Aquest Dictamen té per objecte el Projecte de decret pel qual s'estableix el currículum del cicle formatiu de grau superior de laboratori d'anàlisi i de control de qualitat.
El Projecte consta d'un preàmbul, onze articles, quatre disposicions addicionals, una disposició derogatòria i un annex.
En el preàmbul es descriu el marc normatiu en el qual s'insereix la norma projectada i la finalitat, que és establir el currículum del cicle formatiu de grau superior de laboratori d'anàlisi i de control de qualitat.
Aquest currículum s'estableix a partir de les necessitats de qualificació professional detectades a Catalunya, la pertinença al sistema integrat de qualificacions i formació professional i la possibilitat d'adequar-lo a les necessitats específiques de l'àmbit socioeconòmic dels centres, i adequar-lo a la legislació vigent.
Aquest objectiu es desenvolupa en els onze articles que conté la norma i en l'annex.
Els articles 2 a 6, 8 i 9 remeten als apartats corresponents de l'annex: la identificació del títol i del perfil professional, el currículum, la incorporació de la llengua anglesa en el cicle formatiu, la determinació dels espais, els requisits del professorat, el règim de convalidacions i les correspondències.
L'article 7 determina l'accés al títol i a altres ensenyaments, l'article 10 determina els crèdits assignats al títol i l'article 11 assenyala la vinculació amb capacitats professionals.
Pel que fa a les quatre disposicions addicionals, s'estableix que els elements inclosos en la norma no constitueixen una regulació de l'exercici de cap professió titulada, que la consellera d'Ensenyament pot desenvolupar el currículum en les modalitats presencial i a distància, i que la direcció general competent pot adequar el currículum a les característiques de l'alumnat amb necessitats educatives especials i pot, així mateix, autoritzar la reorganització de les unitats formatives.
La disposició derogatòria es refereix al Decret 313/1995, de 7 de novembre, pel qual s'estableix el currículum del cicle formatiu de grau superior de laboratori d'anàlisi i de control.
Finalment, l'annex estableix la identificació del títol, el perfil professional, la relació entre les qualificacions i les unitats de competència del Catàleg de qualificacions professionals de Catalunya incloses en el títol i les del Catàleg nacional de qualificacions professionals, el camp professional, el currículum, la incorporació de la llengua anglesa en el cicle formatiu, els espais, els requisits del professorat, les convalidacions i les correspondències.
La Comissió Jurídica Assessora és competent per a emetre dictamen preceptiu respecte dels projectes de reglament que es dictin per a desplegar lleis, segons disposa l'article 8.2.b) de la Llei 5/2005, de 2 de maig, de la Comissió Jurídica Assessora, com ara és el cas, en què el Projecte en qüestió es dicta en el marc i en desplegament de la Llei 12/2009, de 10 de juliol, d'educació.
En casos com el present, en què es dictamina sobre un projecte reglamentari, cal examinar la competència de la Generalitat de Catalunya i l'habilitació del Govern per a dictar la norma de què es tracta, comprovar que s'hagin seguit els tràmits procedimentals previstos en la llei per a l'elaboració i, especialment, analitzar la legalitat del text normatiu.
Atesa la matèria que regula el Projecte de decret, que s'ha descrit en el primer fonament jurídic, la competència per a dictar-lo és la reconeguda en l'article 131.3.c) de l'Estatut en matèria d'ensenyament -establiment dels plans d'estudi corresponents, inclosa l'ordenació curricular-, en què s'actua en règim de compartició, en els termes que assenyala l'article 111 del mateix Estatut.
La Generalitat de Catalunya, per tant, té competència suficient per a aprovar la norma projectada.
En aquest supòsit, també existeix una previsió genèrica en la disposició final tercera de la Llei d'educació esmentada, d'acord amb la qual "S'autoritza el Govern perquè dicti les disposicions necessàries per a desplegar i executar aquesta llei, sens perjudici de les habilitacions expresses de desplegament i execució que aquesta llei estableix a favor del Departament".
I una habilitació específica s'estableix en l'article 62.8 de la Llei 12/2009, d'acord amb la qual "Pertoca al Govern, d'acord amb el que determinen aquest article i l'article 53, establir el currículum corresponent a les diverses titulacions que integren l'oferta de formació professional inicial i determinar els mecanismes de col·laboració amb els agents educatius, econòmics i socials, amb les universitats i amb les empreses".
En conseqüència, el Govern està habilitat per a dictar la norma projectada.
La tramitació del decret projectat fou iniciada i impulsada per la Direcció General de Formació Professional Inicial i Ensenyaments de Règim Especial.
