projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
VII Jornades de memòria històrica i democràtica a Olesa de Montserrat
Vista aèria d'Olesa de Montserrat.
Del 15 al 23 de febrer Olesa de Montserrat recordarà els 20 olesans i olesanes que van ser afusellats pel franquisme l'any 1939 amb diferents actes commemoratius i d'homenatge.
Conferència: 'Olesa, febrer de 1939'
A càrrec d'Oriol Dueñas (Memorial Democràtic) i Ermengol Gassiot (arqueòleg)
A càrrec de David Pintó i Martí Marsal
Dimarts, 19 de febrer, a les 20.00 h
Homenatge als 20 olesans i olesanes afusellats pel franquisme
Dissabte, 23 de febrer, a les 19.00 h
Concert: 'Sota les cunetes, justícia!'
Ajuntament d'Olesa de Montserrat, amb la col·laboració del Memorial Democràtic
El febrer de 1939, per bona part de l'opinió pública francesa, els refugiats de la Guerra Civil no eren res més que uns estrangers indésirables.
El tracte que van rebre per part de l'administració es va correspondre, en general, amb aquest qualificatiu.
Confinats als camps de concentració foren sotmesos a l'internament i l'exclusió.
Fins i tot, en alguns casos, aquells refugiats que eren considerats perillosos ideològicament, foren reclosos en recintes de caire disciplinari com fou el cas de la fortalesa de Cotlliure.
El recorregut s'iniciarà a Argelers amb una visita a la platja i al centre d'interpretació del camp, al centre del municipi.
Posteriorment, ens desplaçarem a Cotlliure, on es farà un recorregut pels escenaris de l'internament republicà i es finalitzarà amb una visita a la tomba del poeta exiliat, Antonio Machado.
Lloc de trobada: davant de l'Hotel Lido, Argelers
Nens i nenes de 7 a 12 anys 8 €
Preus reduïts per a grups de 10 o més participants: general 12 € - nens i nenes de 7 a 12 anys 5 €
Aquesta exposició explica la biografia de les germanes Úriz Pi, pioneres de la renovació pedagògica i de la lluita pels drets i les llibertats
Dimecres, 13 de febrer, a les 19 h.
L'exposició, que es podrà veure des del 13 de febrer i fins al 28 d'abril, mostra la trajectòria vital i professional de dues dones exemplars, Pepita i Elisa Úriz Pi.
Les dues germanes, d'origen navarrès, van ser pioneres de la renovació pedagògica de principis del s.
XX i van lluitar pels drets de les dones i els infants.
Abans d'emprendre el camí d'un exili sense retorn, van ser professores a les escoles de magisteri a Girona, Lleida, Tarragona i Barcelona.
S'hi podran veure un reguitzell de panells explicatius amb textos imatges que sintetitzen la vida de les dues germanes, així com reproduccions de documentació diversa que palesa els pas d'aquestes dues professionals de l'ensenyament per l'Escola Normal de Magisteri de Girona.
D'aquesta manera l'exposició contribueix a la recuperació de la memòria d'uns anys transcendentals per al nostre país.
La mostra ha estat produïda pel Concejo de Badostáin i per l'Ajuntament del Valle d'Egües (Navarra) i ha comptat amb la col·laboració de la Universitat de Girona, la Universitat de Lleida i la Societat d'Història de l'Educació dels països de llengua catalana.
Ha estat comissariada pel periodista i historiador Manuel Martorell.
Acte commemoratiu dins del 80è aniversari de l'exili republicà
Amb motiu dels actes commemoratius 'Camins de la Retirada 2019' tindrà lloc al MUME la incorporació de la bandera de l'Exèrcit republicà (100 Brigada Mixta - XI Divisió - Vè Cos d'Exèrcit) que va romandre durant molts anys a l'exili francès.
L'entrega la portarà a terme l'Associació catalana d'Expresos polítics del Franquisme.
Museu Memorial de l'Exili (La Jonquera) i Associació catalana d'Expresos polítics del Franquisme
Programa provisional d'activitats amb motiu del 80è aniversari de l'exili republicà (1939-2019)
Activitats commemoratives i culturals en record del pas de frontera, el febrer de 1939, de centenars de milers de persones, civils i militars, camí de l'exili, fugint de l'ocupació franquista de Catalunya els darrers mesos de la Guerra Civil Espanyola.
