projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
La salutogènesi va aparèixer fa uns trenta anys de la mà d'Aaron Antonovsky.
És el primer model que proposa una exploració de la salut en termes del binomi salut-malaltia.
L'objectiu final són els beneficis per a la salut 1.
Més endavant, aquest concepte es va connectar amb la promoció de la salut.
Una orientació salutogènica fa que la recerca i l'acció se centrin en factors generadors de salut.
El motiu que algú es mogui des de la banda de malaltia fins a la banda de salut és el que va anomenar recursos generals de resistència (RGR) 1.
Els RGR provenen de l'interior de la persona i del seu comportament, del seu entorn i dels seus coneixements i experiències.
En pensar en el que els RGR tenien en comú i per què funcionaven, Antonovsky va desenvolupar el sentit de la coherència (sigla en anglès, SOC).
La força del SOC d'una persona és un factor important per facilitar-li el moviment vers la salut basat en tres factors:
És a dir, que les persones amb SOC alt solen tenir una bona percepció de la seva salut.
El concepte de salutogènesi ens ajuda a identificar les fonts clau de salut i a preguntar-nos:
La salutogènesi és la base del model d'actius.
Aquest és un procediment que reconeix que cada comunitat té talents, habilitats, interessos i experiències que constitueixen un valuós arsenal útil per millorar la seva salut i benestar.
Aquest model segueix la lògica de fer fàcils i accessibles les opcions saludables, orientades al benestar, al creixement i a l'envelliment saludable 3 i entronca amb la proposta de promoció de la salut de la Carta d'Otawa.
El model d'actius dóna suport a la salut i al benestar dels individus per mitjà de l'autoestima, de les estratègies d'afrontament, de les habilitats de resiliència, de les relacions, de les amistats, dels coneixements i dels recursos personals.
Les comunitats s'apoderen per controlar el seu futur i crear recursos generadors de salut.
Un actiu és "qualsevol factor (o recurs) que millora la capacitat de les persones, dels grups, de les comunitats, de les poblacions, dels sistemes socials i/o de les institucions per mantenir i conservar la salut i el benestar, així com per ajudar a reduir les desigualtats en salut" 3.
Per identificar-vos com a establiment compromès amb la promoció del consum de fruita fresca, heu d'emplenar el formulari de sol·licitud d'adhesió a "Aquí sí: Fruita i salut" corresponent al vostre tipus d'establiment.
Una persona referent territorial de l'Agència de Salut Pública de Catalunya validarà la vostra sol·licitud i es posarà en contacte amb vosaltres per visitar-vos i fer el lliurament d'un distintiu oficial i un diploma.
A més a més, es donarà publicitat de la vostra adhesió a la campanya amb una fitxa d'establiment adherit al web.
Tots els establiments adherits a la campanya "Aquí Sí: Fruita i salut" promouen el consum de fruita fresca, variada, de qualitat i de proximitat.
Els podreu reconèixer pel distintitu de la campanya, i des d'aquesta pàgina podeu localitzar-los a partir de la seva situació geográfica.
Si voleu identicar-vos com a establiment compromès amb la promoció del consum de fruita fresca, empleneu el formulari de sol·licitud d'adhesió a la campanya
Adaptació dels models de promoció de la salut a l'entorn laboral amb criteris específics, especialment per a petites i mitjanes empreses.
Projectes de salut comunitària amb la col·laboració de l'atenció primària, la salut pública i els serveis socials municipals, amb participació del teixit comunitari.
Aquest programa materialitza la prioritat del Departament de Salut d'actuar als territoris beneficiats per la Llei de barris.
Una xarxa d'Equips d'Atenció Primària i Salut Pública units per impulsar i difondre el model comunitari en el sistema sanitari català, especialment en l'àmbit de l'Atenció Primària i la Salut Pública.
Promoció del consum de fruita, especialment entre infants i joves.
Acreditació d'establiments (restaurants, menjadors laborals, hospitals) promotors de la dieta mediterrània
Promoció de l'esport en adolescents per prevenir consums de risc.
Accions per a afavorir l'activitat física i recomanacions de seguretat en les activitats quotidianes i de lleure que impliquen desplaçaments.
