projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
XXI està destinat a ser un referent dels estudis i la pràctica de la resolució i la transformació de conflictes.
Aquesta obra culmina una vida de recerca fèrtil i prolífica i mostra fefaentment la maduresa, rellevància i fecunditat del camp de l'anàlisi, resolució i transformació de conflictes en el present i pel futur.
El llibre de Mitchell reprèn, quatre dècades després del seu treball seminal The Structure of International Conflict, els grans temes de la teoria i la pràctica de la resolució de conflictes que ell mateix va ajudar a desenvolupar.
Segons el propi autor, hi ha menys possibilitats de que les comunitats els seus líders estableixin relacions positives en el futur, si romanen atrapats en conflictes prolongats i intractables en el present.
Tant la transformació de conflictes com la consolidació de la pau depenen, sens dubte, de la resolució prèvia i eficaç d'aquests conflictes.
Partint de la convicció que el conflicte és inevitable i que les causes violentes ni són ni han de ser sempre el final dels conflictes difícils de solucionar, Mitchell demostra que és possible tractar els conflictes intractables.
Christopher Mitchell es va formar en història i relacions internacionals i va iniciar la seva tasca acadèmica al Regne Unit (University College de Londres, London School of Economics, Universitat de Southampton, City University de Londres), fins que, al 1988, es va traslladar als Estats Units, on actualment és professor emèrit a l'Institut per l'Anàlisi i la Resolució de Conflictes (ICAR), a la Universitat George Mason.
Ha estat professor visitant a diverses universitats, entre elles la Universitat per la Pau de Nacions Unides, amb seu a Costa Rica.
Víctimes i resistents, desplaçades i refugiades, guerrilleres i constructores de pau.
Tradicionalment les experiències de les dones han estat ignorades en els estudis sobre conflictes armats.
Les seves veus han estat silenciades, fet que ha donat lloc a una visió esbiaixada i parcial del que signifiquen les guerres.
Las mujeres y las guerras és fruit d'un treball interdisciplinari en què analistes de gènere aborden diferents aspectes sobre la guerra, el militarisme i la construcció de la pau.
Les múltiples experiències que aporta aquest llibre ens ajuden a comprendre millor les dinàmiques i la complexitat dels conflictes armats.
No es pot entendre la relació de les dones amb la guerra, ni la guerra mateixa, sense entendre la dimensió de gènere, ja que els nexes entre gènere i guerra es construeixen mútuament en el patriarcat.
Aquesta recopilació de textos proporciona una caixa d'eines que permeten entendre les experiències de les dones en els conflictes armats.
Las mujeres y las guerras és un manual de lectura obligada per a totes aquelles persones interessades en els estudis de política internacional, seguretat i gènere.
Carol Cohn és directora del Consortium on Gender, Security and Human Rights i professora d'Estudis de Gènere a la Universitat de Massachussetts, a Boston.
Les seves àrees de treball són el gènere i la seguretat, les armes de destrucció massiva i la dimensió de gènere en els conflictes armats i en la construcció de la pau.
Cohn ha participat activament en el Grup de Treball sobre Dones, Pau i Seguretat des de 2001.
La profunda investigació de Priscilla Hayner sobre Comissions de la Veritat contribueix de manera decisiva a la nostra comprensió sobre els nous horitzons de protecció dels drets humans.
L' estudi és una excel·lent guia per l'acció per a aquelles societats que decideixen afrontar llegats històrics d'atrocitats massives amb honestedat i valentia.
Priscilla Heyner evita el to instructiu o prescriptiu i en canvi analitza amb rigor els dilemes, les opcions i les concessions que són a vegades necessàries en el camí per afrontar el passat i deixar que ens il·lustri sobre el present i el futur.
Aquest llibre és realista sobre les dificultats i els obstacles que presenta la implementació del "dret a la veritat", però de cap manera justifica ni l'oblit, ni la negació, ni la impunitat.
