La Directiva 79/409/CEE, relativa a la conservació de les aus silvestres, preveu la creació de zones d'especial protecció per a les aus, que garanteixin la conservació de les aus incloses al seu annex I.
La Directiva 92/43/CEE, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres, preveu la creació d'una xarxa ecològica europea coherent de zones especials de conservació anomenada Natura 2000.
Aquesta xarxa estarà formada per zones que cada Estat membre proposi a la Comissió Europea sempre que continguin hàbitats o espècies d'interès comunitari esmentats als annexos de la Directiva, i que compleixin els criteris de selecció que la mateixa Directiva estableix.
Aquesta Directiva estableix que totes les zones d'especial protecció per a les aus s'incorporin dins la xarxa Natura 2000.
L'article 34.bis.3 de la Llei 12/1985, de 13 de juny, d'espais naturals, en la redacció donada per la Llei 12/2006, de 27 de juliol, de mesures en matèria de medi ambient, estableix que correspon al Govern aprovar la proposta d'espais perquè siguin seleccionats per la Comissió Europea com a llocs d'importància comunitària.
Igualment, correspon al Govern, d'acord amb l'article 34.ter.2 de la Llei 12/1985, declarar zones de protecció especial per als ocells (ZEPA) els territoris més adequats en nombre i superfície per a la conservació de les espècies d'ocells que han de ser protegides.
El Reial decret 1997/1995, de 7 de desembre, pel qual s'estableixen mesures per contribuir a garantir la biodiversitat mitjançant la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres, preveu que les comunitats autònomes duguin a terme la seva proposta de llocs d'importància comunitària (LIC).
L'actual designació de ZEPA a Catalunya i els LIC proposats han estat considerats com a insuficients per part de la Comissió Europea i, per tant, cal completar l'aplicació a Catalunya de la Directiva 79/409/CEE, relativa a la conservació de les aus silvestres, amb la designació de noves ZEPA, i de la Directiva 92/43/CEE, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres, amb l'aprovació de la proposta de nous LIC.
Aquest Acord conté la designació de noves ZEPA i la proposta de nous LIC i també recull les ZEPA designades i els LIC proposats per acords de Govern anteriors, de tal manera que constitueix l'acte que fixa la contribució final de Catalunya a la xarxa Natura 2000, d'acord amb els treballs duts a terme per la Comissió interdepartamental creada per Acord de Govern de 13 de setembre de 2005 amb els objectius, entre altres, de presentar la proposta d'ampliació de la xarxa Natura 2000 i definir les mesures de gestió dels espais que hi són inclosos.
A proposta del conseller de Medi Ambient i Habitatge, el Govern de la Generalitat acorda:.1 Aprovar la designació com a zones d'especial protecció per a les aus (ZEPA) dels espais indicats als annexos 1 i 2 d'aquest Acord, amb la delimitació continguda a l'expedient i grafiada a l'annex 6..2 Aprovar la proposta de llocs d'importància comunitària (LIC) dels espais indicats als annexos 3, 4 i 5 d'aquest Acord, amb la delimitació continguda a l'expedient i grafiada a l'annex 7..3 Aquest Acord substitueix tots els acords anteriors sobre designació de zones d'especial protecció per a les aus (ZEPA) i sobre proposta de llocs d'importància comunitària (LIC)..4 Aprovar el document de directrius per a la gestió dels espais de la xarxa Natura 2000 que s'adjunta com annex 8..5 Autoritzar el conseller de Medi Ambient i Habitatge per dur a terme les actuacions necessàries per trametre la designació de ZEPA i la proposta de LIC al Ministeri de Medi Ambient per a la seva tramesa a la Comissió Europea..6 Ordenar la publicació d'aquest Acord en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya..7 Contra aquest Acord, que exhaureix la via administrativa, es pot interposar, amb caràcter potestatiu, recurs de reposició davant l'òrgan que l'ha dictat en el termini d'un mes a comptar de l'endemà de la publicació d'aquesta Resolució en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, de conformitat amb el que preveuen els articles 116 i 117 de la Llei 30/1992, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú, en la redacció que en fa la Llei 4/1999, de 13 de gener, o bé interposar directament recurs contenciós administratiu davant el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya en el termini de dos mesos a comptar de l'endemà de la publicació de la Resolució en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, de conformitat amb el que disposa l'article 46.1 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa.
Barcelona, 5 de setembre de 2006
Secretari del Govern de la Generalitat
Llista d'espais designats per formar part de la xarxa Natura 2000 com a zones d'especial protecció per a les aus (ZEPA)
Llista d'espècies de l'annex I de la Directiva d'aus presents a les ZEPA que es designen
ES5130032 Vessants de la Noguera Ribargorçana
Llista d'espais proposats per formar part de la xarxa Natura 2000 com a llocs d'importància comunitària (LIC)
Riu Llobregat d'Empordà-Riera de Torrelles
Llista dels hàbitats de l'annex I de la Directiva Hàbitats presents en els espais proposats com a llocs d'importància comunitària (LIC)
Hàbitats de l'annex 1 de la Directiva Hàbitats presents en els espais proposats com a LIC
Dunes amb pradells dels Malcolmietalia
Dunes amb prats d'anuals dels Thero-Brachypodietalia
ES5110012 Montserrat-Roques Blanquesriu Llobregat
Fonts petrificants amb formació de travertí (Cratoneurion commutati)
Penya-segats de les costes mediterrànies colonitzats per vegetació, amb nsopegueres (Limonium spp) endèmiques
Aigües estagnants oligotròfiques molt poc mineralitzades, amb Isoetes spp, en terrenys generalment arenosos del Mediterrani occidental
ES5120018 Muntanyes de Rocacorba-Puig de la Baya del Boc
ES5130012 Vall Alta de Serradell-Serra de Sant Gervàs
Aigües estagnants oligomesotròfiques, dures, amb vegetació bentònica de carofícies
Rebollars (boscos de Quercus pyrenaica) iberoatlàntics
Llista de les espècies de l'annex II de la Directiva Hàbitats presents en els espais proposats com a llocs d'importància comunitària (LIC)
ES5120018 Muntanyes de Rocacorba-Puig de la Banya del Boc
Directrius per a la gestió dels espais de la xarxa Natura 2000
Part I. Directrius generals per a la gestió dels espais de la xarxa Natura 2000
II.1 Descripció de les tipologies d'espais i objectius de conservació
II.4.1 Directrius generals per als espais de muntanya litoral
II.7.1 Directrius generals per als espais del Pirineu
II.9.1 Directrius generals per als espais d'aigües continentals
Part I. Directrius generals per a la gestió dels espais de la Xarxa Natura 2000
El marc general d'aplicació per a la gestió i l'aprofitament dels recursos naturals als espais de la xarxa Natura 2000 és el que determinen els articles 2 i 6 de la Directiva 92/43, d'hàbitats.
Es defineixen quatre eixos bàsics de gestió:
El manteniment en un estat de conservació favorable dels hàbitats i de les espècies d'interès comunitari objectius de conservació als espais de la xarxa Natura 2000.
Les mesures que s'adoptin tindran en compte les exigències econòmiques, socials i culturals, així com les particularitats regionals i locals.
L'avaluació de les repercussions ambientals de qualsevol pla o projecte que pugui afectar de forma apreciable els espais tenint en compte els hàbitats i espècies objectius de conservació en aquests espais.
L'impuls dels mecanismes de participació pública en tots els processos de planificació, avaluació i gestió que afectin els espais de la xarxa Natura 2000.
El marc de la Directiva d'hàbitats defineix un primer nivell de protecció i de gestió dels espais de la xarxa Natura 2000.
En una segona fase, aquesta gestió es concretarà mitjançant plans especials o d'altres instruments de planificació específics per a cada espai o restringits a determinats hàbitats o espècies.
