projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Mentre no s'aprovi aquest projecte de llei resta suspesa l'excepció d'implantació d'establiments fora de trama urbana consolidada a què fan referència l'apartat 3.b i el segon paràgraf de l'apartat 4 de l'article 9 del Decret Llei 1/2009, del 22 de desembre, d'ordenació dels equipaments comercials.
Mentre no s'aprovi aquest projecte de llei resta suspesa l'excepció d'implantació d'establiments fora de trama urbana consolidada a què fan referència l'apartat 3. b i el segon paràgraf de l'apartat 4 de l'article 9 del Decret Llei 1/2009, del 22 de desembre, d'ordenació dels equipaments comercials.
Durant les anualitats 2014-2015 no s'exigirà a les entitats subministradores que facturin menys de 20.000 metres cúbics anuals el cànon de l'aigua corresponent als usos d'abastament fet a través de les xarxes bàsiques, i, en general, l'abastament en alta d'altres serveis públics de distribució d'aigua potable.
Des de la data d'entrada en vigor d'aquesta llei i fins al 31 de desembre de 2015 se suspèn l'aplicació del cànon sobre la deposició controlada dels residus de la construcció regulat per la secció II del capítol III de la Llei 8/2008, del 10 de juliol, de finançament de les infraestructures de gestió dels residus i dels cànons sobre la disposició del rebuig dels residus.
Els contribuents i els subjectes passius substituts que hagin satisfet el cànon meritat des de l'1 d'octubre de 2013 fins a la data d'entrada en vigor d'aquesta llei tenen dret a la devolució de les quantitats satisfetes en els termes següents:
b) La sol·licitud es pot presentar en el termini d'un mes a comptar de l'entrada en vigor d'aquesta llei.
c) El termini per a retornar els imports pagats per aquest concepte és de dos mesos a comptar de la presentació de la sol·licitud.
d) El dret a la devolució només meritarà interessos un cop transcorregut el termini establert per la lletra c.
Es modifica l'apartat 1 de l'article 1 de la Llei 6/1998, del 13 de maig, de regulació del funcionament de les seccions de crèdit de les cooperatives, que resta redactat de la manera següent:
Es consideren seccions de crèdit les unitats econòmiques i comptables internes de les cooperatives de classe agrària de primer grau que se subjecten als requisits establerts per aquesta llei i per la Llei de cooperatives de Catalunya.»
S'afegeix un apartat, el 2 bis, a l'article 19 de la Llei 13/2006, amb el text següent:
Els joves que compleixen tots els requisits establerts per l'apartat 1 i 2, excepte el d'haver estat tutelats durant un període de tres anys com a mínim, tenen dret a la prestació temporal limitada a una durada de tres mesos.»
L'autorització i la llicència ambientals estableixen el règim del control inicial i la modalitat, els terminis i els continguts dels controls periòdics a què se sotmet l'exercici de l'activitat.»
»a) Les activitats de l'annex I.1, cada dos anys.
»b) Les activitats dels annexos I.2, cada quatre anys.
»c) Les activitats de l'annex II, cada sis anys.
»La conformitat del compliment de les condicions de llicència ambiental o sectorial es duu a terme, per a les activitats de l'annex II, mitjançant una entitat col·laboradora de l'Administració ambiental, llevat que en la llicència ambiental o sectorial l'ajuntament encomani els controls periòdics als serveis tècnics municipals, d'acord amb les ordenances municipals.
Així mateix, les ordenances municipals poden establir que sigui innecessari efectuar controls periòdics de determinades tipologies d'activitats.»
En el compliment de les seves funcions tindrà la consideració de mitjà propi instrumental i de servei tècnic de l'Administració de la Generalitat i dels ens, els organismes i les entitats que en depenen o hi estan vinculats i que tenen la consideració de poders adjudicadors, i dels ajuntaments, a l'efecte del que estableix la normativa de contractes del sector públic.
