projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Coordinació de l'activitat: FGC (Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya)
Període: març 2011 – desembre 2011
Objectiu: Control i gestió dels sistemes consumidors d'energia.
Atès que s'ha implantat un sistema de gestió d'energia que enregistra les dades de consum energètic i les operacionals de línies i instal·lacions d'FGC, el següent pas és automatitzar la generació d'informes energètics perquè el gestor energètic estalviï temps en fer els informes, alhora que es pugui adreçar a l'anàlisi i la detecció d'oportunitats d'estalvi tenint en compte les dades reals i actuals de les instal·lacions monitoritzades.
Les dades enregistrades són de les quatres línies que uneixen Barcelona amb el Vallès i les cinc del trajecte Llobregat-Anoia i a d'altres instal·lacions de què en disposa FGC: el cremallera de Montserrat, els funiculars de la Santa Cova i el de Sant Joan, el telefèric d'Olesa a Esparraguera i les estacions de muntanya com la Vall de Núria, la Molina, Espot, Port Ainé, Queralbs i Valter.
L'objectiu és generar visibilitat en el flux energètic a la xarxa d'FGC perquè es pugui optimitzar l'actuació energètica, en el projecte s'han dissenyat i implantat els informes i s'han definit els càlculs automàtics de proporcions sobre les dades enregistrades.
Tota aquesta informació ens permet identificar els orígens dels consums i, per tant, gestionar globalment i d'una forma eficient la energia elèctrica.
Qualsevol desviació o consum anormal pot ser identificat i tractat.
Per assolir aquests objectius s'han integrat les diferents fonts d'informació de control de consums, amb més de 2.500 variables externes i 10.000 càlculs de valors energètics i operatius en línia.
També s'enregistren les dades de maniobres, energia activa i reactiva de les subestacions d'alta tensió, així com el consum i la producció d'energia que s'obtenen tant per lectura directa de comptadors propis com amb els de la companyia elèctrica.
Així mateix, es tenen en comte els consums d'analitzadors de xarxa i qualitat de subministrament i els consums d'energia de les unitats de tracció.
Per acabar, es consideren les temperatures exteriors, dades dels contractes i els preus de cost.
Entre els informes que es generen, n'assenyalem:
Temàtics de Territori i Sostenibilitat:
Coordinació de l'activitat: Observatori del Paisatge de Catalunya
Participants: Fundació Catalunya-La Pedrera i l'activa participació del grup barracaire Drac Verd de Sitges
És el primer web que permet, d'una manera interactiva, inventariar i localitzar en un mapa les barraques i cabanes de pedra seca de Catalunya per tal de posar en valor aquest patrimoni tant abundant als paisatges rurals de Catalunya.
L'objectiu del portal és recollir informació, permanentment actualitzada, del màxim nombre possible d'aquestes construccions per tal de contribuir al seu coneixement i preservació.
A més a més d'una eina molt útil per als amants i estudiosos de l'arquitectura de la pedra seca, també resulta de gran interès per als professionals de l'àmbit educatiu, per als gestors del patrimoni cultural, per als urbanistes i per al sector turístic, ja es tracti d'agents privats o dels responsables de dissenyar les estratègies turístiques del país.
Wikipedra és una aplicació SIG interactiva 2.0 que permet introduir, visualitzar i consultar informació sobre les construccions d'aixopluc de pedra seca de Catalunya.
És un web col·laboratiu que, per una banda, permet accedir per mitjà de mapes, fotografies i fitxes al patrimoni de les barraques de pedra seca inventariat fins ara; i, per l'altra, possibilita a qualsevol persona que ho desitgi introduir al web noves barraques i cabanes de pedra seca.
És a dir, l'inventari es compon per mitjà de les aportacions de les persones que lliurement hi volen participar.
