aspectes a què es refereix l'article 27.1, sempre que s'ajusti a la normativa vigent.
28.2 Els pactes intermunicipals s'han d'establir abans del tràmit d'informe de la Comissió de Delimitació Territorial i de la Comissió Jurídica Assessora, i els han d'aprovar cada ajuntament amb el mateix quòrum que requereix l'alteració de termes municipals.
29.1 Als expedients s'ha d'incorporar, com a mínim, els documents següents:
a) Plànol del terme o termes municipals que han de ser objecte d'alteració, amb assenyalament, si escau, dels nous límits dels municipis.
b) Informe en el qual es justifiqui que concorren els requisits necessaris per dur a terme l'alteració que es proposa.
c) Memòria justificativa del que disposa l'article 6 d'aquest Reglament.
d) Si escau, els pactes intermunicipals que s'hagin establert entre els municipis interessats.
29.2 Els documents a què es refereix l'article 29.1.a) i b) han de ser elaborats per l'administració instructora.
Acords intermunicipals de fusió o agregació total
30.1 Els municipis poden establir acords de fusió o agregació total.
Aquests acords s'han d'aprovar amb el quòrum establert per a l'alteració de termes i han de contenir les determinacions a què es refereix l'article
27.1 d'aquest Reglament, i també, si escau, les que preveu l'article 20.2 de la Llei 8/1987, de 15 d'abril, municipal i de règim local de Catalunya.
30.2 Els acords intermunicipals de fusió o agregació total substitueixen els tràmits d'iniciació i instrucció de l'expedient establerts en les seccions 1 i 2 d'aquest capitol.
No obstant això, els municipis interessats han d'aportar la documentació a què es refereix l'article anterior.
30.3 Els acords intermunicipals s'han de trametre al Departament de Governació, el qual els ha de sotmetre a informe de la Comissió de Delimitació Territorial i de la Comissió Jurídica Assessora.
Si els informes són favorables i els acords s'ajusten a la normativa vigent, s'han d'elevar al Govern de la Generalitat perquè aprovi per Decret la fusió o agregació total.
En els casos d'alteració de termes municipals s'han de tenir en compte les normes següents:
a) Quan es tracta de la creació d'un nou municipi per segregació de part d'un o de diversos municipis, o bé de la segregació de part d'un municipi per agregar-lo a un altre, aquell del qual se segrega la part manté el mateix nombre de regidors que tenia.
El nou municipi procedent de la segregació es regeix i s'administra per una comissió gestora designada pel Conseller de Governació, d'acord amb els resultats obtinguts en les últimes eleccions municipals en la mesa o meses corresponents al territori segregat.
b) Si, com a conseqüència d'una agregació parcial, al municipi que ha rebut la part segregada li correspon un nombre superior de regidors del que tenia, la diferència es cobreix per vocals gestors designats pel Conseller de Governació d'acord amb els resultats obtinguts en les últimes eleccions en la mesa o meses corresponents al territori segregat.
c) Quan es tracta de la incorporació d'un o més municipis a un altre de limítrof o de fusió, els alcaldes i els regidors dels municipis incorporats o fusionats han de cessar i, en el cas de fusió, s'ha de designar una comissió gestora per part del Conseller de Governació.
Les designacions s'han de fer entre els regidors cessats i en la forma que l'article 180 de la Llei Orgànica 5/1985, de 19 de juny, del règim electoral general.
Si com a conseqüència de la incorporació correspongués al municipi un major nombre legal de regidors, la diferència es cobrirà amb vocals gestors designats pel Conseller de Governació, en la forma que preveu el punt anterior.
Els ajuntaments tenen la facultat de promoure la delimitació, l'atermenament i l'amollonament o fitació dels seus termes municipals.
33.1 L'expedient de delimitació s'inicia per acord de l'ajuntament en ple.
En aquest acord s'ha de reflectir el motiu i l'objecte de la delimitació i s'ha de nomenar una comissió constituïda per l'alcalde, dos regidors, el secretari de la corporació i un tècnic.
33.2 Aquest acord s'ha de comunicar al municipi o municipis afectats, els quals han de nomenar, per acord plenari, en el termini de dos mesos a comptar des de la data de recepció de la comunicació, una comissió igual que l'esmentada al punt anterior.
Els acords municipals a què es refereix l'article anterior s'han de comunicar, en qualsevol cas, al Departament de Governació i als propietaris de les finques afectades.
35.1 En cas de disconformitat inicial entre els municipis, el Departament de Governació, en el termini màxim d'un mes a comptar des de la data de recepció de tots els acords, ha de procedir a assenyalar la data d'iniciació de les operacions de delimitació i ho ha de comunicar a totes les corporacions afectades, i expressar el tècnic o tècnics que hi assistiran en representació de l'Administració de la Generalitat.
Un d'aquests tècnics ha de ser designat per l'Institut Cartogràfic de Catalunya.
35.2 L'ajuntament que ha iniciat l'expedient ha de comunicar aquesta data als propietaris de les finques afectades.
36.1 Les operacions de delimitació les han de dur a terme les comissions nomenades per cada ajuntament, amb la intervenció dels representants nomenats per la Generalitat, en el cas esmentat a l'article anterior.
36.2 En l'operació s'han d'emprar la documentació i els testimonis que siguin necessaris i, en tot cas, les actes de delimitació existents a l'Institut Cartogràfic de Catalunya i, en el seu defecte, les de l'Instituto Geográfico Nacional.
37.1 S'ha d'aixecar acta de les operacions de delimitació, que ha de reflectir l'acord adoptat, si s'escau, i els punts de desacord i les incidències que s'hagin pogut produir.
37.2 Correspon, conjuntament, als Secretaris de les corporacions afectades aixecar l'acta de les operacions de delimitació.
37.3 A l'acta s'han d'acompanyar els documents cartogràfics que preveu el mapa municipal.
37.4 S'han de fer tants exemplars de l'acta i de tots els documents que l'acompanyen com corporacions assisteixen a l'operació i, a més a més, un exemplar per al Departament de Governació i un altre per a l'Institut Cartogràfic de Catalunya.
Cada exemplar ha de ser signat per tots els assistents a l'operació, i ha de ser lliurat en el mateix acte a cada representació.
38.1 L'acta corresponent a les operacions de delimitació, amb els seus documents complementaris, s'ha de sotmetre al ple de les corporacions locals afectades, per tal que acordi la seva aprovació amb el quòrum que fixa l'article 112.2 de la Llei 8/1987, municipal i de règim local de Catalunya en el termini màxim de vuit dies.
