projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Com és sabut, a primers de març d'aquest any va morir Enric Mirambell i Belloc, cronista oficial de la ciutat de Girona i primer director de l'Arxiu Històric Provincial de Girona.
Tot i que ja estava jubilat, el Sr.
Mirambell va seguir amb interès les obres de rehabilitació de l'antic convent de Sant Josep que havien de transformar-lo en la nova seu de l'Arxiu Històric de Girona.
Mirambell es va tenir en compte en la decisió d'alguns aspectes tècnics de l'obra, com va ser l'obertura que connecta l'actual sala de consulta amb un gran dipòsit que conté els protocols notarials de la ciutat de Girona.
Ell tenia molt clar que allí hi calia una porta i així es va fer.
Sempre més el personal de l'Arxiu va anomenar aquella porta, per distingir-la fàcilment de totes les altres, com a "porta Mirambell", i per extensió també va atorgar el nom de "sala Mirambell" al gran dipòsit esmentat que ve a continuació de la porta.
L'any 2013, en un article publicat al núm. 281 de la Revista de Girona referent als diversos trasllats de la documentació notarial hi apareixia una imatge d'aquella gran sala que, en to afectiu i popular, el personal de l'Arxiu anomenàvem "Mirambell".
La qüestió és que al peu de fotografia, per error, es va colar de posar-hi "Dipòsit núm. 11, sala Mirambell, que conté les notaries de Girona".
Mirambell, sempre atent a tot, amb gran sorpresa seva va veure que una sala de l'Arxiu Històric de Girona portava el seu nom.
Tot esverat, li va faltar temps per trucar-nos i dir-nos que com era que una sala de l'Arxiu portava el seu nom i a ell no se li havia fet saber ni comunicat res!
Va ser llavors que vam haver d'explicar-li que no es tractava de res oficial, que el nom era tal com el fèiem servir afectuosament el personal de l'Arxiu per les raons esmentades.
Ja més calmat, ho va entendre perfectament i va perdonar aquell error del peu de la fotografia.
Res, una simple anècdota que anirà sempre més lligada a la figura de qui va ser el primer director del nostre Arxiu.
Per al personal de la casa, la porta i la sala continuen portant el nom de "Mirambell".
Retrat d'Enric Mirambell i Belloc l'any 2002 (Ajuntament de Girona.
En el marc establert per la normativa específica del notariat, aquest migdia s'ha dut a terme l'obertura a la consulta del públic dels protocols de l'any 1920 per mitjà de la signatura d'una acta entre el notari-arxiver del Districte de Mataró, Oscar López Martínez de Septién, i del director de l'Arxiu Comarcal del Maresme.
La llei del notariat del 1862, encara vigent, estipula que els protocols de menys de cent anys són d'ús específic dels notaris i les parts interessades, és a dir, els titulars de cadascuna de les escriptures públiques signades per cada notari.
En virtut d'això, cada any, el notari-arxiver del districte aixeca una acta segons la qual els protocols notarials que compleixen cent anys són oberts a la consulta pública.
Els 10 volums lliurats, que ocupen 1,20 metres lineals i que corresponen a l'any 1920, creats per les notaries públiques de Joaquim Cabañes Rabassa, Josep Maria Montfort Gutiérrez, Antonio Lostán Palacios i Gabriel Vilalta Amenós de Mataró; de Jaume Perelló i Mora de Vilassar de Mar; i de Mariano López Aragón del Masnou, s'han incorporat a la resta de documentació notarial d'ús públic de l'Arxiu Comarcal del Maresme.
La documentació notarial conté moltes dades de caràcter personal, i és per això que la llei preveu una reserva de cent anys.
Dins dels protocols notarials, s'hi poden trobar actes de compra venda, testaments, capitulacions notarials, inventaris postmortem, etc.
És, per tant, una font documental riquíssima molt cobejada sobretot per historiadors i genealogistes.
El documental reflecteix la memòria de la Batalla de l'Ebre a través de la veu de testimonis dels dos bàndols de la Guerra Civil
El passat divendres 6 de novembre l'Arxiu Comarcal del Montsià va projectar el documental La Batalla del a Memòria, de l'autor Mario Pons.
