projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Film històric ambientat l'any 1755 a les colònies angleses d'Ohio durant el període de confrontació entre les tribus aborígens i els colonitzadors europeus.
A la trama, dues germanes son raptades per una tribu després de que aquesta destrueix la seva residència matant a molts dels seus parents i amics.
Les germanes son separades, i Barbara, la més gran, decideix mantenir-se fidel a les seves creences cristianes, recitant sovint l'himne protestant "Alone yet not alone" (sol però no abandonat).
Quan la noia i tres captius més finalment escapen de l'assentament dels aborígens, seguits per un guerrer que no vol deixar-les escapar, hauran de recórrer un vast territori salvatge i sobreviure als seus perseguidors per poder arribar a la zona de colonitzadors més propera.
Comèdia índia centrada en Dharham, un hindú de 55 anys que descobreix que en realitat havia estat adoptat per una família hinduista quan el seu pare musulmà el va abandonar a un orfenat.
La revelació posa al personatge en crisi.
Decideix que vol conèixer el seu pare que està al llit a punt de morir, però l'Imam li diu que cal que es faci musulmà de cara a no donar un disgust al pare moribund.
A partir d'aquí es succeeixen una sèrie de circumstàncies còmiques que subratllen les diferències culturals entre les dues religions.
El film és una adaptació de la pel·lícula anglesa "The Infidel" (dirigida per Josh Appignanesi, 2010) on la situació versa sobre un musulmà que descobreix que en realitat és fill d'una família jueva.
Aquest documental tracta sobre la persecució dels creients bahá'í a Iran avui, així com la seva exclusió del sistema educatiu a causa de la seva fe.
El documental subratlla la lluita del «Baha'i Institute for Higher Education» (Institut Bahá'í per a l'Educació superior), creat l'any 1987, de cara a poder oferir al joves bahaistes l'educació superior que els denega l'estat, raó per la qual 30 membres d'aquests institució has patit empresonament per motius de seguretat nacional.
Drama documental filmat en part al jardí dels Bahá'í de la Muntanya del Carmel, a Israel, que representa un diàleg entre un pare i el seu fill sobre la religió en general, on el pare defensa la seva importància i el fill posa en dubte el seu sentit.
Durant el diàleg els personatges parles del Bahaisme, religió prohibida al seu país d'origen (Iran) i sobre el significat de la violència religiosa.
Degut a la temàtica del film i a la referència explícita al bahaisme, el director iranià Mohsen Makhmalbaf va rebre nombroses crítiques per part de les autoritats del seu país.
Documental sobre la realitat del bahaisme a Iran, on, tot i ésser la minoria religiosa més significativa del país, es troba en una situació de persecució, evitant que els joves bahá'í puguin accedir a l'educació.
El documental subratlla com, davant d'aquesta realitat, el «Baha'i Institute for Higher Education» (Institut Bahá'í per a l'Educació superior) es va establir l'any 1987 de cara a oferir als joves bahá'í l'oportunitat d'accedir a l'educació superior, marcant així el triomf del coneixement sobre la intolerància.
Documental televisiu produït per la cadena canadenca 'Vison TV' sobre els principis de la fe bahá'í, la seva història, l'arribada dels primers bahá'ís a Canadà l'any 1898, i el testimoniatge de diversos bahaistes canadencs.
Els productors del documental subratllen la intenció explícita del documental de cara a promoure una cara positiva de la religió i la seva influència a favor d'una societat més justa i pacífica.
Drama documental de caire històric centrat en la vida d'una família Zulu que es veu obligada a deixar la terra dels seus avantpassats per anar a la capital sud-africana, on s'hi troben amb la repressió racista dels anys 50, particularment envers els miners, que surten representats al film mitjançant els personatges principals.
El film dedica 12 minuts a parlar de la Fe Bahá'í i la seva filosofia, fet que resulta encara més sorprenent considerant que el director tenia un rerefons jueu.
Es tracta de la primera producció cinematogràfica internacional que fa una menció formal del bahaisme i que inclou una discussió sobre la seva filosofia.
