projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Art i Memoria: Propostes artístiques contemporànies
Podreu veure aquest projecte artístic fins el pròxim 11 de febrer
Ser i fer frontera és la principal motivació d'aquest projecte artístic de Marco Noris.
Durant quasi un mes, l'artista va recórrer a peu, tot seguint la ratlla fronterera, la serralada pirinenca des dels límits d'Andorra fins a Portbou.
Una línia geogràfica invisible que és el producte d'una capa superposada d'esdeveniments històrics, la qual es fa visible per mitjà de centenars de fites (mugues) que delimiten la separació entre els estats.
El projecte, executat l'estiu de 2017, va consistir a recórrer a peu tota la frontera hispanofrancesa de la demarcació de Girona, entre Andorra i Portbou, i fer una petita peça a oli o dibuix per cada una de les 198 mugues que marquen el límit fronterer.
No es tracta tant d'una documentació visual de les mugues (la seva catalogació fotogràfica, d'altra banda, ja ha estat realitzada), com d'un enregistrament emocional de l'entorn, segons les condicions geogràfiques i ambientals que s'hi van donar.
De dimarts a dissabte: de 10:00 h a 18:00 h
Diumenges i festius: de 10:00 h a 14:00 h
Aquest concert forma part de la programació dels actes commemoratius de la Retirada " Camins de la Retirada 2018 " organitzats per l' Associació FFREEE (Fils et Filles de Républicains Espagnols et Enfants de l'Exode) d'Argelers que tindran lloc entre el 22 i el 25 de febrer de 2018 a La Jonquera, Argelers i Cotlliure.
Posa a prova els teus coneixements i diverteix-te a l'entorn del cinema, la memòria i la història.
La Guerra Civil espanyola i la Segona Guerra Mundial són dos esdeveniments històrics que han estat àmpliament plasmats al món del cinema.
Des de grans produccions de Hollywood fins a pel·lícules independents europees, espanyoles i catalanes, són molts els films que ens ajuden a prendre consciència dels terribles fets i de les atrocitats que es produïren en aquella època.
Amb la finalitat de realitzar una activitat per a tots els públics relacionada amb aquesta temàtica, el Memorial Democràtic ha decidit crear un quiz game que anima a tothom a mostrar els seus coneixements sobre el cinema vinculat a la memòria i als fets històrics.
Aquest és l'enllaç per poder participar https://quizizz.com/join? gc=642709
Jornada sobre els maquis i altres grups de resistència armada que lluitaren contra el nazisme i el feixisme a Espanya i a Europa.
El Memorial Democràtic, l' Amical d'Antics Guerrillers de Catalunya, el Patronat d'Estudis Històrics d'Olot i Comarca i l'Associació Catalana d'Expresos Polítics del Franquisme organitzen les segones jornades dedicades a l'estudi del moviment de resistència antifranquista o maquis.
Enguany la jornada porta el títol Maquis: guerres irregulars, resistències antifeixistes a Europa.
En un primer moment, el col·loqui estava previst realitzar-lo a Can Trona, a la localitat de Joanetes (Girona).
Finalment, a causa del context motivat per la COVID-19, la jornada es farà a distància, a través de la plataforma ZOOM, el 12 de juny a les 17 h.
Per aquesta jornada s'ha convidat a tres especialistes en la matèria que tractaran la temàtica del maquis, la participació de voluntaris espanyols en l'exèrcit de la França Lliure durant la Segona Guerra Mundial.
També es tractarà el concepte de guerra irregular, el qual vol explicar aquells enfrontaments bèl·lics on no hi participen exèrcits convencionals en el context de la Guerra Civil espanyola i la resistència a diversos països durant l'ocupació nazi.
Els tres especialistes que hi participaran són: David Alegre, professor d'història contemporània de la Universitat de Girona, Diego Gaspar Celaya, professor d'història contemporània de la Universitat de Saragossa i Fernando Hernández Sánchez, professor d'història contemporània de la Universidad Autónoma de Madrid (UAM).
Cal inscripció prèvia a través del correu [EMAIL].
