projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Perquè els menors i joves ingressats en el centre coneguin la importància del reciclatge i els recursos existents per dur-lo a terme, així com inculcar-los valors educatius adequats referents al reciclatge i la conservació del medi ambient.
Tots els menors i joves ingressats en el Centre Educatiu Folch i Torres
La finalitat és que els menors i joves ingressats en el centre aprenguin a reciclar correctament tots els residus que es generen en el centre i coneguin els recursos existents per fer-ho.
Els objectius de l'activitat són conèixer els avantatges d'un bon ús dels productes i del tractament de les deixalles, així com motivar els joves a responsabilitzar-se a fer un tractament adequat de les mateixes (especialment, quan aquestes són generades per ells durant les seves activitats quotidianes).
Gestionant de forma correcte, a partir de l'orientació de l'educador, tots els residus que es generen en el centre.
La idea és que aprenguin amb la pròpia pràctica (gestió de residus del centre) i que puguin replicar els aprenentatges adquirits en aquesta experiència en el seu medi personal un cop marxin del centre.
Principalment s'involucren tres espais en aquesta activitat: d'una banda, el conjunt del Centre, de l'altre, el barri on el centre es troba ubicat i, per últim, la deixalleria municipal de Granollers.
A banda dels joves del centre educatiu i els professionals que els acompanyen, només es necessiten bosses i contenidors de reciclatge, i la furgoneta del centre quan cal desplaçar-se a la deixalleria municipal.
Desenvolupament sostenible/ Apropament al medi social / Convivència i diversitat / Habilitats de vida/ Reciclatge / Reutilització de recursos
Per poder oferir una activitat externa al centre dins d'un àmbit prosocial.
Per col·laborar amb una entitat d'àmbit social i a través d'ella arribar a copsar les necessitats de la població.
Hi ha un conveni de col·laboració amb l'entitat.
Per tal d'iniciar un procés de reincorporació al medi, des d'un àmbit prosocial.
Treballar el sentiment d'empatia envers les necessitats de la població i l'acció de voluntariat, com a proposta per al temps d'oci, i conèixer activitats prosocials normalitzadores.
L'activitat individual es du a terme en les instal·lacions de l'entitat Banc d'Aliments de Vilafranca del Penedès; la grupal en els establiments assignats prèviament per la mateixa entitat.
Els que ofereix la mateixa entitat.
Motivar les persones internes a participar en activitats dins el mòdul i fer-se responsables dels materials dipositats dins l'aula.
Que l'intern redescobreixi la seva capacitat relacional des dels valors positius que li pot oferir la convivència.
Creació d'un ambient distès i alegre en el que es pot compartir el joc i redescobrir conjuntament els valors del treball en grup i el plaer de la companyia, per sobre de la competència i la individualitat.
Humans: Educador/a social i grup de tres àvies voluntàries.
És un espai replicable que pot representar una oportunitat i "servir de trampolí" per dur a terme treballs més específics de tractament (treball d'hàbits, responsabilitats...).
Jocs més educatius i adaptats a les persones que participen.
Oci i temps lliure / apropament al medi social / convivència i diversitat / educació en valors / habilitats de temps lliure
Per participar en el manteniment del vincle familiar entre les persones internes i els seus fills durant la seva estada al CP.
Enfocat a interns amb infants i a les seves respectives famílies.
La finalitat és que les famílies i els infants visquin un dia familiar el més semblant possible al que viurien fora del centre penitenciari.
Enfortir el vincle entre infant i progenitor, amb l'objectiu que l'internament al centre penitenciari de la persona causi la menor afectació possible entre la relació mare/pare – fill/a.
Fomentant activitats lúdiques i tallers enfocats a infants i a famílies, on es pretén que les persones internes progenitores interactuïn amb els seus infants i puguin seguir desenvolupant el seu rol de pares en el marc de les activitats.
Es realitza dins del centre penitenciari, normalment en un espai ampli.
