Aquest conjunt, que agrupa 10 abrics, es localitza en la partida d'Ermites, en el vessant SE de la Serra de la Pietat, també coneguda com Muntanyes de Godall, en la comarca del Montsià, molt pròxim a l'Ermita de la Verge de la Pietat.
La Serra de la Pietat, junt amb la Serra del Montsià i els Ports de Beseit, representa els relleus més meridionals de la geografia catalana.
El dia 31 de març de 1975, alguns membres de l'Equip Infantil d'Espeleologia" del "Centre Cultural Recreatiu" d'Ulldecona, efectuaren la troballa de les primeres pintures d'aquest conjunt rupestre (Abric d'Ermites V).
La troballa es realitzà durant una visita a una petita cavitat localitzada a uns 7 m d'alçada, en les escarpes de la Serra de la Pietat i no gaire lluny de l'ermita de la Verge de la Pietat.
Un dels joves exploradors, Joan Ruiz, observà l'existència d'unes figures vermelles en l'obscur sostre de la cavitat i comunicà la seva troballa a Joaquim Virgili i Josep Querol, membres del "Grup Espeleològic d'Ulldecona", els quals van desplaçar-se al lloc per tal de comprovar l'autenticitat de les pintures.
Posteriorment, Josep i Joaquim Romeu, membres també del G.E.U., portaren a terme les primeres prospeccions localitzant, el dia 27 d'abril del mateix any, dos nous abrics amb pintures rupestres (Abrics d'Ermites IV i VII).
Mesos després, E. Gálvez, assabentat de la notícia de la troballa, informà que durant el transcurs d'unes exploracions arqueològiques a la zona l'any 1950, ell ja havia observat algunes figures en l'Abric d'Ermites IV, conegut també amb el nom de Cova Fosca.
Posteriorment es creà un equip de treball format per membres del G.E.U., de l'Espeleo-Club de Sabadell de l'U.E.S. i de l'Equip de Recerques Espeleològiques del C.E.C., per procedir a l'estudi dels tres abrics amb pintures.
El 4 de maig de 1975, Josep Romeu i Ramon Viñas localitzaren un nou abric (Abric d'Ermites VIII).
L'aparició d'aquest nou panell amb pintures motivà la necessitat de continuar les prospeccions per tota la Serra de la Pietat.
Els dies 10 i 11 de maig, Josep i Joaquim Romeu, Domènec Miquel, Ramon Ten i Ramon Viñas, localitzaren els Abrics d'Ermites I, II i IIIa (aquest últim aleshores denominat III).
Del 17 al 19 de maig, durant els treballs de camp i, concretament durant la realització del alçats topogràfics, Consol Martín descobrí les pintures d'una altra cavitat (Abric d'Ermites VI), que havien passat inadvertides degut a la gran quantitat de microformacions litogèniques que les recobrien.
A finals d'agost de 1975, l'equip de treball donà a conèixer l'existència del conjunt rupestre en la publicació de caràcter informatiu L'Art Prehistòric d'Ulldecona, Ulldecona-Tarragona, editada pel Centre Excursionista de Catalunya amb la col·laboració d'altres entitats.
Posteriorment el conjunt de pintures fou referenciat en d'altres publicacions.
El 27 de desembre de 1975, durant la revisió de les cavitats properes a l'ermita, Ramon Viñas localitzà l'Abric d'Ermites IIIb.
Arran d'aquesta troballa, l'abric III es dividí en IIIa i IIIb.
La primera notícia sobre l'existència d'aquest abric aparegué el mateix any en un article de la Monografia I de la revista "Speleon".
Sota la cornisa que presenta l'Abric d'Ermites V, en les parets mig erosionades de la part externa, Ramon Viñas va descobrir l'any 1980 unes noves pintures rupestres (Abric d'Ermites V exterior).
Aquest nou fris amb pintures rupestres fou esmentat per primera vegada l'any 1986 en la seva Memòria de Llicenciatura.
També a mitjans del 1980, durant unes prospeccions realitzades per Ramon Viñas en col·laboració amb Marc Viñas i Elisa Sarrià, es descobrí l'Abric d'Ermites IX.
Així doncs, amb un total de 10 abrics amb pintures descoberts, concloïa una etapa de cinc anys de prospeccions i treballs a la Serra de la Pietat.
