projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
En el procés de recuperació de les llibertats democràtiques, el poble de Catalunya recobra les seves institucions d'autogovern.
Catalunya, exercint el dret a l'autonomia que la Constitució reconeix i garanteix a les nacionalitats i regions que integren Espanya, manifesta la seva voluntat de constituir-se en comunitat autònoma.
En aquesta hora solemne en què Catalunya recupera la seva llibertat, cal retre homenatge a tots els homes i dones que han contribuït a fer-ho possible.
El present Estatut és l'expressió de la identitat col·lectiva de Catalunya i defineix les seves institucions i les seves relacions amb l'Estat en un marc de lliure solidaritat amb les altres nacionalitats i regions.
Aquesta solidaritat és la garantia de l'autèntica unitat de tots els pobles d'Espanya.
El poble català proclama com a valors superiors de la seva vida col·lectiva la llibertat, la justícia i la igualtat, i manifesta la seva voluntat d'avançar per una via de progrés que asseguri una qualitat de vida digna per a tots els qui viuen, resideixen i treballen a Catalunya.
La llibertat col·lectiva de Catalunya troba en les institucions de la Generalitat el lligam amb una història d'afirmació i respecte dels drets fonamentals i de les llibertats públiques de la persona i dels pobles; història que els homes i dones de Catalunya volen prosseguir per tal de fer possible la construcció d'una societat democràtica avançada.
Per fidelitat a aquests principis i per fer realitat el dret inalienable de Catalunya a l'autogovern, els Parlamentaris catalans proposen, la Comissió Constitucional del Congrés dels Diputats acorda, el poble català referma i les Corts Generals ratifiquen el present Estatut.
Era Generalitat serà Administracion ordinària der Estat en Catalonha ena mesura que li siguen transferides, mejançant es esturments que corresponguen, es foncions executives que complís era Administracion der Estat per miei des sòns organs territoriaus en Catalonha.
Se derògue era Lei organica 4/1979, deth 18 de deseme, d'Estatut d'autonomia de Catalonha.
APLICACION DES PRECÈPTES DETH TÍTOL VI
ERA AGÉNCIA TRIBUTÀRIA DE CATALONHA
ERA AGÉNCIA TRIBUTÀRIA DE CATALONHA
Era Generalitat a d'assumir, per miei des sòns pròpris organs economico­administratius, era revision pera via administrativa des reclamacions qu'es contribuables poguen interpausar contra es actes de gestion tributària dictats pera Agéncia Tributària de Catalonha.
Ad aguesti efèctes, era Generalitat e era Administracion Generau der Estat pòden tanben acordar es mecanismes de cooperacion que siguen de besonh entar exercici adequat des foncions de revision pera via economicoadministrativa.
Cossent damb eth principi de leiautat institucionau, s'a d'avalorar er impacte fincancièr, positiu o negatiu, qu'es disposicions generaus aprovades per Estat agen sus era Generalitat o es aprovades pera Generalitat agen sus er Estat, en un periòde de temps determinat, en forma d'ua variacion des besonhs de despena o dera capacitat fiscal, entà pr'amor d'establir es mecanismes d'ajustament de besonh.
Era Generalitat a competéncia exclusiva entà ordenar e regular es sues finances.
Correspon ara Generalitat er establiment des limits e es condicions entà assolir es objectius d'estabilitat pressupostària laguens es principis e era normativa der Estat e dera Union Europèa.
Era Administracion Generau der Estat e era Generalitat an d'establir es vies de collaboracion de besonh entà assegurar era participacion dera Generalitat enes decisions e er escambi d'informacion que calguen entar exercici des sues competéncies.
Tanben, s'an d'establir formes de gestion consorciada deth cadastre entre er Estat, era Generalitat e es municipis, cossent damb çò que dispause era normativa der Estat e de manèra que garantisquen era plea disponibilitat des bases de dades entà totes es administracions e era unitat dera informacion.
