projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Els orígens del Carnaval de Tarragona es troben en les festes Saturnals, Lupercals i Matronals que celebraven els romans.
Des de la seva colonització es mantenen elements com la presència del Rei i la inversió de papers socials i sexuals, característiques estructurals que es reprendran posteriorment durant l'Edat Mitjana.
Prèviament es fa el Bastiment de la Bóta a la Plaça de la Font, a càrrec de l'Associació per a la Conservació de Figures Festives, que cremarà la darrera nit; presentació del Ninot i la Ninota, per l'Associació per a la Conservació de Figures Festives i els Sèquits del Rei Carnestoltes i de la Reina Concubina, a càrrec, respectivament, de les comparses Nou Ritme i Amics de la Part Alta; entrada a la ciutat del Carnestoltes, la Concubina, els Sèquits i els concubinats respectius, acompanyats dels penons i estendards que els vulguin acompanyar; rebuda del Carnestoltes i la Concubina; lliurament al Carnestoltes i la Concubina de la vara de comandament de la ciutat per part del consistori; sermó del Carnestoltes i la Concubina; tast popular de la botifarra d'ou: quilos i quilos de carn, centenars d'ous, metres i metres de budells, i pebre carnestoltenc; Tombs del Rei Carnestoltes i la Concubina per les entitats socials, escoles i altres; Carnestoltes dels petits: la Rueta de les escoles i llars d'infants acompanyars per la Cobla d'Instruments Tradicionals de l'Escola Municipal de Música de Tarragona; presentació del Rei Carnestoltes i la Concubina en petit; rua de l'Artesania; rua de Lluïment; Drag Queens; Mascarada del Dol, per la Colla La Bóta i Ministrers del Camp i del Llamp; obertura de la casa mortuòria i vetlla del fèretre del Carnestoltes; concentració de les comparses del dol i grups de foc; sortida dels Sèquits, i lliurament del testament del Carnestoltes al notari Llucifer del Ball de Diables de Tarragona; lectura del Testament del Carnestoltes per part de Llucifer, notari reial; enterrament del Rei Carnestoltes amb la Crema del Ninot, la Ninota i la Bóta encesa pels Cremallers.
Organitzadors: Ajuntament de Tarragona
Dissabte tarda-nit: rua pels carrers del poble, concurs de carrosses, que s'acaba al pavelló, on es dóna botifarra pa amb tomàtac i premis als concursants
Diumenge tarda: carnestoltes per la mainada, rua pel pavelló, animació infantil, premis i berenar
Organitzadors: Ajuntament de Maçanet de la Selva-regidoria d'esports i festes
La rua del carnestoltes d'adults surt a dos quarts de deu de la nit de la placeta de can Reus, passa pels principals carrers del poble i s'acaba al poliesportiru de can Delfí, on es celebra el ball i l'entrega dels premis
Carnestoltes per adults: concurs de carrosses i comparses i ball de carnestoltes
Carnestoltes per a menuts: espectacle d'animació i berenar
Organitzadors: Ajuntament d'Arbúcies-regidoria de Festes i la Comissió de Festes amb la col·laboració de La Xarxa per el carnestoltes infantil
D'uns anys ençà, i amb la col·laboració de les associacions de la població, es realitza aquesta festa, adreçada majoritàriament als infants.
En els darrers anys ha pres més rellevància i s'ha incrementat la gent participant.
Hi ha premis per les millors carrosses i els millors grups de disfresses.
Per acabar la festa, xocolata desfeta i coca de sucre per tots els assistents.
Organitzadors: Ajuntament i associacions
La Societat, al dissabte a la nit, organitza una sessió de música i la gent hi va disfressada.
L'endemà l'AMPA de la Llar d'Infants i de l'Escola, convoca a tothom a una cercavila pel poble.
La Colla Gegantera hi porta els gegants disfressats i amenitza amb la música.
Seguidament hi ha animació infantil i rifes
Organitzadors: La Societat, l'Ampa de la Llar d'infants i de l'Escola, Ajuntament
Tradicionalment el dia de Carnestoltes va dedicat a les disfresses.
A la Granja d'Escarp per la tarda es fa una desfilada de carrosses pels carrers del poble.
Les colles d'amics confeccionen els mateixos la carrossa d'acord amb la disfressa que porten.
La rua consta d'una concentració inicial de les carrosses i posteriorment una desfilada pels carrers precedida per la xaranga.
