I. El Projecte de decret que se sotmet a dictamen crea el Registre electrònic d'empreses licitadores de la Generalitat de Catalunya en substitució del Registre no electrònic establert mitjançant el Decret 323/1998, d'1 de desembre, modificat pel Decret 167/2001.
De fet, l'article 5.2 del Decret 96/2004, de 20 de gener, pel qual es regula la utilització dels mitjans electrònics, informàtics i telemàtics en la contractació de l'Administració de la Generalitat, ja preveia la possibilitat que el Registre de licitadors de la Generalitat de Catalunya facilités la informació registral de les empreses inscrites, així com l'accés telemàtic a la documentació acreditativa dipositada en el Registre als òrgans de contractació i a les meses de contractació de la mateixa Administració amb mitjans electrònics.
El decret projectat fa, doncs, un pas més en la línia d'incorporar les noves tecnologies en l'àmbit de la contractació administrativa i converteix el Registre de licitadors en un registre gestionat íntegrament per mitjans electrònics.
Es tracta d'un registre d'inscripció voluntària -és a dir, no constitueix cap requisit necessari per poder participar en els procediments de contractació pública- i gratuït -no està sotmès a cap taxa ni preu públic- (article 2), que és gestionat per la Secretaria Tècnica de la Junta Consultiva de Contractació Administrativa, adscrita al Departament d'Economia i Finances (article 1).
En el Projecte de decret s'estableixen les finalitats del Registre (facilitar la concurrència de les empreses i agilitar els processos de contractació), així com les funcions (inscriure les empreses que ho sol·licitin i assignar-los un número registral; arxivar, preservar i custodiar la documentació; facilitar l'accés electrònic a les dades per part dels òrgans i meses de contractació, i a les mateixes empreses; requerir l'actualització de les dades registrals [...]).
En l'article 3 es regula l'accés electrònic a les dades per part no solament de l'Administració de la Generalitat, sinó també dels ens locals i d'altres administracions públiques catalanes.
En l'article 4 es preveuen els requisits per poder ser inscrit en el Registre, així com l'òrgan competent per acordar o denegar la inscripció.
En els articles 5 a 9 es regulen el procediment d'inscripció, l'obligació de les empreses inscrites d'actualitzar les dades i els efectes de la inscripció, la suspensió i la cancel·lació i, finalment, les responsabilitats que es deriven de no actualitzar les dades.
El Projecte incorpora dos annexos, en els quals es relacionen les dades que han de figurar en el Registre i els documents que han d'aportar les empreses.
El decret projectat desplega la disposició addicional quinzena introduïda per l'article 71.2 de la Llei 53/2002, de 30 de desembre, de mesures fiscals, administratives i d'ordre social, en el Text refós de la Llei de contractes de les administracions públiques aprovat pel Reial decret legislatiu 2/2000, de 16 de juny.
Concretament, en la disposició addicional esmentada s'estableix que "1.
La Comissió Jurídica Assessora és, doncs, competent per evacuar aquest Dictamen, amb caràcter preceptiu, d'acord amb allò que disposa l'article 3.1.b) del Decret legislatiu 1/1991, de 25 de març, pel qual s'aprova la refosa de les lleis 3/1985, de 15 de març, i 21/1990, de 28 de desembre, de la Comissió Jurídica Assessora.
La Generalitat de Catalunya està competencialment habilitada per dictar el decret projectat en virtut de la competència de desplegament legislatiu i execució que li atribueix l'article 10.1.2 de l'Estatut d'autonomia de Catalunya en matèria de contractació administrativa "en el marc de la legislació bàsica de l'Estat".
La cobertura legal per dictar el decret projectat es troba en la disposició addicional quinzena esmentada del Text refós de la Llei de contractes de les administracions públiques.
Certament, en virtut de la seva competència de desenvolupament legislatiu, la Generalitat pot dictar disposicions generals en l'àmbit de la contractació de les administracions públiques, però, fins a aquest moment, potser per causa del detall de la legislació bàsica estatal, no ha fet ús d'aquesta competència.
De manera que, ara com ara, l'habilitació del decret projectat es troba en la referida llei estatal.
En el procediment d'elaboració s'han seguit substancialment els tràmits previstos legalment en els articles 62 i següents de la Llei 13/1989, de 14 de desembre, d'organització, procediment i règim jurídic de l'Administració de la Generalitat de Catalunya.
Però, cal fer les observacions següents:
L'avantprojecte de decret fou elaborat per la Comissió Permanent de la Junta Consultiva de Contractació Administrativa, que és "el centre directiu corresponent" a l'efecte de l'article 63 de la Llei 13/1989.