Enes matèries qu'er Estatut atribuís ara Generalitat de forma compartida damb er Estat, corresponen ara Generalitat era potestat legislativa, era potestat reglamentària e era foncion executiva, en marc des bases que fixe er Estat coma principis o minim comun normatiu en normes damb reng de lei, exceptat enes supausats que se determinen cossent damb era Constitucion e damb aguest Estatut.
Correspon ara Generalitat, en encastre des sues competéncies executives, era potestat reglamentària, que compren era aprobacion de disposicions entara execucion dera normativa der Estat e tanben era foncion executiva, qu'en tot cas includís era potestat d'organizacion dera sua pròpria administracion e, en generau, totes es foncions e activitats qu'er ordenament astribuís ara Administracion publica.
Correspon ara Generalitat era competéncia exclusiva en matèria de dret civiu, exceptat enes matèries qu'er article 149.1.8 dera Constitucion atribuís en tot cas ar Estat.
Correspon ara Generalitat dictar es normes processaus especifiques que deriven des particularitats deth dret substantiu de Catalonha.
Correspon ara Generalitat era competéncia exclusiva sus era regulacion dera activitat publicitària, sense prejudici dera legislacion mercantila der Estat.
Era Generalitat a d'exercir aguesta competéncia en tot respectar es drets fondamentaus.
Corresponen ath Parlament, ath delà des foncions establides per article 55, es que seguissen:
Es leis de Catalonha son promulgades, en nòm deth rei, peth president o presidenta dera Generalitat, eth quau n'ordene era publicacion en Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya en tèrme de quinze dies des dera aprobacion, e en Boletín Oficial del Estado.
Ar efècte dera entrada en vigor, regís era data de publicacion en Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
Era legislatura acabe per expiracion deth mandat legau en complir-se es quate ans dera data des eleccions.
Tanben pòt acabar anticipadament se non a lòc era investidura deth president o presidenta dera Generalitat, o per dissolucion anticipada, acordada peth president o presidenta dera Generalitat.
Eth Conselh de Garanties Estatutàries
Eth municipi de Barcelona dispause d'un regim especiau establit per lei deth Parlament.
Era creacion, era modificacion e era supression, e tanben er establiment deth regim juridic d'aguesti ens, son regulats per ua lei deth Parlament.
Es persones granes an dret a víuer damb dignitat, liures d'explotacion e de mautractaments, sense que poguen èster discriminades pera sua edat.
Es persones que non dispausen des recorsi suficients an dret a accedir a un abitatge digne, e entad aquerò es poders publics an d'establir per lei un sistèma de mesures que garantisque aguest dret, damb es condicions que determinen es leis.
DRETS DES CONSUMIDORS E USUARIS
Totes es persones an dret a non èster discriminades per rasons lingüistiques.
Es actes juridics hèti en quinsevolha des dues lengües oficiaus an, en çò que hè ara lengua, validesa e eficàcia plees.
Es poders publics an de facilitar era participacion e era representacion ciutadanes e politiques, damb ua atencion especiau as airaus mens poblats deth territòri.
En aguest itinerari istoric constituïssen hites destacades, entre d'autes, era Mancomunitat de 1914, era recuperacion dera Generalitat damb er Estatut de 1932, eth restabliment dera Generalitat en 1977 e er Estatut de 1979, neishut damb era democràcia, era Constitucion de 1978 e er Estat des autonomies.
Es poders publics son ath servici der interès generau e des drets dera ciutadania, damb respècte peth principi dera subsidiarietat.
Ei per tot açò que, en tot seguir er esperit deth preambul der Estatut de 1979, aguest Estatut asssumís que:
EL CONSELL DE JUSTÍCIA DE CATALUNYA
COMPOSICIÓ, ORGANITZACIÓ I FUNCIONAMENT
CONTROL DELS ACTES DEL CONSELL DE JUSTÍCIA DE CATALUNYA
DEL PERSONAL JUDICIAL I DE LA RESTA DEL PERSONAL AL SERVEI DE L'ADMINISTRACIÓ DE JUSTÍCIA DE CATALUNYA
Correspon a la Generalitat, d'acord amb la Llei orgànica del poder judicial, determinar la creació, el disseny, l'organització, la dotació i la gestió de les oficines judicials i dels òrgans i els serveis de suport als òrgans jurisdiccionals, incloent-hi la regulació de les institucions, els instituts i els serveis de medicina forense i de toxicologia.
