Greu sequera al sud-est d'Europa
MARS Bulletin, vol. 29, núm. 9.
Segons el darrer informe de previsions de collites de la Comissió Europea, durant el mes d'agost i part de setembre han continuat les condicions de sequera severa a l'est de Romania, l'est de Bulgària i el sud d'Ucraïna, amb nous impactes negatius principalment sobre el blat de moro i els gira-sols.
Ara també s'observa sequera al nord-est de Grècia, la principal regió de producció de gira-sol del país, mentre un dèficit prolongat de precipitacions ha començat a afectar el blat de moro al centre d'Ucraïna
Sistema alimentari de la Unió Europea
El sistema alimentari de la Unió Europea és una estructura complexa i integrada per sectors la governança dels quals és garantida per diverses polítiques sectorials de la UE.
Els seus punts forts i febles es van fer evidents durant la crisi del coronavirus.
El llançament recent de l'estratègia de la UE "Farm to Fork" proporciona un primer intent d'una política alimentària comuna de la UE, que descriu el camí a seguir per a tots els sectors relacionats amb l'alimentació.
Aquest document exposa els avenços realitzats fins ara cap a un sistema alimentari de la UE i els problemes plantejats per l'actual crisi del coronavirus.
La taula al final del text explora una sèrie d'iniciatives en curs o potencials per a un sistema alimentari sostenible de la UE en el futur
Avaluació de riscos del sector de l'alimentació, la beguda i l'horticultura irlandès 2020
Informe elaborat per l'Oficina d'Alimentació d'Irlanda, Bord Bia.
L'informe avalua els riscos d'alt nivell als quals fa front el sector agroalimentari irlandès en sis àrees clau: la COVID-19, el Brèxit, els problemes per a la diversificació del mercat, les pressions de la sostenibilitat, els coneixements del consumidor i la innovació, i la gestió del talent.
Segons l'informe, el 71% de les empreses agroalimentàries i de begudes estan intentant expandir-se a nous mercats en el context de fer front al Brèxit
Informe de l'Agència Europea de Medi Ambient que posa de manifest la urgència d'actuar sobre l'origen dels factors que expliquen la incidència de malalties emergents.
L'informe ressalta que "hi ha un vincle clar entre la desforestació tropical i l'aparició de virus d'origen animal en reservoris de fauna silvestre".
I ressalta que l'ús de les terres per produir aliments destinats a animals és un dels factors d'aquesta desforestació.
Avaluació global dels recursos forestals 2020: informe principal
Aquest informe examina l'estat i les tendències dels recursos forestals durant el període 1990-2020.
Inclou anàlisis regionals i mundials detallats per a 236 països i territoris.
Entre altres fets i xifres, destaca que durant el període 2010-2020 l'Àfrica va patir la major taxa anual de pèrdua neta de boscos, amb 3,9 milions d'hectàrees, seguida per l'Amèrica del Sud, amb 2,6 milions d'hectàrees
Polítiques per reduir les emissions de gasos amb efecte d'hivernacle a l'agricultura: situació actual i camins a seguir
Enllacem la presentació de l'OCDE al Fòrum de Política Agrícola Suïssa que va tenir lloc el 28 d'agost de 2020, amb el títol enguany de Política climàtica: modelant l'agricultura de demà.
El document conclou que, tot i els progressos realitzats en diversos països, els governs hauran d'intensificar els seus esforços, en particular reformant el seu suport agrícola i adoptant polítiques de mitigació efectives però equilibrades per garantir que el sector agrícola contribueixi eficaçment a la reducció dels gasos amb efecte d'hivernacle
Revisió del suport agrícola públic a fi de mitigar el canvi climàtic
Per alimentar una població en creixement, el món ha de produir un 50% més d'aliments cada any l'any 2050 respecte de l'any 2010.
Al mateix temps, ha de reduir les emissions de gasos amb efecte d'hivernacle en dos terços.
El finançament públic té un paper important a l'hora d'ajudar els agricultors a assolir aquests objectius.
