projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
L'Institut Català de Finances (ICF) ha posat en marxa una nova línia de finançament per a pimes afectades per la Covid-19.
L' ICF Eurocrèdit Covid-19, amb una dotació inicial de 70 milions d'euros, estarà finançat al 100% pel Fons Europeu de Desenvolupament Regional (FEDER) de la Unió Europea.
Els préstecs volen mitigar els efectes empresarials negatius deguts a la pandèmia i preservar l'activitat econòmica, mitjançant el finançament de les necessitats de liquiditat de les pimes.
Els destinataris de la línia són micro, petites i mitjanes empreses d'entre 5 i 250 treballadors amb un volum de facturació inferior als 50 milions d'euros o un balanç de com a màxim 43 milions d'euros que s'hagin vist afectades per la COVID-19.
Pel que fa a l'import dels préstecs oscil·larà entre els 250.000 euros i els 2 milions d'euros.
Pel que fa al termini, les empreses podran sol·licitar els crèdits a un màxim de 5 anys, i amb fins a 1 any de carència inclòs.
Aquesta nova solució de finançament reforça els préstecs ICF Eurocrèdit que, des del 2017, cofinançats amb un 50% pel FEDER i amb una dotació inicial de 184 milions, proporciona préstecs en condicions preferents per al finançament a petites i mitjanes empreses que vulguin finançar inversions o necessitats de circulant per créixer, obrir nous mercats, fer nous desenvolupaments o enfortir les activitats de l'empresa.
L'ICF és l'entitat financera pública de Catalunya.
Té com a missió principal impulsar el finançament del teixit empresarial a Catalunya per tal de contribuir al creixement, la innovació i la sostenibilitat de l'economia catalana.
En aquest sentit, aposta activament per la consecució dels Objectius de Desenvolupament Sostenible en línia amb l'Agenda 2030 de les Nacions Unides.
L'ICF actua com a complement del sector financer privat, oferint una àmplia gamma de solucions de finançament centrades en préstecs, garanties i inversió en capital risc.
Des del 2014 és membre de l'Associació Europea de Bancs Públics (EAPB), que agrupa gran part dels bancs i les entitats financeres públiques que operen a Europa.
El Departament de Treball, Afer Socials i Famílies impulsa aquest projecte que s'emmarca dins del programa europeu de cooperació transfronterera POCTEFA per promoure el desenvolupament sostenible i la revitalització de les regions frontereres de Catalunya i França i està finançat amb un milió d'euros.
El projecte AVENIR té tres anys de durada i permet impulsar l'Estratègia catalana d'acollida i inclusió d'infants i joves migrats sols, a similitud dels programes de formació i inserció que França desenvolupa a la regió dels Pirineus per aquest col·lectiu.
El projecte AVENIR preveu obrir properament dos pisos per acollir inicialment un total de 10 joves emigrats sols.
El projecte combinarà la part educativa i social amb la formativa i laboral.
En el primer àmbit és fomentarà sobretot el descobriment de l'entorn de muntanya des d'un punt de vista cultural, esportiu, lúdic i de lleure per generar vincles socials i afecció dels joves emigrats al territori.
La part formativa i d'inserció laboral es fixarà especialment en l'àmbit de les professions de muntanya.
En aquest sentit, el projecte AVENIR prioritza i es centra en oferir als joves una sortida formativa i professional adaptada a les necessitats específiques dels Pirineus.
El projecte es nodrirà de l'expertesa i l'intercanvi d'experiències amb professionals del Pirineu francès pel seu desenvolupament.
Hi col·laboren el Consell Comarcal del Pallars Jussà, la Delegació del Govern de l'Alt Pirineu i Aran, el Servei Públic d'Ocupació de Catalunya (SOC), l'Agència Catalana de la Joventut, la Universitat de Barcelona i Pallars Actiu.