Amb aquest enllaç podeu accedir a la jornada a partir de les 16:30h https://zoom.us/j/98862050111.
Amical d'Antics Guerrillers de Catalunya, Patronat d'Estudis Històrics d'Olot i Comarca, Associació Catalana d'Expresos Polítics del Franquisme i amb la col·laboració de la Universitat de Girona/Càtedra Walter Benjamin.
El Memorial Democràtic celebra el Dia Internacional dels Arxius
Amb motiu del Dia Internacional dels Arxius, el Memorial Democràtic ofereix una conferencia a càrrec de l'historiador Anaclet Pons, qui parlarà del paper dels arxius en l'era digital.
Des de la perspectiva de l'historiador, Anaclet Pons examinarà els conceptes de l'arxiu, els documents i les fonts en el context actual d'expansió del món digital.
Reflexionarà sobre els canvis que aquesta expansió ha implicat, a nivell tecnològic, en la documentació generada i en l'accés a la documentació.
També parlarà sobre la influència d'aquests canvis en la conceptualització i en la funció tradicional dels arxius.
A més a més, explicarà les implicacions de la disciplina històrica en aquest procés.
Catedràtic d'història contemporània a la Universitat de València.
El seu camp de recerca i d'especialització es centra en l'àmbit de la historia social, la historiografia i les humanitats digitals.
És autor de diversos llibres i articles dedicats a aquests àmbits temàtics, entre els quals destaquen El desorden digital.
L'espai està dedicat al reconeixement de la lluita antifranquista a l'Hospitalet.
L'Hospitalet de Llobregat té una trajectòria reconeguda pel que fa a les mobilitzacions socials i sindicals durant els darrers anys del franquisme i la Transició cap a la democràcia.
Els seus veïns i veïnes van ser protagonistes de fets molt remarcables en la lluita per a la recuperació dels drets democràtics, socials i nacionals.
Espai de memòria de l'Hospitalet l'any 2011 constitueix un reconeixement i homenatge a totes aquelles persones que es van comprometre amb la lluita per la llibertat.
Can Riera, una masia del segle XVII ubicada al cèntric carrer del Xipreret, és l'equipament del Museu d'Història de l'Hospitalet, especialitzat en la recuperació de la memòria democràtica de la ciutat.
Acull una exposició permanent i un centre d'interpretació i documentació, concebuts per donar a conèixer el període històric que va de la Segona República a la Transició cap a la democràcia.
A més, Can Riera posa a l'abast dels centres educatius i de la ciutadania en general un conjunt de recursos pedagògics, itineraris històrics, tallers i altres activitats per recuperar el testimoni dels protagonistes de la lluita antifranquista a l'Hospitalet.
Avui, bona part dels participants en les mobilitzacions per a la recuperació de la llibertat continuen actius i vinculats a altres entitats de la societat civil.
En són un exemple el Centre d'Estudis de l'Hospitalet, que té com a un dels seus àmbits d'actuació la recuperació de la memòria democràtica, o l'associació Pont de la Llibertat-L'Hospitalet Antifranquista, que va impulsar la construcció de l'escultura Pont de la llibertat, inaugurada l'any 2007 i que ha esdevingut tot un símbol del caràcter antifranquista de l'Hospitalet.
S'hi podrà accedir en l'horari habitual, de dimarts a dissabtes laborables de 10 a 18 h, i diumenges i festius de 10 a 14 h.
La institució reprèn l'activitat després del tancament provisional provocat per l'emergència sanitària.
L'espai complirà amb les mesures de seguretat, amb un terç de l'aforament permès, recorreguts que facilitaran una distància mínima de 2 metres entre visitants i guants, mascaretes i desinfectants de mans.
Els serveis que en aquesta primera fase s'oferiran són:
Aquest centre de recursos i de documentació està especialitzat en els períodes de la Segona República, la Guerra Civil, el Franquisme i la Transició a Catalunya.
Conserva, cataloga i difon un fons bibliogràfic i documental propi, al qual poden accedir els ciutadans.
Posa a l'atenció de l'usuari un servei d'informació bibliogràfica i documental, recursos d'informació especialitzats, préstec personal de llibres i permet consultar documentació especialitzada.
