projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
a) La realització d'activitats i la prestació de serveis relacionats amb l'esport en condicions que puguin afectar greument la salut i la seguretat de les persones.
b) L'incompliment de les mesures de seguretat i higiene en matèria esportiva que comporti un risc greu per a les persones o per a llurs béns.
c) L'incompliment dels deures relacionats amb l'obligació de dissoldre una federació esportiva un cop se n'ha revocat el reconeixement oficial.
d) La realització dolosa de danys en les instal·lacions esportives i el mobiliari o equipaments esportius.
e) La introducció de tota classe d'armes i objectes susceptibles d'ésser utilitzats com a tals.
f) La introducció i l'exhibició de pancartes, símbols, emblemes o llegendes que impliquin incitació a la violència.
g) Introduir o vendre dins les instal·lacions on celebrin competicions esportives tota classe de begudes alcohòliques.
h) L'incompliment de les normes que regulen la celebració dels espectacles esportius, que n'impedeixi el desenvolupament normal i produeixi importants perjudicis als participants o al públic assistent.
i) La desobediència reiterada de les ordres o les disposicions de les autoritats governatives respecte a les condicions de la celebració d'aquests espectacles, sobre qüestions que n'afectin el desenvolupament normal i adequat.
j) La participació violenta en baralles o desordres públics en els recintes esportius o en els seus voltants, que ocasionin danys o riscos greus a les persones o als béns.
k) La reincidència en la comissió de faltes greus.
l) El trencament de sancions imposades per infraccions greus o molt greus.
-1 Són circumstàncies que agreugen la responsabilitat:
d) El perjudici econòmic ocasionat
-2 Hi ha reiteració quan l'autor d'una infracció ha estat sancionat en el curs d'una mateixa temporada per un altre fet que tingui assenyalada una sanció igual o més elevada o per més d'un que tingui assenyalada una sanció inferior.
-3 Hi ha reincidència quan l'autor d'una infracció ha estat sancionat en el curs d'una mateixa temporada per un fet de la mateixa o d'anàloga naturalesa al que s'ha de sancionar.
-4 Són circumstàncies atenuants:
a) La provocació suficient, immediatament anterior a la comissió de la infracció
-5 Els òrgans disciplinaris poden, en l'exercici de llur funció, aplicar la sanció en el grau que estimin adient, tenint en compte la naturalesa dels fets, la personalitat del responsable, les conseqüències de la infracció i la concurrència de circumstàncies atenuants o agreujants.
Constitueixen infraccions administratives en matèria esportiva les accions o les omissions dels diferents subjectes responsables, tipificades i sancionades per aquesta Llei.
Les infraccions administratives en matèria esportiva poden ésser molt greus, greus o lleus.
-1 La responsabilitat disciplinària s'extingeix:
b) Per prescripció de les infraccions o de les sancions
-2 Les infraccions lleus prescriuen al mes, les greus a l'any i les molt greus als tres anys d'haver estat comeses.
-3 Les sancions prescriuen al mes, si han estat imposades per infracció lleu, a l'any, si ho han estat per infracció greu, i als tres anys si corresponen a infracció molt greu.
4 El termini de prescripció de les infraccions comença a comptar el dia en què s'han comès i s'interromp al moment en què s'acorda d'iniciar el procediment; torna a comptar si l'expedient roman paralitzat per causa no imputable a l'infractor durant més de dos mesos o si l'expedient acaba sense que el culpable hagi estat sancionat.
-5 El termini de prescripció de la sanció comença a comptar l'endemà del dia en què adquireix fermesa la resolució per la qual s'ha imposat o el dia que se n'ha violat el compliment, si la sanció havia començat a complir-se.
Són òrgans competents per a acordar la incoació de procediments sancionadors i la imposició de sancions els òrgans competents dels departaments de Cultura i de Governació, d'acord amb les competències respectives.
En tot cas, no es poden atribuir a un mateix òrgan competències d'instrucció i resolució.