Per part de la regió pirinenca francesa, hi col·laboren l'Association des Chambres de Métiers des Pyrénées, els centres de formació professional d'Ariège, Alta Garona, Hautes-Pyrénées i Pyrénées-Orientales, l'Institut de Treball Social Erasme, el centre d'acollida Foyer Pyrène de l'associació ADES Europe i el serveis departamentals de protecció a la infància.
Aquests ajuts tracten de facilitar la innovació i la incorporació de noves tecnologies i coneixements, augmentant la productivitat i eficiència d'aquestes entitats i, en definitiva, millorar la seva capacitat de competir en un mercat global, afavorint un creixement intel·ligent, sostenible i integrador, que possibiliti majors nivells d'ocupació, de productivitat i contribuint a una major cohesió econòmica, social i territorial.
Perquè un projecte d'inversió sigui elegible, ha de conduir a la millora del rendiment global de l'entitat associativa prioritària:
Es poden acollir als ajuts que preveu aquest Reial decret les entitats associatives prioritàries reconegudes d'acord amb el Reial Decret 550/2014, de 27 de juny.
El límit d'ajuda màxim per projecte d'inversió és de 5.000.000 euros.
Data límit: 20 dies hàbils a partir de l'endemà de la publicació d'aquest extracte al BOE núm. 81 de 24 de març de 2020.
Des de l'any 2007, el contracte global d'explotació (CGE) és el model adoptat a Catalunya per gestionar els ajuts en el marc de desenvolupament rural a través del Fons Europeu Agrícola de Desenvolupament Rural (FEADER) de la Unió Europea i de les administracions públiques adreçats a les persones titulars de les explotacions agràries per fomentar les activitats respectuoses envers el medi i promoure models específics d'activitat agrària.
D'acord amb la política agrorural i el Programa de desenvolupament rural (PDR) de Catalunya 2014-2020, els ajuts associats al CGE tenen com a objectiu incentivar el desenvolupament d'un projecte global integrador de les funcions productives, econòmiques, mediambientals i socials de l'agricultura, amb la finalitat de fomentar la viabilitat de les explotacions agràries i assolir un desenvolupament rural sostenible.
El PDR de Catalunya 2014-2020 preveu ajuts destinats a les explotacions agràries per donar resposta a les prioritats de millora de la viabilitat de les explotacions agràries i la competitivitat de tots els tipus d'agricultura i promoure les tecnologies agrícoles innovadores; restaurar, preservar i millorar els ecosistemes relacionats amb l'agricultura; i promoure l'eficiència dels recursos i fomentar el pas a una economia baixa en carboni i capaç d'adaptar-se al canvi climàtic en el sector agrari.
Tots els ajuts associats al CGE tenen caràcter de cofinançats amb el Fons Europeu Agrícola de Desenvolupament Rural (FEADER), d'acord amb el que preveu el PDR.
La sol·licitud dels ajuts associats al CGE es formalitza a través de la declaració única agrària (DUN).
El període de presentació de les sol·licituds dels ajuts objecte d'aquesta convocatòria és el comprès entre el dia 1 de febrer i el dia 15 de maig de 2020, inclòs.
En el cas dels ajuts que requereixen anar acompanyats de diagnosi prèvia i pla d'explotació, el termini màxim per a la seva presentació també és fins al dia 15 de maig de 2020.
El contracte marc busca implementar el suport de Copernicus a l'GEOGLAM (Grup d'Observacions de la terra per a la vigilància agrícola global).
L'objectiu principal és l'enfortiment nacional i subnacional dels sistemes de vigilància agrícola als països associats al GEOGLAM, posant a la seva disposició els productes bàsics de vigilància de cultius que utilitzen les dades Sentinel i complementaris als productes existents del servei global terrestre de Copernicus.
El personal sanitari europeu s'enfronta a grans reptes a causa de l'envelliment de la població, d'una demanda més gran de nous models d'atenció primària i d'una atenció més ben integrada i més centrada en el pacient i de l'augment de malalties cròniques, en un context més ampli de restriccions pressupostàries persistents.
A més, el personal sanitari mateix envelleix ràpidament, mentre que les reduccions financeres combinen patrons de migració més amplis i provoquen greus mancances de personal sanitari en diversos estats membres.
