projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
L'Estadística de regulació d'ocupació ofereix dades dels procediments de regulació d'ocupació acabats, tant resolts com comunicats, i dels treballadors afectats segons tipus i forma d'acabament; dades dels procediments autoritzats i dels comunicats no desistits, i dels treballadors afectats per sexe segons tipus, efecte, òrgan de resolució o de comunicació, causa al·legada, divisió econòmica i territori.
La font bàsica d'informació per als procediments de regulació d'ocupació iniciats a partir del 12 de febrer de 2012 és doble: d'una banda hi ha els comunicats d'acomiadaments col·lectius, de suspensions de contractes i de reduccions de jornada temporals que recullen les decisions empresarials i que es dipositen en alguna autoritat laboral; en el cas dels procediments de regulació d'ocupació de força major i d'aquells que afecten els socis de societats cooperatives, es manté la fitxa estadística existent abans de l'entrada en vigor del Reial decret llei 3/2012 i que s'omple per a cada expedient presentat i resolt, en primera instància, per l'autoritat laboral.
A partir del mes de març s'ha adaptat el contingut de les publicacions a les circumstàncies dels darrers mesos.
Per aquesta mateixa raó no és possible actualitzar la consulta interactiva.
La rotació laboral mesura el nombre de contractes que formalitzen aquelles persones que han estat contractades una o més vegades al llarg de l'any.
L'informe de rotació laboral analitza la contractació laboral registrada durant l'any amb l'objectiu de determinar quin és el grau de rotació laboral dins del mercat de treball català i quins són els col·lectius més afectats.
A més de l'anàlisi dels resultats globals, les dades es desagreguen per sexe, edat, nivell de formació, grup ocupacional, sector econòmic i comarques.
També es realitza una anàlisi específica de la rotació per al col·lectiu estranger, així com per a les empreses de treball temporal i un apartat on s'estudia la rotació laboral dins la mateixa empresa i entre empreses diferents.
L'informe també inclou un apartat inicial dedicat a l'anàlisi de la temporalitat laboral dins el mercat laboral català, a partir de les dades de l'EPA.
A partir de l'informe de l'any 2019 s'empra com a font per al càlcul de la rotació laboral els fitxers estadístics mensuals (estadística oficial de contractació laboral).
En els informes anteriors, la font corresponia al registre diari de contractes i per tant, les dades no són completament comparables.
Per facilitar la comparabilitat de la informació, en l'informe de 2019 s'inclouen dades revisades de la sèrie històrica amb la nova font origen de la informació.
Prevención 10 és una iniciativa de l'Institut Nacional de Seguretat i Higiene en el Treball (INSHT), que és qui defineix els requisits d'execució i implantació.
Conté l'eina evalua-t, que permet, a partir de la informació aportada per la persona usuària, generar la documentació relativa a l'activitat preventiva de l'empresa, en concret, el pla de prevenció, l'avaluació de riscos laborals i la planificació de l'activitat preventiva de l'empresa per als llocs de treball inclosos a l'eina.
Només poden utilitzar evalua-t les empreses que reuneixin els requisits següents:
L'ús d'evalua-t no és suficient per fer la prevenció de riscos laborals d'una empresa.
Cal tenir present que evalua-t és simplement una eina de gestió i, per això, caldrà desenvolupar altres accions de prevenció no incloses a l'eina, com són la informació, consulta i organització de la participació de les persones treballadores, la coordinació d'activitats empresarials, les actuacions en cas d'emergències i primers auxilis o la investigació dels danys a la salut que puguin ocórrer.
D'altra banda, hi ha activitats que caldrà concertar amb un servei de prevenció aliè, com ara la vigilància de la salut, la formació dels treballadors i treballadores en prevenció de riscos laborals o bé l'avaluació dels llocs de treball que no estiguin inclosos a l'eina evalua-t.
L'empresari/ària que opta per utilitzar aquesta eina per a la gestió de la prevenció de riscos de la seva empresa ha de tenir present que:
No, les situacions de conflicte interpersonal entre dos o més treballadors no suposen cap inconvenient per dur a terme l'avaluació dels riscos psicosocials.
Malgrat que el conflicte pertany a l'àmbit de les relacions laborals i la gestió de Recursos Humans, algunes dificultats en la relació entre les persones poden tenir la seva causa en condicions organitzatives que donen lloc a riscos psicosocials.
És per això que en l'abordatge d'un conflicte interpersonal cal identificar correctament si els elements que el constitueixen i estan en el seu origen són de l'àmbit laboral o no.