Pot portar-se a terme en un espai obert o tancat, on es puguin muntar diferents punts d'activitats i on es pugui organitzar un dinar popular.
Pel que fa als recursos materials, es necessita el material per realitzar les activitats infantils proposades (maquillatge infantil, globus, material per fer polseres, pilotes, material per fer manualitats, jocs, etc.), així com, també, material d'animació, com ara: un equip de música i micròfons.
A més a més, per a l'organització del dinar són necessàries taules, cadires i tots els estris requerits per dinar.
Quant als recursos humans, es necessita un equip de voluntaris (tant de persones internes del centre com externes), que s'encarreguin tant de les activitats infantils, com de l'organització del dinar.
També hi poden participar persones voluntàries, encarregades de l'animació, com ara un grup de pallassos o un mag.
A partir de les valoracions dels propis interns, del voluntariat i dels professionals del C.P.
Creació d'un espai lúdic que aconsegueix representar una "fira infantil" i permet gaudir d'un dia en família.
Participació activa de les persones internes, tant de les persones voluntàries com d'aquelles que gaudeixen del dia familiar amb els seus infants.
Anar valorant les activitats infantils que funcionen més i proposar-ne de noves.
Relacions familiars i socials / habilitats de vida / habilitats de temps lliure / habilitats en l'educació dels fills.
Per desenvolupar la reflexió en els quatre àmbits: pensar, actuar, relacionar-se i trobar sentit.
Obert a totes les persones internes que tinguin necessitat d'aprofundir en elles mateixes i en la seva manera de veure la vida.
El treball individual i en grup d'aquestes actituds permet desenvolupar resiliència davant els reptes i l'estrès.
Intentar aprendre a utilitzar les 16 actituds (humilitat, paciència, satisfacció, alegria, bondat, honestedat, generositat, parla positiva, respecte, perdó, gratitud, lleialtat, aspiracions, principis, altruisme i valentia) en les situacions i contextos diversos de la vida.
Grup petit/mitjà de màxim 8/10 persones, durant una hora de treball setmanal, utilitzant el material amb l'actitud de reflexionar i contrastar amb el grup.
Proposta de treball individual amb cada persona interna i tutoria individual, si s'escau.
La proposta d'activitat inclou: motivació, relaxació inicial, aquietament de la ment.
Treball de respiració (5-10 minuts).
Presentació i explicació de l'actitud a treballar (20 minuts).
Identificació i treball sobre l'actitud prioritària, d'acord amb les necessitats del moment detectades.
Reflexió, debat, contrastació i clarificació en el grup (20 minuts) i valoració i dedicació de l'esforç individual i grupal realitzat.
El treball dura 16 setmanes amb una temporalitat flexible.
Es realitza en una aula del mateix mòdul del centre penitenciari (CP).
Una persona voluntària condueix la sessió emprant com a material fitxes i cartes de les actituds, material fungible, si s'escau, possibilitat d'utilització d'un PC sense connexió a internet.
Avaluació qualitativa i observacional, fitxes de seguiment i qüestionari individual.
Treball individual introspectiu analític i de contrastació en interacció en i amb el grup fonamentalment.
Potenciació de la motivació al canvi
Desenvolupament del pensament / desenvolupament moral i de valors / autocontrol emocional / resolució de problemes / reestructuració cognitiva
Per oferir una alternativa formativa orientada al coneixement d'una professió, en aquest cas la de cambrer de barra i sala.
Per a les persones internes residents a la Unitat Dependent de Can Cònsol que es trobin desocupades i en procés d'inserció laboral.
Per millorar les competències personals i curriculars de les persones internes per tal de disposar de millors possibilitats de trobar una feina.
Amb una metodologia que combina l'aprenentatge dels continguts teòrics bàsics de la professió de cambrer amb la pràctica diària de les tasques bàsiques de la professió, com ara l'organització de la barra, la distribució i preparació de les taules, la preparació de begudes...