39.1 En el cas que tots els acords siguin favorables a la delimitació proposada en l'acta, el Departament de Governació ha de procedir a la seva publicació del Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya i la delimitació s'ha d'incloure en el mapa municipal corresponent.
39.2 Quan alguna corporació no accepti la delimitació proposada, el seu acord ha de reflectir els punts de conflicte i discordança.
El Departament de Governació, amb informe previ de la Comissió de Delimitació Territorial i dictamen previ de la Comissió Jurídica Assessora, ha de resoldre sobre la delimitació en el termini màxim de dos mesos a comptar des de la data de recepció de l'acord i ha de procedir a la seva publicació al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, i també a la seva inclusió en els mapes municipals respectius.
39.3 La manca de resolució en el termini esmentat en l'apartat anterior produeix efectes estimatoris de la delimitació proposada, sempre que siguin favorables els informes de la Comissió de Delimitació Territorial i de la Comissió Jurídica Assessora.
Un cop fixada la delimitació, les comissions a què es refereix l'article 36.1 d'aquest Reglament han de procedir a la col·locació de les fites o mollons que assenyalin els límits dels termes municipals.
41.1 Límits de termes municipals:
a) Nucli, no capital de municipi, annex al nucli d'un municipi veí.
b) Nucli, no capital de municipi, partit per un o més termes municipals.
c) Nucli, no principal, aïllat de la seva capital i amb accés des d'un municipi veí.
d) Nucli, no capital de municipi, llindant amb un límit municipal veí.
e) Urbanitzacions de segona residència o de residència mixta, en situacions semblants a les anteriors.
a) Enclavament despoblat fent falca dins un altre municipi.
b) Enclavament habitat dins un altre municipi.
c) Enclavament pròxim a un nucli urbà.
41.3 Disfuncionalitats causades pel pas de grans infrastructures, aïllament de part d'un municipi per causa de les vies fèrries, les autopistes i els aeroports.
Procediment per a la correcció de disfuncionalitats territorials
Correspon a la Comissió de Delimitació Territorial, a iniciativa pròpia o a petició del Conseller de Governació, elaborar les propostes per a la correcció de disfuncionalitats territorials en els termes municipals, d'acord amb el que preveu l'article 4.3 d'aquest Reglament.
Abans d'elaborar les propostes, la Comissió de Delimitació Territorial ha de demanar un informe previ a la Comissió d'Urbanisme corresponent respecte de les repercussions que, per a la modificació dels límits territorials dels termes municipals, es puguin produir sobre el planejament urbanístic.
44.1 Juntament amb l'informe previ esmentat a l'article anterior, la proposta de la Comissió de Delimitació Territorial s'ha de sotmetre a informe dels municipis afectats, perquè, en el termini de seixanta dies, adoptin un acord sobre la correcció proposada, amb el quòrum que estableix l'article 112.2 de la Llei 8/1987, de 15 d'abril, municipal i de règim local de Catalunya.
44.2 L'expedient s'ha de sotmetre a la Comissió Jurídica Assessora perquè en el termini d'un mes dictamini sobre el seu contingut.
Un cop complerts els tràmits anteriors, el Departament de Governació sotmetrà l'expedient al Consell Executiu per a la seva resolució.
El Departament de Governació ha de posar en coneixement de l'Administració de l'Estat la tramitació de l'expedient.
Les correccions de disfuncionalitats han de ser anotades en el registre que a aquest efecte ha de portar el Departament de Governació i publicades al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
Procediment per a la modificació o creació de noves demarcacions comarcals
Qualsevol modificació de les demarcacions comarcals s'ha de fer per llei.
La iniciativa per a la modificació de les demarcacions comarcals pot ser adoptada:
a) Pel municipi o pels municipis interessats.
b) Per la comarca o per les comarques interessades.
d) Pels altres titulars de la iniciativa legislativa, d'acord amb les normes del procediment parlamentari o, si escau, amb les lleis especials que les regulin.
En els casos de l'article 49.a) i b) l'acord d'iniciació s'ha de trametre, juntament amb una memòria justificativa dels criteris de l'article 2 de la Llei 6/1987, de 4 d'abril, sobre l'organització comarcal de Catalunya, al Departament de Governació, el qual ha de sotmetre l'expedient a informació pública i a consulta dels ens locals afectats perquè en el termini d'un mes manifestin la seva conformitat o disconformitat amb la modificació i aportin, si escau, la documentació que considerin adient.
Un cop complert el tràmit anterior, el Departament de Governació ha de trametre l'expedient successivament a la Comissió de Delimitació Territorial i a la Comissió Jurídica Assessora, per tal que elaborin els informes corresponents.
En el cas de l'article 49.c), el Departament de Governació, prèviament a l'elaboració del projecte de llei, ha de demanar els informes a què es refereixen els articles 50 i 51 d'aquest Reglament, en els mateixos terminis, els quals s'han de trametre també al Parlament de Catalunya juntament amb el projecte de llei aprovat pel Govern de la Generalitat.
En el cas d'iniciativa municipal o comarcal, el Govern de la Generalitat ha de redactar i aprovar el projecte de llei en el termini màxim de tres mesos, si la iniciativa de modificació compta amb l'acord favorable dels municipis i les comarques interessats i amb l'informe, també favorable, de les dues Comissions esmentades abans.
Els acords municipals i comarcals sobre modificació de demarcacions comarcals s'adopten amb el quòrum que estableix l'article 112.3 de la Llei 8/1987, de 15 d'abril, municipal i de règim local de Catalunya.
55.1 Per crear comarques noves s'ha de seguir el procediment que estableix la secció 1 d'aquest capítol, amb les particularitats següents:
a) Els municipis que han de formar part de la nova comarca han de ser consultats prèviament per tal que es pronunciïn expressament, en el termini d'un mes, sobre la creació de la comarca.
b) Els acords municipals esmentats s'han d'adoptar amb el quòrum que estableix l'article 54 d'aquest Reglament i s'han de comunicar, per mitjà de certificació literal, a la Direcció General d'Administració Local en el termini que assenyala l'article 50.
c) Si l'ajuntament no adopta cap acord o no el comunica en el termini indicat, s'entén que no té objeccions a la creació de la nova comarca.
55.2 No es pot crear una comarca nova si s'hi oposen expressament les dues cinquenes parts dels municipis que la constituirien, sempre que representin, com a mínim, la meitat del cens electoral del territori corresponent.
