projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El Programa operatiu del FEDER de Catalunya 2014-2020 és clau per a la implementació de l'ECAT 2020 i la consecució dels objectius 2020.
La programació del FEDER de Catalunya fixa objectius específics que s'articulen en tres dels sis àmbits prioritaris de l'ECAT 2020.
Aquests àmbits determinen la selecció i la priorització de les inversions del Programa operatiu del FEDER:
El 40,9% del Programa operatiu del FEDER de Catalunya 2014-2020 es destina als objectius específics següents:
El 37,9% del Programa operatiu del FEDER de Catalunya 2014-2020 es destina als objectius específics següents:
El 21,2% del Programa operatiu del FEDER de Catalunya 2014-2020 es destina als objectius específics següents:
El Programa operatiu del FEDER de Catalunya 2014-2020 també contribueix a tres prioritats transversals que són clau per avançar cap als objectius el 2020.
Aquestes prioritats, a diferència de les anteriors, no tenen una assignació específica al Programa operatiu del FEDER, però s'han de tenir en compte en totes les actuacions:
Així mateix, totes les actuacions cofinançades amb el Programa operatiu del FEDER de Catalunya 2014-2020, així com el seu sistema de seguiment i la seva avaluació, s'han d'impregnar dels principis horitzontals de desenvolupament sostenible, igualtat d'oportunitats, i no-discriminació i igualtat entre homes i dones.
Número 9 de la col·lecció "Monitoratge de la RIS3CAT" (PDF)
Eina interactiva per visualitzar l'evolució de l'especialització sectorial i tecnològica de la recerca i la innovació de Catalunya finançada amb fons europeus
Per avançar cap al paradigma d'innovació i ciència obertes és imprescindible que l'Administració pública canviï la manera de relacionar-se amb la ciutadania i els agents.
Els ciutadans demanen i esperen que el sector públic tingui un paper actiu en les solucions innovadores dels reptes actuals de la societat i garanteixi serveis públics i ocupació de qualitat.
Així mateix, la ciutadania demana nous espais de participació i corresponsabilitat en el disseny i la implementació d'aquestes solucions innovadores per als reptes actuals.
Per a aquest canvi de relació de l'Administració pública amb la societat, cal renovar els processos de disseny, implementació i avaluació de les polítiques públiques, mitjançant la innovació social i la col·laboració estreta amb tots els actors implicats.
Primeres actuacions de la Generalitat de Catalunya
Principals línies d'actuació de l'Ajuntament de Barcelona
En el marc del conveni de col·laboració amb la Generalitat de Catalunya per al desenvolupament de la RIS3CAT, el programa "Iniciativa de ciutat intel·ligent per al desenvolupament dels serveis públics urbans" preveu les línies d'actuació següents:
El programa CatLabs ha organitzat set trobades territorials, que es faran durant els mesos de febrer i març, amb l'objectiu d'identificar els agents innovadors d'arreu del territori.
Aquestes jornades serviran per presentar el programa en profunditat i perquè els diversos actors innovadors puguin començar a teixir una xarxa de contactes.
Ara per ara, hi ha confirmats els actes següents:
Totes les trobades es faran a la Delegació del Govern de la Generalitat de cadascuna d'aquestes poblacions.
Teixir una xarxa de col·laboradors
El principal objectiu del programa és teixir una xarxa d'actors locals que tinguin projectes en TIC, robòtica, drons, treball col·laboratiu o fabricació digital, perquè puguin col·laborar.
El projecte CatLabs s'emmarca en l'estratègia RIS3CAT i té el suport del Programa operatiu FEDER de Catalunya 2014-2020.
Està impulsat pels departaments de la Presidència (a través de la Secretaria de Telecomunicacions, Ciberseguretat i Societat Digital) i de la Vicepresidència (a través de la Direcció General de Promoció Econòmica).
També hi estan implicades les conselleries d'Empresa i Coneixement i d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació, així com el Servei d'Ocupació de Catalunya (SOC).