PROCEDIMENTS DE MEDIACIÓ I DE CONCILIACIÓ
DEMARCACIÓ, PLANTA I CAPITALITAT JUDICIALS
La Generalitat exerceix, ultra les competències expressament atribuïdes per aquest Estatut, totes les funcions i les facultats que la Llei orgànica del poder judicial reconeix al Govern de l'Estat amb relació a l'Administració de justícia a Catalunya.
DRETS EN L'ÀMBIT DE LES FAMÍLIES
Totes les persones tenen dret, d'acord amb els requisits establerts per la llei, a rebre prestacions socials i ajuts públics per a atendre les càrregues familiars.
Els menors tenen dret a rebre l'atenció integral necessària per al desenvolupament de llur personalitat i llur benestar en el context familiar i social.
Les persones grans tenen dret a viure amb dignitat, lliures d'explotació i de maltractaments, sense que puguin ésser discriminades a causa de l'edat.
DRET A VIURE AMB DIGNITAT EL PROCÉS DE LA MORT
DRETS I DEURES EN L'ÀMBIT DE L'EDUCACIÓ
DRETS I DEURES EN L'ÀMBIT CULTURAL
DRETS EN L'ÀMBIT DELS SERVEIS SOCIALS
DRETS EN L'ÀMBIT DE L'HABITATGE
Les persones que no disposen dels recursos suficients tenen dret a accedir a un habitatge digne, per a la qual cosa els poders públics han d'establir per llei un sistema de mesures que garanteixi aquest dret, amb les condicions que determinen les lleis.
DRETS I DEURES AMB RELACIÓ AL MEDI AMBIENT
DRETS DELS CONSUMIDORS I USUARIS
DRETS D'ACCÉS ALS SERVEIS PÚBLICS I A UNA BONA ADMINISTRACIÓ
DRET A LA PROTECCIÓ DE LES DADES PERSONALS
Totes les persones tenen dret a la protecció de les dades personals contingudes en els fitxers que són competència de la Generalitat i tenen dret a accedir-hi, examinar-les i obtenir-ne la correcció.
Una autoritat independent, designada pel Parlament, ha de vetllar perquè aquests drets siguin respectats, en els termes que estableixen les lleis.
DRETS I DEURES DE CONEIXEMENT I ÚS DE LES LLENGÜES
Totes les persones tenen dret a no ésser discriminades per raons lingüístiques.
Els actes jurídics fets en qualsevol de les dues llengües oficials tenen, pel que fa a la llengua, validesa i eficàcia plenes.
DRETS LINGÜÍSTICS DAVANT LES ADMINISTRACIONS PÚBLIQUES I LES INSTITUCIONS ESTATALS
DRETS LINGÜÍSTICS DELS CONSUMIDORS I USUARIS
DRETS LINGÜÍSTICS EN L'ÀMBIT DE L'ENSENYAMENT
PROTECCIÓ DE LES PERSONES I DE LES FAMÍLIES
Els poders públics han de promoure la participació social en l'elaboració, la prestació i l'avaluació de les polítiques públiques, i també la participació individual i associativa en els àmbits cívic, social, cultural, econòmic i polític, amb ple respecte als principis de pluralisme, lliure iniciativa i autonomia.
Els poders públics han de facilitar la participació i la representació ciutadanes i polítiques, amb una atenció especial a les zones menys poblades del territori.
Els poders públics han de procurar que les campanyes institucionals que s'organitzin en ocasió dels processos electorals tinguin com a finalitat la de promoure la participació ciutadana i que els electors rebin dels mitjans de comunicació una informació veraç, objectiva, neutral i respectuosa del pluralisme polític sobre les candidatures que concorren en els processos electorals.
Els poders públics han de facilitar l'accés a l'habitatge mitjançant la generació de sòl i la promoció d'habitatge públic i d'habitatge protegit, amb una atenció especial pels joves i els col·lectius més necessitats.
