projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Direcció de projecte: Autoritat del Transport Metropolità (ATM)
Període: gener 2018 a desembre de 2019
Les conseqüències de la definició de requisits habiliten els proveïdors de SUS (dispositius d'usuari sense contactes en el transport públic).
Cal habilitar els proveïdors de terminals (nous fabricants a futur que puguin participar en proveir components dels diferents terminals de validació/compra de títols de transport).
Aquest mecanisme permet que augmenti força el nombre d'industrials que poden aprovisionar la tecnologia del transport públic.
Alhora, s'hi poden incorporar novetats tecnològiques de més alt rendiment i si passen el (P C&A) poden accedir a millorar els seus productes i, per tant, oferir un millor servei.
Aquest mecanisme és la base de tot el concepte i desenvolupament tecnològic de la T-Mobilitat que es va iniciar al 2014.
Atès que l'Administració ha de garantir les finalitats i el grau d'acompliment de les demandes dels proveïdors, l'ATM ha de publicar el programa pel qual s'avaluaran aquests requisits, així com les mètriques i les condicions de prova.
Aquest fet aporta millora per diversitat i competència, sempre que s'acompleixen els requisits del (P C&A)
Direcció de projecte: Autoritat del Transport Metropolità (ATM)
Període: gener de 2018 a desembre de 2019
Anàlisi i desenvolupament d'un conjunt de protocols actius que es lliuren als proveïdors que proporcionen HW/SW.
Aquests proveïdors han d'emprar aquestes operatives programades que s'actualitzen dinàmicament i que ja tenen les característiques particulars dels títols o dels productes tarifaris o dels diferents rols (validar, inspeccionar, consulta, recarregar..) que es gestionen en cada moment.
Per tant, es poden incorporar rols, títols, etc., o bé es poden modificar els existents, la qual cosa s'implementaria com a operativa dinàmica lliurada a tots els proveïdors.
Per tant, l'han de desenvolupar en genèric, perquè la particularitat per als títols i el tracte unificat de les operacions ja està implementada a les operatives dinàmiques i garanteix la responsabilitat del sistema de transport perquè tots els operadors, proveïdors actuen de manera equivalent davant la persona usuària viatgera.
Fer el programari associat a la T-Mobilitat independent del HW de proveïdors.
Només cal saber que ho poden incorporar perquè ja l'han validat mitjançant el Programa de conformitat i acceptació.
Els proveïdors poden desenvolupar en genèric.
Si no ho fan, no poden passar el Programa de conformitat i acceptació, la qual cosa també els fa més lliures i més oberts a millores que puguin implementar.
Obre el ventall perquè es pugui canviar el sistema de transport controlat pel mateix sistema de transport no condicionat pels proveïdors.
L'operador de transport podrà modificar les seves funcions sense la intervenció d'un proveïdor que el penalitzaria en temps i en costos.
Només s'ha de posar en contacte amb els operadors de transport associats al voltant d'un equip tècnic d'interoperatibilitat que el Programa de conformitat i acceptació valida si s'acompleix o no.
Dinamisme, temps real, garantia d'interoperabilitat industrial i funcional i estalvi de costos en temps i diners d'actualització, tant de títols com de tipus, com de proveïdors.
Direcció de projecte: Autoritat del Transport Metropolità (ATM)
Període: gener de 2018 a desembre de 2019
Les futures targetes de transport públic està previst que siguin amb tecnologia de xip sense contacte i amb suport paper o PVC, amb certes similituds amb les targetes bancàries, amb la diferència que les primeres contenen informació per poder viatjar (ex. T-10, T-Jove, T-mes...)
Quan els títols de transport s'exhaureixin, la tecnologia ha de permetre que es recarreguin; així doncs l' App permetrà que la persona usuària faci la compra dels nous títols de transport i actualitzi aquesta informació a la targeta, sobretot de forma segura.
Les persones usuàries no han de desplaçar-se a cap punt de recàrrega en estacions i/o parades, sinó que ho poden fer des de casa amb la tecnologia NFC ( Near Field Communication).
