Atesa la Resolució del conseller de Cultura i Mitjans de Comunicació, 17 de maig de 2010, per la qual s'incoa expedient per a la declaració de la Festivitat de Sant Sebastià del Pont de Suert com a festa tradicional d'interès nacional;
Atès que el Consell de la Cultura Popular i Tradicional, el dia 1 de juny del 2010, va emetre informe favorable sobre l'expedient de declaració;
Vistes les al·legacions presentades pels interessats;
Acorda:.1 Declarar la Festivitat de Sant Sebastià del Pont del Suert com a festa tradicional d'interès nacional i definir-ne les característiques i els elements que li són propis, que consten a l'annex..2 Inscriure la declaració de la festa al Catàleg del Patrimoni Festiu de Catalunya..3 Publicar íntegrament aquest Acord al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, de conformitat amb el que preveu l'article 15.2 del Decret 389/2006, de 17 d'octubre, del patrimoni festiu de Catalunya, i notificar-lo a les persones o entitats responsables de l'organització de la festa o dels elements, a l'ajuntament i al consell comarcal corresponents.
Contra aquest Acord, que exhaureix la via administrativa, es pot interposar recurs potestatiu de reposició davant el Govern de la Generalitat de Catalunya en el termini d'un mes, o bé, recurs contenciós administratiu davant el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya en el termini de dos mesos, a comptar, en tots dos casos, des de l'endemà de la publicació al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya o des de l'endemà de la corresponent notificació.
Barcelona, 19 d'octubre de 2010
La Festa de Sant Sebastià del Pont de Suert té el seu origen en la institució de la Confraria de Sant Sebastià d'aquest municipi l'any 1586.
(1730) de la Confraria recull el text fundacional i els estatuts de l'entitat on s'estableix la celebració anual de la Festa de Sant Sebastià i es fixen els diferents actes de què consta la festa, tant religiosos com civils.
Les úniques interrupcions conegudes de la festa es van produir els anys 1937 i 1938, com a conseqüència de la Guerra Civil.
La Festa de Sant Sebastià del Pont de Suert se celebra els dies 19, 20 (festivitat del sant) i 21 de gener.
La festa comença el vespre del dia 19, amb la Missa de Vigília de la Solemnitat de Sant Sebastià, predicació del Pare Predicador i cant dels goigs.
Acabat el servei religiós té lloc el sopar, primer dels àpats rituals de què consta la festa i que tenen lloc a la seu de la Confraria.
Els actes de la festivitat de Sant Sebastià, dia 20 de gener, comencen amb el segon dels àpats rituals, l'esmorzar.
A continuació se celebra la Missa de Solemnitat de Sant Sebastià, amb predicació, cant dels goigs i la solemne processó de Sant Sebastià en acabar la missa.
L'acompanyament musical de la processó és el cant dels goigs de Sant Sebastià.
A continuació es fa el dinar per a tots els confrares, en el decurs del qual i seguint l'antiga tradició es fa l'entrega de la perdiu al Pare Predicador.
Al vespre, abans del sopar, té lloc el rosari i l'adoració de la relíquia de Sant Sebastià, i a continuació, el corresponent sopar.
Les activitats del dia 21 consisteixen en el tradicional esmorzar, la celebració d'una Eucaristia per recordar els confrares morts al llarg de l'any i, posteriorment, el dinar, en el decurs del qual té lloc el nomenament dels nous priors, que es faran càrrec de l'organització de la festa l'any següent.
Es tracta d'una cerimònia que duen a terme els dos priors que han gestionat la Confraria i la festa durant l'any, els quals entreguen una safata amb una poma vermella als confrares que seran els nous priors, que l'accepten restant així formalment nomenats.
Seguidament es procedeix a l'entrega de la poma a les noves priores, normalment les esposes del priors nomenats i que participaran igualment en la responsabilitat d'organitzar la propera festa.
Finalment, al vespre es celebra un sopar, el darrer dels àpats rituals que conformen la festa i que en aquest cas, serveix de comiat i cloenda.
En el seu conjunt, els àpats reflecteixen la tradició gastronòmica ribagorçana, basada en plats abundants i consistents i en els recursos naturals del territori, amb presència destacada del corder.
La seva preparació es desenvolupa seguint estrictament la tradició culinària del territori.