Equilibri de gènere en les empreses espanyoles, que examina les principals barreres i oportunitats que detecten les directives d'àrees funcionals del sector privat a Espanya, que avui dia suposen el 22%, i pretén comparar les diferències d'oportunitats entre dones i homes del mateix nivell organitzatiu.
Les més de 150 dones enquestades són llicenciades, tenen com a mínim un títol de postgrau en programes de direcció general d'ESADE i nivell d'anglès Advanced o superior.
Més del 85% té parella i, almenys, un fill.
Totes estan disposades a assumir llocs de major responsabilitat, ja sigui en la seva pròpia organització, en una altra o creant els seus propis negocis.
Entre les dades destaca que el 71,1% de les directives creu que existeix un tracte desigual a favor dels homes a l'hora d'ascendir a llocs d'alta responsabilitat.
Així mateix, el 40,6% de les enquestades considera que la desigualtat salarial és la barrera principal que es troba la dona en el mercat laboral, mentre que el 24,2% pensa que és la dificultat per a la conciliació.
En les conclusions l'estudi apunta que l'absència de polítiques internes que promoguin l'equilibri de gènere també és un fre important que s'ha de considerar.
La Fundació Bertelsmann ha publicat l'informe De refugiats a treballadors.
Cartografia de les mesures de suport a la integració en el mercat laboral per als sol·licitants d'asil i refugiats en els estats membres de la Unió Europea, elaborat pel Centre de Polítiques de Migració de l'Institut Universitari Europeu de Florència, que pretén proporcionar una millor comprensió dels desafiaments emergents en la política dirigida a la inserció laboral dels refugiats.
L'estudi està dividit en dos volums: el primer fa una anàlisi comparativa entre països i examina els resultats de les polítiques dutes a terme, mentre que el segon recull l'estudi en detall de cada país, n'extreu conclusions i fa recomanacions.
Els estats membres analitzats són Àustria, Dinamarca, França, Alemanya, Itàlia, Països Baixos, Espanya, Suècia i el Regne Unit.
L'estudi mostra que en el darrer any gairebé tots els països examinats han creat noves iniciatives o bé ampliat els programes existents per incloure els refugiats i identifica 94 programes diferents en els nou països.
Les ofertes més comuns són cursos d'idiomes i d'orientació, mesures per a l'avaluació de les competències professionals i serveis d'assessorament i d'ocupació.
El finançament necessari per a aquests programes en molts casos també s'ha incrementat significativament.
L'Organització Mundial del Comerç (OMC) ha publicat l' Informe sobre el comerç mundial 2016.
Igualtat de condicions per al comerç de les pimes, informe anual que en l'edició d'enguany examina la participació de les petites i mitjanes empreses en el comerç internacional i la manera en què la situació comercial internacional està canviant per a aquestes empreses, atesa la interconnexió creixent de l'economia mundial.
També estudia les actuacions que el sistema multilateral de comerç fa i pot fer per promoure una participació més àmplia i inclusiva de les pimes en els mercats mundials.
Després d'examinar la participació de les pimes en el comerç directe i en l'indirecte, en les cadenes de valor mundials, en el comerç electrònic internacional, la dinàmica d'internacionalització de les pimes, els obstacles a la seva participació en el comerç i la cooperació com a eina per promoure aquesta participació, l'estudi assenyala que les petites empreses segueixen enfrontant-se a obstacles al comerç desproporcionats i destaca la possibilitat d'adoptar mesures coherents de política nacional i internacional que potenciïn la capacitat de les pimes de participar en els mercats mundials d'una manera més eficaç.
També assenyala que la participació en el comerç és decisiva per ajudar les pimes a ser més productives i a créixer.
El Fons Monetari Internacional (FMI) ha publicat els tres informes sobre la situació i les perspectives de l'economia global: el World Economic Outlook (WEO), el Global Financial Stability Report (GFSR) i el Fiscal Monitor (FM).
Símptomes i remeis, analitza les forces responsables de la recent desacceleració del volum del comerç internacional i constata que una de les causes principals és la menor taxa de creixement de la demanda agregada, sobretot de la inversió, la qual és molt eficaç per generar fluxos comercials internacionals de béns de capital.
També tenen un efecte important la pèrdua d'impuls de les mesures de liberalització comercial, la reaparició de mesures proteccionistes i el replegament de les cadenes mundials de valor.
El capítol 3 examina la inflació continuadament baixa en moltes economies i la seva relació amb la caiguda de preus de les matèries primeres, mentre que el capítol 4 estudia dos efectes transfronterers de contagi econòmic: les repercussions de la desacceleració del creixement a Xina i la immigració.
