projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El comissionat Carlos Martin Beristain es reuneix amb institucions catalanes i víctimes de conflicte colombià residents a Catalunya per presentar el treball amb l'exili, coordinat a Europa per l'ICIP.
Un equip de la Comissió de la Veritat de Colòmbia ha estat aquest mes de març a Barcelona acompanyat per l'ICIP, en les seves funcions de Secretaria Tècnica de la Comissió a Europa, amb l'objectiu de difondre la línia de treball amb l'exili colombià i planificar les accions de reconeixement, en el marc de l'estratègia de diàleg social integral per aquest any 2020.
El comissionat Carlos Martin Beristain va participar en una reunió de treball amb representants dels diferents nodes europeus de suport a la Comissió i en l'acte públic "La veritat de l'exili.
Reconeixement i dignitat de les víctimes".
L'acte, celebrat a la seu dels Amics de la UNESCO de Barcelona, va reunir una cinquantena de persones i va ser un espai de diàleg i d'escolta amb víctimes del conflicte colombià residents a Catalunya.
Beristain va explicar el treball de la Comissió sobre l'exili colombià, que actualment es troba en la fase de presa de testimonis a través d'entrevistes, i va emplaçar les víctimes a participar en aquest procés.
Coincidint amb la visita a Barcelona, el dilluns 2 de març el comissionat va mantenir reunions d'incidència amb institucions, entitats i grups parlamentaris.
A la Biblioteca de l'ICIP, Beristain es va entrevistar amb el director general de Cooperació de la Generalitat, Manel Vila, la directora de l'Agència Catalana de Cooperació al Desenvolupament, Marta Gual, representants de la Secretaria d'Igualtat, Migracions i Ciutadania de la Generalitat, la Taula Catalana per la Pau i els Drets Humans a Colòmbia i el Node Catalunya de suport a la Comissió, i el president i director de l'ICIP, Xavier Masllorens i Kristian Herbolzheimer, respectivament.
Posteriorment, el comissionat va mantenir reunions amb representants de l'Ajuntament de Barcelona, la Diputació de Barcelona i el Fons Català de Cooperació.
El dimarts 3 de març, Beristain va ser rebut al Parlament de Catalunya pels diputats i diputades de la Comissió d'Acció Exterior i Cooperació, Relacions Institucionals i Transparència.
La Comissió de la Veritat de Colòmbia té el mandat de visibilitzar l'impacte de l'exili colombià, mitjançant el treball d'escolta, de diàleg social i de reconeixement d'aquest fenomen.
Amb aquest objectiu, i amb la coordinació de l'ICIP, s'han conformat 15 nodes de treball a 10 països europeus (Alemanya, Bèlgica, França, Itàlia, Noruega, Països Baixos, Suècia, Suïssa, Regne Unit i Irlanda, i a l'Estat espanyol a Andalusia, Catalunya, Madrid, País Basc, i País Valencià).
En aquesta primera fase de treball d'esclariment de la veritat, els diferents nodes han recopilat un total de 300 testimonis a Europa, els quals han de permetre escriure un relat plural sobre el conflicte colombià i recuperar la memòria individual i col·lectiva.
Per conèixer més el treball de la Comissió de la Veritat amb l'exili europeu us oferim aquests tres vídeos:
El Consell Català de Foment de la Pau fa una crida per fer front a la pandèmia del coronavirus des d'una perspectiva humanista.
És important fugir de llenguatges, símbols i metàfores bèl·liques i és urgent reenfocar les polítiques de seguretat i defensa.
El Consell Català de Foment de la Pau ha fet públic el posicionalment "Repensem la seguretat" enmig de la crisi sanitària mundial provocada per la propagació del coronavirus SARS-Cov-2.
El Consell fa una crida a fugir de llenguatges, símbols i metàfores bèl·liques per a reenfocar les polítiques de seguretat i defensa.
La crisi del coronavirus ha obligat a governs i persones d'arreu del món a prendre decisions urgents i dràstiques.
Moltes d'aquestes decisions es prenen amb un alt grau d'incertesa.
