projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
La informació sobre els certificats d'activitats formatives organitzades per l'Escola d'Administració Pública de Catalunya es troba incorporada a l'expedient personal del personal funcionari, i és consultable des del portal ATRI.
Així mateix, els certificats posteriors a 1/1/2005 poden editar-se electrònicament des de l'apartat Formació del portal ATRI.
En el cas que calgui obtenir un certificat anterior a l'1/1/2005, la persona interessada ha de d'emplenar i enviar el formulari de sol·licituds de certificats.
Identificar quina informació s'ha de fer pública i com fer-ho; i reflexionar i debatre al respecte.
Conèixer el règim del dret d'accés a la informació: continguts, límits, procediment i garanties.
Saber ponderar i conjugar el dret d'accés a l'expedient administratiu de les persones interessades amb d'altres drets i interessos afectats pel procediment
Transparència i accés a la informació(10324-1)
Conèixer els fonaments teòrics per entendre què és un document administratiu a la llum del nou context jurídic i tecnològic..
Saber quan cal signar un document electrònic i conèixer les eines disponibles per fer-ho..
Saber quan cal fer una còpia autèntica o una digitalització i conèixer les eines disponibles per fer-ho..
Saber com cal gestionar l'expedient/el document electrònic i com arxivar- lo.
El document electrònic, la identificació i la signatura electròniques, l'e-Còpia(10200-1)
Proporcionar una base teòrica sobra la pràctica Mindfulness
Incrementar l'estat de relaxació i la capacitat d'autogestió del sistema nerviós
Ser conscients de la integració ment-cos i la seva influència en els processos de la salut i benestar psicològic
Conèixer i aplicar la pràctica de l'Atenció Plena
Aprendre a desenvolupar una actitud Mindfulness per a contribuir en la comprensió i millora de l'establiment de vincles
Conèixer els principis i història del 'mindfulness'.
Conèixer les evidències científiques que avalen alguns programes.
Pràcticar eines del 'mindfulness' per endur-nos-ho al dia a dia: tècnica de respiració i de exploració corporal.
Comprendre la ment en mode acció versus la ment en mode contemplatiu.
Introducció al mindfulness per ajudar a la reducció de l'estrès(10061-1)
Conèixer les obligacions que implica la legislació de transparència i accés a la informació pública.
Conèixer els elements essencials a tenir en compte en la ponderació dels diferents drets i interessos en joc.
Aprendre com s'ha d'atendre una sol·licitud d'accés a la informació pública.
Conèixer els mecanismes de garantia de la transparència.
Línies bàsiques sobre transparència i accés a la informació pública.
Conèixer i distingir els conceptes de silenci administratiu, acte presumpte i ficció legal i la seva regulació.
Conèixer les formes d'iniciar i finalitzar un procediment administratiu i l'obligació de l'Administració de resoldre i notificar en termini.
Identificar els efectes jurídics que comporta la manca de resolució de l'Administració dins del termini màxim establert.
Reconèixer els efectes jurídics de la resolució expressa de l'Administració després de produir-se el silenci.
Sentit del silenci administratiu i els actes presumptes en via administrativa(10091-1)
Veure que les llengües contenen una visió del món particular del món i conèixer l'androcentrisme lingüístic i la petjada que ha deixat el patriarcat en el llenguatge.
Saber detectar el sexisme en el llenguatge i desenvolupar estratègies per neutralitzar la pervivència dels estereotips sexistes a la llengua
Conèixer eines i estratègies per redactar textos i documents inclusius
Emprar un llenguatge inclusiu com a llengua oficial, a l'hora de parlar i redactar documents.
Llenguatge no sexista: l'art de la inclusivitat(10171-1)
L'EAPC ha incorporat les xarxes socials com a eina de treball.
Les aplicacions 2.0 permeten que l'Escola esdevingui una organització més transparent i que hi participi el personal de l'Administració i també la ciutadania.