Si ho són, cal diferenciar si formen part de les relacions laborals i acords contractuals o de l'organització del treball.
Independentment d'això, quan es planteja dur a terme l'avaluació dels riscos psicosocials, el fet que es tingui coneixement de l'existència d'un conflicte interpersonal no és cap impediment per realitzar-la.
L'ús de metodologies d'avaluació adequades, com és el cas de CoPsoQ PSQCAT, que inclouen la màxima participació (desitjablement, de tot el personal) de la unitat d'anàlisi, assegura que l'avaluació no es veurà afectada per la coexistència de conflictes entre dues persones ja que no alterarà els resultats del conjunt en cas que l'origen no sigui l'organització del treball.
Si ho és, seria un indicador que la realització de l'avaluació de riscos era necessària.
La identificació dels aspectes de l'organització que són factors de risc per a la salut de totes les persones exposades són els que caldrà treballar per identificar el seu origen i establir les mesures preventives adients, al marge de gestionar el conflicte, independentment, en el marc de les relacions laborals.
La Llei 31/1995, de 8 de novembre, de prevenció de riscos laborals (LPRL), no inclou dins del seu àmbit general d'aplicació els treballadors autònoms que no tenen treballadors al seu càrrec.
En principi, per tant, la normativa de prevenció de riscos no s'aplica al treballador autònom si no ho estableix expressament.
Així la Llei de l'Estatut del treballador autònom (LETA) preveu a l'article 5.b) el deure bàsic dels treballadors autònoms de complir amb les obligacions en matèria de seguretat i salut laborals que la llei o els contractes que tinguin subscrits els imposin, així com de seguir les normes de caràcter col·lectiu derivades del lloc de prestació dels serveis.
De manera específica, la normativa de coordinació d'activitats empresarials, pel que fa a la situació originada quan en un mateix centre de treball es desenvolupen activitats mitjançant treballadors de dues o més empreses o treballadors autònoms, imposa que l'esmentada coordinació d'activitats empresarials s'ha d'efectuar d'acord amb el que estableix el Reial decret 171/2004, de 30 de gener, pel qual es desplega l'article 24 de la Llei 31/1995, de 8 de novembre, en matèria de coordinació d'activitats empresarials.
En aquesta norma s'especifiquen les obligacions que corresponen a cadascun dels empresaris o treballadors autònoms, segons la seva situació en relació amb el centre de treball on es desenvolupen les activitats, és a dir, empresari o autònom concurrent, titular o principal.
La LETA regula directament aquestes obligacions (articles 8.3 i 4).
També s'imposen obligacions als autònoms directament en la Llei 32/2006, de 18 d'octubre, reguladora de la subcontractació en el sector de la construcció, en el cas que sigui un treballador autònom del sector de la construcció.
Es pot esmentar, com a referència legal que s'ocupa específicament dels treballadors autònoms, el Reial decret 1627/1997, de 24 d'octubre, en l'àmbit de la construcció, així l'article 12.1.f) estableix com a obligació expressa per al treballador autònom la d'elegir i utilitzar equips de protecció individual en els termes que preveu el Reial decret 773/1997, de 30 de maig.
Els treballadors autònoms que no tenen treballadors al seu càrrec no tenen l'obligació de comptar amb una organització preventiva determinada, ja que no estan inclosos en l'àmbit d'aplicació de la Llei 31/1995, de 8 de novembre, de prevenció de riscos laborals.
En el cas que el treballador autònom disposi de treballadors assalariats, llavors el treballador autònom té la consideració d'empresari a efectes laborals i, per tant, li és aplicable el conjunt de la normativa en prevenció de riscos laborals.
No, el treballador autònom, en tant que no tingui treballadors al seu càrrec, no té la consideració d'empresari i, per tant, no té l'obligació de comunicar la declaració d'obertura de centre de treball.
No, d'acord amb l'article 5 de la Llei Ley 32/2006, de 18 de octubre, de 18 d'octubre, reguladora de la subcontractació en el sector de la construcció, el treballador autònom no pot subcontractar les feines que li han encomanat ni a altres empreses subcontractistes ni a altres treballadors autònoms.
Podeu demanar les publicacions gratuïtes mitjançant l'enllaç a la Bústia de contacte que trobareu al final d'aquesta pàgina.Cal tenir en compte que la informació que apareix als manuals pot haver estat modificada per canvis normatius posteriors a la seva edició.
Consulteu la informació actualitzada que consta a la web sobre cada tipus de tràmit d'inscripció.