Sala d'actes de l'Escola d'Administració Pública de Catalunya, carrer de Girona, 20, 08010 Barcelona (25 de maig de 2017)
La jornada "El nou paradigma de ciència i innovació obertes: reptes i oportunitats per a Catalunya" forma part de les jornades de treball sobre l'articulació de la quàdruple hèlix en el sistema d'innovació de Catalunya, emmarcades en el debat actual que hi ha a la Unió Europea.
Aquestes jornades de treball se centren en les tres qüestions següents:
L'objectiu de les jornades és definir propostes concretes per a Catalunya i que també siguin rellevants per a la Unió Europea.
Tecnocampus-Mataró (6, 7 i 8 de juny de 2017)
En el marc del programa CatLabs, la Generalitat de Catalunya, mitjançant els departaments de la Presidència i de la Vicepresidència i d'Economia i Hisenda, ha organitzat a Tecnocampus-Mataró el Primer Camp d'Innovació de CatLabs, els dies 6, 7 i 8 de juny.
En aquest Camp s'ha volgut provar el potencial i les possibilitats que ofereix a Catalunya la metodologia dels camps d'innovació que promouen la Comissió Europea i el Comitè de les Regions com a eina per articular i impulsar la innovació oberta, social i col·laborativa.
L'objectiu principal és que les administracions públiques, les empreses, els agents de recerca i innovació i la ciutadania puguin afrontar col·lectivament i de manera efectiva reptes econòmics i socials que requereixen respostes complexes.
Per això, el Camp s'ha centrat en el paper que poden desenvolupar els agents de CatLabs, que treballen directament amb la ciutadania, en el procés d'obertura del sistema d'innovació de Catalunya, per fer-lo més inclusiu.
Aquest Primer Camp d'Innovació de CatLabs s'ha articulat en quatre grups de treball, cadascun dels quals s'ha centrat en el codisseny i la cocreació de noves solucions per a un repte social complex, que impulsa una entitat pública:
Els resultats del procés de cocreació del Camp es concretaran en propostes de projectes pilot que puguin servir com a referència o model per integrar les dinàmiques de quàdruple hèlix a les universitats, les ciutats i les polítiques públiques orientades a resoldre reptes de la societat.
Es preveu que aquests projectes pilot es presentin a finals de setembre, en la jornada "La xarxa CatLabs, un actor clau del sistema d'innovació de Catalunya".
A més, tenint en compte l'experiència del Primer Camp d'Innovació de CatLabs, el Centre Comú de Recerca (Joint Research Center, JRC), de la Comissió Europea, publicarà una nova versió de la guia metodològica sobre els camps d'innovació.
Paral·lelament, la Generalitat de Catalunya, en el marc del programa CatLabs, té previst elaborar, durant el 2017, un document metodològic sobre els camps d'innovació de CatLabs.
Sala d'actes de l'Escola d'Administració Pública de Catalunya, carrer de Girona, 20, 08010 Barcelona (27 de setembre de 2017)
L'objectiu d'aquesta jornada ha estat fer balanç del programa Catlabs i esbossar-ne els passos següents.
Concretament, s'hi han presentat les conclusions del Primer Camp d'Innovació de Catlabs i els treballs que se n'han derivat, s'ha informat del procés de constitució de la Xarxa Catlabs i s'han plantejat els passos a seguir en el futur immediat.
La jornada "El programa Catlabs: balanç i passos següents" (juntament amb la jornada "El nou paradigma de ciència i innovació obertes: reptes i oportunitats per a Catalunya" i el Primer Camp d'Innovació de Catlabs ) forma un conjunt de jornades de treball sobre l'articulació de la quàdruple hèlix en el sistema d'innovació de Catalunya, emmarcades en el debat actual que hi ha a la Unió Europea.
Aquestes jornades de treball s'han centrat en les tres qüestions següents:
L'objectiu de les jornades és definir propostes concretes per a Catalunya i que també siguin rellevants per a la Unió Europea.