Qualsevol persona que conegui alguna construcció d'aixopluc de pedra seca pot accedir al web i introduir-la mitjançant una fitxa on es demana informació de les característiques: tipus de construcció, forma, tipus de porta, ubicació, fotografies, esquemes, etc. Un cop s'ha introduït una barraca, aquest inventari col·lectiu es pot consultar fent cerques per paisatge (utilitzant com a base el mapa dels 135 paisatges de Catalunya elaborat per l'Observatori), municipi o codi de barraca.
Per altra banda, el web també permet accedir a mapes temàtics que mostren la densitat i el nombre de barraques per municipi o paisatge que formen part de Wikipedra fins al moment.
Fitxa de la barraca 965 de la Wikipedra i la seva localització al mapa
Després de pràcticament dos anys de funcionament, Wikipedra, conté més de 8.000 fitxes introduïdes per més de 85 col·laboradors, tant a títol individual com per associacions i entitats que treballen pel coneixement i la preservació d'aquest patrimoni.
El web actualment recull barraques de 31 comarques i 71 paisatges diferents.
Mapa temàtic que mostra la densitat de barraques inventariades per a cadascun dels paisatges de Catalunya
Coordinació de l'activitat: FGC (Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya)
Període: setembre 2011 – maig 2012
Inventariar la infraestructura ferroviària i gestionar eficientment el seu cicle de vida.
Implementació d'una plataforma de programari georeferenciada que situa en el territori tots els elements i infraestructures de la xarxa ferroviària.
Un cop inventariats, permet visualitzar-los i gestionar el seu cicle de vida amb constància documental de les seves característiques tècniques i procés de manteniment.
En aquesta plataforma estan identificats tots els elements que són objecte de manteniment en la xarxa ferroviària i, a més, estan georeferenciats.
És a dir, coneixem les coordenades de la seva ubicació real i quan se selecciona aquest element ens dóna informació de les seves característiques tècniques: estat, històric de manteniment, avaries, entre altres aspectes.
El client senzill té la presentació següent, en un entorn de tauleta tàctil:
Un client senzill no pot canviar la cartografia de fons, localitzar una adreça concreta i determinada i fer altes, com per exemple crear un nou catàleg d'elements o actius -assets- i unitats.
El client d'un telèfon intel·ligent té la presentació següent:
Temàtics de Territori i Sostenibilitat:
Direcció del projecte: Institut Català del Sòl
Objectiu: Desenvolupament i implantació d'un sistema d'informació geogràfica (GIS) corporatiu.
Un GIS corporatiu és un sistema per operar, visualitzar i utilitzar la informació de caràcter geogràfic de l'organització.
Aplicat al nostre entorn productiu, permet tractar la informació d'acord a la seva naturalesa, la geogràfica.
Com a instrument d'anàlisi i interpretació de la realitat facilita l'optimització dels recursos que comporten el tractament i el control de la informació, la presa de decisions i la planificació de polítiques futures.
En un pla menys visible, permet evitar la duplicitat de treballs i fer la detecció automàtica d'errors.
Actualment s'estima que prop del 80% de la informació tractada per institucions, empreses públiques i privades té relació amb el territori.
Les decisions vinculades a aquestes dades depenen en gran mesura de la qualitat, l'exactitud i l'actualització d'aquesta informació.
Els sistemes d'informació geogràfica responen a aquestes necessitats: disposar ràpidament d'informació geogràfica per resoldre problemes de planificació i gestió i respondre preguntes de forma immediata amb la finalitat d'obtenir conclusions.
Analistes, investigadors, planificadors, directius, etc., han acceptat aquests sistemes com a eines essencials per l'ús efectiu d'aquest tipus d'informació.
La implantació d'un GIS està justificat per beneficis com, per exemple, els següents: Estalvi de temps i costos, accés ràpid i universal a dades, integració, representació contínua del territori, fàcil comprensió geogràfica, eficiència i millora de la comunicació interna i externa.