Com a criteri general, es consideren compatibles els usos i les activitats que, emparades en la legislació vigent o en un instrument de planejament urbanístic vigent, ja es desenvolupen a l'interior dels espais de manera respectuosa amb la conservació dels seus valors naturals, inclosos els hàbitats i les espècies d'interès comunitari.
En particular s'admetran aquelles activitats declarades d'utilitat pública.
Es considera així mateix compatible la implantació de tècniques i processos que millorin els resultats de la pròpia finalitat d'aquests usos, i garanteixin l'evolució i l'adaptació de l'activitat econòmica, sempre que s'asseguri el compliment dels objectius de la xarxa Natura 2000 en aquests espais.
A més, també es tindrà en compte el possible efecte favorable que pugui tenir una activitat sobre els valors naturals de l'espai.
A tota la superfície dels espais de la XN 2000 és d'aplicació el règim del sòl no urbanitzable, tret d'aquells sòls destinats a domini públic obtinguts per cessió urbanística dins del règim del sòl urbanitzable.
En aquest sentit, queda prohibida la urbanització, però no l'edificació ni tampoc el tractament dels seus entorns d'acord amb els usos admesos pel planejament urbanístic pel sòl no urbanitzable.
L'eina que regularà l'edificació i, si s'escau, les instal·lacions i serveis pròpies d'aquestes, serà el Pla especial de protecció del medi natural i del paisatge.
Amb anterioritat a la seva redacció, l'autorització de les edificacions seguirà els procediments que la legislació urbanística defineix, en el marc del planejament urbanístic vigent, així com la Llei 3/1998, d'intervenció integral de l'Administració ambiental, en els casos que aquesta ho requereixi.
En els espais de la xarxa Natura 2000 que es corresponguin amb espais del PEIN amb plans especials de protecció del medi natural i del paisatge ja aprovats la reglamentació de referència serà aquesta.
Es fomentarà l'ús econòmic sostenible dels espais mitjançant estratègies de múltiple benefici (econòmic, social i ambiental), de forma que la seva inclusió a la xarxa Natura 2000 sigui un actiu més que li doni valor afegit.
En el cas que els objectius de conservació dels hàbitats i les espècies d'interès comunitari requereixin la introducció o el manteniment de pràctiques agràries i forestals determinades (que superin els mínims exigibles en aplicació de la condicionalitat), aquestes pràctiques es fomentaran a través de mecanismes voluntaris amb incentiu econòmic amb els titulars de les explotacions.
En l'aplicació d'aquestes directrius generals i en la definició dels instruments de planificació que les desenvolupin es tindrà en compte la compatibilitat entre els objectius de conservació definits per a cada espai de la xarxa i el compliment dels objectius públics de primer ordre del Govern de la Generalitat de Catalunya en allò no directament relacionat amb la gestió dels espais de la xarxa Natura 2000.
Se sotmetran a una adequada avaluació ambiental els plans, programes i projectes previstos a la legislació i el marc normatiu vigent, pel que fa a l'anàlisi de les seves repercussions sobre la xarxa Natura 2000.
Es seguiran els procediments administratius establerts en aquests casos en la normativa vigent, llevat dels casos específics detallats en aquestes directrius.
Descripció de les tipologies d'espais i objectius de conservació
De cara a definir les seves directrius de gestió, els espais de la xarxa Natura 2000 s'han agrupat en diverses tipologies en funció dels seus ambients naturals principals.
Aquesta característica permet, a grans trets, una definició de la gestió a efectuar a cada un dels espais eficaç i fàcilment identificable.
Al document de directrius de gestió s'hi afegeixen algunes directrius específiques per a determinats elements prioritaris de conservació d'aquestes espais de manera que sumant aquestes dues aproximacions queden prou ben definits els requeriments de gestió per a cada un dels espais de la xarxa Natura 2000.
Cal tenir en compte que l'agrupació s'ha fet tenint en compte les característiques principals de cada espai però que en alguns hi poden concórrer directrius de diverses tipologies d'espais (per exemple: directrius d'espais d'aigües continentals a la resta de tipologies o d'espais marins a alguns espais litorals).
Segons aquest criteri, els espais de la xarxa Natura 2000 queden agrupats en les tipologies següents (també s'especifica el nombre d'espais de cada tipologia):
Espais d'aigües continentals (rius i estanys)
En el llistat següent, es descriu, a grans trets, els ambients dominants de cada tipologia definida (entre parèntesi s'especifica el tipus d'hàbitat segons la llegenda de la cartografia d'hàbitats elaborada pel Departament de Medi Ambient i Habitatge).
Agrupació / Hàbitats principals
Espais d'aiguamolls litorals / Maresmes (13-14), vegetació dunar (21-22), aigües quietes (31 en part)
Espais de muntanya litoral / Penya-segats marítims (12), matollars mediterranis (53 i 54) i boscos escleròfils mediterranis (93)
Espais de muntanya interior / Matollars mediterranis (53), pastures seminaturals (62), boscos escleròfils mediterranis (93) i de coníferes mediterrànies (95)
Espais del Prepirineu / Matollars submediterranis i arborescents (51 i 52), hàbitats rupícoles (8), boscos caducifolis submediterranis (92), carrascars (9340) i boscos de coníferes mediterrànies (95)
Espais del Pirineu / Landes atlàntiques i alpines (40 en part), matollars de zones temperades (51 en part), parts i pastures alpines (6 en part), torberes (7), hàbitats rupícoles (8), boscos caducifolis temperats (91) i boscos subalpins (94)
Espais de plana agrícola / Ambients agrícoles i matollars mediterranis (14 en part.halonitròfils. i 15 en part.veg. gipsícola.)
Espais d'aigües continentals / Aigües quietes (31 en part), aigües corrents (32), boscos de ribera (92 en part i 91)
A continuació es detalla el llistat dels espais que s'inclou a cada una de les tipologies així com els objectius de conservació destacats a cada un d'ells.
Les directrius s'han elaborat pensant, principalment, en aquests objectius de conservació tot i que el llistat no és exhaustiu i caldrà concretar-lo, tal com ja s'especifica al document, en el moment d'elaborar els formularis oficials de cada espai.
Per altra banda, al punt II.1.10 es detallen el que en el document s'han anomenat elements de conservació prioritària que són aquells que, d'entre tots els objectius de conservació, són objecte d'unes directrius específiques.
En aquest grup s'hi integren espais íntegrament marins així com la part marina d'alguns espais que formen part dels dos grups posteriors.
Massís de les Cadiretes (part marina)
Comunitats de salicornia i altres
plantes anuals, colonitzadores de sòls
Aigües estagnants oligotròfiques,
molt poc mineralitzades, de les planes
Aigües estagnants oligotròfiques
molt poc mineralitzades, amb Isoetes spp,
Rèptils: tortuga d'estany (Emys orbicularis), tortuga de rierol (Mauremys leprosa), tortuga mediterrània (Testudo hermani)
Aus: ocells marins i d'aiguamolls en general, bitó (Botaurus stellaris) arpella (Circus aeroginosus) i terrerola rogenca (Calandrella rufescens).
Mamífers: Totes les espècies de rats-penats de l'annex II de la Directiva 92/43, d'hàbitats, i llúdriga (Lutra lutra)
Penya-segats de les costes mediterrànies
colonitzats per vegetació, amb ensopegueres
Comunitats halòfiles dels sòls d'humitat
Rèptils: tortuga mediterrània (Testudo hermani).
Mamífers: Totes les espècies de rats-penats de l'annex II de la Directiva 92/43, d'hàbitats.
Rèptils: Tortuga mediterrània (Testudo hermani).
Mamífers: Totes les espècies de rat penats de l'annex II de la Directiva 92/43, d'hàbitats, i llúdriga (Lutra lutra).
Vessants de l'embassament de Santa Anna-Penya Roja
Pradells de terraprims i replans de roca, calcícoles o basòfils (Alysso-Sedion albi)
Aus: Gall fer (Tetrao urogallus), Perdiu xerra (Perdix perdix), Picot negre (Dryocopus martius), Trencalòs (Gypaetus barbatus), Àguila cuabarrada (Hieraetus fasciatus).