L'esperança: el renéixer d'Israel
Documental que examina la creació de l'Estat d'Israel des del període quan grups de jueus s'estableixen al territori de Palestina al s.
XIX fins la declaració de l'Estat d'Israel com a tal l'any 1948.
L'explicació dels esdeveniments es porta a terme mitjançant les experiències de líders sionistes com ara Theodor Herzl, Chaim Weizmann, David Ben-Gurion i Golda Meir.
Documental sobre el rabí David Buzaglo (1903-1975), un reconegut rabí, poeta i cantant jueu que va viure al Marroc fins l'any fins l'any 1965, quan va emigrar a Israel.
Com a poeta i home religiós va influenciar profundament la litúrgia jueva, a més de deixar diversos enregistraments musicals molt valorats avui.
La seva poesia va connectar el judaisme contemporani amb les seves arrels sefardites.
A més, tal com demostra el documental, Buzaglo va jugar un paper molt important en la definició del judaisme magribí.
El documental segueix la seva vida, subratllant els seus moments més significatius.
Documental que presenta la història de Gil i Esther Alexander, una parella de jueus que viu a un kibbutz religiós a Israel, els dos fills dels quals van cometre suïcidi mentre feien el servei militar a Israel.
Donada la condemna radical que el judaisme fa del suïcidi, aquesta parella va iniciar un moviment per sensibilitzat sobre les causes psicològiques del suïcidi i per demanar una revisió dels principis que el judaisme estableix al respecte.
Drama americà d'inspiració evangèlica sobre un grup d'estudiants universitaris americans que, de cara a fer diners, inventen una estafa per aprofitar-se de les persones creients pertanyents a diverses comunitats cristianes dels Estats Units, i així pagar els deutes de la seva educació.
L'engany va bé fins que apareix una noia anomenada Callie, encarregada del viatge arreu del país per recollir els fons de l'estafa.
El personatge principal, Sam, s'enamora d'ella, fet que el fa qüestionar la moralitat de les seves accions.
PK és un dels films amb més èxit de la història de Bollywood.
Es tracta bàsicament d'una comèdia, però com tot el cinema bollywoodià fa una barreja d'humor, romanticisme, acció, drama, etc. El tractament inicial de la trama ja ens demostra que es tracta d'una història humorística: un extraterrestre amb característiques hominoides descendeix a la terra, però en trobar el primer ésser humà al desert de Rajastan, aquest li roba el comandament a distància -que té l'aparença d'una pedra preciosa- que l'extraterrestre necessita per poder fer retornar la nau espacial i tornar al seu planeta.
Després de diverses aventures (i dels cants i danses corresponents) el personatge arriba a Nova Delhi per trobar el lladre.
El consell que li dona la gent quan demana com poder resoldre el seu problema és que «només déu et pot ajudar».
En realitat la gent el pren per llunàtic, i li diuen pee-kay o «que està mig ebri» (d'aquí el nom PK).
L'extraterrestre inicia així una campanya a la recerca de déu, mitjançant pamflets amb imatges de diverses divinitats amb la frase «se cerca».
L'única persona que li comença a fer cas és una periodista jove anomenada Jaggu que va a la recerca de notícies interessants.
La noia escolta la seva història i, encara que el pren inicialment per un boig, de mica en mica va descobrint la veritat.
Gràcies al seu ajut PK trobarà el comandament, que està en mans d'un guru molt popular que demana diners per la construcció d'un temple, i diu que el joiell (que en realitat és el comandament a distància) li van donar els mateixos déus.
Això portarà a PK a desemmascarar la fal·làcia del negoci que moltes religions (musulmans, cristians, sikhs, jainistes, però sobretot hindús) porten a terme deixant de banda el que és realment important, que és l'apropament al déu i al proïsme.
La campanya es fa viral i, gràcies a la divulgació mediàtica que obté Jaggu, PK tornarà a tenir el comandament i torna al seu planeta.
La trama del film utilitza un personatge extern i aconfessional (PK no pertany a cap tradició religiosa, però professa una creença en una divinitat creadora) per introduir l'element humorístic i al mateix temps crític sense generar un conflicte.