També, aquesta presència a les xarxes socials incrementa la nostra presència a internet i facilita l'accés a les diferents activitats que duu a terme l'Escola.
Tot seguit us volem presentar les eines 2.0 que fem servir per millorar la nostra gestió i comunicació.
Esperem que siguin del vostre interès i us convidem a participar-hi!
Els Comitès científic i organitzador del Congrés EDO 2020 van acordar, en la sessió virtual del 3 d'abril, posposar la celebració del Congrés per als dies 11, 12 i 13 de novembre de 2020, donat els riscos i la incertesa creada a nivell global per la pandèmica del coronavirus COVID-19.
CIEDO 2020 mantindrà la seva seu a l'àrea Barcelona, el lema, els objectius i el programa establert, com també les aportacions seleccionades i el llibre d'actes del Congrés, publicat per l'editorial Wolters Kluwer.
A la web del Congrés s'han actualitzat les dates per a la presentació de noves aportacions (fins el 21 de juny de 2020), així com un nou període d'inscripcions, que amplia el preu reduït (fins al 5 de setembre de 2020).
El Congrés EDO és un espai de trobada i debat d'àmbit internacional i periodicitat biennal que aplega professionals i acadèmics vinculats amb l'educació i la formació, amb l'objectiu de generar debat entorn de diferents tipus d'estratègies de formació a les organitzacions.
L' Equip de Desenvolupament Organitzacional (EDO) de la Universitat Autònoma de Barcelona, en col·laboració amb el Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada (CEFJE) i l' Escola d'Administració Pública de Catalunya organitzen el VIè Congrés Internacional EDO "La nova gestió del coneixement" que tindrà lloc a Barcelona l'11, 12 i 13 de novembre de 2020.
L'Equip de Desenvolupament Organitzacional de la Universitat Autònoma de Barcelona es constitueix com un espai de trobada, intercanvi i promoció d'idees i recerca en l'àmbit de les organitzacions.
Està format per docents i investigadors interessats en el desenvolupament organitzacional.
Des de 2003, ha focalitzat una de les seves línies de recerca en l'anàlisi dels processos de creació i gestió del coneixement (CGC) en les organitzacions vinculades amb l'educació i la formació.
Cada vegada més ha centrat el focus d'atenció en l'anàlisi de l'aprenentatge informal en el lloc de treball.
Amb l'objectiu d'aproximar el coneixement generat a la societat, en general, i a altres professionals i acadèmics interessats en les seves línies de recerca; el grup d'investigació EDO va organitzar l'any 2003 les primeres jornades específiques de debat entorn de diferents tipus d'estratègies de formació en les organitzacions.
El 2010 inicia, amb la col·laboració del Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada (CEJFE), el Congrés Internacional EDO (CIEDO), del qual es realitza una segona edició l'any 2012, i una tercera, quarta i cinquena edicions el 2014, 2016 i 2018 que també compta amb la col·laboració de l' Escola d'Administració Pública de Catalunya (EAPC).
Les línies de treball que s'abordaran al VI CIEDO són:
El VI CIEDO s'adreça als col·lectius professionals següents:
ROAD (Regional Objectives of Administrative Development) té com objectiu principal millorar les competències dels funcionaris locals kirguisos i turkmens mitjançant la realització d'un seguit d'activitats estructurades en nou àmbits de treball.
L'Escola d'Administració Pública de Catalunya (EAPC) n'ha liderat el primer (detecció de les necessitats formatives i definició d'un pla de formació) i el darrer (assessorament i recomanacions per a la sostenibilitat del projecte un cop acabada la seva vigència).
Altres àmbits de treball preveuen la creació i equipament de centres presencials i de suport, la formació del professorat, el lliurament dels materials formatius, la creació d'un campus virtual, així com l'administració, la difusió i el control de qualitat.