Ajuntament d'Argelès-sur-Mer i Associació FFREEE (Fils et Filles de Républicains Espagnols et Enfants de l'Exode) amb la col·laboració del Museu Memorial de l'Exili (La Jonquera)
L'acte comptarà amb la col·locació d'una llamborda Stolpersteine
El proper 16 de febrer, El Pont de Vilomara i Rocafort portarà a terme un acte d'homenatge als vilomarencs que van patir la Guerra Civil.
A l'acabar l'acte, es col·locarà una llamborda del projecte europeu de memòria Stolpersteine al vilomarenc Francesc Playà Traserra, supervivent del camp d'extermini de Mauthausen.
Ajuntament del Pont de Vilomara i Rocafort, amb la col·laboració Associació Història i Memòria de Manresa i el Memorial Democràtic
Joan Isaac actuarà acompanyat d'Antoni Olaf Sabater, Sílvia Comes, Olden i Miquel Pujadó
Aquest concert forma part de la programació dels actes commemoratius de la Retirada ' Camins de la Retirada 2019' organitzats per l'Associació FFREEE (Fils et Filles de Républicains Espagnols et Enfants de l'Exode) i per l'Ajuntament d'Argelers que tindran lloc entre el 21 i el 24 de febrer de 2019 a La Jonquera, Argelers, Sant Llorenç de Cerdans i Cotlliure.
Joan Isaac, nom artístic de Joan Vilaplana Comín (Esplugues de Llobregat, 1953), compositor i intèrpret en llengua catalana, poeta i músic, és una de les grans veus de la cançó d'autor catalana.
Pere Camps, director del festival de música BarnaSants (Cançó d'autor), d'aquest treball de Joan Isaac en diu:
"Les revoltes del 68, protagonitzades fonamentalment pels joves, especialment els universitaris, van ser el més proper a una insurrecció global des de la fi de la II Guerra Mundial.
D'aquestes revoltes, segurament les més icòniques foren l'anomenada Primavera de Praga o la del Maig francès, però, en menor o major intensitat, en van esclatar arreu del planeta: des de les grans manifestacions contra la guerra del Vietnam fins a la matança a la plaça de Tlatelolco a Mèxic, passant per les manifestacions universitàries antifranquistes.
Fins i tot es podria considerar part d'aquesta onada de rebel·lió contra l'statu quo la no menys famosa tardor calenta italiana de l'any 1969.
Varen esser mobilitzacions antiautoritàries, assembleàries, amb un fort contingut autogestionari, que posaven en qüestió no només les estructures de representació política i social imperants, sinó també, i molt especialment, la moral dominant, el sistema de valors del conservadorisme.
Un qüestionament que es va fer sempre proposant, i practicant, uns valors alternatius, que serien la llavor de l'alliberament personal, del canvi de mentalitat.
El pacifisme, l'ecologisme, i especialment el feminisme, van passar a primer pla i ja des de llavors formarien part indestriable de qualsevol proposta política progressista.
Aquestes revoltes van tenir i inspirar una banda sonora imprescindible.
Són les cançons de les revoltes del 68."
En aquest disc, Joan Isaac compta amb les col·laboracions de Jordi Batiste, Sílvia Comes, Marta Gómez, Ross Harper Stewart, Alessio Lega, Luz Mura, Yannis Papaioannou, Miquel Pujadó i Wayne Scott.
Museu Memorial de l'Exili (La Jonquera)
Cicle de tres sortides culturals i commemoratives, organitzades pel Museu d'Història de Girona i el MUME, amb trajectes que emulen els que milers de persones van emprendre obligats a inicis de 1939 que tindran lloc entre febrer i abril de 2019.
Visitarem el Memorial del Camp de Ribesaltes, lloc on foren internats, a partir del gener de 1941, refugiats republicans i altres ciutadans europeus que, per les seves idees polítiques o identitat cultural i religiosa, eren considerats indesitjables pel Règim de Vichy.
En acabat, ens dirigirem a Perpinyà, on dinarem i continuarem amb un recorregut guiat per diversos indrets de la ciutat que ens evocaran la situació d'emergència humanitària en què es trobava Perpinyà durant el primer semestre de 1939.
Guiatges a càrrec de Salomó Marquès, professor emèrit d'Història de l'Educació de la UdG; Jordi Font, director del Museu Memorial de l'Exili i Eric Forcada, historiador perpinyanès.