L'ATM empra una patent internacional que és propietat del Consorci de Transport de Bilbao ja que, per primer cop, dins del projecte T-Mobilitat, els desenvolupaments essencials es fan basant-se en propietat intel·lectual del sistema de transports i no de la indústria.
Aquest darrer escenari impediria el control de l'Administració i l'escalabilitat.
Fruit d'aquesta coordinació, aquesta transmissió de patent té cost zero per a l'ATM.
Cal dir que en l'àmbit internacional aquesta App només funciona a Bilbao (com la que figura a la imatge) i a Dubai.
La patent l'ha feta el sistema de transport públic.
Període: gener 2018 a desembre de 2019
Disseny i implementació d'una capa de presentació que permet embolcallar el Secure Access Module, que és la peça que garanteix la seguretat de les transaccions entre les targetes de transport i els terminals de validació/compra.
Aquesta capa de programari permet que els proveïdors de xips i aquells que desenvolupin sobre els terminals de compra i validació puguin fer desenvolupaments en genèric, ja que aquesta capa "virtual" fa genèriques les funcions d'interacció amb la Secure Access Module.
Independitzar els terminals dels xips i, per tant, de les seves millores ( upgrades ) que fins ara han condicionat en ambdues parts l'evolució perquè calia tenir uns terminals dedicats a un únic tipus de xip.
Amb aquest embolcall, el SAM ( Secure Access Module ) té el control de la Administració, és independent de xip i dels terminals.
Per tant, els terminals poden entendre diferents tecnologies de xips i de diferents proveïdors de tecnologies de xips els quals també poden fer millores sabent que els terminals, si les millores compleixen el Programa de conformitat i acceptació, estaran habilitades per entendre aquestes millores.
Tenint en compte que són transaccions dineràries, la tecnologia emprada per al xifrat de les operacions és similar al que fan als bancs, amb la diferència que els algoritmes d'encriptació són referents internacionals i es podran adaptar a les evolucions que s'estableixin a escala internacional.
Període: gener de 2018 – desembre de 2018
A través de l'entorn web del sharepoint del Servei (Servei del Transport Ferroviari i per Cable) es pot accedir a les actes d'inspecció amb un formulari que es va emplenant a les instal·lacions (telèfon o tauleta) i s'emmagatzema en forma de taula exportable Excel.
Amb tota la informació de gestió i la informació gràfica associada s'emmagatzema a la biblioteca d'imatges.
Aplicació que permet interaccionar amb les diferents administracions que intervenen en el manteniment d'aquestes instal·lacions les quals, en aquest moment, són de la Generalitat i els ajuntaments.
Eliminar barreres tecnològiques per accedir a la informació i incorporar tots els agents implicats en la gestió.
Aquesta aplicació és nova i substitueix una altra anterior que no preveia la possibilitat d'informar d'incidències per part dels ajuntaments.
Direcció de projecte: Direcció General d'Infraestructures i Mobilitat
El GESPRO inclou totes les dades administratives i tècniques dels projectes, estudis i obres que impulsen des de la Direcció general.
Amb aquesta eina és possible fer la tramitació electrònica dels projectes:
Integrar els expedients de carreteres i els de transports en una sola base de dades amb la mateixa codificació i seguint els mateixos criteris.
S'integren principalment les actuacions de Ferrocarrils Metropolitans de Barcelona, les de Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya, les estacions d'autobús i carrils bus i/o VAO, les vies ciclistes i les carreteres.
Una altra finalitat és Integrar la informació que generen i necessiten, no només des de les diferents unitats de la Direcció general d'Infraestructures de Mobilitat Terrestre, sinó també des d'altres unitats del Departament com els serveis territorials de Carreteres, les unitats d'Expropiacions, d'Inspecció Tècnica d'Obres, de Serveis Afectats i de la Subdirecció General de Relacions amb les Empreses Gestores d'Infraestructures i Serveis de Mobilitat.
