projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
L'agència francesa encarregada de la seguretat alimentària (ANSES) fa recomanacions adreçades a limitar l'exposició al cadmi a través del consum d'algues.
Les algues destinades a l'alimentació humana, en gairebé la quarta part de les mostres analitzades, presenten concentracions de cadmi superior al contingut màxim de 0,5 mil·ligrams per quilogram, fixat pel Consell Superior d'Higiene Pública de França (CSHPF).
Com que el cadmi és una substància classificada com a cancerígena per a l'ésser humà,i la seva ingesta a través dels aliments augmenta, a banda de l'exposició per inhalació activa i passiva de fum de tabac, l'ANSES recomana establir la concentració màxima de cadmi en algues comestibles al mínim possible, per evitar que el seu consum sobreexposi la població a aquesta substància.
Cal tenir present que en el sistema d'alerta RASFF és habitual trobar incidències relacionades amb la presència de microorganismes patògens en herbes i espècies.
El present estudi participat per l'Autoritat de Seguretat Alimentària d'Irlanda ( Food Safety Authority of Ireland: FSAI) va demostrar que, si bé la majoria d'herbes i espècies dessecades són segures microbiològicament, un petit percentatge pot estar contaminat amb patògens.
Això té importants conseqüències per a la salut pública si s'utilitzen aquests condiments per menjar aliments preparats, es a dir, on no hi haurà cap tipus de cocció.
Els resultats d'aquest estudi posen de manifest que la gran majoria d'herbes i espècies seques del mercat irlandès no estan irradiades.
Es fa evident la importància per a la seguretat alimentària de la producció d'aquests aliments en bones condicions higièniques.
Els microorganismes patògens com Salmonel·la poden sobreviure al procés d'assecat i en aliments deshidratats durant períodes de temps prolongats.
Si s'afegeixen herbes seques i espècies amb nivells de contaminació per sota dels que poden causar malaltia, als aliments a punt per consumir (RTE) que no se sotmeten a cap tractament bactericida, hi poden créixer fins a concentracions capaces de causar malalties.
Informe del Comitè Científic de l'AESAN
El Comitè Científic de l'Agència Espanyola de Seguretat Alimentària i Nutrició (AESAN) ha elaborat un informe en relació a la seguretat de l'ús de tres soluciones aquoses de peròxid de hidrogen, àcid acètic i àcid peracètic com coadjuvants tecnològics per a la desinfecció bacteriana de l'aigua de rentat de cítrics i pebrots en les plantes de processat.
Les conclusions d'aquest informe es refereixen exclusivament a les solucions objecte d'avaluació, tant pel que fa als seus components actius com als seus estabilitzants, no podent estendre's a altres formulacions o condicions diferents de les avaluades.
Cal tenir en compte els kg de fruita tractats, les condicions climàtiques o la brutícia inicial.
L ́ús implica un esbandit final amb aigua potable, de manera que s'eliminin els possibles residus en els cítrics i pebrots.
Revista del Comitè Científic de l'AESAN, número 31, any 2020.
Informe del Comitè Científic de l'AESAN
El Comitè Científic de l'Agència Espanyola de Seguretat Alimentària i Nutrició (AESAN) ha elaborat un informe sobre la idoneïtat dels requisits addicionals de higiene aplicables a la llet crua destinada a la venta directa al consumidor final.
Es parteix de l'obligatorietat d'envasar la llet i fer constar en l'etiquetat "Llet crua sense tractament tèrmic: bullir abans de consumir" i "Conservar en refrigeració entre 1 i 4 oC.
L'avaluació de les cinètiques de creixement dels patògens considerats a 4, 6 i 7 oC, mostren que el període de latència predit donaria lloc, en el cas més desfavorable, a un creixement inferior als nivells autoritzats, considerant a Listeria monocytogenes com el microorganisme de referència.
Per això es recomana establir una vida útil de 3 dies.