Així mateix, diverses regions de la UE s'enfronten al problema dels anomenats "deserts mèdics" amb un nombre reduït de metges.
És més que urgent promoure reformes basades en l'evidència per afrontar els reptes als quals s'enfronta el personal sanitari europeu, mitjançant accions centrades en polítiques de retenció, deserts mèdics i canvi de tasques.
En aquest context, s'han obert els següents topics:
Iniciatives de polítiques de retenció del personal sanitari
L'objectiu de la iniciativa és proporcionar suport als estats membres per dissenyar i implementar les seves polítiques relacionades amb la retenció de mà d'obra sanitària, el canvi de tasques i els «deserts mèdics» regionals.
L'acció finançarà iniciatives sobre polítiques de retenció dutes a terme per les autoritats públiques encarregades de la prestació d'assistència sanitària i, sobretot, per garantir la presència de força de treball suficientment nombrosa i qualificada.
Això podria prendre la forma de treballs i investigacions pràctiques i analítiques necessaris pels poders públics a nivell nacional o regional per desenvolupar respectivament polítiques de retenció i polítiques destinades a fer front al desafiament dels deserts mèdics (zones aïllades o despoblades i zones urbanes i rurals amb un nivell baix de concentració de serveis) i les preocupacions creixents relacionades amb l'accés a l'assistència sanitària per a les persones que viuen en aquestes àrees.
Iniciatives sobre els deserts mèdics
Les activitats proposades han de consistir en:
Iniciatives sobre canvi de tasques realitzades pel personal sanitari
L'acció finançarà iniciatives sobre canvi de tasques realitzades per hospitals i altres proveïdors de salut a nivell comunitari.
Això podria prendre la forma, entre d'altres, de treballs pràctics i analítics necessaris pels hospitals i els altres proveïdors de salut per a la concepció, implementació i avaluació dels seus projectes de canvi de tasques, així com qualsevol altra forma de suport en la implementació d'aquests projectes, com, per exemple, teambuilding, agermanament, propostes de revisió dels currículums, la creació d'oportunitats d'aprenentatge durant tota la vida perquè el personal sanitari pugui actualitzar i complementar les seves habilitats.
L'emprenedoria i l'autoocupació ajuden a crear llocs de treball, desenvolupar habilitats i donar a persones en situació d'atur i vulnerables una oportunitat per participar plenament a la societat i a l'economia.
Les barreres per obrir i desenvolupar un negoci són més grans que la mitjana pels grups en risc d'exclusió o infrarepresentats i per a les empreses socials.
Un suport no econòmic com el que proveeixen les incubadores (formació, workshops, mentoratge, tutoria, assessorament empresarials i networking) pot ajudar a què s'aprofiti més el suport financer.
D'aquesta manera s'incrementen les possibilitats d'èxit de les empreses socials.
L'objectiu de la convocatòria és mobilitzar xarxes ja existents d'incubadores per tal d'expandir el seu abast a l'emprenedoria social i inclusiva.
L'acció es basarà en l'experiència prèvia d'aquestes xarxes amb emprenedors de grups en risc d'exclusió social.
Es pot combinar amb idees i bones pràctiques d'altres territoris.
Les propostes s'han de centrar en activitats que promoguin els conceptes d'emprenedoria social i inclusiva entre totes les organitzacions de la xarxa.
Les organitzacions han d'adquirir coneixements i habilitats per tal de poder treballar els potencials emprenedors.
Es preveu que l'acció finançada mobilitzi les màximes incubadores de la xarxa per integrar de manera sistemàtica l'emprenedoria social i inclusiva a la seva oferta de serveis i, per tant, poder abordar millor els emprenedors socials del seu territori.
Heritage in Motion és una competició multimèdia destinada als creadors i usuaris de pel·lícules, jocs, aplicacions i llocs web sobre temes relacionats amb el patrimoni cultural i natural europeu, tangible i intangible.
