projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
-1 Les qüestions que es plantegen entre algun soci i la cooperativa a què pertany o entre aquesta i la federació en què s'agrupa poden ésser plantejades a la conciliació en el Consell Superior de la Cooperació, o bé directament a la jurisdicció ordinària.
El procediment de conciliació s'ha d'establir per reglament.
-2 Les qüestions a què es refereix l'apartat 1 poden ésser sotmeses, si ho sol·liciten les parts, a l'arbitratge de la persona o les persones que designi el President del Consell Superior de la Cooperació, d'acord amb la legislació vigent sobre la matèria.
El procediment de formalització i tramitació d'aquests arbitratges s'ha d'establir per reglament.
-3 La presentació de la sol·licitud de conciliació o d'arbitratge interromp la prescripció i suspèn el compte del termini per a l'exercici de les accions regulades per aquesta Llei.
Les qüestions que es plantegen entre algun soci i la seva cooperativa o entre aquestes i les seves federacions, podran ésser plantejades a la conciliació en el Consell Superior de la Cooperació, o bé directament a la jurisdicció ordinària.
El Consell Superior de la Cooperació haurà d'emetre el veredicte de la conciliació en el termini més breu possible de manera que els afectats puguin acudir dintre de termini a la jurisdicció ordinària en el cas de no estar d'acord amb el veredicte.
-1 Són cooperatives escolars les que tenen per finalitat d'educar els alumnes dels diferents centres escolars en la doctrina i la pràctica cooperativistes; amb aquest objecte, poden produir i distribuir, exclusivament entre llurs socis, béns i serveis que siguin d'utilitat escolar o que tinguin aplicació en el progrés cultural dels socis.
-2 A les escoles d'ensenyament primari o equivalent, les cooperatives escolars han d'estar sota la tutela dels mestres o de la persona que determinin els estatuts socials.
-3 En els establiments d'ensenyament secundari o equivalent, les cooperatives escolars no estan sotmeses a la tutela dels professors.
Tanmateix, poden assistir a les reunions del Consell Rector el director del centre o la persona que es designi, els quals, si consideren que els acords són lesius per a la cooperativa, poden suspendre'ls i elevar consulta, en el termini de quinze dies, al Consell Superior de la Cooperació.
-4 Els qui promoguin o tutelin una cooperativa escolar i no en siguin socis no poden gaudir dels beneficis de la cooperativa.
Es consideren cooperatives d'escolars les que tenen com a finalitat educar els alumnes dels diferents centres escolars en la doctrina i la pràctica cooperativistes.
Amb aquest objecte poden produir i distribuir béns i serveis que siguin d'utilitat escolar o que tinguin aplicació en el progrés cultural dels socis.
A les escoles d'Educació General Bàsica aquestes cooperatives han d'estar sota la tutela dels mestres o de qualsevol altra persona que determinin els Estatuts socials.
En els establiments d'ensenyament secundari o equivalent, les cooperatives són exceptuades de la tutela dels professors.
Tanmateix, a les reunions del Consell Rector poden assistir el director del centre o la persona que es designi, la qual, si considera que els acords són lesius per a la cooperativa, els pot suspendre i elevar consulta, en el termini de quinze dies, al Consell Superior de la Cooperació.
Per a suplir, si s'escau, la insuficient capacitat d'obrar dels socis components del Consell Rector, s'atribueix la representació de la cooperativa, en les seves relacions amb tercers, a qui exerceixi la tutela, segons els Estatuts socials, en cas de primària, o al director del centre o persona designada, en el segon supòsit, amb les mateixes incompatibilitats establertes respecte al Consell Rector de les cooperatives.
Aquells qui, sense ésser-ne socis, promoguin o tutelin aquestes cooperatives no poden gaudir dels seus beneficis.
-1 Són cooperatives sanitàries les cooperatives d'assegurances l'activitat empresarial de les quals consisteix a cobrir riscs relatius a la salut de llurs socis o assegurats i dels beneficiaris d'aquests.