Es modifica el capítol IV del títol XXII del text refós de la Llei de taxes i preus públics de la Generalitat de Catalunya, aprovat pel Decret legislatiu 3/2008, que resta redactat de la manera següent:
»a) L'escorta, el control i la regulació de la circulació de transports especials.
»b) La vigilància, la regulació i la protecció de proves esportives que afecten vies interurbanes o que tenen més incidència en el nucli urbà, sens perjudici de les competències municipals.
»c) La regulació i la vigilància en filmacions cinematogràfiques, publicitàries, televisives o de qualsevol altre tipus, quan afecten la circulació normal per espais i vies públiques i la disponibilitat normal d'aquestes vies, sens perjudici de les competències municipals que hi concorrin.
»d) La prestació del servei policial amb recursos extraordinaris, en qualsevol esdeveniment esportiu que tingui lloc en recintes públics o privats o en espais públics, per tal de garantir-ne el desenvolupament correcte durant l'esdeveniment i el temps imprescindible anterior i posterior, llevat dels que organitzen les entitats sense ànim de lucre, si no cobren entrada per a assistir-hi i si no es financen amb drets de retransmissió televisiva.
»Els ingressos recaptats mitjançant la taxa establerta per l'article 22.4-1 s'afecten a les finalitats de seguretat ciutadana i seguretat viària pròpies del departament competent en matèria de seguretat pública.
»Estan exempts del pagament de la taxa establerta en la lletra b de l'apartat 1 de l'article 22.4-1 per la prestació del servei de vigilància, regulació i protecció de proves esportives que afecten vies interurbanes o que tenen més incidència en el nucli urbà, els casos següents:
»a) Quan les proves les organitzen els ens locals.
»b) Quan les proves les organitzen entitats sense ànim de lucre i no cobren entrada per assistir-hi o no es financen amb drets de retransmissió televisiva.»
S'afegeix un capítol, el XX, al títol XII del text refós de la Llei de taxes i preus públics de la Generalitat de Catalunya, aprovat pel Decret legislatiu 3/2008, amb el text següent:
»Constitueix el fet imposable de la taxa la prestació dels serveis administratius inherents a l'expedició d'anelles oficials que són necessàries per a la captura en viu d'ocells fringíl·lids d'acord amb la legislació vigent.
»Són subjectes passius de la taxa les persones físiques titulars de les autoritzacions de captura en viu d'ocells fringíl·lids.
»La taxa s'acredita amb l'expedició de les anelles.
»Per cada anella oficial autoritzada: 0,16 euros.
»La taxa té caràcter finalista, per la qual cosa, d'acord amb el que estableix l'article 1.1-3, els ingressos que en deriven resten afectats a les partides corresponents del departament competent en matèria de medi natural destinades a la gestió sostenible de la captura i tinença d'ocells fringíl·lids.»
Es fixa el tipus de gravamen de 15,80 euros per tona de rebuig de residus municipals destinats a dipòsit controlat.
Es fixa el tipus de gravamen de 25,40 euros per tona de rebuig de residus municipals destinats a dipòsit controlat per als residus municipals procedents dels ens locals que no han iniciat el desenvolupament de la recollida selectiva de la fracció orgànica, d'acord amb el projecte de desplegament aprovat per l'Agència de Residus de Catalunya, sempre que l'àmbit territorial al qual es trobi adscrit el subjecte passiu disposi de les corresponents instal·lacions de tractament de la fracció orgànica recollida selectivament integrades en el Programa de gestió de residus municipals de Catalunya.
Es fixa el tipus de gravamen de 7,40 euros per tona de rebuig de residus municipals que s'incinera.
Es fixa el tipus de gravamen de 18,60 euros per tona de rebuig de residus municipals que s'incinera procedents dels ens locals que no han iniciat el desenvolupament de la recollida selectiva de la fracció orgànica, d'acord amb el projecte de desplegament aprovat per l'Agència de Residus de Catalunya, sempre que l'àmbit territorial al qual es trobi adscrit el subjecte passiu disposi de les corresponents instal·lacions de tractament de la fracció orgànica recollida selectivament integrades en el Programa de gestió de residus municipals de Catalunya.»