Heritage in Motion concedeix premis i celebra els millors èxits i productes multimèdia, a través de mitjans diversos, creatius i innovadors, per tal de concienciar sobre el valor del patrimoni cultural i natural d'Europa en totes les seves facetes.
El patrimoni cultural és al nostre voltant, però sovint roman desapercebut.
Avui dia estem acostumats a que els edificis siguin restaurats, els paisatges siguin protegits i algunes tradicions d'art popular es conservin a la nostra societat.
Tot i això, el patrimoni cultural canvia amb les noves generacions: tot allò que és bonic també és molt vulnerable i cal protegir-lo, per tal de mantenir-se accessible en el futur.
Europa Nostra i l'Acadèmia de Museus Europeus han pres conjuntament la iniciativa de llançar Heritage in Motion.
Aquestes dues organitzacions sòcies fundadores van sentir la necessitat de reunir els millors productes i èxits multimèdia en un esdeveniment europeu, centrant-se específicament en temes relacionats amb la salvaguarda i la promoció del patrimoni europeu.
Heritage in Motion està habilitat per Europeana.
Poden presentar sol·licitud a l'oficina Heritage in Motion, amb seu a l'Haia, Països Baixos, amb pagament de taxa de 225 euros:
El termini de presentació de la Declaració Agrària (DUN) 2020, a través de la qual es pot sol·licitar els ajuts de la Política Agrària Comuna (PAC) de l'any 2020 i realitzar altres tràmits al Departament d'Agricultura, es va iniciar el passat 1 de febrer, i estava previst que finalitzés el 30 d'abril.
Això, però, davant de la situació excepcional d'estat d'alarma provocada pel coronavirus SARS-COV-2, el DARP tramita l'ampliació del termini dels ajuts i tràmits de la DUN fins el 15 de juny (ajuts directes, ajuts a la sostenibilitat, ajuts a la competitivitat, i la resta de tràmits DUN).
Respecte a l'ajut a la reestructuració i reconversió de la vinya, el termini s'amplia fins als 15 dies naturals.
Les sol·licituds dels ajuts directes i del Contracte Global d'Explotació (CGE) es realitza de forma telemàtica a través de l'aplicació de la DUN, amb el suport de les Entitats Col·laboradores.
Cal recordar que el web del Departament d'Agricultura, a través de la pàgina de la DUN, disposa de tota la informació per a fer la sol·licitud dels ajuts, i hom hi troba l'accés a l'aplicació DUN, els manuals, les Entitats Col·laboradores, i els contactes dels grups de suport.
El CDTI 4 ha aprovat nous projectes de R+D, amb un pressupost total que ascendeix a 2,2 milions d'euros.
El CDTI aportarà 1,8 milions d'euros impulsant, d'aquesta manera, la R + D de les empreses que estan desenvolupant projectes amb impacte en l'emergència sanitària de la COVID-19.
Les temàtiques abordades pels primers projectes aprovats mitjançant aquesta via són diagnòstic, desinfecció i cures davant la COVID-19, desenvolupats per quatre empreses a les Comunitats Autònomes d'Andalusia, Catalunya i Madrid.
Aquesta operació està cofinançada amb el Programa Plurirregional del FEDER 2014-2020, que es gestiona des de l'Administració General de l'Estat.
El Govern ha acordat autoritzar una subvenció del fons europeu FEDER de 2.172.700 euros a l'Àrea Metropolitana de Barcelona (AMB) amb l'objectiu d'ampliar la xarxa de carrils bici denominada Bicivia.
El projecte suma un total de 4.345.400 euros, dels quals els ajuts FEDER en cobreixen el 50%, és a dir, els esmentats 2.172.700 euros.
L'acord, que autoritza el Departament de la Vicepresidència i d'Economia i Hisenda a atorgar la subvenció, s'emmarca en el conveni de col·laboració entre la Generalitat de Catalunya i l'AMB signat l'agost del 2017.
Aquest conveni pretén desenvolupar actuacions dels eixos prioritaris 2, 4 i 6 del Programa operatiu d'inversió en creixement i ocupació FEDER Catalunya 2014-2020.
