projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Concebem el procés d'inserció d'una manera integral, conjugant formació, ocupació i inserció (FOI).
Els interns adquireixen hàbits laborals i competències professionals, alhora que es capaciten en oficis altament requerits pel mercat de treball.
Mitjançant una feina remunerada als tallers de producció, de serveis i els serveis exteriors, els interns aconsegueixen experiència.
I finalment, a través de la borsa de treball, es poden integrar al món laboral.
Gestionem i coordinem els programes de formació professional, certificats pel Servei Públic d'Ocupació de Catalunya (SOC).
D'una banda, al CIRE disposem de tallers de producció repartits dins les presons i centres educatius del territori català.
També, dins de les presons, al CIRE hi gestionem els tallers de serveis (botiga, bugaderia i cuina).
Amb els serveis exteriors els interns poden desenvolupar una feina externa com a etapa de transició cap al món laboral.
Som la primera borsa de treball pública que fa de pont entre el món penitenciari i el món laboral.
El Centre d'Iniciatives per a la Reinserció (CIRE) és una empresa pública del Departament de Justícia.
Té per objectiu donar segones oportunitats a les persones privades de llibertat, a través de la formació i el treball.
Al CIRE capacitem els interns dels centres penitenciaris i de justícia juvenil en oficis amb demanda en el mercat laboral.
Així, disposem de tallers per tot el territori català, on empreses de tots els sectors encarreguen productes i serveis.
D'aquesta manera contribueix a la reinserció d'un col·lectiu en risc d'exclusió social, com és el penitenciari.
I assumeixen, també, criteris de responsabilitat social corporativa.
Testimoni d'una interna sobre com es prepara per al futur amb l'ajuda del CIRE
La vessant social i l'empresarial del CIRE
Testimoni d'un exintern que reconeix la tasca del CIRE en l'àmbit de la reinserció laboral
Col·laboració amb el sector privat per a la fabricació de mobiliari escolar al taller de Raïmat
Producció de diferents components industrials en el sectors de l'automoció i l'elèctric
La marca Made in CIRE com a eina de difusió i prestigi del treball penitenciari
Són diverses les activitats que es realitzen per capacitar als usuaris que estan en els darrers graus d'execució penal
El director del CIRE assisteix al Canal Taronja, un mitjà de comunicació de les comarques de la Catalunya Central
El programa "En directe a Ràdio 4" tracta temes quotidians i d'actualitat a peu de carrer
El programa "En directe a Ràdio 4" tracta temes quotidians i d'actualitat a peu de carrer
Divendres 22 de novembre, el programa de Ràdio 4 "En directe a Ràdio 4", de la mà de la periodista Olga Rodríguez, va visitar el CP Brians 2 per conèixer l'activitat del CIRE al centre.
Aquest programa tracta temes quotidians i d'actualitat a peu de carrer, per tota la geografia catalana, en contacte amb els ciutadans i les organitzacions sense ànim de lucre i s'emet cada migdia entre setmana.
La visita va començar per les aules de formació del mòdul 5 del Centre Penitenciari Brians 2, concretament la d'Informàtica i la de Fontaneria.
La periodista va poder parlar amb els formadors, que van explicar el funcionament dels cursos, i amb els interns que s'hi estan formant, que van donar el seu testimoni sobre l'experiència de poder cursar una formació professional mentre compleixen condemna.
Un cop als tallers productius, la primera visita va ser a l'aula formativa de Confecció, on la formadora i els interns van parlar del curs i de com la majoria d'ells, que no havien tocat mai una màquina de cosir, acaben sabent confeccionar una peça de roba o un complement.
A continuació, el tècnic de confecció va explicar com funciona el pas dels interns pel taller productiu de confecció, segons el grau de dificultat de les feines, des de les més senzilles fins a les que requereixen un acabat d'alta qualitat.
La visita va continuar a un dels tallers de manipulats i muntatges, concretament el dedicat al sector de l'automoció, on els tècnics van mostrar la tipologia de producte amb els que treballen, posant l'accent en els estàndards de qualitat que requereix el client.