També es fa una sortida formativa per ampliar els coneixements del curs (visita a Mont Sant Benet-Fundació Alicia i visita a la Fundació Miranda), així com també pràctiques en establiments de restauració a les acaballes del curs.
A les dependències de la Unitat Dependent de Can Cònsol.
Els recursos materials estan relacionats amb els espais per desenvolupar l'activitat.
En aquest cas s'hauria de disposar d'un espai de formació habilitat com a bar i establiments on realitzar les pràctiques.
Pel que fa als recursos humans, caldria disposar d'una persona formadora especialitzada en la professió de cambrer i una persona formadora per a les competències transversals.
Mostra fotogràfica de diferents moments del curs:
Espai habilitat com a Bar Gallecs i aula de formació del curs
Mostra d'un pica-pica preparat pels alumnes del curs
Sortida formativa a Mont Sant Benet (Bages) i a la Fundació Miranda (Garraf)
Informació i orientació laboral / formació ocupacional / serveis interiors / tallers productius / cambrer
La diversitat de procedències de les persones internes als centres penitenciaris fa necessari oferir espais de coneixement mutu i d'intercanvi.
Aquestes accions estan destinades a interns i internes dels centres penitenciaris, així com, també, a professionals.
La finalitat d'aquestes accions és fomentar en els participants el desenvolupament d'un pensament crític que limiti els preconceptes i prejudicis en les relacions interpersonals, eminentment, en matèria de diversitat cultural.
Les activitats relacionades amb la diversitat religiosa ofereixen un coneixement de les diferents religions, les seves creences i els seus rituals.
També, a través dels grups de diàleg, es possibilita que les persones internes de diferents creences participin en un espai de coneixement i d'intercanvi, que els permet compartir punts de vista i reconèixer creences comunes.
Quant a la mediació intercultural, l'atenció pot tenir un caràcter individual, oferint als interns informacions que donin resposta als seus dubtes o dificultats de comprensió de la normativa o els procediments penitenciaris.
També es fan actuacions de tipus grupal, per tal de donar a conèixer les característiques de les diferents cultures.
Les actuacions es fan a tots els centres penitenciaris de Catalunya.
El servei de mediació intercultural, així com les activitats relacionades amb la diversitat religiosa, estan contractades amb entitats externes.
Apropament al medi social / convivència i diversitat / interculturalitat / religió
Perquè poder disposar d'aules amb material informàtic dins del mòdul facilita i potencia la formació de les persones internes en l'àmbit de la informàtica.
Per a potenciar el coneixement i les habilitats informàtiques dels i les internes, de cara a facilitar la seva alfabetització digital i, en última instància, la seva reinserció.
Mitjançant l'ús d'aules dels mòduls com a espais d'ús comú en relació a la informàtica i la tecnologia.
Als mòduls dels centres penitenciaris.
Competències per a la societat de la informació / Informàtica / Alfabetització digital
Demanar perdó i reconèixer el delicte davant de la família pot ser d'especial dificultat, tenint en compte l'impacte que el delicte ha tingut també en la vida familiar de l'intern.
La sortida es fa amb un sol intern que ha mostrat aprofitament del programa SAC, i va dirigit a la família.
Es repeteix amb tots els interns que sigui necessari.
Treballar aspectes molt rellevants en relació al delicte, com per exemple, el reconeixement i el perdó.
Es realitza una trobada amb la família, l'intern i dos professionals, en format reunió.
A la Comissió de Serveis Socials de Tarragona, en una sala d'uns 9 m2 i en una taula oval amb cadires.
Un vehicle per realitzar el desplaçament fins a la comissió, que és l'espai físic, i dos professionals.
L'entitat Servei Civil Internacional de Catalunya (SCI-Cat) fa l'oferta entre els seus camps de voluntariat internacional i des del CP Joves s'organitza el contingut del treball de camp que es farà durant els 10 dies d'assistència.
Aquest contingut del treball de camp té a veure amb l'accés a activitats lúdiques, esportives, organització d'un hort ecològic, construcció de mobles amb material reciclat i altres activitats que siguin d'interès didàctic i educatiu tant per els interns com per als voluntaris.