Atès que el Govern de la Generalitat de Catalunya, en la sessió de 29 de maig de 2001, va adoptar l'Acord pel qual s'aprova el Pla de ports de Catalunya,
Fer públic l'Acord del Govern que figura a l'annex d'aquesta Resolució, adoptat en la sessió de 29 de maig de 2001, pel qual s'aprova el Pla de ports de Catalunya.
de 29 de maig de 2001, pel qual s'aprova el Pla de ports de Catalunya.
La Llei 5/1998, de 17 d'abril, de ports de Catalunya, configura el Pla de ports de Catalunya com un instrument que té per objecte l'establiment dels criteris per a la utilització portuària adequada i racional de la costa catalana, i també l'atenció preferent envers la conservació del litoral i la gestió correcta del medi ambient.
Per assolir aquest objecte, el Pla identifica la problemàtica existent, estableix una zonificació de la costa catalana en graus de protecció amb l'objecte de protegir el litoral del creixement incontrolat i estableix criteris de millora per la xarxa actual i per les futures instal·lacions.
El Pla de ports de Catalunya té caràcter de pla territorial sectorial, de conformitat amb la Llei 23/1983, de 21 de novembre, de política territorial, i el seu contingut assumeix les propostes, els objectius i les directrius establerts pel Pla territorial general de Catalunya en relació amb el front portuari català.
Per tot això, a proposta del conseller del Departament de Política Territorial i Obres Públiques, el Govern de la Generalitat de Catalunya adopta l'acord següent:
Aprovar el Pla de ports de Catalunya, que es compon dels següents documents: Diagnosi (document 1), Determinacions i recomanacions (document 2) i Annexos i plànols (documents 3).
Integren el domini públic portuari adscrit a Ports de la Generalitat els ports, les dàrsenes i les instal·lacions marítimes que s'enumeren a continuació:
Embarcador de Portbou, port de Llançà, port de Port de la Selva, port de Roses, port de l'Escala, port de l'Estartit, port de Palamós, port de Sant Feliu de Guíxols, port de Blanes, port d'Arenys de Mar, port de Mataró, dàrsena pesquera del Masnou, port del Garraf, port de Vilanova i la Geltrú, dàrsena pesquera de Torredembarra, port de Cambrils, port de l'Ametlla de Mar, port de l'Ampolla, embarcador de Deltebre, embarcador de Sant Jaume d'Enveja, embarcador de Tortosa, port de Sant Carles de la Ràpita, port de les Cases d'Alcanar, embarcador d'Amposta, i ports industrials de Badalona, Vallcarca i Alcanar.
a) L'Administració portuària, si escau, ha de suspendre la facturació dels serveis respecte a les mercaderies, les embarcacions, els vehicles o qualsevol objecte o artefacte que prèviament declari en abandonament.
b) Als efectes del que estableix la lletra a, s'entén que hi ha abandonament a partir dels cinc mesos d'impagament o quan el possible valor en venda no assoleixi l'import de la facturació emesa no abandonada; tot això, sens perjudici de la competència de l'Administració de duanes en la determinació de l'abandonament de mercaderies incloses en procediment de despatx.
Es consideren directament abandonats els béns descrits que es trobin a la zona de servei portuària sense autorització i que no tinguin matrícula o dades suficients per a identificar-ne la persona propietària o consignatària.
d) Correspon a l'Administració portuària la propietat dels vaixells, vehicles i altres objectes i béns que han estat declarats en situació d'abandonament, i també les quantitats obtingudes en cas d'alienació mitjançant subhasta pública.
e) Els vaixells, els vehicles, la maquinària i els estris en general que romanen a la zona de servei portuària per un període superior a un mes en el mateix lloc i presenten desperfectes que permeten de presumir-ne racionalment la situació d'abandonament i la condició de deixalla s'han de tractar com a residus.
