projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
L' Anem preparats, que publica la Direcció General de Joventut, ofereix una sèrie de consells i recomanacions, especialment en matèria de prevenció i salut, amb l'objectiu de garantir que les activitats d'educació en el lleure tinguin un bon nivell qualitatiu i es facin en condicions de seguretat i integritat física per als participants, i que es respecti el medi natural que les acull.
Una associació és una agrupació de persones que s'uneixen de manera voluntària per aconseguir, sense ànim de lucre, una finalitat comuna.
El moviment associatiu està molt arrelat a Catalunya i respon a la voluntat de transformar la realitat a través de la participació i la cohesió social.
Els joves tenen la capacitat de ser els protagonistes en la presa de decisions sobre tot allò que els afecta, ja sigui participant en associacions, o emprant els altres canals de participació que tenen a l'abast.
Si vols conèixer el moviment associatiu juvenil de Catalunya i implicar-te en la tasca d'alguna associació, consulta el cercador d'entitats i altres recursos disponibles.
Si formes part d'una associació de joves, aprofita els recursos i serveis de la xarxa.
Informa't de com aconseguir recursos econòmics per tirar endavant un projecte.
Si us plantegeu constituir una associació juvenil i no sabeu per on començar, informeu-vos dels tràmits necessaris.
Inscriviu-vos en el Cens d'entitats juvenils i us podreu acollir a les convocatòries de subvencions de la Direcció General de Joventut.
Com consultar-lo, actualitzar-ne les dades i censar-s'hi
El nou context internacional i el compromís reforçat de la societat catalana per la cooperació al desenvolupament plantegen la necessitat d'impulsar projectes i programes orientats a reforçar la qualitat dels projectes de cooperació al desenvolupament i ajudar a capacitar als actors implicats en aquest àmbit.
En aquest sentit, la Direcció General de Joventut, subratllant la importància dels agents juvenils i les potencialitats del món associatiu, tant com a impulsors i gestors de projectes, com a públic majoritari en les accions de sensibilització i capacitació, decideix impulsar accions orientades principalment a:
Catalunya és membre de diversos organismes interregionals europeus que treballen per potenciar el paper de les regions i nacions a Europa.
Aquests organismes tenen comitès de treball a través dels quals es generen posicionaments, acords i activitats en temes com treball, economia, cultura i joventut entre d'altres.
La Direcció General de Joventut és membre actiu dels comitès de treball en joventut i a través d'ells intenta obrir l'espai europeu als joves i facilitar la seva participació en el disseny i la definició de les polítiques europees de joventut.
Catalunya ha estat sempre fortament vinculada a l'espai mediterrani on hi ha tingut lligams històrics, culturals i econòmics.
Des de la signatura de la Declaració de Barcelona al 1995 Catalunya ha liderat l'espai de partenariat euromediterrani, establint un marc multilateral basat en un espai de cooperació amb l'objectiu de crear, a través d'una nova visió de les relacions internacionals, una àrea d'estabilitat i prosperitat assentada en uns valors compartits sota principis d'igualtat, corresponsabilitat, solidaritat i participació conjunta.
El 2005 va reforçar-se aquest compromís a través del 10è aniversari de la Declaració de Barcelona, i va renovar-se la visió d'un espai comú.
La Direcció General de Joventut, ha estat sempre fortament vinculada a aquest procés i ha volgut dotar als i les joves catalans/es i a les entitats juvenils de Catalunya de la oportunitat de ser actius en l'espai mediterrani, per aquest motiu des de principis de l'any 2001, ha establert el Mediterrani com una àrea prioritària en matèria de política internacional de Joventut.
En aquest marc la Direcció General de Joventut de la Generalitat de Catalunya ha signat un protocol de cooperació amb el Regne del Marroc que permet realitzar activitats amb joves i tècnics d'ambdues bandes de la mediterrània.
