projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El món de les rondalles forma part de manera indestriable de la vida d'Aureli Capmany.
La seva filla Maria Aurèlia diu del seu pare que "...posseïa (...) un poder excepcional de fer vivent allò que explicava".
És possible que aquest poder sigui el que tant atreia els oïdors, fossin grans o petits, quan Capmany explicava un conte o una rondalla.
Hi ajudava, segurament, la seva bona veu i les seves dots d'actor.
I això va fer durant molts anys Aureli Capmany: explicar rondalles, publicar-ne i també parlar dels contes i de les rondalles en nombroses xerrades i conferències.
Podem dir que Capmany va ser un contacontes abans que s'hagués tipificat aquesta activitat.
L'any 1899 comença a explicar rondalles en públic i això el fa viatjar força per Catalunya.
L'any 1904 quan la revista infantil En Patufet surt al carrer ja hi trobem una secció dedicada als contes i les rondalles, anomenada justament Rondallas, on a cada número en presenta una: Blancaneu, Els dons del diable, Dych i don, Les dues noies, La mala muller, El mal fill, L'os y la guineu, El príncep bennat i una llarga llista.
Algunes rondalles són catalanes, però també en publica de noruegues, eslovenes, alemanyes, àrabs, poloneses, etc. A més, a partir del número 5, de 31 de gener, s'inicia la secció anomenada Faulas, en la que Capmany publica una versió en català i resumida d'una faula d'Isop, cada una de les quals conté una lliçó o bona manera d'actuar.
La publicació de contes i rondalles queda una mica amagada quan Capmany comença a dedicar-se a la dansa, però en canvi Capmany els converteix en motiu i tema de les sessions als centres d'ensenyament, al costat de les cançons i els balls durant l'any 1914, quan és nomenat professor de l'Institut de Cultura i Biblioteca Popular de la Dona, i sobretot a partir de 1915, quan inicia l'etapa de mestre amb els nens orfes de la Casa de la Maternitat.
L'any 1921 col·labora a la revista infantil La Mainada que s'allarga fins l'any 1923, i entre l'any 1924 i el 1926 i també el 1928, publica rondalles a la revista infantil Sigronet.
En paral·lel a l'interès per la rondalla, Capmany també s'interessa per les auques de rodolins, que narren una història, sovint també amb un transfons alliçonador.
A la revista En Patufet, obre una secció que es diu Aucas en les que en publica a doble pàgina.
També va tractar-les des del punt de vista històric, per exemple a l'article Auques i rodolins, publicat a La Mainada l'any 1921, on escriu sobre l'antiguitat i procedència d'aquestes històries il·lustrades i contades en rodolins.
Per acabar, esmentarem un altre tema, relacionat amb la narrativa popular, en mans de Capmany: les figures llegendàries.
Entre totes, destaca el seu interès pel comte Arnau, tractat en diverses conferències a l'Ateneu Enciclopèdic Popular i altres institucions, i pels bandolers Joan de Serrallonga, principalment, Perot Rocaguinarda i altres dels quals parla en xerrades i escriu diversos textos, relacionats en part amb el Ball d'en Serrallonga.
Aureli Capmany va escriure sobre molts temes i molts llocs, en general sempre referits a Catalunya.
D'entre tots destaquen allò que podem anomenar les "matèries" d'Aureli Capmany per la freqüència a que s'hi refereix, pel nombre de textos i per la predilecciuó de l'autor per aquests temes.
Art, associacions, entitats, ball, dansa, Barcelona, biografies, calendaris, cançons, cants i crits, corals, castells i castellers, costums, ensenyament i educació, exposicions, festes, folklore, gremis, confraries, hagiografia, història, imatgeria festiva, indumentària, jocs, joguines, literatura, literatura popular, menjars, àpats, menges, mitologia, oficis, paremiologia, forística, etimologia, teatre, teatres i espectacles, titelles i ombres xineses.
Els centres d'estudi superen les 2.300 activitats anuals l'any 2013.
L'IRMU - Institut Ramon Muntaner quantifica en un 20% l'augment de la seva activitat respecte l'any 2012.
El 8 de març a les 11.30 hores, al Fossar de les Moreres de Barcelona, se celebrarà l'acte institucional de proclamació de Barcelona, Capital de la Sardana 2014.