a) Els vaixells turístics locals inactius, els de servei interior del port i els que donen suport a l'aqüicultura que atraquin habitualment en determinats molls i que ho sol·licitin han de pagar mensualment set vegades l'import que, per aplicació de la tarifa general establerta, els correspongui.
a) Els vaixells o els artefactes flotants que estiguin inactius o es trobin dedicats al tràfic interior o estiguin en construcció, en reparació o en procés de desballestament, que estiguin destinats a l'emmagatzematge de líquids o mercaderies de qualsevol tipus, a aqüicultura o a constituir vivers flotants, han de pagar mensualment, per endavant, quinze vegades l'import diari que per aplicació els correspongui.
- Per a passatgers: el nombre i la modalitat de passatge
Integren el domini públic portuari adscrit a Ports de la Generalitat els ports, les dàrsenes i les instal·lacions marítimes que s'enumeren a continuació:
Embarcador de Portbou, port de Llançà, port de Port de la Selva, port de Roses, port de l'Escala, port de l'Estartit, port de Palamós, port de Sant Feliu de Guíxols, port de Blanes, port d'Arenys de Mar, port de Mataró, dàrsena pesquera del Masnou, port del Garraf, port de Vilanova i la Geltrú, dàrsena pesquera de Torredembarra, port de Cambrils, port de l'Ametlla de Mar, port de l'Ampolla, embarcador de Deltebre, embarcador de Sant Jaume d'Enveja, embarcador de Tortosa, port de Sant Carles de la Ràpita, port de les Cases d'Alcanar, embarcador d'Amposta, i ports industrials de Badalona, Vallcarca i Alcanar.
Mentre el Departament de Política Territorial i Obres Públiques no hagi procedit a l'aprovació de la valoració dels terrenys i dels miralls d'aigua a efectes de la fixació dels cànons que estableix l'article 91, són aplicables els cànons per concessions i autoritzacions que regula l'article10 de la Llei 17/1996, del 27 de desembre.
En qualsevol cas, aquest personal té la consideració d'agent de l'autoritat en l'exercici de les seves funcions i en els actes de servei.
L'actuació inspectora ha d'ésser feta pel personal designat per l'Administració portuària.
En qualsevol cas els inspectors tenen el caràcter i la potestat d'autoritat en l'exercici de llurs funcions.
El tràfic portuari que utilitza instal·lacions en règim de concessió administrativa, construïdes o no per particulars, és subjecte al pagament a Ports de la Generalitat de les contraprestacions que corresponguin, segons el règim jurídic aplicable, que s'estableixen en les clàusules de la concessió, amb les bonificacions i les exempcions que hi siguin determinades.
Correspon a Ports de la Generalitat determinar el preu exigible als particulars en contraprestació per les activitats econòmiques portuàries i serveis diversos que porta a terme a sol·licitud d'aquests particulars.
Ports de la Generalitat ha d'exigir l'abonament de les tarifes pels serveis portuaris que presta, les quals es regulen en l'annex 1.
Correspon al conseller o consellera de Política Territorial i Obres Públiques, a proposta de Ports de la Generalitat, aprovar l'actualització anual de les tarifes, d'acord amb l'evolució dels diferents components del cost dels serveis i amb els criteris de política portuària que estableixi.
El tràfic portuari que utilitzi instal·lacions en règim de concessió administrativa, construïdes o no per particulars, és subjecte al pagament a Ports de la Generalitat de les tarifes que s'estableixin en les clàusules de concessió, amb les bonificacions i les exempcions que hi siguin determinades.
Ports de la Generalitat pot exigir l'abonament de les tarifes corresponents pels serveis portuaris que presta directament.
Correspon al conseller o consellera de Política Territorial i Obres Públiques, a proposta de Ports de la Generalitat, aprovar les tarifes a aplicar pels diferents serveis que aquest presta.