La bona base d'informació que disposa i un personal específicament preparat fa que la seva utilitat quedi especialment manifesta quan el volum i la urgència de dades a tractar és prou elevat perquè no sigui factible realitzar-la de forma manual.
Coordinació de l'activitat: FGC (Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya)
Període: gener 2012 – desembre 2013
Projecte emmarcat en el 7è Programa marc de la Unió Europea, iniciat el 2011, i amb una duració prevista de dos anys.
FGC hi participa, en consorci amb altres empreses europees, aportant-hi coneixement i actuant com a usuari final.
El projecte es fonamenta en el disseny de sistemes, senyalització i programari intel·ligent que simula el comportament de les persones en situacions d'emergència, com ara incendis, que requereixen l'evacuació ràpida i eficaç de les estacions ferroviàries.
FGC participa com a usuari final d'un conjunt d'eines i processos que tenen com a propòsit entendre millor com es comporten les persones durant l'evacuació dels espais públics, com poden ser les estacions de ferrocarril.
El projecte aplegarà les dades que reflecteixen el moviment i el comportament quan van sortint de l'estació.
Aquestes accions i comportaments s'enregistraran en vídeos per poder-les analitzar.
Està previst que a finals de 2013 o bé a començaments del 2014 es puguin començar a dur a terme simulacres d'evacuacions a algunes de les estacions d'FGC.
En aquestes proves es buscarà millorar la seguretat en el processos d'evacuació en els espais públics que puguin tenir-se en compte en el disseny d'estacions a tot Europa.
Coordinació de l'activitat: FGC (Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya)
Període: gener 2012 – desembre 2012
S'ha desenvolupat un nou programari per integrar la informació dels consums energètics per poder-los analitzar ràpidament i fer les accions correctores per gestionar-los cap a la minimització i, així, reduir el cost.
El nou sistema permetrà reduir al mínim el temps de resposta per aturar les despeses d'energia que depassen el llindar previst en el normal funcionament de la xarxa ferroviària d'FGC i les instal·lacions associades.
Les modificacions incorporades en relació amb el sistema anterior són:
Totes aquestes dades comparades i analitzades seguint la temperatura exterior i les decisions que calgui prendre segons les seves variacions.
Servei: Direcció General d'Urbanisme
S'ha dissenyat una aplicació que permet visualitzar sobre Google Earth informació georeferenciada necessària per elabora rels informes d'impacte i integració paisatgística.
D'una banda, els expedients sobre els quals cal emetre l'informe es georeferencien quan entren a la unitat.
De l'altra, s'ha configurat una aplicació que permet superposar a l'emplaçament de l'expedient informació cartogràfica necessària o útil per emetre l'informe corresponent (mapes dels catàlegs de paisatge, dels plans territorials parcials, mapa urbanístic de Catalunya, pla director urbanístic del sistema costaner, etc.).
Aquesta innovació permet elaborar els informes d'impacte i integració paisatgística de manera més ràpida i eficaç.
Aquesta innovació ha permès estalviar molt temps que abans es destinava a accedir per separat a cada font d'informació.
A més, és una aplicació d'utilitat general i fàcilment exportable a altres unitats.
S'ha dissenyat una aplicació que permet visualitzar sobre Google Earth informació georeferenciada necessària per elaborar els informes d'impacte i integració paisatgística.
Coordinació de l'activitat: DGC (Direcció General de Carreteres)
Període: gener 2013 – desembre 2013
Conèixer l'estat de cadascuna de les estructures i ponts de la xarxa de carreteres de la Generalitat de Catalunya.
Prioritzar actuacions de millora en aquelles estructures que presenten les patologies de més gravetat.
Fer diagnòstics estadístics de l'estat de conservació -tant en l'esfera global com particular- de les estructures i ponts de la xarxa Gencat.
Metodologia i aplicació informàtica que permet la gestió sistematitzada del patrimoni de ponts i estructures de la xarxa de carreteres de la Generalitat de Catalunya.