S'apliquen a aquestes cooperatives les normes que estableixen aquesta Llei, la legislació vigent sobre assegurança privada, pel que fa a les cooperatives d'assegurances a prima fixa, i la normativa en matèria d'entitats d'assegurança lliure d'assistència mèdico-farmacèutica.
-2 Si una cooperativa sanitària associa professionals de la salut i personal no sanitari amb l'objecte de cobrir els riscs d'assistència sanitària de qualsevol assegurat, se li apliquen les normes que estableix aquesta Llei per a les cooperatives d'assegurances de treball associat.
-3 Són també cooperatives sanitàries, als efectes d'aquesta Llei, les constituïdes per persones físiques i jurídiques amb l'objecte de promoure, equipar, administrar, sostenir i gestionar hospitals, clíniques i establiments anàlegs destinats a prestar assistència sanitària a llurs beneficiaris i familiars i, si s'escau, a llurs treballadors.
S'apliquen a aquestes cooperatives, ultra la legislació hospitalària, les determinacions d'aquesta Llei relatives a les cooperatives de consumidors i usuaris, amb les adaptacions que, si escau, es puguin fixar per reglament atenent l'especialitat del servei que presten.
-4 La cooperativa de segon grau o de grau ulterior que integri almenys una cooperativa sanitària pot incloure el terme "sanitària" en la seva denominació.
-5 Les cooperatives sanitàries de segon grau o de grau ulterior poden integrar entitats de naturalesa no cooperativa sense ànim de lucre, si l'estructura, els fins i l'organització d'aquestes entitats estan relacionats amb un propòsit sanitari viable que justifiqui la cooperativització d'activitats en llur àmbit d'actuació.
-6 Les cooperatives sanitàries de segon grau han d'ésser regulades per reglament.
-1 Són cooperatives d'assegurances les que exerceixen l'activitat asseguradora d'acord amb la legislació vigent sobre l'assegurança privada i tenen per objecte de cobrir per compte comú els riscs assegurats a llurs socis mitjançant una contraprestació econòmica o de serveis.
Són també cooperatives d'assegurances les cooperatives de treball associat que donen aquestes mateixes prestacions a qualsevol dels seus assegurats.
-2 Les cooperatives d'assegurances que cobreixen els riscs de llurs socis mitjançant una contraprestació econòmica o de serveis poden ésser formades tant per persones físiques com per persones jurídiques, i poden operar tant a quota fixa com a quota variable.
Es classifiquen com a cooperatives d'assegurances les que tenen com a objecte l'exercici de l'activitat asseguradora.
Es respectaran en tot cas les normes sobre capitals, garanties, bases tècniques i altres qüestions establertes per a l'exercici de les diferents branques de l'assegurança.
El reemborsament de les aportacions al capital social s'ha d'ajustar a les condicions següents:
a) No es poden reemborsar les aportacions al capital social abans de passats cinc anys de la data d'ingrés del soci, llevat que ho autoritzi el Departament d'Economia i Finances.
b) No es poden reemborsar les aportacions si això ocasiona la disminució del coeficient de garantia per sota del límit establert, encara que hagin passat els terminis que estableix l'article 55.
c) Si passen set anys des de la baixa del soci i, per l'aplicació de l'apartat b), no s'han pogut reemborsar les aportacions al capital social, s'entén que es produeix la causa de dissolució de l'article 68.b).
El reemborsament de les aportacions al capital social s'ha d'ajustar, a més, a les raons següents:
a) Fora del cas d'autorització del Banc d'Espanya, no es poden reemborsar les aportacions al capital social abans de passat cinc anys de la data d'ingrés del soci.
b) Encara que hagin passat els terminis establerts en l'article 55 d'aquesta Llei, no es poden reemborsar les aportacions quan això ocasioni la disminució del coeficient de garantia per sota del límit establert.
c) Si per aplicació de l'apartat b) passen set anys des de la baixa del soci sense que s'hagin pogut reemborsar les aportacions al capital social, s'entendrà produïda la causa de dissolució de l'apartat b) de l'article 68 d'aquesta Llei.
