projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Els cinc vocals per raó del càrrec són el titular o la titular del departament competent en matèria d'economia i finances; el titular o la titular de la secretaria general del dit departament; el titular o la titular de la secretaria sectorial mitjançant la qual s'adscrigui l'ens al departament corresponent; el titular o la titular de la direcció general competent en matèria de política financera, i el conseller delegat o consellera delegada de l'Institut.
Del nombre total de vocals electius, cinc són designats pel Govern entre persones de competència reconeguda, procedents de l'àmbit financer, econòmic, social o universitari, i els altres cinc són designats pel Parlament entre persones de la mateixa procedència.
Els consellers o conselleres electius són nomenats per un període de 5 anys no renovables.
En tot cas, són causes de finalització del mandat:
a) La finalització del període per al qual van ser designats.
Els càrrecs president o presidenta, de conseller delegat o consellera delegada, de vocal dominical de la Junta de Govern, i de titular d'una unitat funcional de l'Institut, estan subjectes al règim d'incompatibilitats dels alts càrrecs de l'Administració de la Generalitat, així com a allò que la normativa vigent estableixi pels òrgans d'administració de les entitats de crèdit.
Els membres i assistents a la Junta de Govern i de les comissions executives d'aquesta Junta tenen dret a percebre les dietes per assistència que correspongui, les quals tenen, a l'efecte de la tributació de l'entitat, la consideració de retribució.
Els membres de la Junta de Govern no tenen dret a retribució per aquesta funció, llevat de les dietes que s'acordin.
Els càrrecs de conseller delegat o consellera delegada, director o directora general, subdirector o subdirectora general i de vocal de la Junta de Govern estan subjectes al règim d'incompatibilitats establert per la legislació vigent en l'àmbit de l'Administració de la Generalitat de Catalunya.
Poden formar part de la Junta de Govern alts càrrecs de la Generalitat, els quals no tenen dret a retribució, llevat de les dietes que s'acordin.
El director o directora general proposa i sotmet a l'aprovació de la Junta de Govern el nomenament i les retribucions d'un o més subdirectors o subdirectores generals, les funcions dels quals seran les que la Junta acordi.
El president o presidenta de la Junta de Govern signa el nomenament del subdirector o subdirectora o dels subdirectors o subdirectores designats per la Junta.
El subdirector o subdirectora general o els subdirectors o subdirectores generals cessen en el càrrec si ho fa el director o directora general que els va proposar.
També poden cessar per renúncia acceptada per la Junta de Govern o per acord d'aquesta.
El director o directora general és nomenat i separat lliurement pel Govern a proposta del conseller o consellera d'Economia i Finances.
a) L'execució material dels acords de la Junta de Govern, d'acord amb les instruccions de coordinació del conseller delegat o consellera delegada.
b) L'organització dels serveis de l'Institut, d'acord amb les directrius aprovades per la Junta.
El secretari o secretària és nomenat per la Junta, d'entre el personal que presta serveis a l'Institut o a les entitats que en depenen, i no té la consideració de membre ni dret de vot.
El secretari o secretària és nomenat per la Junta entre el seus membres, entre el personal de l'Institut o entre els funcionaris o funcionàries del Departament d'Economia i Finances -en aquests darrers casos, sense dret de vot-.
D'acord amb les funcions establertes per aquesta llei, coordina l'execució dels acords i les directrius de la Junta i passa comptes a la Junta dels resultats de l'execució de les funcions que aquesta hagi delegat en les comissions executives i en els càrrecs a què fa referència la lletra g de l'article 22.2.
La Junta de Govern pot delegar també aquestes facultats en el director o directora general, el qual ha de donar compte de l'exercici de les funcions delegades mitjançant el conseller delegat o consellera delegada.
D'acord amb les funcions establertes per aquesta Llei, coordina l'execució dels acords i les directrius de la Junta i li passa comptes dels resultats de l'execució de les funcions que aquesta hagi delegat en les comissions executives i en el director o directora general.
a) Elevar a l'aprovació del Govern, mitjançant el Departament d'Economia i Finances, les directrius d'actuació de l'Institut.
c) Proposar al Departament d'Economia i Finances l'aprovació de les condicions generals dels crèdits i dels avals que concedeix l'Institut.
h) Conèixer la gestió del director o directora general i emetre la seva opinió.
Al president o presidenta de la Junta de Govern li correspon la representació ordinària de l'entitat en l'ordre judicial i en l'extrajudicial.