En tot allò no regulat en aquesta Llei, s'ha d'aplicar als espectacles esportius el règim sancionador establert per la Llei 10/1990, de 15 de juny, sobre policia de l'espectacle, les activitats recreatives i els establiments públics.
-1 Corresponen a les infraccions molt greus:
a) La inhabilitació a perpetuïtat
b) La privació definitiva de la llicència federativa
c) La privació definitiva dels drets d'associat
d) La suspensió o la inhabilitació temporal per un període d'un a quatre anys o, si escau, per un període d'una a quatre temporades
e) La privació dels drets d'associat per un període d'un a quatre anys
g) Segons que escaigui, la pèrdua o el descens de categoria o divisió, la pèrdua de punts o llocs en la classificació, la clausura del terreny de joc o el recinte esportiu per un període de quatre partits a una temporada
En aquest cas, l'òrgan competent per a imposar la sanció pot alterar el resultat del partit, la prova o la competició en la qual s'ha produït la infracció, si es pot determinar que, si aquesta no s'hagués produït, el resultat hauria estat diferent En cas contrari, pot anul·lar el partit, la prova o la competició en la qual s'ha produït la infracció
-2 Corresponen a les infraccions greus
a) La suspensió o la inhabilitació per un període d'un mes o a un any o, si escau, de cinc partits a una temporada
b) La privació dels drets d'associat per un període d'un mes a un any c) La multa fins 100000 pessetes
d) Segons que escaigui, la pèrdua del partit, o la desqualificació en la prova, o la clausura del terreny de joc o el recinte esportiu per un període d'un a tres partits
-3 Corresponen a les infraccions lleus:
a) La suspensió per un període no superior a un mes o un període d'un a quatre partits
c) La privació dels drets d'associat per un període màxim d'un mes
-4 La sanció de multa només es pot imposar a aquells infractors que perceben retribució econòmica per llur tasca L'impagament de les multes determina la suspensió per un període no inferior ni superior al de la suspensió que es pot imposar per la comissió d'una infracció del mateix caràcter que el que tenia la infracció que va determinar la imposició de la multa impagada.
-5 La sanció de multa es pot imposar simultàniament a qualsevol altre sanció que els òrgans disciplinaris estimin oportuna.
Les disposicions d'aquest capítol són aplicables a les activitats compreses dins l'àmbit d'aplicació d'aquesta Llei i de la seva normativa de desenvolupament, que es duen a terme dins l'àmbit territorial de Catalunya.
Per raó de les infraccions es poden imposar les sancions següents:
c) Suspensió o inhabilitació temporal
d) Privació temporal o definitiva dels drets d'associat
e) Privació de la llicència federativa
i) Pèrdua del partit o desqualificació en la prova
j) Pèrdua de punts o llocs en la classificació
k) Pèrdua o descens de categoria o divisió
S'ha de regular per reglament el procediment d'inspecció.
-1 Les infraccions de les regles del joc o de la disciplina esportiva poden ésser molt greus, greus i lleus.
