projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Els operadors de xarxes i serveis de comunicacions electròniques, els proveïdors d'accés a xarxes de telecomunicacions i els prestadors de serveis d'allotjament de dades han de retenir les dades de connexió i trànsit generades per les comunicacions establertes durant la prestació d'un servei de la societat de la informació per un període màxim de dotze mesos, en els termes que estableixen aquest article i la normativa de desplegament.
Les dades que, en compliment del que disposa l'apartat anterior, han de conservar els operadors de xarxes i serveis de comunicacions electròniques i els proveïdors d'accés a xarxes de telecomunicacions són únicament les necessàries per facilitar la localització de l'equip terminal emprat per l'usuari per transmetre la informació.
Els prestadors de serveis d'allotjament de dades han de retenir només les imprescindibles per identificar l'origen de les dades allotjades i el moment en què es va iniciar la prestació del servei.
En cap cas, l'obligació de retenció de dades afecta el secret de les comunicacions.
Els operadors de xarxes i serveis de comunicacions electròniques i els prestadors de serveis a què es refereix aquest article no poden utilitzar les dades retingudes per a finalitats diferents de les indicades a l'apartat següent o altres que estiguin permeses per la Llei, i han d'adoptar mesures de seguretat apropiades per evitar-ne la pèrdua o l'alteració i l'accés no autoritzat.
Les dades es conserven per ser utilitzades en el marc d'una investigació criminal o per salvaguardar la seguretat pública i la defensa nacional, i es posen a disposició dels jutges o tribunals o del ministeri fiscal que les requereixin.
La comunicació d'aquestes dades a les Forces i Cossos de Seguretat es fa d'acord amb el que disposa la normativa sobre protecció de dades personals.
Reglamentàriament, es determinen les categories de dades que s'han de conservar segons el tipus de servei prestat, el termini durant el qual s'han de retenir en cada cas dins del màxim previst en aquest article, les condicions en les quals s'han d'emmagatzemar, tractar i custodiar i la forma en què, si s'escau, s'han de lliurar als òrgans autoritzats per sol·licitar-les i destruir, transcorregut el termini de retenció que escaigui, llevat que siguin necessàries per a aquestes o altres finalitats previstes a la Llei.
f ) Quan el servei de la societat de la informació faci referència a preus, s'ha de facilitar informació clara i exacta sobre el preu del producte o servei, indicant si inclou o no els impostos aplicables i, si s'escau, sobre les despeses d'enviament o, si s'escau, el que disposin les normes de les comunitats autònomes amb competències en la matèria.
f ) Quan el servei de la societat de la informació faci referència a preus, s'ha de facilitar informació clara i exacta sobre el preu del producte o servei, indicant si inclou o no els impostos aplicables i, si s'escau, sobre les despeses de tramesa.
Els prestadors de serveis de la societat de la informació establerts a Espanya han de comunicar al Registre Mercantil on estiguin inscrits, o al registre públic en què ho estiguin per a l'adquisició de personalitat jurídica o als únics efectes de publicitat, almenys, un nom de domini o adreça d'Internet que, si s'escau, utilitzin per identificar-se a Internet, així com qualsevol acte de substitució o cancel·lació d'aquests, llevat que la informació ja consti al corresponent registre.
Els noms de domini i la substitució o cancel·lació es fan constar a cada registre, de conformitat amb les seves normes reguladores.
Les anotacions practicades als registres mercantils s'han de comunicar immediatament al Registre mercantil central per ser incloses entre les dades que són objecte de publicitat informativa per part de l'esmentat Registre.
L'obligació de comunicació a què es refereix l'apartat 1 s'ha de complir en el termini d'un mes des de l'obtenció, substitució o cancel·lació del nom de domini o adreça d'Internet corresponent.
Als prestadors establerts en països que no siguin membres de la Unió Europea o de l'Espai Econòmic Europeu, els és aplicable el que disposen els articles 7.2 i 11.2.
Als prestadors establerts en països que no siguin membres de la Unió Europea o de l'Espai Econòmic Europeu els és aplicable el que disposen els articles 7.2 i 8.
Aquesta Llei la poden desplegar les comunitats autònomes que tinguin reconeguda competència per a això en els seus respectius estatuts d'autonomia o, si s'escau, en les corresponents lleis orgàniques de transferència de competències.
Se n'exceptuen, no obstant això, les matèries la regulació de les quals aquesta Llei encarrega al Govern.