El documental tracta els fets que van tenir lloc a la Batalla de l'Ebre des d'una òptica neutral i objectiva, amb la participació de testimonis dels dos bàndols de la Guerra, que són entrevistats per un estudiant de doctorat que busca el seu oncle avi desaparegut i també pel seu professor, Josep Sánchez Cervelló, qui explica al mateix temps les seves vivències personals com a historiador del conflicte.
El documental, que transcorre dins el context festiu de la premsa del vi, narra la història dels soldats que van lluitar al front de l'Ebre, de les dones refugiades, així com la història dels que van patir la guerra des de la reraguarda i de les generacions posteriors que van viure la repressió franquista.
El documental busca les claus del silenci imposat per la guerra i posa al descobert la profunda ferida provocada pel conflicte.
La presentació del documental va anar a càrrec d'Àlex Cervelló, l'estudiant de doctorat del documental, actualment doctor en Història, membre de l'equip de recerca del Cost Humà de la Guerra Civil a Catalunya i fins el 2012 tècnic de continguts dels Espais dela Batalla de l'Ebre.
Al final de l'acte va haver-hi un petit col·loqui amb els assistents a la projecció i l'Àlex Cervelló, qui va fer algunes reflexions sobre el tabú creat per les generacions que van viure en primera persona els fets succeïts a la Guerra Civil i també va desvetllar el desenllaç de les seves vivències personals sobre la recerca del seu avantpassat desaparegut a mans de la repressió franquista.
A la presentació hi intervindran Jordi Finestres i Quim Roser, autor i il·lustrador de la publicació i Màrius Pont, president del Centre d'Estudis Planers de Santa Bàrbara
El proper divendres 27 de novembre a les 19 h tindrà lloc, a la sala polivalent de l'Arxiu Comarcal del Montsià, la presentació de l'última publicació de Jordi Finestres, Retrat d'un magnicidi.
Les últimes hores del President Companys, coincidint amb el 75è aniversari de la seva mort.
A l'acte hi intervindrà, a més dels autors, Màrius Pont, president del Centre d'Estudis Planers de Santa Bàrbara.
L'historiador Jordi Finestres ens proposa amb aquest llibre seguir les últimes passes del president republicà hora a hora, pràcticament minut a minut, i recrear un dels episodis més obscurs del passat recent del nostre país: la persecució a França del president electe a l'exili, la seva captura i empresonament i la seva vergonyosa execució per part del bàndol franquista insurgent.
Una documentadíssima investigació on descobrirem qui va posar fi a la vida del president Companys al Castell de Montjuïc.
Amb il·lustracions de Quim Roser, els fets es llegeixen com una intriga absorvent.
La programació inclou xerrades, presentacions de publicacions, una exposició i la projecció amb col·loqui d'un documental
Per a aquest hivern, l'ACMO ha organitzat un seguit d'activitats variades: al gener comptarà amb la xerrada sobre la història del vaixell de vapor "Anita", a càrrec dels autors de la publicació El Vapor Anita.
La història d'un mite, publicació recentment presentada a Amposta però que en aquest cas els seus autors, Albert Curto i Laura Tienda, s'endinsaran en la història d'aquest vaixell i en la feina de recerca per reconstruir-la.
A finals de gener tindrà lloc la presentació de la publicació El defensor, de Víctor Gay, amb la intervenció d'Adam Tomàs.
Aquesta publicació tracta sobre el cas de la persona encarregada de defensar el president Lluís Companys en el judici de guerra que el va condemnar a mort.
Al febrer s'inaugurarà l'exposició "Resistents i deportades", la qual ha estat organitzada conjuntament amb l'Ajuntament d'Amposta i amb professorat de l'IES Ramon Berenguer d'aquesta localitat.
L'exposició procedeix de l'Amical de Mauthausen i tracta sobre la història de la resistència i la deportació femenina, a partir de la trajectòria de dones de diferents nacionalitats d'Europa, amb especial èmfasi en les republicanes espanyoles, així com en la història i evolució del camp de Ravensbrück.
