L'Espai Catalunya Europa de la Delegació del Govern de la Generalitat davant la Unió Europea presenta, fins al 24 de gener, l'exposició "1714.
Memòria gràfica d'una guerra", que dóna a conèixer una selecció de gravats sobre la Guerra de Successió a Catalunya.
L'exposició, que es va presentar prèviament al Palau Robert i al Centre Cultural Blanquerna de Madrid, forma part de les activitats que commemoren el Tricentenari, que recorda els fets de 1714 pels quals Catalunya va perdre les seves lleis i institucions pròpies, al final de la Guerra de Successió a la Corona espanyola.
La mostra exhibeix reproduccions de gravats de diversos formats, estils i procedències, amb textos explicatius en català, castellà i anglès, que han permès construir un discurs històric sobre la Guerra de Successió a la Corona hispànica (1701-1714), principalment a Catalunya.
Un conflicte internacional en què es van veure implicades les potències europees i que va tenir transcendents conseqüències en l'immediat escenari polític i socioeconòmic a Europa i al Nou Món.
Al llarg de la Guerra de Successió, en els principals tallers d'artistes, cartògrafs i gravadors d'Europa, es van realitzar centenars de gravats sobre el conflicte.
Aquestes obres oferien informació sobre les campanyes militars, els escenaris de la guerra i els fets polítics més rellevants.
Catalunya seria un dels escenaris bèl·lics principals en adherir-se, l'any 1705, a la causa austriacista i convertir Barcelona en la seu de la cort hispana de l'arxiduc Carles d'Àustria.
En aquest sentit, art i cartografia s'alien amb la història en una unió brillant.
La mostra es divideix en deu seccions i ofereix diverses lectures: la històrica; l'artística i la cartogràfica del set-cents, i també com es configura, al segle XIX, un imaginari col·lectiu sobre aquells esdeveniments que van ser una referència important per al catalanisme durant la Renaixença.
En l'acte inaugural, el delegat davant la UE del Govern de la Generalitat de Catalunya, Pere Puig i Anglada, va destacar el fet que la mostra sigui un dels actes de les commemoracions del Tricentenari dels fets pels quals Catalunya va perdre les seves lleis i institucions pròpies, al final de la Guerra de Successió a la Corona espanyola, i va afegir que "en aquell moment, el que volia el poble de Catalunya era governar-se a si mateix: un objectiu que, 300 anys més tard, continua sent de plena actualitat".
Per la seva banda, el director d'Atenció Ciutadana i Difusió del Govern de Catalunya, Ignasi Genovès, va recordar que "per a molts historiadors de la Guerra de Successió és la primera guerra d'abast europeu" i ha afegit que "no va ser únicament una guerra de dinasties, sinó també una contraposició de dos models d'entendre l'organització de l'Estat".
La comissària de l'exposició, Mercedes Morales, és doctora en història per la Universitat Autònoma de Barcelona, membre de la Junta de la Societat Catalana d'Estudis Històrics (Institut d'Estudis Catalans) i autora de diversos articles i llibres d'història.
Ha publicat, entre altres publicacions, "Parlament de Catalunya.
República, guerra civil i exili", "La Generalitat de Josep Irla i l'exili polític català", i "Memòria Gràfica de la Guerra de Successió" (editorial Base).