MUME i Museu d'Història de Girona, amb la col·laboració de l'Associació d'Amics del MUME
Instituts de la Comarca de l'Alt Empordà commemoraran el 80è aniversari
Alumnes de 4t d'ESO de l'Institut La Jonquera, a l'acte commemoratiu de l'exili republicà amb els INS de l'Alt Empordà
Aquest acte commemoratiu de l'exili republicà, organitzat pels instituts de secundària de l'Alt Empordà integrats al grup de treball Exili, Deportació i Holocaust, comptarà amb diferents activitats commemoratives a Figueres, La Jonquera, Agullana, Portbou, Elna, Cotlliure i Argelers, amb la participació de més de 500 alumnes.
MUME i Grup de Treball Exili, Deportació i Holocaust, Consell Comarcal de l'Alt Empordà i SEAE (Servei Educatiu de l'Alt Empordà)
El MUME organitza aquest homenatge el 26 de gener
Es tracta d'un acte commemoratiu per retre homenatge a tots els guerrillers llibertaris que, d'ençà del mateix 1939, en què Catalunya va ser ocupada per les tropes franquistes, van iniciar una llarga i aferrissada lluita contra la dictadura fins al 1963, en què va ser mort en combat l'últim maqui, Ramon Vila Capdevila.
Va ser una lluita desigual en què van deixar la vida centenars d'homes i de dones que no van acceptar la total negació de llibertats de la dictadura i van continuar lluitant fins al final per la llibertat.
Ha estat una lluita de resistència de més de vint anys que ha estat negada i silenciada pels pactes de la transició i pel règim del 1978, i que es vol recuperar de l'oblit.
Acte per a estudiants amb motiu del Dia Internacional en record de les víctimes de l'Holocaust i de prevenció de crims contra la humanitat.
El MUME, el Grup de Treball Exili, Deportació i Holocaust, el SEAE (Servei Educatiu de l'Alt Empordà), el Memorial Democràtic i el Consell Comarcal de l'Alt Empordà commemoren el Dia Internacional en record de les Víctimes de l'Holocaust i de prevenció de crims contra la humanitat amb alumnes de centres de secundària de l'Alt Empordà.
MUME i Grup de Treball Exili, Deportació i Holocaust, SEAE (Servei Educatiu de l'Alt Empordà), Memorial Democràtic i Consell Comarcal de l'Alt Empordà.
El Memorial Democràtic i el Departament d'Educació apleguen prop de vuit-cents joves en tres homenatges a Barcelona, Lleida i La Jonquera.
Dia Internacional de Commemoració en Memòria de les Víctimes de l'Holocaust amb estudiants a Terrassa l'any 2017
El 27 de gener de cada any se celebra, per designació de les Nacions Unides, el Dia Internacional en Memòria de les Víctimes de l'Holocaust.
Amb motiu d'aquesta rememoració, el Memorial Democràtic i el Departament d'Educació han organitzat, del 25 al 28 de gener, diversos actes pedagògics arreu del territori.
Enguany, més de 800 alumnes de diferents instituts de secundària participaran als diferents actes d'homenatge.
El Centre de Recursos Pedagògics del Tarragonès organitza, amb la col·laboració del Memorial Democràtic, aquesta activitat formativa
Es tracta d'un taller destinat a dotar de recursos educatius el professorat amb l'objectiu de dur a terme un treball globalitzat i competencial en les Ciències Socials.
Activitat gratuïta amb inscripció prèvia.
Centre de Recursos Pedagògics del Tarragonès, Departament d'Ensenyament i Memorial Democràtic
Centre de Recursos Pedagògics del Tarragonès.
Per entrar al Palau de la Generalitat caldrà presentar la invitació personal i un document d'identitat vàlid
L'1 de novembre del 2005, l'Assemblea General de les Nacions Unides va aprovar la resolució 60/7, que condemnava, sense excepcions, qualsevol manifestació d'intolerància religiosa, incitació, assetjament o violència contra persones o comunitats basada en l'origen ètnic o les creences religioses, a qualsevol lloc del món.
En aquest sentit, es designava el dia 27 de gener, aniversari de l'alliberament del camp d'extermini d'Auschwitz (1945), com el Dia Internacional de Commemoració en Memòria de les Víctimes de l'Holocaust i de Prevenció de Crims contra la Humanitat.
Alhora, s'instava, de manera urgent, tots els estats membres a desenvolupar programes educatius en memòria de la tragèdia per prevenir accions de genocidi.