a) Les agressions a jutges, àrbitres, tècnics i directius i totes altres autoritats esportives
b) Les agressions al públic o a jugadors
c) Les protestes, les intimidacions o les coaccions que impedeixin la realització d'un partit, d'una prova o d'una competició o que obliguin a suspendre'ls temporalment o definitivament
d) Les protestes aïrades i ofensives, les intimidacions o les coaccions fetes contra àrbitres, jutges, tècnics, directius i totes altres autoritats esportives
e) La desobediència manifesta de les ordres i les instruccions emanades de jutges, àrbitres, tècnics i directius i totes altres autoritats esportives
f) Els abusos d'autoritat i la usurpació d'atribucions
g) La violació de secrets en afers que es coneixen per raó del càrrec
h) Els actes de rebel·lia contra els acords de federacions, agrupacions i clubs
i) Els actes dirigits a predeterminar no esportivament el resultat d'un partit, una prova o una competició
j) Els actes dirigits a predeterminar o alterar els resultats de les eleccions dels càrrecs de representació o de direcció dels clubs esportius i les federacions esportives
k) El trencament de la sanció imposada per falta molt greu o greu
l) Les que amb aquest caràcter estableixin les associacions i les federacions com a infracció de les regles del joc, la prova o la competició i de la conducta esportiva
a) Els insults i les ofenses a jutges, àrbitres, tècnics i directius i totes altres autoritats esportives, o contra el públic assistent i altres jugadores
b) Les protestes, les intimidacions o les coaccions que alterin el desenvolupament normal d'un partit, d'una prova o d'una competició
c) L'incompliment d'ordres o instruccions, emanades de jutges, àrbitres, tècnics i directius i totes altres autoritats esportives
d) Els actes notoris i públics que atemptin contra el decòrum o la dignitat esportius, sempre que no tinguin el caràcter d'infracció molt greu
e) L'exercici d'activitats públiques o privades declarades incompatibles amb l'activitat o la funció esportives desenvolupades
f) El trencament de la sanció per infracció lleu
g) Les que amb aquest caràcter estableixin les associacions i les federacions com a infracció de les regles del joc, la prova o la competició i de la conducta esportiva
a) Les observacions formulades a jutges, àrbitres, tècnics i directius i totes altres autoritats esportives en l'exercici de llurs funcions, de manera que signifiquin una lleugera incorrecció
b) La lleugera incorrecció amb el públic, els companys i els subordinats
c) L'actitud passiva en el compliment de les ordres i les instruccions rebudes de jutges, àrbitres i totes altres autoritats esportives en l'exercici de llurs funcions
d) La deixadesa en la conservació i cura dels locals socials i de les instal·lacions esportives
e) L'incompliment de les normes esportives per negligència o descurança
f) Les que amb aquest caràcter estableixin les associacions i les federacions, com a infracció de les regles del joc, la prova o la competició i de la conducta esportiva
Els responsables de les instal·lacions esportives, dels centres i de les seus de les entitats i qualsevol persona que presti serveis en l'àmbit de l'esport estan obligats a permetre i facilitar als inspectors l'exercici de llurs funcions, l'accés a les instal·lacions i l'examen de tots els documents, llibres i registres preceptius.
Els fets constatats pel personal encarregat de les funcions d'inspecció, amb l'observació dels requisits legals pertinents, tenen el valor de proves, sens perjudici de les que, en defensa dels respectius drets o interessos, puguin assenyalar o aportar les persones interessades.
-1 El Comitè Català de Disciplina Esportiva és integrat per set membres i un secretari, amb veu i sense vot, tots ells llicenciats en dret i amb experiència en matèria esportiva Els càrrecs són honorífics i llur mandat té una durada de quatre anys renovables.
-2 Quatre dels membres del Comitè Català de Disciplina Esportiva són designats a proposta de la Unió de Federacions Esportives Catalanes; la resta dels membres són designats a proposta del Consell dels Il·lustres Collegis d'Advocats de Catalunya, en la forma que es determini per reglament Un cop designats, els membres del Comitè elegeixen d'entre ells un President, que serà ratificat en el càrrec per l'administració esportiva de la Generalitat.
-3 El secretari del Comitè Català de Disciplina Esportiva és designat pel Secretari General de l'Esport.
-4 Les normes de funcionament intern del Comitè per a la tramitació dels procediments sancionadors, la classificació de les infraccions i el règim de les sancions es determinen per reglament tenint en compte, si escau, les normes administratives i els principis generals disciplinaris i sancionadors assenyalats per aquest Títol.
-5 En qualsevol cas, el Comitè, abans de resoldre, ha d'instruir expedient i concedir audiència a l'interessat, el qual pot comparèixer en el procediment amb l'assistència de la persona que designi; el Comitè aplica les reglamentacions esportives vigents de cada federació i també els usos i costums propis de l'esport en qüestió.