Mamífers: Totes les espècies de rat penats de l'annex II de la Directiva 92/43, d'hàbitats, i llúdriga (Lutra lutra), Almesquera (Galemys pirenaicus).
Landes humides sota clima atlàntic temperat, amb Erica ciliaris i Erica tetralix
Ocells: Perdiu blanca (Lagotus mutus), Gall fer (Tetrao urogallus), Perdiu xerra (Perdix perdix), Trencalòs (Gypaetus barbatus), Mussol pirinenc (Aegolius funereus), Picot negre (Dryocopus martius).
Mamífers: Totes les espècies de rats-penats de l'annex II de la Directiva 92/43, d'hàbitats, Ós bru (Ursus arctos), Llúdriga (Lutra lutra), Almesquera (Galemys pirenaicus).
Aigües estagnants oligotròfiques, molt poc mineralitzades,
Aigües estagnants oligotròfiques molt poc mineralitzades,
amb Isoetes spp, en terrenys generalment arenosos
Aigües estagnants, poc o molt mesotròfiques,
amb vegetació de les classes Littorelletea uniflorae
Aigües estagnants oligo-mesotròfiques, dures,
amb vegetació bentònica de carofícies
Estanys naturals eutròfics amb vegetació natant
Estanys i basses naturals d'aigua distròfica
Rius mediterranis amb vegetació
Rius de terra baixa i de la muntanya mitjana
amb vegetació submersa o parcialment flotant
Rius amb vores llotoses colonitzades per herbassars
nitròfils del Chenopodion rubri (pp)
Rius mediterranis permanents, amb gespes
nitròfiles del Paspalo-Agrostidion orlades
Rius mediterranis intermitents, amb gespes nitròfiles
Peixos: Cavilat (Cottus gobio), saboga (Alosa fallax), Llopet de riu (Cobitis paludica), madrilleta roja (Rutilus arcasii), Barb de muntanya (Barbus meridionalis), madrilla (Chondrostoma toxostoma).
Mamífers: Totes les espècies de rats-penats de l'annex II de la Directiva 92/43, d'hàbitats, i almesquera (Galemys pirenaicus), llúdriga (Lutra lutra) i visó europeu (Mustela lutreola).
A continuació es detalla el llistat dels elements que han estat objecte de directrius específiques en el present document.
Prats de dall de terra baixa i de la muntanya mitjana
Cavilat (Cottus gobio), saboga (Alosa fallax), Llopet de riu (Cobitis paludica), Madrilleta roja (Rutilus arcasii), Barb de muntanya (Barbus meridionalis), Madrilla (Chondrostoma toxostoma)
Tortuga d'estany (Emys orbicularis), tortuga de rierol (Mauremys leprosa)
Gall fer (Tetrao urogallus), Picot negre (Dryocopus martius), Trencalòs (Gypaetus barbatus) Àguila cuabarrada (Hieraetus fasciatus)
Perdiu xerra (Perdix perdix), Gall fer (Tetrao urogallus), Perdiu blanca (Lagotus mutus), Mussol pirinenc (Aegolius funereus), Trencalòs (Gypaetus barbatus), Picot negre (Dryocopus martius)
Llúdriga (Lutra lutra) i totes les espècies de rats.penats de l'annex II de la Directiva 92/43, d'hàbitats
Ós bru (Ursus arctos) i totes les espècies de rats-penats de l'annex II de la Directiva 92/43, d'hàbitats
A més de les directrius generals definides pel conjunt dels espais de la xarxa Natura 2000, en els espais definits dins l'àmbit marí s'hi aplicaran els següents criteris:
Els criteris establerts en el present document s'incorporaran en els plans especials de protecció del medi natural i del paisatge que es redactin dels espais de la xarxa Natura 2000.
Els objectius de conservació en els espais marins en el marc d'aquestes directrius de gestió seran els hàbitats inclosos a l'annex I i les espècies incloses a l'annex II de la Directiva 92/43, d'hàbitats, i la seva actualització de la Directiva 97/62 (anomenats d'interès comunitari) més significatius presents a l'espai.
La gestió i les regulacions que es realitzin en els espais marins caldrà que garanteixi un estat de conservació favorable dels hàbitats i espècies objectiu de conservació definits al punt tercer.
En línies generals es considera incompatible qualsevol actuació que afecti de forma apreciable els alguers de posidònia i les altres comunitats de fanerògames marines.
Es fomentarà la millora del coneixement sobre els hàbitats i les espècies marines.
Es redactarà un Pla de conservació dels hàbitats marins.
S'impulsaran línies de treball conjuntes amb els col·lectius implicats en l'ús i/o la conservació dels espais marins per tal de fomentar les activitats compatibles amb la conservació dels valors naturals.
S'impulsarà la coordinació administrativa per tal d'optimitzar la gestió en els espais marins de la xarxa Natura 2000.
La gestió de la pesca marítima anirà encaminada al manteniment de l'activitat existent d'una manera compatible amb la conservació en els espais de Natura 2000 sempre que no suposi un impacte significatiu pels hàbitats i les espècies d'interès comunitari.
La regulació de la pesca de ròssec en els espais de la xarxa Natura 2000 és l'establerta a l'Ordre de 2 de maig de 2000, pel qual s'establien fons mínims per a l'arrossegament al litoral de Catalunya.
L'activitat de pesca marítima amb palangre de superfície podrà realitzar-se dins els espais de la xarxa Natura 2000 qualificats exclusivament com a LIC al nord del delta de la Tordera excepte durant el període amb major presència de tortugues marines (juliol-octubre), especialment Caretta caretta.
En el cas dels espais designats com a ZEPA i dels LIC situats entre el Delta de la Tordera i el Delta de l'Ebre no serà permesa aquesta art de pesca.
La pesca amb palangre de fons no queda subjecte a aquesta restricció.
Als espais marins de la xarxa Natura 2000 definits per a les praderies de posidònia, s'aplicarà el règim definit a l'Ordre de 31 de juliol de 1991, de regulació dels herbassars de fanerògames marines.
Es redactarà un manual de bones pràctiques pesqueres que permeti la sensibilització i la informació del col·lectiu pesquer sobre la necessitat de conservació dels recursos i els valors naturals marins.
Aquest manual contemplarà una petita guia identificativa dels ocells marins més importants del litoral, que permeti diferenciar-los per tal que el col·lectiu pesquer conegui bé les espècies que estan amenaçades.
S'establiran convenis de col·laboració amb entitats o confraries de pescadors, amb la coordinació de les diferents administracions competents, encaminats a la protecció dels valors naturals marins.
Aquests convenis cercaran la col·laboració de les confraries de pescadors en el sentit de la recol·lecció d'animals ferits (en el cas de tortugues i ocells) o de donar avís als Agents Rurals en cas de trobar-se mamífers marins o elasmobranquis inclosos en la llista vermella d'espècies amenaçades o bé d'espècies d'elasmobranquis amb poblacions reduïdes, per tal que siguin traslladats al centre de recuperació pertinent.
La instal·lació de gàbies de cultiu es regula per l'Acord del Govern de la Generalitat.
D'aquesta manera, i de forma general, no és permesa aquesta activitat als espais marins de la xarxa Natura 2000 excepte en els sectors de la badia de Roses i de les costes del Garraf en què les àrees previstes per la normativa vigent així ho permet sempre i quan no afectin de forma significativa els hàbitats d'interès comunitari objecte de protecció.
La resta d'activitats d'explotació de recursos marins es permetran sempre que assegurin el manteniment dels hàbitats i les espècies d'interès comunitari de la zona.
Serà en el marc dels plans especials o plans de gestió que s'ordenaran alguns d'aquests usos (ex.: marisqueig) especialment durant el període reproductor de làrids i estèrnids per tal d'assegurar-ne l'èxit reproductor.