56.1 La Llei que modifiqui o creï una comarca nova ha de determinar com s'ha de procedir a la distribució dels béns, accions, usos públics, aprofitaments, drets, obligacions i càrregues i personal, entre les comarques afectades.
56.2 Igualment, ha d'establir les determinacions necessàries per a l'elecció dels nous consells comarcals i/o el règim transitori dels consells de les comarques que queden modificades.
El nom i la capitalitat dels municipis
El nom dels municipis de Catalunya és el que figura a la llista oficial vigent, publicada d'acord amb la Disposició addicional de la Llei 12/1982, de 8 d'octubre, per la qual es regula el procediment per al canvi de nom dels municipis de Catalunya.
58.1 La denominació d'un municipi només es pot canviar si així ho acorda el seu ajuntament i mitjançant el procediment que estableix l'article 59 d'aquest Reglament.
58.2 El Govern de la Generalitat, a proposta del Conseller de Governació, pot proposar als municipis les rectificacions de nom que consideri convenients, als efectes del que preveu l'article 59.3.
59.1 L'acord de canvi de denominació d'un municipi ha de ser adoptat pel ple de l'ajuntament i requereix el vot favorable de les dues terceres parts del nombre de fet i, en tots els casos, de la majoria absoluta del nombre legal de membres de la corporació.
Abans de l'adopció de l'acord municipal, s'ha d'obrir informació pública per un termini de trenta dies.
59.2 Aquest acord municipal ha de ser tramès al Departament de Governació, en el termini de sis dies a comptar a partir de l'endemà de la seva adopció.
59.3 Quan la nova denominació acordada per l'ajuntament és susceptible de ser confosa amb la d'un altre municipi o conté incorreccions lingüístiques o no s'adiu amb la toponímia catalana, correspon al Govern de la Generalitat, a proposta del Departament de Governació, la resolució definitiva sobre el canvi de nom, amb informe previ de les institucions científiques idònies i l'audiència prèvia del municipi interessat.
59.4 Si en el termini de tres mesos el Govern de la Generalitat no hi formula oposició, l'acord municipal s'ha de considerar com a definitiu i executiu.
59.5 Quan el Govern de la Generalitat faci ús de la facultat de proposta a què es refereix l'article 58.2 d'aquest Reglament, el ple de l'ajuntament del municipi afectat ha de pronunciar-se, en el termini màxim de tres mesos, sobre la proposta de rectificació.
60.1 Els municipis poden anteposar al seu nom el títol de vila si tenen més de cinc mil habitants i el de ciutat si en tenen més de vint mil.
L'adopció o la modificació del tractament ha de ser acordada pel ple de l'ajuntament, el qual n'ha de donar compte al Departament de Governació.
60.2 No obstant el que disposa l'apartat 1 d'aquest article, els municipis mantenen els títols i els honors que els hagin estat reconeguts.
61.1 El canvi de capitalitat del municipi ha de ser adoptat pel seu ajuntament mitjançant l'acord del ple amb el vot favorable de les dues terceres parts del nombre de fet i el de la majoria absoluta del nombre legal de membres de la corporació.
61.2 S'entén per capital del municipi el nucli de població on té la seu l'ajuntament.
El canvi de capitalitat s'ha de fonamentar en algun dels casos següents:
a) Desaparició del nucli urbà on estigui establerta.
b) Accessibilitat més gran del nou nucli capital.
c) Caràcter històric de la capital escollida.
e) Que el canvi reporti beneficis notoris al conjunt dels residents de tot el terme municipal.
El procediment per al canvi de capitalitat és el que estableix l'article 59.1 d'aquest Reglament.
64.1 Els canvis de denominació i capitalitat dels municipis han de ser anotats en el registre que a aquest efecte ha de portar el Departament de Governació i publicats al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
64.2 S'ha de donar compte d'aquests canvis a l'Administració de l'Estat, als efectes de l'anotació en el registre general i de la seva publicació en el Boletín Oficial del Estado.
Canvi de denominació i capitalitat de les comarques
El nom de les comarques de Catalunya és el que determinen les Lleis d'organització i divisió comarcal de Catalunya.
66.1 La denominació de la comarca només es pot canviar si ho acorda el ple del consell comarcal amb el vot favorable de les dues terceres parts del nombre de fet i, en tot cas, de la majoria absoluta del nombre legal de membres de la corporació.
66.2 Abans de l'adopció de l'acord, el consell comarcal ha de donar audiència als municipis interessats per un període no inferior a trenta dies.
66.3 La proposta de canvi de denominació esmentada s'ha de sotmetre també a informació pública pel mateix període de temps que estableix l'apartat anterior.
Un cop finalitzats els tràmits anteriors, el consell comarcal ha de trametre al Departament de Governació l'acord definitiu que ha adoptat, en el termini de sis dies.
68.1 Si la nova denominació és susceptible de ser confosa amb la d'una altra comarca o d'un municipi, o bé conté incorreccions lingüístiques o no s'adiu amb la toponímia catalana, correspon al Govern de la Generalitat, a proposta del Departament de Governació, la resolució definitiva sobre el canvi de denominació, amb informe previ de les institucions científiques idònies i amb audiència de la comarca.
68.2 Si abans de tres mesos el Govern de la Generalitat no hi formula oposició, l'acord comarcal s'ha de considerar com a definitiu i executiu.
69.1 Són capitals de comarca els municipis que designen les lleis d'organització comarcal de Catalunya.
69.2 El canvi de la capitalitat de la comarca s'estableix per llei.
La iniciativa per al canvi de capitalitat de la comarca pot ser adoptada:
b) Pels municipis de la comarca interessats.
d) Pels altres titulars de la iniciativa legislativa.
El canvi de capitalitat s'ha de fonamentar en els fets esmentats en l'article 62.a), b), c) i d), d'aquest Reglament, i quan el canvi reporti beneficis notoris al conjunt de població de tota la comarca.
En els casos de l'article 70.a) i b), l'acord d'iniciació s'ha de trametre, juntament amb una memòria justificativa d'alguna de les circumstàncies esmentades a l'article anterior, al Departament de Governació, el qual ha de sotmetre l'expedient a informació pública i a consulta dels ens locals que puguin quedar afectats, perquè en el termini de trenta dies manifestin la seva conformitat o disconformitat amb el canvi proposat.
També se n'ha de demanar informe a la Comissió de Delimitació Territorial.
En el cas d'iniciativa municipal o comarcal, el Govern de la Generalitat ha de redactar i aprovar el projecte de llei en el termini màxim de tres mesos, si la inciativa de modificació compta amb l'acord favorable dels municipis i la comarca interessats, i amb l'informe, també favorable, de la Comissió de Delimitació Territorial.