A més de l'EAPC en el projecte hi han participat cinc universitats europees (Universitat Politècnica de Catalunya, Universitat Rovira i Virgili, Universitat de las Palmas de Gran Canaria, Kungliga Tekniska Hoegskolan de Suècia i l'Instituto Superior Técnico de la Universitat de Lisboa), dues universitats d'Ashgabat (Turkmenistan), una consultora i tres universitats de Kirguizstan (Bishkek, Karakol i Jalalabat).
La conferència ha comptat, entre d'altres, amb la participació de Tolobek Abdyrahmanov, rector de la Ishenaly Arabaev Kyrgyz State University, amfitriona de l'acte; de Gulnara Chokusheva, de l'Oficina de Coordinació de l'Erasmus + a Kirguizstan; i d'Almazbek Akmataliev, rector de la Acadèmia d'Administració Pública de Kirguizstan.
La setmana passada va tenir lloc a Bishkek la conferència final, tercera de les tres conferències internacionals celebrades dins el projecte ROAD Eramus+.
Barcelona, 2005, edició facsímil del núm. 87 de la col·lecció "Popular Barcino" publicat el 1932, 128 p., isbn 84-393-6735-X.
Primera part: Examen dels problemes constitucionals
I. Conveniència dels estudis i debats previs
X. Els antecedents de la nostra Constitució
Segona part: El vell règim de Catalunya
Tercera part: Resum de projectes i esquemes
Apèndix: Constitució de la Catalunya antiga
Títol I. De la terra catalana i els catalans
De la religió i govern dels catalans
Títol V. De les universitats o municipi
En primer terme, a la dreta, Teresa Rovira, filla d'A. Rovira i Virgili
Hi ha jutjat de pau a tots els municipis on no hi ha jutjat de primera instància i instrucció.
Els jutjats de pau són òrgans unipersonals amb jurisdicció al terme municipal.
A Catalunya hi ha actualment 898 jutjats de pau ( art. 99.1 de la LOPJ ).
Al capdavant del jutjat de pau hi ha el jutge de pau, que és elegit per l'ajuntament del municipi i nomenat pel Tribunal Superior de Justícia de Catalunya per un període 4 anys ( Reglament dels jutges de pau - Annex III ).
Per ser jutge de pau només cal ser major d'edat, tenir la nacionalitat espanyola i no estar immers en cap causa d'incapacitat, ni d'incompatibilitat per a l'exercici de les funcions jurisdiccionals (s'exceptuen les relatives a l'exercici d'activitats professionals o mercantils).
Per ser jutge de pau no fa falta ser llicenciat en dret.
Tenen competència en l'àmbit civil, dels assumptes de quantia inferior als 90€, excepte els supòsits inclosos a l'article 250.1 de la Llei d'enjudiciament civil que, per raó de la matèria, corresponen als jutjats de primera instància i instrucció.
Aquest article fa referència a les demandes que es derivin dels contractes d'arrendament de finques rústiques o urbanes.
En l'àmbit penal, les competències, un cop es transformen els judicis de faltes en delictes lleus a partir de l'1 de juliol de 2015, de conformitat amb la Llei 1/2015, de 30 de març, de reforma del Codi Penal, se centren, com en la jurisdicció civil, a la pràctica de l'auxili jurisdiccional mitjançant la gestió dels exhorts, manaments que reben d'altres òrgans judicials.
Per llei també tenen atribuïdes competències en matèria de registre civil com a delegats de l'Encarregat del cap del partit judicial.
Els jutges de pau són compensats per la seva activitat en els termes que estableixi la Llei de pressupostos generals de l'Estat.
Aquesta compensació, que varia segons el nombre d'habitants del municipi, és compatible amb les percepcions que ingressin provinents d'altres activitats professionals compatibles amb l'exercici del càrrec.
La Llei orgànica del poder judicial preveu que hi pugui haver una única secretaria per a diversos jutjats de pau ( art. 99.2 de la LOPJ ).