Drama històric americà ambientat vers el final de l'Imperi otomà i el genocidi armeni que va tenir lloc a partir del 1916.
La trama es desenvolupa al voltant de tres personatges principals: Mikael, un estudiant de meidcina armeni cristià, Chris, un corresponsal americà que treballa per una agència francesa destinat a Turquia i les regions veïnes, i Ana, una noia d'origen armeni que va ser educada a França.
Tots tres són testimonis del començament de la Primera Guerra Mundial a Turquia i del creixent moviment anti-armeni que s'hi desenvolupa, fins que les autoritats comencen, primer, a empresonar als armenis, i posteriorment a exterminar-los.
Mikael, un apotecari d'un petit poble de províncies que viatja a Istambul a estudiar-hi medicina s'enamora d'Ana, l'amant del corresponsal americà.
Quan la persecució turca dels cristians armenis comença a augmentar, els personatges veuen com els seus amics i persones estimades són linxades i enviades a camps de treball, destí que arriba finalment a Mikael, el qual ha d'anar a un camp de treball, d'on s'escapa per anar a veure la seva família al seu poble natal.
Al poble es casa amb la noia del poble amb la qual estava promès per anar a viure a una casa de la muntanya.
Un part complicat l'obliga a tornar al poble, on s'assabenta que Mikael i Ana es troben a un camp de refugiats de la Creu Roja proper.
Hi va a trobar-los, i torna amb ells junt amb un grup d'orfes armenis que volen salvar, però en tornar al poble veuen com tots els habitants han estat assassinats pels turcs.
Chris és arrestat sota sospita d'espionatge, raó per la qual és enviat fora de la regió.
Arriba a Malta, on busca l'ajut dels francesos de cara a que enviïn un vaixell per salvar als cristians armenis.
Ana i Mikael porten els orfes amb un grup de resistència armenia de la muntanya de Musa Dagh, però han d'escapar degut als atacs insistents dels turcs.
Gràcies al vaixell francès poden escapar amb els orfes, però Ana mor durant la fuga.
El final del film mostra a Mikael a la seva casa als Estats Units on celebra el casament d'una de les noies orfes que va ajudar a rescatar junt amb la resta d'orfes, ja adults, que van sobreviure el genocidi dels cristians armenis.
Drama biogràfic americà basat en el documental "L'objector de consciència" / "The Conscientious Objector (2004) centrat en Desmond Doss (1919-2016), un soldat americà pacifista i membre de l'Església Adventista del Setè Dia el qual, degut a les seves conviccions religioses, va voler complir el deure de prestar el servei militar durant la Segona Guerra Mundial, però participant com a part del cos mèdic i sense utilitzar les armes.
La història segueix la vida de Doss, l'oposició que el seu posicionament troba durant el seu ensinistrament militar, i com, durant la sangonosa batalla d'Okinawa, va salvar a bona part dels seus companys de batalló tot treient-los, un per un, del camp de batalla quan hi jeien ferits, acció que li va valdre la concessió de la Medalla d'Honor per part del Govern dels Estats units.
El film està marcat per nombroses escenes de batalla i segueix de prop les conviccions de Desmond, com ara el moment quan prega abans d'anar a la batalla i com els seus companys diuen que no aniran a lluitar si no el tenen a ell al seu costat com a infermer.
Film basat en una popular novel·la homònima de Hallgrimur Helgason, ambientada a inicis del s.
Hlynur és un jove de 30 anys que encara viu amb la seva mare i es dona a l'alcohol.
La seva mare, Berglind, tolera la seva actitud.
Tots dos son luterans però viuen allunyats de l'església.
Però un dia arriba Lola, una professora de ball flamenc que vé a visitar a Berglind.
Amb el temps Hlynur descobreix que Lola és l'amant de la seva mare.
Lola anima a Hlynur a canviar de vida, al mateix temps que lluita per viure la seva fe catòlica tot i les posicions que el magisteri defensa respecte a l'homosexualitat.
Drama històric sobre les conseqüències polítiques i religioses de les reduccions indígenes a les fronteres del que avui és Paraguai vers l'any 1750.