En tot cas, i per la seva pròpia naturalesa, correspon a l'Estat:
a ) L'ordenació general del sistema educatiu.
b ) La programació general de l'ensenyament en els termes que estableix l'article 27 d'aquesta Llei.
c ) La fixació dels ensenyaments mínims i la regulació de les altres condicions per a l'obtenció, expedició i homologació de títols acadèmics i professionals favorits en tot el territori espanyol.
d ) L'alta inspecció i altres facultats que, de conformitat amb l'article 149.1.30 de la Constitució, li corresponen per garantir el compliment de les obligacions dels poders públics.
Són causes d'incompliment molt greu del concert la reiteració o reincidència d'incompliments greus.
b ) Percebre quantitats per activitats escolars complementàries o extraescolars o per serveis escolars que no hagin estat autoritzades per l'Administració educativa o pel consell escolar del centre, d'acord amb el que s'hagi establert en cada cas.
Les causes enumerades en l'apartat anterior es consideren greus quan de l'expedient administratiu instruït a aquest efecte i, si s'escau, de sentència de la jurisdicció competent, en resulti que l'incompliment es va produir per ànim de lucre, amb intencionalitat evident, amb una pertorbació manifesta en la prestació del servei de l'ensenyament o de manera reiterada o reincident.
L'incompliment greu del concert educatiu dóna lloc a les sancions següents:
- Imposició de multa, que ha d'estar compresa entre un terç i el doble de l'import del concepte «altres despeses» del mòdul econòmic del concert educatiu vigent en elperíode en què es determini la imposició de la multa.
L'Administració educativa sancionadora ha de determinar l'import de la multa, dins dels límits establerts en el paràgraf anterior, i pot cobrar-la per via de compensació contra les quantitats que hagi d'abonar al titular del centre en aplicació del concert educatiu.
- La reiteració o reincidència d'incompliments greus dóna lloc a la rescissió del concert.
La reiteració d'incompliments greus a què es refereix el paràgraf anterior s'ha de constatar per l'Administració educativa competent d'acord amb els criteris següents:
- Quan es tracti de la reiteració de faltes comeses amb anterioritat, n'hi ha prou que aquesta situació es posi de manifest a la comissió de conciliació que es constitueixi per aquesta causa.
- Quan es tracti d'una nova falta de tipificació diferent a la comesa amb anterioritat, cal la instrucció de l'expedient administratiu corresponent, una vegada realitzada l'oportuna comissió de conciliació, d'acord amb el que estableix l'article 61.
L'incompliment no greu dóna lloc a una advertència per part de l'Administració educativa competent.
Si el titular no soluciona aquest incompliment, l'Administració l'advertirà de nou i assenyalarà que si persisteix en l'actitud esmentada, donarà lloc a un incompliment greu.
b ) Percebre quantitats per activitats complementàries o serveis no autoritzades.
Les causes que enumera l'apartat anterior es consideren greus quan de l'expedient administratiu instruït a aquest efecte i, si s'escau, d'una sentència de la jurisdicció competent, resulti que l'incompliment es va produir per ànim de lucre, amb intencionalitat evident, amb pertorbació manifesta en la prestació del servei de l'ensenyament o de forma reiterada o reincident.
L'incompliment greu dóna lloc a la rescissió del concert.
L'incompliment no greu dóna lloc a l'advertència per part de l'Administració educativa competent.
Si el titular no soluciona aquest incompliment, l'Administració l'adverteix de nou, i li assenyala que si persisteix en aquesta actitud no es procedirà a la renovació del concert.
En cas d'incompliment de les obligacions derivades del règim de concert, s'ha de constituir una comissió de conciliació que pot acordar, per unanimitat, l'adopció de les mesures necessàries, dins el marc legal, per corregir la infracció comesa pel centre concertat.
En cas de conflicte entre el titular i el consell escolar del centre o d'incompliment de les obligacions derivades del règim de concert, s'ha de constituir unacomissió de conciliació que pot acordar per unanimitat l'adopció de les mesures necessàries, dins del marc legal, per solucionar el conflicte o corregir la infracció comesa pel centre concertat.
En cas de conflicte entre el titular i el Consell Escolar del centre o d'incompliment greu de les obligacions derivades del règim de concert, es constitueix una comissió de conciliació que pot acordar per unanimitat l'adopció de les mesures adequades per solucionar el conflicte o esmenar la infracció comesa.