74.1 Els canvis de denominació i de capitalitat de les comarques han de ser anotats en el Registre que a aquest efecte ha de portar el Departament de Governació i publicats en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
74.2 S'ha de donar compte d'aquests canvis a l'Administració de l'Estat als efectes de l'anotació en el registre general i de la publicació en el Boletín Oficial del Estado.
Les concentracions de població que dins un municipi constitueixen nuclis separats es poden constituir en entitats municipals descentralitzades, sempre que en aquest nucli esmentat no tingui la seva seu l'ajuntament.
Només és procedent la constitució d'entitats municipals descentralitzades quan concorren, conjuntament, les condicions següents:
a) Si la constitució no comporta una pèrdua de qualitat en la prestació dels serveis generals del municipi.
b) Si l'entitat pot comptar amb els recursos suficients per complir les seves atribucions.
c) Si hi concorren circumstàncies d'ordre geogràfic, històric, social, econòmic o administratiu que ho requereixen.
77.1 La iniciativa per a la constitució de les entitats municipals descentralitzades correspon:
a) Als veïns residents en el territori que ha de ser base de l'entitat, en una majoria del cinquanta per cent, com a mínim, del darrer cens electoral de la part del municipi corresponent.
77.2 També es poden constituir entitats municipals descentralitzades directament per disposició legal, d'acord amb el que estableix l'article 21.4 de la Llei 8/1987, de 15 d'abril, municipal i de règim local de Catalunya.
78.1 Quan la iniciativa la tinguin els veïns, han de presentar una petició en el registre del municipi corresponent, juntament amb una memòria en la qual es justifiqui, com a mínim, la concurrència de les condicions
78.2 La petició ha d'adjuntar les signatures dels veïns formalitzades davant el secretari de l'ajuntament o protocol·litzades notarialment, i indicar també les persones que componen la Comissió promotora a què es refereix l'article 77.1.a).
78.3 L'ajuntament ha d'adoptar l'acord en el termini de dos mesos, a comptar des de la presentació de la petició en el registre municipal.
79.1 Independentment de qui hagi iniciat l'expedient, l'acord municipal sobre la constitució d'entitats municipals descentralitzades s'ha de sotmetre a informació pública per un termini de seixanta dies, mitjançant la seva exposició en el tauler d'anuncis corresponent i la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
79.2 Un cop complert el tràmit anterior, la corporació municipal ha de trametre l'expedient al Departament de Governació, juntament amb la resolució de les reclamacions o al·legacions presentades.
79.3 També s'ha de fer la tramesa quan l'expedient s'ha iniciat a instància dels veïns, encara que l'acord municipal no hi sigui favorable.
El Departament de Governació ha de trametre l'expedient successivament a la Comissió de Delimitació Territorial i a la Comissió Jurídica Assessora per tal que elaborin els informes corresponents.
En el termini de tres mesos a comptar des de la recepció de l'expedient, el Govern de la Generalitat ha d'aprovar la constitució de l'entitat municipal descentralitzada de què es tracti, quan l'acord de l'ajuntament i els informes de les comissions hi són favorables.
L'aprovació comporta la determinació del nom de l'entitat, dels límits territorials als quals s'estén la seva jurisdicció i la corresponent segregació de patrimoni.
Es pot procedir a la modificació o a la supressió de les entitats municipals descentralitzades:
En els casos assenyalats a l'article 83.a) i b), la petició de l'entitat local corresponent es concretarà en un acord que s'ha de trametre al Departament de Governació, juntament amb una memòria que justifiqui la modificació o supressió.
Un cop complert el tràmit assenyalat a l'article 80 d'aquest Reglament, el Departament de Governació ha de trametre els expedients al Govern de la Generalitat, per tal que, en el termini de tres mesos, acordi sobre la modificació o supressió de l'entitat municipal descentralitzada.
La supressió o la denegació de constitució d'una entitat municipal descentralitzada s'entén sens perjudici del que disposa l'article 62 de la Llei 8/1987, de 15 d'abril, municipal i de règim local de Catalunya.
Tots els acords i resolucions regulats en aquest capítol s'han d'adoptar amb el quòrum que estableix l'article 112.2.b) de la Llei 8/1987, de 15 d'abril, municipal i de règim local de Catalunya.
La constitució, la modificació i la supressió de les entitats municipals descentralitzades s'han d'anotar en el Registre d'Entitats Locals, d'acord amb el que disposa el Títol 5 d'aquest Reglament, i publicar al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya i al Boletín Oficial del Estado.
Pel que fa al règim jurídic, organització i funcionament, són d'aplicació a les entitats municipals descentralitzades els articles 78, 79 i 80 de la Llei 8/1987, de 15 d'abril, municipal i de règim local de Catalunya, i també les normes generals establertes per la legislació de règim local.
90.1 Els municipis tenen el dret d'associar-se amb altres en mancomunitats per a l'execució en comú d'alguna o algunes obres i per a la gestió de serveis de la seva competència.
90.2 Les mancomunitats tenen personalitat i capacitat jurídica per al compliment dels fins específics i es regeixen pel que estableix la legislació de règim local aplicable a Catalunya i pels seus estatuts.
91.1 Per exercir el dret a mancomunar-se no és requisit indispensable que existeixi continuïtat territorial entre els municipis que es volen associar.
No obstant això, quan els municipis pertanyen a comarques diferents és d'aplicació el límit que estableix l'article 95 d'aquest Reglament.
91.2 L'objecte de la mancomunitat ha de ser determinat i no pot incloure totes les competències dels municipis associats.
92.1 Els òrgans de govern de la mancomunitat han de ser representatius dels ajuntaments que la constitueixen.
92.2 Són òrgans necessaris de la mancomunitat el president, un vice-president, una assemblea general i una comissió de comptes, sens perjudici dels altres òrgans que puguin establir els estatuts.
92.3 L'òrgan màxim de govern i representació és l'assemblea, on han d'estar representats tots els ajuntaments dels municipis associats.