El subjecte de la intervenció són els interns del Centre Penitenciari de Joves.
Les finalitats que es persegueixen són l'intercanvi i el procés de coneixement mutu.
Els objectius en relació als interns serien:
Per altre banda els objectius en relació als voluntaris són:
Es creen grups de treball entre els voluntaris i els interns per tal de treballar de forma més individual.
Així, en aquests grups de treball es treballen les diferents activitats que s'hagin programat en la duració d'aquells 10 dies durant tot el matí (9h a 15h).
La llengua vehicular de tota l'activitat és l'anglès.
Hi ha dos professionals (educadors) encarregats de donar acollida, seguiment i atenció als voluntaris durant els 10 dies del camp.
El grup de voluntaris pot variar entre 8 i 15 persones.
Durant els 10 dies laborables que dura el camp, els professionals penitenciaris estan a la disposició dels voluntaris.
Desenvolupament moral i de valors / Habilitats socials / Habilitats de vida / Educació en valors / Habilitats del temps lleure
Els beneficis que aporta l'esport a qui el practica, tant a nivell físic com mental, són socialment reconeguts.
L'esport és força utilitzat com a eina de teràpia i és prescrit pels professionals de la medicina com a remei infal·lible contra algunes dolències.
Igualment, l'esport és emprat mitjançant diverses activitats dirigides amb els interns i les internes dels centres penitenciaris de Catalunya com a eina per vehicular l'energia, per generar les sensacions de benestar que la pràctica d'aquest comporta, i com a eina de transmissió de valors i d'inclusió social.
Per a interns i internes privats/des de llibertat dels diferents centres penitenciaris de Catalunya.
Combatre el sedentarisme i com a millora global de la salut de la persona, tant a nivell físic com mental.
Dissenyant entrenaments a l'interior i l'exterior dels centres penitenciaris per a millorar la condició física de les persones internes, amb la finalitat de participar en curses populars a l'exterior del centre.
A les diferents localitats de la geografia catalana on s'organitzen curses populars i en les quals els centres penitenciaris s'ofereixen a participar.
Monitors i monitores esportius de centres penitenciaris, la Federació Catalana d'Atletisme, l'empresa Champion Chip i la Secretaria general de l'Esport.
Educació en valors / hàbits saludables / oci i temps de lleure / habilitats del temps lleure / esport / running
1) Complien condemna per un delicte violent i van sortir en llibertat definitiva des de 1r o 2n grau penitenciari o mesura de seguretat entre els anys 2010-2013.
2) En el moment de la sortida presentaven una evolució negativa en el centre penitenciari i/o un pronòstic ALT de reincidència violenta segons el criteri del RisCanvi, eina d'avaluació clínica estructurada dels interns que s'utilitza de forma general i sistemàtica en els serveis penitenciaris catalans.
L'estudi ha seguit el conjunt total d'aquesta població (N=365) des del moment de la seva llibertat definitiva fins el 30/5/2016 per saber si havien reincidit, amb un període de seguiment que va d'un mínim de 2,5 anys fins a un màxim de 6.5 anys.
Reincidència penitenciària (nova entrada al sistema penitenciari, sigui com a preventiu o penat) i reincidència en execució penal a la comunitat (casos que cometen un nou fet delictiu amb nova condemna a una mesura penal alternativa –MPA-)
SIJJ (Sistema d'Informació de Mesures Penals Alternatives)
SIPC (Sistema d'Informació Penitenciari Català)
Paquet estadístic IBM SPSS Statistics 17.0
Es pot consultar la recerca sencera al Catàleg d'investigacions.
En total, l'estudi té una mostra de 3.076 persones.
Pels casos de LC, on hi ha garantit un seguiment de 5 anys o més s'ha fet servir la taxa de reincidència penitenciària (reingrés a la presó per un nou fet delictiu.).