La memòria general que exigeix l'article 64.1 de la Llei 26/2010, de 3 d'agost, de règim jurídic i de procediment de les administracions públiques de Catalunya, i que annexa el Projecte de decret, conté la justificació de la necessitat de la disposició i l'adequació als fins que es persegueixen, el marc normatiu en què s'insereix la norma, la relació de les disposicions afectades pel Projecte i la taula de vigències i derogacions resultants, la competència de la Generalitat sobre la matèria, la relació de les persones a les quals s'ha de donar audiència, la llista de departaments o altres organismes participants en l'elaboració de la proposta i la procedència de sotmetre l'expedient a informació pública.
La memòria d'avaluació d'impacte de les mesures proposades que s'ha d'annexar a la memòria general (ex article 64.1 de la Llei 26/2010) conté un informe d'impacte pressupostari en el qual s'observa que la disposició projectada no comporta cap despesa pressupostària addicional, ja que mitjançant el Projecte s'estableix el currículum, però no la implantació del cicle formatiu a Catalunya.
A més, hi conté un informe d'impacte econòmic i social, i un informe d'impacte normatiu.
Les memòries esmentades s'han actualitzat en un tràmit posterior.
En l'expedient consta que s'ha realitzat la consulta interdepartamental, instrumentalitzada mitjançant recursos electrònics a través de l'aplicació SIGOV, d'acord amb l'establert en l'article 66 de la Llei 26/2010, atès que s'ha incorporat una referència circumstanciada d'aquest tràmit i del resultat.
S'ha sol·licitat a l'Institut Català de les Dones l'informe d'impacte de gènere que exigeix l'article 64.3.d) de la Llei 26/2010, el qual proposa incloure determinats continguts en el Projecte.
El Consell Escolar de Catalunya també ha emès un informe, el qual es limita a valorar positivament el contingut del Projecte de decret.
En el tràmit d'audiència han participat les entitats assenyalades en els antecedents i s'ha obert el tràmit d'informació pública.
L'expedient conté, com és preceptiu (ex article 64.5 de la Llei 26/2010), un escrit amb les observacions i al·legacions formulades en els tràmits anteriors (a més de les que ja consten en els antecedents), i les raons que han dut a estimar-les o a desestimar-les.
D'acord amb el que estableix l'article 65 de la Llei 26/2010, l'advocada de la Generalitat i l'advocada en cap del Departament d'Ensenyament van informar favorablement sobre la tramitació i el contingut del Projecte normatiu.
Clou l'expedient el certificat del secretari del Consell Tècnic, segons el qual ha quedat vista la iniciativa SIG12ENS0037.
El Projecte, doncs, s'ha tramitat correctament des de la perspectiva de la legalitat vigent.
El contingut del Projecte s'ha d'examinar tenint en compte el marc normatiu, constituït fonamentalment per la Llei 12/2009 i el Reial decret 1395/2007, de 29 d'octubre, pel qual s'estableix el títol de tècnic superior en laboratori d'anàlisi i de control de qualitat i se'n fixen els ensenyaments mínims, el qual actua com a normativa bàsica.
També cal tenir en compte les observacions formulades en el Dictamen 188/12, ja que versa sobre un projecte de decret amb contingut molt similar al que ara s'examina.
Des d'aquest marc normatiu, doncs, es formulen les observacions següents:
Les disposicions addicionals tercera i quarta fan referència, respectivament, al fet que la direcció general competent pot adequar el currículum a les característiques de l'alumnat amb necessitats educatives especials i reorganitzar les unitats formatives.
Aquestes previsions són correctes si s'entén que no estan autoritzant l'existència de regulacions d'abast general per part de la direcció general competent, sinó que aquesta, a l'empara de les disposicions esmentades, s'ha de limitar a aplicar les normes a casos de persones individuals (l'adequació dels currículums) i de centres educatius concrets (l'autorització de la reorganització d'unitats).
En cas contrari, si el que es vol possibilitar és una regulació general d'adaptació del Projecte de decret als casos esmentats, caldria, si escau, habilitar la consellera d'Ensenyament a aquest efecte, tal com es fa en la disposició addicional segona del Projecte.
Aquesta interpretació, excloent d'una actuació normativa de la direcció general (interpretació que, per contra, sí que admet l'informe jurídic final, pàg.
219 de l'expedient), no queda desvirtuada pel que es disposa en els apartats 3 i 4 de l'article 10 del Decret 284/2011, d'1 de març, d'ordenació general de la formació professional inicial ("El departament pot adaptar el currículum a determinats perfils professionals i a necessitats específiques del sector, amb respecte dels seus elements bàsics.