Els diferents equips d'inspecció d'estructures empren diàriament el GSPE com a eina bàsica de treball a l'hora d'examinar i estudiar els ponts i estructures existents.
Es defineix un protocol d'inventari i d'inspeccions per tal de conèixer l'estat de les estructures, no únicament en un moment puntual, sinó també l'evolució d'aquest estat en el temps i així poder avaluar correctament la possible aparició de patologies i poder actuar en conseqüència.
Segons aquest protocol, es realitzen inspeccions bàsiques i actualització d'inventari de les estructures, de manera periòdica, i inspeccions principals en les estructures amb un índex de gravetat superior a 3 (en una escala de 0 a 5).
Cal destacar que durant el 2013 s'ha continuat treballant en la definició i la millora dels processos del (GSPE), en especial les tasques següents:
El total d'estructures amb inspecció bàsica realitzada des de l'inici de la campanya del 2011 fins al 31 de desembre de 2013 és de 2.686, el que representa un 80% de les estructures de la xarxa.
La previsió és tenir inventariada tota la xarxa al desembre 2014.
La mitjana mensual d'estructures inspeccionades durant el 2013 és de 87.
El percentatge d'inspeccions bàsiques amb patologies greus respecte del total realitzat per a l'any 2013 és del 8%.
Patologia detectada en la inspecció bàsica
Període: gener 2013 – desembre 2013
Crear una base de dades compartida entre dues direccions generals que treballen en el tema comú del soroll per tal de compartir informació, coneixement i, fonamentalment, per no duplicar tasques i informar de forma única i consensuada.
Cal esmentar que el Servei per a la Prevenció de a Contaminació Acústica i Lluminosa de la DGQA ja disposa d'una base de dades i, per tant, es tractaria d'ampliar, modificar i/o adaptar l'existent.
A més de la base de dades, altres aspectes que consegüentment emanen són la creació d'un flux de coneixement, la unificació de criteris i la comunicació pel que fa al personal tècnic de les dues direccions generals.
La base de dades compartida, que es mostra a la imatge, elimina informació redundant, facilita l'accés a la informació i la distribució de tasques sobre una mateixa actuació reunida en un expedient.
La informació associada a un expedient resta aplegada en la taula principal de la base de dades.
S'ha desenvolupat també un formulari per introduir i consultar la informació que, de manera clara, separa els dos àmbits de coneixement que la base coordina:
Coordinació de l'activitat: DGC (Direcció General de Carreteres)
Període: gener 2013 – desembre 2013
Catalogar les barreres acústiques executades des del Departament amb un suport SIG, en què s'hi inclouen altres dades.
Es pretén augmentar l'accessibilitat de la informació, tant en l'àmbit extern com intern.
El suport SIG permetrà agilitar l'accés a les dades ja que s'inclouran en una taula en la qual figurarà el terme municipal, la longitud, l'alçària, el material, el tipus d'ancoratge i un enllaç mitjançant el qual s'accedirà a una o més fotografies.
Amb tot, a hores d'ara aquest projecte està en anàlisi per poder definir els requisits que haurà de complir l'aplicació.
S'ha fet un disseny preliminar de les característiques bàsiques del catàleg.
Altres participants: CIMNE (Centre Internacional de Mètodes Numèrics en Enginyeria)
Es tracta de millorar el sistema informàtic intel·ligent desenvolupat, que donava únicament suport a l'avantprojecte d'infraestructures urbanes (xarxes de serveis) dels projectes urbanístics.
L'acció està desenvolupada en Visual Basic amb objectes de GeoMedia i es porta a terme en col·laboració amb el CIMNE (Centre Internacional de Mètodes Numèrics en Enginyeria).
L'objectiu és que SISAU completi el disseny i càlcul de tots els capítols que formen el projecte d'urbanització, no només les xarxes d'infraestructures urbanes dels nous sectors urbanístics d'INCASÒL.
Per això es desenvolupen dos mòduls nous: el de Moviment de terres i pavimentació, i el de Lectura de dades GIS.