A aquest primer text s'annexà una memòria justificativa detallada signada pel cap de la Secretaria Tècnica de la referida Junta Consultiva el 15 d'abril de 2004, en la qual s'exposaven les novetats que introduïa el Projecte respecte de la regulació vigent, les finalitats perseguides i s'analitzava amb detall el contingut de tots els articles i annexos.
El 31 de desembre de 2004 s'afegeix una nota complementària a la memòria justificativa en la qual s'exposen les vicissituds principals produïdes durant la tramitació de l'expedient.
Juntament amb la memòria s'addiciona la llista de disposicions afectades.
No s'incorpora formalment una taula de vigències, però en fer la llista de les disposicions afectades s'especifica els efectes que el decret produirà respecte de cadascuna d'elles si s'aprova i entra en vigor.
Indirectament, doncs, consten les disposicions que cal modificar, derogar o desenvolupar i les que resten en vigor.
L'estudi econòmic cost-benefici se centra exclusivament en l'anàlisi dels costos que la implantació del Registre genera al Departament d'Economia i Finances.
No s'analitzen els costos per a les empreses ni els beneficis que es poden derivar d'aquesta implantació.
Però sobretot cal destacar que aquest estudi té data de 30 de desembre de 2004, és a dir, s'elaborà i incorporà a l'expedient un cop finalitzats els tràmits de consultes, audiències i informació pública.
Com ha reiterat aquesta Comissió Jurídica Assessora, la totalitat dels documents que l'article 63 de la Llei 13/1989 obliga a incorporar a la memòria que s'ha d'adjuntar a la proposta de disposició s'han d'incorporar a l'expedient amb anterioritat als referits tràmits d'audiència i informació, ja que són elements fonamentals per tal que tots els qui hi participin puguin fer-ho disposant de tots els elements per poder-s'hi pronunciar amb ple coneixement de causa.
El secretari general del Departament d'Economia i Finances informà del Projecte al Consell Tècnic de la Generalitat el 5 de maig de 2004.
El Projecte se sotmeté a informació pública per edicte de 6 de maig i a audiència de les entitats representatives del sector, que es relacionen en l'antecedent 4.
La Junta Consultiva de Contractació Administrativa informà sobre les observacions formulades en els tràmits d'informació i audiència i proposà diverses modificacions en el text del Projecte de decret.
Finalment, el Projecte se sotmeté a l'informe de la Comissió Interdepartamental de Gestió i de Tecnologies de la Informació i de Comunicació, a l'Agència Catalana de Certificació, a l'Institut Català de la Dona, a l'Agència Catalana de Protecció de Dades.
També n'informaren el responsable de Noves Tecnologies del Departament d'Economia i Finances i el d'Estudis i Documentació de la Junta Consultiva de Contractació Administrativa.
El 10 de desembre de 2004 n'informà favorablement el Ple de l'esmentada Junta i el 28 de desembre el cap de l'Assessoria Jurídica del Departament d'Economia i Finances, malgrat que en aquest informe es limità a resumir els antecedents, del marc jurídic, de la tramitació i del contingut de l'articulat i a concloure, sense entrar en valoracions des d'una perspectiva jurídica substantiva, sistemàtica i formal, que el Projecte "s'adapta al marc normatiu en què s'insereix".
Tan sols formalment es pot considerar satisfeta l'exigència legal de l'article 65.1 de la Llei 18/1989.
V. Pel que fa al contingut del decret projectat, d'entrada cal afirmar que cap dels preceptes no contradiuen les previsions contingudes en les disposicions generals de rang superior que regulen els aspectes substantius relacionats amb el Registre electrònic d'empreses licitadores que, en essència, són el Text refós de la Llei de contractes de les administracions públiques, al qual es fan reiterades remissions quan el Projecte fa referència a qüestions substantives (articles 4.1, 6.1, 8.3, 9) i les disposicions sobre protecció de dades personals (a les quals es remet l'article 2.2) i sobre el caràcter confidencial de les dades facilitades per les empreses per acreditar la solvència econòmica i financera i tècnica o professional, amb remissió al Reial decret 1098/2001, de 12 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament general de la Llei de contractes de les administracions públiques (article 2.1 del Projecte).
D'altra banda, el Projecte, en línies generals, no planteja problemes de redacció ni de sistemàtica.
Però, cal fer les consideracions següents.
