Municipis beneficiaris de les quatre convocatòries de la Llei de barris
Existeix una relació entre la classe social, el nivell de renda i l'estat de salut segons la qual les classes més desfavorides presenten pitjors resultats en salut respecte a les classes mitjanes i les més benestants.
El Parlament de Catalunya va aprovar l'any 2004 la Llei de barris, amb què el Govern pretén la rehabilitació integral d'entorns urbans fràgils per evitar-ne la degradació urbanística i millorar les condicions de vida dels seus habitants.
El Departament de Política Territorial i Obres Públiques n'és l'impulsor a través d'intervencions urbanístiques, que es complementen amb altres actuacions de caire econòmic i social desenvolupades per programes específics dels departaments de Medi Ambient i Habitatge, Salut, Treball i Acció Social i Ciutadania.
Arran de les convocatòries públiques dels anys 2004, 2005, 2006 i 2007, prop de setanta barris de ciutats catalanes es beneficien d'aquests ajuts.
La millora de les condicions socioeconòmiques i la creació d'entorns saludables repercuteix positivament sobre l'estat de salut de la població, que és encara més important quan va acompanyada de mesures que comporten una millora de l'atenció i de l'accessibilitat als serveis sanitaris.
Tanmateix, l'evidència sobre l'efectivitat d'aquestes intervencions és inicialment difícil de mesurar, atès que els resultats només es perceben a mitjà i llarg termini.
L'estratègia del Departament de Salut en el marc de la intervenció en entorns urbans fràgils es concreta en el programa "Salut als barris", que té com a objectiu reduir les desigualtats socials en salut mitjançant l'acció local, promoure la creació de xarxes i generar oportunitats per a la cohesió social, especialment en el col·lectius de població més vulnerables.
El programa s'operativitza en dos eixos principals:
Els barris seleccionats han de ser prioritzats en la implementació dels programes de prevenció i promoció de la salut així com en l'accés als serveis, especialment pel que fa a:
Els plans de salut de cada regió sanitària concreten les propostes estratègiques que cal dur a terme en els barris seleccionats del seu territori, tenint en compte els problemes de salut prioritzats, les propostes d'intervencions, la disponibilitat de recursos, el calendari, el pressupost i la necessitat d'una avaluació posterior.
Els plans estratègics pluriennals dels governs territorials de salut (GTS) reflectiran les actuacions concretes que s'efectuaran en els barris del seu territori.
Generar coneixement sobre l'impacte de les intervencions endegades a partir de l'avaluació de la seva efectivitat.
Les actuacions es duran a terme en coordinació amb altres administracions, especialment amb els ajuntaments i amb la participació dels professionals de la salut, de la mediació intercultural i del treball social, agents de salut, entitats especialitzades i societat civil.
- El grau d'avenç de cadascun dels barris en la fase de diagnosi qualitativa que té per objectiu l'anàlisi de situació prèvia a la presentació de resultats.
- Els plans estratègics pluriennals aprovats en GTS amb intervencions sobre entorns urbans fràgils.
- Introducció de les accions que s'hauran d'efectuar en els barris en els plans estratègics pluriennals dels GTS.
- Avaluació de la satisfacció de la població mitjançant una anàlisi qualitativa dels programes prioritzats a cada barri.