Consulta el material de les sessions dels Cicles Formatius RScat.
Una pràctica responsable generadora de valor.
La Comissió de Responsabilitat Social es posa en marxa.
L'Agenda 2030, una oportunitat de desenvolupament sostenible pels sindicats.
Una nova eina estratègica pel canvi.
Servei d'anàlisi d'experiències i Directori RScat
El Consell de Relacions Laborals i el Departament de Treball, Afers Socials i Famílies posen en marxa un nou espai web de referència a Catalunya que posarà l'accent en l'àmbit laboral i social de la responsabilitat social.
Inscripcions obertes (6 de novembre, Barcelona).
Inscripcions obertes al taller pràctic (14 de novembre, Barcelona).
Explica'ns la teva i enriquim plegats el mapa interactiu.
Generar valor als grups d'interès, el nou compromís.
Servei d'anàlisi d'experiències i Directori RScat
El curs de nivell bàsic de seguretat i salut en el treball que imparteix l'Institut de Seguretat i Salut Laboral compleix amb el contingut formatiu que estableix l'annex IV del Reial decret 39/1997, de 17 de gener, pel qual s'aprova el Reglament dels serveis de prevenció.
Programa i documentació de suport:
Montse Ramon, l'Executive Board de l'empresa, comparteix els valors que els han permès enfortir-se com a empresa.
- I Cicle formatiu de la persona de referència
- Jornada Aterrem l'Agenda 2030 en l'àmbit local a Girona
Consulta les novetats responsables i actualitza el teu coneixement.
Conservar els oceans, mars i recursos marins és responsabilitat de tots.
El Pacte Mundial per una Migració Segura, Ordenada i Regular
Durant els dies 10 i 11 de desembre es van reunir a Marràqueix més de 150 països per aprovar el Pacte Mundial sobre Migració.
Tot i que el Pacte no és vinculant, és el primer acord global per entendre els beneficis de la migració i protegir les persones immigrants en situació irregular.
El Pacte Mundial sobre Migració va gaudir d'un gran consens entre els països assistents a la cimera.
No obstant això, països importants com els Estats Units, Xile o Austràlia s'han desmarcat del Pacte.
També ho han fet alguns països europeus com Àustria, República Txeca, Hongria, Polònia, Letònia o Eslovàquia.
L'Acord està estructurat al voltant de 23 grans objectius.
N'hi ha de genèrics, com la cooperació per abordar les causes que motiven la migració o la millora de les vies de migració legal, però també hi ha compromisos concrets, com mesures contra el tràfic de persones i la tracta de blanques, mesures per evitar la separació de famílies, o el reconeixement del dret de les persones immigrades en situació irregular a rebre salut i educació en els països de destinació.
Aquest primer acord global sobre migració s'adopta en un moment on el fenomen de les migracions s'ha incrementat substancialment ateses les situacions als països d'origen, i es preveu que augmenti, sobretot a causa del canvi climàtic.
Aquest fet provoca tensions als països de destinació, sovint motivades per creences falses, com que el treball dels immigrants beneficia majoritàriament els països d'origen.
El Pacte Mundial sobre Migració té una incidència directa en els Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS) adoptats per les Nacions Unides en el marc de l'Agenda 2030.
Segons l'Organització Internacional del Treball (OIT) en la plataforma sobre fites dels ODS pertinents vinculats amb la migració laboral, el Pacte té una relació amb l'ODS 8 (Treball decent i creixement econòmic) i l'ODS 10 (Reducció de les desigualtats).
En aquest sentit, les entitats privades poden actuar de palanca per ajudar a la consecució dels ODS 8 i 10, i donar resposta al Pacte Mundial de Migració, tot al mateix temps.
A continuació es recullen algunes de les accions que les empreses poden dur a terme en els països de destinació:
I aquestes són algunes de les accions que les empreses poden impulsar als països d'origen:
Les empreses, tant del país d'origen com de destinació, són una peça clau en el procés de construcció d'un món que vetlli per les migracions i per la consecució de l'Agenda 2030.
La millor eina per prendre el pols a la responsabilitat social a Catalunya: Directori RScat.
Al Directori hi trobareu totes les experiències analitzades pel Grup Tècnic de Responsabilitat Social del Consell de Relacions Laborals, que es compon pel Govern i les organitzacions sindicals i empresarials més representatives de Catalunya.
Fundació Portolà és un centre especial de treball que té com a objectiu facilitar la integració social i laboral de persones amb discapacitat intel·lectual.