Si els objectius de conservació dels hàbitats i les espècies d'interès comunitari requereixen mesures actives de gestió pesquera més enllà de les previstes en aplicació de la condicionalitat, s'establiran mecanismes voluntaris de foment de les mateixes amb el seu corresponent finançament pel sobrecost o el lucre cessant que aquestes mesures suposin.
Aquests mecanismes seran les eines pel manteniment de la renda pesquera de forma compatible amb la conservació dels valors naturals lligats a l'activitat pesquera professional.
Infraestructures marines o litorals i manteniment de platges
Qualsevol nou projecte d'infraestructura marina (col·lectors submarins, col·lectors de captació de dessaladores, línies de conducció elèctrica, parcs eòlics, nous espais terrestres guanyats al mar...) haurà d'evitar l'afectació significativa dels hàbitats d'interès comunitari presents en els espais de la xarxa Natura 2000 i de les espècies de fauna i flora per les quals aquests es qualifiquen.
En cas de no trobar-se alternativa possible, en aplicació de l'article 6 de la Directiva 92/43, d'hàbitats, caldrà definir les mesures compensatòries adequades que assegurin el manteniment dels valors naturals de l'espai en aplicació del necessari procés d'avaluació d'impacte ambiental.
L'ampliació dels ports existents així com la nova construcció haurà d'evitar la afectació directa dels espais de Natura 2000.
No es permetrà l'extracció de sorres per a regeneració de platges o altres usos dins els espais de la xarxa Natura 2000 quan afectin directament o indirectament l'estat de conservació dels hàbitats d'interès comunitari.
Les activitats turístiques o de lleure
En les àrees de màxima sensibilitat es regularà les activitats turístiques, nàutiques incloses, esportives i de lleure per tal d'evitar l'afectació sobre els seus valors naturals dels espais.
Serà en el marc del Pla especial que es zonificarà els espais en funció de la seva sensibilitat a l'ús recreatiu i/o esportiu.
S'elaborarà un manual de bones conductes per als practicants d'activitats submarines que permeti sensibilitzar aquest col·lectiu sobre la conservació dels valors naturals dels espais Natura 2000.
Es promourà campanyes d'informació i sensibilització de persones i col·lectius relacionats amb aquest tipus d'activitats.
S'impulsarà la col·locació de cartells explicatius dels valors naturals dels espais marins de la xarxa Natura 2000 a l'espai terrestre adjacent.
S'impulsarà línies de seguiment específiques sobre l'estat de conservació dels hàbitats marins i de la seva biocenosi.
En el cas específic de la Xarxa de Seguiment de les Praderies de Fanerògames Marines, ja constituïda, s'impulsarà la seva acció i s'hi integrarà en els compromisos definits a la Directiva 92/43, d'hàbitats, de seguiment de l'estat de conservació dels hàbitats d'interès comunitari dins els espais de Natura 2000.
Es declararan espais de protecció especial, a l'empara de la Llei 12/1985, d'espais naturals, els sectors més rellevants de la xarxa Natura 2000.
Totes les zones declarades com a ZEPA tindran la consideració d'àrees d'alimentació als efectes del Pla de recuperació de la gavina corsa (Decret 259/2004, de 13 d'abril) en les quals s'afavoriran les zones de repòs i alimentació de l'espècie.
Qualsevol activitat susceptible d'alterar-les serà objecte d'avaluació d'impacte ambiental.
En aplicació de l'article 19 de la Llei 3/1988, de protecció dels animals, i en els àmbits protegits per la present xarxa, es podran establir mitjançant Ordre i/o altres disposicions legals, restriccions de fondeig i de realització d'activitats nàutiques i d'ús dels espais declarats com a ZEPA dins els àmbits de nidificació de les espècies per les quals s'han establert les zones protegides i particularment del corbmari emplomallat (Phalacrocorax aristotelis desmarestii), l'ocell de tempesta (Hydrobates pelagicus), la gavina corsa (Larus audouinii), la gavina capblanca (Larus genei) i els xatracs (Sterna sp).
Tal i com diu la disposició derogatòria de la Llei 22/2003, de 4 de juliol, de protecció dels animals resta vigent l'article 19.2 de la Llei 3/1988, de protecció dels animals, segons el qual s'establiran si s'escau, mitjançant les normes legals oportunes, restriccions temporals de l'ús dels espais declarats com a ZEPA de la present xarxa en indrets de concentració postnupcial, muda, migració i hivernada de les espècies objecte de protecció, en especial les dels ordres Gaviiformes, Podicipediformes, Procellariiformes, Pelecaniformes i Charadriiformes així com les incloses a l'annex 1 de la Llei 22/20003, de 4 de juliol, de protecció dels animals.
A més de les directrius generals definides pel conjunt dels espais de la xarxa Natura 2000, en els espais definits pels aiguamolls litorals s'hi aplicaran els següents criteris:
Els criteris establerts en el present document s'incorporaran en el Pla especial de protecció del medi natural i del paisatge que es redactin dels espais de la xarxa Natura 2000.
Els objectius de conservació en els espais d'aiguamolls litorals en el marc d'aquestes directrius de gestió seran els hàbitats inclosos a l'annex I i les espècies incloses a l'annex II de la Directiva 92/43, d'hàbitats, i la seva actualització de la Directiva 97/62 (anomenats d'interès comunitari) més significatius presents a l'espai.
La gestió i les regulacions que es realitzi en els espais d'aiguamolls litorals caldrà que garanteixi un estat de conservació favorable dels hàbitats i les espècies objectius de conservació definits al punt tercer.
En aquest sentit caldrà promoure, a proposta de la Generalitat, dels ajuntaments o altres ens locals, o de les organitzacions territorials, sectorials o socials, la creació de consorcis, taules de treball, i d'altres sistemes de discussió i participació per a la presa de decisions, per al global de la gestió d'un espai o per a aspectes concrets d'aquesta.
S'impulsarà la investigació aplicada a la conservació de hàbitats i espècies d'interès comunitari i s'establiran un programes de seguiment de l'estat de conservació específics per a cada element.
S'establiran els mecanismes de col·laboració i suport amb els organismes competents (Agència Catalana de l'Aigua i Confederación Hidrográfica del Ebro) pel correcte desplegament de la Directiva marc de l'aigua (2000/60/CE) en l'àmbit dels espais Natura 2000, amb l'objectiu de mantenir i millorar el medi aquàtic i assolir el bon estat ecològic, químic i quantitatiu de les aigües superficials i subterrànies.
S'admetrà tot tipus de regadiu sempre que sigui compatible amb la conservació dels valors naturals dels espais.
Les concentracions parcel·làries hauran de garantir un mínim d'estructura natural del paisatge que asseguri la conservació dels valors naturals de l'espai.
No es consideren compatibles, amb caràcter general, les rompudes de terrenys forestals.
La construcció de noves granges en aquests espais es considera un ús incompatible, llevat de casos excepcionals que no afectin negativament la integritat de l'espai i els seus objectius de conservació.
En aquest sentit, el possible increment de costos de l'explotació ramadera afectada per aquesta regulació caldrà que sigui previst i compensat pel programa d'actuacions de l'esmentat pla.
La realització de cremes controlades haurà de comptar amb informe previ de l'òrgan gestor de l'espai o, en el seu defecte, dels Serveis Territorials del Departament de Medi Ambient i Habitatge, tot tenint en compte la limitació establerta a l'article 4.2a del Reial decret 2382/2004, de la condicionalitat, i el Decret 64/1995, de mesures de prevenció d'incendis forestals.
Aquest ha de tenir en compte criteris de conservació dels hàbitats i de les espècies d'interès comunitari presents als espais.
Els treballs d'aforestació de terrenys agrícoles hauran de comptar, a l'hora de ser autoritzats, amb l'informe previ de l'òrgan gestor de l'espai o en el seu defecte, amb l'informe dels Serveis Territorials del DMAH.
