projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El Memorial Democràtic posa a l'abast dels ciutadans 20.000 registres relacionats amb la memòria històrica entre 1931 i 1980.
L'obra de teatre Rastres_Argelers és un viatge en la memòria.
La memòria dels refugiats de la Guerra Civil que en el camí de l'exili van ser tancats als camps de concentració francesos, uns camps on hi va regnar una barbàrie extrema de la qual l'Estat francès i el govern franquista van ser còmplices absoluts.
Sessió especial amb Arnau Pons, poeta i traductor de Paul Celan.
Dijous, 27 de febrer, a les 17 h.
Amb motiu del Dia Nacional de l'Exili i la Deportació, instituït el 5 de febrer com a data commemorativa de l'exili republicà per la Generalitat de Catalunya el 2017, tindran lloc el matí del dia 8 de febrer al MUME de la Jonquera i al Coll de Lli de La Vajol diversos actes en record de l'exili republicà de 1939.
Amb les peces que s'instal·laran ja hi haurà 184 llambordes Stolpersteine arreu del territori català.
Diàleg entre Philippe Mesnard i Marta Marín Domine, el dimecres 26 de febrer al Memorial Democràtic.
Jornada dedicada al paper del fotoperiodisme durant la guerra civil i l'exili del 39, punt de partida d'una nova generació de professionals que, mitjançant les seves imatges, mostraran al món les conseqüències humanes del conflicte.
Al Memorial Democràtic, el 28 de febrer.
En el marc de la I Jornada de Memòria Històrica de Santa Coloma de Cervelló es podrà visitar aquesta mostra produïda pel Memorial Democràtic.
Fins al 31 de gener al Centre Cívic Can Baruta.
Al Centre cultural Can Costa i Font, de l'1 al 29 de ferer.
L'exposició es pot visitar a la seu del Memorial Democràtic fins al 31 de maig.
L'exposició del Memorial Democràtic explica, desde la mirada de fotoperiodistes d'arreu del món, la fi de la Guerra Civil.
L'exposició es pot visitar del 26 de novembre fins al 31 de març de 2020.
Del 8 de febrer al 14 de juny al Museu Memorial de l'Exili.
Exposició temporal al Museu Memorial de l'Exili.
El darrer diumenge de cada mes, el MUME obre les portes al seu públic oferint l'entrada gratuïta de 10 a 14 h, i fa una visita guiada també gratuïta per a particulars a les 11 h.
El MUME presenta la tercera edició de les sortides familiars o Rutes de l'exili.
Un seguit de sortides a diferents indrets vinculats de l'exili de 1939, pensades per a usuaris individuals o petits grups: amics, família, parella..
Commemoració anual de la Retirada amb espectacles teatrals, musicals, conferències, exposicions i marxes simbòliques amb motiu del 81 aniversari de l'exili republicà.
Dijous, 6 de febrer, a la seu del Memorial Democràtic.
Presentació, al Memorial Democràtic, de dues publicacions que son el resultat de la recerca de persones que han buscat el seus familiars.
Dijous, 13 de febrer, a les 18 h.
Acte de reconeixement a la deportada a Ravensbrück i resistent antifeixista en el marc del Dia Internacional de les Dones.
Dissabte, 7 de març a l'Alt Àneu.
Jornada de debat entre diversos especialistes per tractar com es va produir el debat constitucional de l'any 1978 en relació amb el territori.
Sessió al voltant de María Zambrano amb Julia Manzano, professora de filosofia i assagista.
Activitats amb estudiants a la Filmoteca.
Conversa amb Bàrbara Brix, filla d'un membre de l'exèrcit alemany durant la II Guerra Mundial que fou destinat al grup dels Eizensgruppen.
Dijous, 5 de març, al Memorial Democràtic.
La mostra s'adreça als alumnes d'Història de 2n de Batxillerat i de la resta de matèries de ciències socials.
L'exposició es pot visitar al CRAI Biblioteca de Lletres del 4 al 18 de març.
L'exposició del Memorial Democràtic s'inaugura amb motiu del Dia Internacional de les Dones.
Dos espais culturals de la ciutat acullen aquest mostra sobre dones que viure durant el segle XX a l'Estat espanyol o a l'Uruguai.