Així mateix, Catalunya disposa d'una normativa pròpia pel que fa a la creació i modificació d'agrupacions de secretaries de jutjats de pau que es recull en el Decret 75/1997, de 18 de març.
El Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada organitza anualment seminaris de formació per a jutges/esses de pau d'arreu del territori, per tal de donar-los la informació més actualitzada sobre les seves competències així com d'altres matèries relacionades amb l'exercici del seu càrrec.
L'oficina judicial és l'organització de caràcter instrumental que serveix de suport a l'activitat jurisdiccional de jutges i tribunals.
Es basa en els principis de jerarquia i divisió de funcions i coordinació.
I funciona amb criteris d'agilitat, eficàcia, eficiència, racionalització del treball, responsabilitat per la gestió, coordinació i cooperació entre administracions, de manera que la ciutadania obtingui un servei pròxim i de qualitat (art. 435 de la LOPJ ).
Per una Administració de justícia oberta, àgil i eficaç
Millorar el servei que l'Administració de justícia ofereix a la ciutadania és una prioritat.
Per aquest motiu s'estan renovant les infraestructures judicials, els sistemes informàtics i l'organització de l'oficina judicial a fi d'aconseguir una justícia més oberta, capaç de donar servei a la ciutadania amb major agilitat, qualitat i eficàcia.
La Ciutat de la Justícia és el projecte de major dimensió i complexitat del Pla d'infraestructures judicials, que ha dut a terme el Departament de Justícia.
Simbolitza la voluntat del Govern d'apropar la justícia a la ciutadania, modernitzant-la i fent-la més còmoda i accessible.
Està situada entre els termes municipals de Barcelona i l'Hospitalet de Llobregat.
Saps què? és un projecte elaborat pel Servei Lingüístic de l'Àmbit Judicial, que pretén fomentar un bon ús del català en l'àmbit de l'Administració de justícia.
Consisteix en uns apunts lingüístics que tracten diferents aspectes concrets de la llengua general i del llenguatge jurídic, especialment problemàtics, que s'expliquen d'una manera senzilla i amb un to informal, a través d'un personatge que és qui presenta els temes i dóna unitat al conjunt.
El Llibre verd de l'Administració de justícia, que conté 16 documents, recull els principals resultats dels estudis realitzats, entesos com a materials de treball i discussió, i pretén ser un punt de partida per tal de facilitar la creació d'una estratègia de millora del servei públic de la justícia a Catalunya.
Recomanacions per a la millora del servei públic de la justícia a Catalunya (PDF, 247 kB)
Recomanacions aprovades pel Consell de Justícia de Catalunya en la sessió plenària de 25 de gener de 2006.
Traducció del text original en català (PDF, 74 kB)
Llibre verd de l'Administració de justícia (versió completa) (PDF, 2,4 MB)
Saps què? és un projecte elaborat pel Servei Lingüístic de l'Àmbit Judicial, que pretén fomentar un bon ús del català en l'àmbit de l'Administració de justícia.
Consisteix en uns apunts lingüístics que tracten diferents aspectes concrets de la llengua general i del llenguatge jurídic, especialment problemàtics, que s'expliquen d'una manera senzilla i amb un to informal, a través d'un personatge que és qui presenta els temes i dóna unitat al conjunt.
Els últims després dels primers
No ho ajornem més: fixem termes i terminis
Els judicis assenyalats, senyala 'ls al calendari
Us cito perquè comparegueu al Jutjat esmentat
La persona esmentada no és la mateixa que la persona citada
Una empresa de seguretat privada s'encarrega de la gestió de la vigilància i la seguretat.
El personal de seguretat està distribuït per tots els edificis.
La Ciutat de la Justícia també disposa de diversos centres de control de seguretat, des d'on se supervisa la seguretat de tots els espais.
La dotació d'efectius de seguretat corresponent a cadascun dels espais de la Ciutat de la Justícia es fixa en funció de les necessitats i requeriments específics de funcionament de cada òrgan judicial.