Tot seguit, a l'altre taller de manipulats, els tècnics van explicar que es tracta d'un taller d'inici d'activitat per a molts dels interns, ja que les tipologies de feines que s'hi realitzen no presenten grans dificultats i serveix de punt de partida en relació a l'activitat laboral i a la creació d'hàbits.
La següent parada va ser als serveis interiors, concretament a la bugaderia, on el responsable d'aquest taller va parlar sobre les característiques del servei.
Un cop a la fleca, el tècnic va aportar dades sobre la quantitat de pa i pastes que es produeixen cada dia al centre penitenciari, unes 5.000 barres de pa i unes 1.500 pastes, i, en la cuina, la periodista va poder veure de primera mà el funcionament del servei, en relació a dietes, seguretat alimentària i processament dels aliments.
En aquest punt, el testimoni d'un intern que està fent un curs de cuina va resumir, d'una manera molt planera i clara, la raó de ser del CIRE dins de l'execució penal.
Un cop realitzat el recorregut per les àrees d'acció del CIRE al centre, la periodista va entrevistar el director del CIRE, Juan José Torres.
Entrevistes a joves membres de les tretze principals confessions religioses amb presència a Catalunya, que expliquen les característiques de la confessió religiosa a la qual s'adscriuen, i que també permeten endinsar-nos en la seva quotidianitat per tal de saber com compaginen les seves activitats diàries amb la seva fe.
De cada confessió es presenten un petit reportatge en el qual els joves expliquen la seva vivència religiosa en el món actual, i un resum més breu en el qual s'introdueix de manera planera i senzilla les característiques de la seva confessió.
Aquests vídeos estan pensats fonamentalment per difondre a través de les xarxes socials i suposen un pas més en l'esforç de la Direcció General d'Afers Religiosos per normalitzar la diversitat religiosa entre els diferents sectors socials i especialment entre els col·lectius més joves.
La Direcció General d'Afers Religiosos dóna suport a la publicació de les guies d'acollida lingüística que ha editat la Plataforma per la Llengua amb la col·laboració de diverses entitats religioses significatives per als respectius col·lectius nacionals.
L'arribada de població estrangera en els darrers decennis a Catalunya ha tingut un efecte ben visible en la realitat religiosa: s'ha diversificat la composició de les comunitats existents i se n'han creat de noves.
Per aquest motiu, la Direcció General d'Afers Religiosos dóna suport a la publicació de les guies d'acollida lingüística que ha editat la Plataforma per la Llengua amb la col·laboració de les comunitats lingüístiques respectives.
Es tracta d'una col·lecció de llibrets per facilitar que les comunitats religioses formades majoritàriament per persones nouvingudes coneguin la realitat lingüística del nostre país, descobreixin les afinitats entre la seva llengua d'origen i el català, i s'animin a utilitzar el català.
Una presentació de la llengua catalana a la comunitat ortodoxa i de parla romanesa de Catalunya
Una presentació de la llengua catalana a la comunitat sikh i de parla panjabi de Catalunya.
Una presentació de la llengua catalana a la comunitat cristiana i de parla filipina de Catalunya.
Una presentació de la llengua catalana a la comunitat islàmica i de parla wòlof de Catalunya.
Una presentació de la llengua catalana a la comunitat llatinoamericana evangèlica i de parla castellana.
Una presentació de la llengua catalana a la comunitat ucraïnesa greco-catòlica de Catalunya
Una presentació de la llengua catalana a la comunitat evangèlica i de parla romaní de Catalunya
L'Associació UNESCO per al Diàleg Interreligiós i l'Escola Pia de Catalunya han elaborat uns pòsters didàctics que mostren les principals característiques dels centres de culte.
Aquest material s'acompanya d'unes unitats didàctiques i d'un manual per al professorat, per tal de facilitar-ne el seu ús a classe.
Amb aquests pòsters i la seva proposta didàctica es vol oferir als educadors en general una eina per treballar el fet religiós a partir dels llocs de culte.