En el marc de la jornada "Implementació de l'Estratègia d'especialització intel·ligent per a la recerca i innovació a la Comunitat Valenciana (RIS3-CV) i participació de les universitats", organitzada per la Universitat Politècnica de València, Tatiana Fernández, cap de l'Àrea de Promoció Econòmica de la Generalitat de Catalunya, ha presentat les línies estratègiques que impulsa la RIS3CAT per avançar cap a un model d'innovació més obert, col·laboratiu i focalitzat en reptes socials complexos.
La RIS3CAT es basa en el model d'innovació oberta, en el qual, a més a més de la implicació de les empreses, els agents de recerca i innovació i les administracions públiques, és clau la participació de la societat civil, com a principal destinatària i usuària de les innovacions.
L'objectiu és generar i implementar noves idees que aportin valor a la societat: serveis i processos nous o millorats, desenvolupats a través de noves formes d'interacció i col·laboració entre els diferents agents implicats.
Per avançar en aquesta línia, la RIS3CAT promou instruments innovadors com ara els següents:
En la seva intervenció, Tatiana Fernández també ha destacat el codisseny de nous processos i metodologies en què es treballa des del programa Catlabs per afrontar reptes socials complexos, i n'ha assenyalat els elements clau.
Els digital innovation hubs (d'ara endavant, DIH) es poden considerar ecosistemes regionals, d'actors molt diversos, que faciliten a les empreses l'accés a suport especialitzat per entendre com els afecten les tecnologies digitals, com poden accedir-hi i com poden impulsar i finançar les inversions necessàries per dur a terme la transformació digital del seu negoci.
L'element central dels DIH són els centres de competència, que actuen com a connectors de tots els agents regionals implicats.
Es tracta d'espais de formació i experimentació en tecnologies digitals per a les empreses.
Els altres agents dels DIH se centren en la infraestructura immaterial, orientada a oferir serveis empresarials, tant d'assessorament tecnològic com de finançament.
Pimes, grans empreses, empreses emergents, acceleradores, inversors i investigadors també formen part dels DIH.
En el període posterior al 2020 els DIH tindran un gran protagonisme en els programes marc de recerca i en les RIS3.
El Govern codissenya el model de DIH de Catalunya amb els principals agents implicats.
Convocatòries competitives d'ajuts del PO FEDER Catalunya 2014-2020 destinades a universitats i centres de recerca.
L'objectiu és cofinançar infraestructures de recerca i innovació, per millorar la competitivitat des dels punt de vista de la ciència, la innovació i la transferència tecnològica.
Es prioritzen els projectes amb més potencial per desenvolupar avantatges competitius i d'impacte en el desenvolupament socioeconòmic del país.
Ajuts per a projectes singulars de construcció, adquisició, habilitació o ampliació substancial d'edificacions per a infraestructures de recerca i innovació, especialment en els àmbits prioritaris de la RIS3CAT.
Els ajuts s'atorguen d'acord amb criteris d'excel·lència i amb l'objectiu d'augmentar la capacitat de participació dels investigadors en projectes de l'Horitzó 2020, en projectes de l'ESFRI i en xarxes europees i internacionals.
Ajuts per a projectes cooperatius per crear, construir, adquirir i millorar plataformes i equipaments científics i tecnològics, amb l'objectiu que se'n faci un ús compartit.
Convocatòria d'expressions d'interès per potenciar les infraestructures científiques i tecnològiques singulars (d'ara endavant, ICTS), compartides entre l'Administració general de l'Estat i la Generalitat de Catalunya.
Actualment hi ha tres ICTS: el Sincrotró Alba – Consorci CELLS, el Barcelona Supercomputing Centre - Centre Nacional de Supercomputació (BSCCNS) i el Centre Nacional d'Anàlisi Genòmica (CNAG).
La incorporació de doctors al sistema productiu és clau per millorar la gestió del coneixement en les organitzacions i avançar cap a un model socioeconòmic més intel·ligent, sostenible i integrador.
Els doctors industrials actuen com a ponts de transferència de coneixement.