Al acabar es fa una xocolatada popular acompanyada de ball a la plaça.
Per la nit es fa ball amb orquestra i les carrosses i disfresses més originals son premiades.
Organitzadors: Comissió de Festes i Penya Borratxitos
El contrapàs de Santa Susanna: ball de tradició marinera que es balla cada any per la diada de Carnestoltes.
El 17 de febrer de 1996 es va poder presenciar a la plaça de Catalunya, el 21 de febrer de 1997 i de 1998 al pavelló d'esports i des del 1999, a la masia de Can Ratés.
Un altre ball recuperat és el del rogle, el ball que dugué al primer esbart de la Sala Cabañes de Mataró al Palau de la Música de Barcelona.
Maria Sánchez, Lluïsa Soler, Maria Adrogué, Dolors Costas, Rosa i Lolita Bagot, Anna Gambín, Imma Nogueras, Sidru Plademunt, Josep Pons, Jaume i Pere Nogueras, Jordi Campdepadrós, Joan Bruguera el representaren a la plaça de Pau Casals, dins els actes de Festa Major de l'any 1997.
Cada any, la participació dels dansaires es converteix en un acte estrella de la festa.
La Primavera Cultural dóna a l'esbart una immillorable oportunitat per lluir-se en el marc de la masia de can Ratés.
I cada any ho aconsegueixen ajudats per la bellesa d'aquesta antiga casa senyorial i de l'elegància tant dels seus moviments com dels vestits que els engalanen.
Divendres de carnestoltes: Arribada i pregó d'en Pellofa (rei Carnestoltes Mataroní)
Dissabte de carnestoltes: Ball de gitanes i Rua de comparses
Dimecres de cendra: capella ardent, acte de comiat i entronització de la Vella Quaresma.
Tots els diumengues de Quaresma: Tallada de la pota de la Vella Quaresma.
Cada diumenge a la Plaça de la Peixateria de Quaresma es talla una pota a la Vella, realitzant així el compte enrere fins a Pasqua.
El tall de la pota s'acompanya d'una tonada amb la lletra "Serra la vella, un plat d'escudella, serra la velló, un plat d'escudelló".
Organitzadors: Comissió de Carnestoltes formada per: Amics d'en Pellofa, Hermandà de la Juliana Llardera i la Sempronianiana Llardosa, Botargues, Confraria de l'enterrament, Confraria de les Set Setmanes, Associació cultural i d'esbarjo Mestres del Gai Saber.
S'organitza una Rua que sortirà de la Plaça de l'Ajuntament i, acompanyada d'un grup de batucada, seguirà fins al Poliesportiu.
La concentració de disfresses será a les 17:30h.
Paral·lelament, l'Ampa de l'escola Marina sortirà del seu centre escolar a les 17:00h, en Rua i acompanyats d'un grup d'animació i, juntament amb l'Ampa de l'escola Salvador Espriu es trobaran amb la resta de veïns i veïnes a la plaça de l'Ajuntament.
Des d'allà, tots junts seguirem fins al Poliesportiu Municipal.
Organitzadors: Regidoria de Cultura de l'Ajuntament de Montgat
L ́entitat de caràcter associatiu de la Comissió de Reis organitza la cavalcada de Carnestoltes la qual es basa en la participació d'entitats tant del municipi com de les rodalies.
Aquestes entitats o grups de persones participen a la festa essent ells els encarregats de la seves carrosses i disfresses.
És una festa de caràcter tradicional que compta amb una molt bona acceptació per part de totes les edats.
Per conèixer la data de celebració cal consultar l ́agenda d'activitats mensual del municipi.
Organitzadors: Ajuntament i entitats
Cercavila de disfresses per acabar a la plaça de l'Església amb una xocolatada per a tots els participants, el parlament del Rei Carnestoltes i el lliurament de premis.
Diumenge Carnestoltes al veïnat de Sant Pere.
La rua acabarà amb un aperitiu per a tots els participants i el lliurament de premis.
Organitzadors: Ajuntament i entitats
Té trajectòria contínua des de 1998, a destacar el personatge d'en Crispell, rei dels poca soltes (te un nas molt gran, vesteix a roba ostentosa d'època del segle d'or, cada any s'anomena segons els reis oficials).
Enterrament de la sardina el dimecres, festa pels menuts.