Estem fent front a una amenaça de salut pública per a la qual no estàvem preparats.
Amb tot, la resposta a la crisi ha posat de manifest la capacitat que tenim les persones de fer front a reptes comuns quan imperen valors com la solidaritat, el compromís i l'empatia.
Ara bé, la crisi també ens recorda que necessitem profunds canvis culturals i polítics per fer front a les amenaces globals cada cop més òbvies, com ara les desigualtats socials i la manca d'accés a recursos bàsics com la sanitat per part de la major part de la població mundial o l'emergència climàtica, que en reduir la biodiversitat ens fa més febles davant de les pandèmies.
Davant la pandèmia del coronavirus, des d'una perspectiva de cultura de pau, ens sembla important:
Amenaces com la pandèmia del coronavirus no poden tenir respostes de tipus militar, perquè això seria tant com acceptar la militarització de la vida pública per un problema que és de tipus sanitari.
Des del Consell Català de Foment de la Pau ens comprometem a seguir alertant sobre els riscos de la militarització de la vida pública, a promoure polítiques públiques de seguretat i defensa dels drets humans més que no pas en la defensa dels interessos d'estat, i a fer arribar aquest escrit al Govern de la Generalitat.
El Consell Català de Foment de la Pau és un òrgan consultiu i de participació de la societat de Catalunya per al foment de la pau en les activitats de l'Administració de la Generalitat i dels ens locals en aquest àmbit.
Està integrat per representants de l'Administració de la Generalitat, dels ens locals, dels grups parlamentaris, de les organitzacions no governamentals per la pau i altres institucions i personalitats rellevants, reconegudes per les seves activitats a favor de la pau.
El centre es mantindrà tancat al públic fins al mes de setembre.
La Biblioteca de l'ICIP es manté tancada al públic a causa de la crisi sanitària del coronavirus i no reobrirà les portes fins al proper mes de setembre.
Amb tot, des d'aquesta setmana el centre ofereix un servei de préstec a demanda: les persones que hi estiguin interessades poden contactar-nos a través del correu [EMAIL] i se'ls comunicarà dia i hora de la recollida dels documents.
Paral·lelament, els préstecs efectuats amb anterioritat a la crisi sanitària queden prorrogats automàticament fins al 15 de setembre.
En aquestes enllaços podeu consultar el catàleg online i les darreres adquisions.
La Biblioteca de l'ICIP està situada al carrer Tapineria 10, 1ra planta de Barcelona, i és un centre especialitzat en la temàtica de la cultura de pau, seguretat i conflictes, de referència en aquest àmbit a Catalunya.
Disposa de prop de 9.000 volums i dóna suport a l'ICIP i a persones investigadores i expertes en el camp de la pau.
L'Institut Català Internacional per la Pau (ICIP) és una entitat de recerca, de divulgació i d'acció creada pel Parlament de Catalunya l'any 2007 amb la finalitat de promoure la cultura de la pau en la societat catalana i en l'àmbit internacional, i fer que Catalunya tingui un paper actiu com a agent de pau al món.
Des dels principis de la democràcia, la justícia, la igualtat i l'equitat en les relacions entre les persones, els pobles, les cultures, les nacions i els estats, l'ICIP treballa per la seguretat humana, la prevenció i resolució pacífica dels conflictes i les tensions socials, l'enfortiment i l'arrelament de la pau i la convivència, i la defensa dels drets humans.
L'ICIP és un organisme públic de caràcter institucional però alhora autònom, independent i amb personalitat jurídica pròpia.
S'adreça i presta serveis a les administracions públiques, al món acadèmic i a la societat civil, i ret comptes al Parlament, al Govern i al conjunt de la ciutadania.
L'activitat de l'ICIP s'articula al voltant de quatre programes d'actuació transversals, que inclouen la recerca, la transferència de coneixement, formació i difusió, la generació d'opinió i el suport a accions de pau, segons estableix el pla "Focus de treball per a l'ICIP del 2022" aprovat per la Junta de Govern el 2017.
