La Secretaria de Transparència i Govern Obert va organitzar, el passat dia 15, la taula rodona "Experiències internacionals en la lluita contra la corrupció i en l'enfortiment de la integritat" per tal de conèixer i debatre, de la mà d'experts, sobre diferents iniciatives en matèria de lluita contra la corrupció tant d'àmbit català com internacional.
El conseller d'Acció Exterior, Relacions Institucionals i Transparència, Bernat Solé, va donar la benvinguda a l'acte indicant que la taula rodona forma part de les activitats de l'Estratègia de lluita contra la corrupció, que s'està aplicant a Catalunya per tal d'enfortir la integritat pública.
L'Estratègia, en la seva elaboració, ha tingut en compte iniciatives d'altres països.
A l'acte hi van participar com a ponents: Goran Klemenčič, exministre de Justícia i excomissionat d'Anticorrupció de la República d'Eslovènia; Martí Olivella, representant de l'Observatori Ciutadà contra la Corrupció; Gro Skaaren-Fystro, assessora especial a Transparency International Norway; i Jordi Foz, secretari de Transparència i Govern Obert.
L'acte va ser moderat per Lourdes Parramon, cap de l'Àrea de Relacions Institucionals, Visibilitat i Participació de l'Oficina Antifrau de Catalunya, i l'acollida va anar a càrrec d' Olinda Anía, coordinadora del Programa de l'Estratègia de lluita contra la corrupció i d'enfortiment de la integritat.
Martí Olivella, representant de l'Observatori Ciutadà contra la Corrupció (O3C), va iniciar el torn d'intervencions explicant com s'ha anat organitzant la societat civil catalana per tal de tenir una veu i activitat pròpies en la tasca d'avançar contra la corrupció.
Arran de la signatura, l'any 2015, del Pacte Social Contra la Corrupció, per part de la majoria d'organitzacions polítiques amb representació parlamentària i per una cinquantena d'organitzacions ciutadanes d'àmbit català, es va constituir l'Observatori Ciutadà contra la Corrupció.
Un espai que ha participat en les sessions de la Comissió d'Estudi del Parlament de Catalunya contra la Corrupció (CEMCORD) i que va celebrar, el 17 de juliol de 2020, la I Cimera contra la corrupció, on es van aprovar setze mesures concretes a aplicar sota el seguiment d'una Comissió executiva.
Tal com destaca Olivella, "cal enfortir les iniciatives ciutadanes perquè és obvi que cal una transformació important, gairebé una revolució, per lluitar contra la corrupció".
Seguidament, Gro Skaaren-Fystro va centrar la seva intervenció a aprofundir en la realitat dels països nòrdics en matèria de corrupció.
Tot i que encapçalen l'Índex de Percepció de la Corrupció, no estan exempts d'aquest fenomen; s'enfronten a riscos i reptes, i han patit diferents casos de corrupció que n'han fet aflorar les febleses.
Des de Transparency International Norway, un observador crític i un soci amb grups d'interès en diferents sectors de Noruega, s'ha promogut el desenvolupament d'eines pràctiques per promoure la transparència i prevenir la corrupció.
"Les recomanacions que fem a Noruega són per millorar determinats sectors: societat civil, negocis i món local.
Sempre insistim en què hi ha d'haver complicitat 'des de dalt', al govern, per dur-les a terme", explica Skaaren-Fystro.
"Una qüestió important per a nosaltres són, per exemple, els grups d'interès i el seu retiment de comptes.
Hem suggerit un registre de grups d'interès al govern noruec perquè és un dret democràtic.
I també volem promoure el dret d'accés i un control de transaccions sospitoses", afegeix.
Per part seva, Goran Klemenčič va parlar de la importància d'emprar la tecnologia de la informació a l'abast, per tal de prevenir la corrupció i millorar la transparència de les finances públiques, així com per detectar conflictes d'interès.
"És increïble que amb la magnitud que representa la corrupció, no només en països en desenvolupament, sinó també a nivell europeu no es facin servir les noves tecnologies més que en una petita part", destaca.
"Quan jo era conseller en temes de transparència, vam idear i posar en marxa una web accessible per tothom sobre l'ús de cada cèntim que fa servir el pressupost públic (...)
Va canviar el paisatge de la percepció sobre la corrupció i es va fer palès que no hi ha despesa que no quedi registrada".
Jordi Foz va tancar la ronda d'intervencions explicant l' Estratègia de lluita contra la corrupció i de foment de la integritat pública del Govern català, una iniciativa que neix per "donar resposta a una percepció de corrupció força elevada per part de la societat catalana".
Formada per 25 actuacions de diversos àmbits, es posa en marxa després d'un procés que combina la participació institucional i de la societat civil, i que incorpora evidències contrastades de diferents iniciatives dutes a terme a nivell internacional per lluitar contra la corrupció.
Tal com va destacar el Secretari, un dels aspectes innovadors de l'Estratègia ha estat la constitució d'un Espai ciutadà de seguiment, escollit per sorteig i sota criteris de paritat, que és responsable de supervisar la correcta implementació de l'estratègia.
Una comissió que ja ha fet el seu primer retorn al darrer informe de progrés de l'Estratègia, del mes de juliol, amb aportacions de gran utilitat que estan essent minuciosament estudiades per tal de ser incorporades.
S'hi exposen els casos d'Eslovènia i Noruega