La metodologia és d'anàlisi comparat d'experiències històriques, basat en entrevistes amb els actors principals i la compulsa de documents de gairebé totes les experiències de cerca de la veritat de les darreres tres dècades.
Una obra imprescindible sobre justícia transicional que ja en la seva versió original anglesa, es va convertir fa uns anys en una de les obres amb més autoritat sobre la Veritat com a imperatiu ètic davant de crims contra els drets humans.
La violència sexual com a arma de guerra ha estat absent durant molt de temps en l'aproximació als conflictes armats, malgrat haver estat incorporada a l'agenda de pau i de la seguretat internacional en els darrers anys.
Janie Leatherman analitza en aquest llibre de quina manera es creen les condicions que propicien la violència sexual en els conflictes armats, quines en són les conseqüències i possibles respostes a la mateixa.
L'autora examina com les estructures de l'economia política global estan involucrades en la guerra i en els actes de violència sexual que comporta.
El seu principal argument és que el sistema de dominació patriarcal i la visió compartida de la masculinitat hegemònica fomenten i contribueixen a mantenir aquest tipus de violència.
La seva crítica es centra en les empreses globalitzades que obtenen beneficis de països devastats per la guerra i, també així, de les víctimes de la violència sexual.
L'obra també proposa estratègies de prevenció i protecció i programes de suport a la rehabilitació de les sobrevivents i les seves comunitats.
Aquest llibre representa una contribució molt destacada a l'anàlisi d'aquesta greu violació dels drets humans, sexuals i reproductius de les dones en els conflictes armats contemporanis.
Janie L. Leatherman és professora de ciència política i estudis internacionals a la Universitat de Fairfield.
Les seves àrees de recerca són l'alerta primerenca, la prevenció i la transformació de conflictes i la construcció de pau.
Darrerament, les seves investigacions s'han centrat en l'economia política global de la violència sexual en els conflictes armats i les seves dimensions de gènere.
Des de la perspectiva de les relacions internacionals, els diversos capítols de Seguridad, Inc. aporten una reflexió crítica sobre l'impacte de la privatització de la seguretat en la soberania dels estats; les característiques d'aquesta nova indústria i del mercat global de les empreses militars i de seguretat privades; les greus violacions dels drets humans per part d'aquestes empreses i la seva responsabilitat jurídica, així com el buit legal existent en el marc jurídic internacional i la proposta de regulació que es debat a Nacions Unides.
Des d'aquesta perspectiva s'analitzen també els escenaris de les guerres d'Afganistan, Iraq o els Balcans i el cas de la pirateria a l'estret de Malaca.
El llibre aporta una reflexió fonamental per entendre les implicacions que tenen les activitats de les empreses militars i de seguretat privades; omple el buit que hi ha a Espanya d'estudis que analitzin aquesta nova indústria i el seu desenvolupament que ha fet possible aquesta privatització de la guerra.
Caterina García és catedràtica de Relacions Internacionals de la UPF.
Els seus temes d'investigació són la teoria de les relacions internacionals, els actors internacionals no governamentals, l'evolució de l'ordre internacional i les transformacions de la seguretat.
Pablo Pareja és professor de Relacions Internacionals a la UPF i a l'IBEI.
Els seus temes d'investigació són la teoria de les relacions internacionals, les relacions internacionals amb Àsia oriental, la política exterior xinesa i la seguretat contemporània.
El llibre de Porter permet eixamplar la nostra manera de pensar sobre com es pot construir la pau tot arribant més enllà de la mera absència de guerra.
Partint de les pràctiques de dones que elaboren contextos necessaris per a la vida, estableix una noció de construcció de la pau com a procés integral i multidimensional.
L'obra il·lustra que optar per la inclusió de les dones i les seves activitats amplia la percepció del món i el transforma.
L'obra aporta una valuosa reflexió sobre conceptes, debats i propostes sobre què significa construir la pau, a més de revisitar temes clau per restaurar societats trencades, com ara el diàleg, l'escolta, la memòria, la veritat o la reconciliació.