L'exposició es pot visitar a la seu del Memorial Democràtic fins al 31 de maig.
Del 8 de febrer al 14 de juny al Museu Memorial de l'Exili.
L'exposició del Memorial Democràtic explica, desde la mirada de fotoperiodistes d'arreu del món, la fi de la Guerra Civil.
L'exposició es pot visitar del 26 de novembre fins al 31 de març de 2020.
Mostra sobre els objectes personals recuperats a diversos camps de concertació nazis per la institució Arxiu Arolsen.
A partir del 29 d'abril al Palau Robert.
Exposició dedicada a explicar el primer exili que es va produir a Catalunya com a conseqüència de la Guerra Civil.
Itinerari inclòs dintres de les Rutes de l'exili (3a edició, 2019-2020).
Ruta fins a Cotlliure per seguir les últimes passes del poeta Antonio Machado.
La ruta comença a Figueres, al castell de Sant Ferran.
Seguidament continua amb la visita a la mostra "Art i exili" al Museu de l'Empordà i a un refugi antiaeri.
Continua a Agullana, passejant pels llocs relacionats amb els darrers dies de la Catalunya republicana.
El darrer diumenge de cada mes, el MUME obre les portes al seu públic oferint l'entrada gratuïta de 10 a 14 h, i fa una visita guiada també gratuïta per a particulars a les 11 h.
Trobada dels grups de treball del Departament d'Educació i el Memorial Democràtic
Ja està a la venda el número 3 de la col·lecció Memòria Dibuixada.
Llibres recomanats per conèixer la nostra història recent.
La presentació anirà serà a càrrec de Salomó Marquès, editor, i de Maria Antònia Vilalta, filla de Josep Vilalta i Maria Florensa.
Direcció General de Memòria democràtica
El bombardeig italià del dimarts 31 de maig de 1938 al centre de la vila va causar un mínim de 224 ví ctimes, la majoria dones.
El Memorial Democràtic et proposa un quiz game a l'entorn del conflicte bèl·lic més mortífer de la història.
El comissari de l ' exposici ó 'E ls primers exilis de 1936 ', Rub èn Doll, presentarà els continguts i objectius de la mostra.
Participa a la nova trobada literària en línia per dialogar entorn el llibre El dolor, de Marguerite Duras, amb la convidada especial Blanca Llum Vidal.
Direcció General de Memòria democràtica
S'hi podrà accedir en l'horari habitual, de dimarts a dissabtes laborables de 10 a 18 h, i diumenges i festius de 10 a 14 h.
Can Riera és un reconeixement i homenatge a totes aquelles persones que es van comprometre amb la lluita per la llibertat.
Conferència de l'historiador Anaclet Pons sobre els conceptes de l'arxiu, els documents i les fonts en el context de l'expansió digital.
Jornada sobre els maquis i altres grups de resistència armada que lluitaren contra el nazisme i el feixisme a Espanya i a Europa durant la Segona Guerra Mundial.
Posa a prova els teus coneixements i diverteix-te a l'entorn del cinema, la memòria i la història.
Participa en la nova trobada literària en línia per dialogar a l'entorn del llibre Els impostors, de Pilar Romera.
Exposició dedicada a mostrar els objectes personals recuperats a diversos camps de concentració nazis i custodiats pels Arxius Arolsen, inclosos els pertanyents a deportats catalans i espanyols.
Aquest espai de Corbera d'Ebre recupera la memòria de les persones que van participar a la batalla de l'Ebre i explica els factors militars i polítics que hi va haver en joc.
Helena Crusats, de l'Institut Jaume Callís de Vic, guanya amb un treball que relaciona el règim franquista
amb l'imperi japonès durant la Segona Guerra Mundial.
Senyalització del lloc d'enterrament de les restes òssies recuperades en la intervenció arqueològica en una fossa comuna del municipi.
El Memorial Democràtic ens apropa a les persones LGTBI amb la ruta "Barcelona LGTBI, de la República a la Transició" de l'historiador Leopold Estapé
La comissària de l'exposició sobre Ruth von Wild i l'ajuda suïssa als infants de la guerra, que es podrà visitar a la tardor al Memorial Democràtic, n'explica els objectius.