Seguiment des de sortida LC el 2012 i fins al 31 de desembre del 2017.
Pels casos de 3r grau i 2n grau filtrat, nombre de persones que es mantenen sense tornar al sistema d'execució penal per la comissió d'un nou fet delictiu (es a dir, ni retorn a la presó, ni a MPA).
Utilitzem aquest concepte de taxa d'inactivitat delictiva perquè el període de seguiment és desigual en cada cas, atenent al temps de compliment de condemna que li restés per complir de de l'any 2012 i fins el moment de la sortida.
La mitjana de seguiment per les persones de LC ha estat de 5,5 anys.
La mitjana per les persones que han sortit en 3r grau ha estat de 3,8 anys.
La mitjana per les persones que han sortit en 2n grau filtrat, de 4 anys.
SIPC (Sistema d'Informació Penitenciària de Catalunya) i el Sistema Informàtic de MPA (Mesures Penals Alternatives) Variables personals, familiars, socials, penals i penitenciàries.
Paquet estadístic IBM SPSS Statistics 22.0
Es pot consultar la recerca sencera al Catàleg d'investigacions.
Presentació de la base de dades que ha permès actualitzar les dades de reincidència penitenciària dels interns que van sortir d'una presó catalana l'any 2010.
A aquests interns se'ls va fer un seguiment per veure si reingressaven a un centre penitenciari català per un nou fet delictiu comès després de la data d'excarceració.
Les dades s'han extret del SIPC (sistema informàtic penitenciari català) i s'ha incorporat la informació que proporciona la base de dades de l'instrument RisCanvi, eina implementada per a l'avaluació i gestió del risc de comportaments violents i trencaments de condemna en la població penitenciària a Catalunya.
S'hi inclouen variables sobre el perfil personal, penal i penitenciari de la població penitenciària catalana.
L'estudi és el quart d'una sèrie de recerques periòdiques sobre el tema que el Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada du a terme des de fa 24 anys.
El primer estudi es va fer l'any 1992 i es va estudiar la població que havia sortit de presó l'any 1987.
Reincidència / presons / perfil del reincident / delinqüència / criminologia
Freqüència d'actualització: única
L'estudi profunditza en el coneixement de la població penitenciària que ha sortit entre els anys 2010 i 2013 des de 1r o 2n grau penitenciari o mesura de seguretat i que en el moment de la sortida presentava una evolució negativa en el centre penitenciari i/o un pronòstic de risc alt de reincidència violenta, segons el criteri del RisCanvi, l'eina d'avaluació estructurada dels interns que s'utilitza de forma general i sistemàtica en els serveis penitenciaris catalans.
L'estudi ha seguit el conjunt total d'aquesta població (N=365) des del moment de la seva llibertat definitiva fins el 30/5/2016 per saber si havien reincidit, amb un període de seguiment que va d'un mínim de 2,5 anys fins un màxim de 6,5 anys.
El concepte que es fa servir de reincidència és el de reincidència penitenciària (nova entrada al sistema penitenciari, sigui com a preventiu o penat) i reincidència en execució penal a la comunitat (casos que cometen un nou fet delictiu amb nova condemna a una mesura penal alternativa –MPA-).
Les dades han estat extretes de SIJJ (Sistema d'Informació de Mesures Penals Alternatives) i del SIPC (Sistema d'Informació Penitenciari Català).
S'ha fet una explotació estadística amb IMB SPSS Statistics 17.0.
Tractament penitenciari / presons / reinserció social /delictes violents / reincidència/ Reinserció social
Freqüència d'actualització: única
Autorització d'acord Llei 37/2007:
Sense llicència associada: sense cap mena de restricció més enllà de les condicions bàsiques establertes en l'article 8 de la Llei 37/2007 sobre reutilització de la informació del sector públic (citació de la font, no alteració ni desnaturalització de la informació i especificació de la data d'última actualització).
Presentació de la base de dades que correspon a la recerca " Taxa de reincidència en la llibertat condicional i d'inactivitat delictiva en 3r grau a Catalunya ".