En el cas de la immigració conclou que els treballadors immigrants de baixa i alta qualificació contribueixen indistintament als efectes positius a llarg termini sobre la productivitat observats en les economies avançades que els reben.
Focus en els joves, vuitena edició que proporciona una visió general amb dades sobre el benestar social i les seves tendències.
S'actualitzen alguns indicadors inclosos en les edicions anteriors i se'n presenten altres de nous, amb un total de 25 indicadors.
L'estudi inclou un capítol especial sobre el desafiament dels ninis i les accions que es poden dur a terme per a la seva inserció.
De les dades obtingudes es constata que el 2015 el 15% de la població jove de l'OCDE, és a dir 40 milions de persones, no treballava ni estudiava ni feia cap formació (ninis), i més de dos terços d'ells no buscaven feina activament.
Segon l'informe, la incertesa laboral i en els ingressos pot impedir que els joves assoleixin altres indicadors tradicionals de l'edat adulta, la qual cosa els desencanta i desanima.
També pot exercir greus efectes a llarg termini en la salut, la fertilitat i la delinqüència i, en un moment determinat, posar en perill la cohesió social.
Per tant, l'OCDE considera que ajudar els joves en la seva transició cap a un major nivell educatiu o cap a l'ocupació és un dels punts més importants de la seva agenda de polítiques públiques.
El Banc Mundial ha publicat l'informe Afrontant la desigualtat, que s'emmarca dintre de la nova sèrie Pobresa i prosperitat compartida, iniciada per informar anualment sobre l'evolució de la pobresa mundial i la prosperitat compartida així com sobre les polítiques i intervencions que poden suposar un canvi en positiu.
L'informe constata que la pobresa extrema a tot el món segueix caient malgrat la letargia de l'economia mundial però que, ateses les tendències de creixement projectades, és necessari reduir la gran desigualtat existent per assolir l'objectiu mundial d'acabar amb la pobresa extrema l'any 2030.
Analitza les experiències recents de les nacions que han tingut èxit en la reducció de la desigualtat, ofereix lliçons clau d'aquestes experiències i sintetitza les polítiques públiques que poden canviar la desigualtat d'una manera sostenible.
L'estudi identifica les sis estratègies d'alt impacte següents: polítiques amb una provada trajectòria en la creació d'ingressos per als pobres, la millora del seu accés als serveis essencials, i la millora de les perspectives de desenvolupament a llarg termini, sense danyar el creixement; aquestes polítiques funcionen millor quan es combinen amb un fort creixement, una bona gestió macroeconòmica i un bon funcionament dels mercats de treball que creen llocs de treball i permeten als més pobres aprofitar aquestes oportunitats.
El Fòrum Econòmic Mundial ha publicat l' Informe de competitivitat global 2016-2017, que avalua els factors que impulsen la productivitat de l'economia de 138 països.
L'edició d'aquest any destaca que la disminució de l'obertura de l'economia mundial està perjudicant la competitivitat i amenaçant el creixement i la prosperitat.
També indica que les mesures d'estímul monetari no són suficients per sostenir el creixement i han d'anar acompanyades de reformes relatives a la competitivitat.
En la classificació de l'Índex Global de Competitivitat, que examina els determinants de creixement a llarg termini, Suïssa (5,81), Singapur(5,72) i els Estats Units (5,70) segueixen sent les tres economies més competitives del món, mentre que Alemanya perd la quarta posició en favor dels Països Baixos.
Espanya ocupa el lloc número 32 després de pujar una posició respecte l'edició anterior (2015-2016).
L'estudi indica com a factors més problemàtics per fer negocis a Espanya els tipus fiscals, la ineficiència de la burocràcia governamental, les regulacions laborals restrictives, la insuficient capacitat per innovar i l'accés al finançament, entre els més destacats.
L'OIT ha publicat l'informe Polítiques de clústers i de desenvolupament productiu en la Comunitat Autònoma del País Basc.
Lliçons per a l'Amèrica Llatina i el Carib, que analitza l'experiència d'Euskadi i n'extreu ensenyaments per aplicar a la regió americana.
L'estudi, després d'examinar el desenvolupament de l'economia basca, conclou que la seva transformació econòmica durant els darrers 35 anys és un cas d'èxit no només des del punt de vista econòmic, sinó també social.
A continuació examina la seva política de desenvolupament dels clústers i les polítiques de desenvolupament productiu complementàries, per tal d'analitzar els principals factors d'èxit.