PROTECCIÓ DELS CONSUMIDORS I USUARIS
COOPERACIÓ AL FOMENT DE LA PAU I COOPERACIÓ AL DESENVOLUPAMENT
ACCÉS A LES TECNOLOGIES DE LA INFORMACIÓ I DE LA COMUNICACIÓ
La seu electrònica del registre de cada Administració pública o organisme ha de determinar, atenent l'àmbit territorial en què exerceix les seves competències el titular d'aquella i el calendari que preveu l'article 30.7, els dies que es considerin inhàbils als efectes que estableix aquest article, segons l'article 31.3 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.
D'acord amb el mateix precepte aquest és l'únic calendari de dies inhàbils que s'aplica als efectes del còmput de terminis en els registres electrònics.
Per tot això, s'estableixen els dies inhàbils corresponents a l'any 2019 que seran d'aplicació al còmput de terminis en el Registre general electrònic de l'Administració de la Generalitat i a les tramitacions electròniques que quedin dins de l'àmbit d'aplicació de la Seu electrònica de l'Administració de la Generalitat de Catalunya o de les seves seus derivades o subseus, d'acord amb l'establert al Decret 232/2013, de 15 d'octubre.
del procediment administratiu comú de les administracions públiques
Seran inhàbils, en aquesta Seu electrònica, els dissabtes i diumenges i els dies declarats com a festius laborals a Catalunya per l'article 1 de ORDRE TSF/116/2019, de 7 de juny, per la qual s'estableix el calendari oficial de festes laborals a Catalunya per a l'any 2020 (DOGC 7897, de 14/6/2019).
En concret, són dies festius inhàbils:
Al territori d'Aran, d'acord amb el que estableixen el Decret 152/1997, de 25 de juny, i el Decret 146/1998, de 23 de juny, pels quals es modifica el Decret 177/1980, de 3 d'octubre, sobre el calendari de festes fixes i suplents en aquest territori, la festa del dia 26 de desembre (Sant Esteve) queda substituïda per la del dia 17 de juny (Festa d'Aran).
Aquest calendari de dies inhàbils s'aplica a la presentació de documents electrònics en la Seu electrònica de l'Administració de la Generalitat i en les seves seus derivades o subseus, en els termes previstos en la normativa de procediment administratiu comú.
La declaració de dia hàbil o inhàbil a efectes del còmput de terminis no determina per si sola el funcionament dels centres de treball de les administracions públiques, l'organització del temps de treball o el règim de jornada i horaris d'aquestes.
per la qual s'estableix el calendari de festes laborals a la Comunitat Autònoma de Catalunya per a l'any 2020.
per la qual s'estableix el calendari oficial de festes locals per a l'any 2020.
Per saber quin servei provoca la incidència.
La Fábrica Nacional de Moneda y Timbre (FNMT) emet serveis de certificació electrònica mitjançant els quals la ciutadania, les empreses i l'administració poden identificar-se i realitzar tràmits de manera segura a través d'internet.
Existeixen certificats en funció de destinatari:
L'EACAT és una plataforma que permet fer trameses documentals digitals, tot mantenint la validesa jurídica i facilitant la integració automatitzada de la informació en els serveis de les administracions catalanes.
L'e-TRAM és el mòdul de gestió municipal de sol·licituds i tràmits per Internet integrat a la plataforma del Consorci AOC.
L'accés a l'e-TRAM es fa des del web de l'ajuntament.
L'e-TRAM fa possible que els ciutadans des de qualsevol lloc i en qualsevol moment puguin:
L'aplicació serveix per signar documents electrònics a qualsevol sistema operatiu.
És del Ministeri d'Hisenda i Administracions Públiques.
És la plataforma corporativa de tramitació en línia de la Generalitat de Catalunya, que proporciona prestacions genèriques per a la presentació de sol·licituds per part de la ciutadania i les empreses, i per a les comunicacions i seguiment de l'estat de la tramitació (requeriments de documentació i pagament i resolució del tràmit).
És un mecanisme d'identificació i signatura electrònica orientat a la ciutadania i basat en l'enviament d'una contrasenya d'un sol ús al mòbil.