En aquesta mateixa línia, s'ha signat un protocol de cooperació amb Israel.
L'any 2020 és un any important per a totes les persones que d'alguna manera estem vinculades al món juvenil.
Aquest any tenim un repte important: decidir com volem que sigui el nou Pla nacional de joventut de Catalunya (PNJCat).
Per això, des de la Direcció General de Joventut estem organitzant cinc jornades territorialment descentralitzades per avançar en la reflexió i el debat, i construir el nou Pla.
Les jornades estan estructurades en dues parts, on treballarem plegats aspectes diferents del PNJCat.
Durant la primera part, es duran a terme uns tallers on analitzarem les necessitats de la gent jove del nostre territori i quines són les respostes que dona l'Administració, identificarem els elements de millora i compartirem idees per formular les polítiques de joventut del futur.
En la segona part, amb música i mentre piquem alguna cosa, els càrrecs electes de joventut, la gent jove i els i les professionals de joventut compartirem les nostres experiències, reflexionarem i debatrem per construir el nou Pla.
- Analitzar les necessitats de les persones joves del nostre territori per donar una resposta òptima.
- Abordar els posicionaments de les polítiques de joventut.
- Consellers i conselleres de joventut
- Regidors i regidores de joventut
- Tècnics i tècniques de joventut
- Professionals d'altres àrees o departaments diferents de joventut, però que desenvolupen polítiques adreçades a joves
- Joves, tant si són del món associatiu com si no
Horari de matí (Girona, Terres de l'Ebre i Lleida)
Horari de tarda (Tarragona i Barcelona)
Data: dissabte, 21 de març de 2020
Data: dijous, 2 d'abril de 2020
Data: dijous, 26 de març de 2020
Data: dissabte, 28 de març de 2020
Carrer B, 22, Campredó, Terres de l'Ebre
Lloc: Centre d'Empreses Innovadores de les Borges Blanques
Francesc Macià, s/n, Les Borges Blanques, Lleida
El Pla d'Actuació Jove 2017-2020 (a partir d'ara PAJ 2017-2020) és la concreció, pels propers tres anys, dels objectius i accions que les organitzacions juvenils del país desenvoluparan per poder assolir els objectius i reptes que es fixa el Pla Nacional de Joventut 2011-2020 (en endavant PNJCat 2020).
Aquest pla d'actuació és desenvolupa paral·lelament amb altres dos plans: el pla d'actuació de polítiques de joventut de la Generalitat de Catalunya 2017 -2020 i el pla d'actuació territorial de joventut 2017 - 2020, impulsat pels ens locals.
El Pla d'Actuació Jove és el compromís que adquireix el Consell Nacional de la Joventut de Catalunya per articular les accions del Moviment Associatiu Juvenil en consonància amb el PNJCat 2020.
En aquest PAJ 2017-2020 hem volgut donar veu i protagonisme al teixit associatiu juvenil català per posar al centre les seves reivindicacions, problemàtiques i propostes.
Així doncs, el PAJ parteix dels objectius estratègics i operatius del Pla Nacional de Joventut de Catalunya 2020 i es concreta en mesures específiques per a cadascun dels reptes que el conjunt del moviment associatiu juvenil es planteja aconseguir o als quals vol contribuir.
El CNJC hem proposat un marc participatiu ampli format per diferents tipologies d'espais que han servit com a punt de partida per replantejar-nos i analitzar com participem, detectar el què volem i proposar polítiques més ajustades a les necessitats i realitats juvenils.
Cada espai ha comptat amb unes particularitats específiques però han tingut un mateix punt en comú: fomentar el debat i diàleg autònom entre joves d'arreu del territori.
Procés d'elaboració del Pla d'Actuació Jove 2017-2020
Es preveu realitzar un seguiment del Projecte Jove en diferents espais de participació i òrgans de govern del propi CNJC, i els compromisos que en aquests s'assumeixen.