Participa en la nova trobada literària en línia per dialogar a l'entorn del llibre Els impostors, de Pilar Romera.
Nova exposició al Memorial Democràtic.
Conversa sobre el llibre de Marta Marín- Dòmine entre Jordi Font i l'autora
Aquest equipament de Castellnou de Bages és l'espai de referència per conèixer la trajectòria de la resistència guerrillera al franquisme a Catalunya
La fugida els primers mesos del 36 i l'actuació humanitària de la Generalitat republicana.
Exposició prorrogada fins al 04 d'octubre de 2020.
Amb motiu del centenari del naixement de Francesc Boix (1920-2020), el Centre d'informació i documentació del Memorial Democràtic ha preparat un recull bibliogràfic i documental sobre el fotògraf.
Va ser el primer refugi antiaeri museïtzat de Catalunya i dona valor a l'organització de la defensa a la rereguarda.
El Memorial Democràtic presenta el llibre a la seu del Museu Memorial de l'Exili.
La repressió de l'exili republicà de signe comunista a França.
El Memorial Democràtic coordina la instal·lació de quasi un centenar de Stolpersteine, "pedres que fan ensopegar", a diverses poblacions catalanes.
Una gran part de les classes populars del món agrari andalús va emigrar cap a Catalunya per escapar de la misèria i la repressió.
Posa a prova els teus coneixements i diverteix-te a l'entorn del món de l'esport durant la Guerra Civil, la Segona Guerra Mundial i el franquisme.
El dissabte 26 de setembre s'inaugura l'exposició Stolen Memory al Museu Memorial de l'Exili, dedicada a mostrar els objectes personals recuperats a diversos camps de concertació nazis i custodiats pels Arxius Arolsen.
La inauguració del plafó s'emmarca en una jornada organitzada per l'Amical d'Antics Guerrillers de Catalunya.
D'acord amb l'article 17.1 de la Llei 19/2014, la ©Generalitat de Catalunya permet la reutilització dels continguts i de les dades sempre que se'n citi la font i la data d'actualització i que no es desnaturalitzi la informació (article 8 de la Llei 37/2007) i també que no es contradigui amb una llicència específica.
Reivindica la trajectòria política i vital de Lluís Companys, l'únic president de govern elegit democràticament que ha estat executat a l'Estat espanyol.
Jornada amb especialistes al voltant dels debats de l'any 1978 en relació amb l'organització territorial.
Amb aquest homenatge es recordarà l'esdeveniment poètic i polític que va tenir lloc el 25 d'abril de 1970 al Gran Price de Barcelona.
Senyalitzen el lloc on s'han exhumat restes òssies de víctimes de la Guerra Civil recuperades per la Generalitat de Catalunya.
El Memorial Democràtic coordina la instal·lació de quasi un centenar de Stolpersteine, "pedres que fan ensopegar", a diverses poblacions catalanes.
Actes commemoratius en record de l'afusellament de Lluís Companys a mans de la dictadura franquista.
Reconeixement i Homenatge a les persones que es van sacrificar per les llibertats i la democràcia.
Jornada d'homenatge a Josep Benet en el centenari del seu naixement.
Homenatge a les Brigades Internacionals en commemoració del 82è Aniversari del seu comiat a Barcelona.
Participa en la nova trobada literària en línia per dialogar a l'entorn de Primo Levi i les seves obres publicades al llibre Trilogia d'Auschwitz.
Apunta't al curs i descobriràs les claus d'una correcta interpretació i difusió del patrimoni en espais de memòria.
La fugida els primers mesos del 36 i l'actuació humanitària de la Generalitat republicana.
Exposició prorrogada fins al 04 d'octubre de 2020.
Consulta les darreres publicacions que s'han incorporat al Centre d'informació i documentació.
L'acte central de l'efemèride va tenir lloc el 4 de juny al Palau de la Generalitat
El mes de febrer d'enguany s'han complert 80 anys de la fi de la Guerra Civil a Catalunya i del desplaçament forçós de població més gran de la història recent.