Cicles de conferències sobre la visió que des de la literatura es té sobre la salut i la malaltia, promoguts per l'ASPCAT i la Institució de les Lletres Catalanes.
Una aplicació per identificar, compartir i localitzar actuacions i recursos relacionats amb la salut comunitària.
Una eina per ajudar a incorporar la perspectiva de la salut i de l'equitat en el disseny de les polítiques públiques.
Eina d'avaluació de l'equitat que ofereix l'Observatori de Salut d'Astúries per a l'ús tècnic i orientatiu en projectes i intervencions comunitàries, centrada en la valoració de vuit eixos de desigualtat social.
Es va decidir treballar per un envelliment actiu i saludable atès que la població del territori experimenta un procés d'envelliment i de sobreenvelliment.
Es va creure necessari fugir d'estereotips negatius de les persones grans i concepcions que els vinculen a la retirada de la vida activa, la malaltia i la dependència, treballar per incrementar els anys en bona salut i mantenir i prolongar l'autonomia personal del grup d'edat.
Segons dades del SIIS (Sistema integral d'informació de Salut) a la Catalunya Central el 2016:
Amb l'objectiu inicial d'impulsar la participació, l'ocupació i l'autonomia de les persones grans es van proposar diferents línies d'actuació, de les quals es va escollir promoure el bon tracte envers les persones grans, fonamental per aconseguir un envelliment actiu, saludable i satisfactori.
El bon tracte és una forma de comunicar-se, de relacionar-se o d'establir vincles amb una altra persona basant-nos en el respecte, la dignitat i l'autonomia com a drets inherents als éssers humans.
Impuls de la participació, l'ocupació i l'autonomia de les persones grans.
Promoure el bon tracte fonamental per aconseguir un envelliment actiu, saludable i satisfactori.
Col·lecció de postals destinada a professionals de l'àmbit social i sanitari, creades en el marc de la campanya "Tracta'm bé".
Coordinació: Agència de Salut Pública de Catalunya.
Dinamització: M.Dolors Coll (Agència de Salut Pública de Catalunya).
CatSalut- Agència de Salut Pública de Catalunya; Departament de Treball, Afers Socials i Famílies; Departament Interior; Departament d'Empresa i Coneixement; Departament de Presidència - Secretaria General de l'Esport; Consell Comarcal de l'Anoia; Consell Comarcal del Solsonès; Consell Comarcal del Bages; Consell Comarcal d'Osona.
Consell Comarcal del Berguedà; Ajuntament de Manresa; Centre Sanitari del Solsonès; Universitat de Vic - Universitat Central de Catalunya; Centre d'Estudis Sanitaris i Socials, Col·legi oficial de Treball Social de Catalunya; Col·legi d'Arquitectes de Catalunya; Taula Entitats del Tercer sector i Creu Roja Osona; Consell de les Persones Grans del Bages; Consell de la Gent gran de l'Anoia; Consell Consultiu de la Gent Gran d'Osona.
Des de la Comissió s'ha detectat la necessitat d'adoptar un enfocament integrat i de cicle vital de les intervencions de promoció de l'envelliment actiu, així com millorar el model de coordinació entre els organismes i entitats que duen a terme aquestes intervencions.
Proporcionar un marc comú per a les intervencions de promoció de l'envelliment actiu.
Proporcionar guies i instruments genèrics que facilitin l'adaptació de les intervencions a nivell més local: empreses, barris, etc.
Coordinació: Universitat de Barcelona, Ajuntament de Granollers
Dinamització: Josep M Oliva Solé (Cap del Servei de Promoció de la Salut a Barcelona; Secretaria de Salut Pública; Departament de Salut).
Departament de Treball, Afers Socials i Famílies, Secretaria General de l'Esport (Consell Català de l'Esport, Departament de la Presidència), Servei Català de la Salut (Àmbit Metropolità de la RSB; Departament de Salut), Subdirecció General de Promoció de la Salut (Departament de Salut), Col·legi Oficial de Farmacèutics de Barcelona, Col·legi Oficial de Treball Social de Catalunya, Ajuntament de Granollers (Federació de Municipis de Catalunya, Ajuntament de l'Hospitalet.