Elisabeth Porter té una llarga trajectòria com a investigadora i professora en diverses universitats.
Ha estat directora d'investigació a INCORE (International Conflict Research Institute) a la Universidad de l'Ulster.
Actualment dirigeix el Centre for Peace, Conflict and Mediation de la Universitat de South Australia.
Analitza les implicacions de les interpretacions múltiples del concepte de pau en els diversos corrents de la teoria de les Relacions Internacionals.
Desgrana els "gransdebats" i les diferents teories del realisme, l'idealisme, el pluralisme, el liberalisme, el marxisme, la teoría crítica, el constructivisme i els enfocamments postestructuralistes, tot dedicant també espai a disciplines vinculades, com ara l'economia política internacional o els estudis sobre la pau i els conflictes.
L'objectiu de l'obra és establir una visió àmplia i interdisciplinària de la pau i incloure-la realment a les Relacions Internacionals, terrenysde la qual ha estat sovint ausent tot i haver sorgit per intentar entendre les causes de les guerres i les condicions de la pau.
Oliver Richmond és profesor de Relacions Internacionals a la Universitat de St.
Andrews a ondirigeix el Center forPeace and Conflict Studies, creat per fomentar noves idees teòriques i practiques en el camp delsestudis sobre pau i resolución de conflictes.
És col•laborador habitual de mitjans de comunicación escrits i audiovisuals.
La resolució i transformació dels conflictes, la prevenció de conductes violentes i les polítiques de construcció de la pau són termes familiars en els mandats i en els objectius d'un gran nombre d'organitzacions i projectes internacionals a les últimes dècades.
A més, a la postguerra freda i en particular després de l'11-S, nous conflictes i nous temes, com ara la lluita contra el terrorisme han estat objectes de debat públic.
Pels autors, la investigació per a la pau i dels conflictes forma part d'un discurs i una pràctica emancipadores, vinculats a la conversió i transformació a llarg termini dels conflictes i de les relacions socials entre els actors enfrontats.
Hugh Miall és professor de Relacions Internacionals a la Universitat de Kent, Tom Woodhouse és director del Center for Conflict Resolution de la Universitat de Bradford i Oliver Ramsbotham és president de l'Oxford Research Group.
Aquest llibre aborda el paper de la salut mental a la justícia durant les transicions.
El lloc principal l'ocupen els supervivents de la violència i els seus problemes i, sobretot, el relat de com el procés individual (micro) de sobreposar-se a una atrocitat es relaciona amb el procés polític (macro) de gestionar el passat.
Parteix de la premissa que la forma de tractar l'impacte de la violència política és inseparable del context social.
S'intenta demostrar que per molts supervivents d'una traumatització política extrema, la curació està directament relacionada amb els conceptes interpedendents de veritat, justícia i reparacions, i també amb els propis intents de configurar la societat.
Aquest enfocament ampli amb respecte a la salut mental espera promoure un replantejament útil tant pels professionals de la salut mental com pels qui treballen en la justícia en períodes de transició.
Psicòleg clínic, va treballar en el Centre per a l'Estudi de la Violència i la Reconciliació a Sud-Àfrica, amb testimonis davant la Comisió de la Veritat i la Reconciliació.
Consultor en diverses iniciatives de pau i de reconciliació, ha escrit nombrosos treballs sobre psicologia i violència política i sobre processos de transició i de reconciliació concrets.
Darrera sessió del cicle coorganitzat amb el CIDOB, la Fundación Cultura de Paz i el Club de Roma
El proper dimecres 14 d'octubre, a les 7 de la tarda, tindrà lloc la taula rodona online "Condicions per al diàleg social i polític", amb l'objectiu de debatre sobre les estratègies i eines per a promoure el diàleg entre sectors oposats a Catalunya, en el marc del conflicte territorial.
La sessió es podrà seguir a través del canal YouTube de l'ICIP en el següent enllaç.