Segur que els llocs de culte no mostren tota l'essència de les religions, que fonamentalment s'expressen o s'haurien d'expressar a través de la vida dels seus seguidors.
Però són una expressió visible i important i poden permetre treballar alguns aspectes de les religions, tot observant particularitats, diferències i també elements comuns.
Els llocs de culte són una porta que ens permet descobrir el llenguatge simbòlic.
Ens permeten situar i veure la funció del llenguatge religiós: l'art, la música, la literatura...
Ens ajuden a entreveureu el sentit de la Comunitat i la seva importància en la configuració de moltes relacions socials.
La present publicació, que reuneix un grup de pòsters dels llocs de culte de les diverses tradicions i material educatiu per a professors i alumnes, és fruit d'un treball d'anys entre l' Associació UNESCO per al Diàleg Interreligiós i l' Escola Pia, amb la col·laboració de la Direcció General d'Afers Religiosos.
L'Associació aportà els seus coneixements i experiència en la divulgació i l'estudi de la diversitat religiosa i del diàleg interreligiós; i l'Escola Pia, els seus coneixements i experiència acreditats en l'àmbit educatiu.
Pòsters disponibles a la Llibreria Claret de Barcelona
Pàgines publicades a la revista Cuina, amb el suport de la Direcció general d'Afers Religiosos, sobre receptes relacionades diverses tradicions religioses implantades a Catalunya.
Aquests articles de la revista Cuina relacionen festes i fets d'alguna religió amb algun plat.
Pràcticament totes les tradicions religioses han desenvolupat menges típiques que cal preparar en determinades diades.
La gastronomia esdevé d'aquesta manera un reflex dels preceptes alimentaris que observa cada tradició i una forma de seguir el calendari, amb plats que se solen preparar durant determinats períodes o festes concretes segons els respectius calendaris religiosos.
Aquests articles són el resultat de l'acord que l'empresa Sàpiens SCCL i la Direcció General d'Afers Religiosos van signar l'any 2015 per tal de donar a conèixer la diversitat religiosa del nostre país.
Un acord que posteriorment s'ha prorrogat i ampliat durant dues anualitats més.
Amb aquesta iniciativa, la Direcció General d'Afers Religiosos prossegueix amb la seva tasca d'acostar el coneixement de la diversitat religiosa a tots els sectors socials.
Pàgines publicades a la revista Descobrir Catalunya, amb el suport de la Direcció general d'Afers Religiosos, sobre algunes festes de les principals tradicions religioses implantades a Catalunya.
Aquests articles de la revista Descobrir Catalunya expliquen grans festes de deu confessions establertes a Catalunya.
Cada pàgina exposa l'origen, el sentit i la forma actual de celebració, la qual cosa ajuda a comprendre una mica més el significat i la vivència de la tradició religiosa.
A més, cada reportatge s'acompanya d'alguna recomanació per seguir la festa en directe, tot facilitant el contacte amb les comunitats que organitzen la festivitat a Catalunya.
La revista també actualitza el Calendari de festes religioses amb propostes de centres de culte per visitar.
Aquests articles són el resultat de l'acord que l'empresa Sàpiens SCCL i la Direcció General d'Afers Religiosos van signar els anys 2015 i 2016 per tal de donar a conèixer la diversitat religiosa del nostre país.
Un acord que posteriorment s'ha prorrogat i ampliat durant dues anualitats més.
Amb aquesta iniciativa, la Direcció General d'Afers Religiosos prossegueix amb la seva tasca d'acostar el coneixement de la diversitat religiosa a tots els sectors socials.
Pàgines publicades a la revista Sàpiens, amb el suport de la Direcció general d'Afers Religiosos, sobre els llibres sagrats de diverses tradicions religioses implantades a Catalunya.
Aquests articles de la revista Sàpiens informen sobre com es van donar a conèixer els llibres sagrats de nou confessions establertes a Catalunya, quina és la seva estructura i quins són els relats que recullen.
A més, també posen en relació allò que expliquen aquests textos amb la nostra realitat més propera.