La incorporació de talent i persones altament qualificades a les empreses contribueix a estrènyer les relacions entre el teixit industrial i les universitats i els centres de recerca i a augmentar la competitivitat de l'economia.
Mitjançant convocatòries públiques, la Generalitat de Catalunya dona suport econòmic a projectes de recerca dels doctorats industrials que es desenvolupen en el marc de convenis de col·laboració entre una universitat (o un centre CERCA) i una o més empreses.
Mitjançant l'instrument de transferència de coneixement, la Generalitat de Catalunya dona suport financer a
Aquest instrument pretén eliminar les barreres existents entre l'àmbit científic i l'empresarial, per facilitar la transferència de coneixement i tecnologia i crear entorns i models de relació que permetin una col·laboració fluida i dinàmica.
Inclou les línies d'actuació següents:
Suport financer a les unitats de valorització i transferència de coneixement de les universitats catalanes (OTRI )
- Ajuts per implementar plans de millora i optimització dels instruments i processos interns de valorització i transferència de coneixement de les universitats de Catalunya.
Es financen actuacions com ara les següents:
- L'import total dels ajuts és de 12 milions d'euros del PO FEDER Catalunya 2014-2020.
Impuls a la creació d'entitats agregades d'acceleració dels CERCA
- Ajuts per crear entitats agregades d'acceleració dels centres de recerca de Catalunya (CERCA), que facilitin l'optimització de la transferència i l'impacte dels resultats de la recerca al sector productiu.
El finançament inclou ajut financer per a una estructura comuna i compartida, que realitzi les funcions següents:
- L'import total dels ajuts és de 15 milions d'euros del PO FEDER Catalunya 2014-2020.
- Ajuts per a xarxes d'R+D+I que duguin a terme programes d'actuació de valorització i transferència dels resultats de la recerca cap al sector empresarial.
Aquestes xarxes estan integrades per grups de recerca de diferents entitats i duen a terme actuacions que transversals que ultrapassen les possibilitats de transferència de coneixement de cadascun dels grups.
Això permet oferir a les empreses, sobretot les pimes, solucions integrades a problemes tecnològics.
A més, els programes d'actuació de les xarxes han de potenciar la interdisciplinarietat i la pluridisciplinarietat.
- L'import total dels ajuts és de 6 milions d'euros, el 50% dels quals procedeix del PO FEDER Catalunya 2014-2020.
- Convocatòria internacional, per a emprenedors joves amb potencial d'innovació, per estades d'un any a universitats i centres de recerca de Catalunya.
El programa pretén posar en contacte el món acadèmic amb emprenedors que inicien la seva carrera professional.
L'objectiu a llarg termini és doble: identificar tecnologies amb prou potencial comercial per generar empreses emergents que les explotin i promoure l'esperit emprenedor en les institucions catalanes de recerca.
- L'import total dels ajuts és d'1,6 milions d'euros l'any, el 50% dels quals els aporta el PO FEDER Catalunya 2014-2020.
Els nuclis tecnològics són projectes de recerca i desenvolupament, d'elevat risc tecnològic i amb una forta capacitat de generació d'externalitats a Catalunya, que difícilment es podrien dur a terme de manera exclusivament privada per l'alt risc tecnològic associat.
Per això, mitjançant convocatòries competitives, la Generalitat de Catalunya els acredita per obtenir una subvenció del Programa operatiu del FEDER de Catalunya 2014-2020 (PO FEDER Catalunya 2014-2020).
Es tracta de projectes amb actuacions d'R+D diferencial i amb una repercussió rellevant al territori i a les empreses catalanes.
Les actuacions han de ser intensives en tecnologia i els seus resultats han de tenir transcendència internacional (podrien participar en convocatòries o licitacions internacionals).
El pressupost mínim global del projecte és de 100.000 euros per als projectes individuals, i de 150.000, per als projectes cooperatius.
Els ajuts són, com a màxim, del 50% de la inversió en R+D+I (fins a un màxim de 230.000 euros).