Comptarà amb la participació de Daniel Innerarity, catedràtic de Filosofia Política; Esther Vera, directora del diari ARA; Ignacio Sánchez Cuenca, sociòleg i filòsof; i Santiago Muñoz Machado, jurista.
Moderarà la sessió el director de l'ICIP, Kristian Herbolzheimer.
Aquesta taula rodona és la darrera del cicle de conferències Polarització i diàleg en societats democràtiques, coorganitzat per l'ICIP, el CIDOB, la Fundación Cultura de Paz i el Club de Roma amb l'objectiu d'analitzar els creixents processos de polarització política i social en les quals es troben moltes societats democràtiques.
En sessions anteriors, el cicle ha abordat la divisió al voltant del Brexit, o les figures de Trump o Salvini (als Estats Units i Itàlia, respectivament).
El termini per presentar sol·licituds finalitza el 9 d'octubre.
L'ICIP ha obert nova convocatòria per a ajuts a treballs de recerca en l'àmbit de la pau R-ICIP 2020-2021, amb un import global màxim de 60.000 euros.
En els termes i condicions previstos a les bases reguladores, el termini de presentació de sol·licituds finalitza el 9 d'octubre de 2020.
Els ajuts, que gestiona l'Agència de Gestió d'Ajuts Universitaris i de Recerca (AGAUR) van destinats a equips investigadors d'universitats del sistema universitari català o els centres públics o privats de Catalunya sense finalitat de lucre, que tinguin com a una de les seves activitats principals la recerca.
En aquesta edició s'han introduit dues importants modificacions.
D'una banda, queda suprimida la necessitat que als grups de recerca hi hagi d'haver una persona doctorada.
D'altra banda, la sol·licitud i l'acceptació de la subvenció es realitzaran, amb caràcter exclusiu, per la via telemàtica.
El centre estarà tancat al públic del 23 de desembre fins al 3 de gener, ambdós inclosos, i reobrirà les portes el dimarts dia 7 en el seu horari habitual.
La Biblioteca de l'ICIP estarà tancada al públic del dilluns 23 de desembre al divendres 3 de gener, ambdós inclosos, coincidint amb les vacances de Nadal, i reobrirà les portes el dimarts 7 de gener en el seu horari habitual: de dilluns a divendres de 9:30 a 14:00 hi els dimarts a la tarda de 15:00 a 18.00h.
La Biblioteca disposa de prop de 8.000 volums i dóna suport a l'ICIP i a investigadors i experts en el camp de la pau.
El centre amplia periòdicament els seu fons amb l'adquiscisió de nous llibres, la majoria dels quals estan disponibles en préstec.
Podeu consultar les darreres novetats i el catàleg de la Biblioteca.
El Fòrum va reunir a Barcelona 40 participants i més d'un centenar d'assistents per reflexionar sobre les oportunitats de construcció de pau a Mèxic.
Els dies 25, 26 i 27 de setembre l'ICIP va celebrar a Barcelona el I Fòrum Internacional per la Construcció de la Pau a Mèxic, coorganitzat amb la Taula per Mèxic i l'entitat mexicana Serapaz.
L'esdeveniment va aplegar una quarantena de ponents i més d'un centenar d'assistents, tant del món acadèmic, l'activisme social, les institucions, la cultura com el periodisme.
Tres dies de debats sobre les oportunitats i les escletxes que hi ha actualment a Mèxic per avançar en la construcció de la pau, en un país amb altíssims nivells de violència: homicidis, extorsions, segrestos, desaparicions forçades i nombroses vulneracions de drets humans.
El Fòrum va comptar amb una diversitat d'experts per tal d'abordar els reptes actuals a Mèxic des de diferents àmbits: des de la seguretat, l'anàlisi de les migracions, les lluites per la defensa de la terra i el territori, la situació de la llibertat de premsa i la necessitat d'avançar en espais de veritat, justícia i reparació de les víctimes.