Aquests programes es basen en la construcció de la pau i la convivència, amb una mirada pròpia des de la noviolència i la seguretat humana, la participació de la societat civil i l'apoderament de les víctimes dels conflictes, des d'una perspectiva de gènere i amb especial atenció a les minories i a la diversitat.
De les quatre grans línies de treball se'n deriven publicacions periòdiques (Policy Papers, revista Per la Pau ), quatre col·leccions de llibres pròpies coeditades amb diferents editorials, l'organització d'activitats de formació, de sensibilització i de foment de la pau.
La concepció clàssica de seguretat ha considerat la sobirania nacional, la integritat territorial i l'ordre públic com a principals béns a protegir enfront les amenaces externes i internes.
Sota aquest paradigma, l'Estat fa una anàlisi dels riscos i persegueix la seva pròpia seguretat a través de l'increment del seu domini polític, policial i militar.
Les polítiques públiques més destacades de seguretat parteixen d'aquesta noció i es basen majoritàriament en marcs reactius i punitius de control social i d'actuació armada.
Aquestes estratègies resulten ineficients perquè no atenen les causes dels conflictes ni apunten a la seva transformació.
Paradoxalment, reforcen la cultura de la violència que pretenen reduir.
L'objectiu d'aquesta línia de treball és construir un discurs alternatiu a la concepció imperant de seguretat mitjançant la difusió de les estratègies i eines que proporcionen el feminisme i la noviolència a l'hora d'abordar els conflictes.
En particular, l'ICIP busca repensar la seguretat des de la vessant humana i mediambiental.
Per fer-ho, partim dels següents elements:
- Atenció a les necessitats quotidianes de les persones i col·lectius afectats per les violències i la interrelació de les mateixes, des de diferents dimensions: local i global, personal i comunitària, material i emocional, econòmica i política.
- Anàlisi del gènere i de la interseccionalitat de les discriminacions com a elements estructurals que defineixen actualment les relacions de poder i els conflictes.
- Incorporació d'una mirada contextual i de coresponsabilitat des de l'ètica de la cura, sorgida de la consciència de formar part d'una xarxa de relacions d'interdependència entre persones i ecosistemes.
- Reconeixement de la diversitat d'actors i metodologies existents per a la creació de pensament i accions alternatives.
Publicacions i activitats relacionades:
Cicle per reflexionar sobre la noció imperant de seguretat per part dels Estats per fer front a la pandèmia de la COVID i definir estratègies a curt i llarg termini que apostin per polítiques de seguretat pensades en defensar les persones i les múltiples vulnerabilitats.
Els conflictes formen part de la naturalesa i resulten imprescindibles per tal que les societats avancin.
Tanmateix és necessari fer-ne una gestió positiva, per evitar el risc que s'enquistin o que es transformin sense anar a les arrels i, per tant, puguin escalar a un escenari de violència.
Molts dels conflictes actuals, com per exemple el conflicte polític a Catalunya, es donen en dinàmiques de polarització política i social, on extrems ideològicament oposats es neguen tota legitimitat, transformant l'altre en enemic.
En aquests casos el diàleg, tan social com polític, emergeix com una premissa cabdal per afrontar el conflicte de forma saludable i superar els posicionaments dogmàtics allunyats de l'autocrítica.
En aquest context, l'ICIP ha iniciat una línia de treball centrada en la promoció del diàleg i polític en escenaris com el cas català que es basa principalment en:
- L'estudi i aprofundiment de diferents metodologies de promoció del diàleg
- La difusió d'experiències positives de promoció del diàleg
- La creació d'espais de diàleg
Publicacions i activitats relacionades:
Resum de les sessions internacionals del cicle "Polarització i diàleg en societats democràtiques", organitzat per l'ICIP, el CIDOB, la Fundación Cultura de Paz i el Club de Roma.
Arreu del món, i molt especialment a Amèrica Llatina, existeixen realitats socials amb uns nivells de violència extraordinàriament elevats i complexos que no responen a les dinàmiques dels conflictes armats clàssics.
La limitada atenció internacional que estan rebent no és proporcional a la magnitud del seu impacte ni a la seva relació amb fenòmens globals.