Des de la Cerdanya a l'Alt Empordà, entre el 27 de gener i el 10 de febrer de 1939, un contingent nombrós de població civil, soldats i oficials de l'Exèrcit Popular de la República, militants i simpatitzants de partits polítics i sindicats, personal administratiu i autoritats polítiques d'ajuntaments, de la Generalitat, del govern central i del govern d'Euskadi creuava els passos fronterers amb França camí de l'èxode.
L'ocupació militar de Catalunya suposaria l'ensulsiada definitiva de les esperances republicanes i l'inici d'un prolongat sotmetiment a la dictadura franquista.
Perduda la República i anul·lades les llibertats nacionals de Catalunya, milers de dones i homes compromesos amb els valors democràtics i el catalanisme es veuran empesos a un exili de llarga durada.
Per tal d'evitar les represàlies del règim dictatorial aquestes persones hauran d'abandonar la seva llar i experimentaran misèria, exclusió, internament, malaltia, mort i, fins i tot, en alguns casos la deportació als camps nazis durant els anys de la Segona Guerra Mundial.
A França, a la Unió Soviètica i en terres llunyanes de Llatinoamèrica, els exiliats hauran de reconstruir les seves vides i generaran noves formes de resistència política i cultural.
Paral·lelament, la dictadura, de signe feixista, s'imposava implacablement i el retorn immediat esdevenia quelcom improbable.
Així mateix, en territori català i la resta de l'Estat franges immenses de la població vivien sumides en una mena d'exili interior.
La censura, la repressió política, judicial i moral, la depuració professional i les restriccions en el món de l'ensenyament, les ciències, les arts i la cultura en general, relegava a la clandestinitat qualsevol activitat de component crític i que anés més enllà de l'adulació del règim de Franco.
En record d'aquest esdeveniment històric de tanta transcendència en la memòria col·lectiva del país, la Generalitat ha decidit incloure en les commemoracions del 2019, els 80 anys dels exilis que va comportar el final de la Guerra Civil espanyola.
Els bombardeigs de Figueres durant la Guerra Civil (1938-1939)
Les polítiques públiques en memòria democràtica de la Generalitat de Catalunya
Amb motiu del centenari del naixement de l'escriptora Teresa Pàmies, el Memorial Democràtic i l'Institut de les Lletres Catalanes organitzen un acte en homenatge a l'escriptora de Balaguer
L'exposició del Memorial Democràtic explica, des de la mirada de fotoperiodistes d'arreu del món, la fi de la Guerra Civil
Acte de commemoratiu a la Pobla de Segur
Inauguració el dissabte 22 de juny a la Jonquera, amb la presència de l'artista, Moisès Genover
El 6 de febrer tindrà lloc al Memorial Democràtic la presentació del llibre 'Una veu de l'exili.
Les cartes del mestre Josep Vilalta' i el passi del documental 'Mon Marquès: el combat de la memòria'
Una veu de l'exili: Les cartes del mestre Josep Vilalta (febrer 1939-abril 1941)
Aquest llibre de Salomó Marquès recull les cartes del mestre Josep Vilalta escrites des de l'exili a França (febrer 39 - abril 41) a la seva esposa, la mestra Maria Florensa, que també era a terres franceses: ell, en camps de concentració (St.
Cebrià i Gurs) i camps de treball (Saint Médard-en-Jalles, Fourtou i Moux); i ella, primer en una residència a Lourdes amb altres refugiats i, més tard, a Pau.
Les cartes ens permeten conèixer de primera mà la vida als camps: les gestions per sobreviure, per buscar companys, per sortir-ne i marxar cap a Amèrica, el tracte dels gendarmes i altres policies, les tensions entre els republicans mateixos, les notícies que arriben de l'Espanya franquista, la recerca de companys exiliats que no són als camps, aspectos concrets sobre l'alimentació, sanitat, educació, etc. Gràcies a la generositat de la seva filla podem ara llegir aquests escrits del mestre Vilalta, al cap de 80 anys de l'exili del 1939, el més gran de la història del nostre país.
Un document per no perdre la memòria.
'Món Marques: el combat de la memòria'
Una producció de La Guerrilla Comunicacional - LGC Films
Salomó Marquès, professor emèrit, ja jubilat, de la Universitat de Girona, continua treballant, després de més de trenta anys, en una investigació sobre l'exili dels mestres republicans.