Lligant amb el tema de l'exposició, a finals del mateix mes tindrà lloc la xerrada "Les deportades republicanes als camps nazis" a càrrec de Rosa Toran, doctora en Història i professora que ha investigat sobre la deportació i la vida als camps nazis, i membre també de l'Amical.
Com a acte cloenda de les activitats, es projectarà, al mes de març, el documental La filla del farer, de Mario Pons.
La presentació i projecció del documental ha estat organitzada conjuntament amb el Museu de les Terres de l'Ebre.
La peça audiovisual, de Segula Films, narra la història de la Manolita Cabezas, que junt amb el seu germà Antonio, fills de l'últim farer de Buda, rememoren el passat d'una zona que a poc a poc es veu absorbida i destruïda pel mar.
A través de les seves paraules l'espectador pot fer un viatge en el temps i reviure els moments més significatius de la família Cabezas.
A través d'aquest canal l'Arxiu vol arribar a un públic més ampli
A partir del mes de gener del present any, l'Arxiu Comarcal del Montsià (ACMO) disposa d'un perfil a Facebook, a través del qual anirà publicant les novetats referents a les seves tasques, la programació de les activitats de difusió i algunes notícies relacionades amb el món dels arxius i de la gestió documental.
La intenció de l'ACMO és poder arribar a un sector de públic més ampli a través d'aquest canal, especialment al jovent, però en general a tot tipus de públic interessat en les tasques i funcions que duu a terme el centre.
L'objectiu final és crear nous usuaris que es beneficien del patrimoni documental que tenen al seu abast i dels serveis que ofereix el centre.
Podeu seguir la pàgina de l'ACMO a Facebook al següent enllaç:
És una crònica apassionant dels personatges cabdals que van defensar a mort la identitat catalana és un recull de biografies emmarcades per el seu context històric que va des de la Revolta dels Segadors i la República Catalana de Pau Claris fins als nostres dies
El proper dijous 5 de novembre, a les 19 hores a la sala d'actes de l'Arxiu Comarcal del Maresme, es presentarà el llibre: Els resistents Catalans.
Una crònica apassionant dels personatges cabdals que van defensar a mort la identitat catalana, a càrrec del Sr.
Alexis Serrano, director de l'Arxiu Comarcal del Maresme i autor del llibre.
També tindrà lloc una xerrada que durà terme el Sr.
Alexis Serrano, en què de forma didàctica i amena ens exposarà els personatges protagonistes del llibre.
Presentació dels resultats de la tasca feta a l'Arxiu Comarcal del Maresme de la digitalització dels fons històrics d'Argentona.
El proper dilluns 6 de juny de 2011 al Saló de Pedra (carrer Gran, 61) d'Argentona de les 19,30 a les 21 hores tindrà lloc dues conferències:
"La digitalització com a eina per a la conservació i difusió del patrimoni documental",a càrrec de Rosa Almuzara
"Pergamins i història local", a càrrec de Montserrat Richou
Dins del marc de la commemoració de la IV Setmana Internacional d'Arxius, des de l'Arxiu Històric i Municipal d'Argentona Jaume Clavell i Nogueras de l'Ajuntament d'Argentona conjuntament amb l'Arxiu Comarcal del Maresme, es presenten els resultats del projecte de la digitalització de documents de l'Arxiu Històric i Municipal d'Argentona, que es dugué a terme a l'arxiu comarcal a través del projecte de Pla d'Ocupació de Digitalització de Catalunya 2010 impulsat per la Subdirecció General d'Arxius i el Departament de Treball.
Moment de la signatura del contracte de comodat.
Fons municipal de Sant Jaume d'Enveja pendent de tractament arxivístic.
A principis del passat mes de setembre va tenir lloc la signatura del contracte de comodat per ingressar el fons de l'Ajuntament de Sant Jaume d'Enveja a l'Arxiu Comarcal del Montsià.
Es tracta d'un fons que data a partir del 1978 -anteriorment a aquesta data el municipi depenia de Tortosa- i que té un volum aproximat de 180 metres lineals.