S'identifica la llet crua com un aliment perillós per a la salut del consumidor si no es compleixen de forma estricta els criteris establerts, especialment la refrigeració i el procés de bullit de la llet abans del seu consum.
Es recomana incloure en l'etiquetatge un advertiment sobre el risc que suposa consumir llet crua si no es segueixen aquestes indicacions.
Revista del Comitè Científic de l' AESAN, número 31, any 2020.
En relació amb l'alerta referent a un brot d'intoxicació alimentaria possiblement causat per Salmonella enterica en "Fuet Cabanes 150g", en el decurs de les investigacions fetes i aplicant el principi de precaució, l'Agència de Salut Pública de Catalunya informa de la retirada de la comercialització de dos nous lots: lot 20/29-01 y lot 20/27-05.
Amb aquesta nova informació, les dades del producte implicat són les següents:
La distribució ha estat a Catalunya (províncies de Barcelona, Girona i Lleida), l'Estat espanyol (comunitats autònomes d'Aragó, Cantàbria, Andalusia, Madrid, les Illes Canàries), altres països (França, Bèlgica, Estònia, Lituània i Andorra).
En cas de disposar de nova informació sobre aquesta alerta, l'ASPCAT actualitzarà aquest comunicat.
Font: Autoritat Europea de Seguretat Alimentària (EFSA)
L'Autoritat Europea de Seguretat Alimentària (EFSA) ha publicat una opinió científica sobre els riscos per a la salut humana derivats de la presència de substàncies perfluoroalquilades o PFAS en els aliments.
En aquesta opinió, l'EFSA ha establert un nou llindar de seguretat per als PFAS que s'acumulen a l'organisme: una ingesta setmanal tolerable (IST) per grup de PFAS de 4,4 nanograms per kilogram de pes corporal.
S'ha tingut en compte la informació rebuda d'organitzacions científiques, ciutadans i autoritats competents en els Estats membres durant una consulta de dos mesos organitzada de febrer a abril de 2020.
L'EFSA va publicar una anterior opinió sobre els PFAS, l'any 2018, on establia una IST independents per a PFOS i PFOA.
A l'opinió actual ha seguit la seva guia per avaluar l'exposició combinada a productes químics múltiples.
Els PFAS són un grup de substàncies químiques produïdes per l'home que es fabriquen i usen en una varietat d'indústries a tot el món (tèxtils, productes domèstics, lluita contra incendis, indústria automotriu, processament d'aliments, construcció, electrònica).
L'exposició a aquests productes químics pot comportar efectes adversos per a la salut.
Les persones poden exposar-se als PFAS en diferents maneres, fins i tot en els aliments, on solen trobar-se amb més freqüència en aigua potable, peixos, fruites, ous i productes derivats de l'ou.
Els aliments poden contaminar-se a través de sòl i aigua contaminats utilitzats per cultivar els aliments, per la concentració d'aquestes substàncies en els animals a través de pinsos i aigua, mitjançant els envasos alimentaris que continguin PFAS o els equips de processament que continguin PFAS.
L'EFSA ha avaluat quatre PFAS: l'ácid perfluoroctànic (PFOA), el sulfat de perfluorooctà (PFOS), l'àcid perfluorononanoic (PFNA), i l'àcid sulfònic perfluorohexà (PFHxS).
Segons aquesta opinió els nens és el grup de la població més exposat, i l'exposició durant l'embaràs i la lactància és el principal factor que contribueix als nivells de PFAS a nadons.
Els experts d'EFSA han considerat que l'efecte més crític per a la salut humana a l'hora de determinar la IST és la disminució de la resposta del sistema immune a la vacunació.
A l'anterior opinió de l'EFSA sobre PFAS del 2018, es va considerar l'augment del colesterol com el principal efecte crític.
Ampliació de la informació de l'alerta ES2020/138
Comissió Internacional d'Especificacions microbiològiques en Aliments (ICMSF)
Alerta per a al·lèrgics o intolerants a l'ou
El material que en forma part no ha de transferir cap substància impròpia a l'aliment.