Entre les conclusions destaca la importància de tenir una visió de país, que ha permès a les autoritats basques alinear, modificar i canviar les polítiques de desenvolupament productiu en pro d'un objectiu específic: la millora del benestar de la ciutadania basca.
L'Institut Internacional sobre les desigualtats (LSE) ha publicat un estudi interdisciplinari que aporta noves dades sobre les desigualtats de gènere.
El treball, efectuat en vuit països a partir de salaris i altres components de la renda, evidencia que les dones estan encara insuficientment representades en la part superior de la distribució d'ingressos.
Tot i que, en els darrers temps, aquesta representativitat ha augmentat, les dades mostren que l'increment és menor a mesura que ens acostem als rangs superiors de la distribució.
Aquesta baixa representació de la dona encara augmenta més bruscament si ens movem cap amunt en l'escala d'ingressos.
Així, només entre una cinquena part i un terç de les dones participen en el 10% del total amb majors ingressos.
I aquesta menor representació de les dones en el sector alt s'intensifica a mesura que ens acostem a l'1% del grup amb major sostre d'ingressos, en el qual només té una representació d'entre el 14% i el 22%.
El Centre de Documentació Internacional de Barcelona (CIDOB) ha publicat el darrer número de la Revista CIDOB d'Afers Internacionals, que inclou el monogràfic Escenaris turístics: mobilitat, drets i destinacions, elaborat amb l'objectiu de situar el turisme dins dels processos globals i afavorir una comprensió més flexible a partir de les perspectives de diferents disciplines.
En concret, s'examinen els canvis que han experimentat els estudis turístics en les darreres dècades, que han passat del marge al centre de les ciències socials; el dret del turisme o dret turístic, que s'ha convertit en l'instrument que ha transformat el turista en consumidor; els nous models del turisme a la ciutat, amb experiències turístiques que cada cop més són coproduïdes per les empreses turístiques, els turistes i els residents locals; l'impacte que la promoció i venda dels espais urbans al turisme internacional pot representar per a aquests espais; el turisme cultural com a activitat que pot contribuir a augmentar la sostenibilitat de les destinacions, per les característiques pròpies d'aquests turistes, o l'evolució de l' Homo turisticus, que practica un turisme d'acord als nous gustos i a les noves tecnologies.
L'OCDE ha publicat l'estudi Pot la descentralització fiscal fomentar la convergència regional?, que mostra la relació entre la descentralització fiscal i les diferències en l'activitat econòmica entre regions i orienta sobre com dissenyar marcs fiscals intergovernamentals per fomentar la convergència regional, ja que durant les dues darreres dècades en la majoria de països de l'OCDE van augmentar les diferències en el PIB per càpita de les seves regions.
Segons l'informe, la descentralització d'ingressos tendeix a reduir les diferències en el PIB per càpita regional.
Les transferències entre governs, que permeten cobrir la diferència entre ingressos propis i despesa a nivell subnacional, no fan sinó augmentar a llarg termini les diferències del PIB per càpita regional, mentre que l'autonomia fiscal ajuda les regions que encara estan en procés de convergència que adoptin amb major rapidesa polítiques innovadores i, per tant, millorin la seva activitat econòmica.
L'informe conclou que les polítiques de reforma haurien d'anar en dues direccions: la primera, augmentant els ingressos propis per part dels governs regionals i, la segona, redissenyant les transferències entre govern central i regional amb la finalitat principal d'aconseguir un anivellament fiscal.
Amb motiu del Dia Mundial del Turisme, l'Oficina d'Estadística de la Unió Europea (Eurostat) ha publicat una anàlisi d'activitat turística, amb dades de 2014, segons la qual una de cada cinc pernoctacions de residents a la Unió Europea correspon a turistes d'edat avançada (65 i més anys).
El pes d'aquest grup d'edat és del 20% en aquesta activitat, tot i que la seva participació en la despesa turística se situa per sota (16%).
Segons l'estudi, la proporció de persones de 65 i més anys que pernocten va ser particularment alta per als residents de França i Xipre (25%), seguida de la República Txeca, Grècia i Suècia (24%) i Irlanda i Portugal (23%).
En canvi, els residents de Malta, Bulgària, Letònia i Eslovènia són els que representen un percentatge de pernoctació més baix en aquest col·lectiu.
D'altra banda, els que van efectuar una despesa més gran van ser els de Luxemburg (120,8 €/dia) i Àustria (106,9 €/dia), i, a l'altre extrem, se situen els residents de la la República Txeca (13,7 €/dia) i Romania (13,8 €/dia).