Fins ara, la gran majoria de polítiques que s'han dut a terme per reduir aquestes violències s'han limitat a estratègies securitzadores i de mà dura que no només no han aconseguit el seu objectiu, sinó que han limitat llibertats i permès abusos dels drets humans i, en certs casos, han generat noves dinàmiques de violències.
Fan falta altres maneres d'abordar aquests fenòmens i l'ICIP es proposa fer aportacions als debats sobre seguretat des d'una mirada de construcció de pau.
A l'hora de proposar alternatives als models hegemònics de seguretat és necessari tenir en compte les necessitats reals de les poblacions afectades i les experiències i coneixements d'actors socials, especialment dels col·lectius de dones i joves.
A través d'aquest programa de treball, l'ICIP es proposa contribuir a donar-los visibilitat i facilitar-los eines que puguin enfortir els seus esforços en la resolució de conflictes i les seves lluites noviolentes per a la transformació social.
Publicacions i activitats relacionades:
L'objectiu d'aquest programa és abordar les experiències, eines i oportunitats de construcció de pau en societats que, després d'un període de desmesurada i sistemàtica violència, afronten un escenari incert de transició.
El programa se centra en l'estudi dels processos i experiències de reconciliació i de reconstrucció del teixit social, els processos de transició política, econòmica i social des d'una perspectiva de pau, les eines en l'àmbit de la justícia transicional, les polítiques públiques i iniciatives socials de foment de la convivència i la memòria, i l'anàlisi dels drets i necessitats de les víctimes.
En particular, es busca destacar el rol que tenen les diàspores en processos de pau i memòria, i en la construcció d'estratègies que contribueixin a la convivència i la reconciliació, amb una perspectiva específica en les víctimes i les dones.
Una de les línies d'actuació destacades és el treball amb la Comissió per a l'Esclariment de la Veritat, la Convivència i la No Repetició de Colòmbia a Europa.
Fruit de l'acord de col·laboració signat el 2019, l'ICIP exerceix la Secretaria Tècnica de la Comissió a Europa, amb l'objectiu de facilitar el treball de la Comissió de la Veritat amb les víctimes residents al continent europeu, en el marc de la implementació de l'Acord de Pau de 2016.
L'ICIP ofereix suport tècnic i logístic a les activitats organitzades per la Comissió a Europa, coordina els grups de treball establerts a diferents països europeus (nodes) i dona suport metodològic al procés de presa de testimonis de víctimes del conflicte colombià a l'exili.
Publicacions i activitats relacionades:
Els òrgans de govern i administració de l'Institut Català Internacional per la Pau són:
Gemma Casal i Fité (Antropòloga, Universitat de Lleida, UDL)
Xavier Masllorens i Escubós (President de l'ICIP, psicòleg i educador)
Oscar Mateos i Martin (Professor de la Universitat Ramon Llull)
Magda Oranich i Solagran (Advocada, periodista i secretària de la junta directiva d'ACNUR Catalunya)
Miquel Royo i Vidal (Director General d'Afers Globals de la Generalitat de Catalunya)
Manel Vila i Motlló (Director General de Cooperació al Desenvolupament de la Generalitat de Catalunya)
David Minoves i Llucià (President del Ciemen)
Per contactar amb els membres: [EMAIL].
María Fuentes Díaz (secretària)
El Concurs ICIP de Hip-hop per la Pau té per objectiu donar visibilitat al compromís i la creativitat dels joves en l'àmbit de la cultura de pau.
El certamen té dues modalitats: en la primera, s'hi poden presentar estudiants d'educació secundària obligatòria, formació professional o batxillerat de Catalunya; en la segona modalitat, s'hi poden presentar nois i noies d'entre 12 i 25 anys vinculats a centres i entitats juvenils, cultural, cíviques o d'acció socioeducativa de Catalunya.
En tots dos casos, caldrà presentar-se al concurs formant un grup d'un mínim de tres persones.
Per participar-hi cal composar una peça de hip-hop amb versos de creació pròpia i fer una gravació en vídeo de la seva interpretació, d'un màxim de 4 minuts de durada.