Tant els del CNJC com aquells relacionats amb altres agents vinculats al PNJCat: Govern i Administracions locals.
El seguiment i revisió del Projecte Jove, tot i que recau principalment en el CNJC, ha d'implicar necessàriament la generació d'espais, eines de recollida de dades i l'establiment de mecanismes de coordinació amb el conjunt del Moviment associat juvenil en sentit ampli, amb el món local i amb la Generalitat.
El pla d'actuació de polítiques de joventut de la Generalitat de Catalunya 2017-2020 és l'eina que concreta, planifica i articula el Projecte Govern, i estableix les línies estratègiques, els enfocaments i les actuacions que es duran a terme aquest 2017 i fins a 2020 des de la Direcció General de Joventut i la resta de l'Administració de la Generalitat, en els seus diversos Departaments, per la consecució dels objectius del PNJCat 2020.
El juliol de 2017 la Comissió Interdepartamental de Polítiques de Joventut (CIPJ) va validar el Pla d'actuació de polítiques de joventut de la Generalitat de Catalunya 2017-2020 (en endavant, PAPJ 2017-2020), així com el Consell Rector del Pla Nacional de Joventut de Catalunya (PNJCat) també va avalar la seva tramitació.
Posteriorment, ha estat aprovat pel Consell Executiu de Govern, tal com estableix la Llei de polítiques de joventut, 33/2010, de l'1 d'octubre.
El PAPJ 2017-2020, alineat amb la voluntat del PNJCat 2020 de donar resposta i incorporar les veus de tots els actors implicats en les polítiques de joventut, s'ha dut a terme a través del treball interdepartamental, i el treball interinstitucional conjuntament amb el món local.
Aquest Pla d'actuació recull els objectius i prioritats de les polítiques de joventut del govern de la Generalitat fins al 2020, així com un programa anual d'actuacions dels diferents Departaments, que incorpora el pressupost i els mitjans previstos per assolir-los.
Enguany, 2017, s'invertirà a través del Pla un pressupost de 284,5 milions d'euros i fins el 2020 s'estima una inversió de més de 1.100 milions en polítiques adreçades a la població jove.
El Pla s'articula en set grans reptes i inclou per aquest 2017 un total de 529 actuacions en l'àmbit de l'educació, el treball, l'emancipació juvenil, la salut, la participació, la inclusió social o la universalització de la cultura, entre altres.
pel qual s'aprova el Pla d'actuació de polítiques de joventut de la Generalitat de Catalunya 2017-2020
Proposta d'acord del Govern per a l'aprovació del Pla d'actuació de polítiques de joventut 2017–2020
del Pla d'actuació de polítiques de joventut horitzó 2017-2020
de la Direcció General de Pressupostos
L'objectiu de la Direcció General de Joventut en matèria d'habitatge és facilitar l'emancipació residencial de les persones joves.
Per aconseguir-ho, treballa en diferents models d'habitatge a fi de facilitar l'accés de les persones joves a un habitatge digne i assequible, i posar diferents recursos a l'abast dels i les professionals de les polítiques de joventut, així com del mateix col·lectiu juvenil.
Actualment, les prioritats de treball són l'impuls dels models alternatius d'accés i tinença de l'habitatge i l'atenció a les persones joves per mitjà de la Xarxa Nacional d'Emancipació Juvenil.
Programa d'impuls dels models alternatius d'accés i tinença de l'habitatge
L'accés de les persones joves a l'habitatge és un dels principals problemes per a l'emancipació d'aquest col·lectiu.
Les opcions majoritàries per accedir a un habitatge continuen sent el lloguer (73%) i la compra (14%).
Totes dues opcions poden ser problemàtiques per a les persones joves, a causa de les dificultats per accedir al finançament i dels alts preus dels lloguers, així com de la poca estabilitat que ofereixen aquestes dues vies.
Tanmateix, hi ha altres models d'accés i de tinença que volen trencar el binomi tradicional i que, per les seves característiques, poden ajustar-se a les necessitats de les persones joves.