El Banc d'Espanya ha publicat el Butlletí Econòmic del BCE, que en aquesta edició, a més dels indicadors sobre l'evolució monetària i econòmica, inclou l'article La relació entre l'ocupació i el PIB des de la crisi, que analitza els factors determinants de la relació entre el creixement econòmic i l'ocupació.
El text suggereix que part de la millora de la relació existent entre l'ocupació i el PIB des que va començar la recuperació està causada pels canvis en la composició sectorial del creixement del PIB cap a un major tamany del sector serveis, el canvi en la composició de l'ocupació envers el treball a temps parcial, les reformes estructurals dels mercats laborals i les mesures fiscals adoptades en alguns països.
Entre les conclusions també destaca que els dos països amb major creixement del PIB i l'ocupació des de l'inici de la recuperació, Alemanya i Espanya, es troben entre els que han abordat reformes laborals de més ampli abast des de mitjan la dècada dels 2000.
Manpower ha publicat l 'Estudi de projecció d'ocupació per al quart trimestre de 2016, elaborat a partir d'entrevistes realitzades a una mostra representativa de 1.000 directius del país, amb la finalitat de conèixer les previsions de canvi de l'ocupació en les empreses per al proper trimestre.
Els resultats indiquen que la projecció d'ocupació neta, després d'ajustar els resultats als canvis estacionals, es manté positiva (+4%); així mateix, les intencions de contractació augmenten 3 punts percentuals respecte del trimestre anterior i es mantenen estables en comparació amb el mateix període de l'any anterior.
Per zones geogràfiques, els directius de les regions de l'est i del nord són els que preveuen una major projecció neta d'ocupació (+11% i +8%, respectivament); i el sud és l'única que registra un descens (-4%).
Per sectors, el ritme de contractació més sòlid s'espera en les activitats socials, en què els directius comuniquen una projecció d'ocupació neta del +8%, seguit de la intermediació financera i serveis empresarials i del transport, emmagatzematge i comunicacions amb projeccions de +6%.
Finalment, per mida de les empreses, els directius de les microempreses i els de les petites empreses milloren els plans de contractació en 4 i 3 punts percentuals, respectivament, mentre que les mitjanes empreses romanen estables i les grans preveuen un descens.
La unitat d'anàlisi i indicadors globals del Banc Mundial ha editat l'informe Dones, treball i reformes legals 2016, que compara la normativa relativa a l'accés de la dona al món laboral en 173 països, en el període comprès entre maig de 2013 i abril de 2015.
L'estudi analitza la normativa laboral a través de set indicadors: l'accés a les institucions, els drets de propietat, l'accés al treball, el pes en l'àmbit de la justícia, els incentius al treball, l'accés al crèdit i la protecció contra la violència.
L'estudi conclou, entre d'altres aspectes, que el 90% dels països tenen almenys una llei que diferencia entre homes i dones en l'accés al treball.
Espanya se situa entre els 18 països que no inclouen diferències de gènere en les lleis laborals.
Destaca que les dones de l'Orient Mitjà i el Nord d'Àfrica són les que experimenten més limitacions i a l'Àsia Meridional també abunden.
A l'Amèrica Llatina gairebé totes les economies tenen lleis que protegeixen la dona contra la violència domèstica però resulta difícil aplicar-les.
Finalment, Europa i Àsia Central destaquen com les més avançades en drets de propietat i de successió, accés al crèdit i permisos de maternitat, però existeixen limitacions en l'accés a la feina.
Una visita guiada a les estadístiques d'energia, que proporciona dades sobre diferents aspectes d'aquest sector tan vital per a la societat.
L'estudi presenta la informació de les estadístiques en diferents formats (textos, infografies, vídeos...), per tal de facilitar a les persones que no estan familiaritzades amb el sector energètic la comprensió dels desafiaments que afronta la iniciativa de la Unió Energètica presentada per la Comissió Europea l'any passat.
La iniciativa és crear un mercat únic europeu de l'energia que comporti un benefici als ciutadans tot disminuint el cost final de la factura energètica, fer Europa menys vulnerable energèticament i potenciar l'ús de les energies renovables.
Per als usuaris més experimentats, tot el procés de l'energia, des de l'origen fins a la destinació final, es presenta de manera molt detallada en un diagrama de Sankey fàcil d'utilitzar.
L'entitat asseguradora Hiscox ha publicat el seu informe anual L'ADN de l'emprenedor, informe Hiscox 2016.