L'Administració competent o l'entitat competent per a atorgar les llicències o les autoritzacions corresponents en cada cas efectua la inspecció d'instal·lacions i activitats esportives, llevat dels casos en què l'Administració de la Generalitat exerceix les funcions inspectores directament o mitjançant el conveni corresponent.
-1 El Comitè Català de Disciplina Esportiva és l'òrgan suprem en el camp disciplinari esportiu dins l'àmbit territorial de Catalunya, que, actuant amb total independència, decideix en última instància administrativa sobre les qüestions disciplinàries de la seva competència establertes per reglament.
-2 Les resolucions del Comitè Català de Disciplina Esportiva esgoten la via administrativa.
-1 Sens perjudici dels altres informes o autoritzacions pertinents, les peticions d'obertura d'un establiment esportiu han d'ésser objecte d'informe del Consell Català de l'Esport, d'acord amb els requisits tècnics esportius.
-3 Les entitats, els centres, els establiments públics o privats, amb ànim de lucre o sense, i les empreses dedicades a l'organització d'activitats físiques d'esbarjo i d'aventura on es practiqui una activitat física o esportiva o es prestin serveis esportius, llevat dels centres d'ensenyament general en horari lectiu, han de disposar, com a mínim, d'un titulat o titulada d'esport, en els termes que s'estableixin per reglament.
-4 Les entitats, els establiments o les empreses a què fa referència l'apartat 3 han d'exigir que els usuaris de llurs instal·lacions o serveis disposin d'una llicència esportiva, en els termes establerts per l'article 23.
-1 Sens perjudici dels altres informes o autoritzacions escaients, les peticions d'obertura d'un establiment esportiu han d'ésser objecte d'informe de l'òrgan de la Secretaria General de l'Esport al qual correspongui, d'acord amb els requisits tècnics esportius i les titulacions del personal que siguin exigibles per reglament.
c) Promoure la seguretat en la pràctica esportiva i l'assessorament mèdic i de la salut en l'activitat física del lleure.
c) L'actuació preventiva de l'accident esportiu, motivat per causes intrínseques del practicant o per defecte o adequació deficient de les instal·lacions i del material, coordinant l'acció de control i la inspecció amb les federacions esportives catalanes o amb l'administració concurrent que sigui competent en aquestes matèries
-1 Les administracions catalanes han de promoure l'esport d'esbarjo, lleure i salut, i han de facilitar l'activitat física lliure espontània i l'organitzada, donant, dins les seves possibilitats, el màxim d'alternatives al major nombre de persones per a poder ocupar adequadament el temps lliure amb activitats formatives, creatives, de participació social, de recuperació física, de manteniment i d'animació, per tal que tothom pugui assolir una millor qualitat de vida.
-1 Les administracions catalanes promouran l'esport d'esbarjo i lleure, i facilitaran l'activitat física lliure i espontània i organitzada, donant, dins les seves possibilitats, el màxim d'alternatives al major nombre de persones per poder ocupar adequadament el temps lliure amb activitats formatives, creatives, de participació social, de recuperació física, de manteniment i d'animació, per tal d'assolir una millor qualitat de vida per a tothom.
-1 L'Administració esportiva de la Generalitat té per objectiu, en el camp de l'esport d'elit i d'alt nivell, impulsar, planificar, fer el seguiment i, si escau, gestionar la formació integral i el millorament esportiu continuat dels esportistes seleccionats.
-2 L'Administració esportiva de la Generalitat ha de donar suport a la participació dels esportistes catalans amb discapacitats físiques, psíquiques i sensorials en les competicions d'alt nivell.