L'any 1986, Ramon Viñas presentà la seva Memòria de Llicenciatura El Conjunto Rupestre de la Serra de la Pietat, Ulldecona-Freginals (Tarragona).
En aquest treball, on es fa una descripció exhaustiva de tots els Abrics d'Ermites de la Serra de la Pietat, s'exposaren també nous detalls com a resultat de la revisió d'alguns d'aquests abrics i es donaren a conèixer les primeres descripcions dels Abrics d'Ermites IIIb, V exterior i IX.
Durant els anys 1988-1989 les pintures foren objecte d'una documentació exhaustiva - quedant pendent, no obstant, la documentació de la part interna de l'Abric d'Ermites VI-, dins el "Projecte Corpus de Pintures Rupestres de Catalunya" portat a terme pel Servei d'Arqueologia del Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya.
És l'abric més meridional de tot el conjunt i es localitza a uns 50 m de l'Abric d'Ermites II.
S'ha instal·lat una tanca i una escala per remuntar fins a la base de la cavitat.
Situat en una cavitat que s'obre a 4/5 metres de la base del cingle.
Les dimensions d'aquesta cavitat són 7 m de llarg, entre 1,40 i 2 m de fondària i entre 1 i 1,5 m d'alçada.
La paret és quasi inexistent i està formada per tota una sèrie de desnivells esglaonats, inclinats cap a l'interior, amb cavitats de tipus alveolars.
Les pintures ocupaven pràcticament tot el perfil de la cavitat, però actualment tan sols es conserva una petita part del fris.
La temàtica principal d'aquest són les escenes de caça, centrades en un grup de cérvols i alguns caprins realitzats en diferents moments.
En total s'han documentat 170 figures, corresponents a figures humanes (arquers, indeterminats, figures femenines), cérvols, arcs i fletxes, quadrúpedes, bocs, caprins, bòvids, possibles cànids, etc. El color de les pictografies va del vermell-castany obscur al castany-vermellós obscur i ennegrit.
Predomina la tinta plana i el traç simple, tot i que també hi ha figures amb tècnica puntiforme i siluetejat.
Quant a l'estil, es combina el naturalista amb el semiesquemàtic.
Localitzat uns metres més amunt de l'Abric d'Ermites IV.
Està protegit per una tanca i hi ha una escala per remuntar fins a la base de la cavitat.
Situat en una cavitat que s'obre a 4 m de la base del cingle, les dimensions de la qual són 7 m de llarg, entre 1,50 i 2 m de fondària i entre 1 i 1,5 m d'alçada.
La irregularitat i escassa superfície de la paret fa pensar en l'elecció del sostre per a l'elaboració del fris.
Les pintures ocupen la part central i interna d'aquest, amb una longitud de 2,67 m i una alçada d'entre 1 i 1,40 m del sòl.
El sostre està molt deteriorat a causa de la configuració litogènica de la roca i el suport es troba disgregat i recobert per microformacions calcàries i matèria orgànica que afecten a totes les pintures.
En total s'han documentat 25 figures, corresponents a arquers, fletxes, animals indeterminats i restes de pigment, d'estil semiesquemàtic-naturalista.
El color de les pictografies va del castany-vermellós obscur al castany obscur i combina la tècnica de traç simple i tinta plana.
Al costat dret de l'Abric d'Ermites II; per arribar-hi cal franquejar la tanca d'aquest.
Situat en una cavitat que s'obre a 4 m de la base del cingle, les dimensions de la qual són 3 m de llargada, 1 m de fondària i 1 m d'alçada màxima.
En aquest abric, tot ell de reduïdes dimensions, la paret és inexistent i el petit sostre arriba de forma inclinada fins el sòl.
Les pintures, 36 motius individualitzats, ocupen 1,16 cm de llargada, 60 cm d'amplada i estan entre 50 i 90 cm del terra.
El sostre/paret és molt irregular i està recobert per matèria orgànica i microformacions calcàries que podrien amagar altres restes.
Les figures corresponen a arquers, figures humanes, animals indeterminats, una cabra, un cervató, traços i restes de pigment, d'estil semiesquemàtic-naturalista.
Les pintures d'aquest fris mostren diferències cromàtiques (vermellós, vermell-castany, vermell-castany fosc, castany-vermellós fosc, castany-violat, castany fosc i negre) i tècniques (traç simple, tinta plana i siluetat).
Cavitat que s'obre a uns 11 m de la base del cingle.