-1 Les cooperatives de crèdit tenen per objecte exclusiu servir les necessitats de finançament i potenciació dels estalvis de llurs socis, primordialment, i de tercers, en la mesura que la normativa específica aplicable ho autoritzi, mitjançant les activitats pròpies de les entitats de crèdit.
-2 Poden adoptar la denominació de cooperativa de crèdit professional les cooperatives de crèdit creades o constituïdes a l'empara d'un col·legi professional per acord dels òrgans rectors d'aquest, si el seixanta per cent dels socis de la cooperativa, com a mínim, pertanyen al dit col·legi.
També poden promoure cooperatives de crèdit els sindicats, tant globalment com per seccions, i les associacions professionals, agrupades o separadament.
-3 En les cooperatives de crèdit professionals, els membres del Consell Rector i els interventors de comptes són elegits entre els candidats presentats pels socis.
-4 Poden adoptar la denominació de caixa rural les cooperatives de crèdit que tinguin per objecte principal la prestació de serveis financers al medi rural i que estiguin formades per cooperatives agràries, cooperatives de treball associat o qualsevol altra entitat col·lectiva agrària, pels socis d'aquestes societats o per l'agrupament de diverses caixes rurals d'àmbit territorial inferior.
Aquestes cooperatives de crèdit poden utilitzar la denominació de caixa rural conjuntament amb la de cooperativa de crèdit o separadament d'aquesta.
-5 Les cooperatives de crèdit, per a poder constituir-se i funcionari, han de complir les normes sectorials dictades per les autoritats econòmiques.
Les cooperatives de crèdit tenen com a objecte servir les necessitats de finançament i potenciació dels estalvis dels seus socis, persones físiques, cooperatives, federacions i d'altres persones jurídiques, de naturalesa semblant, comunitàries i/o de caire mutualista.
Es poden admetre imposicions de fons i realitzar els serveis de banca necessaris i aquells altres que serveixin per a la promoció i el desplegament dels fins cooperatius, llevat d'aquells que siguin reservats a altres entitats.
Poden adoptar la denominació de professionals les cooperatives de crèdit que compleixin les condicions següents:
a) Que hagin estat creades o es constitueixin a l'empara dels seus col·legis oficials per acord de llurs òrgans rectors i que, pel cap baix, tinguin el setanta-cinc per cent de socis de la mateixa professió col·legiada.
b) Que limitin les operacions actives als socis per satisfer llurs necessitats professionals, d'habitatge, domèstiques i culturals.
Per a la constitució i el funcionament de les cooperatives de crèdit cal el compliment de les normes tècniques dictades per les autoritats econòmiques.
La devolució de les aportacions socials en cas de baixa només serà possible, en tot cas, si es mantenen els coeficients de garantia exigits.
Sols poden realitzar operacions actives amb els seus socis i amb els socis de les cooperatives associades, complerts els requisits tècnics exigits, gaudiran d'una atenció especial en la política d'operacions actives.
1 Les cooperatives agràries poden conservar, tipificar, manipular, transformar, transportar, distribuir i comercialitzar, àdhuc directament al consumidor, productes agraris que no procedeixin de les explotacions de la pròpia cooperativa o dels seus socis.
Aquests productes agraris de tercers no poden excedir d'un cinc per cent, o d'un quaranta per cent, si ho autoritzen els estatuts, del total dels productes utilitzats per la cooperativa, dins cada exercici econòmic, quantificats independentment per a cada una de les activitats.
-2 Si, per circumstàncies excepcionals no imputables a la cooperativa, el fet d'operar exclusivament amb els seus socis, i si s'escau amb tercers, dins els límits que estableix l'apartat 1, comporta una disminució de l'activitat de la cooperativa que en posa en perill la viabilitat econòmica, la cooperativa pot ésser autoritzada per a dur a terme, o si escau ampliar, activitats i serveis amb tercers, pel termini i la quantia màxima que fixi l'autorització, en funció de les circumstàncies que hi concorrin.