Per això, en cada article també hi trobareu una referència a una entitat catalana a la qual podeu dirigir-vos per ampliar la informació sobre cadascun dels llibres, a part de múltiples curiositats i detalls històrics sobre les diferents confessions religioses amb presència a casa nostra.
Aquests articles són el resultat de l'acord que l'empresa Sàpiens SCCL i la Direcció General d'Afers Religiosos van signar l'any 2015 per tal de donar a conèixer la diversitat religiosa del nostre país.
Un acord que posteriorment s'ha prorrogat i ampliat durant dues anualitats més.
Amb aquesta iniciativa, la Direcció General d'Afers Religiosos prossegueix amb la seva tasca d'acostar el coneixement de la diversitat religiosa a tots els sectors socials.
La Setmana Tràgica no solament va tenir un notable ressò entre la població catalana coetània -entre els escriptors, polítics i líders del moment-, sinó que ha anat preocupant als historiadors al llarg del temps.
I és que les seves conseqüències van ser molt perceptibles a nivell humà, polític i social, tant a Catalunya com a l'Estat.
Durant les jornades organitzades pel Centre d'Història Contemporània de Catalunya -els dies 28 i 29 de maig de 2009, amb motiu del centenari d'aquests successos- es van repassar i replantejar algunes de les qüestions centrals amb les aportacions d'alguns historiadors que més han aprofundit en el tema.
El llibre recull les actes de les sessions presentades per cadascun dels conferenciants.
Introducció de Josep M. Roig i Rosich
Aquest llibre és el resultat del treball d'un equip de recerca desplegat per tot Catalunya, coordinat pels professors Santiago Izquierdo (UPF) i Gemma Rubí (UAB).
El principal objectiu perseguit ha estat esbrinar els orígens històrics del republicanisme nacionalista a partir de la formació del Centre Nacionalista Republicà (CNR).
Amb la seva lectura, el lector es farà bona idea del per què el catalanisme i el republicanisme acabaren confluint en les sigles d'Esquerra Republicana de Catalunya, el partit hegemònic a Catalunya durant la Segona República.
A més, acabarà entenent el per què el catalanisme polític és plural i per què des de principi del segle XX adoptà una vena republicana indiscutible.
Aquesta obra presenta una detallada i exhaustiva anàlisi del procés de formació i desenvolupament de la Diada, el dia nacional de Catalunya.
Per tal d'establir la cronologia i la cartografia de la seva celebració, l'autor ressegueix minuciosament la premsa barcelonina i de múltiples ciutats catalanes.
L'estudi data l'inici de la celebració de la primera commemoració l'any 1886 amb el funeral a Santa Maria del Mar convocat per gent del Centre Català i acaba amb la darrera diada abans de la caiguda de Catalunya sota el franquisme.
El Fons Filmogràfic de les Religions és una base de dades catalogada d'accés lliure que recull la producció cinematogràfica mundial referent a les diferents tradicions religioses.
Amb més de 3.000 fitxes, constitueix una aposta pel cinema com a eina eficaç per difondre coneixements sobre diversitat religiosa.
El catàleg agrupa les pel·lícules segons la tradició religiosa en què s'emmarca la trama.
Conté, per a cada film, una fitxa tècnica amb el títol, el país i l'any de producció, el director o directora, una llista de categories per poder fer cerques per temes (exemple, dona, radicalisme, interreligiós, etc.) i finalment un resum de la trama.
Consulta de pel·lícules per religió i paraules clau
Un dels objectius fundacionals del Centre d'Història Contemporània de Catalunya va ser el de crear una biblioteca - centre de documentació que donés suport a l'estudi i a la difusió de la història del nostre país.
Anys més tard aquesta biblioteca va rebre el nom de "Biblioteca Josep Benet" en homenatge al seu fundador i primer director.
