Els insectes estan inclosos en la definició d' aliment nou d'acord al Reglament (UE) 2015/2283 [1], en la categoria d'aliment que consisteix en animals o les seves parts, o aïllats d'aquests o produïts a partir d'aquests, que les persones no han consumit en una mesura important a la Unió Europea abans del 15 de maig de 1997 (data límit que fixa el Reglament).
El consum d'insectes o entomofàgia és una pràctica arrelada en alguns territoris d'Àsia, Sud-Amèrica i Àfrica, en els quals una àmplia varietat d'espècies es consideren tradicionalment comestibles.
A la Unió Europea els insectes no formen part dels hàbits alimentaris de la població, ni s'ha pogut acreditar un historial de consum significatiu i segur anterior al 15 de maig de 1997 per a cap espècie, ni en cap estat membre.
La comercialització d'insectes a la Unió Europea es podrà realitzar quan estiguin inclosos a la Llista de la Unió d'aliments nous.
Alguns estats membres, com Bèlgica, han tolerat la presència d'insectes en el mercat.
Es permet seguir comercialitzant aquests productes fins que s'autoritzin d'acord al Reglament d'aliments nous.
[1] Reglament (UE) 2015/2283 del Parlament Europeu i del Consell de 25 de novembre de 2015 relatiu als nous aliments, pel qual es modifica el Reglament (UE) no 1169/2011 del Parlament Europeu i del Consell i es deroguen el Reglament (CE) no 258/97 del Parlament Europeu i del Consell i el Reglament (CE) no 1852/2001 de la Comissió.
La Comissió Europea va sol·licitar a l'Autoritat Europea de Seguretat Alimentària (EFSA) la revisió dels riscos microbiològics, químics i ambientals associats amb el consum d'insectes i la seva producció per a alimentació humana i animal.
En resposta a aquesta petició, el 8 d'octubre de 2015, EFSA va fer pública la seva opinió sobre el perfil de risc en relació amb la producció i el consum d'insectes com a aliment i pinso.
En la revisió es pot llegir que s'han documentat més de 2.000 espècies d'insectes comestibles, malgrat que actualment no es disposa de dades sobre el consum d'insectes a Europa.
Aquests insectes tenen, segons l'espècie de la qual es tracta, un valor nutricional divers.
El procés de recol·lecció, cria, transformació i conservació dels insectes està sotmès als mateixos requisits de seguretat alimentària que qualsevol altre aliment.
Per aquest motiu, saber amb exactitud quins sons els perills associats al seu consum per part de les persones o el seu ús en l'alimentació animal esdevé clau.
En el document, sempre des de l'òptica de determinar el risc que suposa aquest consum, s'hi exposen dades sobre la transcendència dels substrats emprats en la cria dels insectes, el contingut microbiològic del seu aparell digestiu, els diferents tipus de virus que els afecten, el paper d'aquestes espècies pel que fa a introduir contaminats químics a la cadena tròfica, la circumstància que poden actuar com a simples vectors dels prions, virus o bacteris, i la seva implicació en les al·lèrgies i xocs anafilàctics.
Hores d'ara ja se'n té la certesa pel que fa a alguns d'aquests aspectes, com per exemple el fet que les persones sensibles als crustacis poden ser al·lèrgiques als insectes o als seus productes a causa de la reactivitat encreuada entre la tropomiosina i l'arginina-cinasa dels insectes i els crustacis.
És important disposar de més informació a aquest respecte, sobretot després que l'any 2013 l'Organització per a l'Alimentació i l'Agricultura de les Nacions Unides (FAO) publiqués un document denominat Insectes comestibles.
Perspectives de futur de la seguretat alimentària i l'alimentació, que resumeix les oportunitats i limitacions en l'ús d'insectes com a font de proteïnes.
L'EFSA conclou a la seva revisió que calen avaluacions de risc específiques, les quals s'han de fer tenint en compte tota la cadena de producció dels insectes, des de la seva cria o recol·lecció fins al consum, incloent-hi les espècies i el substrat utilitzat, així com els mètodes per a la cria i el processament que se'ls aplica.