No és el mateix data de caducitat i data de consum preferent
El rentat de mans és un element clau de la seguretat alimentària
A la restauració i a les llars, la contaminació encreuada és una de les causes principals de toxiinfeccions alimentàries
Segueix les quatre normes de seguretat alimentària: netejar, separar, coure i refredar
El consum de carn de caça poc cuita o crua s'ha identificat com la font de la infecció per Toxoplasma gondii ( T. gondii ) en diversos casos de toxoplasmosi: recentment es va produir un brot de toxoplasmosi aguda en un grup de caçadors de cérvols canadencs que havien consumit bistecs crus.
Així mateix cal tenir en compte que la prevalença T. gondii en animals d'abast no estabulats és alta.
En realitat T. gondii està present en moltes carns: en un estudi de l'any 2019 realitzat a Austràlia, el 68% de les mostres de carn de xai comprades al supermercat van ser positives a T. gondii, per PCR.
La seroprevalença de T. gondii en el bestiar varia àmpliament segons la regió geogràfica, la prova serològica, l'edat dels animals i el sistema de gestió de la granja.
El present estudi es va centrar a Escòcia, en carn comprada a nivell de minorista i es van detectar anticossos de T. gondii en l'exsudat de carn de xai, cérvol, pollastre, vedella i porc.
Tenint en compte la dificultat de controlar la transmissió en els animals d'abast, actualment el consum de la carn ben cuita o la congelació prèvia de la mateixa, són la millor opció per reduir la infecció de les persones.
L'Agència Espanyola de Seguretat Alimentària i Nutrició ha tingut coneixement a través del Sistema d'alerta ràpida per a aliments i pinsos de la Unió Europea (RASFF), d'una notificació d'alerta traslladada per les autoritats sanitàries d'Itàlia, relativa a la presència de gluten no indicat en l'etiquetatge d'adorns de sucre procedents de la Xina.
La notificació es va originar després d'un control intern de l'importador italiana.
Les dades del producte implicat són:
El producte ha estat distribuït en diversos Estats membres, incloent Espanya ( Andalusia ).
Aquesta informació ha estat traslladada per l'AESAN a totes les comunitats autònomes a través del Sistema Coordinat d'Intercanvi Ràpid d'Informació (SCIRI).
Com a mesura de precaució, es recomana a aquells consumidors al·lèrgics i/o intolerants al gluten que poguessin tenir el producte anteriorment esmentat a casa que s'abstinguin de consumir-lo.
Així mateix, s'indica que el consum d'aquest producte no suposa cap risc per a la resta de consumidors.
Alerta per a al·lèrgics o intolerants a l'ou
L' Agència Espanyola de Seguretat Alimentària i Nutrició (AESAN) ha tingut coneixement a través del Sistema d'alerta ràpida per a aliments i pinsos de la Unió Europea (RASFF), d'una notificació d'alerta traslladada per les autoritats sanitàries dels Països Baixos, relativa a la presència d'ou no indicat en l'etiquetatge de torrades.
La notificació es va originar després d'un control intern de l'empresa fabricant dels Països Baixos, que ha procedit a informar als seus clients.
Les dades del producte implicat són:
El producte ha estat distribuït a Espanya (a totes les comunitats i ciutats autònomes, excepte Melilla).
El producte ha estat distribuït a Espanya a Andalusia, Balears, Catalunya, Cantabria, Murcia, País Basc i Valencia.
Aquesta informació ha estat traslladada per l'AESAN a totes les comunitats autònomes a través del Sistema Coordinat d'Intercanvi Ràpid d'Informació (SCIRI).
Com a mesura de precaució, es recomana a aquells consumidors al·lèrgics i/o intolerants a l'ou que poguessin tenir el producte anteriorment esmentat a casa que s'abstinguin de consumir-lo.
Així mateix, s'indica que el consum d'aquest producte no suposa cap risc per a la resta de consumidors.