Es tracta d'una biblioteca especialitzada en història de Catalunya, adreçada als historiadors, als estudiants i a tota persona interessada en aquest tema; dona suport a la tasca dels historiadors del Centre i als museògrafs, conservadors, gestors culturals i historiadors del Museu d'Història de Catalunya, amb qui el Centre comparteix edifici; té un fons especialment rellevant en història del catalanisme, exili, Guerra Civil i també en memòries.
Especialitzada en història del catalanisme, de l'exili, la Guerra Civil i memòria.
Adreçada als historiadors, estudiants i a tota persona interessada.
Som a la quarta planta de la seu del Museu d'Història de Catalunya ( http://www.mhcat.cat ), a la Plaça de Pau Vila, 3 (Palau de Mar), 08039 Barcelona
Tardes: a convenir, amb cita prèvia al 93.554.74.28
Horari d'estiu (1 de juny al 30 de setembre):
Horari del període de Nadal (15 de desembre a 10 de gener):
Ens trobareu a la Plaça de Pau Vila, 3 (Palau de Mar), 08039 Barcelona
El Centre ofereix als usuaris, de manera presencial i/o a través del correu electrònic, l'assessorament i ajut en la recerca d'informació.
El fons del Centre es pot consultar per Internet al Catàleg de les Biblioteques Especialitzades de la Generalitat de Catalunya (BEGC).
Amb la consulta avançada podeu restringir la cerca als fons bibliogràfics del CHCC.
Només cal que a la casella desplegable "Biblioteca" escolliu "C. d'Història Contemporània".
L'hemeroteca del Centre està formada per publicacions periòdiques antigues, destacant les que procedeixen dels anys de l'exili, i per altres publicacions vives que ingressen al CHCC a través de donació, intercanvi o compra amb les institucions que les editen.
Tota l'hemeroteca està pendent d'informatitzar.
De tota manera, podeu consultar el fons a través del catàleg manual que trobareu a la biblioteca del CHCC.
Entre les publicacions periòdiques corrents destaquem:
El servei de préstec s'ofereix a tot el públic, amb un termini de 30 dies.
S'ofereix la possibilitat als usuaris de localitzar i obtenir els documents dels quals la biblioteca no disposa en el seu fons, mitjançant el préstec interbibliotecari.
La biblioteca és de lliure accés.
Els usuaris tenen a disposició 8 punts de lectura i un ordinador amb accés al catàleg de la biblioteca i a Internet.
Els usuaris poden suggerir i/o sol·licitar la compra de nous materials bibliogràfics que consideren necessaris per a la Biblioteca.
Els usuaris tenen a la seva disposició servei de fotocopiadora d'autoservei i d'escàner.
El director del CIRE assisteix al Canal Taronja, un mitjà de comunicació de les comarques de la Catalunya Central
L'acte de presentació del CIRE, que va tenir lloc el passat dia 20 de gener, es va dividir en dues parts.
En primer lloc, el director del CIRE, Juan José Torres, va participar en el programa "Parlem amb..." del Canal Taronja, un espai que analitza l'actualitat local, nacional i estatal amb personalitats polítiques, socials i culturals de Catalunya, i que li va permetre explicar la funció del CIRE i el model FOI d'una manera molt entenedora.
En segon lloc, l'acte va continuar amb un sopar-tertúlia amb empresaris, que va servir per posar en contacte els representants del CIRE i el teixit empresarial de la zona, encapçalats pel propietari del Canal Taronja.
En aquesta tertúlia va intervenir també el director de l'empresa Climesa, que fa més de 25 anys que treballa amb el CIRE confeccionant sacs de runa i d'ús alimentari, concretament als tallers productius dels centres penitenciaris Quatre Camins i Lledoners, i que va donar el seu testimoni sobre la seva relació professional amb el CIRE.
El responsable de Climesa va resoldre alguns dels dubtes que plantejaven els empresaris des d'un punt de vista totalment objectiu, temes com la logística o la qualitat dels productes.
Aquesta empresa actua també com a element de reinserció, ja que té contractat personal provinent dels tallers, exinterns que coneixen perfectament la feina i que han tingut l'oportunitat de seguir desenvolupant-la un cop acabada la seva condemna.
