projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
La pràctica educativa competencial demana una organització social de l'aula en què els alumnes siguin protagonistes del seu aprenentatge.
Això comporta accions per fomentar la implicació dels alumnes i la seva progressiva autonomia; i tenir en compte no només el que aprenen sinó com ho aprenen.
- Els alumnes solen tenir representacions prèvies sobre els objectes de coneixement?
- Com ens ho fem perquè integrin els nous coneixements amb el que ja saben?
- Com comencem i com acabem una sessió de classe?
Pere Pujolàs, un expert en la matèria que ens ocupa, formula una pegunta que té a
veure en gran part amb el tema que alguns companys ens proposen en el fòrum
d'agrupament de l'alumat anterior i que lliga amb les paraules de Meirieu:
- Quins elements de la nostra estructura docent hem de canviar per canviar l'estructura de les activitats de l'alumnat a l'aula?
- En relació a això, penseu que la clau estarà més aviat en l'objectiu i en el tipus d'activitat que portem a terme a l'aula i que l'agrupament de l'alumnat en serà una necessitat inevitable?
tipus d'activitat que portem a terme a l'aula
L'aula ha de ser un espai educatiu proper a la vida real perquè els alumnes assoleixin les competències.
- Com hauria de ser l'aula perquè els alumnes puguin treure el màxim profit del seu aprenentatge?
- De quins altres materials i recursos, a part de les taules i les cadires, disposen els teus alumnes a l'aula?
En una proposta competencial, l'acció educativa se centra en l'alumne i s'explicita que aprendre no és la simple acumulació de coneixements, sinó el desenvolupament de la capacitat d'utilitzar-los.
- Com convertim l'escola i l'aula en espais ideals per a l'aprenentatge?
- Com situem l'alumne en el centre de l'acció educativa?
En aquest vídeo podem veure les dificultats de la presentadora del programa per fer una seqüència d'operacions utilitzant la calculadora.
Penseu que és un problema de falta de coneixement dels continguts o bé no haver desenvolupat prou competència?
- Es poden treballar competències sense continguts?
- Té sentit treballar continguts sense emmarcar-los en la competència?
" Les matemàtiques elementals... han de ser depurades de tot element que només pugui justificar-se de cara a estudis posteriors.
No pot haver-hi res més destructiu per a una veritable educació que malbaratar llargues hores en l'adquisició d'idees i mètodes que no porten enlloc."
Aquesta cita és del matemàtic Alfred North Whitehead i és del 1912, té un segle.
- Hem avançat prou en la línia indicada?
"Una de les discussions que va apareixent de forma recurrent és sobre què ha de saber l'alumnat quan acaba una etapa.
Per focalitzar el debat us plantegem dues preguntes molt concretes que potser ens poden ajudar a extreure idees més generals."
- Es pot acabar la primària sense saber dividir per dues xifres?
Fa temps que estem treballant en el terreny de la competència matemàtica i, mica en mica, anem fent camí plegats.
Ara és un bon moment per compartir reflexions i experiències:
Què t'ha servit a tu per avançar?
Què t'ajudaria a continuar avançant?
La millora de la competència lingüística per part de l'alumne es produeix quan aquest troba un significat real en les situacions comunicatives que se li proposen a l'aula, és a dir, quan hi ha destinataris, contextos reals, intencions concretes...
Alguns exemples podrien ser exposicions als companys sobre un tema d'actualitat, explicació de contes en una altra classe, participació en una wiki, elaboració d'una revista o d'un blog, etc.
- Quines activitats heu fet a l'aula en què l'alumne hagi treballat en contextos reals de comunicació?
- Quin objectiu perseguíeu i què heu aconseguit quant a l'aprenentatge de la
llengua i quant a la implicació dels alumnes?
Si parlem de correcció de l'escriptura, sovint ens ve al cap un text ple de cercles i anotacions en vermell.
Tradicionalment la correcció de textos escrits ha estat una de les activitats a què els mestres i professors de llengua han dedicat més temps.