Aquestes tarifes s'han d'actualitzar amb periodicitat anual d'acord amb l'evolució dels diferents components del cost del servei.
Els serveis portuaris que es presten en règim de concessió administrativa són subjectes al pagament a Ports de la Generalitat de les corresponents tarifes que s'estableixin en les clàusules de concessió, amb les exempcions i les bonificacions que s'hi puguin determinar.
Quan la gestió de serveis portuaris es faci per mitjà d'algun instrument jurídic o figura que impliqui l'exercici de potestats administratives, com en el cas dels consorcis, les tarifes corresponents tenen el caràcter de taxes i s'han de fixar d'acord amb el que estableix la Llei de taxes i preus públics vigent.
L'ocupació o l'aprofitament del domini públic portuari en virtut de concessió o d'autorització acredita el corresponent cànon en favor de Ports de la Generalitat.
Són subjectes passius del cànon, segons que sigui el cas, el concessionari o la persona autoritzada.
La base imposable del cànon consisteix en el valor del bé ocupat o aprofitat, que es determina de la manera següent:
En el supòsit d'ocupació de terrenys i d'aigua del port, el tipus de gravamen és del 6% del valor de la base.
En el cas d'ocupació d'obres i d'instal·lacions, el tipus és del 100% de l'anualitat d'amortització i el 6% del valor del sòl i del valor de les obres i instal·lacions.
En el supòsit d'aprofitament, el tipus de gravamen és del 100% del valor dels materials aprofitats.
Ports de la Generalitat ha de remetre al Departament de Política Territorial i Obres Públiques, amb l'informe preceptiu del Departament d'Economia i Finances, la valoració de terrenys i del mirall d'aigua a l'efecte de fixar el cànon.
Aquesta valoració s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, i pot ésser revisada cada cinc anys o bé abans, si es produeixen modificacions en la zona de servei del port.
Ports de la Generalitat ha de fixar en les condicions de la concessió o de l'autorització la quantia del cànon, que s'ha d'actualitzar anualment en la mateixa proporció que la variació experimentada per l'índex general de preus al consum (IPC) en l'any natural anterior, i s'ha de revisar de conformitat amb les noves valoracions que aprovi el Departament de Política Territorial i Obres Públiques.
El cànon s'acredita a partir de la data de notificació de la resolució d'atorgament de la concessió o autorització.
És exigible per avançat en la quantia que correspongui, amb les actualitzacions i les revisions que, si és el cas, s'efectuïn i en els terminis que figurin en les clàusules de la concessió o autorització i que en cap cas no poden ésser superiors a un any.
El cànon pot ésser afectat per les reduccions següents sobre la base imposable:
a) Quan l'objecte de la concessió és l'activitat pesquera, el 35%.
b) Quan l'objecte de la concessió és la nàutica esportiva:
En superfícies inferiors a 1.000 m2, el 15%
En superfícies entre 1.000 m2 i 5.000 m2, el 20%
En superfícies superiors a 5.000 m2, el 30%
Són exempts del pagament del cànon els òrgans i les entitats de les administracions públiques que porten a terme activitats de vigilància, de repressió del contraban, de salvament i de lluita contra la contaminació marina i les relacionades amb la defensa nacional.
En tot allò que no és previst per aquesta Llei, el règim jurídic aplicable és l'estrablert per la Llei de taxes i preus públics de la Generalitat.
El Comitè Executiu de Ports de la Generalitat pot autoritzar, amb l'audiència dels ajuntaments afectats, sense cap altre tràmit, les obres de manteniment, reparació i rehabilitació d'una concessió administrativa, i també les obres de millorament que no impliquen canvis substancials respecte als projectes aprovats i les ampliacions concessionals amb superfície de domini públic portuari contigua amb un percentatge inferior al 10% de la superfície fixada en l'acta de reconeixement.
Les concessions, un cop atorgades, s'han d'inscriure al Registre de la Propietat, sens perjudici del que disposa l'article 76.