Els serveis exclosos durant aquesta primera fase són:
Exposició "Les opcions del 78: nacionalitats i regions".
És una mostra que explica, amb imatges i textos, la situació política i social de l'any 1978, quan l'Estat debatia sobre quina havia de ser l'organització territorial.
Tot i que ara pot semblar evident que el règim autonòmic s'acabés desenvolupant tal com el coneixem, en el moment en què es va prendre aquesta decisió hi havia altres propostes per organitzar el model territorial de l'Estat espanyol.
Les fotografies que es poden veure són majoritàriament de l'agència EFE i de Manel Armengol.
L'exposició es podrà visitar fins al 4 d'octubre.
Està previst que progressivament la institució reprengui l'activitat habitual presencial, amb conferències, presentacions de llibres, jornades i seminaris i noves exposicions, entre d'altres.
El Memorial Democràtic continuarà oferint també una programació en línia que inclou una tipologia diversa d'activitats: des de jornades temàtiques, clubs de lectura i altres de caire més lúdic.
S'hi pot accedir des del web memoria.gencat.cat.
Rubèn Doll, comissari, presenta els continguts i objectius del projecte.
Cartell presentació de la exposició
Rubèn Doll Petit, comissari de l'exposició 'Els primers exilis de la Guerra Civil, 1936', avança els continguts i objectius de la mostra que es preveu dur a terme al Memorial Democràtic.
'Els primers exilis de la Guerra Civil, 1936' incideix en una qüestió poc coneguda de la Guerra Civil.
Al febrer de 1939, mentre prop de 450.000 persones creuaven la frontera francoespanyola per refugiar-se a França, començaven a arribar al Principat més de 30.000 catalans que n'havien fugit l'estiu de 1936.
Es tractava de persones de la burgesia més benestant, de l'Església, de la dreta política catalana i del món de la indústria i de l'empresa, que havien marxat en vaixell durant els primers mesos de la guerra.
Molts també eren terratinents, pagesos, membres de classes mitjanes i baixes o joves desertors, que havien travessat els Pirineus per anar a raure a França en un primer moment.
En el primer cas, la majoria havien pogut fugir de l'Estat gràcies a salconduits emesos per la Generalitat de Catalunya i havien sortit del port de Barcelona en vaixells estrangers cap a un exili temporal.
En el segon, molts fugiren a peu a través dels Pirineus amb l'ajuda de guies.
L'objectiu era arribar a França i, o bé quedar-se en aquell país, o bé passar a la zona franquista.
L'exposició també se centrarà en el president Lluís Companys i en destacarà el seu paper en la protecció de persones que fugien de la violència revolucionària l'estiu de 1936.
Conferències 'Paul Senn, el fotògraf humanitari suís', amb Michel Lefebvre, de la secció d'història de Le Monde i 'Antifotoperiodisme, una història potencial del segle XX', amb Carles Guerra, artista, crític d'art i comissari d'exposicions.
El passat mes de febrer, el Memorial Democr à tic va organitzar la j ornada ' Del fotoperiodisme militant a la fotografia humanit ària '.
Aquesta jornada tenia com a finalitat mostrar el paper del fotoperiodisme durant la Guerra Civil i l ' exili del 1939, punt de partida d ' una nova generació de professionals que, mitjan ç ant les seves imatges, mostraran al m ó n les conseqüè ncies humanes del conflicte.
Hi intervingueren diversos especialistes que mostraren la seva pr ò pia mirada sobre la hist ò ria i el concepte del fotoperiodisme.
Amb l ' objectiu que el p ú blic pugui visualitzar i escoltar algunes de les aportacions que es feren durant la jornada, es mostren les intervencions de Michel Lefebvre, dedicad es al fot ò graf su ís Paul Senn, i les reflexions efectuades per Carles Guerra a l ' entorn dels fotoperiodistes i els mitjans de comunicació.
Accés als vídeos de les jornades
El Memorial Democràtic et proposa un quiz game a l'entorn del conflicte bèl·lic més mortífer de la història.