L'ampliació de la xarxa Bicivia forma part de l'eix prioritari 4, que vol afavorir el pas a una economia baixa en carboni.
Concretament, l'objectiu d'aquest projecte és fomentar estratègies de reducció del carboni, especialment en les zones urbanes, promocionant la mobilitat urbana multimodal sostenible.
La compleció de la Bicivia impulsarà el canvi modal cap a la bicicleta, i la reducció de l'ús del cotxe i la motocicleta permetrà disminuir les emissions metropolitanes de CO2 en un 0,3%.
Bicivia és la xarxa d'eixos pedalables que connecten d'una manera ràpida i segura els municipis metropolitans de Barcelona.
Bicivia preveu més de 500 quilòmetres (414 quilòmetres sense Barcelona ciutat) de carrils bici, dividits en una xarxa bàsica, formada pels eixos que uneixen els nuclis de població més habitats i amb més activitat econòmica, i en una secundària, per la resta de poblacions.
L'entramat de la xarxa Bicivia està format per 9 eixos pedalables: 4 eixos verticals, que travessen la metròpolis de nord a sud, i 5 eixos horitzontals, que la creuen d'est a oest.
Els eixos verticals segueixen el curs fluvial del rius Llobregat i Besòs, mentre que els carrils bici horitzontals discorren per la banda de la costa i per l'interior.
La Comissió Europea, liderada pel Consell Europeu de la Innovació (EIC), acollirà un hackató paneuropeu amb l'objectiu de connectar la societat civil, els innovadors, els socis i els inversors per a desenvolupar solucions innovadores per als reptes relacionats amb el coronavirus.
La iniciativa es basa en hackatons nacionals, ja realitzats, per permetre l'execució ràpida de solucions brillants, així, qualsevol usuari interessat en la digitalització, tecnologia digital o solucions de disseny pot participar-hi.
Els principals criteris d'avaluació són: potencial d'impacte, complexitat tècnica, realització de prototips etc.
La Comissió Europea donarà seguiment als millors projectes procedents del hackathon mitjançant la nova plataforma Covid19 del Consell Europeu de la Innovació (EIC).
Les fundacions, inversors, proveïdors de salut (per exemple, hospitals) també formaran part de la plataforma EIC Covid19.
Els reptes a abordar pel hackató són els següents:
La hackató comença el dia 24 d'abril a les 14:00 fins el dia 26 d'abril a les 17:00.
El proper 17 de març a les 13h00, la Comissió Europea obrirà una nova convocatòria de la iniciativa WiFi4EU.
Aquesta convocatòria, que està oberta a ajuntaments o agrupacions municipals d'arreu de la UE, s'estendrà un dia i mig, fins al 18 de març a les 17h.
Els ajuntaments podran fer la seva sol·licitud per optar a un dels 947 abonaments disponibles, de 15.000 euros cadascun, que es podran utilitzar per instal·lar xarxes wifi gratuïtes en espais públics com ara els edificis del consistori, biblioteques públiques, museus, parcs o places.
Un cop els ajuntaments s'han registrat al WiFi4EU Portal poden presentar la sol·licitud amb només un clic.
La Comissió seleccionarà els beneficiaris per ordre de recepció de sol·licituds, tot i que tenint en compte també un equilibri geogràfic.
Ja està oberta la convocatòria 2020-1 CEF Telecom, que destinarà 31,4 milions d'euros per estimular i donar suport al desplegament de les Infraestructures Europees de Serveis Digitals (DSIs).
L'objectiu és crear una infraestructura digital transfronterera completa, en zones d'interès públic.
Les àrees on es poden presentar les propostes són les següents:
Per rebre cofinançament en el marc d'aquesta convocatòria, les accions han de demostrar la maduresa suficient i contribuir a les polítiques del Mercat Únic Digital de la UE.
El finançament es destinarà a aquelles propostes que millor compleixin els criteris d'adjudicació tal i com s'especifica al Programa de treball CEF 2019-2020 i a la corresponent convocatòria.