Mon, al documental, viatja des del sistema educatiu de la segona República Espanyola (1936-39) fins avui, destacant les diferències entre el sistema educatiu republicà i el sistema de la dictadura franquista, així com la repressió patida per aquests i l'exili forçós a França i Mèxic.
Aquest document porta llums a la foscor que sempre ha existit sobre el tema de l'exili republicà, ja que com diu Mon: dels que quedaven teníem dades, però dels que van marxar no hi havia documentació, pel que no existien.
Jornada dedicada al paper del fotoperiodisme durant la guerra civil i l'exili del 39, punt de partida d'una nova generació de professionals que, mitjançant les seves imatges, mostraran al món les conseqüències humanes del conflicte
Cal confirmar assistència a través de: [EMAIL]
Distribució d'aliments dels refugiats arribats al Portús per part dels militars francesos.
Des del mes de setembre el Memorial Democràtic acull l'exposició A nation in retreat.
La Retirada vista per les agències fotogràfiques internacionals.
Es tracta d'una exposició, comissariada per Eric Forcada, que incideix en com el fotoperiodisme del moment va plasmar visualment el gran èxode republicà del febrer de 1939.
És a dir, la mostra vol plasmar un relat visual de les aproximadament dues setmanes (26 de gener-10 de febrer de 1939) en què es va produir la retirada republicana cap a la frontera francoespanyola.
L'exposició permet seguir quasi un itinerari dia a dia del camí dels refugiats cap a la frontera i la seva arribada a la Catalunya Nord i, a més, possibilita percebre les formes de treballar de les agències periodístiques, així com les maneres de fer dels reporters en aquelles circumstàncies.
Arran d'aquesta evocadora i suggeridora exposició, la jornada Del fotoperiodisme militant a la fotografia humanitària es planteja incidir en diverses qüestions que giren al voltant de l'exercici del fotoperiodisme i les seves mutacions tant en aquell context concret (el de la Retirada republicana) com en altres situacions en la mateixa Guerra Civil espanyola.
O també en altres escenaris bèl·lics, tant els que foren contemporanis als que mostra l'exposició, com aquells que estan relacionats amb èpoques més recents o la mateixa actualitat.
Presentació de la Jornada a càrrec de Jordi Font Agulló, director del Memorial Democràtic.
Les mutacions provocades per la retirada republicana en el fotoperiodisme, a càrrec d' Eric Forcada, historiador de l'art i comissari de l'exposició ' A nation in retrea t.
La Retirada vista per les agències fotogràfiques internacionals'.
Paul Senn, el fotògraf humanitari suís, a càrrec de Michel Lefebvre, redactor en cap de la secció d'Història de Le Monde.
Francesc Boix, un fotògraf de les JSU, a càrrec de Ricard Marco, fotògraf i soci fundador de l'Associació Cultural Fotoconnexió.
El fons fotogràfic d'Antoni Campañà, a càrrec de Plàcid Garcia-Planas, periodista i cap de la secció internacional de La Vanguardia i Arnau González Vilalta, professor d'Història contemporània (UAB).
Antifotoperiodisme, una història potencial del segle XX, a càrrec de Carles Guerra, artista, crític d'art i comissari d'exposicions.
Nova sessió virtual dedicada a la novel·la "El dolor" de l'autora Marguerite Duras, amb la presència de Blanca Llum Vidal com a convidada especial.
El Grup DEMD organitza una nova trobada literària en línia per dialogar entorn el llibre El dolor, de Marguerite Duras.
Marguerite Germaine Marie Donnadieu (1914-1996), més coneguda com a Marguerite Duras, fou una rellevant novel·lista, dramaturga, guionista i directora de cinema francesa.
La seva obra literària titulada El dolor és de caràcter semi-autobiogràfic, escrita l'any 1985, en la qual recull textos del seu diari escrit els últims dies de la Segona Guerra Mundial, mentre esperava el retorn del seu marit, Robert Antelme, deportat al camp de concentració de Dachau.