(Federació de Municipis de Catalunya), Badalona Serveis Assistencials SA, Consorci Sanitari de Terrassa, Consorci Sanitari del Maresme, Institut Català de la Salut, Mútua de Terrassa, Fundació Salut i Envelliment (Universitat Autònoma de Barcelona), Universitat Autònoma de Barcelona, Universitat de Barcelona.
L'Alt Pirineu i Aran és un territori amb unes singularitats i necessitats pròpies.
Representa el 18% de la superfície de Catalunya amb el 0,9 % de la població, distribuïda en 602 nuclis de població petits i dispersos.
Segons l'Idescat 2017, l'índex d'envelliment en aquestes comarques és del 158,4% i el 20,8% de la població és major de 65 anys.
Els membres del Consell Territorial Consultiu i de Coordinació de la Salut Pública de l'Alt Pirineu i Aran van proposar l'envelliment i les noves tecnologies com un dels àmbits de treball per a les futures comissions tècniques.
A l'entorn de la gent gran, les noves tecnologies de la informació i de la comunicació (TIC) formen part de l'envelliment actiu i saludable i aporten importants avantatges per a la persona: afavoreixen el desenvolupament individual i social; permeten assumir nous reptes, aprendre i informar-se, i entretenir-se; ajuden a millorar la qualitat de vida, a potenciar les aficions, a connectar amb fills i néts (factor intergeneracional), a evitar l'aïllament i la soledat, i també a millorar l'estimulació cognitiva i física.
Una població envellida amb dificultat d'accedir als serveis bàsics, la impossibilitat de disposar de bones connexions en telecomunicacions, i les dificultats en les comunicacions són aspectes importants que ha tingut en compte el treball d'aquesta comissió.
Les TIC poden ser una eina important a tenir en compte per donar solucions a aquesta realitat.
Identificar els serveis de proximitat com a motors de desenvolupament local per a les persones grans de l'Alt Pirineu i Aran, des de l'apoderament i la participació activa.
Coordinació: Rosa Ma Fumàs (Consell Comarcal del Pallars Jussà).
Dinamització: Teresa Hernández (Agència de Salut Pública de Catalunya).
Ajuntament de Pobla de Segur, Departament de Cultura, Departament Treball, Afers Socials i Famílies, Diputació de Lleida, Col·legi Oficial d'Infermeres i Infermers de LLeida, Col·legi de Treball Social de Catalunya, Consell Comarcal de l'Alta Ribagorça, Consell Comarcal de l'Alt Urgell, Consell Comarcal de la Cerdanya, Consell Comarcal del Pallars Jussà, Consell Comarcal del Pallars Sobirà, Institut Català de la Salut, Gestió de Serveis Sanitaris, ABS Cerdanya, FeSalut, Secretaria de Salut Pública.
La xarxa AUPA s'organitza en dos nivells diferents: com a xarxa de tot Catalunya i a nivell regional.
A cada regió sanitària o sector sanitari hi ha un grup de treball en què participen professionals de l'atenció primària i de la salut pública del territori.
Aquest grup de treball es reuneix periòdicament per donar-se suport, formar-se i treballar temes relacionats amb salut comunitària.
Baix Llobregat Centre-Litoral i Hospitalet de Llobregat: Elvira Ortiz.
Agència de Salut Pública de Barcelona: Elia Díez.
Equip Regional de Salut Pública de Tarragona i Terres de l'Ebre:
Equip Regional de Salut Pública de Catalunya Central:
Equips d'Atenció Primària de salut: Marta Eres [EMAIL]
Equip Regional de Salut Pública Lleida i Alt Pirineu:
El formulari " Termòmetre de salut comunitaria " és un qüestionari que us permetrà valorar la vostra orientació comunitaria des de el punt de vista de la vostra pràctica com a professionals, com a equip i com a comunitat.
El qüestionari és una adaptació del que ha creat l'Observatori de Salut d'Astúries.
Desenvolupat al 2016 com una eina pedagògica i formativa, i realitzat a partir de l'experiència formativa i la pràctica realitzada en acció comunitària en salut en els últims deu anys a Astúries.
El Termòmetre de salut comunitària ha estat adaptat al nostre context per la Xarxa AUPA i l' Agencia de Salut Pública de Catalunya en el marc del conveni de col·laboració de la Alianza de Salud Comunitaria.