La celebració del Fòrum va coincidir amb el 5è aniversari de la desaparició de 43 estudiants a Ayotzinapa, a Iguala, un cas emblemàtic de la impunitat, la corrupció i la falta de veritat i de justícia que es viu al país.
En les jornades va participar el pare d'un dels joves, Epifanio Álvarez, el qual va portar fins a Barcelona la seva lluita i la dels milers de famílies amb persones desaparegudes, juntament amb el testimoni de Yolanda Álvarez, mare d'un jove desaparegut l'any 2008 a mans de militars i actual directora del Colectivo Búscame de familiars de persones desaparegudes.
La inauguració del Fòrum, el dimecres 25, va comptar amb la celebració d'un acte commemoratiu, amb participació del conseller d'Exteriors, Alfred Bosch, el director general de Cooperació, Manel Vila, la tinent d'alcalde de l'Ajuntament de Barcelona, Laura Pérez Castaño, acompanyats dels representants de l'ICIP, la Taula per Mèxic i Serapaz.
Al canal YouTube de l'ICIP podeu recuperar els vídeos de les diferents sessions del Fòrum.
Institucions i entitats participants
El Fòrum va comptar amb la col·laboració de la Generalitat de Catalunya, l'Ajuntament de Barcelona i Casa Amèrica Catalunya.
L'acte s'emmarca en el programa de treball de l'ICIP "Violències fora de contextos bèl·lics".
Coincidint amb la celebració del Fòrum, l'ICIP ha publicat el monogràfic de la revista Per la Pau "Mèxic: traçant oportunitats per la pau", disponible en català, castellà i anglès.
Gemma Casal i Marco Aparicio entren a formar part de l'òrgan de govern, i Carme Colomona i Magda Oranich renoven el càrrec
El Ple del Parlament ha designat aquest dimecres 9 d'octubre quatre nous membres de la Junta de Govern de l'ICIP d'entre els vuit candidats presentats pel Consell Català de Foment de la Pau.
D'aquesta manera, per primera vegada entren a formar part de l'òrgan de govern de l'ICIP Gemma Casal, antropòloga i professora de la Universitat de Lleida, i Marco Aparicio, professor agregat de dret constitucional a la Universitat de Girona.
D'altra banda, la periodista Carme Colomina renova el seu mandat, i l'advocada Magda Oranich continua com a membre de la Junta, en aquest cas en substitució de Vicent Martínez Guzmán, qui va morir l'agost de 2018.
La proposta dels quatre nous membres ha estat aprovada, en votació electrònica i secreta, per 91 vots a favor, 35 en contra i 4 abstencions.
Amb aquesta renovació de la Junta de Govern de l'ICIP finalitza el seu mandat Antoni Pigrau, professor de Dret Internacional Públic de la Universitat Rovira i Virgili de Tarragona.
La Junta de Govern, d'acord amb l'establert a l'article 6 de la llei 4/2007, està integrada per deu membres: set escollits pel Parlament de Catalunya i tres designats pel Govern de la Generalitat.
Composició de la Junta de Govern
Document elaborat per l'ICIP i la Fundación Ideas para la Paz sobre el context de l'alto el foc decretat arran de la pandèmia de la COVID i els possibles escenaris de futur.
El passat 28 de març el grup guerriller colombià ELN va anunciar un cessament unilateral de les activitats durant el mes d'abril com un gest humanitari davant la crisi provocada per la pandèmia de la COVID, després de la crida feta en aquesta direcció pel secretari general de l'ONU, António Guterres.
L'alto el foc ha acabat oficialment el dijous 30 d'abril.
Davant d'aquesta situació, l'ICIP i la Fundación Ideas para la Paz de Colòmbia han elaborat una infografia que analitza el el context de l'alto el foc, les seves implicacions i els possibles escenaris que s'obren al país a partir d'ara.
Aquest curs el centre estarà obert els dilluns, dimecres i divendres al matí.
La Biblioteca de l'ICIP reobre al públic des d'aquesta setmana després del tancament temporal a causa de la pandèmia del coronavirus.