Es pot utilitzar per a identificar-se en la majoria de tràmits amb les administracions catalanes i des de qualsevol dispositiu (no cal instal·lar res).
Plataforma que permet l'accés a informació dels organismes de la Generalitat i altres administracions públiques i institucions (interoperabilitat), el consum de serveis comuns de tramitació que faciliten la implantació de serveis electrònics, i la integració entre els sistemes d'informació departamentals i la plataforma de tramitació corporativa, tot sota criteris d'estandardització, rapidesa, senzillesa, seguretat i legalitat.
El Servei VÀLid és un servei a través del qual les administracions públiques catalanes poden delegar els processos d'autenticació i signatura dels usuaris.
Així, VÀLid és un integrador de sistemes d'identificació que dóna accés, amb una sola integració, als diferents mecanismes d'identificació que els ciutadans poden emprar a l'hora de relacionar-se amb les administracions públiques catalanes.
Actualment, els sistemes disponibles són els següents:
El Validador és un servei que permet realitzar la validació de certificats digitals i signatures electròniques amb totes les garanties, tant jurídiques com tècniques, que estableix la normativa vigent.
El poden utilitzar totes les administracions públiques catalanes i les empreses que necessitin per relacionar-se amb l'administració pública catalana.
Actualment hi ha 176 aplicacions que utilitzen el servei.
Per saber què significa cadascuna de les incidències més comunes disponibles al cercador, consulteu aquesta llista:
No es pot enviar el formulari de sol·licitud de cap tràmit.
No es pot enviar el formulari de sol·licitud de cap tràmit amb idCAT Mòbil o altres mecanismes de signatura ordinària.
No es pot enviar el formulari de sol·licitud de cap tràmit signat electrònicament.
El motiu és que la signatura no es pot validar.
Aplica als tràmits que necessiten obligatòriament que la sol·licitud vagi signada amb certificat digital.
A més a més, tampoc no es pot aportar documentació que vagi signada amb certificat digital.
No es pot aportar documentació als tràmits en cap cas (ni amb certificat digital, ni amb autenticació, ni sense cap de les dues).
No es pot aportar documentació als tràmits des de La meva carpeta.
No es pot aportar documentació que s'hagi requerit que estigui signada.
No es pot fer el pagament de la taxa als tràmits, en cap cas (ni amb certificat digital, ni amb autenticació, ni sense cap de les dues).
No es pot fer el pagament de la taxa als tràmits des de La meva carpeta.
No es pot accedir a La meva carpeta, amb DNI o amb el número de cas, per veure les actualitzacions de les gestions realitzades, ja sigui un avís, un canvi d'estat o una resposta de l'Administració.
No es pot accedir a La meva carpeta, amb qualsevol mitjà d'identificació digital (idCAT, certificat, etc.) per veure les actualitzacions de les gestions realitzades, ja sigui un avís, un canvi d'estat o una resposta de l'Administració.
No es pot concertar una cita prèvia en línia a les oficines de la Generalitat de Catalunya.
No es pot enviar el formulari d'atenció ciutadana de la bústia de contacte.
Aquest formulari s'utilitza per fer enviar els comentaris, preguntes, queixes i suggeriments sobre qualsevol dels serveis que ofereix la Generalitat de Catalunya.
No es pot enviar el formulari d'atenció ciutadana de la bústia de contacte si s'adjunten documents.
Aquest formulari s'utilitza per fer arribar els comentaris, preguntes, queixes i suggeriments sobre qualsevol dels serveis que ofereix la Generalitat de Catalunya.
No es poden modificar les dades personals desades al Registre de dades de la Seu electrònica.
Cal recordar que quan us doneu d'alta a l'idCAT Mòbil, les dades queden registrades automàticament a la base de dades de la Seu electrònica.
No es pot accedir a La meva carpeta del Canal Empresa, ni amb certificat digital, ni amb idCAT mòbil, ni amb la contrasenya d'un sol ús.
No es pot accedir a les notificacions de La meva carpeta, ni amb certificat digital, ni amb idCAT mòbil, ni amb la contrasenya d'un sol ús.