Integren la Junta com a vocals nats, i cessen en el moment en què són separats del càrrec, el conseller delegat o consellera delegada de l'Institut, el titular o la titular de la secretaria general o sectorial de què aquest depengui i els titulars de les direccions generals competents en matèria de pressupostos i de política financera.
Poden assistir a les reunions de la Junta, amb l'acord previ del president o presidenta o de la mateixa Junta, amb veu i sense vot, els directius o càrrecs a què fa referència la lletra g de l'article 22.2.
La resta de vocals són designats pel Govern, a proposta del conseller o consellera d'Economia i Finances.
La durada del càrrec d'aquests vocals és de tres anys renovables i cessen per finiment del període per al qual van ésser designats, per renúncia acceptada pel conseller o consellera d'Economia i Finances o per acord del Govern, a partir d'un expedient administratiu instruït pel conseller o consellera d'Economia i Finances.
La Junta de govern pot constituir òrgans desconcentrats, comissions i comitès executius i comitès d'inversions, que poden participar en el govern de l'Entitat en la mesura de les competències que els hi assigni.
Se'ns perjudici del que s'estableix al punt anterior, la Junta de Govern haurà de constituir totes aquelles comissions i comitès que es requereixin d'acord amb la normativa pròpia de les entitats de crèdit, especialment la comissió mixta d'auditoria i control i la comissió de nomenaments i retribucions.
Addicionalment podrà crear lliurement totes aquelles altres que estimi oportunes, en les quals podrà delegar totes aquelles competències que així acordi.
Els òrgans de govern de l'Institut són la Junta de Govern, el conseller delegat o consellera delegada i el director o directora general.
L'Institut Català de Finances, en el marc de la normativa mercantil i en els termes i les condicions que estableixi la legislació aplicable, pot constituir societats mercantils dedicades al finançament d'empreses sota qualsevol modalitat, o societats d'inversió en participacions financeres o patrimonials.
Aquestes societats poden participar igualment en fons de qualsevol tipus, mobiliaris o immobiliaris; en societats i fons de garantia, i en societats o fons de capital de risc.
Així mateix, poden adquirir participacions en altres societats mercantils i entitats financeres, siguin públiques o privades.
En el marc de la normativa mercantil i en els termes i les condicions que s'estableixin reglamentàriament, l'Institut Català de Finances pot constituir societats amb la finalitat d'agrupar les participacions financeres i patrimonials que pertanyen a l'Administració de la Generalitat i als ens que en depenen.
Aquestes societats poden participar igualment en fons de qualsevol tipus, ja siguin mobiliaris o immobiliaris, i també en societats i fons de garantia i en societats o fons de capital risc.
Així mateix, les societats esmentades poden adquirir participacions en altres societats mercantils, ja siguin aquestes públiques o privades.
Per acord del Govern, s'han de determinar els àmbits econòmics en els quals preferentment s'ha d'actuar o participar per mitjà dels ens esmentats.
L'aval de l'Institut Català de Finances pot consistir: en primer aval, per a operacions de crèdit concertades amb entitats o establiments financers de crèdit legalment establerts; o, en segon aval, per a crèdits avalats per societats de garantia recíproca.
L'Institut Català de Finances pot concedir i instrumentar operacions de finançament i garantia a favor d'altres subjectes i per a altres finalitats.
L'Institut Català de Finances, amb l'autorització del Govern, pot concedir i instrumentar operacions de finançament i garantia a favor d'altres subjectes i per a altres finalitats, en el marc dels convenis i els acords signats amb les administracions públiques.
L'Institut Català de Finances, per delegació del Govern, pot exercir la gestió financera de les emissions de deute públic o d'altres títols similars de la Generalitat i de les seves entitats autònomes.
El Govern li pot demanar un informe sobre l'oportunitat i les condicions de les emissions de deute públic o d'altres actius financers emesos per la Generalitat i per les seves entitats autònomes.
Aquest informe no serà vinculant.
L'Institut presta els serveis de tresoreria de la Generalitat que el Govern li encomana.
L'Institut Català de Finances pot concedir a la Generalitat i a les seves entitats de caràcter públic bestretes de tresoreria per un termini no superior a un any.
Els cabals anticipats no poden excedir en cap cas el 12% de les despeses anuals autoritzades per la Llei de pressupostos.
L'Institut Català de Finances pot atorgar qualsevol tipus de finançament a favor tant de persones físiques, autònoms i professionals, en l'exercici de llur activitat econòmica i professional com de persones jurídiques, públiques i privades.