Els estatuts de la mancomunitat han de regular necessàriament:
a) Els municipis que comprèn la mancomunitat.
b) L'objecte de la mancomunitat i les seves competències.
c) La denominació i el domicili.
d) Els recursos financers, les aportacions i els compromisos, i els drets i deures dels municipis associats.
e) Els òrgans de govern, el nombre i la forma de designació dels representants dels municipis associats, i la forma de designar i revocar els administradors.
f) El termini de duració i els casos de dissolució.
i) Les relacions amb els municipis i, si escau, les
94.1 Els estatuts de la mancomunitat han de preveure també:
a) Les normes generals per a la incorporació de nous municipis a la mancomunitat i per a la separació d'algun o alguns dels municipis que en formen part.
c) El sistema de computar els vots, atenent la regla que en cap cas es pot privar de vot a un vocal representant d'un ajuntament en l'assemblea general.
94.2 El funcionament de les mancomunitats s'ha d'ajustar al que estableixin els seus estatuts i, amb caràcter supletori, per les normes generals de funcionament dels ens locals establertes a la legislació de règim local.
Els municipis d'una comarca no es poden associar amb altres d'una comarca diferent si la mancomunitat té per objecte obres i serveis assumits per la comarca, d'acord amb el programa d'actuació comarcal i el que disposa la Llei 6/1987, de 4 d'abril, sobre l'organització comarcal de Catalunya.
96.1 Per a la conversió comarcal de serveis municipals d'una mancomunitat integrada per municipis de diferents comarques s'han de complir, amb independència del que preveu l'article 30 de la Llei 6/1987, de 4 d'abril, sobre l'organització comarcal de Catalunya, els requisits següents:
a) Abans que una comarca declari la conversió del servei, ho ha de comunicar al Departament de Governació perquè doni audiència a les altres comarques afectades, per un termini no inferior a un mes.
b) Si en aquest tràmit les altres comarques també al·leguen interès a convertir el servei pel que fa al seu àmbit territorial i no hi ha acord entre totes les comarques interessades, correspon al Departament de Governació la resolució definitiva sobre la conversió del servei.
Aquesta resolució pot condicionar la conversió i la constitució de consorcis o a l'establiment de convenis entre les comarques afectades.
96.2 Quan la conversió del servei no es vulgui declarar per totes les comarques afectades, s'han d'establir acords o convenis entre la comarca o comarques que l'hagin declarat i els municipis mancomunats de l'altra o altres comarques, per tal de garantir la continuïtat dels serveis.
En aquest cas, es mantindran els drets i les obligacions dels municipis respecte del servei prestat.
El procediment per constituir la mancomunitat s'ha d'ajustar a les regles següents:
a) L'acord inicial per promoure la constitució de la mancomunitat ha de ser adoptat pels municipis interessats.
Aquest acord ha de ser adoptat per majoria simple.
b) Els municipis interessats a constituir la mancomunitat
han de redactar el projecte d'estatuts, que ha de ser
elaborat pels regidors de tots els municipis promotors
c) Per a la realització dels treballs preparatoris,
l'assemblea pot designar una comissió d'estudi amb un
representant de cada ajuntament.
98.1 Redactat el projecte d'estatuts per l'assemblea, s'ha de trametre als consells comarcals i a les diputacions provincials interessats perquè en el termini de trenta dies emetin l'informe corresponent.
98.2 Simultàniament, i en el mateix termini, el projecte d'estatuts s'ha de posar a informació pública, mitjançant la seva exposició en el tauler d'anuncis dels ajuntaments corresponents, perquè s'hi presentin observacions i suggeriments.
99.1 Complerts els tràmits anteriors i abans que els plens dels ajuntaments aprovin els estatuts, el projecte, juntament amb els informes i el resultat de la informació pública, s'ha de trametre al Departament de Governació, el qual, en el termini d'un mes, pot formular les observacions de legalitat i els suggeriments i les propostes que consideri convenients.
99.2 Quan el Departament de Governació formuli observacions de legalitat al projecte d'estatuts, l'assemblea constituent les ha de considerar i resoldre motivadament abans de procedir al tràmit que preveu l'apartat següent.
99.3 La constitució de la mancomunitat i els estatuts corresponents han de ser aprovats per acord del ple de tots els ajuntaments que la constitueixen.
100.1 Els estatuts poden ser modificats d'acord amb el mateix procediment previst per a l'elaboració i l'aprovació dels estatuts.
Si la modificació afecta l'objecte de la mancomunitat és necessari, com a requisit previ, l'acord inicial de tots els ajuntaments adoptat per majoria simple.
100.2 Abans que el ple dels ajuntaments aprovi la modificació dels estatuts, s'ha de trametre al Departament de Governació una còpia del projecte de modificació perquè en el termini d'un mes formuli les observacions de legalitat i els suggeriments i les propostes que consideri convenients.
També és d'aplicació, en aquest cas, el que disposa l'article 99.2 d'aquest Reglament.
Sens perjudici dels casos de dissolució expressament establerts pels estatuts, es pot dissoldre la mancomunitat sempre que es compleixin els requisits següents:
a) Que l'acord corresponent sigui adoptat per l'assemblea de regidors dels municipis associats.
b) Que els consells comarcals i les diputacions provincials interessats n'emetin un informe.
c) Que el Departament de Governació n'emeti un informe.
d) Que l'acord sigui ratificat pel ple dels municipis associats.
La mancomunitat pot quedar modificada o dissolta per la conversió comarcal de serveis municipals gestionats mancomunadament, d'acord amb el que preveuen els articles 30 i 31 de la Llei 6/1987, de 4 d'abril, sobre l'organització comarcal de Catalunya.
També pot quedar modificada o dissolta en els casos a què es refereix l'article 96 d'aquest Reglament.
Els acords de les corporacions locals que afecten la creació, modificació o dissolució de mancomunitats, i també l'aprovació i modificació dels seus estatuts, s'adopten amb el quòrum que estableix l'article 112.3.d) de la Llei 8/1987, de 15 d'abril, municipal i de règim local de Catalunya.
La constitució, modificació i dissolució de les mancomunitats s'ha d'anotar en el Registre d'Entitats Locals, d'acord amb el que disposa el Títol 5 d'aquest Reglament, i publicar al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya i al Boletín Oficial de Estado.
105.1 Les entitats metropolitanes són entitats locals integrades pels municipis compresos en el territori corresponent, que tenen personalitat jurídica pròpia i plena capacitat per a l'exercici de les seves competències.
105.2 Pot correspondre a les entitats metropolitanes la planificació, la coordinació o la gestió d'aquells serveis municipals que, per les característiques econòmiques, socials i urbanes concurrents en els àmbits territorials respectius, facin necessària una actuació d'abast supramunicipal.
La creació, modificació o supressió de les entitats metropolitanes s'ha de fer per llei del Parlament de Catalunya, d'acord amb el que preveu el Títol 8 de la Llei 8/1987, de 15 d'abril, municipal i de règim local de Catalunya.