La transferència de la documentació a l'Arxiu Comarcal s'està duent a terme durant aquestes setmanes.
La documentació del fons es troba en bon estat de conservació, ja que es tracta de documentació bastant recent, però fins a l'actualitat no ha rebut cap tractament arxivístic (només s'ha aplicat per a la gestió interna una numeració dels expedients d'algunes sèries documentals) i la sala on es conserva no garanteix la seva preservació a llarg termini (control ambiental i de plagues, custòdia segura, higiene adequada, etc.).
Per aquest motiu, l'Ajuntament va decidir ingressar el fons a l'Arxiu Comarcal on es duran a terme, a més, els treballs de classificació, inventari i també de digitalització de les sèries documentals que s'escaigui per a la seva consulta a través de la xarxa.
D'aquesta manera, la documentació tindrà garantida la seva preservació a llarg del temps, és a dir, la seva accessibilitat per tal que la ciutadania hi pugui accedir amb facilitat ara i en un futur.
La titularitat del fons, però, continua sent de l'Ajuntament, qui pot disposar de la documentació sempre que la requereixi per alguna necessitat.
Des de l'Arxiu Comarcal es dóna el servei de préstec i consulta de la documentació al propi Ajuntament i atén les peticions de consulta de la ciutadania, sempre tenint en compte la gestió de la protecció de les dades personals de tercers.
El professor i historiador va presentar la seva última publicació Les guerres napoleònica i carlistes al sud de Catalunya, nord del País Valencià i Aragó (1800-1936)
El passat divendres 25 de setembre Josep Sánchez Cervelló va presentar a l'Arxiu Comarcal del Montsià la seva última publicació, Les guerres napoleònica i carlistes al sud de Catalunya, nord del País Valencià i Aragó (1800-1936).
Amb aquesta obra, l'autor contribueix a pal·liar l'escassa informació que es té sobre els conflictes del segle XIX i la primera meitat del segle XX a la zona delimitada pel Baix Aragó, per les Terres de l'Ebre, per la zona castellonenca de la diòcesi de Tortosa i pel Priorat.
El desconeixement del que va succeir en aquesta frontera imprecisa entre els territoris de l'antiga Corona d'Aragó deriva, en gran part, en el fet poc conegut que la dreta de l'Ebre en aquells moments va formar part successivament dela Capitania Generald'Aragó, de la de València i dela Comandància Generaldel Maestrat, però mai no va pertànyer a la demarcació militar de Catalunya, la qual cosa ha impedit que el carlisme d'aquest territori no hagi assolit historiogràficament la importància que realment va tenir.
Moltes de les històries que s'hi s'expliquen no apareixen als llibres d'història, perquè aquesta zona, ara empobrida, amb elevades taxes migratòries, marginal i perifèrica, no ho era quan es van produir els fets que ara s'expliquen: la guerra napoleònica, les insurreccions dels malcontents o camalluents, les tres guerres carlistes i els preparatius del cop d'estat de 1936.
A la presentació va intervenir Albert Company, arxiver municipal d'Amposta, qui va introduir l'obra i en va ressaltar tres eixos fonamentals: el territori, la cronologia i la recerca documental.
A més, va destacar l'exhaustivitat de detalls dels fets que s'hi expliquen, contextualitzats dins de conflictes de caràcter nacional i internacional, cosa que dóna un gran valor afegit a l'obra.
El politòleg Pere Ferré va encarregar-se de presentar l'autor i també la persona del Josep Sánchez, de qui en va ressaltar entre altres aspectes la gran inquietud pel coneixement de la història de diversos períodes i societats i sobretot el gran compromís per estudiar la història de la seva terra, les Terres de l'Ebre.
El documental és produït pel Servei d'Arxius de la Federació Catalana de Monges Benedictines
El passat divendres 23 d'octubre va tenir lloc a l'Arxiu Comarcal del Montsià la projecció del documental Lo últim citi.