Us convidem a fer servir aquest Termòmetre per avaluar l'evolució de la salut comunitaria als vostres EAP.
Per rebre les vostres respostes feu un missatge a: [EMAIL]
En la població de 15 anys i més, la prevalença del consum de risc a Catalunya és del 4,5%, a l'Alt Pirineu i Aran és del 6,6%.
Els membres de la Comissió van plantejar diverses problemàtiques relacionades amb el consum d'alcohol i drogues per part de joves al nostre territori i es va arribar a la conclusió que s'havia de treballar en xarxa.
Aquesta xarxa s'hauria d'adaptar a les característiques específiques (orogràfiques, demogràfiques...) de l'Alt Pirineu i Aran.
Crear i implantar una xarxa d'informació i de col·laboració sobre joves i alcohol, que incorpori els diferents agents implicats perquè coneguem i compartim les experiències i intervencions que s'estan realitzant al territori.
Coordinació: Serafí Cadena (Consell Comarcal Pallars Jussà).
Dinamització: Pilar Moralejo (Agència de Salut Pública de Catalunya).
Ajuntament de Tremp, Consell Comarcal de la Cerdanya, Consell Comarcal de l'Alt Urgell, Consell Comarcal del Pallars Sobirà, Consell Comarcal del Pallars Jussà, Consell Comarcal de l'Alta Ribagorça, Hospital del Pallars Jussà (Gestió de Serveis Sanitaris), Hospital de la Cerdanya, ABS Cerdanya, Treball Social de Catalunya, Conselh Generau d'Aran, IDAPA, Departament d'Ensenyament, Departament de Treball, Afers Socials i Famílies (joventut) Departament d'Interior (Mossos d'esquadra), Universitat de Lleida (Facultat de Medicina), Secretaria de Salut Pública, Antisida Lleida i Projecte Home.
Existeixen moltes guies sobre seguretat a la muntanya; aquesta, però, està pensada per als agents locals del territori que reben i parlen amb els visitants, i ofereix consells per informar bé, prevenir accidents i fomentar actituds responsables.
Informadors turístics: D'oficines de turisme, centresde visitants, espais naturals protegits, refugis de muntanya, museus i altres equipaments d'atenció al públic.
Empreses d'activitats turístiques: Agències de viatge, empreses de guiatge, de senderisme, d'ecoturisme, d'activitats a alta muntanya, de barranquisme, etc.
Transport col·lectiu: Taxis, autocars, autobusos, trens, cremalleres, telefèrics, etc.
Comerços i restauració: Bars, restaurants, botigues d'esports i muntanya, botigues d'alimentació, forns de pa, benzineres, etc.
L'objectiu de la guia és orientar els agents locals del territori per tal que puguin oferir als visitants la informació més adequada, completa i rigorosa possible.
Aquesta informació ha de permetre a les persones gaudir de la muntanya amb seguretat i ha de fomentar el respecte vers el medi natural, el patrimoni cultural i la població local.
Els visitants, abans d'anar a la muntanya, s'informen a partir de publicacions, mitjans de comunicació i, sobretot, per internet.
En arribar al destí triat, però, solen demanar informació directa als professionals que els acullen i donen servei; bé sigui per contrastar i certificar la que ja tenen o bé perquè la consideren més fiable.
La comunicació directa entre el visitant i el local pot arribar a ser més efectiva que la informació que puguin rebre o consultar els mateixos visitants de manera autònoma.
És a dir, els agents locals sovint actuen com a prescriptors i constitueixen una peça clau a l'hora de millorar la seguretat dels visitants i prevenir accidents.
Les recomanacions s'organitzen en tres àmbits:
Informar sobre seguretat: Recomanacions per ajudar els agents locals a informar i a conscienciar els visitants en matèria de seguretat a la muntanya, i a fer-ho de manera rigorosa i efectiva.
Està comprovat que la bona informació contribueix a reduir el nombre d'accidents i de rescats.
Fomentar actituds responsables: Aquest tipus de recomanacions van en la línia dels principis del turisme responsable i pretenen fomentar el respecte dels visitants per la natura i el patrimoni local, i les relacions agradables i enriquidores amb la població.