Accés directe als projectes i estudis en PDF
Direcció de projecte: Direcció General d'Infraestructures de Mobilitat
Amb aquesta eina es pot accedir a tots els documents que ja estan en format digital (PDF), ja siguin originals o escanejats.
Tots els documents són accessibles i consultables fàcilment i ràpidament des del mateix lloc de treball.
Cada document té un conjunt de dades associades que aporten informació extra del document.
És una eina desenvolupada amb recursos propis i programes disponibles al Departament que han permès fer-ne evolucions continues en funció de les necessitats de cada moment.
Facilitar la cerca bàsica i avançada de documents per a les seves dades associades.
Avisar els responsables i les persones interessades quan es carrega un document al sistema a través de l'eina.
Direcció de projecte: Direcció General d'Infraestructures de Mobilitat
A l'hora de construir o executar un servei que afecti la zona d'influència ferroviària de la xarxa subterrània dels Ferrocarrils Metropolitans de Barcelona (FMB) i la zona d'influència de la xarxa soterrada de Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya (FGC) -en projecte o en construcció-, cal sol·licitar un informe d'afectació ferroviària al Departament de Territori i Sostenibilitat.
En el cas d'actuacions ubicades en zona d'influència ferroviària de la xarxa soterrada d'FGC, en servei, cal sol·licitar aquest informe directament a aquesta empresa pública, com a administrador de la infraestructura ferroviària.
L'emissió d'un informe sobre una actuació en zona d'influència ferroviària de la xarxa soterrada comporta una tramitació que, pel volum d'expedients que genera i pel fet d'afectar a dues unitats diferents, ha necessitat desenvolupar una eina de gestió de la documentació dels informes d'afectació ferroviària (GIAF) de la Direcció General d'Infraestructures de Mobilitat.
Millorar l'accés a la informació, així com digitalitzar els processos per facilitar la comunicació i la cooperació.
Es redueixen els processos que no aporten valor per facilitar la gestió d'expedients relacionats amb aquest àmbit d'afectacions ferroviàries.
Així mateix, també s'aconsegueix saber de manera immediata l'estat en la seva tramitació.
Direcció de projecte: Direcció General d'Infraestructures de Mobilitat (ST Barcelona)
El Tramitador Genèric (TG) és un sistema de gestió d'expedients que dona servei a procediments pels quals no estigui justificada l'existència d'un sistema de gestió específic.
El TG és també un repositori d'expedients i de tots els documents que l'integren.
A més, permet fer còpies autèntiques i està sincronitzat amb Aresta, l'arxiu electrònic.
Aquest sistema permetrà fer notificació de rebuda, emmagatzemar i tractar les sol·licituds i la documentació aportades per la ciutadania i, al mateix temps, fer-los-hi arribar les peticions de requeriments, notificacions, resolucions i canvis d'estat generats al llarg de la tramitació de l'expedient.
També crearà expedients d'ofici mitjançant un usuari gestor.
Evitar l'ús del paper i carpetes sobre la taula, així com també l'ús de la valisa interna.
Millora la protecció de dades i permet mantenir la persona interessada informada de l'estat del seu expedient a través de la carpeta del ciutadà/na per mitjà d'avisos electrònics al mòbil i al correu electrònic, amb el concepte i espai de la carpeta ciutadana.
En ser un tràmit telemàtic, la persona interessada pot sol·licitar una autorització o informe des de casa per un dels canals d'entrada (OVT, Canal Empresa, EACAT...), durant les 24 hores del dia i 365 dies l'any.
Les dades que la persona interessada emplena al formulari de sol·licitud s'introdueixen directament al TG.
També facilitarà l'accés a la informació dels expedients en un espai web únic per part de tots els actors en la gestió, des de l'administratiu fins al cap del Servei.
El Laboratori d'Enginyeria Marítima de la UPC i el Centre Internacional d'Investigació dels Recursos Costaners, tot just han començat un projecte de recerca del VII Programa Marc de la Unió Europea anomenat FIELD_AC (Fluxes, Interactions and Environment at the Land-ocean Boundary, Downscaling, assimilation and coupling).