Sant Pere de les Puel·les i Santa Clara de Barcelona a la Guerra de Successió, produït l'any 2014 pel Servei d'Arxius de la Federació Catalana de Monges Benedictines de Catalunya amb motiu dels actes de commemoració del Tricentenari del setge del 1714.
El documental reflecteix les vivències des de dintre del conflicte d'aquests dos monestirs, concretament des dels inicis fins al setge de 1714.
Aquestes vivències han quedat testimoniades a la documentació que es conserva als seus arxius, a través de la qual es poden conèixer detalls del dia a dia del conflicte –com ara el desmantellament dels monestirs el dia de l'entrada de Berwick a Barcelona o el posicionament de la comunitat benedictina amb el conflicte- i altres fets que no recullen les cròniques fetes a posteriori pel bàndol vencedor.
Irene Brugúes, cap del Servei d'Arxius de la Federació i Coloma Boada, arxivera i priora del monestir de Sant Benet de Montserrat, van explicar aquests detalls i altres referents a la producció del documental.
La visita va consistir en una xerrada adaptada als interessos educatius dels estudiants, a més de la visita guiada per les instal·lacions del centre
Durant aquest mes d'octubre l'Arxiu Comarcal del Montsià ha rebut la visita d'una cinquantena d'alumnes dels Cicles Formatius de Gestió Administrativa i d'Administració i Finances de l'Institut Montsià d'Amposta, per tal de conèixer el funcionament del centre, les seves tasques principals i sobretot les tècniques de gestió documental que s'apliquen en el tractament arxivístic de la documentació que ingressa.
L'Arxiu Comarcal del Montsià col·labora amb els centres educatius per tal de donar a conèixer els beneficis de la consulta de documentació, ja sigui amb finalitats culturals o bé amb finalitats administratives o jurídiques.
L'objectiu és conscienciar des de l'àmbit educatiu del valor de conservar i gestionar correctament el patrimoni documental propi.
En el cas de la visita de l'alumnat dels Cicles Formatius, després d'una explicació general sobre el funcionament i les tasques principals del centre, així com d'una visita guiada per les instal·lacions del centre, la xerrada es va centrar en explicar les tècniques de gestió documental que s'apliquen a la documentació que ingressa (classificació, informatització de les dades, arxivament, gestió de dades personals, etc.).
L'objectiu de la xerrada era complementar els continguts estudiats a les assignatures dels Cicles Formatius.
L'Arxiu Comarcal del Montsià ofereix xerrades acompanyades de la visita guiada per les instal·lacions del centre a tots els nivells educatius a partir de 6è de primària fins a Batxillerat i Cicles Formatius, sempre adaptades al nivell educatiu de l'alumnat.
En el cas de l'alumnat de primària i secundària, la visita inclou, a més, la realització d'una activitat didàctica.
En el cas de l'alumnat de Batxillerat, la xerrada s'orienta, sobretot, a la recerca documental per a la confecció del treball de recerca d'aquest nivell.
Finalment, en el cas dels Cicles Formatius, la xerrada s'adapta als interessos de l'alumnat segons els continguts de les assignatures que cursen.
Activitats realitzades per l'Arxiu Comarcal del Maresme en el marc de la Setmana Internacional dels Arxius 2011.
El proper 10 de juny de les 18,00 a les 21,00 hores a la seu de l'Arxiu Comarcal de Mataró (Carrer d'en Palau 32-34, "Can Palauet"), tindrà lloc l'acte de commemoració de la IV Setmana Internacional d'Arxius, enguany dedicat a emprenedors del Maresme i naufragis, amb les quatre conferències següents:
"Una ullada a les condicions de temps i a l'actuaci�� nàutica en el naufragis: del llagut San Pedro (1803), dels transatlàntics Titanic (1912) i Príncipe de Asturias (1916), i del mercant a motor Mirotres (1920)" a cura de L. Carbonell i Relat.
"Notícia del naufragi del llagut San Pedro a la platja d'Argentona" a cura de Rosa Almuzara.