Si el nombre dels paràgrafs no anés precedit pel nombre de l'article s'evitarien fórmules complexes com les de l'article 1 (1.2.1 i 1.2.2).
En l'article 1.2 no cal dir que mitjançant el Decret "es fixen" les finalitats "les quals són".
El Decret les pot fixar sense explicitar que les fixa.
Per tant, podria dir, més simplement que "les finalitats són".
En l'article 2.1 en regular les persones legitimades per accedir a les dades registrades s'afirma que són "les persones físiques i les empreses".
Cal observar, però, que les dues locucions enllaçades per la conjunció copulativa en realitat no són excloents.
Per tal que l'incís tingui ple sentit jurídic caldria dir "persones físiques i persones jurídiques o simplement empreses".
En l'article 3.3 no queda clar si s'inclouen o no les societats en el capital de les quals sigui majoritària la participació de la Generalitat.
Atès que en l'article 7.3 s'imposa a aquestes societats l'obligació d'utilitzar el Registre, en l'article 3.3 caldria preveure la possibilitat de tenir-hi accés i de designar les persones responsables.
En l'article 4.2 s'estableix que "s'entendrà desestimada" tota petició d'inscripció en el Registre que no es resolgui en el termini d'un mes.
Aquest supòsit de silenci administratiu desestimatori o negatiu està previst en l'annex de la Llei 23/2002, de 18 de novembre, d'adequació de procediments administratius en relació amb el règim de silenci administratiu i el termini de resolució i notificació, i primera modificació dels articles 81, 82 i 83 de la Llei 13/1989.
Tanmateix, cal advertir que l'expressió que empra aquesta Llei "les persones interessades poden entendre que la seva sol·licitud ha estat desestimada" és més precisa i correcta que la utilitzada pel Projecte "s'entendrà desestimada".
Així doncs, és preferible utilitzar la fórmula de la Llei
En l'article 4.4 l'incís "en tot cas" és sobrer, i en una disposició general tot el que és sobrer s'ha d'eliminar.
En el darrer incís de l'article 5.3 no queda clara la remissió feta al Decret 96/2004, de 20 de gener, pel qual es regula la utilització de mitjans electrònics, informàtics i telemàtics en la contractació de la Generalitat, per tal de fixar la validesa i els efectes jurídics de les comunicacions telemàtiques entre el Registre de licitadors i les empreses.
A més, des del punt de vista sistemàtic, no resulta justificada la incorporació d'aquesta previsió en un article que, com diu la seva rúbrica, regula el "procediment d'inscripció i documentació que cal aportar".
L'article 5.6 preveu que les empreses classificades per la Comissió de Classificació Empresarial de la Junta Consultiva de Contractació Administrativa de la Generalitat de Catalunya seran inscrites "immediatament" en el Registre de licitadors "llevat de les que manifestin expressament que no volen constar-hi".
Fóra convenient aclarir que el silenci de les empreses no comporta la inscripció automàtica, és a dir, que no s'imposa a les empreses la càrrega de dirigir-se a l'Administració per manifestar que no volen ser inscrites per evitar una inscripció automàtica, sinó que és l'Administració la que s'ha de dirigir a les empreses per fer la consulta pertinent.
En l'article 7.6, el qualificatiu "compatibles" es pot predicar del sistema d'accés, però no sembla adequat per a la informació registral, respecte de la qual és preferible parlar d'homòloga o similar.
D'altra banda, per reconèixer els efectes, cal que aquesta similitud i compatibilitat siguin reals i efectives, no solament que "es consideri".
En l'article 9 res no s'ha d'objectar, en no tractar-se de cap sanció, al fet que el decret consideri l'aportació de documentació o d'informació no actualitzada o la no actualització de dades registrals en els termes que s'estableixen com a falsedat greu que dóna lloc a la prohibició de contractació segons el que preveu l'article 20.g) del Text refós de la Llei de contractes de les administracions públiques.
La disposició final primera habilita el/la conseller/a d'Economia i Finances perquè executi el decret i, en particular, perquè pugui modificar, suprimir i establir les dades i els documents que han de figurar en el Registre.
Aquesta previsió no ultrapassa l'àmbit de la potestat reglamentària que l'article 61 de la Llei 13/1989 atribueix als/les consellers/eres, en la mesura en què la regulació del Registre, malgrat els efectes externs, té una dimensió essencialment d'organització interna del Departament.
Es pot elevar al Govern el Projecte de decret de creació del Registre electrònic de licitadors de la Generalitat de Catalunya, per tal que un cop considerades les observacions que s'han formulat en el fonament jurídic V es pugui aprovar.