107.1 Els municipis inclosos en els casos previstos en els articles 10 i 15 del Reial Decret 1174/1987, de 18 de setembre, es poden agrupar entre ells per tenir i mantenir un lloc únic de secretaria i/o d'intervenció.
107.2 Només es pot procedir a l'agrupació de municipis quan, amb la intervenció de les administracions públiques que tenen atribuïdes funcions d'assistència municipal, no es pot garantir el compliment adequat de les funcions públiques.
El procediment per constituir les agrupacions de municipis es regeix per les regles següents:
a) L'expedient el pot iniciar d'ofici el Departament de Governació o per acord d'un o més ajuntaments interessats.
Si s'escau, l'acord municipal ha d'expressar els municipis que havien de quedar inclosos en l'agrupació i la distribució de la dedicació funcionarial.
b) L'expedient ha d'incloure la documentació acreditativa que els municipis compleixen els requisits legalment establerts per poder procedir a l'agrupació.
c) Han de ser consultats prèviament els municipis afectats que no han exercit la iniciativa, i també el consell o consells comarcals afectats i la respectiva o respectives diputacions provincials.
El termini de consulta no pot ser inferior a un mes.
109.1 La instrucció de l'expedient correspon a la Direcció General d'Administració Local i la seva resolució al Conseller de Governació.
109.2 La resolució aprovatòria de l'expedient s'ha de comunicar al Ministeri per a les Administracions Públiques.
109.3 Els acords municipals d'iniciativa per a la constitució de l'agrupació s'han d'adoptar amb el quòrum que estableix l'article 112.3 de la Llei 8/1987, de 15 d'abril, municipal i de règim local de Catalunya.
110.1 El Departament de Governació ha de portar un registre, de caràcter públic, en el qual s'han d'inscriure tots els ens locals del territori de Catalunya.
110.2 Aquest Registre depèn de la Direcció General d'Administració Local, la qual el mantindrà permanentment actualitzat.
111.1 El Registre d'ens locals s'organitza en dues seccions generals referides, respectivament, a les entitats locals de caràcter territorial i a altres entitats locals.
111.2 Pertanyen a la secció d'entitats locals territorials:
111.3 Pertanyen a la secció d'altres entitats locals:
a) Les entitats municipals descentralitzades.
b) Les mancomunitats de municipis.
d) Les agrupacions de municipis a què es refereix el capítol 4 del Títol 4 d'aquest Reglament.
111.4 En el mateix Registre, i com a seccions complementàries, es cataloguen els consorcis i altres ens de gestió.
Són aplicables a aquests ens el que estableixen
els articles 117, 118, 119, 120, 121, 122, 123.2 i 124.
Les entitats locals de nova creació s'han d'inscriure en el Registre d'Entitats Locals en el termini d'un mes, a comptar a partir de la data de constitució del seu òrgan de govern.
L'imprès de sol·licitud d'inscripció el determinarà i confeccionarà la Direcció General d'Administració Local, per al seu posterior procés informàtic, i el facilitarà a totes les entitats locals.
La sol·licitud d'inscripció l'ha de subscriure el president de l'entitat local corresponent i enviar-la a la Direcció General d'Administració Local, als efectes del que disposa l'article 112 d'aquest Reglament.
A la sol·licitud esmentada hi ha de constar les dades següents:
h) Entitats municipals descentralitzades que conté.
j) Entitats locals a les quals pertany.
S'entén per entitat de població qualsevol conjunt d'habitatges i altres edificacions, concentrat o dispers, territorialment diferenciat i identificat sense ambigüitat, amb un topònim específic.
h) Província o províncies a què pertany.
115.4 Per a les entitats municipals descentralitzades:
115.5 Per a les mancomunitats de municipis:
115.6 Per a les entitats metropolitanes:
115.7 Per a les agrupacions de municipis:
a) Nombre i nom dels municipis agrupats.
b) Classificació de la secretaria agrupada.
La sol·licitud esmentada a l'article anterior també s'ha de presentar pel que fa als consorcis i altres ens de gestió, amb les indicacions següents:
d) Data de la seva constitució.
117.1 A la inscripció registral de cada entitat local s'han d'anotar les dades que per a cadascuna d'elles especifica l'article 115 d'aquest Reglament.
Es considera com a data d'inscripció la de la recepció de la sol·licitud degudament emplenada.
117.2 Les dades de la sol·licitud d'inscripció han de ser autenticades mitjançant certificació pel secretari de l'entitat local corresponent.
118.1 La Direcció General d'Administració Local, en el termini de 30 dies comptats a partir de la recepció de la sol·licitud, ha de procedir a dictar una resolució inscrivint l'entitat local corresponent.
En el cas que s'apreciï la manca o la insuficiència d'alguna de les dades o requisits a què fan referència els articles 115 i 116, dintre del mateix termini, la Direcció General d'Administració Local ha de comunicar a l'entitat local sol·licitant de la inscripció que té un termini de 30 dies a partir de la recepció de la comunicació indicada per esmenar els errors.
118.2 Transcorregut el termini de 30 dies de què disposa la Direcció General d'Administració Local sense que n'hagi dictat resolució, l'entitat local es considera inscrita a tots els efectes.
119.1 Als efectes de la seva identificació estadística, totes les entitats locals, consorcis i ens de gestió han de tenir un codi.
Aquest codi té caràcter oficial i ha de ser adoptat per les administracions públiques en les seves relacions institucionals.
119.2 Les variacions que es produeixen en el Registre d'entitats locals i que afecten el codi d'identificació han de ser publicades al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
119.3 Per ordre del Conseller d'Economia i Finances, a proposta del Conseller de Governació, es determinaran les característiques i la forma d'atribució del codi d'identificació que ha de ser elaborat d'acord amb el que estableix l'article 45.f) de la Llei 14/1987, de 9 de juliol, d'estadística.
Modificacions de les inscripcions i de les anotacions regsitrals
120.1 Les entitats locals han de comunicar al Registre d'Entitats Locals qualsevol alteració de les dades esmentades a l'article 115 d'aquest Reglament, en el termini d'un mes a comptar des de la data en què s'hagi produït la modificació.
120.2 La modificació de les dades relatives al nombre d'habitants s'ha de comunicar anualment, dintre del mes següent al dia en què s'hagi aprovat la revisió anual corresponent del padró municipal.