Dins d'aquest context, la Generalitat de Catalunya commemora el Dia Internacional en Memòria de les Víctimes de l'Holocaust amb un acte que tindrà lloc el dia 29 de gener, per recordar un episodi de genocidi i de tortura en ple segle XX en què van morir assassinades més de sis milions de persones.
L'acte institucional presidit per la consellera de Justícia, Hble.
Ester Capella, comptarà, per una banda, amb la participació de Jordi Petit, president honorífic de la Coordinadora Gai-Lesbiana de Catalunya, i de Leopold Estapè, investigador expert en història de la diversitat sexual i de gènere, que impartiran una conferència amb el títol "Holocaust i repressió de la diversitat sexual sota el nazisme".
Elke Gryglewski, representant de la Casa Conferència Wannsee, espai memorial ubicat a prop de Berlín, dedicat a la pedagogia i a transmetre els coneixements del que va suposar la barbàrie del nazisme.
L'actuació musical anirà a càrrec de Meritxell Gené.
Tot seguit, es clourà la jornada amb la Cerimònia del Record, una encesa d'espelmes al Saló de Cent en memòria de totes les víctimes, organitzada per l'Ajuntament de Barcelona.
També, i com cada any, el Parlament de Catalunya commemorarà el Dia Internacional amb una cerimònia que tindrà lloc el dia 28 de gener.
El control d'accés s'obrirà a les 17:30 h.
Auditori del Palau de la Generalitat de Catalunya
L'exposició es podrà visitar al MUME
Quan al febrer de 1939 prop de 450.000 persones passaven la frontera per refugiar-se a França, a Catalunya començaven a arribar milers dels catalans que havien fugit l'estiu de 1936.
Es tractava d'un col·lectiu força més homogeni que l'exili de 1939, ja que estava representat pels catalans vinculats a les classes dirigents, a l'Església i a la dreta política.
La fugida de Catalunya es va produir gràcies a la tasca dels consolats estrangers a Barcelona, però sobretot a la dels consellers i del mateix president de la Generalitat, Lluís Companys.
Fugien del procés revolucionari i la consegüent repressió arran del fracàs colpista de 19 de juliol al Principat.
La majoria van embarcar al port de Barcelona en destinació al sud de França, però sobretot a Itàlia, a la ciutat de Gènova.
Els "catalans de Gènova" van romandre a l'estranger esperant que la guerra finalitzés.
Amb tot, quan aquesta va acabar, molts d'ells ja havien col·laborat econòmicament, personalment i professionalment a la causa franquista.
Tornaven a Catalunya darrere de les tropes franquistes per recuperar les seves propietats i contribuir a la configuració del "Nuevo Estado".
Exposició de l'1 de desembre de 2018 al 2 de febrer de 2019.
De dimarts a dissabte, de 10 a 18 h, i diumenges i festius, de 10 a 14 h.
Sala d'exposicions temporals del Museu Memorial de l'Exili (MUME)
La mostra es podrà visitar al Museu de l'Estampació
'Catalunya bombardejada' és una exposició que explica com la presència decisiva de l'aviació a la Guerra Civil va suposar un canvi de model d'enfrontament bèl·lic: per primera vegada la rereguarda es converteix en front de guerra i la població civil en blanc de l'enemic.
La mostra posa en valor les múltiples mostres de resistència i solidaritat que la població civil oferí mitjançant, per exemple, la construcció de centenars de refugis per fer front als atacs indiscriminats de l'aviació feixista, principalment italiana i alemanya, que donava suport a l'exèrcit franquista.
Ens apropa també a com van ser els bombardeigs sobre tot Catalunya, amb especial atenció a les ciutats referents de la massacre, com són Barcelona, Lleida, Granollers, Tarragona, Reus o Figueres.
Dissabtes i diumenges, d'11 a 14h
Entre setmana, visites concertades per a grups (tel. 93 752 91 97; [EMAIL] )
Memorial Democràtic amb la col·laboració de l'Ajuntament de Premià de Mar
Pompeu Fabra després de 1939, la llengua a l'exili
Fins al 10 de desembre (places limitades) a:
L'any 2018 està dedicat a commemorar la figura i l'obra de Pompeu Fabra.
El Govern de Catalunya va acordar l'agost passat celebrar els 150 anys del naixement del lingüista i gramàtic català més il·lustre i el centenari de la publicació de la Gramàtica catalana.