Un nou informe del Banc Mundial i set coautors, entre els quals el CIRAD, estima que els 600 mil milions de dòlars assignats cada any pels governs a donar suport a l'agricultura podrien mobilitzar-se d'una altra manera
Canvi climàtic i acció climàtica
L'ajornament per un any de la conferència sobre canvi climàtic COP26 retarda l'acció climàtica internacional, però també ofereix l'oportunitat perquè les parts desenvolupin estratègies ambicioses a llarg termini després de la crisi del coronavirus.
El document del servei de recerca del Parlament Europeu se centra en com les polítiques poden impulsar l'acció climàtica en el context del coronavirus
Aconseguir sòls saludables per a l'any 2030 mitjançant missions de recerca d'Horizon Europe: cinc recomanacions per donar forma a la missió d'investigació d'Europa sobre salut del sòl i alimentació
El document informa sobre el pròxim programa marc d'investigació i innovació (R&I) Horizon Europe: recerca i innovació, que té com a objectiu avançar en la investigació a través de cinc missions que ofereixen solucions als reptes actuals i futurs, inclosa la missió sobre Salut del sòl i alimentació, amb l'ambició bàsica que "l'any 2030, com a mínim el 75% de tots els sòls de la UE estiguin sans i siguin capaços de proporcionar productes i serveis essencials dels quals depenem per a una alimentació sana, per a les persones i per a la natura i el clima."
L'economia circular a les zones pesqueres i aqüícoles
La pesca i l'aqüicultura contribueixen al volum de residus que genera la societat.
Això pot reportar molts beneficis, no només en l'ús més eficaç dels seus recursos locals i en ecosistemes aquàtics més sans i economies més relients, sinó també oportunitats per generar més valor afegit a escala local i nous treballs qualificats.
Aquesta guia té per objecte oferir als GALP (grups d'acció local de pesca) la manera d'ajudar en la transició de les seves comunitats cap a una economia circular.
Conté una introducció a determinats conceptes clau de l'economia circular i, al mateix temps, ofereix consells i exemples pràctics sobre com els GALP poden encoratjar i donar suport a les seves comunitats perquè avancin cap a pràctiques de producció i consum més sostenibles i circulars
COVID-19 i agricultura: una història de resiliència
Informe relatiu als efectes de la crisi de la COVID-19 sobre el comerç agropecuari.
El document assenyala que el comerç agropecuari se n'ha sortit millor que altres sectors, i que les mesures inicials per garantir la disponibilitat immediata d'aliments han anat acompanyades d'una segona fase de polítiques amb l'objectiu de reparar les cadenes de subministrament trencades i ajudar els productors a adaptar-se a la situació de "nova normalitat".
Mentre que el comerç global de mercaderies es va reduir abruptament en el primer semestre de 2020, les exportacions de productes agropecuaris i alimentaris van augmentar un 2,5% durant el primer trimestre del l'any en comparació amb el mateix període de 2019
Com la COVID-19 està canviant el món: una perspectiva estadística.
Aquest informe actualitza algunes de les tendències globals i regionals presentades al volum 1 i ofereix una instantània de com la COVID-19 continua afectant el món actual en diversos dominis.
Segons la FAO, la pandèmia ha afectat la planificació i la implementació dels censos agraris a totes les regions del món.
L'abast de l'impacte varia segons les etapes en què es troben els censos, que van des de la planificació (és a dir, dotació de personal, contractació, preparació de marcs, qüestionaris), treball de camp (formació i enumeració de camp) o fases de processament / anàlisi de dades.
Un retard en les activitats censals pot ser fonamental i pot comportar un ajornament de l'any complet de l'enumeració si es perd la temporada agrícola
35a Sessió de la Conferència Regional Àsia-Pacífic.
La pandèmia de la COVID-19 continua suposant una amenaça per a la població i els mitjans de vida en molts països de la regió de l'Àsia i el Pacífic i ha provocat retrocessos en la lluita per posar fi a la fam i la malnutrició.