Durant aquest mes de maig es commemora la fi de la Segona Guerra Mundial a Europa.
Aquest conflicte ha condicionat l ' organització geopolí tica planet à ria fins avui dia.
Es tracta d ' un dels successos més coneguts de tot s els temps at è s el gran nombre de llibres, s èries i pel · lí cules que s ' han realitzat a l ' entorn de les tem à tiques diverses que va generar el conflicte b è l · lic.
Amb la finalitat de crear una activitat sobre aquesta efemèride per a tots els p ú blics, el Memorial Democr à tic proposa aquest q uiz game.
Coneixement hist òric i memò ria des d ' una perspectiva l ú dica per destacar la rellev à ncia de la Segona Guerra Mundial en la configuraci ó del m ó n actual.
Granollers és una ciutat referent del patrimoni memorial a Catalunya.
El bombardeig italià del dimarts 31 de maig de 1938 al centre de la vila va causar un mínim de 224 ví ctimes, la majoria dones.
Les conseqüències són encara ben vives en els valors cívics i culturals, reconvertits per la ciutat en projectes de recerca, documentació, educació i homenatge.
A més de museïtzar i fer accessible algun refugi, Granollers va crear el C entre de la Pau Can Jonch i té un rol molt actiu en la xarxa mundial Majors for Peace.
Aquest còmic històric és un relat il·lustrat sobre la presència de la lectura coma a eina d'esbarjo i culturització als fronts del Segre i de l'Ebre durant la Guerra Civil.
Els republicans van promoure la cultura i l'alfabetització mitjançant un bibliobús, una veritable biblioteca sobre rodes que repartia llibres als soldats en el marc d'un escenari bèl·lic i perillós.
Els grups de treball del Departament d'Educació i el Memorial Democràtic (grups DEMD) promouen i difonen temes de memòria històrica a l'aula.
Amb l'objectiu de reunir tot el professorat dels grups DEMD de Catalunya per intercanviar idees i experiències s'ha organitzat una trobada a Corbera d'Ebre el 28 de març.
La iniciativa d'organitzar trobades d'aquestes característiques i conèixer espais de memòria de Catalunya va sorgir en el transcurs de la passada V Jornada d'Experiències Didàctiques de Memòria Històrica que va tenir lloc al Memorial Democràtic el 2 de juliol del 2019
Punt de trobada davant del Centre d'Interpretació 115 dies de Corbera d'Ebre (aparcament al costat de la benzinera al carrer Llibertat)
Arribada amb cotxes particulars dalt de la Cota 402.
Lloc de comandament de la 35a Divisió republicana.
Es visiten els dos nivells: atrinxerament, refugis, placa commemorativa, vista des del Coll del Moro fins al Poble Vell de Corbera.
Un cop acabada la visita es torna als cotxes
Punt de trobada davant del Centre d'interpretació 115 dies (aparcament al costat de la benzinera al carrer Llibertat).
Esmorzar i presentació de la jornada
Visita guiada pel Poble Vell de Corbera d'Ebre
Visita guiada al Centre d'interpretació 115 dies
Dinar (menú tancat amb opció peix o carn) al restaurant Casal de Corbera d'Ebre
Presentació a l'Església del Poble Vell d'experiències didàctiques de memòria històrica de la Terra Alta, del programa Recuperem junts la memòria de la Terra Alta a càrrec de l'antropòloga Julieta Olaso i xerrada Els soldats oblidats de Gratallops a càrrec del documentalista Felip Puig Frixach, investigador del grup de recerca DIDPATRI (Didàctica i Patrimoni) de la UB
El dia 27 també s'organitzaran visites per qui decideixi arribar-hi un dia abans.
Sèrie documental sobre la Batalla de l'Ebre.
Capítol Xll: "La destrucció de Corbera"
Memorial Democràtic, Grup de treball DEMD Terres de l'Ebre i Departament d'Educació
Centre d'interpretació 115 dies
Exposició dedicada a mostrar els objectes personals recuperats a diversos camps de concentració nazis i custodiats pels Arxius Arolsen, inclosos els pertanyents a deportats catalans i espanyols.