Organitzadors: Ajuntament de Dosrius
DISSABTE (organitzat pel Casal de la Gent Gran i l'Ateneu de la Dona):
Sopar i ball per a la gent gran (des del 2009).
DIUMENGE (organitzat per Veu Jove):
Rua de Carnestoltes pels carrers del municipi.
Espectacle d'animació infantil.
Organitzadors: Casal de la Gent Gran, Ateneu de la Dona i Veu Jove.
Ball de la dona: ball de carnestoltes on les dones van disfressades.
Ball de l'home: ball de carnestoltes on els homes van disfressats.
Ball de la dona al Casino Llagosterenc.
Carnaval infantil a la Plaça Catalunya amb la presència d'un grup d'animació.
Ball de l'home al Casino Llagosterenc.
Rua de carnaval pels carrers de la vila i exhibició de les carrosses participants.
Organitzadors: Ajuntament de Llagostera i Casino Llagosterenc
A les 17.30h: CONCENTRACIÓ DE CARROSSES I COMPARSES.
Pirotècnia a càrrec dels DIABLES PERE BOTERO i berenar per als participants de la Rua.
A les 16.30h: CERCAVILA DELS GEGANTS I ALTRES ENTITATS
A les 18h: FI DE FESTA amb XOCOLATADA per a tothom.
Organitzadors: Coordinadora d'Entitats de Salt amb la col·laboració de l'Ajuntament.
1.La guerra de la farina té lloc a la plaça de Sant Pere amb bombes de farina, recordant episodis cabdals de la història berguedana.
3.Hi ha carnestoltes infantils i de la gent gran.
4.Acaba amb una processó del rei Carnestoltes, i després del tastament una sardinada popular.
Arribada del rei Carnestoltes amb pregó, rua de carrosses i comparses, ball dels cornuts, guerra de la farina entre carlins (blau) i liberals (vermell).
Dimecres hi ha l'enterrament del Rei Carnestoltes amb lectura de tastament.
Organitzadors: Ajuntament, veïns del carrer major, ràdio Berga, La Bauma dels Encantats, la Penya Boletaire de Berga i altres.
Dissabte: matança durant el dia i repartiment de les orelletes a la nit.
La preparació de les orelletes i del freginat (ceba, xulla i fetge) és per part de les dones de la població.
Organitzadors: Associació Cultural Recreativa Sant Miquel Arcàngel
Data celebració: Se celebra una setmana després del Carnestoltes d'Ivars d'Urgell, que al seu torn se celebra una setmana després del Carnestoltes que marca el calendari
Balls de Carnaval, comparses i xocolatades.
Rues de gent disfressada que se solen celebrar el dissabte de la setmana de Carnestoltes, abans del dimecres de cendra, per tots els barris de la ciutat.
Data celebració: 4 de febrer (Data molt variable, depenent de la primera lluna plena de la primavera que és qui marca la Setmana Santa (40 dies després del dimecres de cendra).)
Municipi: Hospitalet de Llobregat, l'
Descripció: A part de les diferents celebracions que fan les escoles del municipi el divendres de Carnestoltes, l'acte més destacat i que aplega més gent és el dissabte de Carnestoltes, un acte totalment familiar, amb la rua popular on participen més de mil persones conjuntament amb les comparses i carrosses.
Aquesta rua s'inicia a la part superior del poble (zona Bòbila), acompanyada amb música i batucades, circula per tota la carretera principal del municipi fins a entrar pel carrer Gran, on fa un petit circuit per acabar tota la rua a la plaça Clavé, on es fa l'entrada de cada carrossa, grup, personatge... seguidament a la plaça hi ha animació i festa, fins el moment que el jurat fa entrega dels premis als diferents participants.
Depenent de l'any, a la nit, s'organitza el ball de Carnestoltes jove a la sala de Cal Soler.
El dimecres de cendra es fa l'enterro de la sardina. aquell vespre, a l'entrada de l'ajuntament, es reuneix la comitiva per fer la vetlla del Rei Carnestoltes que es troba situat al vestíbul de l'ajuntament.
Seguidament arrenca la comitiva, acompanyats de la Colla de Geganters, per fer la cercavila fins la plaça Onze de Setembre, on es crema el Rei Carnestoltes, i seguidament tots els acompanyants poden gaudir d'una bona sardinada preparada pels membres de la Casa d'Andalusia.