Es convoca la primera edició del Premi Espai A al millor projecte escènic amateur de Catalunya
El guanyador o guanyadora rebrà 500 € i el seu cartell serà el que anunciarà les Festes del Corupus del 2014.
La Diputació de Barcelona convoca els ajuts a través del programa complementari de suport a l'economia productiva local publicat al Butlletí Oficial de la Província de Barcelona de 27 de desembre de 2013 i en el marc del pla "xarxa de governs locals 2012-2015"
El proper 7 d'agost s'inaugura al Centre d'informació i interpretació del Parc Natural del Cadí-Moixeró de Bagà, l'exposició itinerant "Les campanes d'ús civil a Catalunya: cap a la concepció moderna del temps."
Els tocs de campana foren declarats element festiu patrimonial d'interès nacional l'octubre de 2017 pel Govern de la Generalitat de Catalunya.
L'exposició, que es podrà veure fins el 13 de setembre, presenta l'evolució de les campanes al territori català.
Ha estat produïda per la Direcció General de Cultura Popular i Associacionisme Cultural, i comissariada per Daniel Vilarrubias.
Presents ja a la Xina, fa 2.500 anys, i també a l'Imperi Romà, les campanes han esdevingut el que són avui gràcies al monacat benedictí que, a partir dels segles VI i VII, va decidir convertir-les en la via de comunicació amb l'exterior del temple.
Parròquies, monestirs i catedrals, marcaven el temps amb els tocs de les campanes.
Els tocs religiosos no foren desbancats en importància social fins molt més tard, quan la plena industrialització va ser un fet i els torns laborals van començar a girar a l'entorn de l'horari civil.
Els consells municipals van incentivar els tocs civils, no tant per la seva funció pràctica, sinó perquè eren poders emergents enfront del rei i de l'Església.
Fou així com aparegueren els campanars civils, les "Torres de les Hores": coneixem els casos de Barcelona, Bolonya, Solsona, Bruges...
A La Fuliola es va presentar el proppassat diumenge 26 de juliol, el mural de Lily Brik dedicat a les festa del Segar i el Batre, que l'any passat va celebrar la 40 edició i aquest 2020 s'ha cancel·lat per la pandèmia del coronavirus.
Està previst fer la inauguració oficial del mural quan la situació sanitària ho permeti.
Lily Brik va explicar que "l'objectiu és deixar constància d'aquest patrimoni important a la Fuliola en un moment en què la festa requereix més compromís alhora que pretén retre homenatge a les tasques del camp".
Al mural, a peu de la carretera C-53, es pot veure a primer pla un segador, vestit de blau i faixa, amb una falç, roba i eina típica de l'època, i diverses espigoladores a l'era de la Fuliola.
L'acte va comptar amb la presència de l'artista; l'alcalde, Jaume Ferrer; regidors; membres de l'Associació del Segar i el Batre; el president del consell de l'Urgell, Gerard Balcells; el director de Cultura a Lleida, Miquel Àngel Cullerés, i la directora general de Cultura Popular i Associacionisme Cultural, M. Àngels Blasco.
A partir de la Jornada celebrada a Torelló el proppassat 9 de novembre de 2109, on van assistir-hi representants d'Avià, Cabra del Camp, Calldetenes, Celrà, Sant Gregori, Cornet, Gombrèn, Les Gunyoles (Avinyonet del Penedès), Llagostera, Malla, Sant Pere de Torelló, Santa Eulàlia de Riuprimer i Taradell, es va fer palès la necessitat de constituir una xarxa de pobles ¡ municipis que organitzen festes de Segar i Batre, per tal de posar en comú les experiències i afrontar els reptes dels nous temps, com ara la falta de relleu generacional.
Història del Casal Català de Brussel·les (1930-2020)", de l'historiador gironí Jordi Bohigas, ha estat publicada per l'editorial Afers.
Aquesta treball va obtenir la 5a Beca de recerca històrica Terra d'Ateneus, convocada l'any 2018 per l'Institut Ramon Muntaner (IRMU) i la Federació d'Ateneus de Catalunya, amb l'objectiu d'estudiar la repercussió social de l'associacionisme cultural ateneístic en un territori concret de l'àmbit català.