La Comissió de Conciliació està composta per un representant de l'Administració educativa competent, el titular del centre i un representant del Consell Escolar, elegit per la majoria absoluta dels seus components d'entre els professors o pares d'alumnes que tinguin la condició de membres d'aquell.
En el supòsit que la Comissió no arribi a l'acord esmentat, l'Administració educativa, vist l'informe en què aquella exposi les raons de la seva discrepància, ha de decidir la instrucció de l'expedient oportú a fi de determinar les responsabilitats en què hagin pogut incórrer les parts en litigi, i adoptar, si s'escau, les mesures provisionals que aconselli el desenvolupament normal de la vida del centre.
L'Administració educativa no pot adoptar en cap cas mesures que suposin la seva subrogació en les facultats respectives del titular o del Consell Escolar del centre.
El director dels centres concertats és nomenat pel titular, amb l'informe previ del Consell Escolar del centre, que s'ha d'adoptar per majoria dels membres assistents.
No obstant això, el titular pot destituir el director abans de la finalització del termini esmentat quan hi hagi raons justificades per fer-ho, de les quals ha de donar compte al Consell Escolar del centre.
El director dels centres concertats és designat amb l'acord previ entre el titular i el consell escolar.
L'acord del consell escolar del centre és adoptat per majoria absoluta dels seus membres.
En cas de desacord, el director el designa el consell escolar del centre d'entre una terna de professors proposada pel titular.
L'acord del consell escolar del centre s'adopta per majoria absoluta dels seus membres.
El cessament del director requereix l'acord entre la titularitat i el consell escolar del centre.
El mandat del director té la mateixa durada que en els centres públics.
a ) Dirigir i coordinar totes les activitats educatives del centre, d'acord amb les disposicions vigents, sense perjudici de les funcions del Consell Escolar del centre.
b ) Exercir el comandament acadèmic del personal docent.
c ) Convocar i presidir els actes acadèmics i les reunions del claustre del professorat i del Consell Escolar.
f ) Resoldre els assumptes de caràcter greu plantejats al centre en matèria de disciplina dels alumnes i les alumnes.
a ) Dirigir i coordinar totes les activitats educatives del centre, d'acord amb les disposicions vigents, sense perjudici de les funcions del consell escolar del centre.
b ) Exercir la direcció del personal docent.
f ) Resoldre els assumptes de caràcter greu plantejats al centre en matèria de disciplina d'alumnes.
En els centres concertats, les activitats escolars complementàries i les extraescolars i els serveis escolars no poden tenir caràcter lucratiu.
El cobrament de qualsevol quantitat als alumnes en concepte d'activitats escolars complementàries l'ha d'autoritzar l'Administració educativa corresponent.
En els centres concertats, les activitats extraescolars, així com les quotes corresponents que hagin d'aportar els usuaris, les ha d'aprovar el consell escolar del centre i s'han de comunicar a l'Administració educativa corresponent.
Aquestes activitats no poden formar part de l'horari escolar del centre.
Les administracions educatives han d'establir el procediment d'aprovació dels serveis escolars que prestin els centres i de les quotes corresponents.
El cobrament dels dos tipus d'activitats pot contribuir al manteniment i la millora de les instal·lacions.
Les administracions educatives han de regular les activitats escolars complementàries, extraescolars i els serveis escolars dels centres concertats, que, en tot cas, han de tenir caràcter voluntari.
En els centres concertats les activitats escolars, tant docents com complementàries o extraescolars i de serveis, no poden tenir caràcter lucratiu.
El cobrament de qualsevol quantitat als alumnes en concepte d'activitats complementàries i de serveis, com ara menjador, transport escolar, gabinets mèdics o psicopedagògics o qualsevol altra de naturalesa anàloga, l'ha d'autoritzar l'Administració educativa corresponent.
Per reglament s'han de regular les activitats i serveis complementaris dels centres concertats, que en tot cas han de tenir caràcter voluntari i no poden formar part de l'horari lectiu.
A l'efecte de la distribució de la quantia global a què fa referència l'apartat anterior, l'import del mòdul econòmic per unitat escolar s'ha de fixar anualment en els pressupostos generals de l'Estat i, si escau, en els de les comunitats autònomes, i en aquests no pot ser inferior al que s'estableixi en els primers.