Són models més assequibles econòmicament, que ofereixen més estabilitat i que, en alguns casos, permeten l'apoderament dels i de les joves en l'accés a l'habitatge.
Per això, la Direcció General de Joventut, per mitjà de l'Agència Catalana de la Joventut, posa en marxa una estratègia per impulsar aquests models i implementar diferents projectes als municipis de Catalunya.
El programa que impulsa els models alternatius d'accés i tinença d'habitatge (MAATH) de 2020 divulga noves vies i dona formació i acompanyament als ens locals perquè les fomentin i desenvolupin accions de suport.
El programa està dissenyat en quatre fases:
La fase introductòria, en què es faran diferents jornades a tot el territori adreçades a professionals de joventut, representants polítics i altres càrrecs tècnics dels ens públics, perquè coneguin la matèria i tinguin interès i voluntat política per desenvolupar projectes d'intervenció en aquest àmbit.
Un cop acabades les jornades, començarà la segona fase, en què s'instaran els ens locals que desitgin iniciar un projecte de MAATH a elaborar una diagnosi breu de la situació del seu territori.
Aquesta fase també els ha de servir per acotar quin tipus de projectes poden iniciar a fi de facilitar-ne la presentació posterior.
La tercera fase consisteix a fer unes sessions de formació d'aprofundiment en la matèria tenint en compte les característiques territorials que es detectin, a fi d'adaptar les formacions i d'obtenir més incidència.
La quarta i última fase serà la d'assessorament sobre el disseny del projecte.
Es tracta de fer unes sessions en què dues entitats, La Dinamo i Celobert, donaran acompanyament als ens locals interessats segons el tipus de demanda que facin.
Podran beneficiar-se de l'assessorament els ens locals que hagin participat en les fases anteriors del programa.
El Pla Nacional de Joventut 2010-2020 considera que les polítiques de salut destinades als joves s'emmarquen dins de les polítiques d'emancipació que recull com a objectius estratègics:
Dins del programa de salut jove treballem bàsicament en 5 grans temes
La campanya, que té com a lema "Aguanta" és protagonitzada per Ricky Rubio.
Els programes de cultura de la Direcció General de Joventut tenen com a objectiu donar suport a la creació emergent des d'una perspectiva que contempli per igual aspectes relacionats amb la difusió de projectes i la promoció dels artistes, la seva formació i professionalització, la dotació de recursos per a la producció, l'experimentació i la investigació, així com el treball en col·laboració amb altres organismes i entitats del territori.
Els programes es vertebren en dues línies d'actuació.
La joventut catalana està immersa en un món obert i globalitzant, la societat catalana ha d'aprofitar el fet de ser una societat diversa i oberta.
L'Equip d'Interculturalitat promou eines i mecanismes que permeten valorar la riquesa social, política i econòmica de la diversitat mitjançant projectes i programes que facilitin la incorporació de la dimensió intercultural en les polítiques de Joventut.
Les polítiques de joventut han de generar oportunitats socials pel desenvolupament personal i col·lectiu de la gent jove tenint en compte la diversitat i les necessitats diferencials del col·lectiu juvenil, incidint en els factors estructurals que generen desigualtat (sexe, edat, origen cultural i ètnic, classe social i territori), i facilitant accions que disminueixin les barreres i els obstacles amb els que es troba el jovent i que fan augmentar les dificultats per a desenvolupar plenament el seu projecte de vida.
Els programes d'ocupació i emprenedoria de la Direcció General de Joventut tenen com a objectiu millorar l'ocupabilitat de les persones joves i facilitar la seva inserció laboral.
Les principals línies de treball són:
- Suport a les administracions locals en l'elaboració i la implementació de polítiques d'ocupació per a joves.
- Desenvolupament de programes de foment i suport a l'emprenedoria.