La trama presenta els esforços dels jesuïtes per evangelitzar les tribus guaranís de la regió, al mateix temps que els esclavistes es dediquen a capturar indígenes per fer-los treballar com a esclaus.
El pare Gabriel inicia la missió dels guaranís, i comptarà amb l'ajut d'un antic esclavista, el capità Mendoza, el qual col·labora amb la missió com a penitència per haver matat al seu germà després d'haver passat anys comerciant amb esclaus guaranís.
Degut als acords entre Espanya i Portugal, i en el context dels atacs polítics als jesuïtes pel poder que han adquirit, un enviat del Vaticà, el Cardenal Altamirano, porta l'ordre de dissoldre les prosperes missions de la regió degut a que la cessió del territori als portuguesos implica que els jesuïtes han d'abandonar la zona.
Els missioners prenen dues posicions davant d'aquesta nova situació: la resistència passiva, liderada pel pare Gabriel, i la lluita armada, liderada per qui ara és el pare Mendoza.
El títol d'aquest film està inspirat en "Little Boy", el nom en clau de la bomba atòmica que utilitzaven els científics americans.
La història presenta al petit Pepper Busbee, un nen americà que gaudeix d'una vida idíl·lica a un petit poble dels Estats Units, felicitat que es veu trencada amb l'esclat de la Segona Guerra Mundial i la partença del seu pare al front.
Pepper coneix per casualitat a un mag, el qual l'ajuda a descobrir el poder de la fe.
La devoció del nen envers el seu pare podrà així sobrepassar el temps i l'espai, arribant a poder portar a terme veritables miracles.
Drama històric i biogràfic que representa el procés legal que va obrir Maria Altmann (1916-2011) contra el govern austriac després de la Segona Guerra Mundial per tal que li retorni els quadres de Gustav Klimt (entre els quals hi ha la famosa pintura La dama d'or, un retrat de la seva tia Adele Bloch-Bauer) que van ser robats pels nazis quan van espoliar la seva vivenda de Viena.
La senyora Altmann era una ciutadana jueva austríaca que va haver de fugir als Estats Units abans de la guerra, raó per la qual cerca l'ajut de l'advocat Randy Schönberg (net del compositor Arnold Schönberg, que també va haver de fugir d'Àustria) el qual, tot i interessar-se inicialment pel cas per motius econòmics, acaba seguint-lo amb gran sacrifici personal de cara a obtenir justícia per la Sra.
Altmann i per reconciliar la seva relació amb el país que va haver de deixar el seu avi.
La trama intercala els entrebancs del procés amb els records de Maria Altmann a Àustria abans i durant l'arribada dels nazis, junt amb els abusos que va haver de patir la seva família degut a l'antisemitisme alemany.
Abraham i Eugenia: històries de la Cuba jueva
Documental que narra la història de l'Abraham i l'Eugenia, dues persones jueves que viuen a l'illa comunista de Cuba i que s'aferren a la seva fe els anys després de la revolució.
L'Abraham, un jueu cubà i l'únic carnisser caixer que queda a l'Havana, expressa la intensitat de la pressió per integrar-se a la societat.
Ell reconeix que hi ha una manca d'antisemitisme que fa més fàcil portar-se bé.
Però a l'Abraham el preocupa que sense treballar-hi, la generació més jove viurà 'com un cubà normal' i es deixarà de continuar amb la tradició jueva.
Comèdia italiana centrada en Tommasso, un reconegut metge italià, casat amb Carla, que viuen a Roma.
La parella, darrera la seva aparent felicitat, viu desencisada de la vida malgrat tenir dos fills intel·ligents i afectuosos: Bianca i Andrea.
La parella sospita que Andrea és homosexual degut al seu comportament reservat i a les activitats socials que porta a terme sense explicar res a la família.
Tot i així, el noi està acceptat a la facultat de medicina, fet que dona il·lusió al seu pare.
Un dia Andrea diu als seus pares que vol fer un anunci, raó per la qual el pare reuneix a tota la família, creient que sortirà de l'armari.
Però en realitat Andrea vol anunciar que ha decidit fer-se seminarista, fet que afecta particularment al seu pare Tommaso que és un ateu declarat.
