projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Actualització a setembre de 2020.
Les empreses alimentàries, han estat establiments designats com a essencials per al subministrament d'aliments i no han aturat les seves cadenes de producció i distribució des de l'inici de la pandèmia.
A la vegada, en un context de pandèmia i d'emergència sanitària, cal garantir la deguda protecció de la salut de totes les persones que intervenen en el sistema de producció, de manipulació i de transport de la matèria primera i dels productes elaborats.
En el marc de les mesures de contenció de la transmissió de la COVID-19, la recomanació per a les empreses alimentàries és seguir les normes generals de seguretat alimentària i les normes de prevenció de la malaltia que facilitin a les autoritats competents contenir la propagació del virus.
És fonamental respectar totes les recomanacions per evitar generar cadenes de transmissió de la malaltia entre els treballadors dins de l'establiment; per tant, cal aplicar al màxim les mesures de prevenció contra el risc d'infecció per la COVID-19.
Actualització a setembre de 2020.
Les empreses del sector càrnic inclosos els escorxadors, han estat establiments designats com a essencials per al proveïment alimentari i no han aturat les seves cadenes de producció i distribució des de l'inici de la pandèmia.
A la vegada, en un context de pandèmia i d'emergència sanitària, cal garantir la deguda protecció de la salut de totes les persones que intervenen en el sistema de producció, manipulació i transport de la matèria primera i productes elaborats.
En el marc de les mesures de contenció de la transmissió de la COVID-19, la recomanació per a empreses alimentàries és seguir les normes generals de seguretat alimentaria i les normes de prevenció de la malaltia que vagin facilitant les autoritats competents per contenir la propagació del virus.
D'acord amb l'Autoritat Europea de Seguretat Alimentària (EFSA) actualment no hi ha evidència que els aliments siguin una font o via probable de transmissió del virus SARS-CoV-2.
Científics i autoritats de tot el món estan supervisant la propagació del virus i no hi ha hagut informes de transmissió a través d'aliments.
La transmissió del virus és per contacte directe entre persones a través de gotes respiratòries de més de 5 micres i/o per contacte amb superfícies i altres fómits contaminats amb el virus, per tant dins de l'àmbit de les indústries aquest problema cal abordar-lo des de la perspectiva dels riscos laborals.
És fonamental que tots els treballadors i responsables de la indústria alimentària estiguin informats i formats sobre les mesures d'higiene i d'autoprotecció, doncs pel contrari pot haver transmissió de COVID-19 entre persones dins de l'empresa.
La detecció precoç de les persones amb COVID-19 i la ràpida identificació i l'aïllament dels contactes estrets és fonamental per mantenir el control de la pandèmia.
És imprescindible identificar en cada etapa el risc d'exposició al coronavirus SARS-CoV-2 i incorporar les mesures preventives per evitar-los i, el més important, identificar els responsables de fer-los complir.
Si hi ha errors en qualsevol punt o etapa, es veurà afectada tota l'activitat i haurà un pèrdua de seguretat amb possible transmissió del virus.
És molt important respectar totes les recomanacions per evitar generar cadenes de transmissió de la malaltia entre els treballadors dins de l'establiment, per tant, aplicar al màxim les mesures de prevenció davant els risc de la COVID-19.
Els establiments dels sector de la restauració tenen l'obligació d'informar als consumidors la presència en els aliments d'ingredients que causen al·lèrgies i intoleràncies, i evitar la contaminació accidental amb al·lèrgens que estiguin presents en altres productes d'acord el Reglament (UE) 1169/2011, sobre la informació alimentària facilitada al consumidor i,a nivell de l'Estat Espanyol, el Reial decret 126/2015 pel qual s'aprova la norma general relativa a la informació alimentària dels aliments que es presentin sense envasar per a la venda al consumidor final i a les col·lectivitats, dels envasats en els llocs de venda a petició del comprador, i dels envasats pels titulars del comerç al detall.
S'ha d'informar de la presència en els aliments de les següents substàncies o productes que causen al·lèrgies i intoleràncies (annex II del Reglament 1169/2011):
Cereals que contenen gluten: blat, ordi sègol, civada, espelta, kamut.
Crustacis i productes que contenen crustacis
Peix i productes que contenen peix
Cacauet i productes que contenen cacauet
Soja i productes que contenen soja
Llet i els seus derivats (inclosa la lactosa)
Fruita seca de clofolla: ametlles, avellanes, nous, anacards, pacanes, nous del Brasil, festucs, macadàmies i nous d'Austràlia.