No obstant això, les dades de població s'han de modificar d'ofici com a conseqüència de la renovació quinquennal dels padrons municipals d'habitants i un cop l'òrgan competent ha publicat oficialment les dades del cens de població o de la renovació del padró d'habitants en els anys no censals.
En els casos de modificació de les inscripcions és d'aplicació el que preveuen els articles 117.2 i 118 d'aquest Reglament.
Les entitats locals han de comunicar a la Direcció General d'Administració Local, als efectes d'anotació en el Registre, l'inici de procediments administratius o judicials que, un cop resolts, puguin modificar qualsevol de les dades registrals inscrites.
Cancel·lació de les inscripcions
123.1 La Direcció General d'Administració Local ha de procedir d'ofici a la cancel·lació de la inscripció quan es tracti de l'extinció d'entitats locals que s'ha de realitzar per disposició legal o per decret del Consell Executiu, d'acord amb el que estableix la legislació de règim local.
123.2 L'extinció de les altres entitats locals o ens de gestió s'ha de comunicar a la Direcció General d'Administració Local, per tal de procedir a la cancel·lació de la inscripció en el Registre d'Entitats Locals.
124.1 La sol·licitud de cancel·lació ha de contenir les dades següents:
a) Nom de l'entitat local o ens de gestió i número de registre.
b) Motiu de l'extinció i nom de qualsevol altra o altres entitats locals o ens que puguin veure's afectats.
124.2 La sol·licitud esmentada l'ha de subscriure el president de l'entitat local o ens de gestió.
125.1 Juntament amb la sol·licitud esmentada a l'article anterior, i en el termini d'un mes comptat a partir de la data de la celebració de la sessió en què s'ha executat la disposició legal o l'acord corporatiu pel qual se suprimeix l'entitat corresponent, s'ha de trametre una certificació amb el text íntegre de l'acta de la sessió esmentada.
125.2 La sol·licitud de cancel·lació ha d'especificar també el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya on s'ha publicat la disposició legal o l'acord corporatiu esmentats a l'apartat anterior, i la data de l'efectivitat de l'extinció de l'entitat local.
D'acord amb el que estableix l'article 2 d'aquest Reglament, els mapes municipal i comarcal de Catalunya són els documents públics on es determinen els termes municipals i comarcals per mitjà de bases cartogràfiques obtingudes per restitució d'imatges fotogramètriques o similars, a escala 1/10.000 o més gran.
Coordinació amb el Registre d'Entitats Locals de l'Estat
De totes les inscripcions fetes al Registre d'Entitats Locals a què es refereix aquest Títol, se n'ha de donar compte a l'Administració de l'Estat, als efectes de la corresponent anotació en el Registre general d'entitats locals i, si escau, publicació en el Boletín Oficial del Estado.
La població i el padró municipal
128.1 Els residents presents i absents d'un municipi constitueixen la seva població de dret.
128.2 La suma dels residents presents i dels transeünts constitueix la població de fet del municipi.
128.3 La condició de resident s'adquireix en el moment de fer la inscripció en el padró municipal.
129.1 Els residents es classifiquen en veïns i en domiciliats.
Són veïns els ciutadans espanyols amb majoria d'edat que resideixen habitualment en el terme municipal i figuren així inscrits en el padró municipal.
Són domiciliats els ciutadans espanyols menors d'edat i els estrangers que resideixen habitualment en el terme municipal i figuren així inscrits en el padró municipal.
129.2 A efectes electorals, els ciutadans espanyols que resideixen a l'estranger es consideren veïns o domiciliats en el municipi en el padró del qual figuren inscrits.
129.3 Totes les persones que, d'acord amb el que estableixen els apartats 1 i 2, tenen veïnatge administratiu en un municipi de Catalunya tenen la condició política de catalans.
129.4 Els ciutadans espanyols que circumstancialment viuen en un municipi que no és el de la seva residència habitual poden inscriure's en el seu padró municipal com a transeünts.
130.1 Tota persona que canviï de residència dintre del territori de Catalunya ha de:
a) Sol·licitar la baixa de l'ajuntament en el qual estigui empadronat com a resident.
La sol·licitud s'ha de formular en l'imprès oficial que s'estableixi, i s'ha de consignar sempre el nom del municipi on es vagi a residir.
Rebuda la sol·licitud per l'ajuntament, s'acordarà la baixa en el padró municipal i s'expedirà un certificat que es lliurarà al sol·licitant, on constarà el nom del nou municipi elegit.
b) Sol·licitar l'alta com a resident en el nou municipi, dintre del termini de 30 dies, comptats a partir de la data en què s'atorgui la baixa en el municipi de procedència.
A la sol·licitud s'acompanyarà el certificat de baixa esmentat a la lletra a) d'aquest article.
130.2 La sol·licitud de residència la resoldrà l'alcalde i la notificarà a l'interessat.
130.3 L'obligació que estableix aquest article correspon als pares o tutors, respecte dels menors incapacitats que visquin amb ells o, si s'escau, als residents majors d'edat amb els quals habitin.
131.1 Són drets i deures dels veïns:
a) Ser elector i elegible, d'acord amb el que disposa la legislació electoral.
b) Participar en la gestió municipal, d'acord amb el que disposen les lleis i els reglaments propis del municipi i, si s'escau, quan els òrgans de govern i administració municipal demanin la col·laboració amb caràcter voluntari.
c) Utilitzar d'acord amb la seva naturalesa, els serveis públics municipals i accedir als aprofitaments comunals d'acord amb les normes aplicables. d) Contribuir, mitjançant les prestacions econòmiques i personals establertes per llei, a l'exercici de les competències municipals.
e) Ser informat, amb petició raonada, i dirigir sol·licitud prèvia a l'administració municipal, en relació amb tots els expedients i la documentació municipal d'acord amb el que estableixen l'article 105 de la Constitució, la legislació de règim local i els reglaments de la corporació.
f) Sol·licitar la consulta popular en els termes establerts per la llei.
g) Exigir la prestació i, si s'escau, l'establiment de l servei públic corresponent, quan constitueixi competència municipal pròpia de caràcter obligatori.
h) Els altres drets i deures establerts per les lleis i, en el seu marc, pels reglaments de la corporació.
131.2 Els estrangers domiciliats majors d'edat tenen els drets i els deures propis dels veïns, llevat dels de caràcter polític.
No obstant això, tenen dret a sufragi actiu en els termes establerts per la legislació reguladora de les eleccions locals.
131.3 Els espanyols menors d'edat emancipats o judicialment habilitats tenen els mateixos drets i deures que els veïns, a excepció dels de caràcter polític.
