De conformitat amb el que disposen l'article 6.5 de l'Estatut d'autonomia de Catalunya; l'article 4 de la Llei 2/2007, del 5 de juny, del Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, i l'article 7 de la Llei 35/2010, de l'1 d'octubre, de l'occità, aranès a l'Aran, la Mesa del Parlament, en la sessió tinguda el dia 10 d'octubre de 2017, ha aprovat la versió en occità, en varietat aranesa, de la Llei 10/2017, del 27 de juny, de les voluntats digitals i de modificació dels llibres segon i quart del Codi civil de Catalunya, aprovada pel Ple del Parlament en la sessió tinguda el dia 14 de juny de 2017 i publicada en el Butlletí Oficial del Parlament de Catalunya número 443, del 19 de juny de 2017, i en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya número 7401, del 29 de juny de 2017, el text de la qual es reprodueix a continuació, a l'efecte que es publiqui en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya i s'hi inclogui el número i la data de la llei publicada, i també la fórmula de promulgació.
Palau del Parlament, 10 d'octubre de 2017
De conformitat damb çò que dispòsen er article 6.5 der Estatut d'autonomia de Catalonha; er article 4 dera Lei 2/2007, deth 5 de junh, deth Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, e er article 7 dera Lei 35/2010, der 1 d'octobre, der occitan, aranés en Aran, era Mesa deth Parlament, ena session aguda eth dia 10 d'octobre de 2017, a aprovat era version en occitan, en varietat aranesa, dera Lei 10/2017, des volontats digitaus e de modificacion des libres dusau e quatau deth Còdi civiu de Catalonha, aprovada peth Plen deth Parlament ena session aguda eth dia 14 de junh de 2017 e publicada en Butlletí Oficial del Parlament de Catalunya numèro 443, deth 19 de junh de 2017, e en Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya numèro 7401, deth 29 de junh de 2017, eth tèxte dera quau se reprodusís de contunh, ar efècte que se publique en Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya e s'i includisquen eth numèro e era data dera lei publicada, e tanben era formula de promulgacion.
Es persones utilizen cada viatge damb mès freqüéncia es entorns digitaus entà desvolopar es activitats dera vida personau e professionau.
Soent, es contractes que se soscriuen damb es rendedors de servicis digitaus o es politiques qu'aguesti an en vigor non establissen qué succedís quan era persona se morís o quan a era capacitat judiciauments modificada e, donques, quina a d'èster era destinacion des archius digitaus.
Ath delà, en encastre des interaccions que se produsissen enes hilats sociaus soent mos trapam deuant drets de caractèr plan personau que s'extinguissen damb era mòrt dera persona.
Aguestes qüestions e d'autes de restacades an començat a generar inquietud ena ciutadania e tot hè a preveir qu'aguesta inquietud s'incrementarà a mesura que s'estene er usatge des hilats sociaus e era preséncia des persones en aguesti hilats e, en generau, enes entorns digitaus.
Conven, donques, establir ues normes que permeten determinar com s'a d'administrar eth legat relatiu ara activitat de cada persona enes entorns digitaus.
Entà gestionar era traça enes entorns digitaus quan era persona se morís o quan a era capacitat judiciauments modificada e entà evitar damatges en d'auti drets o interèssi autant dera madeisha persona coma de tresaus, aguesta lei establís qu'es persones pòden manifestar es sues volontats digitaus entà qu'er ereu, eth legatari, er executor testamentari, er administrador, eth tutor o era persona designada entà executar-les actuen deuant es rendedors de servicis digitaus dempús dera sua mòrt o en cas d'auer era capacitat judiciauments modificada.
Aguestes madeishes accions s'an de poder ordenar, quan se gaudís de plea capacitat d'actuar, en cas que se produsisque ua pèrta sobrevenguda d'aguesta capacitat.