El finançament que es concedeixi es podrà destinar a qualsevol finalitat lícita i qualsevol àmbit sectorial, amb l'excepció del sector de la promoció immobiliària, que no pot ésser finançat per l'Institut, llevat que es tracti d'habitatge de protecció oficial.
L'Institut Català de Finances concedeix finançament per a activitats que es fan a Catalunya, així com per a activitats que es desenvolupen fora d'aquest territori.
En aquest darrer cas, però, l'empresa o el beneficiari afectat han de tenir el domicili social efectiu de l'empresa capçalera del grup a Catalunya i/o activitat significativa a Catalunya.
L'Institut Català de Finances pot constituir societats mercantils i fons dels que estableix la normativa vigent i, en general, participar en qualsevol tipus d'entitat, i autoritzar les seves entitats filials perquè realitzin aquestes operacions de qualsevol tipus, mobiliàries o immobiliàries.
Així mateix, poden adquirir participacions en altres societats mercantils i entitats financeres, siguin públiques o privades.
L'Institut Català de Finances dirigeix i coordina, per mitjà de les instruccions oportunes, l'activitat de les institucions públiques de crèdit dependents de la Generalitat, en controla la gestió i eleva al Departament d'Economia i Finances les propostes i les observacions que calgui.
L'Institut ha d'informar els projectes de pressupostos, les memòries, els balanços i els comptes de resultats, així com les condicions a què s'han de sotmetre les operacions d'aquestes entitats.
L'Institut Català de Finances és una entitat amb ànim de lucre l'activitat del qual consisteix en la realització de tota classe d'activitats, operacions i serveis propis del negoci de banca en general, o relacionats directament o indirecta amb aquest, les activitats d'inversió en capital risc, així com totes aquelles altres que li siguin permeses per la legislació d'entitats de crèdit vigent, subjecte a la normativa en matèria d'ajuts d'estat.
El Departament d'Economia i Finances actua com a òrgan de comunicació entre el Govern i l'Institut.
L'activitat de l'Institut s'ha de sotmetre a les directrius específiques que rebrà del Departament esmentat, el qual aprova també les condicions a les quals s'han d'ajustar les operacions creditícies i d'aval de l'Institut.
Les operacions que l'Institut faci en compliment de la seva activitat amb persones físiques i amb entitats jurídiques s'han de sotmetre a les normes de dret privat, en les condicions establertes per l'article 6.
Per complir les seves funcions, l'Institut Català de Finances pot utilitzar els instruments de dret públic i de dret privat adequats i signar convenis de col·laboració, concerts i protocols d'actuació amb qualsevol administració pública i qualsevol ens o institució públic o privat.
La signatura d'aquests convenis, concerts i protocols d'actuació correspon al conseller o consellera d'Economia i Finances.
L'actuació de l'Institut pot anar dirigida principal, però no exclusivament a reforçar les pimes i l'activitat industrial a Catalunya.
L'Institut ha de gestionar-se de manera que pugui garantir la seva viabilitat econòmica.
L'actuació de l'Institut s'ha de sotmetre a les bases de l'ordenació de l'activitat econòmica general, de l'ordenació del crèdit i la banca i a la política monetària de la Unió Europea.
Amb aquesta finalitat, l'Institut ha de vetllar per la coordinació de la seva activitat amb la dels òrgans i les institucions estatals i comunitàries responsables de la política econòmica i monetària.
En l'exercici de les seves funcions, l'Institut Català de Finances s'ha de regir per criteris de mercat.
L'Institut Català de Finances pot constituir societats mercantils i fons dels que estableix la normativa vigent i, en general, participar en qualsevol tipus d'entitat i autoritzar les seves entitats filials perquè realitzin aquestes operacions.
En l'exercici de les seves funcions, l'Institut Català de Finances s'ha d'ajustar a les disposicions de la Llei de pressupostos i a les directrius que en relació amb la política econòmica general li assenyala el Govern.
Títol preliminar - Disposicions Addicionals
Organització del govern municipal
Organització i funcionament del Consell Municipal
Participació ciutadana i drets dels veïns
Instituts de participació ciutadana
Organització municipal executiva
Formes d'organització per a la gestió dels serveis i les activitats municipals
El personal al servei de l'Ajuntament
La iniciativa pública municipal en l'activitat econòmica
Gestió dels serveis i de les infraestructures estratègiques per al municipi
Procediment arbitral en matèria de consum
Consell Econòmic i Social de Barcelona
La Sindicatura de Greuges de Barcelona és la institució municipal que té la funció de defensar els drets fonamentals i les llibertats públiques dels ciutadans de Barcelona i, d'acord amb el que estableix l'article 38.2, també de totes les persones que es trobin a la ciutat sense ésser-ne residents, especialment pel que fa als drets i les llibertats emparats per la Carta europea de salvaguarda dels drets humans a la ciutat.