Això no vol dir que la rendibilitat que se'n treu sigui satisfactòria per a la millora de l'aprenentatge de l'expressió escrita de l'alumnat.
- Què corregiu dels escrits dels alumnes, quan i com ho feu?
N'esteu satisfets?- Com es podria millorar l'efectivitat de la correcció?
- Com es podria millorar l'efectivitat de la correcció?
A les aules és habitual el treball amb textos literaris, siguin fragments o obres completes, des de temes concrets fins a un recorregut cronològic.L'educació literària fomenta l'hàbit lector, el plaer per llegir.
La literatura ens fa créixercom a persones i reflecteix uns referents culturals.
Els textos literaris també ofereixenun model de llengua pel que expliquen i per com ho fan.La competència literària forma part del currículum i la trobem com a dimensióen el document de desplegament de les competències bàsiques de l'àmbitlingüístic.
- Què enteneu per ensenyar literatura?
- Quins valors aporta el treball a l'aula amb textos literaris?
- És útil la literatura per aprendre llengua?
Voleu compartir alguna activitat d'aula?
Esteu d'acord amb l'afirmació "tot professor és professor de llengua"?
Atesa la realitat social, lingüística i cultural de la nostra societat, cal un ensenyament
integrat de les llengües, que coordini els continguts que s'aprenen i les metodologies
en les diferents situacions d'aula, a fi que les nenes i els nens / les noies i els nois
avancin cap a l'assoliment d'una competència plurilingüe i intercultural.
- Quins continguts i metodologies compartiu els mestres /professorsde les llengües que s'ensenyen en el centre?
- Pots compartir alguna experiència de centre?
L'ensenyament i l'aprenentatge de les llengües i la literatura han evolucionat en els darrers temps.
L'enfocament comunicatiu i el desenvolupament de les competències bàsiques són a la base d'aquesta evolució.
La manera com els docents afrontem aquest repte és determinant.
L'enfocament comunicatiu és una realitat a les aules?
Les activitats que proposem als alumnes desenvolupen de veritat la seva competència lingüística?
Els alumnes no són experts digitals sinó usuaris avançats de les tecnologies i que en fan un ús d'elles majoritàriament lúdic.
Les competències digitals, responsabilitat de tothom.
Com aconseguir la implicació de tots els docents:
Estratègies concretes per aconseguir la implicació de tots els docents
Relació entre l'ús privat i professional de la tecnologia
La importància d'utilitzar la tecnologia amb finalitat educativa
L'ús de la tecnologia digital en educació pot ajudar a donar resposta a la diversitat de l'alumnat?, a tots els alumnes o només a un determinat perfil d'estudiant?, amb quins usos?
Qui ha d'educar en el bon ús de la xarxa i com fer-ho?
Quins són "els bons usos de la xarxa"?
Qui ha d'educar en aquests bons usos?
Quines han de ser les accions que s'han de dur a terme a les escoles per incloure les TAC dins de la metodologia comuna de les aules.
Les competències digitals són indispensables per a tota persona que vulgui interactuar amb normalitat en la societat actual.
Cal assegurar que tot l'alumnat assoleixi les habilitats, coneixements i actituds que els permetin aquesta interactuació i la seva adaptació als canvis que les tecnologies digitals aniran experimentant en el futur.
Com obrim l'escola al món d'ara?
Esteu d'acord amb l'afirmació de Carles Monereo: "Digues-me com avalues i et diré com ensenyes"?
Per avançar en la línia de fer exàmens que avaluïn competències, una bona pràctica és analitzar si el tipus de proves que fem habitualment són útils per assolir aquest tipus d'avaluació.
Quines matemàtiques veus en aquesta imatge?
Pots trobar altres exemples de les mateixes idees en altres situacions de cada dia o en altres matèries que aprens a l'escola?
Exemples d'activitats concretes d'actuacions docents que han funcionat i que es consideren bones per avaluar competències i per ajudar a l'alumnat a regular el seu aprenentatge.