Part superior de la coberta del llibre
El llibre explica l' associacionisme cultural dels catalans a l'exterior, a partir de la història del Casal Català de Brussel·les, des de la seva fundació, a final de 1930, fins al present, tot situant el naixement del Casal Català de Brussel·les en el context de la creació d'altres entitats catalanes d'arreu del món.
La història del Casal Català de Brussel·les està marcada pel pes dels exilis, els diferents interessos de l'emigració i les tensions polítiques.
L'entitat, també ha guanyat pes o ha decaigut al ritme dels moviments demogràfics procedents de Catalunya i s'ha adaptat a les necessitats i demandes de la colònia catalana de cada moment, ja que, des dels anys 70, adquireix un dinamisme singular derivat de la capitalitat europea de Brussel·les.
En les darreres dècades, la tasca de difusió i projecció de la llengua i la cultura catalanes ha donat pas a una major importància de les funcions socialitzadores i comunitàries, en un nou món marcat pel canvi tecnològic i l'escurçament de les distàncies entre la Catalunya exterior i la interior.
Jordi Bohigas és doctor en història per la Universitat de Girona (UdG) amb una tesi sobre les relacions entre la ciència i l'Església a la Catalunya contemporània.
És autor de diversos llibres sobre la guerra del francès a les comarques gironines.
Posteriorment, ha escrit obres sobre la Guerra Civil i la Segona República també en l'àmbit local gironí.
Actualment es dedica a la investigació local, a la docència en un institut de secundària, i és professor d'història de l'Església a l'Institut Superior de Ciències Religioses de Girona.
Informació al web de l'Institut Ramon Muntaner
En el marc de l'Any Palmira Jaquetti, que commemora els 125 anys del seu naixement, es representarà el divendres 21 d'agost al Museu de la Mediterrània de Torroella de Montgrí i el dilluns 24 d'agost al Festival Dansàneu a l'església de Sant Pere de Sorpe, l'espectacle de Jordi Lara 'Palmira'.
L'espectacle es basa en el viatge que Palmira Jaquetti i la fotògrafa Mercè Porta van fer el juliol del 1934 a Pardines, en una de les "missions" per a l'Obra del Cançoner Popular de Catalunya.
La cantatriu Elisenda Rué fa de Palmira, en un monòleg que segueix la literalitat d'un text deliciós que narra tempestes a pagès, curanderes a qui el poble fa el buit i fangadors que improvisen lletres verdes per espantar les noietes de ciutat.
"Sóc feliç com un arbre ignorat", escriu també la "missionera" escarxofada a l'herba d'un prat, després d'una jornada esgotadora.
El guitarrista clàssic Izan Rubio, l'altra pilar de l'espectacle, interpreta els arranjaments d'una dotzena de cançons "ressuscitades, lluminoses, cantades sense impostacions", segons escriu Jordi Lara, l'autor i responsable d'aquest projecte.
L'exposició itinerant "Tota pedra fa paret.
La pedra seca a Catalunya", produïda per l'Associació per la Pedra Seca i l'Arquitectura Tradicional i el Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya, estarà a Cadaqués del 6 d'agost al 13 de setembre (Societat l'Amistat), i a Manresa del 17 de setembre al 18 d'octubre (Casa Lluvià).
Amb motiu del reconeixement de la tècnica de la pedra seca com a patrimoni cultural immaterial per part de la UNESCO, el novembre de 2018, es va muntar aquesta exposició sobre les construccions i les tècniques presents a Catalunya.
La mostra, eminentment fotogràfica, pretén oferir una panoràmica àmplia sobre aquest llegat, posant l'èmfasi en les variants tipològiques més habituals i en la diversitat territorial.
La mostra, explica també, la vigència actual d'aquesta arquitectura, harmònica amb l'entorn natural i sostenible des de tots els punts de vista.
L'arquitectura tradicional ha sobreviscut al pas del temps com a testimoni de les formes de vida del passat.
Dins d'aquesta gran família, la pedra seca fou, sens dubte, una de les tècniques més utilitzades.
Gràcies als coneixements acumulats al llarg dels segles es van bastir tota mena de construccions, majoritàriament vinculades a l'agricultura, la ramaderia i a l'abastament d'aigua, que van permetre als nostres avantpassats domesticar la natura i progressar.