Grans de sèsam i productes que contenen grans de sèsam
Anhídrid sulfurós i sulfits en quantitats superiors a 10 mg/kg o 10 mg/L (SO2)
Tramussos i productes a base de tramussos
Mol·luscs i productes a base de mol·luscs
L'objectiu de la informació sobre al·lèrgens és facilitar als consumidors sensibles tota la informació necessària sobre la composició dels productes per prevenir reaccions adverses.
La informació es pot proporcionar de forma oral, però sempre s'ha de disposar de manera escrita o en suport electrònic al mateix establiment i ha d'estar a disposició del personal de l'establiment, de les persones consumidores que la sol·licitin i també de les autoritats de control.
Per facilitar als professionals de la restauració a complir amb aquesta obligació d'informar al consumidor sobre la presència de substàncies o aliments que poden provocar al·lèrgies o intoleràncies en els plats que preparen, des de l'Agència Catalana de Seguretat Alimentària s'ha elaborat un document esquemàtic: Informació d'al·lèrgens en els establiments de restauració ACSA 2018.
A Catalunya, el sector de la restauració malbarata unes 40.000 tones d'aliments anualment, que representen uns costos al voltant de 400 milions d'euros.
El sector de la restauració pot contribuir a la lluita contra el malbaratament alimentari fent que els excedents alimentaris consumibles que no poden comercialitzar arribin a les persones beneficiàries, a través de les entitats socials.
Perquè aquests excedents alimentaris es puguin aprofitar de debò, cal manipular-los de manera segura i posar tots els mitjans que tinguem a l'abast per reduir el risc d'intoxicacions.
Per això, s'ha elaborat la Guia de Pràctiques Correctes d'Higiene per a l'aprofitament segur del menjar en la donació d'aliments com a eina perquè els excedents alimentaris consumibles que no es comerciatzen arribin a les persones beneficiàries, a través de les entitats socials, en les millors condicions possibles.
L'Organització Mundial del Comerç (OMC) és l'única organització internacional global que s'ocupa de les regles del comerç entre les nacions.
Els seus acords són els acords de l'OMC, negociats i signats pel gruix de les nacions comercials del món i ratificats en els seus parlaments.
L'objectiu és garantir que el comerç flueixi de la manera més fluida, previsible i lliure possible.
L'objectiu principal de l'OMC és obrir comerç en benefici de tots.
L'OMC disposa d'un sistema global de cerca on line d'informació sobre les mesures sanitàries i fitosanitàries (innocuïtat dels aliments i salut i seguretat d'animals i plantes).
El Sistema de Gestió de la Informació Sanitària i Fitosanitària (SF) és una font completa que permet als usuaris obtenir i seguir informació sobre les mesures que els governs membres han notificat a l'Organització Mundial de Comerç (OMC), les preocupacions comercials específiques plantejades, els documents del Comitè de Mesures Sanitàries i Fitosànitaries (MSF) de l'OMC, els serveis d'informació nacionals dels governs membres i la gestió que en fan les autoritats de les notificacions.
La versió pública del sistema, disponible a través del lloc web de l'OMC, pretén ajudar els governs membres i altres parts interessades a trobar la informació SF d'acord amb les seves necessitats específiques.
El sistema permet fer cerques basades en una varietat de criteris com ara grups geogràfics, codis de producte, períodes, i, paraules clau, etc.
El Comitè de Seguretat Alimentària Mundial (CSA) és l'única plataforma de múltiples parts interessades dins el sistema de les Nacions Unides dedicada a la coordinació mundial en matèria de seguretat alimentària i nutrició.
El Comitè dóna suport a processos dirigits pels països a fi d'eliminar la fam i garantir la Seguretat alimentària i la nutrició per a tothom.
La seva tasca és ajudar els països a assolir els Objectius de Desenvolupament Sostenible (SDG), i la seva funció està reconeguda en l'Agenda 2030 per al Desenvolupament Sostenible.
Està integrat per països que són membres de les Nacions Unides, organismes i òrgans de les Nacions Unides amb un mandat relacionat amb la seguretat alimentària i la nutrició, la societat civil, associacions del sector privat i fundacions filantròpiques, institucions financeres internacionals i regionals i sistemes internacionals d'investigació agrícola.
El Comitè rep el suport conjunt dels tres organismes amb seu a Roma: l'Organització de les Nacions Unides per a l'Alimentació i l'Agricultura (FAO), el Fons Internacional de Desenvolupament Agrícola (FIDA) i el Programa Mundial d'Aliments (PMA).
El CSA ha elaborat el Marc estratègic mundial per a la seguretat alimentària i la nutrició (MEM), que conté totes les directrius i recomanacions en matèria de polítiques elaborades pel Comitè, els marcs generals que guien la seva tasca i informació sobre les causes bàsiques de la fam.
Els establiments de restauració han de proporcionar informació als consumidors sobre les substàncies o aliments que poden provocar al·lèrgies o intoleràncies a fi de prevenir qualsevol reacció adversa; per això, el personal dels establiments de restauració ha de conèixer els ingredients dels seus plats i els ha d'identificar.
Aquest document va dirigit als professionals de la restauració per ajudar-los a complir amb l'obligació d'informar al consumidor sobre la presència de substàncies o aliments que poden provocar al·lèrgies o intoleràncies.
1/De quins al·lèrgens s'ha d'informar?
2/Com s'han d'identificar els al·lèrgens de cada plat elaborat?
3/Com s'ha d'informar al consumidor?
Normes alimentàries internacionals
El Codex Alimentarius (expressió llatina que significa «codi alimentari») és una col·lecció de normes, directrius i codis de pràctiques internacionals en matèria d'aliments creades per la Comissió del Codex Alimentarius.
La Comissió del Codex Alimentarius va ser creada (1963) per l'Organització de les Nacions Unides per a l'Agricultura i l'Alimentació (FAO) i l'Organització Mundial de la Salut (OMS) per a desenvolupar normes alimentàries, reglaments i altres textos relacionats sota el Programa Conjunt FAO/OMS de Normes Alimentàries.
La Comissió del Codex adopta normes relatives a productes, codis de pràctiques, límits màxims d'additius, contaminants, residus de plaguicides i medicaments veterinaris, que són elaborades per comitès especialitzats i grups de treball.
Les seves normes contribueixen a l'harmonització legislativa internacional.
L'objectiu principal del Codex Alimentarius és protegir la salut dels consumidors i assegurar pràctiques equitatives en el comerç d'aliments.
El Codex Alimentarius serveix de base per a moltes normes alimentàries nacionals i reglamentacions connexes.
El Codex Alimentarius és especialment pertinent per al comerç alimentari internacional, el qual necessita unes normes alimentàries uniformes que protegeixin els consumidors.
La donació d'aliments o redistribució alimentària forma part, d'una banda, de l'estratègia per reduir el malbaratament alimentari i d'altra de la solidaritat de la nostra societat davant la situació de crisi dels darrers temps.
L'aprofitament dels aliments s'emmarca dins dels objectius de l'Agenda 2030 per al desenvolupament sostenible, que té entre altres objectius acabar amb la fam i assegurar l'accés a l'alimentació.
Perquè aquests excedents alimentaris es puguin aprofitar de debò, cal manipular-los de manera segura i posar tots els mitjans que tinguem a l'abast per reduir el risc d'intoxicacions.
Aquesta Guia de Pràctiques Correctes d'Higiene per a l'aprofitament segur del menjar en la donació d'aliments vol ser una eina perquè els excedents alimentaris consumibles que no es comercialitzen arribin a les persones beneficiàries, a través de les entitats socials, en les millors condicions possibles.
Substitueix a la versió de 2013, la GPCH per a l'aprofitament segur del menjar en els sectors de la restauració i comerç minorista, respecte a la qual actualitza i amplia continguts, incorpora noves casuístiques en la donació i dedica un espai destacat a les dates de consum ja que un percentatge considerable de la població no entén el significat de les dates que hi figuren als envasos, la qual cosa és determinant per a la gestió del malbaratament alimentari.
Algunes persones tenen sensibilitat o al·lèrgia al gluten.
Petites quantitats d'aquesta proteïna poden provocar-los reaccions adverses i afectar la seva salut.
Per això cal garantir la seva absència en els plats que elaborem.
Els cereals que contenen gluten són: blat, sègol, ordi, civada, espelta, kamut, les varietats híbrides i els derivats, però també cal tenir en compte que altres ingredients transformats poden contenir-ne com a subingredient, per la qual cosa haurem de verificar la composició dels productes abans d'elaborar-los.
Els responsables i els treballadors d'establiments de restauració i detallistes han de ser conscients que es tracta d'un problema de salut sobre el qual tenen una responsabilitat directa.
Només cal seguir algunes regles bàsiques per donar garanties i evitar problemes.
El Reglament (UE) 1169/2011, de 25 d'octubre, sobre la informació alimentària facilitada a les persones consumidores estableix la necessitat d'identificar els catorze grups d'aliments que poden provocar al·lèrgies o intoleràncies a les persones consumidores i que s'esmenten a l'annex II, quan aquests grups d'aliments es fan servir en el procés de fabricació o preparació d'un producte alimentari.
Consells per emmagatzemar correctament els aliments a la nevera
Tracteu la llet crua amb seguretat
Consells per a la preparació d'aliments amb ou
Recomanacions per a la recollida de bolets
Consells de seguretat alimentària per al consum de la carn de caça de senglar
Consells en casos d'emergències
Recomanacions d'higiene de fruites i hortalisses en la restauració
Com fer servir el lleixiu per la desinfecció de vegetals a la restauració
Informació sobre al·lèrgies i intoleràncies
Consells de seguretat alimentària per a tastos gratuïts de promoció comercial
Tots els operadors de les empreses d'alimentació han de posar en pràctica senzills passos per gestionar l'acrilamida dins dels seus sistemes d'autocontrol per reduir els nivells d'acrilamida en els aliments.
L' acrilamida és una substància química que es forma en cuinar o processar aliments rics en midó, com per exemple patates fregides, pa, brioxeria o productes empanats, quan són sotmesos a altes temperatures com, per exemple, quan es fregeixen o es cuinen al forn.
Aquesta substància pot augmentar el risc de desenvolupar càncer en consumidors de totes les edats.
El Reglament (UE) 2017/2158 de la Comissió, de 20 de novembre de 2017, pel qual s'estableixen mesures de mitigació i nivells de referència per reduir la presència d'acrilamida en els aliments determina que calen mesures de reducció de l'acrilamida per als productes següents:
Per això estableix un conjunt de mesures de bones pràctiques (mesures de mitigació) que han d'aplicar obligatòriament els explotadors d'empresa alimentària que produeixin i comercialitzin aquests productes alimentaris, inclosos els que realitzen activitats de venda o subministrament només a establiments de venda al detall, que van encaminades a reduir els nivells d'acrilamida en aquests productes.
Per verificar l'eficiència de l'aplicació d'aquestes mesures, el Reglament també estableix normes de mostreig i anàlisi i defineix uns nivells de referència de la presència d'acrilamida que serveixen d'indicadors dels resultats de l'aplicació de les mesures en aquestes categories d'aliments.
Les mesures de reducció estan definides de manera separada en funció del tipus d'operador al qual van dirigides i per categoria d'aliment, i malgrat que varien en els diferents productes, es poden agrupar en:
De manera general, els explotadors d'empresa alimentària hauran de registrar les mesures aplicades, establir un programa de mostreig i anàlisi dels nivells d'acrilamida en els aliments i, en cas que se superin els valors de referència, hauran de revisar les mesures de mitigació aplicades i adaptar els procediments i els controls per tal d'assolir nivells d'acrilamida que siguin els més baixos raonablement possibles, o inferiors.
Les mesures a aplicar són diferents segons el tipus d'empresa:
Preparació segura del Sushi a la restauració
Recomanacions per a la preparació segura del Sushi
Del restaurant a casa: Emporta't amb seguretat els aliments que no has consumit
Les Guies de pràctiques correctes d'higiene són una eina que us ha d'ajudar a aplicar els autocontrols en l'empresa alimentària amb la finalitat de garantir la qualitat i la seguretat alimentària de l'aliment que produïm.
Ajuden a controlar els perills i a demostrar el compliment de les normes.
Les guies estan reconegudes de manera oficial per l'Agència de Salut Pública de Catalunya, i esdevenen un document de referència pel que fa als requisits que ha de complir qui està al capdavant del restaurant o del vehicle de restauració mòbil, i alhora per qui ha de fer el control.
Les empreses del sector de la restauració poden acollir-se voluntàriament a regular el seu establiment d'acord amb les normes fixades en aquestes guies.
L'Autoritat Europea de Seguretat Alimentària (EFSA) ha publicat (novembre de 2018) un Sistema "simplificat" de gestió de la innocuïtat dels aliments (FSMS en les seves sigles angleses) destinat a petites empreses minoristes, que inclouen els centres de distribució minoristes, supermercats, restaurants (inclosos bars i altres activitats de restauració) i per a les donacions d'aliments.
Aquest sistema simplificat significaria que no es requereix que els minoristes tinguin un coneixement detallat dels perills específics, només han de ser conscients que hi ha perills biològics, químics i físics o certs al·lèrgens que poden estar presents en els aliments.
A més, han de conèixer que el fet de no dur a terme activitats de control clau, com la separació de productes crus de productes cuinats, pot representar un risc per als consumidors.
També inclou pautes per verificar que els aliments donats siguin segurs, com el control de la vida útil, el manteniment de la cadena de fred i maneres d'assegurar la comunicació entre el donant i els destinataris.
Aquest document, Hazard analysis approaches for certain small retail establishments and food donations: second scientific opinion, ha estat traduït al castellà, de manera no oficial, per l'Agència Espanyola de Seguretat Alimentària i Nutrició (AESAN).
Traducció no oficial de l'Opinió d'EFSA (AECOSAN) (EFSA 2018)
Per garantir la seguretat dels aliments que es serveixen a la restauració és imprescindible seguir i complir unes bones pràctiques de manipulació.
Les empreses del sector de la restauració tenen l'obligació, com qualsevol altra empresa alimentària, de desenvolupar i implementar sistemes de gestió de la seguretat alimentària, generalment basats en els prerequisits (PRP) i en l'anàlisi de perills i punts de control crític (APPCC).
No obstant això, això pot ser especialment difícil per als petits establiments de venda al detall d'aliments, on la manca d'experiència i altres recursos poden limitar el desenvolupament i la implementació de sistemes de gestió de la seguretat alimentària efectius.
Per poder complir els requisits legals de seguretat i higiene dels aliments establerts a la normativa, disposeu de les Guies de Pràctiques correctes d'higiene.
L'Agència Catalana de Seguretat Alimentària (ACSA) disposa d'un consells útils per preparar els aliments amb seguretat i un conjunt de material destinat al sector d ela restauració.
La data de caducitat ens indica fins a quina data l'aliment es pot consumir amb seguretat.
No consumiu cap producte si ha superat la data de caducitat.
Quan s'acosti la data de caducitat consumeix l'aliment, cuina'l i/o congela'l, ja que un cop depassada la data de caducitat l'aliment no s'ha de consumir perquè no és segur.
La data de consum preferent ens indica fins a quina data l'aliment té la qualitat esperada.
Un cop depassada la data de consum preferent l'aliment encara és segur, de manera que el pots consumir seguint sempre aquests criteris:
Trobem aquesta data en molts congelats, aliments secs com pasta i arròs, conserves, oli, xocolata, etc. Són aliments que no es fan malbé si es conserven adequadament.
Després d'obrir un producte amb data de consum preferent haurem de seguir rigorosament les instruccions següents: "Consumir en X dies després de l'obertura".
De manera orientativa, un cop depassada la data de consum preferent l'aliment encara es manté en un estat satisfactori almenys durant aquests períodes:
No és el mateix data de caducitat i data de consum preferent.
Les begudes energètiques són refrescos excitants que contenen gran quantitat de cafeïna i altres substàncies com ara taurina, glucoronolactona, inositol, vitamines, sucres...
Pel que fa al contingut en cafeïna, una llauna (330ml) de beguda energètica correspon a dues tasses de cafè exprés.
No consumeixis begudes energètiques simultàniament amb alcohol.
Les begudes energètiques associades al consum d'alcohol, han provocat casos de reaccions adverses com ara insomni, hipertensió, ansietat, deshidratació, convulsions, arítmia i trastorns cardíacs greus arreu del món.
La cafeïna no és antagonista dels efectes de l'alcohol i emmascara els símptomes de l'embriaguesa, cosa que pot comportar una reducció de la percepció de l'estat d'intoxicació alcohòlica i incrementar el risc de patir efectes adversos.
Han d'evitar el consum de begudes energètiques els grups de població següents:
Si es fa alguna activitat física intensa, no s'han d'utilitzar les begudes energètiques per reposar líquids.
La cafeïna té efectes diürètics que alteren l'equilibri electrolític i poden fer augmentar el risc de deshidratació.
Cal beure aigua o altres begudes per a esportistes comercialitzades amb aquesta finalitat.
Cal recordar que les begudes energètiques no s'han de confondre amb les begudes isotòniques o per a esportistes, dissenyades per recuperar els hidrats de carboni i/o electròlits després d'activitats amb desgast muscular intens.
Amb l'arribada del bon temps augmenten les barbacoes i pícnics que ens permeten gaudir dels aliments i la bona companyia en un entorn agradable.
Les elevades temperatures i el temps transcorregut entre que es prepara el menjar i es consumeix poden afavorir el creixement microbià i causar una toxiinfecció alimentària.
Mantenir la cadena del fred i respectar les normes d'higiene durant la preparació i la conservació del menjar ajuda a garantir la seguretat dels aliments.
...Depèn de nosaltres que tot vagi bé.
El manipulador d'aliments és aquell que, per raó de la seva activitat laboral, té contacte directe amb els aliments durant la seva preparació, fabricació, transformació, elaboració, envasat, emmagatzematge, transport, distribució, venda, subministrament i servei.
Des de l'any 2011 no hi ha una norma europea o nacional que reguli de forma específica els requisits de la formació dels manipuladors d'aliments (continguts, exàmens, docents, carnets o acreditacions oficials).