Esteu d'acord amb l'afirmació de Carles Monereo: "Digues-me com avalues i et diré com ensenyes"
Com s'organitza la FIC en un centre
Full informatiu del SE Montsià, núm 167
Fomentant la pràctica reflexiva col·lectiva en els centres educatius, cap a un nou paradigma de l ́assessorament a centre
Està comprovat que, entre les diferents modalitats de formació del professorat, aquelles que es desenvolupen en el si d'un col·lectiu, en interacció entre els mateixos docents i dirigides a la consecució d'un objectiu comú compartit, es manifesten com les més adequades.
D'aquí la importància de la formació interna en centre...
Cap a l'elaboració autònoma de criteris d'avaluació i indicadors d'assoliment qualitatius per part del professorat i dels centres educatius
Com formular objectius de millora concrets?
Com definir criteris d'avaluació i indicadors d'assoliment qualitatius?
Els documents curriculars: Decret de Currículum (187/2015), documents de competències bàsiques i transversals, "El Currículum competencial a l'aula", "Avaluar per aprendre".
Desplegament del currículum: programació de la matèria, disseny d'unitats i seqüències didàctiques, activitats, eines per a l'avaluació competencial.
Àmbits transversals del currículum.
Mètodes didàctics competencials i reflexius centrats en els aprenents i la funcionalitat dels continguts.
Gestió social i emocional de les dinàmiques d'aprenentatge a l'aula.
Formats d'aprenentatge i estratègies per atendre tot l'alumnat.
Acció Clau 1 (KA1) – Mobilitat per a l'aprenentatge
L'educació, la formació i les activitats relacionades amb joventut juguen un paper clau a l'hora de proporcionar a persones de totes les edats, els mitjans necessaris per participar activament en el mercat laboral i la societat en general.
Els projectes d'aquesta acció promouen activitats a nivell transnacional adreçades a aprenents (estudiants, alumnes en formació, alumnes en pràctiques, joves i voluntaris), a personal educatiu (professorat universitari, professorat a nivell escolar, formadors, joves treballadors) i persones que treballen en organitzacions que es mouen en l'àmbit de l'educació, la formació i la joventut.
S'espera que aquesta acció aporti efectes positius i de llarg termini als participants implicats (individus o organitzacions), així mateix, als sistemes educatius en els quals s'enquadrin aquestes activitats.
Projectes KA1, mobilitat per a l'aprenentatge del personal d'Educació Escolar (KA101) i de Educació d'Adults (KA104) Múrcia, 24-25 de juny 2019
Característiques dels projectes de mobilitat d'Educació Escolar
Característiques dels projectes de mobilitat d'Educació d'Adults
Com seleccionar un curs estructurat a l'estranger
Documents informatius de la convocatòria 2019
Formularis KA101 - Mobilitat del personal d'Educació Escolar
Formularis KA104 - Mobilitat del personal d'Educació d'Adults
El projecte Erasmus+ KA101 Global Education–European Teaching Strategies (GEETS) és un consorci de set instituts coordinats pel Servei de Llengües estrangeres i d'origen.
La iniciativa sorgeix arran de la necessitat de donar resposta a centres que havien participat als programes d'innovació GEP (Generació plurilingüe) i Avancem, sense experiència prèvia a Erasmus+ i que volien aprofundir en el desenvolupament d'estratègies d'educació intercultural i en els processos d'ensenyament-aprenentatge de llengües de forma coordinada.
El SLEO perseguia, a més, pilotar una experiència que posteriorment es pogués traslladar a altres agents educatius amb capacitat per coordinar consorcis –altres unitats i serveis del Departament, Centres de Recursos Pedagògics i Serveis Territorials.
Quina finalitat tenen els consorcis escolars KA101?
Els consorcis KA101 estan pensats per facilitar la participació en projectes Erasmus+ a centres educatius d'Infantil i Primària o d'Educació Secundària que per circumstàncies diverses no hi hagin participat encara, o per ajudar a l'administració a impulsar, a través dels centres participants, aspectes organitzatius, metodològics o del currículum.