Alerta per a al·lèrgics a la proteïna de la llet
A Catalunya s'estan retirant del mercat productes nous productes elaborats amb les làmines per a rotlles de primavera congelades de la marca SPRING HOME procedents de Singapur, amb proteïna de llet no declarada en l'etiquetatge.
Aquestes làmines ja van ser alertades per presència de proteïna de llet no declarada a l'etiquetatge el 14 de febrer de 2020.
Els productes implicats són, tots de la marca DELICATESSEN MAVIMAR, són els següents:
Aquests productes han estat objecte d'alerta en el Sistema Coordinat d'Intercanvi Ràpid d'Informació (SCIRI) i han estat distribuïts en les comunitats autònomes d'Andalusia, Canàries, Castella i Lleó, Castella-la Manxa, Catalunya, Galícia, Madrid i Múrcia.
La retirada del mercat i/o etiquetatge corresponent serà supervisada per les autoritats competents.
Com a mesura de precaució, es recomana a aquells consumidors al·lèrgics a la proteïna de la llet que poguessin tenir el producte anteriorment esmentat a casa que s'abstinguin de consumir-lo.
Així mateix, s'indica que el consum d'aquest producte no suposa cap risc per a la resta de consumidors.
L'Agència de Salut Pública de Catalunya del Departament de Salut de la Generalitat de Catalunya (ASPCAT) disposa de nova informació de l'alerta per presència de Salmonella enterica serotip Typhomúrim en el producte "Fuet Cabanes 150g".
En el decurs de les investigacions fetes, les autoritats sanitàries de control alimentari de l'ASPCAT han detectat que també hi ha hagut redistribució a la província de Lleida.
Amb la nova informació, la distribució ha estat a Catalunya (províncies de Barcelona, Girona i Lleida), l'Estat espanyol (comunitats autònomes d'Aragó, Cantàbria, Andalusia, Madrid, les Illes Canàries), altres països (França, Bèlgica, Estònia, Lituània i Andorra).
En cas de disposar de nova informació sobre aquesta alerta, l'ASPCAT actualitzarà aquest comunicat.
Guia de la FSAI per a les empreses alimentàries
L'Autoritat de Seguretat Alimentària d'Irlanda (FSAI) ha publicat una guia per a les empreses alimentàries per protegir la salut dels consumidors de nivells nocius de vitamines i minerals en els complements alimentaris.
És habitual trobar en el Sistema d'alerta ràpida per a aliments i pinsos de la Unió Europea (RASFF) incidències que tenen a veure amb l'excés de vitamines en complements alimentaris.
El mes d'agost d'enguany es feia ressò d'una hipercalcèmia provocada per excés de vitamina D en un aliment d'aquest tipus.
Aquesta guia proporciona dades clares sobre el nivell segur màxim de vitamines i minerals en complements alimentaris per a diferents grups de població.
Concretament fa referència a les següents substàncies: vitamina A; vitamina B6; vitamina C; vitamina D; beta carotè; àcid fòlic i magnesi.
La introducció de nivells màxims de seguretat és per a nutrients que puguin afectar negativament la salut en ingestes elevades.
Per a altres vitamines i minerals s'indica com cal enfocar l'avaluació del risc tenint en compte la ingesta alimentària.
En realitat la FSAI només recomana la ingesta de complements alimentaris en casos molt concrets: 400 μg d'àcid fòlic per dia per a les dones en relació a la menstruació, i un suplement de vitamina D3 de 5 μg cada dia per als lactants alletats des del naixement fins als 12 mesos.
Pastilles de sabó que s'assemblen a dolços, cremes depilatòries envasades com bosses de puré de fruites o desinfectants per a les mans que es venen en ampolles de vi: aquestes imitacions de productes alimentaris se solen trobar al mercat.
L'ANSES recomana denunciar aquests productes, doncs cal evitar la seva ingesta accidental, especialment per part de nens petits.
Des de 1987, la Directiva Europea 87/357/CEE regula els productes que, pel fet de semblar que no són altres, posen en perill la salut o la seguretat dels consumidors.