S'incorpora al Directori RScat amb la seva Memòria 2017 i disposa també del certificat de gestió de qualitat (ISO 9001) en: centre especial de treball, serveis externs de neteja i jardiners, i suport sociolaboral.
Destaca la formació i l'assistència professional que proporciona a la seva plantilla.
Fundació Privada Hospital de la Santa Creu i Sant Pau té uns 50 treballadors i està ubicada dins del recinte modernista del propi Hospital a Barcelona.
El seu pla d'acció social i recerca recull diversos programes i iniciatives destinats a donar suport a l'assistència sanitària, la docència, la recerca i els projectes de caire social.
S'incorpora al Directori RScat amb un Informe Progrés 2015-2016 seguint les orientacions del Pacte Mundial de les Nacions Unides, el desenvolupament del Codi de Bon Govern i els diversos programes d'accions socials.
Osonament és una fundació sense ànim de lucre que integra tots els recursos comunitaris de la comarca d'Osona adreçats a l'atenció de persones amb problemes de salut mental i addiccions.
S'incorpora al Directori RScat amb la Memòria 2017, la certificació ISO 9001:2008 com a sistema de gestió de qualitat i el seu compromís amb la igualtat en l'entorn laboral mitjançant un pla per a la igualtat entre dones i homes, i un protocol de prevenció i abordatge de l'assetjament sexual i per raó de sexe.
Les organitzacions que consoliden el seu compromís amb la responsabilitat social que destaquem són:
Tarannà Club de Viatges és una empresa petita de viatges de turisme sostenible que es va incorporar al Directori RScat l'any 2013.
Publica anualment un Informe de Sostenibilitat i en el de l'any 2017 es remarca la importància dels ODS dins de la gestió de l'empresa com un element fonamental i transversal.
Us animem a que ens expliqueu totes les accions que esteu impulsant en matèria de responsabilitat social a: [EMAIL]
La Comissió de Responsabilitat Social del Consell de Relacions Laborals comença l'any 2019 amb un nou pla de treball.
El passat 21 de desembre de 2018, el Govern i les organitzacions sindicals i empresarials més representatives de Catalunya, reunides en la sessió del Ple del Consell de Relacions Laborals, van aprovar el nou Pla de treball 2019.
Aquesta planificació ha estat elaborada a partir de les de línies prioritàries establertes en l'anterior Ple del Consell celebrat durant el mes de juliol, on es van tenir en compte els continguts de l'Acord Interprofessional de Catalunya 2018-2020 i del Pla de Govern de la XII legislatura, a més d'objectius i actuacions amb vocació de permanència i previstos en les planificacions anteriors que responen a interessos compartits.
Amb tres grans objectius estratègics, la Comissió de Responsabilitat Social continuarà impulsant el coneixement de les noves eines presentades recentment (Marc de referència, Recomanacions a la negociació col·lectiva i Guia d'eines de gestió per a PIMES) així com la incorporació dels Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS) en el marc català de les relacions sociolaborals.
Així mateix, ha de promoure la incorporació de models més ètics, justos i competitius a les empreses, organitzacions i administracions catalanes mitjançant el Directori RScat de bones pràctiques d'RS, la publicació de nous monogràfics sobre l'Agenda 2030 i del butlletí RScat, entre altres accions.
En l'àmbit del coneixement i l'aprenentatge, el 2019 serà un any molt especial perquè el Cicle formatiu de responsabilitat social celebra el seu cinquè aniversari.
En aquesta edició es tractaran continguts innovadors que facilitin l'impuls d'una cultura de la competitivitat responsable i l'abordatge de l'evolució constant de les organitzacions en un entorn canviant.
Les agendes institucionals prioritzen l'ODS 8 durant l'any 2019
Després de la crisi econòmica de 2008 i les recessions globals que s'han succeït al llarg dels darrers anys, l'economia mundial continua recuperant-se, però amb un creixement més lent, un augment de les desigualtats i un dèficit de llocs de treball per absorbir la creixent força laboral.
A més a més, l'Organització Internacional del Treball (OIT), que enguany celebra el seu centenari de creació, considera que el concepte de treball decent no consisteix només a trobar una feina, sinó en l'oportunitat d'accedir a una ocupació productiva que generi un ingrés just, la seguretat en el lloc de treball i la protecció social per a les famílies, clau per a la cohesió social de qualsevol país.
Per tots aquests motius, l'Agenda 2030 de Nacions Unides va dedicar uns dels seus 17 Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS) al treball digne i el creixement econòmic (ODS núm. 8) i, enguany, el Fòrum Polític d'Alt Nivell, promotor de la rendició de comptes d'aquests reptes globals, posarà el seu focus en els avenços d'aquest objectiu.