132.1 Per fer efectius els drets establerts per l'article anterior, els titulars poden iniciar els procediments administratius i jurisdiccionals que corresponen per llei, i també poden demanar l'actuació del Síndic de Greuges.
132.2 Per exigir la prestació o l'establiment dels serveis obligatoris, es poden formular, en qualsevol cas, reclamacions contra l'aprovació inicial dels pressupostos, quan aquests no consignin els crèdits necessaris a aquests efectes.
Contra els actes que resolguin definitivament la reclamació els interessats poden interposar recurs contenciós administratiu.
L'exercici d'aquest dret també es pot obtenir per l'aplicació de l'article 136 de la Llei 8/1987, de 15 d'abril, municipal i de règim local de Catalunya, mitjancant la presentació de la sol·licitud corresponent davant de l'Administració de la Generalitat, sempre que hi concorrin els requisits establerts legalment.
Sens perjudici dels drets i els deures que corresponen als veïns i als estrangers domiciliats envers el municipi, els correspon també, en relació amb la comarca respectiva:
a) Participar en la gestió comarcal, d'acord amb el que estableixen les lleis i les disposicions pròpies de la comarca.
b) Utilitzar, d'acord amb la seva naturalesa, els serveis públics comarcals.
c) Contribuir, mitjançant les prestacions econòmiques i personals legalment establertes, a l'exercici de les competències comarcals.
d) Ser informats per l'administració comarcal, mitjançant petició raonada, i sol·licitar-li el que creguin convenient en relació amb tots els expedients i la documentació comarcal, d'acord amb el que estableixen l'article 105 de la Constitució, la legislació de règim local i els reglaments propis de la comarca.
e) Exercir i complir els altres drets i deures establerts per les lleis.
f) Exigir la prestació i, si escau, l'establiment del servei públic corresponent, si es tracta d'una competència comarcal pròpia de caràcter obligatori.
134.1 El padró municipal constitueix la relació de residents i de transeünts en el terme municipal.
Té caràcter de document públic i fefaent a tots els efectes administratius.
134.2 La inscripció en el padró municipal és obligatòria per a totes les persones que resideixin habitualment en un municipi.
Les persones que viuen en diversos municipis s'han d'inscriure en el padró del municipi en el qual habiten durant més temps a l'any.
Per obtenir l'alta en el padró municipal cal presentar la baixa en el padró del municipi en el qual es residia anteriorment.
134.3 Les seves dades constitueixen prova plena de la residència i classificació veïnal i s'ha d'acreditar per mitjà de certificacions expedides pel Secretari de l'Ajuntament.
135.1 En el padró han de constar, en relació amb tots els residents i, si escau, els transeünts, les dades personals necessàries per a les relacions jurídico-públiques que determini l'Estat i la Generalitat i, en qualsevol cas, hi han de constar el nom, els cognoms, la data de naixement, el sexe, el domicili, la professió o l'ocupació i l'estat civil.
Les dades del padró tenen la consideració de base d'informació per elaborar les estadístiques de Catalunya.
135.2 Per tal de garantir el respecte als drets fonamentals reconeguts per la Constitució de les normes sobre el secret estadístic, no es pot donar informació particularitzada sobre les dades personals compreses en el padró llevat de les que sol·licitin els mateixos interessats o per conducte judicial.
No obstant això, sempre es poden facilitar dades estadístiques agregades que no identifiquin les circumstàncies personals dels inscrits.
135.3 El que disposa l'apartat 2 s'entén sens perjudici de la utilització de les dades del padró per a la formació o la revisió d'altres documents o registres públics, d'acord amb el que estableixen les lleis.
135.4 En l'acte de renovació del padró els ajuntaments poden sol·licitar altres dades personals d'interès municipal i d'interès bàsic de la Generalitat a efectes estadístics.
En aquest cas és aplicable el que estableixen els apartats 2 i 3.
136.1 La formació, renovació, manteniment i rectificació del padró correspon als ajuntaments, d'acord amb el que estableix la legislació de l'Estat.
En qualsevol cas, el padró municipal es renovarà cada 5 anys, i es rectificarà anualment.
136.2 S'entén per població de dret l'existent després de l'última renovació quinquennal del padró.
- 1.1 El procediment de modificació de la divisió comarcal que determina la Disposició transitòria 1 de la Llei 6/1987, de 4 d'abril, sobre l'organització territorial de Catalunya, es regeix per les regles següents:
a) Rebuda la documentació relativa a la consulta municipal realitzada, la Comissió de Delimitació Territorial ha d'estudiar-la i proposar, si escau, les modificacions que consideri necessàries, d'acord amb els principis establerts a l'article 2 de la Llei esmentada.
b) Les propostes de la Comissió s'han de referir als casos en què els ajuntaments hagin manifestat la seva disconformitat amb la proposta de divisió comarcal de l'article 5.2 de la Llei esmentada.
c) Abans d'elaborar les propostes, la Comissió ha de consultar, en el termini d'un mes, els municipis, les comarques i, si escau, les diputacions que es poden veure afectats per la modificació.
d) Les propostes es poden formular de forma esglaonada o conjunta d'acord amb el calendari i el règim de treball que determini la mateixa Comissió.
En qualsevol cas, per tal de complir el termini màxim d'un any legalment establert, les propostes s'han de lliurar al Conseller de Governació amb l'antelació suficient perquè la Comissió Jurídica Assessora pugui elaborar el seu informe.
1.2 Si els informes de les Comissions són favorables a la modificació comarcal, el Govern de la Generalitat ha d'aprovar i presentar al Parlament un projecte de llei per a la modificació de la divisió comarcal inicialment establerta, en el termini màxim de tres mesos a comptar des de la tramesa de l'últim informe.
1.3 Si es tracta de la creació de noves comarques, el Departament de Governació ha de procedir prèviament a consultar els municipis que s'hi han d'integrar, als efectes del que disposa l'article 9.2 de la Llei 6/1987, de 4 d'abril, sobre l'organització comarcal de Catalunya, llevat que en la primera consulta tots ells hagin donat la seva conformitat a la creació de la nova comarca.
- 2 Les entitats locals existents en el moment d'entrar en vigor aquest Reglament s'han d'inscriure en el Registre d'Entitats Locals, amb la seva denominació actual, en el termini màxim de sis mesos.
- 3 Els expedients d'alteració de termes municipals iniciats abans de l'entrada en vigor d'aquest Reglament han d'ajustar la seva tramitació al procediment que s'hi preveu.