La lletra de les cançons ha d'estar relacionada amb la celebració de les diferències; la convivència en els espais urbans o escolars; la crítica de la violència; la denúncia de violacions de drets humans; la solidaritat amb persones atrapades o que fugen de conflictes armats; o el paper dels joves en la construcció de pau.
El concurs compta amb el suport del Departament d'Educació, de la Direcció General de Joventut de la Generalitat de Catalunya i de l'Agència Catalana de Cooperació al Desenvolupament.
RESOLUCIÓ EXI/2063/2020, de 5 d'agost, que dona publicitat a un acord de la Junta de Govern, pel qual s'obre la convocatòria de la cinquena edició del concurs Hip-hop per la Pau (HH 2020-2021) (BDNS 519066).
Resolució per la qual es resol la quarta edició del Concurs ICIP de Hip-hop per la Pau.
RESOLUCIÓ EXI/2342/2019, de 22 de juliol, que dona publicitat a un acord de la Junta de Govern, pel qual s'obre la convocatòria de la quarta edició del concurs Hip-hop per la Pau.
Resolució del president de l'Institut Català Internacional per la Pau, per la qual es nomenen els membres del jurat de la IV Convocatòria del concurs Hip-hop per la Pau.
Resolució per la qual es resol la tercera edició del Concurs Hip-hop per la Pau.
RESOLUCIÓ JUS/1798/2018, de 4 de juny, per la qual es dona publicitat a un acord de la Junta de Govern, pel qual s'obre la convocatòria de la tercera edició del concurs Hip-hop per la Pau, per al curs 2018-2019 (ref. BDNS 405626).
Resolució del president de l'Institut Català Internacional per la Pau, per la qual es nomenen els membres del jurat de la III Concurs Hip-hop per la Pau.
Resolució per la qual es resol el concurs Hip-hop per la Pau 2017.
RESOLUCIÓ EXI/2215/2017, de 29 d'agost, per la qual es dona publicitat a un acord de la Junta de Govern, pel qual s'obre la convocatòria de la segona edició del concurs Hip-hop per la Pau, per al curs 2017-2018.
Resolució per la qual es resol el Concurs ICIP de Hip-hop per la Pau 2016.
RESOLUCIÓ EXI/1512/2016, de 13 de juny, de la Junta de Govern de l'Institut Català Internacional per la Pau, per la qual s'aproven les bases reguladores del concurs Hip-hop per la Pau, i s'obre la convocatòria per a l'any 2016.
El centre reobrirà al públic el 14 de setembre si les mesures sanitàries ho permeten.
Durant el mes d'agost i, fins al proper dilluns 14 de setembre, la Biblioteca de l'ICIP es mantindrà tancada al públic i queda anul·lat en aquest període el servei de préstec a demanada.
Alhora, els préstecs efectuats fins a l'actualitat queden prorrogats automàticament fins al mateix 14 de setembre.
La crisi sanitària de la COVID-19 va obligar a tancar la Biblioteca el passat mes de març.
La reoberturà planificada per al setembre s'efectuarà sempre i quan les mesures per garantir la salut pública ho permetin.
Mentrestant, us animem a consultar el catàleg online i les darreres adquisicions.
La Biblioteca té un fons de prop de 9.000 volums relacionats amb la cultura de pau, la noviolència, la seguretat i l'anàlisi de conflictes.
El centre, de referència en aquest àmbit a Catalunya, està situada al carrer Tapineria 10, 1ra planta de Barcelona.
La Biblioteca dóna suport a l'ICIP i a persones investigadores i expertes en el camp de la pau.
El conveni atorga a l'ICIP el rol de Secretaria Tècnica de la Comissió a Europa.
El conveni de col·laboració entre l'ICIP i la Comissió per a l'Esclariment de la Veritat, la Convivència i la No Repetició de Colòmbia, signat el maig de 2019 per un període inicial d'un any, s'ha prorrogat fins a la data de venciment del mandat de la Comissió.El conveni atorga a l'ICIP el rol de Secretaria Tècnica de la Comissió de la Veritat a Europa amb l'objectiu de facilitar el treball de la Comissió amb les víctimes residents al continent europeu, en el marc de la implementació de l'Acord de Pau de 2016.