Per a Catalunya, i d'acord amb l'informe elaborat pel Consell Assessor de Desenvolupament Sostenible, els reptes que planteja aquest objectiu són nombrosos i exigents.
Van des d'incrementar la productivitat del treball i reduir la creixent desigualtat econòmica fins a prioritzar la lluita contra l'atur juvenil i de llarga durada, així com reduir la taxa de risc de pobresa en el treball i la precarietat laboral, entre d'altres.
Alineats amb aquest objectiu i des de fa més d'una dècada, la Generalitat i les organitzacions sindicals i empresarials més representatives de Catalunya treballen conjuntament en el Consell de Relacions Laborals, l'espai estable de diàleg i concertació social en matèria laboral, per tal d'avançar cap a una societat més competitiva, justa i cohesionada.
Per mitjà de la negociació col·lectiva i la definició conjunta d'objectius de la Inspecció de Treball, i amb recomanacions en matèria de seguretat i salut laboral, contractació laboral, igualtat, responsabilitat social i els joves i treball, el Consell contribueix a l'assoliment real dels reptes que planteja l'ODS 8 per a Catalunya i el nou pla de treball 2019 així ho reflecteix.
Mathilde Penard membres de l'organització Ciutats i Governs Locals Units
L'adopció per part de les Nacions Unides de l'Agenda 2030, l'Acord de París sobre el Clima i el Marc de Sendai per a la Reducció del Risc de Desastres, així com la Nova Agenda Urbana, va marcar en 2015-2016 un canvi profund en la visió mundial del desenvolupament amb el repte de construir una societat més inclusiva, pròspera i sostenible que eliminés la pobresa i preservés el futur del nostre planeta.
Ciutats i Governs Locals Units (CGLU), la principal organització mundial de governs locals i regionals (la seu de la qual és a Barcelona), impulsa la localització d'aquestes agendes, convençuda que la majoria dels objectius només podran ser assolits si s'implementen a les ciutats i territoris i amb una àmplia participació ciutadana.
Amb aquesta finalitat, CGLU ha establert quatre eixos d'acció estratègics per involucrar-ne els membres:
CGLU considera que la localització dels ODS és una oportunitat única per millorar la qualitat de vida a les ciutats i territoris mitjançant la producció de solucions i innovacions que afavoreixin la constitució d'àmplies aliances locals entre governs locals i la ciutadania.
Quan s'adquireix un servei i/o un producte, no només s'està duent a terme una transacció, sinó que s'estan comprant altres intangibles que perduren en el temps.
Parlem d'aspectes immaterials, que ni es veuen ni es toquen, com els valors, les emocions, les experiències, els vincles o els compromisos.
La definició i la gestió d'intangibles és un dels grans reptes als que s'enfronten totes les organitzacions independentment de la seva mida, especialment en un context com l'actual on les persones consumidores demanen que les organitzacions assumeixin uns valors i/o uns compromisos amb els quals es puguin sentir identificats.
Perquè gestionar els intangibles és sinònim de crear valor.
És en aquest punt on la Responsabilitat Social Corporativa (RSC) juga un paper fonamental perquè ajuda a incorporar aquests valors d'una manera integral i integrada dins de l'organització.
Donat que l'RSC té a veure amb els àmbits social, laboral, ambiental, econòmic i de bon govern, ajuda a materialitzar els intangibles estructurant l'actuació de l'empresa a partir dels seus valors.
Per exemple, una empresa que ha definit el seu compromís amb els drets humans i que vol ser reconeguda com a tal, haurà d'integrar aquest de forma coherent a tota la seva cadena de valor: des de la compra de matèries primeres, fins a la venda del producte tot i que pugui semblar una disminució de beneficis en alguns moments.
En els darrers mesos, empreses de totes les mides i de sectors molt diversos des del turístic al tèxtil, han vist com la fermesa en la defensa dels seus valors com a marca -igualtat d'oportunitats, lluita contra la discriminació, desenvolupament sostenible, etc.- ha estat qüestionada per una part dels consumidors quan existeixen incoherències en algun punt de la cadena de valor.
Davant d'aquesta situació, s'obre un debat més que interessant: com influencien els valors i l'estratègia de marca de les organitzacions en el posicionament de les persones consumidores?
Quina estratègia de comunicació ha de seguir l'organització?
La Responsabilitat Social Corporativa com a eina de creació de valor