En aquest nou curs, el centre estarà obert els dilluns, dimecres i divendres de 9:30h a 14:00h.
Per tant, en aquest horari els usuaris poden renovar o retornar préstecs i consultar el fons disponible, que arriba als 9.000 volums.
Així mateix, les persones usuàries es poden posar en contacte amb el centre a través del correu [EMAIL] per resoldre consultes i dubtes.
La Biblioteca de l'ICIP és un cnetre de referència a Catalunya especialitzat en la cultura de pau, la noviolència, la segurerat i els conflictes.
La Biblioteca està situada al carrer Tapineria 10, 1ra planta de Barcelona.
Dóna suport a l'ICIP i a persones investigadores i expertes en el camp de la pau, i està en contacte permanent amb institucions i centres similars d'arreu del món.
El centre forma part de la xarxa de biblioteques especialitzades de la Generalitat i està integrada al Catàleg Col·lectiu de les Universitats Catalanes (CCUC).
Podeu consultar el catàleg online i les darreres adquisicions.
El termini per presentar propostes de treball finalitza el 9 d'octubre de 2020.
L'ICIP, en el marc de la seva línia de treball "Memòria, convivència i reconciliació", té com a objectiu abordar les experiències, eines, i oportunitats de construcció de pau en societats en períodes de transició.
El programa posa l'accent en l'estudi dels processos de reconciliació i de reconstrucció del teixit social, els processos de transició política, econòmica i social des d'una perspectiva de pau, les eines de la justícia transicional, les polítiques públiques i iniciatives socials de foment de la convivència i la memòria, i l'anàlisi dels drets i necessitats de les víctimes.
Concretament, la veu i el paper de las diàspores com a agents actius en processos de construcció de pau pot constituir un element clau en la transformació dels conflictes i en processos de reconciliació als seus països d'origen.
D'aquesta forma, la participació de la diàspora en escenaris de postconflicte, a través de les seves experiències i narratives, poden ser elements fonamentals per a processos de justícia transicional, per a garantir la implementació efectiva d'acords de pau i per a la transformació social a través d'una cultura de pau.
En aquest sentit, l'ICIP té una llarga trajectòria de suport a la diàspora colombiana a Catalunya i a Europa i, actualment, és la Secretaria Tècnica a Europa de la Comissió per a l'Esclariment de la Veritat, la Convivència i la No Repetició de Colòmbia, donant suport metodològic al procés de presa de testimonis, coordinant els grups de treball en diferents països europeus i impulsant accions de reconeixement a les víctimes.
L'ICIP pretén donar un impuls a aquesta línia de treball i continuar explorant el paper de les diàspores en processos de pau i memòria, i en la construcció d'estratègies que contribueixin a la convivència i a la reconciliació.
L'objectiu principal és seguir fomentant la reflexió teòrica i pràctica amb la intenció de donar suport a l'intercanvi de diferents experiències imetodologies entre diferents diàspores, posant el focus en el paper de les dones.
És per aquest motiu que l'ICIP ha obert una convocatòria per a la realització d'un informe sobre el potencial de las diàspores en l'àmbit de la construcció de memòria, diàleg i reconciliació.
L'objectiu del treball és resumir la informació existent a través d'una revisió bibliogràfica, de fonts diverses, que permeti conèixer l'estat de la qüestió i les aportacions conceptuals sobre el paper de les diàspores en la construcció de memòria i en processos de diàleg i reconciliació, i identificar actors amb experiència en aquest àmbit.
Les persones interessades en participar a la convocatòria poden presentar la proposta de treball, el currículum i el pressupost fins al proper divendres 9 d'octubre mitjançant un correu electrònic a l'atenció de Maria Fanlo: [EMAIL]
La proposta que assoleixi una millor valoració serà l'adjudicatària del contracte, sense perjudici que l'ICIP pugui deixar la contractació deserta, si cap de les ofertes presentades assoleix la qualitat mínima exigida.