Els projectes de cooperació al desenvolupament rebran 17,9 milions d'euros en les convocatòries d'ajudes de 2019 i 2020.
Es preveu un augment de 20,82M€ anuals fins a l'any 2022.
Aquest consens s'ha plasmat en la roda de premsa amb la participació de Lluís Puigdemont, president del Consell de Català de Cooperació al Desenvolupament, així com amb la presència de Luca Gervasoni, president de laFede.
A més, el conseller Bosch ha entregat a Lluís Puigdemont una carta per refermar el compromís del Govern. "
Estem contents de poder arribar a l'objectiu del 0,7% el 2030 ", ha afirmat el president del Consell Català de Cooperació al Desenvolupament, que ha admès que l'acord ha arribat en una situació complexa: "Hem passat un moment anòmal amb l'aplicació de l'article 155 i amb l'existència de presos polítics i exiliats ".
Tot i això, Puigdemont ha opinat que el Pla Director posa "unes bases sòlides", amb l'acord pel 0,7% com a punta de llança.
Gervasoni, per la seva banda, ha subratllat la importància de la societat civil per "salvar la política de cooperació", així com ha assegurat que laFede vetllarà perquè aquest acord es compleixi.
Pel que fa al moment en què s'arriba a aquest acord, Bosch ha marcat diferències entre la situació actual i la del 2010, en què es va reduir dràsticament la inversió en cooperació al desenvolupament dins del context de la crisi econòmica. "
La tendència d'ara no és la de llavors –ha matisat el conseller- i, amb la situació actual de l'economia i la determinació del Govern, ho veiem clarament factible ".
Per a Bosch, l'acord presentat aquest dilluns " va en la tendència adequada per poder assolir l'objectiu del 0,7% l'any 2030 ".
El Director General de Cooperació, Manel Vila, ha explicat que, amb aquest augment pressupostari, caldrà estar a punt: " Ara toca activar la Direcció General i l'Agència Catalana de Cooperació al Desenvolupament per preparar-nos davant d'aquests reptes ".
El conseller ha volgut ampliar el focus d'aquest acord per augmentar la inversió en cooperació i l'ha emmarcat en una visió de Catalunya com a " país compromès i solidari ". "
És per això que fem un esforç molt substancial per assumir la xifra del 0,7% ", un indicador marcat per l'ONU " que pocs països compleixen ".
En aquest sentit, Bosch ha fet una declaració d'intencions: " Nosaltres, a partir d'una situació financera molt complicada, volem aspirar a una cooperació nòrdica ".
També s'incorpora una llista de països i pobles prioritaris, així com una sèrie de zones d'especial atenció i una altra de zones i col·lectius especialment vulnerables.
Entre les àrees d'especial importància per als propers quatre anys hi ha la Mediterrània, l'Àfrica i Amèrica Llatina.
De manera desglossada, aquests són els països prioritaris de l'acció per al desenvolupament: Guatemala, El Salvador, Nicaragua, Colòmbia, Equador, Bolívia, Tunísia, Marroc, Senegal, Gàmbia i Moçambic, a més de la població sahrauí, Bòsnia i Hercegovina, població palestina i població kurda com a zones i pobles d'especial atenció.
La decisió del Govern s'emmarca en la voluntat de desplegar una política pública d'acord amb el marc internacional de l'Agenda 2030 i dels seus Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS).
Adoptats per l'Assemblea General de Nacions Unides l'any 2015, els ODS representen una fita fonamental per al conjunt de les polítiques públiques, especialment per aquelles més vinculades amb el desenvolupament.