-1 L'administració esportiva de la Generalitat té per objectiu, en el camp de l'esport d'élite i d'alt nivell, d'impulsar, planificar i controlar la formació integral i el millorament esportiu continuat dels esportistes seleccionats Realitza aquesta tasca directament en els seus centres de tecnificació i d'alt rendiment i també mitjançant l'assessorament i els ajuts a federacions i altres entitats esportives, i l'establiment de règim de col·laboració amb els organismes esportius de l'Estat En cada cas, estableix el conveni de col·laboració pertinent, que pot estendre's a la confecció i el seguiment de programes, la creació d'escoles esportives de diferents nivells i la realització de tasques d'investigació per a sostenir científicament i tècnica els programes propis o els efectuats en col·laboració.
-2 Amb aquesta finalitat, s'han d'atorgar règims especials de promoció i ajuts als esportistes qualificats d'alt nivell.
L'Escola Catalana de l'Esport és el centre docent de la Generalitat amb competències per a impartir i autoritzar els ensenyaments i la formació esportius, sens perjudici de les competències que, en matèria d'ensenyaments reglats, corresponen al Departament d'Ensenyament, en aplicació de la Llei orgànica 1/1990, de 3 d'octubre, d'ordenació general del sistema educatiu.
-1 L'Escola Catalana de l'Esport és el centre docent de la Generalitat amb competència per a regular les titulacions de l'àmbit esportiu de Catalunya, establint el règim d'accés a les titulacions tècniques pròpies de cada modalitat esportiva, fixant els programes, els nivells i els graus, els cursets i el reciclatge i el lliurament de títols.
-2 Pertoca a la Secretaria General de l'Esport d'establir els convenis escaients amb les federacions esportives d'àmbit català o estatal i altres organismes competents a fi de coordinar l'ensenyament de les titulacions de tècnics esportius i professionals en el marc específic de les modalitats esportives impartides i amb l'objectiu d'harmonitzar o fixar els criteris de vigència i la qualitat de l'ensenyament de les diferents especialitats, i també els graus de les titulacions tècniques que l'Escola Catalana de l'Esport ha de lliurar dins el territori de Catalunya.
L'Institut Nacional d'Educació Física de Catalunya, organisme autònom de caràcter administratiu creat per la Llei 11/1984, del 5 de març, i adscrit al departament encarregat de l'esport, mitjançant la Secretaria General de l'Esport, és un centre d'ensenyament superior per a la formació, l'especialització i el perfeccionament de diplomats i llicenciats en educació física i esport, i també per a la investigació científica i la divulgació dels seus treballs o estudis.
L'Institut Nacional d'Educació Física de Catalunya, organisme autònom de caràcter administratiu creat per la Llei 11/1984, del 5 de març, i adscrit al Departament encarregat de l'esport mitjançant la Secretaria General de l'Esport, és el centre d'ensenyament superior per a la formació, l'especialització i el perfeccionament de diplomats i llicenciats en educació física i esport i també per a la investigació científica i la divulgació dels seus treballs o estudis.
-1 La Unió de Federacions Esportives de Catalunya és l'entitat representativa del conjunt de les federacions legalment constituïdes i inscrites a Catalunya.
-2 La constitució, la inscripció registral, l'organització i el funcionament de la Unió de Federacions Esportives de Catalunya s'han d'ajustar a les disposicions reglamentàries que hi siguin aplicables.
En tot cas, els seus òrgans de govern, inclòs el president o presidenta, s'han de proveir d'acord amb criteris de representació democràtica.
-3 La Unió de Federacions Esportives de Catalunya gaudeix de capacitat jurídica plena per al desenvolupament dels seus objectius generals, encaminats a la recerca i la proposta d'accions comunes per a la millora i el desenvolupament de l'esport català i per al seu foment exterior i la promoció de l'activitat de les seleccions esportives catalanes.