Organitzadors: Ajuntament de Sant Vicenç de Castellet i Associació Activa't de Festa
Divendres amb l'arribada de l'autobús escolar, taller per a decorar a Safarino (ninot) i el carro de la plega, dissabte rua-plega de menjar per al ranxo amb els capgrossos de Talarn, i per la tarda activitats infantils (balanz bikes, infables, taller de màscares, diumenge: encesa del foc, maquillatge de carnestoltes, menjar de ranxo i ball de tarde.
Organitzadors: Grup de Festes de Talarn
El Diumenge de Rams, concentració a l'ermita del Roser, benedicció i processó fins l'església, on se celebra la missa.
A la tarda es fa el viacrucis dins l'església.
La nit de dissabte a diumenge de pàsqua es fa missa, la benedicció de l'aigua i el foc nou, i s'encén el ciri Pasqual.
El Diumenge de Pasqua es fa l'ofici de la santa missa.
Seguidament la coral de la Parròquia ofereix un petit concert de primavera a l'església.
Després és costum que els fillols vagin a buscar la mona i el seus padrins els l'ofereixen.
Els actes comencen el Diumenge de Rams, amb la benedicció de palmes i palmons a l'exterior (adquirits al Mercat de Palmes i Palmons, del dimecres anterior) / Divendres Sant amb Via Crucis i Processó / Pasqua i Dilluns de Pasqua
Via Curis (matí de Divendres Sant) i Processó de Divendres Sant (tarda).
Organitzadors: Parròquia Arxiprestal de Valls / Germandats
Els precedents de l'actual Reial Congregació de la Puríssima Sang de Nostre Senyor Jesucrist de Reus, organitzadora de les professons del Divendres Sant de Reus, els trobem documentats al 1555 amb la confraria de la Sang, i ja el 1557 consta que s'encarregà la realització de dues imatges: el Crist crucificat i un Crist jacent.
La imatge del Crist crucificat, ben aviat va gaudir de molt de predicament i veneració a la ciutat amb la denominació de Sant Crist de la Sang.
En quant a les professons, l'obligació de fer el trasllat de la imatge del Sant Crist no existia en les primeres ordinacions de la confraria aprovades el 9 de juny de 1630.
Les Tres Gràcies de Reus té el seu origen en el trasllat, el Divendres Sant, de la imatge del Sant Crist de la Sang.
A les ordinacions de la Reial Congregació de la Puríssima Sang de Nostre Senyor Jesucrist de Reus, del 30 de març de 1784, es fa esment a una professó, més o menys reglamentada, per al trasllat de la imatge i en les ordinacions del 1827 s'hi troba més informació al respecte.
Les Tres Gràcies de Reus inclouen les professons del migdia del Divendres Sant: la de l'Agonia i la de tornada o de les Tres, totes organitzades per la Reial Congregació de la Puríssima Sang de Nostre Senyor Jesucrist, així com la funció de l'Agonia o de les Set Paraules que es fa entremig a la Prioral de Sant Pere i l'Acte final de les Tres Gràcies que té lloc just abans que la imatge entri de nou a l'església de la Sang.
Els Homes de Ferro, anomenats també el bon lladre i el mal lladre, custodien la imatge del Sant Crist, tan durant el trasllat com en la funció de l'Agonia.
Són dos penitents característics de la Setmana Santa reusenca, que van vestits amb arnesos de combat del segle XVI, força pesats.
Es considera que tenen origen medieval, precedents dels actuals armats, i que ja d'antic custodiaven la imatge en les professons, i segurament van ser incorporats procedents d'altres celebracions.
El fet de girar la imatge del Sant Crist de la Sang vers al poble sembla que fou realitzat per primer cop el 1907.
El portador d'aquell any era Josep Colom i Marca, qui abans d'entrar a l'església va deturar-se i es va girar de cara al poble perquè la gent present pogués demanar millor «les tres gràcies», tot responent de ben segur a una tradició que ja feia molts anys que els reusencs devien celebrar.
L'any 1936, amb l'inici de la Guerra Civil, el Temple de la Sang i la imatge del Sant Crist, van ser incendiats, fet que va provocar la interrupció de l'acte de les Tres Gràcies fins a meitats de la dècada dels anys 1940.
L'Acte de les Tres Gràcies constitueix un moment amb una gran càrrega emotiva.