A la majoria dels centres d'atenció primària de Catalunya es pot demanar dia i hora de visita per Internet per al metge o metgessa de família i per l'especialitat de pediatria, infermeria, odontologia i treball social.
Per poder realitzar aquest tràmit és imprescindible la vostra identificació mitjançant el codi d'identificació d'usuari (CIP) de la vostra targeta sanitària individual.
D'acord amb el que estableix la legislació vigent, les sancions de multa es poden pagar en el termini de 20 dies naturals següents a la data de notificació amb una reducció del 50% de la quantia consignada a la notificació.
Aquesta opció significa la renúncia a presentar qualsevol tipus d'al·legacions o recurs en via administrativa.
La llei no permet gaudir del 50 % de descompte de l'import de la sanció quant aquesta s'ha imposat per la comissió de les següents infraccions:
Aquest tràmit es pot fer des de l'APP Transit llegint el codi QR de la notificació.
A les persones interessades en la tramitació i gestió d'un expedient sancionador de trànsit.
Era sedença electronica deth registre de cada Administracion publica o organisme a de determinar, en tot atier er encastre territoriau a on eth titolar n'exercís es sues competéncies e eth calendari que preve er article 30.7, es dies que se considèren non obrants as efèctes qu'establís aguest article, segons er article 31.3 dera Lei 39/2015, deth 1r d'octobre, deth procediment administratiu comun des administracions publiques.
Cossent damb eth madeish precèpte aguest ei eth solet calendari de dies non obrants que s'aplique as efèctes deth calcul de terminis enes registres electronics.
Per tot açò, s'establissen es dies non obrants corresponenti ar an 2018 que seràn d'aplicacion en calcul de terminis en registre generau electronic dera Administracion dera Generalitat e as tramitacions electroniques que demoren laguens der encastre d'aplicacion dera sedença electronica dera Administracion dera Generalitat de Catalonha o des sues sedences derivades o sossedences, cossent damb çò qu'establís eth Decrèt 232/2013, de 15 d'octobre.
deth procediment administratiu comun des administracions publiques.
Pagament en el període voluntari
Les sancions de multa es poden pagar en el termini de 20 dies naturals següents a la data de notificació amb una reducció del 50% de la quantia consignada a la notificació.
Aquesta opció significa la renúncia a presentar qualsevol tipus d'al·legacions o recurs en via administrativa.
La persona només podrà presentar un recurs contenciós administratiu davant del Jutjat.
La llei no permet gaudir del 50% de descompte de l'import de la sanció quan aquesta s'ha imposat per les següents infraccions:
Un cop notificada la provisió de constrenyiment, cal seguir les indicacions de l'Agència Estatal d'Administració Tributària.
Manual per fer el pagament i la consulta de sancions de trànsit virtualment
Aquest tràmit es pot fer amb certificat digital i idCAT Mòbil.
Truqueu al 012 (des de Catalunya) o al 932 142 124 (des de fora de Catalunya).
Consulteu els horaris d'atenció del 012
El pagament es pot fer sempre que es proporcioni el número de l'expedient i que el número d'identificació personal de la persona infractora i la denúncia hagin estat incorporats al sistema informàtic.
El pagament s'ha de fer amb targeta bancària.
Per poder signar el document amb un certificat de DNI electrònic amb Reader X, s'ha de deshabilitar el mode protegit del Reader X, per tal que es pugui accedir al certificat.
Per deshabilitar el mode protegit, s'ha d'anar al menú Edició > Preferències > General i a continuació desseleccionar l'opció habilitar el mode protegit en iniciar el Reader.
Consulteu les imatges per a més informació sobre com fer-ho.
Per tal que el Reader contempli la deshabilitació d'aquesta opció, s'ha de tancar el Reader i tornar-lo a obrir.
Imatge de l'Acrobat Reader en català.
A la versió XI, per deshabilitar el mode protegit, s'ha d'anar al menú Edició -> Preferències -> Seguretat (millorada) i a continuació desmarcar l'opció Activar el mode protegit en iniciar el Reader.
Imatge de l'Acrobat Reader en castellà.