Durant l'any, s'organitzen diverses activitats en memòria i reconeixement de qui fou un científic brillant que va codificar i modernitzar la llengua i la va fer apta per als diversos estils i funcions.
La celebració fa especial incidència en la seva aportació a la llengua, i també posa en valor el gran arrelament social de la seva figura i obra arreu de Catalunya.
10.00 h Sortida de l'autocar cap a Prada
11.30 h Ofrena a la tomba de Pompeu Fabra al cementiri de Prada i lectura de textos a càrrec de Maria Campillo.
12.00 h Un itinerari de la llengua exiliada a Prada: homenatge i record de Pompeu Fabra a càrrec de Mònica Montserrat i David Paloma
16.00h Arribada al MUME per a la sessió de la tarda
Taula rodona: La llengua i els lingüistes a l'exili amb Xavier Luna-Batlle (UAB) com a moderador i Josep Ferrer Costa (director de la Fundació Pere Coromines) i Josep Murgades (UB) com a ponents.
A continuació s'obrirà un torn de paraula.
19.00 h Es donarà l'acte per finalitzat
40 €, inclou desplaçament i dinar.
Museu Memorial de l'Exili, Fundació Carles Pi i Sunyer d'estudis autonòmics i locals.
Col·laboren Fundació Pau Casals, Centre d'Estudis sobre les Èpoques Franquista i Democràtica (CEFID, UAB), Grup d'Estudis de Literatura Catalana Contemporània (GELCC, UAB)
Espectacle de la companyia Veus Humanes, al Memorial Democràtic
Dissabte 22 de desembre, tindrà lloc a la seu del Memorial Democràtic la representacions de l'espectacle "Ja no tenen odi.
Ja no tenen rancor", a càrrec de la companyia Veus Humanes, a les 11:00 h.
Aquest espectacle, de Gerard Vázquez, s'emmarca dins del cicle d'activitats paral·leles de l'exposició "Víctimes (1939-1945)".
El disseny de so ha estat a càrrec de Francesc Cutillas i compta amb les veus d'Eva Lluch i Ramon Hernàndez.
Es tracta d'una proposta original que permet apropar-nos a la història des d'un vessant artístic i combina imatges, paraules i música.
L'activitat és gratuïta i l'aforament, limitat.
Per assistir-hi, cal inscriure-s'hi prèviament per correu electrònic a [EMAIL] o bé per telèfon al 93 634 73 68 (de dilluns a divendres, laborables, de 9 a 14 h).
Cal reservar prèviament enviant un correu electrònic a [EMAIL] o bé trucant al telèfon 93 634 73 68 (de dilluns a divendres, de 10 a 14 hores).
Dimarts 18 de desembre, a les 20.30 h, tindrà lloc un concert organitzat pel Memorial Democràtic que recull diferents peces musicals de la Nova Cançó que van patir la censura de la dictadura franquista.
El concert, comissariat per l'etnomusicòloga i historiadora Maria Salicrú-Maltas, recupera peces inèdites que mai van veure la llum per la culpa de l'actuació dels censors, així com les versions originals, desconegudes pel públic, de moltes cançons abans de patir la mutilació de la censura.
Les peces seleccionades corresponen a Lluís Llach, Quico Pi de la Serra, Raimon, Ovidi Montllor o Joan Baptista Humet, entre d'altres, i seran interpretades pels joves cantautors Pau Alabajos, Arnau Aymerich (Ebri Knight), Cesk Freixas, Meritxell Gené, Gemma Humet, Jordi Montañez i Marc Ràmia.
Maria Salicrú-Maltas contextualitza l'època de la censura: "La censura ha estat i és un mecanisme de repressió del qual la música n'és víctima com qualsevol art. Durant la dictadura franquista, la humiliació que patiren els artistes, periodistes, escriptors, músics i un llarg etcètera de creadors es va dur a terme amb prevaricació i mala intenció de manera continuada, fos quina fos la llei vigent.
"Tots els músics, independentment del seu estil, havien de presentar les lletres de les cançons que volien cantar en directe al corresponent Gobierno Civil i a la Delegación Provincial del Ministerio de Información y Turismo.
Per al concert, les cançons es podien autoritzar, denegar o prohibir per ordre del Delegat.
Pel que fa a les gravacions, les cançons podien ser autoritzades o bé denegades de forma parcial o íntegra.