De 9 a 15 hores el públic pot accedir a les instal·lacions:
- per l'entrada principal, situada a la Gran Via de les Corts Catalanes, 111, de Barcelona, i
- per l'entrada situada a l'avinguda del Carrilet, 2, de l'Hospitalet de Llobregat.
Fora d'aquest horari, el públic tan sols es pot adreçar als jutjats de guàrdia, l'accés als quals és per l'entrada principal, que estarà oberta les 24 hores del dia.
Les sales de vistes estan situades a la 1a, 2a i 3a plantes dels edificis d'instrucció, penal i civil i a la 1a planta de Fiscalia.
Són a les primeres plantes per facilitar-hi l'accés del públic des del vestíbul, i estan repartides per edificis de la manera següent:
Les sales de vistes de l'edifici S (jutjats socials) estan situades a les plantes 0, 1a i 2a.
Hi ha 16 sales de vistes, que estan respartides de la manera següent:
Cada edifici disposa d'una sala de vistes més gran que la resta (90 metres quadrats).
També es pot adaptar l'auditori de la Ciutat de la Justícia, amb capacitat per a 384 persones, per fer-hi judicis mediàtics o que requereixin una capacitat més gran.
A les zones d'espera de les sales de vistes hi ha panells electrònics que indiquen els horaris i les sales assignades a cada procediment.
En cas de dubte, el públic pot consultar la ubicació de les sales de vistes als punts d'informació o a l'Oficina d'Atenció Ciutadana.
Les lleis també són convencionals
Empleneu els impresos sense compliments
Els simbols s'entenen a tot arreu
És de l 'Escala i viu a La Rioja
Posa a dieta les paraules: usa les sigles!
Han donat l'ordre de crida i cerca i l'estan buscant
Si el jutge o la jutgessa fallen, segur que l'erren
Prega amb devoció, però demana sense afalacs
A l'entorn de la Ciutat de la Justícia hi ha locals de copisteria on poder fer fotocòpies.
L'oficina de correus està ubicada fora del complex de la Ciutat de la Justícia.
A l'entorn pròxim a la Ciutat de la Justícia hi ha una oficina de correus i diferents serveis de missatgeria.
L'oficina de correus és a l'Hospitalet de Llobregat, al carrer Martí Codolar, 44 (a 500 metres de la Ciutat de la Justícia).
La Ciutat de la Justícia agrupa una part dels òrgans judicials i serveis del partit judicial de Barcelona i tot el partit judicial de l'Hospitalet de Llobregat.
Està dissenyada per facilitar la feina als diferents col·lectius i agents relacionats amb aquesta Administració, amb la finalitat de millorar l'atenció a la ciutadania.
Set dels vuit edificis que formen el complex de la Ciutat de la Justícia estan destinats a usos judicials.
Els edificis C (jutjats de primera instància), P (jutjats penals), I (jutjats d'instrucció) i F (Fiscalia i jutjats de menors) estan units per un únic vestíbul.
Els edificis on hi ha els jutjats socials (edifici S), l'Institut de Medicina Legal de Catalunya (edifici G) i els jutjats de l'Hospitalet (edifici H) són edificis autònoms, tot i que formen part del mateix complex.
Sí, hi ha una Oficina d'Atenció Ciutadana situada al vestíbul, que dóna servei a la ciutadania sobre temes referents a tots els òrgans judicials i altres serveis de la Ciutat de la Justícia.
També hi ha punts d'informació situats a les entrades del vestíbul.
Cal afegir que tots els òrgans judicials poden atendre la ciutadania i els professionals de manera personalitzada als taulells o bé a les sales multiús.
Sota la rasant de la Ciutat de la Justícia hi ha un auditori amb capacitat per a 384 persones i la planta baixa de l'Institut de Medicina Legal de Catalunya té una sala d'actes amb capacitat per a 50 persones.
La Ciutat de la Justícia està connectada amb diverses línies de metro, d'autobús, de Ferrocarrils de la Generalitat i de rodalies Renfe.