-3 L'autorització a què es refereix l'apartat 2 ha d'ésser concedida pel Departament de Treball, amb informe previ del Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca.
Les cooperatives agràries que transformin o comercialitzin els productes de llurs socis podran operar amb tercers quan en anys de collita irregular no puguin funcionar a ple rendiment només amb els lliuraments dels seus socis, però hauran de comunicar aquesta circumstància a la Conselleria d'Agricultura, Ramaderia i Pesca.
-1 Gaudeixen de les condicions objectives necessàries per a ésser socis d'una cooperativa agrària els ramaders i els pagesos en actiu que, segons la normativa reguladora de l'empresa familiar agrària, són titulars o col·laboradors d'una explotació agrària o ramadera o compleixen aquestes funcions.
-2 Si el soci titular d'una explotació deixa d'estar en actiu i se li dóna la baixa forçosa, el succeeix en la condició de soci la persona que, segons la normativa reguladora de l'empresa familiar agrària, n'és col·laboradora o en compleix les funcions, sempre que comuniqui a la cooperativa la seva voluntat en aquest sentit en el termini de seixanta dies naturals des de la data de la baixa forçosa del seu antecessor.
Són cooperatives agràries les que associen persones físiques o jurídiques que són titulars en actiu d'explotacions agràries o ramaderes amb alguna de les finalitats següents:
a) Proveir els socis de les primeres matèries, els mitjans de producció, els productes i els altres béns i serveis que els siguin necessaris.
b) Millorar el procés de producció agrària, mitjançant l'aplicació i l'ús col·lectius de tècniques, equips o mitjans de producció i mitjançant l'execució d'obres d'interès agrari.
c) Industrialitzar i comercialitzar els productes agraris i els derivats d'aquests.
d) Millorar, distribuir entre els socis o explotar en comú terres i altres béns que puguin ésser destinats a un ús agrari.
e) Prestar serveis i fomentar activitats amb vista a la promoció i el millorament de la població agrària i del medi rural.
f) Promoure i gestionar crèdits i assegurances agràries, mitjançant el foment de caixes rurals, de seccions de crèdit i d'altres entitats especialitzades.
g) Establir seccions de crèdit perquè compleixin les funcions pròpies de les cooperatives de crèdit.
Es classifiquen com a cooperatives agràries les que, compostes per pagesos i/o ramaders, amb titularitat pròpia o compartida d'explotacions agràries i/o ramaderes, tinguin com a objecte alguna de les finalitats següents:
a) Proveïment dels associats en matèries primeres, mitjans de producció, productes i altres béns i serveis que siguin necessaris per als associats.
b) Millorament del procés de producció agrària, mitjançant l'aplicació o l'ús col·lectiu de tècniques, equips i mitjans de producció, així com l'execució d'obres d'interès agrari.
c) Industrialització i comercialització de productes agraris i els seus derivats.
d) Millorament, distribució entre els socis o explotació en comú de terres i d'altres béns susceptibles d'ús o d'explotació agrària.
e) Prestació de serveis i foment d'activitats encaminades a la promoció i al millorament de la població agrària i del medi rural.
f) Foment i gestió del crèdit i de les assegurances agràries, mitjançant el foment de caixes rurals, de seccions de crèdit i d'altres entitats especialitzades.
g) Establiment de seccions de crèdit per a realitzar les funcions pròpies de les cooperatives d'aquesta naturalesa.
Els Estatuts Socials d'aquestes cooperatives han de regular, a més del que s'exigeix amb caràcter general en aquesta Llei, els punts següents:
a) La creació d'un Fons de Reserva Obligatori i el seu creixement, tot assenyalant una taxa que s'ha d'aplicar a les operacions que el soci faci amb la cooperativa, de manera que aquesta aplicació, més la prevista en l'article 59 d'aquesta Llei, arribi a constituir, com a mínim, una taxa compresa entre el dos per cent i l'u per mil sobre la xifra total d'operació amb els socis.