Aquestes dues professons i l'Acte de les Tres Gràcies són, sens dubte, l'eix central de la Setmana Santa reusenca, que destaquen per la seva llarga tradició i la gran popularitat.
La Passió de Verges, que s'escenifica únicament la nit de Dijous Sant, conserva les característiques més tradicionals d'aquesta mena de representacions de Setmana Santa.
Hi ha qui afirma que la processó podria estar datada l'any 1347, però l'estructura actual ens ha arribat, almenys des del segle XVIII.
El text que es representa, que és el més antic de les passions que es fan a Catalunya, va ser revisat i adaptat per Fra Antoni de Sant Jeroni cap a l'any 1773 a partir de diversos textos anteriors.
L'acte comença a la Plaça Major, on dalt d'un cadafals es representen els passatges inicials de la Passió, fins que Jesús és condemnat.
L'obra continua però en processó, representant-se la resta d'escenes a diferents places i racons del casc antic: la Samaritana, els Manages, la Creu dels Improperis, el Pelegrí, els Jueus... els diferents passos o misteris i al final del seguici una banda de música.
Els actors i també el públic abandonen la plaça i segueixen escenificant els diversos moments del drama pels carrers, que són un escenari itinerant perfectament ambientat per la penombra existent, el trajecte només està il•luminat per teieres enceses durant el recorregut i, per cargols plens d'oli i amb un ble encès, al carrer dels Cargols.
L'executen cinc esquelets que evolucionen al ritme repetitiu i sobri d'un tabal, en uns saltirons secs que van modificant la seva postura sobre si mateixos a l'hora que van avançant.
Els objectes que porten són una dalla, una bandera recordant que el temps és breu, un plat ple de cendres i un rellotge sense busques, senyals que ens indiquen el destí inexorable que tard o d'hora ens espera.
La Dansa de la Mort és la única que ha arribat fins a nosaltres, de les moltes danses d'aquest estil que existien.
Després de les diverses parades i dels episodis que s'hi representen, la processó arriba fins al turó on hi ha l'església quan ja són altres hores de la matinada.
Allí amb la crucifixió, s'hi escenifica el darrer acte de la Passió mentre la Mort, a l'interior de l'església, es rendeix davant el Santíssim en un final paral•lel.
Jesús portant la creu davant dels jueus
Rendició de la Dansa de la Mort a l'església
La Setmana Santa de Sant Hilari Sacalm té una història documentada pel cap baix de més de 250 anys.
Abans de 1731 ja se celebraven a aquesta localitat de la comarca de la Selva processons en les quals hi intervenien, a més dels "passos" o "misteris" alguns personatges de la Passió ("misteris vivents") com ara Maria Magdalena, Maria de Betània i Maria La Pecadora.
Durant el primer terç del segle XX a la tradicional processó del Dijous Sant es representa l'Oració de l'Hort, hi apareixen els 12 apòstols i hi surt també la figura del "copiós".
Els Copiosos formaven una coral que cantava rera el pas de la Dolorosa, fent més viva la Passió.
En aquest moment, la processó encara es feia el Dijous Sant i acabava a l'Església.
Però fou als anys 1941-42 quan el vicari, Mossèn Francesc Carbó, proposa als joves d'aquella època de fer les estacions del Via Crucis pels carrers del poble, perfilant ja gairebé definitivament l'actual representació del Via Crucis Vivent, que va passar a fer-se el Divendres Sant a partir de l'any 1969.
En l'actualitat, El Via Crucis Vivent és una manifestació de religiositat popular que adapta, de forma singular, la dramatització de la passió i mort de Jesús i l'expressió de fervor i participació popular de les tradicionals processons, combinant l'escenificació itinerant de determinats passatges de la passió, amb elements processionals com els armats o els Misteris.
Alguns papers del Via Crucis han estat tradicionalment vinculats a famílies concretes de la població durant diverses generacions, i una gran part de la vila participa activament en l'organització.
Són especialment representatius els Armats, en els quals s'hi integren genets, trompeters, tabalers, bombos, capità, centurió, lictors, arquers, soldats romans i portador de lladres.
El Via Crucis Vivent s'inicia a la plaça de l'Església, on es representa el judici de Ponç Pilat i avança lentament, enmig del so dels tabals i les llances dels armats, fent un recorregut integrat per 14 escenes fins al turó de la Vaga, també anomenat turó de la Crucifixió, on tenen lloc les escenes finals del drama sacre.