Les seves dimensions són 5 m de llarg, 2 m de fondària i una alçada mitjana d'1 m.
Com en alguns d'aquests abrics, l'escassa superfície de la paret ha fet que s'hagi seleccionat el sostre, o la seva part alta, per tal d'elaborar el fris, situat bàsicament en la part dreta de la cavitat, punt més fondo de l'abric, amb una petita coveta.
Les pintures es localitzen des de l'interior de la coveta, a 60 cm del sòl, segueixen per la part esquerra i pel sostre i, segons les restes, ocupaven la part central.
Dels 11 motius localitzats, únicament 2 -corresponents a arquers i d'estil semiesquemàtic- són clarament identificables.
El color de les pictografies va del castany vermellós obscur al vermellós, i hi ha diferències tècniques (traç simple, tinta plana i digitació).
Constitueix el centre del grup d'abrics del conjunt d'Ermites i és l'únic situat a la base de la cinglera.
Situat en una cavitat que s'obre en la base del cingle, les dimensions de la qual són 20 m d'amplada en la boca, 10 m de profunditat màxima i 8 m d'alçada màxima.
Anteriorment la cavitat havia estat utilitzada per a guardar els ramats, i les parets ofereixen un fort ennegriment per les fogueres dels pastors.
Actualment el sòl de l'abric no presenta sediments, però l'existència de petits fragments de ceràmica a mà entre els blocs de l'entrada, així com la presència d'indústria lítica en els camps immediats, fa pensar en la possibilitat d'un antic dipòsit buidat i destruït pels camperols de la zona per tal d'omplir els bancals.
Les pintures estan agrupades en dos panells encarats, cadascun en un extrem de la boca (zona nord, paret dreta i zona sud, paret esquerra).
En els dos panells s'observa, sobre el suport o les pintures, una substància pastosa ocre que cobrí totalment el fris de la zona nord i parcialment el de la zona sud.
En total s'han documentat 47 figures (14 en la zona sud i 33 en la nord), corresponents a punts, caprins, serpentiformes, ziga-zaga, animals indeterminats, pectiniformes o quadrúpedes i restes (zona sud) i quadrúpedes, un boc, branquiformes, cànids i restes (zona nord).
El color de les pictografies va del castany vermellós obscur al vermellós i l'estil va de l'abstracte a l'esquemàtic i esquemàtic amb trets naturalistes.
La tècnica utilitzada també varia (digitació, tinta plana i traç simple).
A uns 10 m de l'Abric d'Ermites IV o Cova Fosca.
Està protegit per una reixa que no arriba fins el sostre.
La cavitat està situada 7 m per sobre de la base del cingle i les seves dimensions s��n 2,50 m d'amplada màxima de la boca, 3 m de profunditat i 1,50 m d'alçada mitjana.
Majoritàriament, les pintures avui dia visibles ocupen la part més externa del sostre, malgrat l'existència d'algunes restes en el fons i en les degradades parets internes, a uns 50 cm del sòl, revelant que les pintures ocupaven gran part de la cavitat.
S'han documentat 66 figures que composen diferents escenes.
Una de les principals escenes està formada per un grup de cavalls.
Vinculats a aquesta escena, es troben diverses figures d'arquers i algun caprí.
Altres composicions, actualment mig perdudes, estan integrades per animals indeterminats i caprins relacionats amb arquers.
En altres zones s'observen restes d'altres escenes particulars integrades bàsicament per figures humanes.
En general l'estil és figuratiu dins de la línia semiesquemàtica i naturalista i la tècnica de tinta plana i traç simple.
Quant als colors, predominen el vermell-castany, el vermell-castany fosc i el castany-vermellós fosc.
Sota la cornisa que protegeix l'Abric d'Ermites V, a les parets de la part externa.
A les parets mig erosionades de la part externa, sota la cornisa que protegeix l'Abric V, es localitzen, a dreta i a esquerra, petites depressions on encara es poden observar les restes de vàries figures.
La part dreta es localitza al costat de la porta i és necessari arribar fins a la plataforma de l'Abric d'Ermites V per poder observar les pintures.
Per observar les pintures de la part esquerra és preferible no arribar fins a dalt de l'escala.
En total es tracta de 9 figures que corresponen a 4 arquers i restes de pigment de color negre, castany vermellós fosc i vermell-castany, tècnica de traç simple i tinta plana i estil semiesquemàtic.