Quan acabi l'estada a Manresa, està previst que l'exposició itineri a Bonastre, Alcover, Olot, Tortosa, Torrelles de Llobregat, Sitges, Móra la Nova i Girona.
Pàgina de l'exposició al nostre web
Com a cloenda de l'exposició itinerant "Patufet on ets?
Aureli Capmany (1868-1954)" de la Casa de Cultura de Sant Cugat, es representarà el proper 9 de setembre al claustre del Monestir, l'espectacle de teatre, titelles, gegants, bestiari i màscares, "La petita Capmany".
Imatge cedida per Tanaka Teatre (foto: Xavi Padrós)
Aquesta obra de teatre és una coproducció de Tanaka Teatre i la Fundació La Roda.
L'espectacle està associat a l'exposició itinerant "Patufet, on ets?
Aureli Capmany (1868-1954)", produïda per la Direcció General de Cultura Popular i Associacionisme Cultural en motiu de l'Any Capmany, dedicada a la figura del polifacètic pare de l'escriptora Ma.
L'exposició, que el 2018 es va inaugurar al palau Robert de Barcelona, ha itinerant, per ordre cronològic, per Tarragona, Girona, La Vall d'en Bas, Rubí, Manresa, Badalona, Valls, Calella i Sant Cugat del Vallès; estant previst que d'aquí vagi a Ripollet.
El fil argumental de " La petita Capmany " és la relació de l'escriptora amb el seu pare.
La Maria Aurèlia no entén la feina del seu pare, però aviat descobrirà que el món que coneix està en perill: tot pot desaparèixer.
Acompanyada d'en Patufet, entrarà en un univers on personatges del folklore català l'ajudaran a lluitar contra l' Oblit, a descobrir-se a si mateixa i a millorar la relació amb seu el pare.
A les 16.00, se celebrarà un acte commemoratiu al Parlament de Catalunya.
Durant tot el dia, la Federació d'Associacions Gitanes de Catalunya ha convocat un programa d'actes que, a Barcelona
La Creu de Sant Jordi és un dels màxims reconeixements que pot rebre una persona o una entitat per part de la Generalitat de Catalunya.
El Govern ha acordat concedir la Creu de Sant Jordi a 27 persones i 15 entitats que s'han destacat pels serveis prestats a Catalunya.
El Patronat Municipal de La Patum ha incorporat al seu fons patrimonial dues imatges de La Patum dels anys 20 del segle passat que no havien estat mai publicades.
Per fer-ho possible, promou una campanya de finançament a través de la plataforma MiGranodeArena.org.
Els catalans associen la paraula cultura amb "tradició, llengua i costums" i "coneixement i ciència".
A més, un 60% consider la cultura molt important i un 33,8%, bastant important.
El documental de Xavier Gaja rodat amb Sicus Carbonell el 2011
A partir d'aquest número 79, el Butlletí de la Cultura Popular i l'Associacionisme es presenta amb un nou format.
La voluntat de l'equip de redacció és entregar-vos un Butlletí més àgil i accessible
La Resolució CLT/611/2014, de 14 de març, especifica que del 26/03 al 10/04 restarà obert el termini per a la presentació de sol·licituds per a les línies de subvencions de l'àmbit de la cultura popular i tradicional catalana següents
Adreçada a programadors és, alhora, una mostra d'espectacles en directe perquè el públic pugui gaudir d'una jornada lúdica i festiva
una xarxa per descobrir nous projectes, intercanviar experiències i establir connexions entre àmbits culturals i territoris
D'acord amb el Decret 63/2020, de 18 de juny, de la nova governança de l'emergència sanitària per la COVID-19, han quedat sense efecte a Catalunya les mesures extraordinàries derivades de la declaració de l'estat d'alarma i tot el territori es troba en la nova etapa de represa.
Durant aquesta etapa, correspon a la ciutadania i les persones titulars d'activitats econòmiques, empresarials o establiments d'ús públic assumir el deure de protecció i adoptar un comportament social compromès en la lluita contra la pandèmia.
Les mesures generals de prevenció, seguretat i organització per a la nova etapa es regulen a la Resolució SLT/1429/2020, de 18 de juny, del PROCICAT, per la qual s'adopten mesures bàsiques de protecció i organitzatives per prevenir el risc de transmissió i afavorir la contenció de la infecció per SARS-CoV-2.