Els projectes, que tenen una durada de dos anys, es focalitzen en les prioritats de la RIS3CAT:
"Treballem junts per millorar la governança de les polítiques d'innovació de l'àrea del Mediterrani"
El Departament de la Vicepresidència i d'Economia i Hisenda i el Departament d'Acció Exterior, Relacions Institucionals i Transparència han organitzat un camp d'innovació per debatre sobre el futur de les polítiques d'innovació a la regió mediterrània.
Aquest camp d'innovació s'emmarca en el projecte Panoramed, projecte de governança del programa Interreg MED, en el qual participen 21 socis de 12 països mediterranis.
En aquest projecte, el Govern de Catalunya lidera el grup de treball d'innovació, que promou projectes estratègics d'innovació per al Mediterrani i elabora recomanacions per a les polítiques d'innovació del proper període de fons europeus 2021-2027.
Aquest espai de trobada, debat i propostes ha reunit més de 60 gestors de polítiques públiques, programes, iniciatives i estratègies mediterrànies, i investigadors i experts en innovació de la Mediterrània.
En aquest espai també hi ha tingut un paper rellevant les comunitats d'innovació del programa Interreg MED, de les quals Catalunya lidera la de creixement verd i la d'energies renovables.
El debat s'ha focalitzat en la definició de projectes estratègics en l'àmbit de la bioeconomia blava i en la formulació de propostes per a la millora de la governança de les polítiques d'innovació, amb l'objectiu de facilitar la col·laboració entre administracions públiques, universitats i centres de recerca, per donar respostes més efectives als grans reptes de la Mediterrània.
El Govern de Catalunya, amb l'aprovació de l'Estratègia mediterrània (el 2019) i de l'Estratègia marítima (el 2018) i amb el lideratge del grup de treball d'innovació del projecte Panoramed, ha fet una clara aposta per reforçar el seu lideratge a la regió Mediterrània.
Eina interactiva per visualitzar l'evolució de l'especialització sectorial i tecnològica de la recerca i la innovació de Catalunya finançada amb fons europeus
La Plataforma RIS3-MCAT és un projecte de govern obert, intel·ligència artificial i visualització de dades, que integra, relaciona i fa interoperables dades obertes de projectes de ciència i innovació, amb la voluntat de contribuir als objectius següents:
La Plataforma permet mapar i caracteritzar l'activitat de les entitats catalanes en projectes del programa europeu Horitzó 2020 i dels instruments de la RIS3CAT (tecnologies emergents, compra pública d'innovació, comunitats RIS3CAT, indústria del coneixement, infraestructures d'R+D+I, nuclis tecnològics, PECT i transferència de coneixement):
Accediu a la Plataforma RIS3-MCAT
La Plataforma RIS3-MCAT facilita la visualització i l'exploració de les dades mitjançant dos nuclis informatius principals:
Una vista general de les entitats enxarxades, que ocupa l'espai central de la pantalla.
Les entitats estan representades per cercles en què la mida, el color, la situació i les línies que els enllacen actuen com a elements per facilitar la interpretació de les dades.
Es poden identificar i seleccionar mitjançant el ratolí.
Aquesta vista es pot restringir a subconjunts de dades aplicant-hi filtres per
A més a més, des del menú lateral es pot canviar el criteri amb què s'agrupen les entitats per mostrar-les enxarxades:
Uns mòduls informatius, situats a la part inferior de la pantalla, que mostren, per a cada conjunt de dades seleccionades a la xarxa, les xifres relatives a
Aquests mòduls es poden desplegar per visualitzar, mitjançant gràfics, taules i paraules clau, informació més detallada.
Complementàriament, la Plataforma ofereix la possibilitat de descarregar en format CSV les dades visualitzades i de fer consultes en SPARQL al conjunt de dades integrades.
Explicació detallada de les funcionalitats que la Plataforma posa a disposició dels usuaris per explorar les dades integrades
Horitzó 2020 és un programa marc de la Unió Europea que concentra gran part de les activitats de recerca i innovació per al període 2014-2020.