Es procurarà adequar la realització dels aprofitaments forestals a èpoques que no interfereixin amb el cicle biològic de les espècies d'interès comunitari de l'espai.
En cas de ser necessari d'efectuar una actuació en èpoques sensibles per a alguna espècie d'interès comunitari, requerirà un informe previ de l'òrgan gestor de l'espai o en el seu defecte del Serveis Territorials del DMAH.
Les noves plantacions forestals no poden suposar, en cap cas, la desaparició d'hàbitats d'interès comunitari.
Les activitats extractives es regularan d'acord amb els instruments específics d'ordenació de cada espai.
En la regulació de l'accés públic als sectors litorals d'aquests espais es tindrà en compte les possibles molèsties a sectors de cria d'aus.
L'organització de pràctiques esportives, d'aventura o de lleure comercialitzades en espais de la xarxa Natura 2000 requeriran de l'autorització corresponent de l'òrgan gestor de l'espai o, en el seu defecte, del Serveis Territorials del DMAH.
De forma general, s'admet el trànsit rodat pel conjunt de l'espai exclusivament per la xarxa viària bàsica.
La realització de proves i competicions esportives amb vehicles motoritzats no és permesa dins aquests espais.
L'acampada organitzada amb caràcter temporal tan sols es permetrà dins les àrees d'acampada i quan tingui lloc en funció del que disposa la legislació vigent sobre colònies, campaments, camps de treball i rutes per a joves, i requerirà l'informe previ dels Serveis Territorials del DMAH.
En el marc de la avaluació de l'impacte ambiental de les infraestructures hidràuliques, s'analitzarà, de forma preferent, la seva repercussió sobre hàbitats i espècies d'interès comunitari i es prioritzarà l'alternativa que no afecti les àrees amb la seva presència.
També es garantirà que les mesures correctores que s'estableixi incideixin en la millora de la qualitat dels hàbitats d'interès comunitari i dels hàbitats de les espècies d'interès comunitari
Es podran realitzar obres i actuacions de manteniment i de modernització de les infraestructures del sistema de reg, amb una adequada avaluació ambiental prèvia, quan s'escaigui, de les seves repercussions sobre l'espai.
La creació de noves infraestructures d'alta tensió de més de 66 kV requerirà DIA favorable per a la seva implantació, prèvia consulta al departament competent en matèria d'energia, i hauran d'incorporar mesures correctores (senyalització de cables, utilització de suports amb dissenys segurs, soterrament de trams en àrees amb elevat risc d'electrocució, etc.) que disminueixin la mortalitat per electrocució o col·lisió d'espècies d'aus d'interès comunitari.
S'instarà al condicionament de les línies d'alta i mitja tensió ja existents amb mesures correctores que disminueixin la mortalitat per electrocució i col·lisió d'espècies protegides.
No es permetrà l'obertura de nous trams de la xarxa viària bàsica en els espais a excepció de les que serveixin d'accés als serveis d'equipaments d'ús públic, a les de suport a les tasques de gestió de l'espai i les necessàries per a l'aprofitament dels recursos naturals permesos als espais.
La modificació o millora d'infraestructures viàries requerirà d'un informe previ del DMAH en el qual es defineixi les mesures correctores adients.
salicorniars, espartinars i vegetació d'aiguamoll
Cal conservar, de forma estricte, les comunitats vegetals associades a les llacunes costaneres tant aèries com subaquàtiques.
Cal assegurar el manteniment de la dinàmica natural entre la llacuna costanera i el sector marí limitant.
Caldrà evitar l'abocament de residus, tant sòlids com líquids, a la llacuna.
*Salicorniars, espartinars i vegetació d'aiguamoll
A les àrees amb presència d'aquests hàbitats s'aplicaran les següents mesures:
Caldrà garantir la conservació d'aquests hàbitats en la seva integritat.
Quedarà prohibit el deteriorament de l'espècie de flora d'interès comunitari (Kosteletzikia pentacarpos) així com de les que destaca el PEIN com estrictament protegides en aquests espais.
Es donarà recolzament a les tasques de recuperació de la Kosteletzikia pentacarpos que s'estan duent a terme en l'àmbit del Delta del Llobregat.
En el marc de la redacció del Pla de conservació de les zones humides a Catalunya es tindrà una especial consideració als hàbitats propis d'aiguamolls dins els espais de la xarxa Natura 2000.
Quedarà prohibida qualsevol extracció d'aigua que pugui anar en detriment de la conservació en un bon estat d'aquest hàbitats.
La regulació de l'ús públic en aquests espais ha de tenir en compte, de forma molt especial, la no afectació dels salicorniars i espartinars.
Es promourà i donarà suport amb tots els mitjans tècnics, materials i humans possibles a les actuacions emmarcades en el Pla de recuperació de les dues espècies, com el seguiment de les poblacions, la recerca sobre l'espècie, la vigilància de les àrees amb la seva presència, etc.
Per aconseguir la màxima eficàcia en l'aplicació de les mesures previstes en els pla de recuperació d'ambdues espècies, els responsables de la gestió dels espais Natura 2000 participaran en els grups de consulta i coordinació, integrats pels òrgans competents del DMAH i d'altres comunitats autònomes on es desenvolupin plans o actuacions similars, i per altres entitats públiques o privades interessades.
Es monitoritzarà l'expansió de les espècies exòtiques, en especial de la gambúsia (Gambusia holbrooki) i del cranc de riu americà (Procambarus clarkii), i, si s'escau, es promourà el control de les seves poblacions.
Evitar l'excessiva compartimentació dels hàbitats aquàtics i la desconnexió entre les poblacions.
Es potenciarà el maneig de les masses d'aigua aplicant criteris que afavoreixin al màxim ambdues espècies.
Els aprofitaments piscícoles i d'invertebrats s'hauran de regular de manera que afavoreixin les poblacions de fartet i de samaruc en les masses d'aigua incloses en els espais Natura 2000.
Es promouran plans d'actuacions de millora dels hàbitats, com la regeneració d'antics aiguamolls i/o llacunes dessecats o contaminats, la modificació de drenatges per recuperar els nivells freàtics originals, etc.
Es donarà suport a la recerca i al manteniment d'estocs en captivitat i de reproducció del fartet i el samaruc que es porten a terme en el Centre Piscícola del Parc Natural Delta de l'Ebre.
Es promourà el desenvolupament del programa de cria en captivitat per a totes dues espècies.
Quan sigui necessari, es reforçaran les poblacions, emprant protocols de translocació d'exemplars que coordinin les actuacions necessàries i els investigadors, gestors i centres implicats, i garantint el flux d'informació i la participació pública en el procés de debat i l'elaboració de plans de mesures especials.
II.4.1 Directrius generals pels espais de muntanya litoral
A més de les directrius generals definides pel conjunt dels espais de la xarxa Natura 2000, en els espais definits en la muntanya litoral s'hi aplicaran els següents criteris:
Els objectius de conservació en els espais de muntanya litoral en el marc d'aquestes directrius de gestió seran els hàbitats inclosos a l'annex I i les espècies incloses a l'annex II de la Directiva 92/43, d'hàbitats, i la seva actualització de la Directiva 97/62 (anomenats d'interès comunitari) més significatius presents a l'espai.
La gestió i les regulacions que es realitzin en els espais de muntanya litoral caldrà que garanteixi un estat de conservació favorable dels hàbitats i espècies objectius de conservació definits al punt tercer.
En relació amb el punt anterior, pel cas específic de l'àguila cuabarrada i la tortuga mediterrània, aquestes directrius tenen en compte els sectors més crítics per a la seva conservació que es troben delimitats, de manera indicativa, en la cartografia adjunta.
Amb caràcter general, es consideraran incompatibles les actuacions que afectin de manera apreciable els sectors crítics per a la conservació de l'àguila cuabarrada i la tortuga mediterrània, així com en les zones amb presència de dunes fixades amb pi pinyer.