Aquest projecte, coordinat pel professor Agustín Sánchez-Arcilla de l'Escola de Camins de Barcelona i vicepresident del CIIRC, aplega els principals grups europeus que treballen sobre la predicció operacional de vent, onades i corrents a la zona costanera.
El seu principal objectiu és demostrar com, amb les prediccions actuals i afegint-hi els nous coneixements desenvolupats els darrers anys, es pot arribar a tenir informació en-línia de les condicions de l'onatge i dels corrents davant una platja o a la bocana d'un port.
És amb aquesta informació que es poden prendre decisions sobre la gestió i l'explotació portuària, l'estabilitat d'una platja, els efectes d'una tempesta sobre les infraestructures costaneres, etc.
Per aquest motiu, aquest projecte té unes grans possibilitats d'aplicació per a la gestió del territori costaner i les seves infraestructures.
Amb la millora de la qualitat de les prediccions, també es podran fer servir aquestes per afinar el projecte d'aquestes infraestructures, amb informació acurada sobre tempestes passades i, fins i tot, prediccions millorades de les tempestes per a futurs escenaris climàtics.
A més aquest projecte coincideix amb el 25è aniversari de la XIOM (veure foto adjunta).
Aquesta xarxa, que mesura vent, onatge, corrents i nivells del mar permet, d'una banda, calibrar els models numèrics que fan la predicció i, d'altra banda, proporciona una base de dades que es pot fer servir per projectes a l'època present i, amb el temps, per analitzar el canvi de la climatologia marina a la nostra costa.
Sistemes d'informació ambiental.
Entenem per construccions en pedra seca aquelles que s'han fet utilitzant exclusivament la pedra i sense ajut de cap material d'unió com podria ser ciment, guix, morter, etc., i encara que, a vegades, entre les juntes es pot trobar fang o terra, la característica principal és que les pedres, que poden ser de mida i forma diversa en funció les característiques del terreny, es fixen i s'aguanten gràcies a la traça dels constructors en col·locar-les amb l'ajut de petites falques també de pedra.
Les ribes de la Mediterrània són una de les zones del món amb més presència d'elements de pedra seca.
La durabilitat del material usat (fonamentalment pedra calcària) i l'escassa vegetació espontània de les zones on abunda (a causa de l'escassa pluviometria) han contribuït a la conservació de moltes d'aquestes construccions: marges, barraques de vinya, cabanes de volta, basses, paravents, etc. Per la seva banda, la part meridional de Catalunya, les illes Balears, així com el nord del País Valencià constitueixen un dels màxims exponents de la pedra seca a la riba mediterrània.
La presència de la pedra seca a Catalunya es manifesta d'una forma més tangible al Camp de Tarragona, al Penedès, als secans de les Garrigues, a l'Urgell, al Segrià, a la Ribera d'Ebre, a la Terra Alta, a l'Empordà i al Montsià, entre altres zones.
Les construccions de pedra seca tenen un gran valor històric i han configurat al llarg dels segles uns paisatges agrícoles i ramaders de gran valor dominats sobretot per l'olivera, la vinya, l'ametller i els cereals, plenament adaptats als sòls i al clima.
Els murs de pedra seca, per la seva banda, a més de formar bancals o delimitar parcel·les, constitueixen rics ecosistemes per a moltes espècies animals (insectes i invertebrats, amfibis, rèptils i petits mamífers i també algunes espècies d'aus que hi nidifiquen) i vegetals (falgueres, líquens i molses).
L'Observatori del Paisatge de Catalunya va posar en marxa la Wikipedra, un projecte 2.0 sobre les construccions en pedra seca de Catalunya.
La iniciativa, que ha comptat amb el suport de l'Obra Social de CatalunyaCaixa i l'activa participació de l'Associació Drac Verd, és operativa des de l'abril del 2011.
Wikipedra és una nova aplicació SIG interactiva 2.0 per introduir, visualitzar i consultar informació sobre les construccions de pedra seca de Catalunya.