En aquest cas, els artistes podien tornar a presentar a consideració una nova lletra.
"La decisió depenia de molts factors: el raonament del censor/a en els seus informes, l'acatament o refús dels seus caps, si ja existia una autorització prèvia de la cançó...
Aquest desconcert va portar els artistes a enginyar mecanismes de burla per no patir la mutilació de la seva obra, tant per a l'enregistrament de discos com per a les actuacions en directe.
"Una humiliació angoixant i contínua que volem dignificar divulgant algunes peces de la Nova Cançó en la seva versió original, abans que fossin reprimides per la censura, i donant a conèixer cançons que es volien enregistrar en un disc i que van ser denegades pel Ministerio.
Moltes d'elles van restar inèdites perquè l'artista es va negar a canviar-ne la lletra o bé perquè no va poder canviar-la per falta de temps."
Presentació del llibre de Joan Armangué al MUME
Diumenge 4 de novembre tindrà lloc la presentació del llibre Rafel Ramis (1880-1936).
En paraules de l'autor del llibre, "Ramis va ser un home de valors i ideals.
Un home que va treballar al servei del republicanisme, del socialisme i del catalanisme, sempre amb la voluntat de construir un país millor i més just.
Malgrat tota la feina feta, en els seus tres espais vitals, Figueres, París i Barcelona, la seva figura i la seva obra han caigut en l'oblit i, d'alguna manera, aquest llibre vol contribuir a recuperar i divulgar la seva trajectòria i ajudar a completar algun dels buits que, per desgràcia, encara presenten els relats sobre la història recent del nostre país".
La presentació anirà a càrrec de Joan Armangué, autor de l'obra, d' Albert Testart, historiador, i de Jordi Font, director del MUME.
Visita guiada organitzada per l'Associació Amics del MUME
El dissabte 3 de novembre tindrà lloc la visita guiada "Altres camins de l'exili.
L'Albera i el castell de Requesens", entre les 10 i les 13 h, al Castell de Requesens (La Jonquera).
La visita al castell serà a càrrec dels historiadors Lluís Serrano i Miquel Serrano, i inclourà un recorregut pels dos recintes principals, i l'explicació sobre la seva evolució històrica, la gran reforma del segle XX, les referències literàries al castell durant la primera meitat del segle XX i l'etapa de la Guerra Civil, l'exili republicà i la Segona Guerra Mundial.
El punt de trobada serà a les 10 h davant del MUME.
Cita al MUME a les 10 h per pujar en grup, o bé a les 11 h al Castell de Requesens.
4 € per persona (preu de l'entrada al castell)
Jordi Cabezas (president de l'Associació d'Amics del MUME) 629790906 | [EMAIL]
Associació d'Amics del MUME i Museu Memorial de l'Exili (MUME), amb la col·laboració de Som Cultura (Patronat de Turisme Girona Costa Brava)
L'exposició es podrà visitar al MUME
Sant Climent de Sescebes és un municipi de l'Alt Empordà que té la peculiaritat de formar part del paratge de l'Albera, de disposar d'una ruta megalítica i també d'una base militar (CIR.9) on, als anys vuitanta, hi rondaven més de 2.000 soldats i que, actualment, en actiu, n'acull uns 200 que, segurament, seran enviats a Afganistan, Iraq o a casa seva.
Sant Climent, com també Espolla, Cantallops i Capmany, es troba en una zona aspra i aïllada.
Una zona, amb els seus menhirs, la seva reserva natural, els seus militars, la seva frontera, la seva vinya i oli, la seva Passió de Setmana Santa i el seu caràcter perifèric.
El projecte artístic i etnogràfic de títol "Ésser Expropiat" té l'objectiu de crear una guia oberta i en procés, un anarxiu de lloc, més a prop de la "memòria que imagina" que de la "memòria que reprodueix".
Els autors del projecte fan de (re)col·leccionistes i de cronistes de la naturalesa paradoxal del lloc.
El projecte és una antiguia que permet apropar-se a la complexa fesomia d'aquesta àrea de l'Albera.
Aquesta "guia" escrita i imaginada, s'activa a través d'una exposició al MUME, que tindrà continuïtat, en un altre format, al Museu de l'Empordà.
Exposició del 24 de novembre de 2018 fins al 24 de febrer de 2019.
Espai Hall del MUME (Museu Memorial de l'Exili)