Un cop atorgades, les concessions s'han d'inscriure al Registre de la Propietat, sens perjudici del que disposa l'article 76.
El procediment per a l'atorgament de concessions i autoritzacions en el domini públic portuari es pot iniciar d'ofici mitjançant la convocatòria del concurs corresponent o a instància d'una persona física o jurídica interessada.
Un cop transcorregut aquest termini, la sol·licitud s'entén desestimada.
El procediment per a l'atorgament de concessions i autoritzacions en el domini públic portuari adscrit a Ports de la Generalitat es pot iniciar d'ofici mitjançant la convocatòria del concurs corresponent o a instància d'una persona física o jurídica interessada.
Per a la utilització del domini públic portuari per a usos en què concorrin circumstàncies especials d'exclusivitat, d'intensitat, de perillositat o de rendibilitat, o que requereixin l'execució d'obres o d'instal·lacions, s'ha d'exigir sempre l'atorgament de l'autorització o concessió administrativa corresponent, que n'ha d'acreditar el cànon o els cànons, de conformitat amb el que disposa aquesta llei.
Per a la utilització del domini públic portuari adscrit a Ports de la Generalitat per a usos en què concorrin circumstàncies especials d'exclusivitat, d'intensitat, de perillositat o de rendibilitat, o que requereixin l'execució d'obres o d'instal·lacions, s'ha d'exigir sempre l'atorgament de l'autorització o concessió administrativa corresponent, que n'ha d'acreditar el cànon o els cànons, de conformitat amb el que disposa aquesta Llei.
De conformitat amb el que estableix l'article 8 del Decret legislatiu 9/1994, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de finances públiques de Catalunya, els ingressos derivats del cànon d'explotació que acreditin els ports, les dàrsenes, les instal·lacions marítimes i marines interiors a la Generalitat de Catalunya s'han d'acreditar davant el Departament de Política Territorial i Obres Públiques, i resten afectats a la millora i la conservació del sistema portuari català.
El Departament de Política Territorial i Obres Públiques, mitjançant la direcció general competent en matèria de ports, ha d'establir en cada moment les prioritats en l'aplicació d'aquests recursos.
Els actes administratius del president o presidenta de Ports de la Generalitat posen fi a la via administrativa.
Els actes de Ports de la Generalitat sotmesos al dret administratiu són susceptibles de recurs ordinari davant el conseller o consellera de Política Territorial i Obres Públiques.
El recurs extraordinari de revisió s'ha d'interposar davant del conseller o consellera de Política Territorial i Obres Públiques.
Les reclamacions sobre aplicació i efectivitat dels cànons s'han d'ajustar a la legislació vigent en matèria de reclamacions economicoadministratives.
Les reclamacions prèvies a la interposició d'accions civils i laborals s'han de presentar davant el conseller o consellera de Política Territorial i Obres Públiques.
El responsable o la responsable territorial de cada zona portuària porta a terme la gestió directa de la zona portuària corresponent i de les autoritzacions d'activitat i de prestació de serveis portuaris, d'acord amb les directrius que dicti el gerent o la gerent de Ports de la Generalitat, i exerceix les funcions assignades reglamentàriament.
El cap o la cap de cada zona portuària porta a terme la gestió directa de la zona portuària corresponent, d'acord amb les directrius que imparteixi el gerent o la gerent de Ports de la Generalitat, i exerceix les funcions assignades reglamentàriament.
b) Proposar al Comitè Executiu l'aprovació de les normes generals relatives als serveis portuaris.
i) Informar sobre la proposta de tarifes pels serveis que es prestin i de les taxes que ha d'aplicar Ports de la Generalitat.
Correspon al Consell de Govern:
b) Proposar al Comitè Executiu l'aprovació de les normes generals relatives als serveis portuaris
i) Proposar l'aprovació de les tarifes dels serveis que es prestin i del cànon que ha d'aplicar Ports de la Generalitat.