La tertúlia va crear un ambient d'intercanvi, on es van tombar prejudicis i es van resoldre dubtes, trencant, d'aquesta manera, alguns dels esculls que el treball a les presons pot crear.
Aquesta trobada, que s'emmarca en el conjunt de jornades Empresa-CIRE que s'estan realitzant per tot Catalunya, ha de servir per explorar possibles punts de col·laboració amb el teixit empresarial de les comarques de la Catalunya Central, amb l'objectiu de portar feina als tallers del CP Lledoners i a la resta de centres, així com canalitzar possibles contractacions des de la borsa de treball del CIRE.
Processos de selecció per cobrir vacants de personal laboral del CIRE.
Per cobrir un lloc de treball de monitor/a de FPO de la família professional tèxtil, confecció i pell.
Per cobrir un lloc de treball de de tècnic/a intermig/itja.
Per formar part, amb caràcter urgent, de la borsa de treball per ocupar temporalment llocs de treball d'oficial/a de producció.
Per cobrir un lloc de treball de tècnic/a de Prevenció de Riscos Laborals.
Per formar part de la borsa de treball de monitor/a de FPO de soldadura amb elèctrode revestit i TIG.
En aquest llibre sobre la Primera Guerra Mundial, publicat just quan feia dos anys llargs que havia començat el conflicte, Rovira hi exposa el seu pensament sobre les valors ideals de la guerra.
Com diu el mateix autor, no ha intentat amagar ni apaivagar les seves conviccions.
Es tracta d'un llibre clar en el qual, segons Roig i Rosich, Rovira "exposa unes idees compromeses, però compartides per una majoria, mentre ressona al camp de batalla el soroll de les armes".
Les valors ideals de la guerra és una obra valenta i agosarada, que palesa un convenciment, una lleialtat i una fermesa espiritual sense límits en la causa dels aliats, i en la qual l'autor fa una crítica despietada de la barbàrie criminal del bàndol contrari.
Presentació de Jaume Sobrequés i Callicó; edició a cura de Josep M. Roig i Rosich
El llibre, volum sisè de la col·lecció "El fet identitari català al llarg de la història", editat pel Centre d'Història Contemporània de Catalunya, reconstrueix de forma sintètica el procés de progressiva politització de la identitat catalana durant el primer terç del segle XX.
Durant els primers trenta anys del segle passat, Catalunya va experimentar una politització de dimensions extraordinàries.
Des de la Lliga Regionalista, en encetar-se el segle (1901), fins a la formació d'ERC (1931), a Catalunya l'esclat polític va ser imponent.
Per les pàgines del llibre transiten totes les experiències i creacions polítiques fetes pel catalanisme identitari al llarg de més de trenta anys, així com també els protagonistes més significatius que han esmerçat els seus esforços a convertir el sentiment identitari en concrecions polítiques estables.
La identitat catalanista, durant aquest primer terç del segle XX, es va expressar en un doble sentit.
D'una banda, en organitzacions polítiques –algunes prenen la forma d'un partit polític i d'altres no– i, de l'altra, en el complex i ric teixit institucional.
Tant en un cas com en l'altre, les formes ideològiques seran plurals, tant les de dreta com les d'esquerra.
El llibre s'ocupa, també, del moviment obrer i de la constitució d'organitzacions socials que reivindicaven una més gran justícia social.
Àdhuc aquestes estigueren, però, condicionades per un discurs nacional identitari molt potent durant aquest període.
En definitiva, el llibre intenta donar resposta a algunes qüestions fonamentals, com ara, ¿què fer-ne de la consciència identitària ben consolidada?
¿I del cada dia més divergent fet diferencial català en relació amb el conjunt espanyol?
Tot porta a una mateixa sortida: la de l'autogovern exercit a través de l'autonomia.
El llibre ens porta a concloure que la identitat esdevé una exigència que només té una resposta: la construcció d'una sòlida organització política pròpia, atès que sense estructures polítiques els elements identitaris s'aniran esmorteint i serviran de ben poc.