La mostra està coorganitzada pel Memorial Democràtic, els Arxius Arolsen (Centre Internacional sobre la Persecució Nazi) i la Universitat Rovira i Virgili.
Dimecres, 25 de juny a les 18 h.
Crèdit fotogràfic: Arolsen Archives
Mostra sobre els objectes personals recuperats a diversos camps de concertació nazis per la institució Arxiu Arolsen.
L'Arxiu Arolsen te com a missió localitzar als descendents de les víctimes d'aquells camps per poder-los retornar.
Rellotges i joies, anells de noces i documents, cartes i fotos, tots els objectes personals confiscats pels nazis.
Gairebé 3.000 objectes pertanyents a aquells internats en camps de concentració nazis continuen sent custodiats pels arxius Arolsen i esperen ser retornats a les famílies dels seus propietaris.
Gràcies a la campanya de llançada el 2016, ja s'han identificat diversos centenars de famílies, sovint amb el suport de voluntaris que ajuden a dur a terme la recerca en diferents països.
L'exposició es centra especialment en els deportats catalans i espanyols dels quals s'han recuperat objectes personals.
Molts d'aquests articles personals provenen del camp de concentració de Neuengamme, prop d'Hamburg, i, per un nombre menor, del camp de concentració de Dachau.
Altres pertanyien a presoners de la Gestapo d'Hamburg, altres als camps de concentració de Natzweiler i Bergen-Belsen o els camps de trànsit d'Amersfoort i Compiègne.
La mostra, coorganitzada pel Memorial Democràtic, els Arxius Arolsen i la Universitat Rovira i Virgili, amb la col·laboració del Palau Robert, el Museu Memorial de l'Exili i l'Amical de Ravensbrück, vol ser un canal de difusió de la feina feta per aquesta institució i, sobretot, una eina per poder localitzar els familiars de les víctimes del nazisme i lliurar-los els objectes recuperats.
Memorial Democràtic i Arxiu Arolsen, com a coorganitzadora la Universitat Rovira i Virgili amb la col·laboració del Palau Robert i el MUME
La Facultat de Filologia de la Universitat de Barcelona batejarà un dels seus espais amb el nom 'Montserrat Roig' en homenatge a l'escriptora.
L'exposició del Memorial Democràtic 'Montserrat Roig, cronista d'un temps i d'un país es podrà visitar a la Universitat del 4 al 18 de març.
Vuit mirades sobre Montserrat Roig
Aquesta mostra ens parla de l'autora des de diferents perspectives: la infantesa, el franquisme, el feminisme, el catalanisme, el compromís social, la seva vida com a escriptora i periodista, la passió pel teatre i la denúncia que va fer del nazisme.
La vintena de fotografies són de Pilar Aymerich, l'arxiu familiar Sempere Roig i el fons Montserrat Roig de l'Arxiu Nacional de Catalunya.
Universitat de Barcelona i Memorial Democràtic
Gran Via de les Corts Catalanes, 585
La mostra s'adreça als alumnes d0Història de 2n de Batxillerat i de la resta de matèries de ciències socials
L'exposició itinerant del Memorial Democràtic arriba a aquest institut de Banyoles per apropar 'activitat clandestina dels homes i les dones que, des de diferents perspectives, es van oposar a la dictadura franquista als estudiants.
La comunitat educativa la podrà visitar a la jornada de portes obertes del 14 de març.
Documents de les organitzacions clandestines
A més a més, al llarg del recorregut temporal de l'exposició permet copsar l'evolució en el grau d'elaboració dels fulls de mà, que durant molts anys circularen acompanyats d'un discret "Pssst... passa-ho!".
Consulteu el centre (jornada de portes obertes 14/03/2020)
INS Pla de l'Estany i Memorial Democràtic
Conversa amb Barbara Brix al Memorial Democràtic
Nachlass (Legacy), de Christoph Hübner i Gabriele Voss, és un film de segona generació i que parla del pes de l'herència dels descendents tant de les víctimes com dels perpetradors.
El segle XX ens deixa maletes, targetes, arxius i fotografies.