En el mòdul esmentat, la quantia del qual assegura que l'ensenyament s'imparteixi en condiciones de gratuïtat, es diferencien:
a ) Les quantitats corresponents als salaris del personal docent, incloses les cotitzacions per quota patronal a la Seguretat Social corresponent als titulars dels centres.
b ) Les quantitats assignades a altres despeses, que comprenen Ies de personal d'administració i serveis, les ordinàries de manteniment i conservació i les de reposició d'inversions reals, sense que, en cap cas, es computin amortitzacions ni interessos del capital propi.
Les quantitats esmentades es fixen amb criteris anàlegs als que s'apliquen als centres públics.
La reglamentació que desplegui el règim de concerts ha de tenir en compte les característiques específiques de les cooperatives d'ensenyament per tal de facilitar la gestió dels seus recursos econòmics i humans.
Anualment es fixa en els pressupostos generals de l'Estat l'import del mòdul econòmic per unitat escolar als efectes de la distribució de la quantia global a què es refereix l'apartat anterior.
En aquest mòdul, la quantia ha d'assegurar que l'ensenyament s'imparteix en condicions de gratuïtat, s'hi han de diferenciar les quantitats corresponents a salaris del personal docent del centre, incloent-hi les càrregues socials, i les d'altres despeses d'aquest.
El concert ha d'establir els drets i obligacions recíproques quant a règim econòmic, durada, prorroga i extinció d'aquest, nombre d'unitats escolars i altres condicions d'impartició de l'ensenyament amb subjecció a les disposicions reguladores del règim de concerts.
Els concerts poden afectar diversos centres sempre que pertanyin a un mateix titular.
Tenen preferència per acollir-se al règim de concerts els centres que satisfacin necessitats d'escolarització, que atenguin poblacions escolars de condicions socioeconòmiques desfavorables o que, complint algun dels requisits anteriors, realitzin experiències d'interès pedagògic per al sistema educatiu.
En tot cas, tenen preferència els centres que en règim de cooperativa compleixin les finalitats assenyalades anteriorment.
Per al sosteniment de centres privats amb fons públics s'estableix un règim de concerts al qual es poden acollir els centres privats que, amb vista a la prestació del servei públic de l'educació en els termes que preveu aquesta Llei, imparteixin l'educació bàsica i reuneixin els requisits que preveu aquest títol.
A aquest efecte, els centres esmentats han de formalitzar amb l'Administració educativa que escaigui el concert pertinent.
El Govern ha d'establir les normes bàsiques a què s'han de sotmetre els concerts.
El Claustre de professors és l'òrgan propi de participació d'aquests al centre.
Està integrat per la totalitat dels professors que hi prestin servei i és presidit pel director del centre.
a ) Programar les activitats docents del centre.
b ) Elegir els seus representants en el Consell Escolar del centre.
c ) Fixar i coordinar criteris sobre la tasca d'avaluació i recuperació dels alumnes.
d) Coordinar les funcions d'orientació i tutoria dels alumnes.
e ) Promoure iniciatives en l'àmbit de l'experimentació o investigació pedagògica.
f ) Qualsevol altra que li sigui encomanada pels respectius reglaments orgànics.
El Claustre es reuneix preceptivament una vegada al trimestre i sempre que ho sol·liciti un terç, almenys, dels seus membres.
En el si del Consell Escolar del centre hi ha d'haver una comissió econòmica, integrada pel director, un professor i un pare d'alumne, que ha d'informar el Consell sobre totes les matèries d'índole econòmica que se li encomanin.
En els centres en el sosteniment dels quals cooperin corporacions locals ha de formar part així mateix de la dita comissió el regidor o representant de l'ajuntament membre del Consell Escolar.
El Consell Escolar del centre té les atribucions següents:
a ) Elegir el director i designar l'equip directiu proposat per ell.
b ) Proposar la revocació del nomenament del director, amb l'acord previ dels seus membres adoptat per majoria de dos terços.
c ) Decidir sobre l'admissió d'alumnes, amb subjecció estricta al que estableixen aquesta Llei i les disposicions que la despleguin.
d ) Resoldre els conflictes i imposar les sancions en matèria de disciplina d'alumnes, d'acord amb les normes que regulin els drets i deures d'aquests.
e ) Aprovar el projecte de pressupost del centre.
f ) Aprovar i avaluar la programació general del centre que l'equip directiu elabori amb caràcter anual.
g ) Elaborar les directrius per a la programació i desenvolupament de les activitats escolars complementàries, visites i viatges, menjadors i colònies d'estiu.
h ) Establir els criteris sobre la participació del centre en activitats culturals, esportives i recreatives, així com aquelles accions assistencials a les quals el centre pugui prestar la seva col·laboració.
i ) Establir les relacions de col·laboració amb altres centres amb finalitats culturals i educatives.
k ) Promoure la renovació de les instal·lacions i l'equip escolar, així com vigilar-ne la conservació.
l ) Supervisar l'activitat general del centre en els aspectes administratius i docents.
ll ) qualsevol altra competència que li sigui atribuïda en els reglaments orgànics corresponents.