Amb aquesta finalitat pot supervisar les activitats de l'administració municipal.
La Sindicatura de Greuges de Barcelona ha de presentar anualment al Plenari del Consell Municipal un informe sobre la seva actuació.
La Sindicatura de Greuges de Barcelona exerceix les seves funcions amb independència, objectivitat i imparcialitat.
No pot rebre instruccions de cap òrgan, autoritat o càrrecs municipals.
La persona titular de la Sindicatura de Greuges de Barcelona és elegida pel Plenari del Consell Municipal, a proposta de l'alcalde o alcaldessa, mitjançant acord adoptat per una majoria de dues terceres parts dels membres presents, que representin la majoria absoluta, si més no, del nombre legal de membres de la corporació.
El càrrec rep la denominació de síndic de greuges de Barcelona o síndica de greuges de Barcelona.
S'han de regular per reglament el procediment per al nomenament, la durada del mandat, el règim d'incompatibilitats i les causes de cessament de la persona titular de la Sindicatura de Greuges de Barcelona, i també el règim jurídic aplicable a l'organització i el funcionament de la institució.
La Gaseta Municipal de Barcelona és el diari oficial de l'Ajuntament de Barcelona i té caràcter de document públic i autèntic i plena validesa jurídica.
Es publica a la seu electrònica municipal i conté totes les disposicions, els actes, les informacions i els anuncis que hagin d'ésser objecte de publicació oficial per l'Ajuntament de Barcelona.
En els casos determinats per la legislació vigent, aquesta publicació constitueix l'únic mitjà de publicitat oficial.
En el supòsit que la legislació electoral reguli l'elecció directa de la persona titular de la Sindicatura de Greuges de Barcelona, la proposta que l'alcalde o alcaldessa ha de formular al Plenari del Consell Municipal en virtut de l'article 143.4 ha de recaure necessàriament en la persona que hagi estat elegida segons els resultats de l'escrutini corresponent.
Criteris de l'organització comarcal
Divisió i capitalitat comarcals
Modificació de les demarcacions comarcals
Canvi de denominació i capitalitat
La comissió especial de comptes
Designació dels membres del consell
Durada del mandat i incompatibilitats
Principis de la prestació de serveis
Assistència i cooperació als municipis
Serveis del municipi capital de comarca
Delegació de les facultats tributàries
Organització comarcal de Catalunya
Havent observat una errada al text del Decret llei esmentat, tramès al DOGC i publicat al núm. 6924, de 30.7.2015, se'n detalla la correcció oportuna:
Els càrrecs president o presidenta, de conseller delegat o consellera delegada, de vocal de la Junta de Govern, i de titular d'una unitat funcional de l'Institut, estan subjectes al règim d'incompatibilitats dels alts càrrecs de l'Administració de la Generalitat, així com a allò que la normativa vigent estableixi pels òrgans d'administració de les entitats de crèdit."
Els càrrecs president o presidenta, de conseller delegat o consellera delegada, de vocal dominical de la Junta de Govern, i de titular d'una unitat funcional de l'Institut, estan subjectes al règim d'incompatibilitats dels alts càrrecs de l'Administració de la Generalitat, així com a allò que la normativa vigent estableixi pels òrgans d'administració de les entitats de crèdit."
Barcelona, 31 de juliol de 2015
Estatuts del Consorci de l'Habitatge de Barcelona
Capítol 1 - Disposició transitòria primera
Denominació, naturalesa i administracions participants
Composició del Consell de govern
Règim de recursos i de reclamacions.
Suspensió de l'exercici de competències
Modificació, dissolució i liquidació
El desenvolupament de les funcions assenyalades a l'article 2 pel Consorci es durà a terme de manera progressiva, assumint des de l'inici exclusivament les funcions de planificació i programació de l'habitatge públic al terme municipal de Barcelona.
7.1 Un municipi pot canviar la seva adscripció comarcal sempre que hi hagi continuïtat territorial entre el seu terme i el dels municipis de la comarca a la qual es vol adscriure i se segueixi el procediment que estableix l'apartat 2.