Amb un pressupost de 76.880 milions d'euros, integra totes les fases de la recerca i la innovació (des de la generació del coneixement fins a les activitats més properes al mercat):
Horizonte 2020 (text en castellà)
Donar resposta als principals reptes socials de la Unió Europea (envelliment de la societat, protecció informàtica, emissions de carboni, etc.), mitjançant la focalització en sis àmbits essencials per a la millora de la qualitat de vida:
Promoure el lideratge industrial a Europa, mitjançant
Reforçar l'excel·lència de la base científica de la Unió Europea, mitjançant
La major part d'actuacions d'Horitzó 2020 s'executen per mitjà de convocatòries anuals competitives de la Comissió Europea i sobre la base d'unes prioritats preestablertes als programes de treball.
A més, Horitzó 2020 també inclou altres grans iniciatives públiques i privades:
- Agència de Gestió d'Ajuts Universitaris i de Recerca (AGAUR)
El Servei de Projectes Europeus i Internacionals, de l'AGAUR, dona suport al personal investigador d'universitats i centres de recerca de Catalunya perquè participin en projectes europeus.
- Agència per a la Competitivitat de l'Empresa ( ACCIÓ)
ACCIÓ dona suport a les empreses perquè participin en convocatòries d'Horitzó 2020.
Els serveis de suport a la participació empresarial en programes d'R+D+I estatals i internacionals acompanyen les empreses durant tot el procés: gestació del projecte, presentació de la proposta, negociació del contracte, gestió del projecte i explotació dels resultats.
- Catalunya ha captat 1.120 milions d'euros de l'Horitzó 2020, el 2,4% de l'import adjudicat per la Comissió Europea.
- Hi han participat més de 700 entitats catalanes, amb més de 2.200 projectes.
- Els organismes de recerca han captat un 48% dels 1.120 milions d'euros; les universitats, un 26%; les entitats privades amb ànim de lucre, un 25%; l'Administració pública, un 4%, i altres tipus d'entitats, un 3%.
- La participació de Catalunya a l'Horitzó 2020 supera els resultats del 7è Programa marc (2007-2013), en què es van captar 992, milions d'euros.
Font: AGAUR, 16 de gener de 2020.
Els departaments de la Vicepresidència i d'Economia i Hisenda, d'Empresa i Coneixement i de Governació, Administracions Públiques i Habitatge fan una ronda de sessions informatives per donar a conèixer a les empreses el calendari d'actuacions obert fins al 2017.
Barcelona, 15 de setembre de 2016
El Govern aprova l'impuls d'una plataforma que promogui inversions públiques i privades, i incentivi l'orientació de productes financers cap a l'economia sostenible.
La Generalitat i el seu sector públic el 2017 destinaran a la compra pública d'innovació almenys un 0,5% de l'import de les contractacions del 2016.
138 empreses i 64 agents del sistema de recerca i innovació català invertiran prop de 44 milions d'euros per desenvolupar-les.
És la primera iniciativa del Programa de compra pública d'innovació de la RIS3CAT, que vol potenciar la innovació com a clau per impulsar l'economia i la competitivitat del país
El Programa s'emmarca en les estratègies RIS3CAT i SmartCAT
Delegacions del Govern, febrer-març de 2017
És la primera iniciativa del Programa de compra pública d'innovació de la RIS3CAT
El Govern presenta aquesta iniciativa, que busca posicionar l'ecosistema català d'empreses emergents al món i impulsar la captació d'inversions
L'acord permet a la Generalitat vehicular 406 milions d'euros del FEDER cap a les empreses, les universitats i els centres tecnològics i de recerca.
Catalunya participa a la Smart Regions Conference Exhibition, organitzada per la Comissió Europea, a Brussel·les, els dies 1 i 2 de juny.
La conferència de la Comissió Europea sobre la política europea de cohesió ha tingut lloc a Sofia el 16 i el 17 de juny del 2016.
En els primers dos anys del programa de recerca i innovació, Catalunya ha captat prop de 310 milions d'euros.