Comunicar de manera efectiva: Segur que bona part dels professionals dedicats a l'activitat turística tenen una gran experiència en tractar la gent; tanmateix, sempre és bo donar un cop d'ull a les pautes que recomanen els experts per aconseguir comunicar de manera més eficaç.
Es tracta de criteris que semblen obvis i de sentit comú, però que no sempre s'apliquen.
És una iniciativa de la comissió del PINSAP a l'Alt Pirineu i Aran, coordinada per l'IDAPA i centrada a treballar sobre l'accidentalitat en muntanya.
El PINSAP —Pla Interdepartamental i Intersectorial de Salut Pública— és una iniciativa liderada pel Departament de Salut de la Generalitat de Catalunya i té per objectiu incorporar la salut a totes les polítiques i arribar a les persones.
El consell territorial consultiu i de coordinació de salut pública de la demarcació de l'Alt Pirineu i Aran es va constituir el 13 de febrer de 2017.
Nota de premsa de la constitució del Consell territorial de l'Alt Pirineu i Aran.
Informació general sobre les funcions, la composició, el funcionament i el marc normatiu dels consells territorials del PINSAP
L'Alt Pirineu i l'Aran fan més segures les sortides a la muntanya.
El Govern presenta una nova guia per ajudar els agents locals a informar els visitants de les zones de muntanya 12-12-2019
Els organismes representats a través dels membres de consell territorial consultiu i de coordinació de salut pública de l'Alt Pirineu i Aran són:
L'any 2017, a Catalunya es van donar 1.118.593 altes d'incapacitat temporal (IT) per contingències comunes, amb una durada mitjana de 32 dies de baixa i 97.069 altes d'IT per contingències professionals amb una durada mitjana de 38 dies de baixa.
En conjunt, en un 9% dels casos la IT va durar més de 3 mesos.
La durada mitjana és més alta en cas de tumors, malalties mentals i malalties del sistema circulatori.
El retorn al treball després d'una absència per motius de salut és una etapa fonamental en l'objectiu de restablir i mantenir la salut de les persones, però a la qual no sempre es dona la importància que té ni s'afronta adequadament, amb conseqüències negatives tant per les persones treballadores, com per les empreses i la societat en general.
Sensibilitzar sobre la importància d'un adequat retorn al treball i promoure unes bones pràctiques que facilitin la reincorporació a la feina després d'una absència per motius de salut.
Elaboració d'una guia de bones pràctiques per al retorn a la feina basada en els següents aspectes:
BONES PRÀCTIQUES PER AL RETORN A LA FEINA DESPRÉS D'ABSÈNCIA PER MOTIUS DE SALUT.
Coordinació: Rafael Panadès (Servei de Coordinació d'Actuacions de Salut Laboral.
Dinamització: Laura Ramírez (Servei de Coordinació d'Actuacions de Salut Laboral.
Consell Català de l'Esport, Departament de la Presidència.
Consell Català de l'Esport, MC MUTUAL, Col·legi Oficial d'Infermeres i d'Infermers Barcelona, Universitat Barcelona, Universitat Pompeu Fabra.
Parc de Salut Mar, Consorci Sanitari de Terrassa, Badalona Serveis Assistencials, SA, Federació de Municipis de Catalunya.
Ajuntament Hospitalet, Federació Catalana Entitats contra el càncer (FECEC), Agència de Salut Pública de Catalunya.
Unitat de Salut Laboral Costa de Ponent, Agència de Salut Pública de Catalunya.
Subdirecció General de Drogodependències i Salut Mental, Direcció General d'Ordenació Professional i Regulació Sanitària.
Subdirecció General d'Avaluacions Mèdiques, Institut Català de la Salut.
Gerència Territorial Metropolitana Nord de l'ICS.
El 25% de la població general té el risc de patir algun trastorn de salut mental en el transcurs de la seva vida adulta.
La prevalença pot augmentar fins al 50% als fills/es de persones amb trastorn mental.
Tenint en compte aquestes dades i prenent de referència altres programes preventius com el Kidstime (Fundació Anne Freud /Clúster de Salut Mental), el FitJove (PINSAP) o la Prescripció social en adults (PINSAP) es prioritza aquesta població de risc en edat escolar amb l'objectiu de possibilitar la integració a entorns comunitaris saludables i resilients com a mesura de protecció de la seva salut mental.