En aquest context, els representants de 46 països que han assistit al 35è període de sessions de la Conferència Regional de la FAO per a l'Àsia i el Pacífic, organitzat de manera virtual pel Govern del Regne de Bhutan, s'han compromés a treballar per transformar els sistemes alimentaris i augmentar-ne la sostenibilitat, productivitat i resiliència, i a alimentar un món amb fam de tal manera que es garanteixi la rendibilitat als agricultors i es produeixin aliments saludables accessibles a tothom
Progressos per assolir els Objectius de Desenvolupament Sostenible
Informe de 2020 sobre els progressos realitzats per assolir els Objectius de Desenvolupament Sostenible.
L'informe presenta un panorama general de la situació en què es troben ara els Objectius sobre la base de les últimes dades disponibles sobre els indicadors mundials
Aportacions del quart període de sessions del Fòrum Regional sobre el Desenvolupament Sostenible a la Regió de la Comissió Econòmica per a Europa.
Fòrum Polític d'Alt Nivell sobre el Desenvolupament Sostenible, 7-16 de juliol de 2020
Nota al Fòrum Polític d'Alt Nivell sobre el Desenvolupament Sostenible amb les aportacions de la cambra durant el període de sessions del Fòrum Regional sobre el Desenvolupament Sostenible a la Regió de la Comissió Econòmica per a Europa, que va tenir lloc el 19 de març de 2020
Reforç de la resiliència agrícola davant de múltiples riscos
Aquest informe ofereix un marc per aplicar el pensament de resiliència a la gestió de riscos a l'agricultura i explora com quatre països de l'OCDE (Austràlia, el Canadà, Itàlia i els Països Baixos) incorporen la resiliència als seus marcs de política de gestió de riscos agrícoles
Es tracta d'una anàlisi crítica del Projecte Sure-Farm sobre com les polítiques actuals limiten la resiliència de l'agricultura europea, en què aporta suggeriments de millores, incloses les recomanacions per a la reforma de la PAC post-2020.
Segons els autors, fins ara la PAC s'ha centrat massa a donar suport a la robustesa d'un status quo cada cop més fràgil, amb efectes desiguals, tot deixant de banda l'adaptabilitat i fins i tot restringint la transformabilitat.
La futura PAC ha de permetre un millor equilibri amb la combinació de polítiques adaptades a les necessitats regionals i basades en una visió compartida a llarg termini.
Això implica substituir mesures de pagaments directes que atenguin específicament les necessitats de resiliència
Què necessitem de les terres rurals de la UE?
Es tracta del primer informe d'una sèrie de tres.
Aquest treball se centra a justificar la priorització dels béns i serveis ambientals i climàtics de les terres agrícoles de la UE i aporta una visió detallada de la manera d'incorporar-los.
El document vol posar en relleu les preguntes: què necessita la societat del sòl rural de la UE, què pot aportar aquest subministrament de terres i com es pot incentivar mitjançant un pressupost públic equivalent al de l'actual Política Agrària Comuna (PAC)?
Breu informe que analitza el sector porcí europeu dins de la PAC amb dades estadístiques recents de producció i exportació.
També descriu com en els pròxims anys el sector de la producció porcina podrà ser afectat per l'evolució de l'entorn polític: negociacions en curs sobre una nova PAC i aparició recent de la iniciativa Green Deal i l'estratègia Farm to Fork, que promouen una agricultura i sistemes alimentaris més ecològics i sostenibles.
Seguint aquesta línia, el document fa esment de la futura revisió de la legislació rellevant per al sector porcí, inclòs el benestar animal
Consolidació de la producció lletera dels Estats Units
Les biotecnologies agrícoles, una clau per a la independència agroalimentària
Mostra quin paper poden jugar les biotecnologies en la preservació de la sobirania agrícola.
Segons l'autora del document, les conseqüències de la pandèmia de la COVID-19 demostren que és vital per a una nació mantenir la independència agrícola, per a la qual cosa cal que es basi en la innovació i la tecnologia per tenir una agricultura productiva i sostenible.
El document conclou que la normativa europea actual és un obstacle per al seu desenvolupament i cal revisar-la perquè França i Europa no perdin la seva independència agroalimentària
Lectures recomanades de 16 de setembre de 2020