- Coordinació amb altres departaments, administracions públiques i agents privats en el foment de l'ocupació i l'emprenedoria jove.
A través de les Oficines Joves es disposa d'un servei especialitzat d'orientació i inserció laboral adreçat a les persones joves.
L'Oficina Jove de Treball és un servei de la Direcció General de Joventut, pensat especialment per facilitar l'accés dels joves al món del treball, aconseguir la seva inserció laboral i vetllar per les seves condicions.
El servei està destinat a joves menors de 35 anys.
Per aconseguir aquests tres objectius disposem de tot un seguit d'assessories especialitzades i de borsa de treball amb ofertes de gestió pròpies.
La Direcció General de Joventut (DGJ) és l'organisme encarregat de definir, organitzar i impulsar les polítiques de joventut de la Generalitat.
També és la principal responsable del disseny, coordinació i seguiment del Pla Nacional de Joventut de Catalunya, l'instrument de referència de les diferents administracions i agents socials implicats en l'impuls de les polítiques juvenils arreu del territori.
Entre les prioritats de la DGJ cal destacar les polítiques d'emancipació juvenil, centrades en els eixos d'habitatge, treball i educació.
A més, també incideix en àrees com ara la salut i la prevenció, la cultura, la participació juvenil o el foment de la cohesió social.
Entre les polítiques gestionades directament des de la DGJ cal destacar l'educació en el lleure, la formació de monitors i directors, la regulació normativa de les instal·lacions juvenils i els diferents programes d'estades i vacances.
També la promoció de l'associacionisme dels recursos per a entitats juvenils i altres actuacions relacionades amb aquest àmbit, així com els ajuts per a programes internacionals.
El Mapa de prestacions socials de Catalunya parteix d'una anàlisi sobre el concepte de protecció social i duu a terme un recull ampli però no exhaustiu del conjunt de prestacions de caràcter econòmic i de prestacions de serveis que tenen com a finalitat el benestar social i la qualitat de vida de la població.
S'ha elaborat a partir de la informació facilitada per tots els Departaments de la Generalitat de Catalunya i la informació publicada per l'Administració de l'Estat.
El treball de recollida d'informació i d'anàlisi s'ha centrat bàsicament en les prestacions socials gestionades per la Generalitat de Catalunya i l'Administració de l'Estat i en menor mesura per les prestades i gestionades per les administracions locals.
Tot i així mancaria abordar amb més profunditat l'aportació de l'Estat a la protecció social de la ciutadania de Catalunya així com la tasca duta a terme per les administracions locals, les entitats del tercer sector social i altres empreses i institucions.
En aquest sentit, no s'ha comptabilitzat tampoc la totalitat del finançament, en forma de subvencions, de la Generalitat a les entitats del tercer sector social que treballen envers la protecció social ni la totalitat de les intervencions que puguin estar realitzant organismes privats com les caixes d'estalvis o altres institucions.
Un altre aspecte que es podria abordar seria el dels beneficis fiscals.
Així doncs, cal considerar aquest document com una aproximació a l'abast de la protecció social a Catalunya.
El document ofereix informació sintètica de cada prestació relativa, entre d'altres, als següents aspectes: font de finançament, garantia de la prestació, requisits per accedir-hi, anys acreditats de residència a Catalunya requerits per a percebre la prestació, quantia, valoració de la situació de necessitat, motius d'extinció, suspensió i reintegrament de la prestació, incompatibilitats i nombre de beneficiaris i despesa (2012, 2013 i 2014).
El document també presenta una anàlisi de les prestacions socials de Catalunya segons diverses variables.
Aquest Mapa es configura com un instrument de coneixement que ha de contribuir a la presa de decisions en relació a una reordenació dels ajuts socials, així com a guanyar eficiència en la gestió i a millorar l'eficàcia protectora del sistema.