El portal permet, per una banda, accedir a través de mapes, fotografies i fitxes al patrimoni de les barraques de pedra seca existents a Catalunya; i, per l'altra, possibilita a qualsevol persona que ho desitgi introduir al web noves barraques i cabanes de pedra seca.L'objectiu és recollir informació, permanentment actualitzada, del màxim nombre possible d'aquestes construccions per tal de contribuir al seu coneixement i preservació.
En aquest primer any de funcionament, el web ja compta amb més de 6.700 barraques inventariades i més de 50 col·laboradors.
L'Institut de Geomàtica (IG) ha dut a terme una col·laboració amb la Unitat de Documentació Gràfica de l'Institut Català d'Arqueologia Clàssica (ICAC) per tal de determinar la posició del cuniculus de Tarragona, és a dir, de l'aqüeducte subterrani romà de la capital tarragonina.
M. Eulàlia Parés i David Calero, membres del grup de recerca sobre navegació de l'IG, han estat els responsables d'aquest treball de camp.
Durant la dècada dels 90 el personal investigador de l'ICAC van trobar i van reobrir una galeria romana subterrània excavada a la roca a més de 12 metres de fondària.
Segons aquest personal investigador, aquesta galeria, coneguda com a cunículus és anterior al segle I dC, i sembla que la van construir els primers romans.
La finalitat de la cova era la de portar aigua d'un punt a l'altre de la ciutat.
Actualment, i després d'una feina de neteja intensa, hi ha oberts uns 70 metres de túnel.
Mentre obrien el túnel, els membres de l'ICAC van trobar una sèrie de pous d'accés també coberts de terra que ara es troben, segurament, sota els fonaments dels edificis de l'actual ciutat de Tarragona.
El personal investigador de l'ICAC creu que el túnel es va excavar a partir d'aquests pous, però encara no estan segurs de com els van connectar.
En alguns punts la roca és molt dura i en comptes d'anar en línia recta, de pou a pou, el túnel va fent giravolts buscant la pedra més tova.
Una determinació precisa de la ubicació de les entrades dels pous i de la localització del túnel, podria ser molt útil per a respondre aquesta pregunta.
Així doncs, l'objectiu de la prova que s'ha dut a terme per part dels investigadors de l'IG al subsòl tarragoní és determinar les coordenades del túnel i, en particular, dels pous.
Degut a les característiques de la galeria (on amb prou feines hi cab dreta una persona de complexió petita), s'ha optat per treballar amb sensors inercial (IMU - Inertial Measurement Unit ) en comptes de amb els mètodes clàssics de topografia.
Aquest tipus de sensors s'utilitzen habitualment en altres contextos, com ara el posicionament d'avions, però des de l'IG se n'estan explorant les utilitats en altres àmbits.
Un sensor inercial detecta acceleracions i girs i, d'aquesta manera, a partir d'un punt origen conegut, es pot estimar la posició de qui el porta a mida que es va movent.
Els resultats d'aquesta prova tenen un marge d'error d'entre mig metre i un metre.
Col·laborar amb l'ICAC ha representat una oportunitat per conèixer la tasca que fa aquest centre, obrint les portes a futures col·laboracions, tant en l'àmbit del posicionament com en el de la museïtzació.
A la vegada, per l'IG suposava un repte, no només pel fet de treballar sota terra sinó també per comprovar com funciona el sensor inercial sol, sense complementar-se amb cap altra tecnologia com poden ser antenes GPS, altímetres, odòmetres, làser, baròmetres o magnetòmetres.
S'estan avaluant també conjuntament col·laboracions que exploren l'ús de les tecnologies de realitat augmentada i els seus models geomàtics en les aplicacions pròpies de l'arqueologia clàssica.
La Jornada, que va tenir lloc el passat 22 d'abril del 2013, va ser organitzada pel Departament de Territori i Sostenibilitat al Col·legi Oficial d'Arquitectes de Catalunya (COAC) amb la finalitat de presentar les directrius de contingut per als catàlegs de béns que acompanyen els plans d'ordenació urbanística municipal i/o els plans especials de protecció de patrimoni.