Un consorci el crea una autoritat educativa, que actua com a coordinadora, per tal de desenvolupar un projecte que respon a les necessitats dels centres educatius socis, i facilita l'organització d'aquests en xarxes i la transferència mútua de coneixement i bones pràctiques.
El teu navegador no soporta l'etiqueta "VIDEO".
Cada any apareix una nova convocatòria d'ajuts Erasmus+ i per optar-hi convé tenir presents els objectius prioritaris que, per a aquella convocatòria, ha fixat la Comissió.
Aquestes prioritats apareixen en el Programa Anual de Treball per a la implementació del programa, el qual és accessible des del web de la Comissió Europea i també des del web de l'Agència Nacional de gestió del programa que, a Espanya, és el SEPIE (Servei Espanyol per a la Internacionalització de l'Educació).
Amb qui nosaltres ens coordinem.
Per al 2017, es consideren de finançament prioritari els projectes educatius que persegueixin:
Erasmus+ i el seu complement eTwinning són programes estratègics de millora educativa, amb impacte positiu en tot el sistema.
L'estructura de l'itinerari guiat permet una experiència prèvia per realitzar un itinerari propi.
El suport del CRP per al recull de material, les decisions presses i els seguiments de les diferents sessions, permet que tot l'equip docent pugui revisar, ampliar i consultar.
Marcar un itinerari estàndard assequible pel centre amb la possibilitat d'ampliar i d'incloure una persona experta per resoldre dubtes a partir d'una demanda específica.
Els CRP escolten al centre i detecten des d'on parteixen per orientar cap a les expectives exposades al centre.
Suport i previsió del CRP per revisar, planificar i programar per estimular als centres i als equips coordinadors.
Motivació per part del CRP per realitzar una FIC a partir de la dinàmica interna del centre i acompanyar als centres segons la reflexió interna de l'equip docent.
Un procés de millora del centre a partir de la reflexió, de les pràctiques i dels acords permet perfeccionar la metodologia a l'aula a partir del consens del claustre.
Experimentar les activitats a l'aula permet ampliar i aportar a altres àrees la metodologia i els continguts treballats a partir de la pràctica.
Compartir experiències i comunicar entre l'alumnat enriqueix individualment i com a grup.
A la vegada, permet treballar els valors de la comunicació dins la recerca i la investigació de les activitats.
Les activitats permeten un treball interdisciplinari i global que es relacionen amb altres àrees i contextos funcionals.
L' implicació del claustre provoca un replantejament a nivell professional, involucració personal i d'equip, cohesió a nivell d'equip docent i arribar acords des del consens.
El debat i el consens de tot el claustre ajuda a avançar i aprendre.
La FIC ha de partir d'un lideratge per part de l'equip coordinador i un compromís per part del claustre.
L'espai de debat permet consensuar, reflexionar, compartir i millorar les metodologies de treball dins l'aula.
Revisió i posada en pràctica dels recursos i materials adaptat a cada curs i/o nivell.
El curs 2015-2016 el Departament d'Ensenyament impulsa el programa araESCRIC, amb el qual s'estableix com a objectiu millorar la competència escrita dels alumnes per augmentar-ne la capacitat de comunicació i el rendiment acadèmic, i així afavorir-ne l'èxit educatiu.
En aquesta línia, el curs 2011-2012 es va iniciar el programa l'Impuls de la lectura en l'àmbit educatiu amb l'objectiu de reduir el fracàs escolar potenciant la lectura sistemàtica al llarg de tota l'escolaritat.
Aprofitar l'experiència i el saber dels docents per poder arribar a una reflexió i dinamització del centre.
Una oportunitat per marcar els objectius que necessita el centre i treballar en equip sense la necessitat d'un formador.
Construir la formació docent del centre ens permet enriquir-nos personalment i cohesionar com a grup.
El material pautat i el suport del CRP permet una altra manera de treballar: crea debat entre els membres del claustre i serveix com autocrítica per tenir una visió i una opinió dels docents.
Fer un calendari permet la temporalització de les sessions i la participació dels membres del claustre, juntament a l'adaptació als horaris del centre.
Continuar amb la formació en altres àrees i unificar criteris i estratègies.