Es declararà espais de protecció especial, a l'empara de la Llei 12/1985, d'espais naturals, en els sectors més rellevants de la xarxa Natura 2000.
S'admetrà tot tipus de regadiu sempre que no comporti una intensificació cap a cultius d'arbres fruiters i sempre que no afecti a sectors crítics de l'àguila cuabarrada, la tortuga mediterrània o les àrees agrícoles actuals del conreu cerealístic secà del Montsià incloses dins els espais.
Es potenciarà la planificació forestal amb criteris de conservació del bosc i de les espècies d'interès comunitari (àliga cuabarrada, tortuga mediterrània etc.) presents als espais.
Es fomentarà la informació i les campanyes formatives en el sector forestal, amb la finalitat de reduir els conflictes entre hàbitats i/o espècies d'interès comunitari i activitats humanes.
Manteniment d'un cert número d'arbres caducifolis en àrees amb presència d'espècies animals forestals d'interès comunitari.
Manteniment d'un mínim de 5 peus morts/ha de dbh superior als 40 cm en àrees amb presència d'espècies forestals d'interès comunitari (quiròpters forestals).
En cas de ser necessari d'efectuar una actuació en èpoques sensibles per a alguna espècie d'interès comunitari, requerirà un informe previ de l'òrgan gestor de l'espai o en el seu defecte, dels Serveis Territorials del DMAH.
En la redacció dels plans de prevenció d'incendis i les mesures associades (punts d'aigua, cremes, desbrossades, tallafocs, etc.) caldrà tenir en compte la presència d'hàbitats i/o espècies d'interès comunitari (tortuga mediterrània) i caldrà assegurar la seva no afectació per l'aprovació definitiva dels plans.
Es promouran programes per limitar la densitat de porc senglar i prevenir els conflictes que pugui ocasionar a les activitats econòmics de la zona i conservar els hàbitats i les espècies d'interès comunitari que pugui afectar.
Es regularà molt especialment les activitats d'escalada en els penya-segats marins de manera que no afectin a les àrees amb presència d'hàbitats d'interès comunitari o les èpoques de nidificació de les espècies d'interès comunitari.
Així mateix, en la regulació de l'accés públic als sectors litorals d'aquests espais es tindrà en compte les possibles molèsties a sectors de cria d'aus marines.
L'acampada organitzada amb caràcter temporal tan sols es permetrà dins les àrees d'acampada i quan tingui lloc en funció del que disposa la legislació vigent sobre colònies, campaments, camps de treball i rutes per a joves i requerirà informe dels Serveis Territorials del DMAH.
Dunes fixades amb pi pinyer o pinastre
*Dunes fixades amb pi pinyer o pinastre
Es cercarà mecanismes de concertació amb les activitats extractives de sorres colindants per tal de vincular les activitats de restauració a la potenciació d'aquest tipus d'ambients.
*Espècies de conservació prioritària
Les directrius específiques per a les dues espècies considerades prioritàries per a la conservació en aquests espais de muntanya litoral, l'àguila cuabarrada i la tortuga mediterrània, seran les mateixes que es defineixen per a aquestes espècies a l'apartat d'espais de muntanya interior (punt II.5.2).
A més de les directrius generals definides pel conjunt dels espais de la xarxa Natura 2000, en els espais definits de la muntanya interior s'hi aplicaran els següents criteris:
Els objectius de conservació en els espais de muntanya interior en el marc d'aquestes directrius de gestió seran els hàbitats inclosos a l'annex I i les espècies incloses a l'annex II de la Directiva 92/43, d'hàbitats, i la seva actualització de la Directiva 97/62 (anomenats d'interès comunitari) més significatius presents a l'espai.
La gestió i les regulacions que es realitzin en els espais de muntanya interior caldrà que garanteixi un estat de conservació favorable dels hàbitats i espècies objectius de conservació definits al punt tercer.
En relació al punt anterior, pel cas específic de l'àguila cuabarrada i la tortuga mediterrània, aquestes directrius tenen en compte els sectors més crítics per a la seva conservació que es troben delimitats, de manera indicativa, en la cartografia adjunta.
Amb caràcter general, es consideraran incompatibles les actuacions que afectin de manera apreciable els sectors crítics per a la conservació de l'àguila cuabarrada i la tortuga mediterrània.
Els criteris i mesures ambientals contemplats en els contractes globals d'explotació i les mesures agroambientals que promogui l'Administració agrària, es definiran amb la col·laboració de la Direcció General del Medi Natural del DMAH.
Es fomentarà l'aplicació de mesures de gestió de l'hàbitat adreçades a assolir una estructura del paisatge en mosaic.
S'admetrà el regadiu de conreus de llenyoses, tant en les explotacions existents com en les futures.
La transformació en regadiu amb dotació total es considera compatible sempre que no afecti a les àrees crítiques per a la conservació de la tortuga mediterrània i l'àguila cuabarrada.
Es fomentarà la informació i les campanyes formatives en el sector forestal, amb la finalitat de reduir els conflictes entre hàbitats i espècies d'interès comunitari i activitats humanes.
Si, excepcionalment i més enllà de les actuacions corresponents al punt anterior, quan la gestió d'aquests espais estrictament vinculada als objectius de la xarxa Natura 2000 condicioni la rendibilitat del bosc, es destinaran els corresponents ajuts específics per a la compensació dels efectes sobre la productivitat.
En cas de ser necessari d'efectuar una actuació en èpoques sensibles per a alguna espècie d'interès comunitari, requerirà un informe previ de l'òrgan gestor de l'espai o en el seu defecte dels Serveis Territorials del DMAH.
En la redacció dels plans de prevenció d'incendis i les mesures associades (punts d'aigua, cremes, desbrossades, tallafocs, etc.) caldrà tenir en compte la presència d'hàbitats i/o espècies d'interès comunitari i caldrà assegurar la seva conservació per l'aprovació definitiva dels plans.
Es fomentarà la informació i les campanyes formatives amb el col·lectiu de caçadors, amb la finalitat d'afavorir la conservació i protecció de les espècies d'interès comunitari presents en espais de la xarxa Natura 2000.
Es promouran activitats turístiques sostenibles (agroturisme) i la comercialització de productes artesanals, amb el recolzament de la imatge d'espècies animals especialment significatives com l'àguila cuabarrada o la tortuga mediterrània com a símbol i marca de qualitat.
Així mateix, també es podran autoritzar tots aquells Parcs eòlics que, en el moment de designació de l'espai de Natura 2000, comptin amb informe favorable de la Ponència Ambiental condicionat a un informe de seguiment faunístic sempre que es tingui en compte les condicions que aquest acabi determinant.
No es podrà recol·lectar font de llenya per cremar ni altres aprofitaments.
En el marc del Pla de conservació dels hàbitats estèpics es tindrà en consideració la conservació dels matollars guixencs
No es permetrà cap actuació que suposi l'alteració significativa de les àrees amb presència d'aquest hàbitat, sens perjudici de l'exepcionalitat que preveu el punt tercer de l'apartat 5.
Es continuarà desenvolupant el Pla de recuperació de la tortuga mediterrània a Catalunya, afavorint la participació pública en el procés de desenvolupament, necessària per garantir el recolzament social i assolir amb èxit els objectius del Pla de recuperació.
Amb l'objectiu de tenir diverses poblacions salvatges viables de tortuga mediterrània a Catalunya.
Es continuarà reforçant la població de l'Alt Empordà amb la finalitat de garantir la seva viabilitat (augmentant les possibilitats reproductores i la variabilitat genètica de la població).
Es continuaran alliberant exemplars a les àrees on s'han iniciat programes de reintroducció (Garraf, Montsià) per reforçar les noves poblacions.
S'iniciaran programes d'alliberaments a espais protegits on actualment l'espècie és absent (Montsant).