En el marc del planejament urbanístic, el Catàleg de béns protegits és un document normatiu que permet als ajuntaments protegir el patrimoni més significatiu del municipi.
A través de fitxes individualitzades identifica els conjunts i els elements patrimonials rellevants (arquitectònics, arqueològics-paleontològics, socioculturals-etnològics, naturals i ambientals-paisatgístics) i estableix el nivell de protecció al qual estan subjectes, determinant el tipus d'intervencions o actuacions possibles d'acord amb el contingut normatiu del pla, per tal de garantir la preservació dels valors i de les formes tradicionals d'ocupació humana del sòl.
Els objectius bàsics d'aquestes directrius han estat:
A la Jornada es van detallar les pautes per a la regulació segons el tipus de pla, així com un seguit de recomanacions pel que fa al seu contingut documental.
Després es va explicar la documentació que ha de tenir el Catàleg del POUM o el Catàleg d'un PEP, l'estructura de les fitxes dels béns a protegir i els procediments de tramitació.
Base de dades de béns patrimonials, formulari i informes
Per facilitar als redactors l'elaboració dels catàlegs de béns, la Direcció General d'Ordenació del Territori i Urbanisme (DGOTU) del Departament de Territori i Sostenibilitat ha dissenyat i implementat una base dades que permet generar les fitxes del Catàleg de forma automàtica, prèvia càrrega de les dades a les taules mitjançant els formularis.
La base de dades, desenvolupada en ACCESS i amb programari associat Visual Basic, conté les taules necessàries per poder recollir i estructurar de forma adient la informació i generar de format automàtica les fitxes del catàleg de béns a protegir.
Aquesta estructura de base de dades està disponible per a tots els usuaris que la sol·licitin al Serveis de Documentació de la DGOTU.
Per saber-ne més: Ferran Miralles
Noves tecnologies i nous serveis de suport
L'aplicació de visualització de la informació de carreteres a la Direcció General d'Infraestructures i Mobilitat Terrestre (DGIMT) es va definir com un sistema obert en què es podrien afegir noves fotos de carreteres o bé noves capes d'informació.
En general és un visor que es pot configurar i amb metadades basat en la mateixa estructura de dades del graf (vegeu l'article del butlletí número 4), però que permet l'accés a totes les persones usuàries del Departament que tinguin l'aplicació instal·lada.
Tot i què ja s'havien fet càrregues incrementals de nous fotogrames de carreteres mantenint els històrics, encara no s'havia intentat l'ampliació de dades a mostrar segons la informació pròpia de la DG.
Durant aquest any s'ha desplegat una prova pilot amb les dades pròpies del GSF (sistema de gestió de ferms) i de geotècnia.
S'ha definit un protocol de càrrega de les dades a Oracle a les quals es port donar visibilitat tant des del Geomedia com des del VIC amb un procediment únic.
D'acord amb les bases de dades originals de treball en format Access (una de l'estat general dels ferms i l'altre l'inventari de talussos), s'han definit un parell de projectes Geomedia o Geoworkspaces que recalculen tots els camps necessaris sobre vistes predefinides segons la informació relacionada tant al graf (carreteres, posicionaments, etc.) com a les dades cartogràfiques del mateix Departament (comarques, municipis, etc.), que generen uns arxius amb les dades preparades per a la càrrega a l'Oracle.
En paral·lel, es va preparar un procés de tipus batch que permet aplicar en un únic clic tots els canvis necessaris a la base de dades en el moment de les noves càrregues: actualització de les taules afectades, reconstrucció dels índexs, validació de les dades geomètriques, etc.
En el cas dels ferms hi ha dos tipus d'informacions: els resultats dels assaigs i les estimacions calculades dels valors de deflexions, IRI i CRT.
I, en el cas dels talussos, la localització i característiques dels talussos i les taules amb les incidències.
Els responsables corresponents dels valors que s'han de mostrar en el visor decideixen les dades que es mostraran.
Després, l'Oficina Tècnica de la DGIMT els configura.
Per saber-ne més: Eugenia Alvarez