Aplicació i transferència dels continguts treballats.
Un itinerari guiat és una proposta formativa organitzada perquè un centre educatiu pugui, de forma autònoma, seguir un procés de formació interna de trenta hores, que inclogui:
Els materials dels diferents itineraris guiats de la FIC són a l'entorn Ateneu, on es pot trobar:
-Materials per al treball de l'itinerari: tot l'equip docent
-Orientacions per als equips de coordinació: per a planificar i organitzar el treball de cada itinerari amb l'equip docent
-Orientacions per als equips de coordinació: per liderar i dinamitzar el procés formatiu dins el centre
Pàgina de propostes didàctiques per als centres amb motiu del centenari del naixement de l'escriptor Joaquim Amat-Piniella
Testimonis orals de supervivients de la II Guerra Mundial que van anar a viure a Gran Bretanya
Projecte que vincula l'art amb les tragèdies del segle XX buscant nous diàlegs
L'Holocaust Educational Trust treballa amb escoles, col·legis i comunitats de tot el Regne Unit per educar sobre l'Holocaust
Per ajudar a mestres i alumnes en la comprensió de l'Holocaust i copsar el siginificat per si mateixos
Projecte per preservar la memòria i els testimonis dels supervivients de l'Holocaust a Yorkshire
Centre de recerca i ensenyament de l'Holocaust de la Universitat de Leicester
Web creada per fills de supervivents per explicar la seva història i mantenir el seu llegat
Pàgina web per ajudar a explicar conceptes i esdeveniments històrics per millorar la comprensió de l'Holocaust
Apartat dedicat a l'Holocaust de la pàgina web de l'organització Facing History and Ourselves
Les seqüeles de l'Holocaust i dels genocidis posteriors segueixen plantejant preguntes difícils per a les persones, les comunitats i les nacions.
Què succeeix després d'un genocidi?
Quina responsabilitat té cadascú?
Com pot la vida ser reconstruïda després d'un trauma?
És possible la justícia després del genocidi?
El tema d'aquest any és ampli i amb un final obert i molt personal.
Elie Wiesel, escriptor i supervivent de l'Holocaust, recentment traspassat, va dir:
"Per al supervivent la mort no és el problema.
Vam aprendre a conviure amb la mort.
El problema és adaptar-se a la vida, vivint-la."
El trauma o com arribar a un acord amb el passat
El desplaçament i els refugiats
Reconstrucció de les comunitats
Antisemitisme i altres formes d'odi
No podem oblidar, però, que a Catalunya aquest 2017 es commemoren els 40 anys de la publicació d' Els catalans als camps nazis, de Montserrat Roig (1977), obra d'extraordinari valor dedicada a explicar com l'Holocaust va afectar directament als catalans i espanyols.
Cal destacar, entre d'altres, el valor de les 50 entrevistes als testimonis vius en aquell moment, l'extensa documentació que s'incorpora relativa al camp de Mauthausen, així com la llista dels deportats catalans morts en aquell camp i altres llistes complementàries.
Es tracta del primer llibre que parla de la deportació de catalans i catalanes als camps nazis i, a banda del seu valor testimonial i historiogràfic, és tot un monument a la memòria d'aquells homes i dones.
D'altra banda, també aquest 2017, concretament entre el 25 i el 27 de gener, l'artista Gunter Demnig http://www.stolpersteine.eu/en/biography/ vindrà a Catalunya (Manresa, Igualada i Castellar del Vallès) a col·locar Stolpersteine.
El projecte a Manresa estarà vinculat a la comunitat educativa –encara s'hi està treballant.
Cal tenir en compte que ja a l'abril de 2015 a Navàs (i a Palà de Torroella) es van col·locar les primeres 5 plaques a Catalunya.
La història de l'Holocaust i de les grans tragèdies humanitàries és també part de la nostra història: perquè forma part de la història de la humanitat i perquè té una relació directa amb la història de Catalunya.
Durant la guerra civil i la II Guerra Mundial molts ciutadans van continuar lluitant per les llibertats i la democràcia i contra la intolerància i el feixisme.