En aquesta sessió es comptarà amb la participació especial de la jove poeta i autora Blanca Llum Vidal, qui ha traduït al català, amb Arnau Pons, l'obra "La douleur " (1985), de Marguerite Duras ( LaBreu Edicions).
Podeu fer les inscripcions a: [EMAIL]
És previst que les properes sessions del Club de Lectura durant el període de confinament es continuïn realitz ant en línia.
Aquesta iniciativa està oberta a totes aquelles persones que estiguin interessades en participar-hi.
Podreu accedir-hi a través d'aquest enllaç http://zoom.us/j/4708193905 a partir de les 17:00h.
Memorial Democràtic, Grup de treball DEMD i Departament d'Educació
Caracremada, un dels maquis catalans més coneguts, va ser abatut per la Guàrdia Civil a Castellnou de Bages el 2 d'agost de 1963.
En acabar la Guerra Civil, alguns grups de guerrillers van continuar lluitant contra la institucionalització del franquisme fins a començaments dels anys seixanta.
Van negar-se a emprendre el camí de l'exili i es van quedar en territori espanyol per formar una autèntica resistència armada a la dictadura.
Es tracta dels maquis, uns lluitadors llibertaris que van sabotejar el règim i els moviments de la Guàrdia Civil, i que van arribar a protagonitzar un intent d'invasió a Espanya per la Vall d'Aran l'octubre de 1944.
El Museu dels Maquis de Castellnou de Bages —localitat en què va ser assassinat el 1963 l'últim maqui català, conegut com a Caracremada— és l'espai de referència per a la recuperació de la memòria dels maquis, molts dels quals van ser detinguts i executats sense judici.
Ubicat als baixos de l'antiga rectoria de l'església de Sant Andreu de Bages, el museu fa un repàs històric de l'evolució de la lluita guerrillera a Catalunya durant la Guerra Civil i el franquisme.
S'hi pot descobrir com actuaven els maquis, on s'amagaven, com fugien pels senders pirinencs cap a França i les persecucions de la Guàrdia Civil que havien d'evitar.
S'hi recorden alguns dels lluitadors més coneguts, però també els maquis anònims que van sacrificar la seva vida per uns ideals.
L'experiència al museu es pot complementar amb la visita al cementiri de Sant Andreu de Castellnou de Bages, on es troba la tomba de Caracremada.
Amb una museografia innovadora i una adequació suggeridora dels espais adjacents, el Museu dels Maquis ha esdevingut l'espai de referència per al coneixement de la trajectòria dels maquis i el reconeixement a la seva contribució a la lluita antifranquista.
La inauguració del plafó s'emmarca en una jornada organitzada per l'Amical d'Antics Guerrillers de Catalunya
Foto d'en Cisquet amb el seu germà i altres maquis a Toulousse 1944 preparant l'operació de la Vall d'Aran.
A finals de 1944 alguns maquis que havien combatut a la resistència francesa van creuar la frontera amb l'objectiu d'organitzar l'Agrupació Guerrillera de Catalunya.
La vall de Sant Iscle de Colltort hi va tenir un paper estratègic, gràcies a la seva situació geogràfica, que servia tant per accedir fàcilment cap a la frontera com de pas per entrar a l'interior de Catalunya.
El grup comandat per Francesc Serrat Pujolar "Cisquet" va establir un campament al Puig de Sant Joan i mantingué relacions amb alguns habitants de les masies properes.
Fruit d'una delació es produí una emboscada a la casa del Puigvert, on dues parelles de la Guardia Civil van sorprendre tres maquis que venien a buscar menjar.
A causa del tiroteig va resultar ferit de mort el guerriller anomenat "Palau".
El cos d'aquest guerriller desconegut reposa en una fossa del cementiri de Sant Iscle.
Els actes del 26 de setembre i la inauguració de la placa constitueixen un homenatge a la lluita antifranquista i al maquis "Palau".
15 h Dinar de guerrilla als jardins de la parròquia de Sant Iscle (llaunes i carmanyola).
16 h Testimonis i relats del maquis.
Parlaments, presentació de l'estudi i inauguració del plafó al cementiri.
Acte institucional a les 16.30 h
Amical d'Antics Guerrillers de Catalunya amb col·laboració del Memorial Democràtic