Es pot consultar l'oferta de transport públic existent i altres alternatives de transport a:
Sí, la Ciutat de la Justícia té un aparcament públic amb una capacitat de 1.700 places d'aparcament subterrani i places a la superfície per a motos.
Sí, hi ha diverses estacions de Bicing al voltant de la Ciutat de la Justícia i també s'ha habilitat un aparcament per a bicicletes.
Tots els òrgans judicials de l'Hospitalet de Llobregat (edifici H), com la seu central de l'Institut de Medicina Legal de Catalunya (edifici G), funcionen des de l'any 2008 a la Ciutat de la Justícia.
Entre maig i octubre de 2009 també s'hi han traslladat els òrgans judicials de Barcelona, excepte els jutjats contenciosos administratius i socials, el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya, l'Audiència Provincial de Barcelona, la Fiscalia Superior de Catalunya i el Registre Civil de Barcelona.
Òrgans de Barcelona traslladats i ubicació
Jutjats d'instrucció: Edifici I
Jutjats mercantils i mercantils de reforç: Edifici C
Jutjats de primera instància: Edifici C
Jutjats de vigilància penitenciària: Edifici I
Jutjats de violència sobre la dona: Edifici I
Assessorament Tècnic Penal (violència sobre la dona): Edifici I
Centre de Mediació Familiar de Catalunya: Edifici C
Equips d'assessorament tècnic penal: Edifici I
Equips d'execució de mesures en medi obert: Edifici F
Oficina d'Atenció a la Víctima del Delicte: Edifici I
Registre de la Guàrdia: Edifici I
Servei d'Assessorament Tècnic en l'Àmbit de la Família: Edifici C
Servei Comú de Notificacions i Embargaments (civil): Edifici I
Servei Comú de Notificacions i Embargaments (penal): Edifici I
Servei de Mediació i Assessorament Tècnic: Edifici F
Unitat Bàsica de Salut: Edifici C
A la Ciutat de la Justícia es concentren en un mateix equipament els jutjats del partit judicial de l'Hospitalet de Llobregat i els jutjats de primera instància, mercantils, d'instrucció, penals, de vigilància penitenciària, de violència sobre la dona, socials i de menors de Barcelona, el Deganat i la Fiscalia Provincial de Barcelona, i l'Institut de Medicina Legal de Catalunya.
Així mateix, s'hi troben altres serveis relacionats amb aquests òrgans com l'Oficina d'Atenció a la Víctima, els serveis de mediació i assessorament tècnic, d'assessorament tècnic en l'àmbit de la família, d'assessorament tècnic penal d'adults i de mediació familiar.
La Ciutat de la Justícia està formada per vuit edificis, set dels quals es destinen a usos judicials i un a usos complementaris (comerços, oficines, etc.)
Els edificis I, P, C i F estan units per un únic vestíbul.
En canvi, els edificis G i H són autònoms, tot i que formen part del mateix complex.
Les plantes, les superfícies i les funcions de cada un dels edificis destinats a usos judicials són les següents:
Jutjats d'instrucció, jutjat de guàrdia, jutjats de vigilància penitenciària i jutjats de violència sobre la dona
Jutjats penals i jutjats penals d'executòries
Jutjats de primera instància, jutjats de família, jutjats mercantils, suport concursal, reforç dels jutjats socials
Jutjats de menors, jutjat de guàrdia de menors, Fiscalia de Menors i Fiscalia Provincial
Institut de Medicina Legal i Ciències Forenses de Catalunya
Circulació de persones i serveis
El complex inclou un edifici més destinat a usos complementaris, bàsicament comerços i oficines.
Les oficines estan pensades, sobretot, per a aquells professionals que exerceixen una activitat relacionada amb l'Administració de justícia, com advocats, procuradors, etc.
L'edifici dedicat a usos complementaris és:
Planta 1: Servei d'Orientació Jurídica