La recerca ha tingut dues fases: la primera, feta amb l'informe publicat l'any 2014 sobre La llibertat condicional a Catalunya, i aquesta segona, en la que es donen dades de reincidència, cinc anys després i quan ja pràcticament tothom de l'estudi anterior ha estat en llibertat definitiva i es pot avaluar l'eficàcia de la mesura.
En aquesta sèrie de documents es presenten totes aquelles dades referents a les taxes de reincidència en Llibertat Condicional, així com a la taxa d'inactivitat delictiva en d'altres modalitats de compliment de la pena.
Totes les dades s'han extret del SIPC (sistema informàtic penitenciari català) i del Sistema Informàtic de MPA (Mesures Penals Alternatives) i s'ha incorporat la informació que proporciona la base de dades de l'instrument RisCanvi.
Taxa de reincidència en la llibertat condicional i d'inactivitat delictiva a 3r grau a Catalunya
Reincidència / presons / llibertat condicional / delinqüència / criminologia
Autorització d'acord Llei 37/2007:
Sense llicència associada: sense cap mena de restricció més enllà de les condicions bàsiques establertes en l'article 8 de la Llei 37/2007 sobre reutilització de la informació del sector públic (citació de la font, no alteració ni desnaturalització de la informació i especificació de la data d'última actualització).
Presentació de les variables estadístiques descriptives i de reincidència dels joves que van finalitzar una causa judicial l'any 2010 (N=1.437) a Tarragona, Lleida i Girona.
Es presenten per primer cop les variables del SAVRY (instrument de valoració del risc de reincidència en joves) que inclou factors de risc històrics i factors de risc relatius al context social i personal del jove, factors de protecció i les valoracions tècniques globals del nivell de risc de cometre noves reincidències o actes violents.
Juntament amb aquestes variables es recullen d'altres relacionades amb el delicte comés pel jove i les característiques del compliment de la mesura imposada o de la intervenció feta.
El seguiment s'inicia a la sortida dels joves estudiats del sistema de justícia juvenil l'any 2010 i permet saber si han tornat a reincidir en el període comprés en l'estudi (fins el 31 de desembre de 2013) i comparar 3 territoris amb característiques diferents a les que pot presentar la província de Barcelona, que no s'ha inclòs en l'estudi.
Justícia juvenil, adolescència, Tarragona, execució penal, menors
La base de dades recull les dades corresponents a tota la població de joves infractors que van finalitzar un programa de Mediació i Reparació de Menors (MRM) a Catalunya l'any 2008.
A aquests joves se'ls va fer un seguiment per veure si havien reincidit fins el 30 de juny de 2011.
Es recullen variables sociodemogràfiques, dades penals relacionades amb el delicte comès, dades respecte a les víctimes, dades del procediment de la MRM i dades de la reincidència (en els casos en què n'hi ha).
Pels mateixos períodes de seguiment es van recollir dades de 3 grups control (veure recerca ) amb diferents mesures, per poder comparar-los.
Delinqüència juvenil / justícia juvenil / joves / reincidència / mediació / justícia restaurativa/ menors
La base recull dades relatives al temps que triga el sistema penal de menors a donar resposta a les conductes presumptament delictives dels joves que hi arriben.
S'han analitzat els 8.059 procediments oberts a joves infractors a Catalunya l'any 2008 i s'han seguit aquests procediments fins el 31 de desembre de 2011 per saber com han acabat, quin tipus de proposta s'ha fet i el temps que ha trigat tota la tramitació.
S'han recollit, a més, altres dades referides a les característiques dels joves, als fets delictius, al tipus de resolució, al territori que ha gestionat l'expedient, als casos en què s'ha fet mediació i reparació de menors, i altres variables informades a la base que poden aportar informació interessant respecte l'eficiència i eficàcia del sistema.
Delinqüència juvenil / justícia juvenil / joves / justícia penal / administració de justícia / menors