La Muralla de Mataró és la protagonista de les 48 Hores Open Puig i Cadafalch que anualment es celebra a Mataró.
Els motius que dugueren a la seva construcció
Els segrests i violències que constantment causaven els pirates contra els interessos dels cristians del llevant català motivaren la súplica del consell mataroní a la cort per tal que aquesta dotés a la vila de muralles.
Certament, Mataró a inicis del segle XVI era una plaça cobejada per la seva riquesa material i demogràfica però al mateix temps era una presa fàcil per als corsaris, donada la seva poca capacitat defensiva.
L'emperador Carles d'Àustria, en el marc de la seva lluita personal per la pacificació de la mediterrània, condonà al consell Mataroní un deute que la vila tenia amb la cort a canvi que aquesta aixequés les seves pròpies defenses segons la traça de l'enginyer reial Jorge de Setara.
Les obres, superant mil i un entrebancs, s'executaren entre 1569 i 1600 i malgrat que es tractava d'un projecte aixecat ex novo, deixà bona part de la població (paradoxalment la part costanera) fora de l'abric de les seves defenses.
Des del seu inici la muralla aconseguí un efecte dissuasori davant les agressions dels pirates però sobre tot reportà beneficis d'ordre administratiu, diferenciant clarament el dins i el fora i va permetre al consell municipal gestionar el "cordó sanitari" davant dels massa freqüents brots de pesta.
L'amortització de la muralla cinccentista
La documentació del segle XVIII aporta molta informació sobre el procés de degradació, la manca de manteniment i de les incomoditats que ocasionava aquesta fonda cicatriu que encotillava el centre d'una ciutat que feia anys que havia superat urbanísticament el traçat defensiu.
El fet que la ciutat de Mataró no tingués consideració de plaça militar no va impedir mai que arran de l'ombra del mur es construïssin cases, magatzems i tota mena de construccions que poc a poc anaren afeblint cinta murària en cas de setge.
Precisament la construcció de cases més enllà de la muralla i l'ocupació per part de particulars dels passos de ronda interiors i exteriors dels murs invalidaren durant els segles XVII i XVIII la principal raó de ser de la muralla.
Durant el primer terç de la dinovena centúria seguí el procés de degradació de la muralla de l'època de l'emperador Carles d'Àustria i fins i tot en alguns trams se'n dugué a terme l'enderroc autoritzat per l'administració.
Ara bé, la cosa canvià a mitjan segle XIX quan la bel·licositat del moment motivà l'alçament de noves parets de defensa i baluards situats més enllà del vell traçat cinccentista, a fi i efecte de disposar d'una doble cortina defensiva.
Les darrers fortificacions es bastiren durant els anys setanta del segle XIX a causa de l'alçament carlí.
A la dècada dels anys 20 del segle XX es palesà la incompatibilitat del tràfic rodat i la presència de les velles muralles.
Davant d'aquesta situació, l'Ajuntament sol·licità a l'Estat la cessió de la propietat del sòl on hi havia la muralla i aquest la hi lliurà l'any 1936.
Aquell mateix any la Muralla del Tigre i la de Sant Llorenç foren enderrocades, fet que causà que durant la dècada següent el consistori es veiés obligat a indemnitzar els veïns que havien allargat les seves cases i patis fins els llenços del mur.
Les traces dels portals de la muralla del segle XVI
Del projecte original del segle XVI només romanen les traces per a la construcció dels sis portals.
Es tracta de documents extraordinaris per la seva raresa i qualitat gràfica però malauradament el grau informatiu és relatiu atès que encara no s'ha pogut identificar a quina porta correspon cada traça i tampoc es coneix el grau de fidelitat que tingueren les obres finals envers el projecte elaborat sobre el paper.
Tampoc és clara l'autoria de les traces ja que les inscripcions en català dels documents fan dubtar que fossin obra de Jorge de Setara, l'enginyer designat per Carles V per la fortificació de la plaça mataronina.
Aquests alçats s'han conservat històricament al fons de l'Ajuntament de Mataró i enguany (2016) l'Arxiu Comarcal del Maresme n'ha impulsat la seva restauració i consolidació que ha estat encarregada al Centre de Restauració de Béns Mobles de Catalunya.
Inauguració i visita guiada a càrrec d'Alexis Serrano, director de l'Arxiu Comarcal del Maresme:
Divendres 21 d'octubre a les 19 hores
Del 21 d'octubre al 4 de novembre
De dilluns a divendres de 9 a 14 i de 15,30 a 18 hores
Dimarts 25 d'octubre i el dimecres 2 de novembre, a les 12 i a les 16.00 h
Organitzen: Arxiu Comarcal del Maresme Ajuntament de Mataró.
Col·labora: Consell Comarcal del Maresme i Centre de Restauració de Béns Mobles de Catalunya