Les mesures que regeixen l'etapa de represa són les següents:
Amb carácter general, es recomana també: higiene de mans freqüent; control de símptomes respiratoris; manteniment de grups de convivència habituals i estables; minimitzar els contactes socials;
preferència pels espais a l'aire lliure; per a fer activitats ventilació correcta dels espais tancats i neteja i desinfecció de les superficies.
En aquesta etapa, el Govern de Catalunya, elaborarà, adaptarà i actualitzarà diferents plans sectorials amb la intenció d'establir criteris generals per a cada activitat i acompanyament en aquest procés.
Aquests plans de desconfinament són elaborats per un equip de coordinació integrat pels departaments de Salut i Interior que compta amb la participació dels diferents departaments de la Generalitat de Catalunya i de les administracions locals.
En aquest enllaç podeu consultar informació relacionada
L'Institut Ramon Muntaner i la Federació d'Ateneus de Catalunya han concedit la «VII Beca de Recerca Històrica Terra d'Ateneus» a la proposta de treball "Els ateneus al Poblenou i la Barceloneta: memòria popular de l'associacionisme cultural i polític a dos barris obrers", presentada per Maria Jesús Vidal, Sheila Garcia i Isabel Centeno.
El treball presenta una novetat en tota la trajectòria dels estudis becats per la Terra d'Ateneus, i és que per primera vegada una proposta d'estudi planteja posar el focus en el teixit associatiu de la ciutat de Barcelona, més concretament a la zona costanera del Poblenou i la Barceloneta.
El jurat ha valorat molt positivament la proposta d'estudi comparatiu que plantegen, i també l'alt rigor de la trajectòria curricular de les investigadores.
Aquest ajut, dotat amb 3.000 euros i la publicació del treball per l'editorial Afers, es va crear l'any 2014 per incentivar l'elaboració de projectes centrats en l'estudi de la repercussió social de l'associacionisme cultural ateneístic en algun indret de l'àmbit català.
La convocatòria s'obre anualment a tots els investigadors dels centres d'estudis locals i comarcals.
La iniciativa de convocar aquesta beca de recerca històrica sorgeix de la col·laboració entre l' Institut Ramon Muntaner (IRMU) -Fundació Privada dels Centres d'Estudis de Parla Catalana- i la Federació d'Ateneus de Catalunya (FAC), comptant amb el patrocini de l'Obra Social de la Caixa i el suport de la Direcció General de Cultura Popular i Associacionisme Cultural del Departament de Cultura de la Generalitat.
La col·lecció «Terra d'Ateneus», de l'Editorial Afers, té quatre volums publicats: "El Cercle Literari i els inicis de l'associacionisme recreatiu, cultural i polític a la ciutat de Vic (1848-1902)", de l'historiador David Cao (I Beca Terra d'Ateneus, 2014); "L'Associacionisme educatiu i cultural a Badalona (1879-1936).
L'Ateneu Obrer i el Círcol Catòlic", de Jordi Albaladejo (II Beca Terra d'Ateneus, 2015); el tercer volum de Guillem Puig: "La taula del mirall.
L'Ateneu i l'associacionisme cultural i polític a la Selva del Camp, 1878-1979" i "Els ateneus en l'àmbit rural.
El Centre obrer, el Club Moderno de la Sénia i l'associacionisme a la comarca del Montsià (1915-2017)", presentat per Victòria Almuni i Eva Garcia.
Al llarg d'aquest any es publicarà i es presentarà a la capital belga l'estudi guanyador de la V Beca Terra d'Ateneus, "Casal Català de Brussel·les.
90 anys d'Història" de Jordi Bohigas.
Informació al web de l'Institut Ramon Muntaner
El Pla de l'Associacionisme Cultural traça 4 grans mesures amb la finalitat de contribuir al reconeixement i implementar les polítiques de protecció, gestió i ordenació del teixit associatiu cultural de Catalunya
Les Caramelles del Roser, el 20 d'abril, diumenge de Pasqua Florida ompliran els carrers de Sant Julià de Vilatorta
Un dels personatges musicals més destacats de la primera meitat del segle XX del nostre país
Amb el lema "L'Associacionisme és capital", s'emmarca en els actes de la capitalitat europea del voluntariat, que durant el 2014 ostenta Barcelona
L'11 d'abril es realitza l'acte de cloenda de la XXVIIa edició del Festival Folk Tradicionàrius
Després de l'èxit de la primera edició amb més de 200 assistents i 120 projectes presentats a la convocatòria, CultSurfing prepara la segona edició
una xarxa per descobrir nous projectes, intercanviar experiències i establir connexions entre àmbits culturals i territoris
Fins al 30 de maig obert el període de presentació de propostes a Cultsurfing, una xarxa per descobrir nous projectes, intercanviar experiències i establir connexions entre àmbits culturals i territoris.