Les novetats que aporta SISAU són que, en fase de programació i planejament de futurs sectors, permetrà obtenir amb unes dades bàsiques (topografia, parcel·lari i rasants), amb molt poc temps i amb una alta fiabilitat, una aproximació dels costos d'urbanització per a poder estudiar la viabilitat dels projectes d'urbanització.
Gràcies a les millores assolides en l'ampliació del projecte SISAU permetrà validar els projectes d'urbanització i, fins i tot, es planteja en un futur oferir aquest servei a altres departaments de la Generalitat.
Per a més informació, podeu consultar la fitxa corresponent a la Memòria de 2010
Direcció de projecte: Direcció general d'Infraestructures i mobilitat terrestre
Període: gener 2014 - desembre 2014
Metodologia i aplicació informàtica que permet la gestió sistematitzada dels ferms per conèixer les dades sobre l'estat dels ferms a les carreteres de la Generalitat de Catalunya i, així, prioritzar, programar i determinar les actuacions de la Direcció general d'Infraestructures de mobilitat terrestre en aquesta matèria.
Els models de comportament previsible dels ferms s'estableixen d'acord amb les dades d'estat obtingudes amb aparells d'alt rendiment i de les dades del trànsit de vehicles pesants.
El sistema incorpora manuals i guies per sistematitzar procediments i criteris i fer un diagnòstic adequat de les necessitats de millora a les carreteres existents.
Els nous models de comportament, així com l'aplicació informàtica, s'han desenvolupat en col·laboració amb la càtedra de Camins de la UPC segons les bases de dades disponibles sobre l'estat dels ferms i els aforaments de trànsit.
Les estimacions obtingudes de l'estat de la xarxa pel que fa als ferms s'obtenen mitjançant les corbes d'evolució.
Un cop obtingudes aquestes estimacions es poden definir estratègies de conservació amb la possibilitat d'incloure en l'anàlisi diferents alternatives de conservació que comportaran, per tant, diferents actuacions.
Direcció de projecte: Direcció general d'Infraestructures i mobilitat terrestre
Període: gener 2014 - desembre 2014
Metodologia i aplicació informàtica que permet la gestió sistematitzada de la seguretat viària.
La finalitat és conèixer les dades sobre la seguretat de les carreteres de la xarxa de la Generalitat de Catalunya per elaborar de manera sistematitzada la planificació i les actuacions de la DGIMT en aquesta matèria.
Aquest sistema incorpora manuals i guies per sistematitzar procediments i criteris, i així fer un diagnòstic adequat de les necessitats de millora a les carreteres existents.
Per fer els manuals i les guies es disposa de l'experiència pròpia assolida en el tractament diari de la seguretat viària, així com amb les experiències i especificacions alienes que s'hi puguin aplicar.
El programari està desenvolupat sobre Geomedia i forma part del graf corporatiu.
Més concretament, el sistema permet un coneixement continu de l'accidentalitat de la xarxa, amb un històric de tota la documentació del protocol de mortals i greus, protocol de TCA, auditories de seguretat viària, inspeccions de la seguretat viària.
Amb aquestes dades genera informes d'accidentalitat per a l'anàlisi de la seguretat viària, així com la possibilitat de tenir consultes predeterminades i personalitzades exportables a arxius excel.
Amb eines concretes de seguiment del protocol de mortals i greus de cada TCA, i també de validació dels informes del protocol de mortals i greus i del protocol de TCA.
Direcció de projecte: Direcció general d'Infraestructures i mobilitat terrestre
Període: gener 2014 – desembre 2014
Sistema que, sobre un graf de les infraestructures de les xarxes viària, ferroviària i de la resta de transport públic a Catalunya, incorpora eines de previsió de la demanda de transport (per exemple, models d'assignació o de repartiment modal) i d'anàlisi de l'oferta de transport (des de l'anàlisi de costos existents en la relació entre dos nuclis fins a aranyes de transport i mapes d'accessibilitats).