Entà dar responsa ad aguestes qüestions, s'a considerat de besonh impulsar ues disposicions que determinen era manèra d'administrar era preséncia des persones enes entorns digitaus pendent era sua minoria d'edat e enes suposicions de capacitat judiciauments modificada e de mòrt.
En suposicions taxades –unicaments se s'acredite que i a un risc clar entara salut fisica o mentau des menors d'edat–, s'abilite as progenitors e tutors entà sollicitar era suspension provisionau des sòns compdes actius, en tot auer-les escotat prèviaments e sense damatge de promòir er emparament public per miei des procediments corresponents.
Es volontats digitaus se pòden ordenar non sonque per miei de testament, codicil o memòries testamentàries, mès tanben, a manca de disposicions de darrèra volontat, per miei d'un document de volontats digitaus que s'a d'inscríuer en Registre electronic de volontats digitaus, un nau esturment registrau de caractèr administratiu que se cree damb er objectiu de facilitar e incrementar es vies disponibles entà deishar constància des volontats digitaus.
Capítol I. Modificacion deth libre dusau deth Còdi civiu de Catalonha, relatiu ara persona e ara família
Poder en prevision de pèrta sobrevenguda de capacitat
En prumèr cas, era pèrta sobrevenguda de capacitat deth poderdant non compòrte era extincion deth poder.
S'en interès dera persona protegida s'arribe a constituïr eth tutelatge, era autoritat judiciau, en aqueth moment o damb posterioritat, a instància deth tutor, pòt acordar era extincion deth poder.
Eth poderdant pòt establir era gestion des sues volontats digitaus e era sua artenhuda entà que, en cas de pèrta sobrevenguda dera capacitat, er apoderat actue deuant es rendedors de servicis digitaus damb es qui eth poderdant aurà compdes actius a fin de gestionar-les e, s'ei eth cas, sollicitar-ne era anullacion.
Se hig ua letra, era l, ar apartat 1 der article 222-43 deth Còdi civiu de Catalonha, damb eth tèxte següent:
Se hig ua letra, era k, ar apartat 1 der article 236-27 deth Còdi civiu de Catalonha, damb eth tèxte següent:
Se hig un article, eth 411-10, ath capítol I deth títol I deth libre quatau deth Còdi civiu de Catalonha, damb eth tèxte següent:
»b) Sollicitar as rendedors de servicis digitaus que s'anullen es sòns compdes actius.
Es volontats digitaus se pòden ordenar per miei des esturments següenti:
»a) Testament, codicil o memòries testamentàries.
S'eth causant non ac a establit autaments, es despenses originades pera execucion des volontats digitaus van a cargue der actiu ereditari.»
En cas que non s'age designat arrés, er ereu, er executor testamentari o er administrador der eretatge pòt executar es volontats digitaus o ben encomanar era execucion a ua auta persona.
Addicion d'un article ath capítol I deth títol II, en çò que concernís Ara persona designada entà executar es volontats digitaus
Se hig un article, eth 421-24, ath capítol I deth títol II deth libre quatau deth Còdi civiu de Catalonha, damb eth tèxte següent:
Designacion dera persona que s'encuede d'executar es volontats digitaus deth causant
Era designacion dera persona fisica o morau que s'encuede d'executar es volontats digitaus se pòt hèr en testament, en codicil o en memòria testamentària e, a manca d'aguesti esturments, en un document de volontats digitaus, eth quau necessàriaments a d'especificar era artenhuda concrèta dera sua accion.
Se hig ua disposicion addicionau, era tresau, ath libre quatau del Còdi civiu de Catalonha, damb eth tèxte següent:
Se cree eth Registre electronic de volontats digitaus, adscrit ath departament competent en matèria de dret civiu per miei deth centre directiu que n'age atribuïda era competéncia.
Se hig ua disposicion finau, era cincau, ath libre quatau deth Còdi civiu de Catalonha, damb eth tèxte següent:
Tractament deth genre enes denominacions referides a persones
Aguesta lei entre en vigor ath cap de vint dies d'auer estat publicada en Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.