El departament ha d'establir les mesures adequades per a l'actualització permanent del currículum dels cicles formatius i per al desenvolupament de cursos per a una major especialització") i en l'article 15 del mateix text ("El departament ha d'establir el marc reglamentari de les modificacions curriculars que facilitin l'assoliment dels objectius establerts a l'article 3 per a l'alumnat amb necessitats educatives específiques"), ja que les delegacions normatives previstes ho són al departament, i no en concret a una direcció general que, en cap cas, no té reconeguda potestat reglamentària (article 39 de la Llei 13/2008, de 5 de novembre, de la presidència de la Generalitat i del Govern).
En conseqüència, en la mesura que el Projecte estigués donant el mateix abast normatiu a les disposicions addicionals tercera i quarta que el que tenen les previsions dels apartats 3 i 4 de l'article 10 i de l'article 15 del Decret 284/2011, l'observació es formularia en termes essencials.
D'altra banda, el contingut de les disposicions addicionals segona, tercera i quarta és més propi d'una disposició final que d'una d'addicional.
Es proposa, per tant, transformar aquestes tres disposicions addicionals en disposicions finals.
En el Projecte no es troba cap referència al calendari d'implantació del currículum que es regula.
Però, en canvi, es deroga el Decret 313/1995, de 7 de novembre, pel qual s'estableix el currículum del cicle formatiu de grau superior de laboratori d'anàlisi i de control de qualitat.
Tot i que l'Administració ja explica en la memòria que la situació descrita no ha de provocar cap buit -en la mesura que l'article 15 del Reial decret 1395/2007 preveu les convalidacions dels mòduls professionals del títol a extingir amb els mòduls del nou títol, i que l'Ordre EDU/362/2009, de 17 de juliol, estableix el procediment per a completar els títols de formació professional que s'extingeixen-, aquesta Comissió Jurídica Assessora proposa que s'hi incorpori una disposició transitòria en la qual s'exposi el marc normatiu dins del qual es pugui efectuar el pas d'un títol a l'altre i els sistemes, si escau, de completar els estudis actuals previstos pel Decret 313/1995 per tal d'obtenir el títol regulat en el Projecte.
a) La identificació del títol (apartat 1) i el perfil professional (apartat 2) es corresponen amb l'establert en els articles 2 i 3 del Reial decret 1395/2007.
b) La relació entre les qualificacions i les unitats de competència del Catàleg de qualificacions professionals de Catalunya incloses en el títol i les del Catàleg nacional de qualificacions professionals (apartat 3) és correcta d'acord amb l'article 6 del Reial decret, en la mesura que esmenta totes les qualificacions professionals previstes en aquest article.
c) També l'apartat 4, relatiu al camp professional, s'ajusta al que determina l'article 7 del Reial decret 1395/2007.
d) L'apartat 5, relatiu al currículum, segons diu la memòria d'avaluació d'impacte normatiu (pàgina 45), implica dues accions principals: l'ampliació i l'aprofundiment de la normativa bàsica estatal.
Tot i així, la competència de les administracions educatives per a establir o adaptar currículums dels ensenyaments del sistema educatiu està força predelimitada per la normativa bàsica estatal, té un caràcter altament tècnic i comprèn les decisions sobre ampliació i compleció de continguts i l'atribució de l'horari dins els límits preestablerts.
Feta, doncs, aquesta constatació, aquesta Comissió Jurídica Assessora no ha de formular-hi més observacions, especialment en aquest cas, en què els òrgans especialitzats materialment -la mateixa Administració i el Consell Escolar- no han suscitat cap problema d'ordre tècnic.
e) L'apartat 6 de l'annex incorpora la llengua anglesa en el cicle formatiu, en compliment del previst en l'article 12 de la Llei 12/2009, i en l'article 3.c) del Decret 284/2011, d'1 de març, d'ordenació general de la formació professional inicial ("Adquirir la competència lingüística instrumental en la llengua o llengües estrangeres adients a l'àmbit professional de treball").
f) L'apartat 7 regula la superfície dels espais.
Algunes de les superfícies no coincideixen amb les previstes en l'annex II del Reial decret 1395/2007.
Així, l'aula polivalent per a 30 alumnes ha de tenir, segons aquest darrer, 60 m2 i, segons el Projecte, 45 m2 i la mateixa aula polivalent per a 20 alumnes ha de tenir 40 m2, segons el Reial decret 1395/2007, i 30 m2, segons el Projecte.