Aparentant que recolza la decisió del seu fill, Tommaso decideix espiar d'amagat a Andrea i descobreix que el noi participa a les reunions del pare Pietro, al qual culpa de rentar el cervell del seu fill.
La relació entre Tomasso i el pare Pietro es fa tensa, però el sacerdot de mica en mica va revelant a Tommaso la humanitat de la vida sacerdotal, eliminant els prejudicis del metge ateu.
Tommaso i Pietro eventualment es fan amics, fent que la decisió d'Andrea i la influència del pare Pietro sobre la família vagin més enllà de la decisió del fill, introduint una forma tota nova d'entendre la vida i l'amistat.
Drama ambientat en una comunitat jueva hassídica de Brooklin d'avui sobre un jueu vidu anomenat Menashe que, després de la mort de la seva dona, lluita per poder obtenir la custodia del seu fill de nou anys Rieven que el Rebbe de la comunitat no li vol concedir fins que no es casi novament.
Menashe cerca de millorar la seva vida amb aquest propòsit, tot i que la seva feina li proporciona pocs ingressos i li consumeix gran part del seu temps, i malgrat que no es vol casar novament degut a la infelicitat que va experimentar abans d'enviudar.
Producció èpica basada en una versió lliure del llibre de l'ÃƒË†xode bíblic.
Moisès, quan s'inicia la pel·lícula, lluita al costat del seu germà Ramsès, per ajudar a defensar Egipte, que es regeix pel seu pare, Seti.
Durant la batalla, Moisès salva la vida a Ramsès i sorgeix la por que el seu germà un dia sigui rei perquè encaixa amb una profecia pronunciada per una de les espiritistes de confiança de Seti.
Poc després de la mort de Seti, Moisès, que en realitat és jueu i no egipci, és desterrat.
No obstant això, es converteix en el líder del poble jueu i lidera una rebel·lió, amb l'ajuda de Déu, contra els egipcis per tal d'alliberar els hebreus.
Drama romàntic canadenc ambientat al districte de Middle End de Montreal, on es troben diverses comunitats jueves.
A la trama Meira, una jueva ortodoxa hassídica casada i amb fills, mentre fan cua a una fleca del barri coneix a Fèlix, un solter jueu secular que acaba de perdre al seu pare.
L'amistat inicial entre els dos es va convertint en enamorament.
A més mitjançant Fèlix Mira comença a conèixer tot un món que està més enllà de l'estretor de la comunitat ortodoxa en la qual viu.
Maira haurà d'elegir així entre el món que coneix i una vida tota nova al costat de Fèlix.
Avui ets una ploma estilogràfica
Les tensions racials entre jueus hassídics i afroamericans arriben al límit al barri de Crown Heights de Queens en aquest drama basat en fets reals que van tenir lloc l'estiu del 1991.
Al llarg de tres dies, les tensions entre els ciutadans racialment dividits es van traduir en una tràgica explosió d'assassinats, disturbis i caos.
Només a través de l'ajuda de dos líders comunitaris decidits a deixar de banda les seves diferències i tornar la pau als carrers d'aquest barri es poden començar a curar les ferides profundes d'un estiu que sempre perseguirà els ciutadans de Crown Heights.
La Chaja, una estudiant de 20 anys d'esperit lliure, té un amant revolucionàri de cabells llargs i de vegades visita els seus pares, tots dos supervivents dels camps de concentració.
La Chaja troba feina com a mainadera amb els Kalman, una família hassídica ortodoxa.
Inicialment es rebel·la contra les rígides tradicions, i finalment arriba a un acord amb la seva forma de vida mentre ella ensenya el seu fill de 4 anys a seguir les doctrines del seu pare.
Als barris ortodoxos de Jerusalem, el Moshe és un jueu secular que redescobreix la seva fe i esdevé un ultraortodox.
Amb la seva dona, la Mali, lluita per mantenir la seva família.
S'acosta la festa de la collita de Sucot i el Moshe està arruinat i demana ajuda a un fons de caritat ieixivà.
Però el fons s'ha exhaurit i la família només pot pregar per un miracle.