-4 La Unió de Federacions Esportives de Catalunya, a fi de donar compliment als seus objectius generals, desplega, entre altres, les activitats i les funcions següents:
a) La promoció i la representació de l'esport federat de Catalunya en el seu conjunt.
b) La col·laboració i la participació amb els organismes públics i entitats privades en el desenvolupament i la millora de l'esport en general i de l'activitat física i esportiva en edat escolar i de l'esport de lleure.
c) La divulgació de la cultura i els principis del moviment olímpic i l'establiment de relacions amb tota classe d'organismes i entitats esportius d'arreu que persegueixen els mateixos fins.
d) El foment exterior i la promoció de l'activitat de les seleccions esportives catalanes o dels clubs esportius federats i dels seus esportistes, amb el suport de la Secretaria General de l'Esport.
e) La promoció de la institucionalització de competicions i activitats interautonòmiques o internacionals que permetin la projecció exterior de Catalunya.
f) L'assessorament de la Secretaria General de l'Esport, en les matèries de la seva competència.
g) Vetllar per la institucionalització de competicions i activitats interautonòmiques o internacionals que permetin la projecció de Catalunya com a país esportiu.
-1 La Unió de Federacions Esportives Catalanes és l'entitat representativa del conjunt de les federacions legalment constituïdes i inscrites a Catalunya.
-2 La Unió de Federacions Esportives Catalanes gaudeix de capacitat jurídica plena per al desenvolupament de les seves activitats, encaminades a la recerca de bases comunes per al millorament i el desenvolupament de l'esport en el territori de Catalunya.
També pot exercir, dins el seu àmbit competencial, una funció assessora de l'administració esportiva de la Generalitat de Catalunya.
-3 La constitució, la inscripció registral, l'organització i el funcionament de la Unió de Federacions Esportives Catalanes s'han d'ajustar a les disposicions reglamentàries que els siguin aplicables.
En tot cas, els seus òrgans de govern, inclòs el President, hauran de proveir-se mitjançant sufragi lliure, directe, igual i secret entre tots els membres d'aquella.
-3 És competència de les federacions esportives catalanes l'elecció dels esportistes catalans que han d'integrar les seleccions catalanes, els quals han d'estar proveïts de la llicència federativa corresponent.
-4 Les seleccions catalanes poden utilitzar l'himne i la bandera de Catalunya en les competicions oficials en què participin.
-5 Les federacions catalanes, per raons històriques, culturals, esportives i de veïnatge, han de fomentar d'una manera especial, en la mesura en què ho permetin les respectives reglamentacions competitives, la cooperació i la coordinació amb les entitats esportives dels països de llengua catalana, tot promovent seleccions conjuntes, integrades per esportistes dels respectius països, en competicions esportives.
-1 Les federacions esportives catalanes estan acollides al règim de pressupost i patrimoni propis i han de sotmetre anualment llur comptabilitat i estat econòmic o financer a una auditoria o a la verificació comptable, d'acord amb les determinacions de l'administració esportiva de la Generalitat.
-2 Les federacions esportives no poden aprovar pressupostos deficitaris sense l'autorització expressa de l'Administració de la Generalitat.
En el supòsit que una federació tingui un dèficit pressupostari superior al 25% del pressupost aprovat per l'assemblea corresponent, i sempre que la seva situació econòmica deficitària l'impedeixi el desenvolupament del seu programa esportiu previst, l'Administració de la Generalitat pot prendre les mesures oportunes per a assegurar el funcionament normal de la Federació.
Les federacions esportives catalanes estan acollides al règim de pressupost i patrimoni propis i han de sotmetre anualment llur comptabilitat i estat econòmic o financer a una auditoria o a la verificació comptable, d'acord amb les determinacions de l'administració esportiva de la Generalitat.
-3 Als efectes legals que corresponguin, i atesos els beneficis que en puguin derivar, la pràctica de l'activitat física i de l'esport s'ha d'acreditar mitjançant una llicència esportiva, d'acord amb el que s'estableixi per reglament.
El reglament ha de preveure les llicències temporals, que han de tenir en compte el temps de durada i el risc de l'activitat esportiva per a la qual es sol·licita.