Els Estats membres que han identificat aquests productes poden adoptar, per tant, " totes les mesures necessàries per prohibir la comercialització, importació i fabricació o exportació dels productes a què es refereix ".
Conclusió d'un estudi de la FSA
L'Agència de Normes Alimentàries del Regne Unit ( Food Standards Agency - FSA) va encarregar un estudi a Salut Pública d'Anglaterra (Public Health England) sobre les diferents metodologies utilitzades per estimar la malaltia intestinal infecciosa transmesa pels aliments a diferents països.
Això inclou avaluar si són possibles comparacions de les taxes de malalties transmeses pels aliments entre països mitjançant diferents enfocaments.
L'estudi va posar de manifest tres grans enfocaments utilitzats a nivell mundial:
Els investigadors van concloure que l'enfocament més exacte disponible són els estudis de cohort prospectius.
L'informe arriba a la conclusió que intentar comparar amb exactitud els índexs de malalties transmeses pels països alimentaris és una tasca gairebé impossible.
L'única manera d'intentar-ho seria que diferents països tinguessin el mateix tipus d'estudi amb les mateixes especificacions d'estudi, durant el mateix període de temps.
L'Agència de Normes Alimentàries del Regne Unit ( Food Standards Agency - FSA) ha endegat la campanya Here to Help: una guia dirigida a les petites empreses alimentàries per adaptar-se amb seguretat a la manera de comerciar durant la pandèmia del Covid-19.
En els últims mesos, moltes empreses alimentàries s'han diversificat en el lliurament d'aliments, la compra de menjar o les vendes en línia per tal de continuar funcionant.
La Guia és per a restaurants, empreses de menjar per emportar i cafeteries.
És important que les empreses entenguin la possibilitat de riscos addicionals per a la seguretat alimentària com a resultat dels canvis que han fet i que coneguin quins passos han de prendre per protegir als seus clients.
La guia ofereix consells útils sobre diversos temes com ara la informació d'al·lèrgens, els envasos i assegurar que qui faci el transport i entrega segueixi les normes d'higiene alimentària.
La campanya comptarà amb el suport d'una sèrie d'estudis de casos que inclouen petites empreses i comparteixen la seva experiència.
Es veurà com han gestionat la transició cap a nous models operatius i els reptes que han afrontat.
Les seves històries seran exposades a través de blocs i seminaris
Els consells són clars i es té en compte que és molt poc probable que la gent pugui agafar COVID-19 a través dels aliments.
COVID-19 és una malaltia respiratòria i no es coneix que es transmeti pel consum d'aliments o el contacte amb els envasos alimentaris.
Recomanacions per empreses alimentàries i restauració.
Opson (que significa "menjar" en grec antic) és una operació organitzada cada any i coordinada per EUROPOL i INTERPOL.
L'objectiu és lluitar contra la posada al mercat d'aliments i begudes falsificades i que no reuneixen els requisits sanitaris.
L'operació 2020, la novena d'aquest tipus, va tenir lloc entre desembre de 2019 i juny de 2020 i va comptar amb els serveis de frau alimentari de 83 països.
Aquesta edició 2020 es va orientar específicament al tràfic de productes falsificats, com pot ser la carn de cavall produïda il·legalment.
L'Oficina Europea Antifrau (OLAF), la Comissió Europea, l'Oficina de Propietat Intel·lectual de la Unió Europea (EUIPO), i les autoritats nacionals de regulació d'aliments i entitats del sector privat recolzen i participen en aquesta acció.
En el cas concret de la carn de cavall les activitats operatives de tots els països van permetre el control documental de més de 157.000 cavalls de 8 països i unes 117 tones de carn de cavall.
A banda d'animals vius, més de 17 tones de carn de cavall van ser decomissades en diversos escorxadors europeus.
Les inspeccions a nivell dels escorxadors han demostrat que al voltant del 20% dels passaports utilitzats per a aquests cavalls presentaven signes de manipulació.