Coses que admeten memòria compartida a arxius i museus.
Però, i si trobeu una imatge del vostre pare amb uniforme de les SS?
I com va una visita al camp d'Auschwitz-Birkenau guiada per l'avi que va sobreviure a la Shoah?
En converses tranquil·les i molt personals, aquesta pel·lícula permet que la gent expliqui com fan front a un canvi de generació en la memòria de l'Holocaust: són fills i néts d'autors i víctimes que s'enfronten a un llegat de culpabilitat i les seves conseqüències.
Com a historiador o artista, com a psicòleg, cineasta i en grups de discussió.
"Ara correspon als joves", diu l'expresoner de Buchenwald Ivan Ivanji.
Haurem estat els avis dels seus avis.
Què sabem nosaltres mateixos dels avis dels nostres avis?"
Bàrbara Brix, amb qui conversarem, és filla d'un membre de l'exèrcit alemany durant la II Guerra Mundial que fou destinat al grup dels Eizensgruppen.
La Bàrbara ha treballat com a professora d'història i ha col·laborat amb diferents Memorials i centres de memòria com Ribesaltes (França).
És membre del Cercle d'Amics del Memorial de Neuengamme on tenen un grup 'La memòria a 4 veus' on dos fills de victimaris parlen amb 2 fills de víctimes a fi de parlar d'emocions, sentiments, i reflexionar, en general sobre la possibilitat de reconciliar-se.
A través del correu electrònic del programa
En el marc del programa Filmoteca per a les escoles, el Departament d'Educació, el Memorial Democràtic i l'Agència Catalana de Cooperació al Desenvolupament sumen forces amb la Filmoteca de Catalunya per impulsar el cicle anual Cinema, memòria, pau i drets humans.
La iniciativa vol fomentar la reflexió crítica sobre els drets humans, amb el suport d'entitats del sector i l'ús de recursos didàctics i activitats participatives al voltant de set temàtiques diferents.
El 24 de març tindrà lloc una sessió amb motiu del Dia Internacional del Dret a la Veritat en relació amb Violacions Greus dels Drets Humans i de la Dignitat de les Víctimes.
En aquesta ocasió, els estudiants veuran fragments de documentals i pel·lícules i podran parlar amb
tècnics de la Direcció General de Memòria Democràtica.
Han estat convidats perquè els expliquin el treball que fan al voltant de la recuperació de la memòria de les persones desaparegudes durant la Guerra Civil Espanyola i les fosses comunes.
Memorial Democràtic, Agència Catalana de Cooperació al Desenvolupament, Departament d'Educació i Filmoteca de Catalunya
Per assistir al Club de Lectura cal fer la inscripció a través de:
Participants al club de lectura del Memorial Democràtic.
El Club de lectura impulsat pel grup de treball del Departament d'Educació i el Memorial Democràtic (Grup DEMD) dedica la tercera sessió d'enguany a la figura de Maria Zambrano a través de la seva obra 'El exilio como patria' (Editorial Anthropos, 2014).
En aquesta ocasió hi participarà Julia Manzano, professora de filosofia i assagista, que realitzarà la conferència prèvia a la sessió.
Posteriorment hi haurà un diàleg entre Manzano i els lectors.
Així com les dues primeres sessions s'han centrat en la poesia com a gènere literari, en aquesta ocasió es posarà el focus en l'assaig.
Les properes trobades aniran enfocades a la lectura de novel·les i seran els participants qui decidiran les lectures.
Reconeixement del Departament d'Educació
Es tracta d'una activitat reconeguda pel Departament d'Educació de la Generalitat de Catalunya.
Els participants que no pertanyin al col·lectiu docent, rebran, si ho sol·liciten, un certificat d'assistència i participació emès pel Memorial Democràtic.
El Club està obert a tothom qui vulgui aproximar-se a les temàtiques de l'Exili, la Deportació i l'Holocaust.
Per a inscriure's i participar cal contactar amb el Memorial Democràtic a: [EMAIL]
Memorial Democràtic, Grup de treball DEMD i Departament d'Educació