L'European Social Network (ESN), xarxa social europea de la qual és membre el Departament de Treball, Afers Socials i Famílies, organitza la 25a Conferència Europea de Serveis Socials (ESSC), en col·laboració amb la Presidència maltesa del Consell de la Unió Europea.
La Consellera Dolors Bassa hi participarà com a ponent.
Aquest esdeveniment anual, que portarà el títol "La innovació i la tecnologia al servei de la ciutadania", tindrà lloc a La Valetta (Malta), del 26 al 28 de juny de 2017, i explorarà com les noves pràctiques i tecnologies poden contribuir a la lluita contra l'exclusió social a través de la creació d'uns millors serveis socials per al futur.
La Conferència Europea de Serveis Socials, que reuneix a més de 400 professionals internacionals provinents de tots els nivells de govern, organitzacions del tercer sector i empreses del sector privat, representa una oportunitat per conèixer les darreres tendències en matèria d'afers socials i compartir pràctiques innovadores.
Es debatran qüestions com la manera en que les polítiques i les pràctiques innovadores poden ajudar als serveis públics a donar una millor resposta a les necessitats de les persones, o com la digitalització dels serveis pot promoure una major autonomia de les persones grans o de les persones amb discapacitats.
La Consellera de Treball, Afers Socials i Famílies, Dolors Bassa, participarà en la taula rodona d'obertura de la Conferència.
L'esdeveniment comptarà també amb la presència d'autoritats del Govern maltès, com el Ministre per la Família i la Solidaritat Social de Malta, Michael Farrugia, i el Ministre d'Educació i Treball, Evarist Bartolo.
El programa de la Conferència inclou debats estratègics al llarg de diferents sessions plenàries que comptaran amb la participació de responsables polítics, representants del món acadèmic i professionals dels serveis socials, a més de diversos tallers.
El Departament va impulsar els Tallers d'Acció Social amb l'objectiu d'oferir a la comunitat professional dels serveis socials un espai per a l'intercanvi d'experiències i d'informació sobre els reptes i les oportunitats que plantegen les noves polítiques socials des d'un punt de vista local.
La temàtica que es va presentar en aquesta primera edició estava dirigida a aprofundir en el coneixement de la Llei de serveis socials, així com de la Cartera de serveis, mitjançant el debat i la reflexió.
Des d'aquesta plana podeu consultar el material de suport de les ponències i els informes de les conclusions extretes en els tallers realitzats.
El Departament té la voluntat de facilitar, novament, la col·laboració d'estudiants universitaris/àries o de persones que han obtingut recentment una titulació universitària, amb la finalitat de promoure la seva participació en l'elaboració d'estudis que contribueixin a formular les prioritats de la política en l'àmbit de l'acció social.
D'aquesta manera els estudiants universitaris, o les persones que recentment han obtingut una titulació universitària, i que s'incorporaran properament al món professional, poden enriquir la seva formació acadèmica i obtenir un coneixement pràctic de l'organització i l'activitat de l'Administració pública.
Les persones provisionalment excloses disposen d'un termini de deu dies per esmenar la documentació presentada (fins el 13 de febrer).
Per al període 2010-2011, el Departament de Benestar Social i Família va obrir una convocatòria pública per adjudicar set beques de col·laboració per desenvolupar estudis i treballs relacionats amb els diferents àmbits d'actuació del Departament.
El termini màxim per a la presentació de la sol·licitud, juntament amb la documentació requerida, va ser d'un mes a comptar des de l'endemà de la publicació de la convocatòria pública (fins el 12 de desembre de 2009).
El Departament recull anualment un gran volum de dades dels ens locals gestors d'àrees bàsiques de serveis socials.
Aquesta acció respon a diferents objectius:
Per tal d'optimitzar els recursos i millorar la qualitat de la informació, s'ha elaborat un dossier únic de recollida de dades als ens locals.
Accés a diferents arxius publicats al portal de Dades Obertes de la Generalitat en format obert, reutilitzable i interoperable.