El Consell Executiu ha de determinar la taxa concreta, dins dels límits esmentats com a mínims, per a cada classe o activitat de cooperatives dins les classificades com de serveis.
b) La creació d'un Fons de Formació i Promoció Cooperativa que estableixi com a mínim el vint per cent a detreure de la quantitat prevista pel Fons de Reserva Obligatori.
Els Estatuts socials d'aquestes cooperatives han de regular, a més del que s'exigeix amb caràcter general en aquesta Llei, els punts següents:
a) Creació de Fons de Reserva i el seu creixement, tot assenyalant el tant per cent que es pot aplicar a les operacions que faci el soci amb la cooperativa, sense que en cap cas pugui ésser superior al tres per cent i inferior al dos per cent.
b) Creació del Fons d'Educació i Promoció Cooperativa; es pot establir que aquest fons detingui un tant per cent de la quantitat prevista pel Fons de Reserva i, en tot cas, no inferior al vint per cent d'aquesta xifra.
c) Destinació que es donarà als fons esmentats anteriorment, tot vinculant-los estretament al desplegament i a la potenciació del moviment cooperatiu.
-1 Són cooperatives de serveis les que associen persones físiques o jurídiques que són titulars d'explotacions industrials o de serveis i professionals o artistes que exerceixen llur activitat per compte propi.
Les Les cooperatives de serveis tenen per objecte la prestació de subministraments i serveis i l'execució d'operacions encaminades al millorament econòmic i tècnic de les activitats professionals o de les explotacions de llurs socis.
-2 Una cooperativa no pot ésser classificada com a cooperativa de serveis si les circumstàncies o característiques que concorren en llurs socis o en llur objecte permeten d'incloure-la en una altra de les classes que estableix l'article 73.
-3 Per al compliment de llur objecte, les cooperatives de serveis poden dur a terme les activitats següents:
d) Qualsevol altra activitat que sigui necessària o convenient o que faciliti el millorament econòmic, tècnic, laboral o ecològic de l'activitat professional o les explotacions dels socis.
-4 No obstant el que estableix l'apartat 3, les cooperatives de serveis, si ho autoritzen llurs estatuts, poden dur a terme activitats i serveis cooperativitzats amb tercers no socis, fins a un deu per cent del volum total d'activitat cooperativitzada duta a terme amb els socis; en tot cas, les activitats i els serveis cooperativitzats amb tercers no socis han d'ésser reflectits separadament en la comptabilitat de la cooperativa, d'una manera clara i inequívoca.
-5 Les cooperatives de serveis poden rebre la denominació de cooperatives del mar, del comerç, de transports o del sector econòmic a què pertanyin les explotacions de les quals siguin titulars els socis.
Les cooperatives de serveis tenen com a objecte la realització de serveis i operacions que, en no constituir l'objecte propi de cap altra classe de cooperatives, facilitin l'activitat econòmica que llurs socis exerceixin per compte propi.
Aquestes cooperatives poden utilitzar la denominació de cooperatives del mar, del comerç, de transports o d'altres quan els socis siguin titulars d'explotacions pertanyents a aquests sectors econòmics.
Les cooperatives d'habitatge, abans de presentar els comptes anuals a l'aprovació de l'Assemblea General, els han de sotmetre als auditors de comptes perquè els verifiquin, de conformitat amb la Llei de l'Estat 19/1988, del 12 de juliol, d'Auditoria de Comptes, en els supòsits següents:
a) Si la cooperativa té en promoció, entre habitatges i locals, més de cinquanta edificis.
b) Si es construeix per fases o blocs i es fa amb autonomia de gestió i amb patrimonis separats, sigui quin sigui el nombre d'habitatges o de locals que es construeix.
c) Si la gestió empresarial de l'activitat immobiliària s'ha concedit, mitjançant qualsevol tipus de mandat, a persones físiques o jurídiques altres que els membres del Consell Rector o el director.
e) Si l'obligatorietat de l'auditoria de comptes és imposada pels estatuts socials o ho acorda l'Assemblea General.