Situat al mateix nivell que la resta d'abrics excepte el IV.
En aquest punt la cinglera mostra una pendent molt més suau i de fàcil accés.
Les dimensions de la cavitat són 10 m de llarg, 2 m de profunditat i una alçada mitjana que oscil·la entre 1 i 1,5 m.
Les pintures únicament són mig visibles en el costat dret i en l'exterior de l'abric.
També són perceptibles altres restes en la part interna, però aquí el suport de les parets s'ha anat desprenent.
Tan sols s'ha realitzat la documentació de l'extrem dret de la cavitat ja que les restes de l'interior precisen altres tipus de pel·lícula per al seu estudi degut a que el suport està en una fase molt avançada d'alteració.
S'han individualitzat 7 figures corresponents a 3 arquers amb les eines corresponents i restes de pigment, de color vermell-castany fosc i estil semiesquemàtic amb trets naturalistes.
La tècnica és de tinta plana i traç simple.
Situat al mateix nivell que la resta d'abrics (excepte l'abric IV).
En aquest indret la cinglera mostra una pendent molt més suau a la base i és de fàcil accés.
A uns 5 m a l'esquerra de l'Abric VIII i a uns 20 m de l'Abric VI.
Les dimensions de la cavitat són 7 m de llarg, 3 m de profunditat i una alçada mitjana que oscil·la entre 1 i 1,5 m.
En diferents punts de la cavitat s'adverteixen restes de pigment que es confonen amb les restes de matèria orgànica fossilitzada.
A l'extrem de la paret esquerra, s'observen fragments de figures i en el sostre de la zona dreta, una petita composició d'arquers i figures humanes mig descrostades i recobertes en part per matèria orgànica negra.
Es van individualitzar 9 figures corresponents a un arquer - adornat amb plomes al cap, amb les cames engalanades amb penjolls per sota del genoll i amb les eines corresponents (gran arc i un feix de fletxes)-, una altra figura humana que sembla d'un moment posterior a la figura anterior, un animal indeterminat, un arc i restes de pigment, de color castany fosc, castany-rogenc, vermell-castany fosc, vermell-castany, castany-vermellós i vermellós, i d'estil naturalista.
La tècnica utilitzada és de tinta plana i traç simple.
A uns 120 m de l'Ermita de la Verge de la Pietat, per damunt d'aquesta i a d'un gran abric que conté una basa en el seu interior.
La cavitat dista uns 120 m de l'ermita, està situada al mateix nivell que els abrics VI al IX i a l'esquerra d'un gran abric que conté una bassa en el seu interior.
Està formada per una paret protegida per una escassa visera.
Les seves dimensions són 8 m de llarg, 1,50 m de profunditat i 5 m d'alçada.
La major part de les pintures es troben en la part alta i sobre un bloc adherit al sostre que està a punt de desprendre's.
També es localitzen pintures en diferents llocs d'aquesta paret, tota ella formada per nombroses valves de "Toucasies" de color gris blavós.
El grup de pintures més ben conservat es troba a l'extrem superior dret, mentre que les figures de la meitat superior, menys protegides, presenten un nivell avançat de deteriorament a causa dels fenòmens erosius i les microformacions calcàries.
S'han individualitzat 38 figures corresponents a arquers - adornats amb plomes al cap i amb les eines corresponents -, quadrúpedes, diversos animals (cabres, cèrvids, caprins, un carnívor, etc.) i restes de pigment, de color negrós, vermellós i vermell-castany fosc i d'estil naturalista.
Les figures presenten diferències tècniques, (majoritàriament tinta plana i traç simple, tot i que també hi ha siluetejat i ratllat).
Situat en l'extrem dret, és l'abric més proper a l'Ermita de la Verge de la Pietat.
La cavitat dista uns 100 m de l'ermita i està situada al mateix nivell que els abrics VI al VIII, després d'un gran abric que conté una bassa en el seu interior.
Les seves dimensions són 1 m de llarg, 0,50 m de profunditat i 1,50 m d'alçada.
Les pintures es localitzen en una concavitat circular de la part alta, molt destruïda pel descrostament del suport i recoberta de microformacions calcàries.
S'han individualitzat 13 motius corresponents a 6 figures humanes (4 clarament arquers), traços i restes de pigment majoritàriament de color vermell-castany fosc i tècnica de tinta plana i traç simple.
L'estil de les figures és semiesquemàtic.