"José Pedro i Francisco Carrau, originaris de cal Franciscó de Vilassar de Mar i el naufragi del Tirànic" a cura de Sara Masó i Maristany
"Els germans Miró Trepat, constructors-promotors de les drassanes de vaixells de formigó armat a Malgrat de Mar i del mercant Mirotres" a cura de Sara Masó i Maristany
Comptarem amb la presència de L. Carbonell, professor jubilat de la Facultat de Nàutica de la Universitat politècnica de Catalunya i de Sara Masó, escriptora, periodista.
Jornada dedicada a l'intercanvi de publicacions i debats sobre un tema monogràfic, aquest any dedicat a la conflictivitat bèl·lica en els diferents moments històrics al Maresme.
Aquesta V Trobada amb 15 comunicacions procedents d'estudiosos del Masnou, Alella, Vilassar de Mar, Vilassar de Dalt, Argentona, Mataró, Arenys de Munt, Arenys de Mar, Sant Cebrià de Vallalta, Calella i Pineda de Mar, creiem que ve a consolidar el projecte que ens vàrem plantejar el 2007 d'organitzar una trobada anual dels estudiosos que treballen en els centres d'estudis per tal de donar a conèixer les activitats que es duen a terme en el territori, i un intercanvi de publicacions locals.
La Trobada es celebrarà el proper dissabte 3 de desembre de les 9,30 a les 17 hores a la seu del Museu Arxiu de Vilassar de Dalt (carrer Marqués de Barberà, 9) organitzada pel Grup de Recerca La Filferrada, el Museu Arxiu de Vilassar de Dalt, l'Arxiu Comarcal de Mataró, la Coordinadora de Centres d'Estudis de Parla Catalana i l'Institut Ramon Muntaner.
I la col·laboració del Centre d'Estudis Argentonins Jaume Clavell, del Centre d'Estudis Vilassarencs, Centre d'Estudis Sant Cebrià i del Grup d'Història del Casal de Mataró.
Amb el suport de l'Ajuntament de Vilassar de Dalt i el Consell Comarcal del Maresme.
La temàtica d'enguany referent a El Maresme i la conflictivitat bèl·lica ha estat estudiada a través de la ponència Associacionisme obrer vilassarenc: tasca social i cultural en contextos conflictius i per les comunicacions que recullen la guerra a l'antiguitat des d'un punt de vista global; el patrimoni arquitectònic durant la guerra civil catalana (1462-1472); dos estudis del període de la Guerra de Successió de 1713 i de 1725 (Pau de Viena); després els efectes de la 3ra.
Guerra Carlina; la pèrdua del patrimoni artístic (1936-1939); dos estudis sobre refugiats i pobles d'acollida; consideracions sobre la violència a la reraguarda; sobre registres de mortaldat; comentaris sobre el Sr.
Pina; sobre refugis i búnquers; esbossos de la Guerra Civil i repressió franquista; i recursos sobre història militar per a la recerca local.
Amb motiu de la celebració de la Setmana Internacional dels Arxius, enguany, l'Arxiu Comarcal del Maresme dóna a conèixer documentació relacionada amb l'activitat econòmica generada per les puntes de coixí al Maresme dels segles XVIII i XIX
Fragment d'un document del fons patrimonial Visa
Els actes organitzats són els següents:
A la seu de l'arxiu (Carrer d'en Palau 32-34, Mataró) una mostra i taller de puntes al coixí, per Associació de Puntaires de Mataró, Associació de Puntaires d'Arenys de Munt, Puntaires Verge del Remei d'Arenys de Munt i Associació de Puntaires Flor d'Alba d'Arenys de Mar i la conferència: "Puntes de coixí.
Indústria i negoci d'exportació al Maresme des del segle XVIII fins mitjans segle XX", per Neus Ribas, directora Museu d'Arenys de Mar, 8 de juny, de 17,30 h a 20,30 h.
Al Museu Marès de la Punta (Carrer de l'Església 43, Arenys de Mar) una visita guiada a l'exposició "Les puntes de la capella de Sant Jordi" al Museu d'Arenys de Mar, per Joan Miquel Llodrà, 9 de juny, de 11,00 h a 12,30 h.