Per tenir més informació sobre aquestes convocatòries, hi haurà un info day virtual el dia 11 de març.
L'objecte de la licitació és accelerar la transferència tecnològica i la comercialització de productes innovadors a través de l'establiment d'una plataforma de programari de tecnologia intel·ligent basada en intel·ligència artificial i una aplicació d'acceleració tecnològica (SMARTNET), que fomentarà les xarxes i els partenariat estratègics i entre grups d'interès rellevants, innovadors i inversors.
En l'àmbit d'aplicació de la licitació, el contractista establirà una "Xarxa d'Intermediaris de Transferència de Tecnologia (TTIs)", desenvolupant una plataforma de programari de xarxa TTI, promovent vincles comercials, proporcionant serveis de desenvolupament de negocis i realitzant la implementació pilot d'acceleració, comercialització i accés a fons.
El projecte s'insereix en el marc de l'Instrument de Preadhesió (IPAII).
La participació està oberta a totes les persones físiques nacionals i persones jurídiques (participant individualment o en consorci de licitadors) que estiguin establertes de manera efectiva en un dels estats membres de la Unió Europea.
La participació també està oberta a organitzacions internacionals.
La subcontractació està autoritzada.
L'adjudicació del projecte es farà amb el criteri de millor relació qualitat-preu, atenent a la capacitat econòmica i financera del candidat junt amb la seva capacitat professional i tècnica.
L'òrgan de contractació és el Ministeri d'Industria i Tecnologia del Govern de Turquia.
Els "Living Labs" i els bancs de proves de l'EIT Health són ecosistemes d'innovació oberts en què les parts interessades, inclosos els professionals de la salut i els pacients, cooperen en la recerca de solucions als problemes de la salut.
Els "Living Labs" donen suport al procés d'innovació al llarg de les diferents fases de la cadena de valor.
El programa, obert per EIT Health, busca la participació de les empreses de nova creació i també anima els "Living Labs" i els bancs de proves a unir-se a la xarxa.
El programa està obert a qualsevol startup, pime, empresari o projecte d'innovació europeu que tingui per objecte millorar el seu producte mitjançant la validació, la co-creació i la ideologia amb l'usuari final en un entorn real.
EIT Health, a través de l'Institut Europeu de Tecnologia i Innovació i amb finançament d'Horizon 2020, pretén oferir als empresaris els beneficis dels "Living Labs" i els bancs de proves perquè puguin desenvolupar productes per al mercat amb un alt valor afegit i una gran probabilitat d'èxit.
Les sol·licituds estan obertes durant tot l'any, i les empreses sol·licitants es distingeixen en dues categories:
Totes les startups i les pimes que es presentin al projecte de "Living Labs" i bancs de proves es consideraran aptes per rebre vals de 7.500 euros que podran utilitzar per donar suport al programa si:
No hi ha un termini per a les startups que vulguin sol·licitar serveis amb els seus propis fons o amb altres subvencions de l'EIT Health.
Per a les startups que sol·licitin vals, les següents dates són importants:
Es tracta d'una convocatòria de la UE per a ajuts en l'àmbit de la governança econòmica, per als projectes a finançar dins del Programa Estadístic Europeu, amb un cofinançament màxim del 70%.
La transparència fiscal, és a dir, l'informe regular per part dels estats membres i les entitats del sector públic de dades fiscals completes, fiables i precises són crucials per al bon funcionament de la vigilància multilateral i pressupostària de la UE i per al funcionament del mercat únic.
Les dades macro (estadístiques) i la coordinació fiscal a nivell de la UE ja es basen en dades de meritació, però les pràctiques comptables governamentals varien àmpliament tant entre com a l'interior dels estats membres.
Aquesta convocatòria té com a objectiu proporcionar un suport financer als estats membres per dur a terme treballs vinculats a la modernització dels sistemes de comptabilitat financera del sector públic amb vista a l'eventual implementació d'EPSAS (Estàndards de Comptabilització del Sector Públic Europeu).