L'operació OPSON d'enguany ha suposat el desmantellament de 19 grups criminals implicats en el frau alimentari i la detenció de 406 sospitosos.
S'han realitzat més de 26.000 comprovacions.
A part de la carn de cavall, es van decomissar al voltant de 12.000 tones de productes il·legals i potencialment perillosos per valor de 28 milions d'euros.
Amb més de 5.000 tones capturades, els productes destinats a l'alimentació animal representa el producte més decomissat seguit de begudes alcohòliques (més de 2.000 tones) cereals i productes derivats, cafè i te i condiments.
Es van capturar grans quantitats de safrà: 90 kg a Espanya i 7 kg a Bèlgica, per un valor estimat de més de 306.000 euros.
A Espanya qui encapçalava les accions era la Guardia Civil, i va portar a terme uns 3.000 controls.
Es van detectar 900 infraccions administratives i 23 penals, amb un total de 19 persones detingudes i 40 investigades, por delictes contra la salut pública, falsedat documental, contra els consumidors i estafa.
Butlletí electrònic de publicació mensual que recull una selecció de notícies sobre seguretat alimentària, actualitat normativa i publicacions destacades.
Recull informació sobre perills detectats en aliments així com qualsevol informació relacionada amb els perills alimentaris a Catalunya, l'Estat Espanyol, Europa i altres països.
Informa breument i de manera específica i actualitzada, els professionals i els consumidors sobre nous temes que puguin tenir incidència en la seguretat alimentària.
El seu objectiu és ampliar i difondre els coneixements teòrics i pràctics sobre mètodes innovadors per detectar, comptar, aïllar i caracteritzar ràpidament els microorganismes, i els seus metabòlits, habituals en els aliments i l'aigua.
Està destinat a diversos col·lectius: directors i tècnics d'indústries, consultories i laboratoris agroalimentaris, i d'altres sectors (microbiològic, biotecnològic, clínic, farmacèutic, cosmètic, químic, mediambiental, etc.); inspectors i altre personal de l'administració; estudiants de grau i postgrau, personal tècnic i professors universitaris; personal d'altres centres de recerca; etc.
Ciència animal i dels aliments.
L'àcid erúcic és un àcid gras monoinsaturat que es troba en les llavors comestibles de plantes de la família Cruciferae ( Brassicaceae ), com la colza i la mostassa.
És una toxina vegetal natural que es considera un contaminant, ja que la presència d'àcid erúcic en els aliments és el resultat de la producció agrícola, en particular per l'elecció de la varietat.
Entra a la cadena alimentària, principalment quan s'utilitza oli de colza en el processament industrial i casolà d'aliments.
Està present en pastissos, preparats per a lactants i preparats de continuació i també en alguns aliments per a animals, com la farina de colza.
L'Autoritat Europea de Seguretat Alimentària (EFSA) ( Scientific opinion on Erucic acid in feed and food ), el novembre de 2016, ha establert una ingesta diària tolerable (IDT) de 7 mg/kg de pes corporal i dia d'àcid erúcic sobre la base d'un nivell sense efecte advers observat (NOAEL) de 0,7 g/kg de pes corporal i dia per lipidosi a partir d'estudis fets en rates joves i garrins nounats.
El Reglament Delegat (UE) 2019/828 de la Comissió, de 14 de març de 2019, pel qual es modifica el Reglament Delegat (UE) 2016/127 pel que fa als requisits de vitamina D aplicables als preparats per a lactants i els requisits d'àcid erúcic aplicables als preparats per a lactants i preparats de continuació fixa el contingut en àcid erúcic no serà superior al 0,4% del contingut total en matèria grassa en preparats per a lactants i en preparats de continuació.
El Reglament (UE) 2019/1870 de la Comissió de 7 de novembre de 2019 que modifica i corregeix el Reglament (CE) núm. 1881/2006 pel que fa a el contingut màxim d'àcid erúcic i àcid cianhídric en determinats productes alimentaris, pel que fa a l'àcid erúcic: