En el trànsit del PRECAT al PINFRECAT (2011-2018) la situació ha canviat substancialment amb nous escenaris on la gestió de residus ha patit canvis significatius els darrers anys, amb un creixement progressiu del sector dels residus (6% PIB), la finalització dels mercats de recursos a baix preu i la necessitat d'abordar des de tots els àmbits la crisi climàtica amb una major consciencia.
Per gestionar aquests nous escenaris, es preveu emprar noves eines com ara el PRECAT20 (Programa general de prevenció i gestió de residus i recursos de Catalunya 2020) i el PINFRECAT20 (Pla territorial sectorial d'infraestructures de gestió de residus municipals de Catalunya 2020).
I fins al 2018 s'han aconseguit algunes fites:
Consens i impuls de la fiscalitat de residus municipals (RM):
Gestió de residus municipals (evolució 2011-2018).
Amb unes noves directives europees
Pel que fa a la directiva abocadors del 2018, cal posar èmfasi en els residus municipals destinats a abocador, tenint en compte la situació que es mostra al gràfic.
En aquesta directiva s'estableix que no està permesa la deposició de residus sense tractament previ, i les restriccions per portar a l'abocador residus recollits selectivament.
Cap al "no abocament" de qualsevol residu susceptible de ser valoritzat (des de 2030)
Quan la Directiva d'envasos i residus d'envasos (2018), en xifres, amb objectius ambiciosos per als plàstics i nous objectius d'alumini.
En relació al reciclatge de residus municipals, reforçament de l'obligació de recollida selectiva per afavorir el reciclatge d'alta qualitat; els estats membres han de justificar les derogacions.
Recollida selectiva d'almenys paper, metall, plàstic, vidre, biorresidus (2023), residus perillosos i residus tèxtils (2024).
La fiscalitat dels residus a Catalunya basada en un doble incentiu: bonificació + penalització
Aquest binomi ha demostrat ser un eficaç instrument per avançar.
Ara cal continuar evolucionant i perfeccionant l'instrument, de manera que el cànon per la deposició de residus incrementi per evitar que es depositin i l'augment hauria d'ésser el que es mostra la figura.
Així doncs si es vol avançar en prevenció i recollida selectiva dels residus municipals cal una fiscalitat progressista i més justa ["Recomanació" de la Comissió Europea a Espanya (2017)], amb taxes específiques per a la gestió dels residus: individualització i identificació per tenir responsabilitat compartida.
Taxa justa (aplicació del principi "qui contamina paga") i per tant pagament per generació (PXG) o pagament per aportació / participació (PxA) (PxP)).
Tot això per assegurar la robustesa jurídica i la transparència.
El passat setembre de 2018, i en el marc de la Cimera Global d'Acció Climàtica, el govern de Catalunya va subscriure la Declaració Avançant cap al Residu Zero, promoguda per l'associació C40, per la qual els signataris es comprometen a avançar cap a ciutats de zero residus mitjançant:
El mes de març de 2019, Catalunya s'ha adherit al New plastics economy global commitment, un compromís impulsat per la Fundació Ellen Mac Arthur, en col·laboració amb el Programa de les Nacions Unides per al Medi Ambient, per ajudar a eliminar la contaminació per plàstics a escala global.
Un compromís que han signat, hores d'ara, més de 350 empreses i governs de tot el món per eliminar els envasos innecessaris o d'un sol ús i per innovar per garantir-ne la reutilització o el reciclat.
El 2018, en l'escenari de recollida selectiva bruta (RSB), on 294 municipis (31 % del total) superen el 50% de recollida selectiva 129 municipis (14 % del total) superen el 60% de recollida selectiva.
En el cas de la recollida porta a porta a Catalunya, a setembre de 2019 ja hi havia 209 municipis i prop de 70 que estan preparant la seva implantació.
En Francesc Giró va descriure gràficament les millores que suposa en l'RSB de les diverses fraccions de residus municipals [URL] diferenciant la recollida selectiva en contenidor i porta a porta (2018).
També va fer un resum de la Directiva UE 2018/851 del Parlament Europeu i del Consell de 30 de maig de 2018 per la qual es modifica la Directiva 2008/98/CE de residus, i que entre d'altres té les característiques següents:
Així com la decisió d'execució (UE) 2019/1004 de la Comissió de 7 de juny de 2019 per la qual s'estableixen normes relatives al càlcul, la verificació i la comunicació de dades sobre residus de conformitat amb la Directiva 2008/98 /CE del Parlament Europeu i del Consell i per la qual es deroga en la Decisió d'Execució C (2012) 2384 de la Comissió:
Projecte RECA I U és el Pilot de REcollida amb Contenidors amb control d'Accés i Identificació de l'Usuari a partir de targetes personalitzades.
És un projecte pilot liderat pel Consorci del Bages, amb la participació dels Ajuntaments de Balsareny, Rajadell i Sant Fruitós de Bages, per provar un sistema alternatiu al porta a porta en aquests àmbits.
Pel que fa a la tecnologia, hi ha un sistema tecnològic de control d'accés amb identificació d'usuari i que inclou tant la mecatrònica per als contenidors con el programari de recollida i tractament de dades.
Gràficament es poden veure els resultats després de 10 mesos d'implantació.
I el ponent mostra les avantatges:
S'ha assolit el 80% de recollida selectiva (RS) amb un percentatge d'impropis per sota de la mitjana catalana, no cal guardar els residus a casa.
I també en destaca els inconvenients: es mantenen els contenidors al carrer, no s'identifica el residu i cal fer una inversió en tecnologia amb la dependència tecnològica que això suposa.
El canvi de model és ben acceptat per la ciutadania, amb la importància de l'informador ambiental per resoldre incidències i avisos, que baixen en freqüència amb el pas del temps.
Les àrees que han presentat més incidències/incivisme correspon a àrees ja complicades anteriorment.
El mes d'octubre del 2018, s'inicià la recollida porta a porta als nuclis de dotze municipis de la comarca.
Als habitatges disseminats d'aquests municipis i a la resta, els residus es recullen amb àrees tancades amb control d'accés.
En el municipis amb PxP, es fa la recollida de les fraccions següents: resta, paper, envasos i orgànica; el vidre es manté a l'iglú a la via pública.
Com es pot veure a la gràfica, el percentatge de reciclat ha augmentat molt significativament.
S'estableixen dos tipus de model de recollida: el porta a porta i el d'àrees d'aportació.
Els resultats en números d'aquesta recollida selectiva i la davallada en la fracció RESTA quan es produeix una recollida PxP es poden veure a les gràfiques.
El ponent exposa els mecanismes de flexibilitat que es duen a terme amb les clàusules de modificació contractual, ja que de vegades certes alternatives no es podien implantar perquè no estaven contemplades a la normativa.
Es posa l'exemple de que certes clàusules poden suposar limitacions com ara:
"Els preus unitaris: la clàusula de modificació establirà, així mateix, que la modificació no podrà suposar l'establiment de nous preus unitaris no previstos en el contracte".
Aquest mecanismes es poden substituir per altres com a clàusules de flexibilitat i/o clàusules de millora continuada o d'innovació.
Exposa algunes de les experiències en prevenció per exemple el malbaratament alimentari, com ara l'ECOWASTE 4 FOOD, projecte del programa INTERREG on Catalunya participa amb altres 7 socis europeus.
Aquest projecte es troba en fase d'implantació i en els propers dies s'inicia el procés d'avaluació del primer any d'implantació.
També es presenta una altra iniciativa "SOM GENT DE PROFIT" que és una campanya de comunicació de llarg recorregut compartida puntualment amb l'AMB i l'Ajuntament de Barcelona.
En destaca alguns projectes de reutilització com ara el REWINE per demostrar la viabilitat d'implantació d'un esquema de reutilització d'ampolles de vi.
També presenta el SYBTRACT, que és un projecte de l'INTERREG amb l'objectiu d'augmentar la sostenibilitat econòmica i la competitivitat de centres de reutilització a través de models de negoci innovadors.
També remarca el FES-LO NOU de NOU, que és una campanya puntual de comunicació per fomentar la reparació d'objectes, la seva reutilització, intercanvi i l'allargament de la vida útil.
Com a iniciatives destaca les nombroses edicions tant de la setmana europea de la prevenció de residus i com del premi Catalunya d'Ecodisseny.
L'Alfred Vara deixa un capítol especial per als plàstics –bosses i safates – on hi ha un projecte de llarg recorregut (des de 2007) que ha inclòs acords voluntaris (actualment vigents fins 2020) per reduir, en primer lloc, les bosses de plàstic d'un sol ús i ara, a més, les safates d'un sol ús.
El seu desenvolupament ha inclòs l'elaboració de normativa específica a Catalunya (un any abans que el reial decret estatal) que transposa la Directiva europea per garantir la participació de tota la distribució.
L'objectiu és la comprovació de l'evolució del compliment dels objectius definits al PRECAT, i l'inici dels treballs de quantificació es durà a terme l'octubre d'enguany.
L'AMBITECA és un espai per educar, reciclar i reutilitzar on entren diàriament molts objectes i amb el nou concepte que intenta posar en valor tots els subproductes.
A aquesta botiga es poden adquirir productes mitjançant punts acumulats o preu simbòlic en funció del CO 2 que deixem d'emetre per la seva fabricació.
També compta amb un portal web d'intercanvi i donació.
On es mostren els objectes i es poden fer reserves, així doncs es fa una reutilització directa sense passar pel sistema de recollida municipal.
També compten amb l'aula ambiental, un espai per l'educació i la reflexió per un canvi del model de consum que intenta transferir coneixements sobre medi ambient, incidir en hàbits de consum de la població.
Així mateix, es fan tallers de jardineria sostenible, horticultura, compostatge domèstic, reparació de bicicletes, eficiència energètica i que, a més, generen llocs de treball.
Solidança, que compta amb més de 20 anys d'experiència en prevenció i reutilització, posa en marxa un servei periòdic i itinerant d'autorepació de petits electrodomèstics, aparells electrònics i de telecomunicacions i de bicicletes.
És uns servei gratuït per a la ciutadania i que compta amb eines i un tècnic especialitzat.
I està pensat per desplaçar-lo cap a carrers i places cèntriques dels municipis.
Teresa Guerrero exposa la magnitud del problema dels residus municipals, ja que es generen de l'ordre de 486 kg per persona a l'UE en el 2017; més visualment, 9,3 kg a la setmana.
Explica com per assolir uns objectius de reciclatge cada any més ambiciosos (que van des del 55% l'any 2025, fins al 65% al 2035), la recollida selectiva és clau per assolir-los.
La problemàtica i el volum estan identificats ja que els residus comercials es generen de forma concentrada, elevada quantitat i qualitat, en pocs punts de generació.
Per donar resposta a aquest repte, l'actuació de l'ARC es produeix en diferents àmbits:
La hostaleria genera el 52% dels envasos de vidre d'un sol ús.
Ecovidrio fa dues dècades que recolza els ajuntaments i els professionals del sector en matèria de sostenibilitat, i ho fa amb els mecanismes que apareixen a la figura.
Els ajuntaments són un aliat estratègic per:
I des de la seva experiència comenten que gairebé un 40% del vidre procedent de l'hostaleria s'està perdent i que l'única via per convèncer els no recicladors és l'aplicació de normativa.
El canal HORECA veu una oportunitat per assolir que el 100% d'establiments siguin recicladors, partint del 60% que ho són ara.
I mostra quin és el percentatge actual d'establiments recicladors, per comunitats autònomes.
La seva forma d'actuar es treballar per canviar els hàbits en el sector hostaler i fer-los partícips dels èxits en el seu municipi en matèria de reciclatge.
Pel que fa als envasos lleugers, els objectius que estableix l'UE pel 2025 són del 65% i pel 2030 del 70% i si es miren les proporcions dels residus generats fora de la llar, aquests són els que s'enduen el percentatge més petit.
Per tant cal establir nous àmbits de recollida selectiva d'envasos lleugers i de paper i cartró, com ara papereres a les administracions públiques, contenidors lleugers per esdeveniments a l'aire lliure.
I s'ha fet èmfasi als establiments HORECA, amb la contribució a la recollida selectiva municipal, així al llarg de l'any 2016-2017 es van dur a terme els primers projectes HORECA amb 18 entitats locals.
La companya HORECA compta amb les fases següents:
Els resultats de la campanya en establiments HORECA (2018-2019) és que després de visitar més de 4.000 establiments, 60% d'aquests s'han adherit.
Dels 1.307 establiments sumats al projecte al llargs del 2018, 1.223 continuaven reciclant després de la fase de seguiment, així doncs es pot establir en un 90% l'èxit de compromís.
I les xifres ja apunten a un increment en la recollida selectiva d'envasos lleugers.
Els mecanismes de BonPreu per evitar els residus són diversos per exemple, emprar intel·ligència artificial per adequar l'aprovisionament dels establiments a la demanda prevista, amb ofertes de l'últim dia i donació de productes, a hores d'ara col·laboren amb més de 150 entitats que recullen aliments aptes per al consum.
També es fa una recollida de la fracció orgànica amb la separació de fracció orgànica en origen en un 100% dels establiments, per la qual cosa s'ha dissenyat aspectes de gestió, com ara en el disseny dels establiments:
En tot aquest mecanisme, les persones són claus i per tant es té molt present la seva formació, conscienciació i motivació.
L'acord del Govern de restricció de determinats productes de plàstic d'un sol ús a la Generalitat de Catalunya té com a objectius: reduir els envasos de plàstic d'un sol ús i els productes de plàstic d'un sol ús, així com utilitzar de forma prioritària productes reutilitzables (vidre, metall) o fabricats amb materials més sostenibles (metall, paper, fusta, plàstic compostable).
Aquesta directiva és d'aplicació a les dependències dels departaments i als organismes i ens de la Generalitat, amb dues excepcions: centres sanitaris i centres penitenciaris.
Posar a disposició de les persones treballadores i visitants fonts d'aigua potable, als centres de treball.
Prohibició de subministrar als participants i als ponents begudes en envasos de plàstic d'un sol ús i productes plàstics que siguin d'un sol ús (coberts, plats, gots, tasses, palles de begudes, bastonets per remoure begudes i bastonets de globus).
Des de l'any 2000, les ventes de roba han augmentat el doble i el seu ús ha baixat, com el gràfic mostra.
A Catalunya, els residus tèxtils són el 4,11% del total dels residus municipals, que en el 2018, representarien 163.478 tones i només es recullen l'11,7%.
Aquestes 19.051 t van a parar bàsicament a 5 gestors autoritzats per fer preparació per a la reutilització de residu tèxtil.
La resta van directament a la fracció RESTA que representen uns costos directes per les administracions públiques d'uns 29 M€.
I a més, les noves obligacions que es produeixen a partir de l'1 de gener del 2025 que els estats membres establiran recollides separades de tèxtils i residus perillosos de les llars.
Per començar a preparar aquest tema s'està duent a terme el projecte CircE, que té com a línies bàsiques la producció tèxtil sostenible, el consum responsable de productes tèxtils, l'increment de la recollida selectiva de residus tèxtils, gestió de residus tèxtils transparent i eficaç i optimització de la valorització.
El sistema francès de residus tèxtils i sabates (TLC) compta amb una Llei que es va votar conjuntament amb la Llei de finances del 2007, posada en marxa l'any 2009 i que comença per la roba i les sabates.
La llei atorga la responsabilitat als productors i importadors d'organitzar la recollida i el tractament.
El plec de condicions comprèn una clàusula social que afavoreix la contractació de persones en dificultat (sense exclusivitat) amb els objectius següents fixats cap a final del 2019: recollir el 50% dels TLC posats al mercat, amb un punt de recollida per a cada 1.500 habitants.
95% de valorització de la matèria (reutilització i reciclatge) i màxim de 2% de residus eliminats en abocador.
El finançament associat, dotacions als operadors de triatge segons el tipus de valorització final del tèxtil.
I s'obren les alarmes a certs punts de vigilància on es donen els dificultats:
Per saber-ne més: http://residus.gencat.cat/ca/lagencia/publicacions/jornades/021019_jornada_prevencio_rm/
Ecodisseny i compra pública ambientalitzada, Caracterització del tercer sector ambiental, Valorització de residus no aprofitables com a subproductes, Recollida i tractament de residus, Valorització de materials i Optimització dels processos de tractament de residus