Tant des de l'exili forçat com a l'interior dels règims totalitaris van ser víctimes de la deportació i de la repressió.
Es pot fer un acte que transcendeixi l'aula i que involucri tota o bona part de la comunitat educativa per donar visibilitat a la commemoració.
Aquest acte por fer-se des de diferents espais del centre: des d'una o diverses matèries o des de la tutoria.
Com més membres de la comunitat educativa hi estiguin involucrats, més transcendència tindrà i més visibilitat tant per al centre educatiu com per al seu entorn.
Aquí proposem alguns recursos i dinàmiques per fer amb els alumnes els dies previs i durant el dia de la commemoració:
- L'alumnat pot cercar informació per saber què es commemora i per què.
- Contextualitzar els grans genocidis contemporanis.
- També pot cercar informació sobre personalitats de referència de la nostra història com, per exemple:
Proposem fer un acte en un espai del centre, de la localitat o algun espai proper, on pugui intervenir l'alumnat:
- Durant la primera part de l'acte es pot situar la comemoració en el seu context:
- Visitar exposicions relacionades amb les temàtiques tractades
- Fer presentacions d'històries personals i de materials històrics
- A la segona part, l'alumnat pot fer lectures d'històries de vida i de testimoniatges de les víctimes de la persecució nazi i dels altres genocidis recordats.
També recomanem fer algun acte simbòlic, que pot consistir en:
- La lectura dels noms de persones de la localitat que van ser deportats a camps de concentració o que van ser víctimes de la repressió franquista.
- Encendre espelmes, projectar imatges,...
- Personalitzar una imatge i perfil a les nostres xarxes socials (wathsapp, facebook, twitter,...)
L'1 de novembre del 2005, l'Assemblea General de les Nacions Unides va aprovar la resolució 60/7 on condemnava, sense excepcions, qualsevol manifestació d'intolerància religiosa, incitació, assetjament o violència contra persones o comunitats basada en l'origen ètnic o les creences religioses, a qualsevol lloc del món.
En aquest sentit, es designava el dia 27 de gener, aniversari de l'alliberament del camp d'extermini d' Auschwitz (1945), com el dia Internacional de commemoració en memòria de les víctimes de l'Holocaust i de prevenció de crims contra la humanitat i s'instava, de manera urgent, a tots els Estats membres a desenvolupar programes educatius en memòria de la tragèdia per a la prevenció d'actes de genocidi.
Cada any, l'acte es dedica a un tema concret: els nens, els camins, els Justos entre les Nacions, No et quedis mirant, actua!...
D'aquesta manera, es pot treballar des de moltes mirades diferents.
Des del Grup de treball Exili, Deportació i Holocaust, hem escollit el lema proposat per l'Holocaust Memorial Day Trust, una organització britànica que neix del Tractat d'Estocolm (gener, 2000) quan 46 governs es van citar en aquesta ciutat per tractar el tema de l'educació, la commemoració i la recerca entorn a l'Holocaust.
En aquest cas, el lema és How can life go on? / Com pot seguir la vida?
D'altra banda, enguany el lema escollit per l'ONU és el següent: L'Holocaust i la dignitat humana.
El tema enllaça amb els principis fundadors de les Nacions Unides i incideix en la dignitat i els valors de cada persona, tal com destaca la Carta de les Nacions Unides.
Es posa en valor el dret a viure lliure de discriminacions i la igualtat davant la llei (Declaració Universal dels Drets Humans).
L'Holocaust ens permet recordar dolorosament el fracàs de la comunitat.
Most Shocking Second a Day Video 1 & 2 En aquest vídeo de l'organització Save de Children es pot veure l'impacte de la guerra en la vida d'una nena.
En aquest documental de l'escriptor, periodista i documentalista argentí Hernán Zin es descriu l'èxode de set nens sirians que fugen de la guerra i busquen a Europa un nou futur.
En aquest vídeo elaborat per l'institut Celestí Bellera per commemorar el dia de la pau es fa referència a la necessitat de trencar fronteres.