El Consell Escolar del centre es reneix preceptivament una vegada al trimestre i sempre que el convoqui el seu president o ho sol·licitin, almenys, un terç dels seus membres.
El Consell Escolar dels centres està compost pels següents membres:
c ) Un regidor o representant de l'ajuntament en el terme municipal del qual es trobi radicat el centre.
d ) Un nombre determinat de professors elegits pel claustre, que no pot ser inferior a un terç del total dels competents del Consell Escolar del centre.
e ) Un nombre determinat de pares d'alumnes i alumnes elegits, respectivament, entre aquests, que no pot ser inferior a un terç del total de components del Consell.
La representació dels alumnes s'estableix a partir del cicle superior de l'educació general bàsica.
f ) El secretari del centre, que actua de secretari del Consell, amb veu i sense vot.
Per reglament es determinen tant el nombre total de components del Consell com la proporció interna de la representació de pares i alumnes, així com la distribució de la resta de llocs, si n'hi ha, entre professors, pares d'alumnes, alumnes i personal d'administració i serveis.
En els centres preescolars, en els d'educació general bàsica amb menys de vuit unitats, en els que atenguin necessitats educatives de diversos municipis, en les unitats o centres d'educació permanent d'adults i d'educació especial, així com en les unitats o centres de característiques singulars, l'Administració educativa competent ha d'adaptar el que disposa aquest article a la singularitat d'aquests.
a ) Exercir oficialment la representació del centre.
b ) Complir i fer complir les lleis i altres disposicions vigents.
c ) Dirigir i coordinar totes les activitats del centre d'acord amb les disposicions vigents, sense perjudici de les competències del Consell Escolar del centre.
d ) Exercir el comandament de tot el personal adscrit al centre.
e ) Convocar i presidir els actes acadèmics i les reunions de tots els òrgans col·legiats del centre.
f ) Autoritzar les despeses d'acord amb el pressupost del centre i ordenar els pagaments.
g ) Visar els certificats i documents oficials del centre.
h ) Proposar el nomenament dels càrrecs directius.
i ) Executar els acords dels òrgans col·legiats en l'àmbit de la seva competència.
j ) Totes les altres competències que se li atribueixin en els reglaments orgànics corresponents.
El director del centre és elegit pel Consell Escolar i nomenat per l'Administració educativa competent.
Els candidats han de ser professors del centre amb almenys un any de permanència en el centre i tres de docència.
L'elecció es produeix per majoria absoluta dels membres del Consell Escolar.
En absència de candidats, o quan aquests no obtinguin la majoria absoluta, o en el cas de centres de nova creació, l'Administració educativa corresponent nomena un director amb caràcter provisional pel període d'un any.
El Consell Escolar de l'Estat ha d'elaborar i fer públic anualment un informe sobre el sistema educatiu, on s'han de recollir i valorar els diversos aspectes d'aquest, incloent-hi la possible situació de violència exercida en la comunitat educativa.
Així mateix s'ha d'informar de les mesures que en relació amb la prevenció de violència i foment de la igualtat entre homes i dones estableixin les administracions educatives.
El Consell Escolar de l'Estat ha d'elaborar i fer públic anualment un informe sobre el sistema educatiu.
Dins de les disposicions d'aquesta Llei i normes que la despleguen, els centres privats no concertats gaudeixen d'autonomia per establir el seu règim intern, seleccionar el seu professorat d'acord amb la titulació exigida per la legislació vigent, elaborar el projecte educatiu, organitzar la jornada en funció de les necessitats socials i educatives dels seus alumnes, ampliar l'horari lectiu d'àrees o matèries, determinar el procediment d'admissió d'alumnes, establir les normes de convivència i definir el seu règim econòmic.
Dins les disposicions d'aquesta Llei i normes que la despleguin, els centres privats no concertats gaudeixen d'autonomia per establir el seu règim intern, seleccionar el seu professorat d'acord amb la titulació exigida per la legislació vigent, determinar el procediment d'admissió d'alumnes, establir les normes de convivència i definir el seu règim econòmic.