7.2 Per al canvi de comarca d'un municipi s'ha de seguir el procediment següent:
a) El ple de l'ajuntament ha d'adoptar un acord inicial en què s'expliciti la comarca a la qual es vol adscriure, amb el vot favorable de la majoria absoluta del nombre legal de regidors.
b) El consell comarcal de la comarca a la qual es vol adscriure ha d'acceptar el canvi, amb el vot favorable de la majoria absoluta del nombre legal dels seus membres.
c) L'ajuntament ha de trametre al Departament de Governació i Relacions Institucionals els acords i una memòria dels motius que en justifiquen el canvi.
Aquesta proposta s'ha de sotmetre a informe de la Comissió de Delimitació Territorial.
d) L'acord de canvi de comarca ha d'ésser ratificat en referèndum per més de la meitat del cens electoral del municipi afectat.
e) L'ajuntament ha d'adoptar l'acord definitiu amb el vot favorable de la majoria absoluta del nombre legal de regidors.
7.3 Un cop finalitzat l'expedient, l'ajuntament ha de comunicar el canvi d'adscripció comarcal al Departament de Governació i Relacions Institucionals, que, en el termini de tres mesos, ha de dictar una ordre per acreditar-lo.
Qualsevol modificació de les demarcacions comarcals s'ha de fer per llei, excepte quan es tracti de modificacions que afectin parts de termes municipals i siguin conseqüència de la modificació dels límits dels corresponents termes municipals.
Qualsevol modificació de les demarcacions comarcals s'ha de fer per llei, excepte en els supòsits següents:
a) Quan es tracti de modificacions que afectin parts de termes municipals i siguin conseqüència de la modificació dels límits dels corresponents termes municipals.
b) Per acord del municipi i les altres institucions afectades, d'acord amb el que estableix l'article 7.
L'apartat 4 de l'article 3 del Decret 197/1988, d'1 d'agost, modificat pel Decret 72/1990, de 5 de març, determinava que els representants dels consells comarcals a la Comissió mixta de traspàs de serveis i recursos de les diputacions a la Generalitat o als consells comarcals, serien designats d'acord amb el procediment fixat pel conseller de Governació.
Aquest procediment va ser fixat per l'Ordre de 2 de desembre de 1988.
Tanmateix, amb la finalitat de donar major agilitat a la constitució de la comissió esmentada, es considera oportú determinar en la pròpia norma de creació de la Comissió el procediment de designació dels representants dels consells comarcals.
Vist que la Comissió de Govern Local ha informat favorablement aquesta modificació;
A proposta del conseller de Governació i Administracions Públiques i d'acord amb el Govern,
Es modifica l'apartat 4 de l'article 3 del Decret 197/1988, d'1 d'agost, pel qual es crea la Comissió mixta de traspàs de serveis i recursos de les diputacions a la Generalitat o als consells comarcals i se n'estableix la composició, l'organització i el funcionament, modificat pel Decret 72/1990, de 5 de març, el qual queda redactat de la manera següent:
"3.4 Els representants dels consells comarcals són designats dos per l'Associació Catalana de Municipis i Comarques i dos per la Federació de Municipis de Catalunya, i es correspondran amb cada un dels àmbits provincials, mitjançant proposta conjunta d'ambdues entitats associatives d'ens locals."
Es deroga l'Ordre de 2 de desembre de 1988, per la qual s'estableix el sistema d'elecció dels representants dels consells comarcals a la Comissió mixta de traspàs de serveis i recursos de les diputacions provincials a la Generalitat o als consells comarcals.
Proposició de llei de tercera modificació de la Llei 6/1987, de 4 d'abril, sobre l'organització comarcal de Catalunya.
Dictamen sol·licitat pel Parlament de Catalunya, en relació amb el Dictamen de la Comissió d'Organització i Administració de la Generalitat i Govern Local sobre la Proposició de llei de tercera modificació de la Llei 6/1987, de 4 d'abril, sobre l'organització comarcal de Catalunya i les esmenes i els vots particulars reservats per a defensar davant el Ple (BOPC núm. 400, de 7 de març de 2003), i de les conseqüències que poden derivar-se de la seva aprovació.
Proposició de llei de l'organització comarcal de Catalunya.
Dictamen sol·licitat pel Parlament de Catalunya, en relació amb l'adequació a la Constitució i a l'Estatut d'Autonomia del Dictamen de la Comissió d'Organització i Administració de la Generalitat i Govern Local, sobre la Proposició de llei de l'Organització Comarcal de Catalunya (BOPC de 4 de febrer de 1987).