A més de les directrius generals definides pel conjunt dels espais de la xarxa Natura 2000, en els espais definits al Prepirineu s'hi aplicaran els següents criteris:
Els criteris establerts en el present document s'incorporaran en els plans especials de protecció del medi natural i del paisatge que es redactin dels espais de la xarxa.
Els objectius de conservació en els espais de Prepirineu en el marc d'aquestes directrius de gestió seran els hàbitats inclosos a l'annex I i les espècies incloses a l'annex II de la Directiva 92/43, d'hàbitats, i la seva actualització de la Directiva 97/62 (anomenats d'interès comunitari) més significatius presents a l'espai.
La gestió i les regulacions que es realitzin en els espais del Prepirineu caldrà que garanteixi un estat de conservació favorable dels hàbitats i espècies objectius de conservació definits al punt tercer.
En relació al punt anterior, pel cas específic de l'àguila cuabarrada, aquestes directrius tenen en compte els sectors més crítics per a la seva conservació que es troben delimitats, de manera indicativa, en la cartografia adjunta.
Amb caràcter general, es consideraran incompatibles les actuacions que afectin de manera apreciable els sectors crítics per a la conservació de l'àguila cuabarrada.
S'estimularan línies de treball conjuntes amb els col·lectius implicats en l'ús i la conservació dels espais del Prepirineu per tal de fomentar les activitats compatibles amb la conservació dels valors naturals.
S'impulsarà la coordinació administrativa per tal d'optimitzar la gestió en els espais Natura 2000.
Es fomentarà la investigació de caràcter social que aprofundeixi en la percepció de dels elements prioritaris de conservació per diferents grups socials i avaluï l'eficàcia de les campanyes de sensibilització.
Es fomentarà l'explotació agropecuària de les pastures i els prats de dall.afavorint la recuperació de les abandonades. mitjançant, quan s'escaigui, els contractes globals d'explotació i l'aplicació de mesures agroambientals, com a instruments de gestió contractual entre l'Administració i els titulars de les explotacions.
Per a la millora de l'estat de conservació d'hàbitats i espècies d'interès comunitari, s'impulsaran mesures específiques de gestió dels hàbitats, com la creació de canyets per al trencalòs, etc.
La transformació en regadiu amb dotació total es considera compatible sempre que no afecti a les àrees crítiques per a la conservació de l'àguila cuabarrada.
En aquests casos caldrà analitzar, cas per cas, quina dotació de reg hi és aplicable de manera que s'asseguri el manteniment dels valors naturals de l'espai.
En els sectors crítics per a l'àguila cuabarrada, les concentracions parcel·làries que es plantegin no realitzaran moviments de terres més enllà dels imprescindibles per millorar la mobilitat (ecoconcentracions).
S'incorporaran als instruments de planificació de finques forestals criteris de gestió que tinguin en compte els requeriments ecològics de les espècies d'interès comunitari, i promoguin pràctiques silvícoles compatibles o que afavoreixin el seus hàbitats.
Els Serveis Territorials del DMAH hauran d'avaluar, abans de la seva autorització, la repercussió dels treballs forestals en els sectors crítics per a l'àguila cuabarrada.
S'afavoriran els tractaments silvícoles que rebutgin l'ús de productes fitosanitaris pels seus efectes directes o indirectes sobre la fauna.
Es controlarà estrictament la construcció de pistes en les àrees amb presència d'elements prioritaris de conservació definits al punt II.6.2, o en les zones de major qualitat d'hàbitat.
Es considerarà d'interès per l'Administració l'adquisició dels drets de tallada a llarg termini en boscos privats o comunals ubicats en llocs estratègics, amb la finalitat de garantir la conservació dels elements prioritaris de conservació, sense perjudicar els interessos dels propietaris de les finques.
S'incorporarà en els PTGC un mecanisme àgil per a canviar el lloc i la data de la celebració de la cacera davant la presència d'exemplars d'espècies d'interès comunitari (nius de trencalòs, etc.).
No es permetrà la reintroducció i alliberament d'espècies de fauna al·lòctones.
No obstant, l'atorgament d'autoritzacions per realitzar fotografia comercial, filmacions i estudis científics en relació amb elements prioritaris de conservació només es permetrà en casos molt justificats i prenent totes les mesures de protecció que calguin.
Es podran aplicar restriccions d'accés motoritzat, sempre per a visitants foranis, en les àrees crítiques per a la conservació de l'àguila cuabarrada durant els seus períodes de màxima sensibilitat i sempre i quan concorrin circumstàncies especials que afectin la seva conservació.
Es promouran activitats turístiques sostenibles i la comercialització de productes artesanals, amb el recolzament de la imatge d'espècies emblemàtiques (trencalòs, picot negre, etc.) com a símbol i marca de qualitat.
La construcció o ampliació de noves infraestructures turístiques (pistes d'esquí, refugis de muntanya, etc.) no podran afectar les àrees amb presència d'elements prioritaris de conservació, definits al punt II.6.2.
En les pistes d'esquí existents, s'identificaran les zones que puguin presentar conflictes amb la conservació d'hàbitats i/o espècies d'interès comunitari (cables dels sistemes d'arrossegament d'esquiadors, etc.) i es proposaran les mesures correctores oportunes per a reduir aquests conflictes (senyalització de cables de telecadires, etc.).
S'afavorirà la conservació d'elements arquitectònics i culturals tradicionals
La creació de noves infraestructures d'alta tensió de més de 66 kV requerirà DIA favorable per a la seva implantació, prèvia consulta al departament competent en matèria d'energia, haurà de garantir la conservació de les poblacions de trencalòs i es considerarà incompatible a les àrees crítiques per a la conservació de l'àguila cuabarrada.
Es tindrà en compte, en tot moment, el que determina el Decret 282/1994, d'aprovació del Pla de recuperació del trencalòs a Catalunya.
Per evitar el fracàs reproductor de l'espècie, es prohibirà l'escalada en totes les àrees existents i potencials de nidificació de trencalòs.
II.7.1 Directrius generals pels espais del Pirineu
A més de les directrius generals definides pel conjunt dels espais de la xarxa Natura 2000, en els espais definits al Pirineu s'hi aplicaran els següents criteris:
Els criteris establerts en el present document s'incorporaran en el Pla especial de protecció del medi natural i del paisatge que es redacti dels espais de la xarxa.
El planejament urbanístic i/o territorial podrà regular aquests àmbits per tal de garantir la coherència normativa amb els territoris confrontants.
Aquesta regulació haurà d'incorporar les determinacions establertes pel Pla especial de protecció del medi natural i del paisatge.
En el cas dels espais que disposin de planejament urbanístic o territorial aprovat el pla especial de protecció del medi natural i el paisatge haurà de tenir en consideració les previsions i els usos que aquest hagués establert.
Els objectius de conservació en els espais de Pirineu en el marc d'aquestes directrius de gestió seran els hàbitats inclosos a l'annex I i les espècies incloses a l'annex II de la Directiva 92/43, d'hàbitats, i la seva actualització de la Directiva 97/62 (anomenats d'interès comunitari) més significatius presents a l'espai.
La gestió i les regulacions que es realitzin en els espais del Pirineu caldrà que garanteixi un estat de conservació favorable dels hàbitats i espècies objectius de conservació definits al punt tercer.
Tots els projectes, plans o programes que puguin afectar de forma apreciable els espais de la XN 2000 s'han de sotmetre a una adequada avaluació de les seves repercussions en l'espai i tenint en compte els objectius de conservació definits al tercer punt.
En altres casos d'interès públic de primer ordre, caldrà consultar prèviament a la Comissió Europea tal i com assenyala la Directiva 92/43 i el Real Decret 1977/95.
En altres casos d'interès públic de primer ordre, caldrà consultar prèviament a la Comissió Europea tal i com assenyala la Directiva 92/43 i el Real Decret 1997/95.