Armats de llança amb cuirasses de llauna (anys 50).
Armats de la banda amb cuirasses de llauna (anys 50).
Primers armats amb el vestuari actual, 1950
Armats de banda amb el vestuari renovat (anys 60).
Escena de la Verge Maria quan veu a Jesús portant la creu (anys 60).
Misteri del Cirineu quan encara no duien flors (anys 60).
Sortida del Misteri de la Dolorosa de l'Església
Participació de totes les edats
Els Armats a la pujada al Calvari
Vista general del Calvari a l'escena de la Crucifixió.
Parada dels armats per finalitzar l'acte religiós.
La celebració de Divendres Sant s'inicia de bon matí amb la processó del Via Crucis, popularment coneguda com les Creus.
La Confraria dels Armats encapçala el seguici, seguit per les imatges de Crist Crucificat i la Mare de Déu dels Dolors, acompanyada per un grup d'esclaves.
Tres figurants hi també, representant la Verònica, la Magdalena i la Mare de Déu dels Dolors.
Un grup de cantors van entonant frases al·lusives la Passió, que són contestades per les persones que assisteixen a la processó.
En arribar al Calvari s'inicia la lectura dels passos del Via Crucis.
Un cop finalitzat i realitzades unes oracions, comença la baixada cap al poble.
Els homes acompanyant la imatge de Crist Crucificat, i les dones la de la Mare de Déu dels Dolors van entonant el Cant de les Hores fins arribar a l'església, on es fa l'adoració de la creu.
Acabada la processó, qui ho vulgui pot gaudir d'un bon esmorzar, sigui de clotxa amb sardina, o de xocolata amb coca (els més agosarats, totes dos coses).
La Setmana Santa de Flix conserva un reguitzell d'activitats tradicionals que la particularitzen en relació a altres poblacions, entre aquestes tenim la processó del Via Crucis, popularment coneguda com les Creus -Divendres Sant al matí-, la processó del Sant Enterrament -Divendres a la nit-, la Cantada de Caramelles -Diumenge de Pasqua-, la processó de l'encontre i el dia de l'Ermita Dilluns de Pasqua-.
El Via Crucis recorre tot el poble ja que les 14 estacions del mateix estan repartides pels carrers i barris del municipi, que les representen amb creus i imatges segons la temàtica de cada estació.
El Cos de Portants, porta la imatge del Sant Crist, mentre la processó va cantant.
Processó amb els nens que han fet la comunió aquell any
Organitzadors: Parròquia de Santa Maria
La processó del Calvari ha tingut sempre un cert ressò vilatà, per celebrar-se a primera hora del matí, comptant amb la participació d'imatges portades per diferents sectors de la població.
Processó pels carrers del nucli antic de la vila, en presència dels nens i nenes que han fet la primera comunió aquell any.
La processó s'atura i el mossèn beneeix durant el recorregut els altars que els veïns han confeccionat expressament per aquesta festa.
Organitzadors: Parròquia d'Almenar, grups de veïns de la vila.
Via Crucis fins al Calvari, encapçalat pels armats de Preixana i amb les imatges dels Dolors, la Soledat i el Sant Crist.
A les 21:00h, Processó de la Soledat pels carrers del poble, encapçalats pels Armats i amb les imatges del Sant Crist, la Soledat i la dels Dolors.
Organitzadors: Parròquia i Ajuntament de Preixana, Armats de Preixana
Data celebració: Divendres Sant
És l'acte més multitudinari i espectacular dels que conformen la Setmana Santa a la capital del Baix Ebre.
Cal remarcar la singularitat d'aquesta processó que representa la Passió i mort de Crist de manera completa en una data inusual, el Diumenge de Rams.
En destaca el vessant simbòlic que ha integrat un conjunt de tradicions tortosines molt arrelades.
Entre els usos més característics de la Processó del Diumenge de Rams hi ha el fet que els natzarens obsequien amb caramels la gent que presencia la desfilada.
És aquesta una tradició llevantina que a Catalunya sols es dóna a Tortosa, i que en els orígens, sembla, tenia com a finalitat traure el mal gust de boca que deixa en el poble la visió dels sofriments de Nostre Senyor, plasmats en els misteris que desfilen.
Organitzadors: Agrupació de Confraries de Setmana Santa
Data celebració: Diumenge de Rams