Sorprenentment, els informen que encara hi quedava una mica de diners i rebren 1.000 dòlars; el Moshe i la Mali creuen que aquest és el miracle que demanaven i fan plans per construir unasukka, una estructura rodona on els jueus ortodoxos entretenen els convidats i serveixen el menjar.
Just quan es completa la nova sukka, el Moshe és sorprès per l'arribada inesperada de l'Eliahu i el Yosef, dos vells amics de l'època en què encara no havia abraçat la seva fe actual.
Imaginant que Déu li ha enviat els amics com a part del miracle, el Moshe tracta de fer les paus però el que no sap és que tots dos han fugit recentment de la presó.
La Fortuna, una nena etíop de 14 anys, arriba com a refugiada a una comunitat de monjos catòlics als Alps suïssos.
Coneix en Kabir, un jove africà de qui s'enamora.
Arriba l'hivern i, a mesura que la neu cobreix les muntanyes, el monestir esdevé el seu refugi, però també l'escenari d'esdeveniments que alteren la vida pacífica dels monjos.
Els centres educatius de justícia juvenil, protagonistes d'aquest esdeveniment per primer any
La XVI Mostra de Cinema Espiritual de Catalunya ha posat el punt i final amb un total de 75 projeccions durant setze dies en 44 sales de 17 ciutats arreu del país, gràcies a la col·laboració de 43 entitats i 66 presentadors.
Més de 5.000 persones han gaudit d'una cartellera de 24 films, entre els quals destaca la retrospectiva que la Filmoteca de Catalunya ha dedicat al director japonès Yasujiro Ozu i pel·lícules com Una raó brillant, El reverend o Lazzaro felice.
Els centres penitenciaris de Catalunya i, per primer cop, quatre centres educatius de justícia juvenil han pogut incorporar a les seves activitats la projecció d'una pel·lícula, seguida d'un debat i acompanyada de materials educatius, amb l'objectiu de reflexionar i debatre sobre els diversos aspectes que plantegen els films.
A més, en el marc de la Mostra, la consellera de Justícia, Ester Capella, ha lliurat el II Premi de Cinema Espiritual al cineasta Javier Fesser, director de Campeones, en un acte celebrat a la Sagrada Família.
També s'ha fet el concurs La Paraula S'agrada, enguany per primer cop en dos instituts, sobre enigmes lingüístics basats en el vocabulari de les religions i conduït per l'escriptor Màrius Serra.
Per últim, amb l'objectiu d'impulsar la internacionalització de la Mostra, s'ha celebrat la Trobada de Directors de Festivals de Cinema: Seminar on European Cinema against Hate.
En un film de Bresson, ell amaga més que no mostra.
L'ecologia, l'església moderna, la droga, la psiquiatria, el suïcidi?
No, el tema de Le Diable probablement no és cap d'aquests.
El tema vertader és la intel·ligència, la gravetat i la bellesa dels adolescents d'avui dia, i especialment de quatre d'ells, dels quals es podria dir, després de Cocteau, que "l'aire que respiren és més lleuger que l'aire".
No trobareu aquesta noblesa en gaires films.
El cinema és un art, però no tots els cineastes són artistes.
Bresson, sí, i la seva nova obra mestra, Le Diable probablement, és un film voluptuós" (François Truffaut).
Una dona rebutjada pel seu amant li fa conèixer una noia de conducta dubtosa sota una aparença irreprotxable.
Es casen, i ell s'adona tard que s'ha equivocat.
És el segon llargmetratge de Bresson, i un film on, amb l'ajut com a coguionista de Jean Cocteau i una genial interpretació de María Casares, va traslladar a la pantalla l'obra de Diderot.
Una noia de la bona societat decideix entrar en un convent i n'escull un on les monges són, majoritàriament, expresidiàries.
Visitant la presó es fixa en una condemnada i la pren sota la seva protecció.
"L'originalitat i l'audàcia d'aquesta pel·lícula resideixen en la seva interioritat.
Per copsar-la, Bresson, mitjançant una ascesi rigorosa, elimina de la pel·lícula tots els elements de distracció i, com Racine, fa entendre més del que mostra" (René Briot).