-1 Les cooperatives de treball associat poden constituir-se amb només tres socis, amb vista a afavorir la consolidació des de l'inici de projectes empresarials.
-2 En aquests supòsits, les cooperatives de treball associat no poden contractar treballadors assalariats amb caràcter fix.
-3 Les cooperatives de treball associat poden admetre socis a prova, dins els termes fixats per a aquests casos.
-1 Són cooperatives de treball associat les que associen persones físiques que, mitjançant llur treball, es proposen exercir alguna activitat econòmica o professional per a tercers.
-2 Poden ésser sòcies de les cooperatives de treball associat les persones majors de setze anys.
-3 El nombre de treballadors de les cooperatives de treball associat que tinguin contracte de treball per temps indefinit no pot ésser superior al deu per cent del total de socis i en cap cas no pot ésser superior a cinquanta treballadors.
El treballador amb contracte de treball per temps indefinit amb més d'un any d'antiguitat a l'empresa ha d'ésser admès com a soci treballador, sense període de prova, si compleix els altres requisits i ho sol·licita.
Són cooperatives de treball associat les que associen persones que, mitjançant llur treball, es proposen exercir alguna activitat econòmica o professional per a tercers.
El nombre de treballadors amb contracte de treball per un temps indefinit no pot ésser superior al deu per cent del total de socis i en cap cas no pot abastar una xifra superior a cinquanta treballadors.
També en aquests casos, el treballador amb contracte de treball per temps indefinit amb més d'un any d'antiguitat a l'empresa ha d'ésser admès com a soci treballador, sense període de prova, si reuneix els altres requisits i així ho sol·licita.
En les cooperatives de treball associat poden ésser socis els majors de setze anys.
-1 Les cooperatives de consumidors i usuaris han de tenir un mínim de tres-cents socis si desenvolupen la major part de llur activitat a Barcelona, de cent cinquanta si la desenvolupen a les altres ciutats de més de vint mil habitants, de setanta-cinc si ho fan a les poblacions que tenen de cinc mil a vint mil habitants i de cinquanta a les poblacions de menys de cinc mil habitants.
-2 La Direcció General competent en la matèria, amb informe previ del Consell Superior de la Cooperació, pot autoritzar la constitució de cooperatives que no tinguin el nombre mínim de socis que fixa l'apartat 1, en els supòsits següents:
a) Per raó de l'especialització de l'activitat.
b) Si l'activitat ha d'ésser desenvolupada per un període de temps concret, que no pot excedir els dos anys.
c) Si la cooperativa no té personal assalariat i els serveis són prestats íntegrament pels socis d'una manera gratuïta.
d) Si l'excepcionalitat del cas ho justifica.
-2 La resolució a què es refereix l'apartat 2 pot ésser objecte de recurs, en el termini de quinze dies, al Conseller de Treball.
Les cooperatives de consumidors tindran un mínim de 600 socis si realitzen la major part de la seva activitat a Barcelona; de 300 a les altres ciutats de Catalunya amb una població superior a 20.000 habitants a 150 a les poblacions de 5.000 a 20.000 habitants i de 75 a les poblacions amb un nombre menor d'habitants.
No obstant això, aquelles cooperatives el nombre de socis de les quals sigui inferior al fixat en el paràgraf anterior poden constituir-se i exercir la seva activitat mitjançant l'autorització de la Direcció General de Cooperació, previ informe del Consell Superior de la Cooperació, que pot concedir-la en qualsevol dels casos següents:
a) Per raó de l'especialització de la seva activitat.
b) Perquè es tracti d'experiències realitzades per un període de temps concret no superior a dos anys.
c) A aquelles cooperatives que no tinguin personal assalariat i els serveis estiguin realitzats íntegrament pels socis d'una manera gratuïta.
Contra la resolució de la Direcció General de Cooperació es podrà recórrer, en el termini de quinze dies, davant el Conseller.