Dissenyar un programa de prevenció secundària de prescripció social a infants de 6 a 12 anys en situació de vulnerabilitat psíquica, fills/es de pares i mares amb transtorn mental greu i/o amb trastorn per consum de substàncies que són atesos als centres de salut mental d'adults (CSMA) o als centres d'atenció i seguiment a les drogodependències (CAS) especialitzats en el tractament de les addiccions.
Coordinació: Montserrat Balcells Forrellad (Fundació Orienta).
Dinamització: Fernando Girón Espot (Cap del Servei de Salut Pública al Baix Llobregat i l'Hospitalet de Llobregat.
Secretaria General de l'Esport (Departament de Presidència), Departament d'Afers Socials, Treball i Família, Departament d'Ensenyament, Departament de Salut, Institut Català de la Salut, Mútua de terrassa, Consorci Sanitari Parc taulí, Fundació Orienta, Consorci sanitari del Maresme, Consorci sanitari de terrassa, Hospital Sagrat Cor, Parc Sanitari Sant Joan de Déu, Ajuntament de Santa Coloma de Gramanet, Ajuntament de l'Hospitalet de Llobregat, Universitat Barcelona, Associació Catalana de Municipis,
El consell territorial consultiu i de coordinació de salut pública de la demarcació de Barcelona es va constituir el 22 de febrer de 2017.
Nota de premsa de la constitució del Consell territorial.
Informació general sobre les funcions, la composició, el funcionament i el marc normatiu dels consells territorials del PINSAP.
Salut a totes les polítiques presenta les primeres iniciatives en Barcelona.
Els organismes representats a través dels membres de consell territorial consultiu i de coordinació de salut pública de Barcelona són:
Associació Catalana de Municipis, Badalona Serveis Assistencials SA, Col·legi de Periodistes de Catalunya, Col·legi Oficial d'Arquitectes de Catalunya, Col·legi Oficial de Farmacèutics de Barcelona, Col·legi Oficial de Metges de Barcelona, Col·legi Oficial de Treball Social de Catalunya ̧ Col·legi Oficial de Veterinaris de Barcelona, Col·legi Oficial d'Infermeres i d'Infermers de Barcelona, Consorci Sanitari de Terrassa, Consorci Sanitari del Maresme, Consorci Sanitari Integral, Consorci Sanitari Parc Taulí, Departament d'Afers i Relacions Institucionals i Exteriors i Transparència, Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació, Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació, Departament de Cultura, Departament de Governació, Administracions Públiques i Habitatge, Departament de Justícia, Departament de la Presidència, Departament de Salut, Departament de Territori i Sostenibilitat, Departament de Treball, Afers Socials i Famílies, Departament d'Empresa i Coneixement, Departament d'Ensenyament, Departament d'Interior, Diputació de Barcelona, Federació de Municipis de Catalunya, Fundació Orienta, Hospital de Mataró, Institut Català de la Salut, Mútua de Terrassa, Parc Sanitari Sant Joan de Deu, Taula d'entitats del tercer sector, Universitat Autònoma de Barcelona, Universitat de Barcelona, Universitat Politècnica de Catalunya.
Aquí trobareu diferents materials amb recomanacions, exemples, accions i intervencions detallades que poden ser útils a l'hora d'organitzar una festa.
La informació s'ha estructurat seguint les tres etapes clau de la planificació: abans, durant i després de la festa.
Per a cada etapa es proposen accions específiques.
Per a cada acció proposada, a les pàgines corresponents a caada etapa trobareu diferents models de documents i altres recursos que poden ajudar a organitzar una festa saludable.
Recordeu que és clau integrar les accions preventives i de reducció de riscos en programes multidisciplinaris que impliquin la comunitat de manera planificada.
Creació d'una taula de coordinació
Creació d'un pla de comunicació
Formació a dispensadors de les barres
Cartes a establiments, entitats i comunitats educatives
9.Progrmació d'activitats sense que incitin al consum
Protocol de mesures preventives de violència sexista
Intervenció d'educadors o grups d'iguals
Barra begudes sense alcohol i espai descans
Seguiment del desenvolupament de la festa