A partir d'aquest conveni, l'ICIP ofereix suport tècnic i logístic a les activitats organitzades per la Comissió a Europa, coordina els grups de treball establerts a diferents països europeus (nodes) i ofereix suport metodològic al procés de presa de testimonis de víctimes del conflicte colombià a l'exili, que permet documentar casos i contribuir a l'esclariment de la veritat, la justícia i la no repetició dels fets.
Al llarg de l'últim any, l'ICIP ha donat suport a la creació de nous nodes europeus i grups de treball temàtics, i ha organitzat diferents trobades entre ells per tal de compartir experiències i aprofundir, per exemple, en la línia de treball dedicada al reconeixement de les víctimes.
Fins a l'actualitat s'han conformat 15 nodes de treball a 10 països europeus (Alemanya, Bèlgica, França, Itàlia, Noruega, Països Baixos, Suècia, Suïssa, Regne Unit i Irlanda, i a l'Estat espanyol a Andalusia, Catalunya, Madrid, País Basc, i País Valencià).
En aquesta primera fase de treball d'esclariment de la veritat, els diferents nodes han recopilat un total de 300 testimonis a Europa, els quals han de permetre escriure un relat plural sobre el conflicte colombià i recuperar la memòria individual i col·lectiva.
Paral·lelament, entre el treball que desenvolupa l'ICIP també hi ha la publicació d'una sèrie de vídeos sobre el treball que estan duent a terme els diferents nodes europeus.
Mandat innovador i sense precedents
La Comissió de la Veritat de Colòmbia té un mandat innovador sense precedents en altres comissions de la veritat, que implica apropar-se a les desenes de milers de persones que van haver de sortir del país durant les cinc dècades de conflicte armat, i que van buscar noves opcions de vida, en el continent americà i a Europa principalment.
El mandat de la Comissió preveu un procés participatiu amb les pròpies víctimes, per propiciar la seva sanació psicosocial i la convivència entre víctimes.
Per aquest treball és fonamental el suport d'organitzacions socials i institucionals dels països europeus on resideixen aquestes persones.
Per al treball concret de la Comissió de la Veritat a Europa s'ha publicat aquesta pàgina web amb informació de tots els nodes de treball europeus.
Sessions dedicades a la situació de polarització als Estats Units i als reptes que suposa la crisi de la COVID-19
Aquest mes de juny l'ICIP reprèn el cicle de conferències Polarització i diàleg en societats democràtiques, coorganitzat amb el CIDOB, la Fundación Cultura de Paz i el Club de Roma.
El cicle, iniciat el mes de gener, es va haver de cancel·lar al març a causa de la crisi del coronavirus i les mesures de confinament decretades.
Ara s'han reprogramat dues noves sessions, de manera virtual.
La primera té lloc el dijous 11 de juny, a les 18:30h, i està dedicada a la situació que es viu als Estats Units.
Amb el títol "L'Era Trump: polarització, populisme i COVID-19 ", s'aborda la confrontació política generada arran de la gestió de l'emergència sanitària, que ha esdevingut un factor addicional de divisió en la societat nord-americana i que pot augmentar a mesura que s'acostin les eleccions presidencials del mes de novembre.
La sessió compta amb les intervencions de Pau Solanilla, consultor de Ideograma; Julia Roig, presidenta de Partners Globla; i Pol Morillas, director del CIDOB, com a moderador.
Podeu recuperar el debat en castellà i en anglès.
La segona sessió té lloc el dijous 25 de juny, a les 17:00h, i tracta els reptes que suposa la COVID-19 per a la cooperació global.
Amb el títol "COVID-19: amenaça o impuls per a la cooperació global?", del debat compta amb les intervencions de Daniela Schwarzer, directora del German Council on Foreign Relations (DGAP) i Janis A. Emmanouilidis, director d'estudis de l'European Policy Centre (EPC).
Modera la sessió Pol Morillas, director del CIDOB.
Podeu recuperar el debat en anglès.