Les petites empreses en xifres, que fa una radiografia de l'emprenedor i analitza els resultats de les pimes a 6 països d'Europa (Franca, Alemanya, Països Baixos, Regne Unit, Espanya) i als Estats Units.
Els resultats indiquen que continua un fort creixement (2/3 de les empreses informen un augment dels ingressos, que en les empreses espanyoles és del 60%), però els nivells d'optimisme respecte el proper any disminueixen en tots els països excepte Alemanya, on la confiança es troba en el punt més alt dels darrers 4 anys (65%), contrastant amb els francesos, que només es mostren positius en un 41%.
També constata que les empreses més grans (facturació superior als 11 milions €) marquen el camí, amb una diferència marcada entre les seves taxes de creixement i les de les petites empreses; que cada cop més empreses busquen fonts alternatives de finançament (1 de cada 10 pimes està considerant recórrer al crowd funding); que hi ha una creixent acceptació de les xarxes socials (holandesos i nord-americans són els més positius, 45% i 40% respectivament) i que més d'una de cada deu empreses ha sofert un ciberatac.
Observatori de conjuntura corresponent al mes de setembre d'enguany, que analitza l'evolució dels indicadors recents de la zona.
Segons l'estudi, en el segon trimestre de 2016 el creixement econòmic s'ha desaccelerat en 0,2 pp, mentre que la inversió continua dèbil i s'estanca compensada parcialment per unes fortes exportacions netes i un creixement moderat del consum.
D'altra banda, les dades de confiança suggereixen una certa resistència de l'Eurozona després del Brexit, però una demanda global encara dèbil i la moderada apreciació de l'euro podrien frenar el sector industrial.
L'informe també indica que les xifres de juliol apunten un escenari lleument més pessimista, ja que tant la producció industrial com les exportacions no han complert amb les expectatives, augmentant les preocupacions sobre la recuperació de la inversió i el suport de les exportacions netes.
La Fundació Europea per a la Millora de les Condicions de Vida i de Treball (Eurofound), membre de la Xarxa d'Agències de la UE, ha publicat l'informe Explorant la diversitat dels ninis, que analitza aquest sector de la població.
El concepte de nini (jove que ni treballa ni estudia ni rep formació) ha estat molt utilitzat com una eina per ajudar a definir les polítiques orientades als joves dels 28 estats membres de la Unió Europea.
Malgrat ha estat un valuós element afegit als indicadors més tradicionals que s'utilitzen per entendre la vulnerabilitat econòmica i social dels joves i la seva participació en el mercat de treball, sovint ha estat criticat a causa de l'heterogeneïtat de la població que engloba.
Aquest informe explora aquesta diversitat i proposa 7 subgrups en què la població nini es pot desagregar a partir de dades recollides de manera sistemàtica per l'enquesta de població activa de la UE: els que es reinserien en el mercat laboral o l'educació; els aturats de curta durada; els aturats de llarga durada; els treballadors desmotivats; les persones amb discapacitat; els joves amb responsabilitats familiars, i altres ninis dels quals no és possible inferir les raons de la seva condició de nini.
L'anàlisi de les dades per a cada un d'aquests subgrups ofereix una visió actual de la composició d'aquesta població, tant a nivell de la UE com de cada Estat membre, i un dels resultats obtinguts és que les poblacions nini dels estats membres difereixen molt en la seva composició.
La Comissió Europea, dintre de la col·lecció Discussion Papers, ha publicat l'informe Què és el que fa bo un banc dolent?
L'experiència irlandesa, espanyola i alemanya, que analitza els bancs dolents creats després de la crisi financera mundial de 2008 per fer front a la morositat a Irlanda, Espanya i Alemanya, així com els factors necessaris perquè aquestes empreses de gestió d'actius (AMC) assoleixin els seus objectius.
En concret, l'estudi examina l'experiència de l'AMNA, el Sareb i el FMS Wertmanagement (FMS).
Així mateix, l'informe analitza l'impacte del marc regulador europeu —incloses les normes Eurostat, les regulacions d'ajuts d'Estat i les normes de resolució bancària— en el disseny de les AMC.
L'estudi revela que els tipus d'actius transferits i l'entorn macroeconòmic són d'importància decisiva per a l'èxit de la venda d'actius i conclou que, encara que segueix havent-hi problemes, els tres AMC han contribuït a l'estabilització del sector bancari ja que s'han implementat juntament amb les mesures de reestructuració bancària.
El suport financer de les autoritats, decisiu en els casos analitzats, però, ha tingut un cost fiscal.