La introducció d'aquesta nova funcionalitat incorpora:
Els objectius són preparar l'entorn per substituir el graf actual pel graf viari i ferroviari elaborat i mantingut per la Subdirecció general de Planificació i projectes viaris, tot i que encara només s'ha substituït el graf viari.
A hores d'ara, el SIMCAT segueix funcionant amb el graf ferroviari i la seva substitució queda per a la propera actualització de l'eina.
A més, l'actualització de la segmentació del mapa de trànsit de Catalunya a 2012 comporta tornar a calibrar el model de previsió de trànsit disponible.
També s'elaborarà el mapa de trànsit continu de la xarxa viària corresponent a l'any 2013, i l'actualització de base del sistema, de les dades de demanda dels modes ferroviaris i del transport públic per carretera.
A més, es portaran a terme els càlculs d'emissions per a l'any 2012 i la resta de càlculs associats al sistema.
Direcció de projecte: Direcció General d'Infraestructures i Mobilitat Terrestre
Període: gener 2014 - desembre 2014
L'objectiu és captar les dades del servei efectivament prestat per la xarxa de Rodalies utilitzant quatre dispositius genèrics Android, de baix cost ( smartphones i/o tablets ) i alta fiabilitat, embarcats durant dos mesos.
La tecnologia desenvolupada per l'empresa consultora ha de permetre, utilitzant el GPS dels dispositius propis, monitoritzar la posició dels vehicles dins de la xarxa i calcular velocitats i temps d'arribada a les estacions.
Per tant, possibilitarà comparar els registres obtinguts durant la prestació del servei amb el servei teòric programat.
En concret, s'està dissenyant una prova pilot per a l'accés, mitjançant una plataforma web, a les dades actuals i a les històriques sobre les diferències entre el servei teòric i el real que presta Rodalies de Catalunya, així com visualitzar les posicions en temps real dels trens equipats.
Aquesta informació també es podrà consultar mitjançant els informes definits d'acord amb les necessitats de la secretaria d'Infraestructures i Mobilitat.
Els terminis del projecte, així com les diferents etapes, es poden seguir en el diagrama de GANT següent:
Nova metodologia per a l'estudi de connectivitat ecològica que permeti detectar els àmbits crítics per al manteniment de la funcionalitat connectora, concretant-los amb un nivell de detall que serveixi per orientar les avaluacions ambientals dels plans i els projectes que es tramitin en un àmbit territorial determinat.
La metodologia es presenta i s'aplica en un estudi de cas en l'àmbit de les comarques gironines on una de les problemàtiques que ha estat identificada a escala del planejament territorial parcial és l'efecte barrera que produeixen actualment la carretera A-26 i els sòl urbans i urbanitzables existents entre l'Alta Garrotxa i el riu Fluvià.
L'activitat de desenvolupament urbanístic i l'execució de projectes en tot aquest àmbit en els darrers anys, particularment en el tram Castellfollit-Besalú, ha fet palesa la necessitat de disposar d'un estudi de detall i alhora global de l'àmbit.
Obtenir una eina conclusiva i aplicable en la presa de decisions territorials sobre la protecció i la millora de la connectivitat dins la matriu territorial d'un àmbit amb pressió urbana i presència d'infraestructures amb efecte barrera.
La nova metodologia permet identificar els sectors del territori, contrastar i complementar els espais d'interès connector delimitats pel planejament territorial, per tal de zonificar els espais d'interès connector i els espais de valor territorialment estratègic per garantir la funcionalitat dels connectors ecològics de la matriu territorial.
Aquest treball permet detectar els àmbits crítics i preveure mesures concretes de protecció, millora o recuperació de la funcionalitat connectora, que es recullen en un programa de mesures d'actuació avaluable a través d'un programa de seguiment.
Nous mètodes i criteris d'avaluació