L'Administració és conscient d'aquestes diferències en la superfície dels espais i les justifica en el fet que el Reial decret 132/2010, de 12 de febrer, pel qual s'estableixen els requisits mínims dels centres que imparteixen els ensenyaments del segon cicle de l'educació infantil, l'educació primària i l'educació secundària, en l'article 20.4, relatiu a la flexibilització dels requisits de les instal·lacions, preveu que "Els centres docents que imparteixin educació secundària obligatòria o batxillerat i formació professional poden disposar de recursos humans i instal·lacions comunes.
A aquests efectes, es consideren instal·lacions comunes les que es destinin a usos similars en funció del temps d'utilització dels espais respectius, previstos per a cada un dels ensenyaments".
D'aquí deriva l'Administració que la superfície mínima de les instal·lacions destinades a la formació professional, si aquesta és menor, pot ser la mateixa que per a l'educació secundària obligatòria i el batxillerat (pàg.
Tenint en compte que una norma de contingut similar també es preveu en l'article 46.3 del Reial decret 1147/2011, de 29 de juliol, pel qual s'estableix l'ordenació general de la formació professional del sistema educatiu ("Les instal·lacions poden ser comunes a altres ensenyaments que s'imparteixin al mateix centre educatiu.
Els espais formatius definits per a cada cicle formatiu poden ser utilitzats, de forma no simultània, per a altres cicles formatius o ensenyaments, sempre que es disposi dels equipaments requerits"), norma més específica que la citada per l'Administració, el cert és que aquesta Comissió Jurídica Assessora no pot compartir el parer d'acord amb el qual l'article 20.4 del Reial decret 132/2010 (o l'article 46.3 del Reial decret 1147/2011) obre la possibilitat de no atendre la normativa bàsica en la fixació dels metres quadrats de les superfícies dedicats a l'ensenyament de grau superior de control de qualitat, ja que la norma esmentada no té per finalitat exceptuar la determinació de les superfícies d'estudi més grans en benefici de les més petites, sinó possibilitar que en un mateix espai puguin compaginar-se diferents ensenyaments.
És més, d'acord amb l'article 46.1.c) del Reial decret 1147/2011, tots els centres que ofereixin ensenyaments de formació professional, entre d'altres, han de "Complir els requisits d'espais establerts en els reials decrets pels quals es reguli cada títol o curs d'especialització i amb els equipaments que estableixen les administracions educatives per aconseguir els resultats d'aprenentatge de cada mòdul professional".
Ara bé, malgrat l'anterior, també és cert que hi hauria bons arguments per a afirmar que la fixació dels metres quadrats d'aquestes superfícies no pot formar part de l'abast de la normativa bàsica de l'Estat (és a dir, d'"els requisits d'espais") d'acord amb el que estableix l'article 111 de l'Estatut, ja que, en l'àmbit de les competències compartides, correspon a la Generalitat, a més de les potestats legislativa i reglamentària i la funció executiva, la possibilitat d'establir polítiques pròpies.
La fixació dels metres quadrats d'unes superfícies dedicades a l'estudi d'un determinat ensenyament és evident que és més pròpia de l'exercici de la potestat reglamentària de desplegament que de la normativa bàsica, entre altres raons perquè és una manifestació, tot i que reduïda, de la capacitat d'establir polítiques pròpies que correspon a la Generalitat.
Tanmateix, la Generalitat no ha interposat un conflicte de competències contra el Reial decret 1395/2007 per invasió competencial, de manera que, per més que aquesta Comissió Jurídica Assessora pogués entendre que no és a aquest Reial decret a qui correspon fixar els metres quadrats de les superfícies dedicades a l'ensenyament del cicle formatiu de grau mitjà de mecanització, sinó al Decret que es pretén aprovar, també ha d'advertir a l'Administració proposant que la fixació en la norma projectada de superfícies menors a les previstes en el Reial decret 1395/2007 no coincideix amb l'actual legislació bàsica en els aspectes indicats.
g) Els apartats 8, 9 i 10 determinen, respectivament, els requisits del professorat, les convalidacions i les correspondències, i es corresponen amb el que disposen els annexos III, IV i V del Reial decret 1395/2007.
Un cop considerades les observacions d'aquest Dictamen, en especial les formulades en el fonament jurídic VI.1 i 3.f), es pot elevar al Govern el Projecte de decret pel qual s'estableix el currículum del cicle formatiu de grau superior de laboratori d'anàlisi i de control de qualitat.