CultSurfing posa el potencial de la capitalitat de la ciutat de Barcelona al servei d'aquests projectes amb l'objectiu de catalogar, connectar i donar visibilitat a projectes culturals singulars que volen ampliar el seu ressò dins del sector.
Cent vint-i-sis anys després del naixement d'aquesta cobla el 1888, en ple esclat de la Renaixença, continua duent a terme una labor exemplar.
Des d'aleshores, ha fet una tasca fonamental per a l'expansió i el coneixement de la sardana
L'abril de 2003 va arribar a l'aleshores Centre de Promoció de la Cultura Popular i Tradicional Catalana l'Arxiu del mestre Joan Tomàs i Parés (Barcelona 1896-1967) gràcies a la generositat dels seus fills (Joan, Antoni i Jordi) i néts (Albert, Liliana i Jordi)
La nova entitat aglutinarà totes les federacions dansaires territorials, cobles, colles i associacions.
Durant tot el mes d'abril es poden presentar les propostes
el 22 i 23 d'abril al Born Centre Cultural.
El 23 d'abril es realitza l'acte d'entrega dels guardons
El 23 d'abril, a les 12.30, el Centre de Documentació de Cultura Popular, Associacionisme i Acció Culturals celebra una Jornada de Portes Obertes
El 30 d'abril és l'últim dia per formar part d'aquest cens
Després de l'èxit de la primera edició amb més de 200 assistents i 120 projectes presentats a la convocatòria, CultSurfing prepara la segona edició
CultSurfing, la xarxa per crear connexions entre projectes culturals singulars dels Països Catalans, donar-los visibilitat i millorar el seu finançament, obre la seva segona convocatòria.
Després de l'èxit de la primera edició amb més de 200 assistents i 120 projectes presentats a la convocatòria, CultSurfing prepara la segona edició amb l'objectiu d'augmentar la representativitat de tot el territori i consolidar la implicació i assistència d'empreses patrocinadores i mitjans de comunicació.
CultSurfing continua articulant-se en dues branques: la creació d'un catàleg en xarxa i unes trobades professionals a Fabra i Coats el 14 i 15 d'octubre de 2014 on s'exposaran els projectes seleccionats per la comissió avaluadora.
En aquestes jornades es convidarà premsa i patrocinadors i es crearan espais d'intercanvi per potenciar connexions.
Podeu veure tota la informació a www.cultsurfing.cat on hi trobareu també el formulari d'inscripció.
Teniu temps per a inscriure-us fins al 30 maig de 2014.
CultSurfing es presentarà a l' Espai Octubre el proper dia 15 d'abril a les 19.00 hores a càrrec de Carles Sala Responsable de la Direcció Barcelona capital de l'Institut de Cultura de l'Ajuntament de Barcelona, per a fer conèixer de prop la proposta als agents culturals del País Valencià.
El proper 7 de maig a les 18.00 hores està prevista una presentació a Mallorca a la seu de Cultura a Casa.
L'11 d'abril es realitza l'acte de cloenda de la XXVIIa edició del Festival Folk Tradicionàrius
L'11 d'abril es realitza l'acte de cloenda de la XXVIIa edició del Festival Folk Tradicionàrius A les 22.00, la Nit de Ball Folk amb Urbàlia Rurana i El Pont d'Arcalís.
A partir de les 20.30, se celebrarà la cercavila de Colles de Cultura de Gràcia amb la participació dels Bastoners de Barcelona, Colla Vella de Diables de Gràcia, Associació Cultural Colla del Drac de Gràcia, Colla de Bastoners de Gràcia, La Diabòlica de Gràcia, Geganters de Gràcia, La Malèfica del Coll - Gaudiamus, Castellers de la Vila de Gràcia i Trabucaires de Gràcia.