S'estimularan línies de treball conjuntes amb els col·lectius implicats en l'ús i/o la conservació dels espais dels Pirineus per tal de fomentar les activitats compatibles amb la conservació dels valors naturals.
S'impulsarà la coordinació administrativa per tal d'optimitzar la gestió en els espais dels Pirineus de la xarxa Natura 2000, tant de forma interna com amb les comunitats autònomes i els estats colindants.
Es fomentarà la investigació de caràcter social que aprofundeixi en la percepció dels elements prioritaris de conservació per diferents grups socials i avaluï l'eficàcia de les campanyes de sensibilització.
Es fomentarà l'explotació agropecuària de les pastures naturals i seminaturals i els prats de dall.afavorint la recuperació de les abandonades. mitjançant, quan s'escaigui, els contractes globals d'explotació i l'aplicació de mesures agroambientals, com a instruments de gestió contractual entre l'Administració i els titulars de les explotacions.
Per a la millora de l'estat de conservació d'hàbitats i espècies d'interès comunitari, s'impulsaran mesures específiques de gestió dels hàbitats, com la creació i el manteniment de mosaics de pastures i matollars en àrees amb presència de perdiu xerra.
S'impulsarà, en el marc del que s'especifica al títol IV del Reglament 1698/2005, del FEADER, i de forma voluntària, la planificació forestal amb l'objectiu que totes les finques públiques i privades que tenen un territori dins un espai xarxa Natura 2000 acabin tenint el seu Pla de gestió i ordenació (PTGMF, PSGF o Pla d'ordenació).
S'incorporaran als instruments de planificació de finques forestals, en el marc del que s'especifica al títol IV del Reglament 1698/2005, del FEADER, criteris de gestió que tinguin en compte els requeriments ecològics de les espècies d'interès comunitari, i promoguin pràctiques silvícoles compatibles o que afavoreixin el seus hàbitats.
S'afavorirà la conservació i l'augment de la superfície de coníferes autòctones (pinedes de pi negre, avetoses, etc.) i de boscos mixts de caducifolis (fagedes, etc.), reservant parcel·les de bosc madur en els sectors més ben conservats.
Es fomentaran les estructures en mosaic, alternant zones amb diferents densitats d'arbrat amb clarianes on predominin espècies arbustives productores de fruits (nabius, grederes, roures, castanyers, cirerers, avellaners, moixeres, pomeres, etc.), prats i pastures, i potenciant els ecotons.
No es permetran les plantacions forestals extensives amb coníferes i frondoses, ni amb espècies al·lòctones, que afectin als hàbitats d'interès comunitari o amb àrees amb presència d'espècies d'interès comunitari.
S'afavoriran els tractaments silvícoles que rebutgin l'ús de productes fitosanitaris pels efectes negatius directes i indirectes sobre la fauna.
Es controlarà estrictament la construcció o millora de pistes en les àrees amb presència d'elements prioritaris de conservació, definits al punt II.7.2, o en les zones de major qualitat d'hàbitat.
Serà incompatible quan afecti sectors crítics de les espècies objecte de conservació en cada espai.
Es considerarà d'interès per part de l'Administració l'adquisició dels drets de tallada a llarg termini en boscos privats o comunals ubicats en llocs estratègics, amb la finalitat de garantir la conservació dels elements prioritaris de conservació, sense perjudicar els interessos dels propietaris de les finques.
En la redacció dels plans de prevenció d'incendis i les mesures associades (punts d'aigua, cremes, desbrossades, tallafocs, etc.) caldrà tenir en compte les àrees amb presència d'elements prioritaris de conservació, i caldrà assegurar la seva conservació per l'aprovació definitiva dels plans.
S'establirà un programa de coordinació eficaç entre els gestors dels terrenys cinegètics, els tècnics amb competències sobre fauna protegida i els responsables de la gestió de l'espai natural que, per exemple, eviti molèsties innecessàries en les àrees amb presència d'espècies d'interès comunitari causades per les batudes.
S'extremarà la vigilància per a eradicar les pràctiques furtives, adequant progressiva i suficientment la plantilla d'agents rurals, guardes de les reserves nacionals de caça i de tècnics, i donant suport i coordinant esforços amb altres agents implicats en aquestes tasques, com gestors de terrenys cinegètics privats, mossos d'esquadra, etc.
No es permetrà la reintroducció i alliberament d'espècies de fauna al·lòctones, a excepció del faisà (Phasianus colchicus).
Els aprofitaments piscícoles es regularan de forma que afavoreixin les poblacions d'espècies autòctones de peixos.
No obstant, l'atorgament d'autoritzacions per realitzar fotografia comercial, filmacions i estudis científics en relació amb els elements prioritaris de conservació només es permetrà en casos molt justificats i prenent totes les mesures de protecció que calguin.
Es promourà la construcció de nous refugis de muntanya en zones fora de les àrees amb presència d'elements prioritaris de conservació.
L'ampliació dels refugis existents haurà de garantir la compatibilitat amb aquests elements.
Es podran aplicar restriccions d'accés motoritzat, sempre per a visitants foranis, en àrees concretes amb presència d'espècies d'interès comunitari durant els seus períodes de màxima sensibilitat i sempre i quan concorrin circumstàncies especials que afectin la seva conservació.
S'impulsarà, amb caràcter general, les activitats d'educació ambiental i l'edició de material divulgatiu per facilitar el recolzament i la participació social necessaris per a assolir amb èxit la conservació de d'hàbitats i espècies d'interès comunitari.
Es promouran activitats turístiques sostenibles i la comercialització de productes artesanals, amb el recolzament de la imatge d'espècies emblemàtiques (ós, gall fer, perdiu blanca, trencalòs, etc.) com a símbol i marca de qualitat.
S'elaborarà un manual de bones conductes per a visitants d'espais de la xarxa Natura 2000, amb l'objectiu de conscienciejar al visitant de la importància del seu comportament per la conservació dels hàbitats i les espècies d'interès comunitari
La construcció o ampliació de noves infraestructures turístiques, no podran afectar les àrees amb presència d'elements prioritaris de conservació, definits al punt II.7.2.
La construcció de noves pistes d'esquí no podrà afectar les àrees amb presència d'elements prioritaris de conservació definides al punt II.7.2.
En l'ampliació de les pistes d'esquí existents, s'identificaran les zones que puguin presentar conflictes amb la conservació d'hàbitats i/o espècies d'interès comunitari (cables dels sistemes d'arrossegament d'esquiadors, etc.) i es proposaran les mesures correctores oportunes per a reduir aquests conflictes (senyalització de cables de telecadires, etc.).
Abans de disposar del Pla especial, l'edificació estarà regulada pel planejament urbanístic municipal i la Llei 3/1998, d'IIAA
S'afavorirà la conservació d'elements arquitectònics i culturals que tinguin relació amb l'ús i conservació dels prats de dall i les pastures seminaturals, com els camins ramaders, murs de pedra, elements de rec tradicionals, pallers, pletes, abeuradors, etc.
Es considera incompatible la creació de nous grans embassaments (d'acord amb la definició del reglament tècnic de seguretat de preses i embassaments) dins els espais Natura 2000, o l'ampliació dels existents fins a aquesta categoria, quan puguin causar un perjudici apreciable sobre els hàbitats d'interès comunitari i els objectius de conservació de l'espai.
La construcció de noves infraestructures d'alta tensió de més de 66 kV ha de garantir la conservació de les poblacions de trencalòs.
Es limitarà el tràfec de ramats i la càrrega ramadera sobre les molleres, per evitar la compactació excessiva del sòl i la desestructuració de la coberta vegetal.
Es prohibirà el pas a vehicles i altres mitjans de transport i es regularà el pas de persones.
No es permetrà cap actuació que suposi la desaparició o l'alteració de les molleres, d'acord amb l'article 11 de la Llei 12/1985, d'espais naturals.
Per evitar el fracàs reproductor de l'espècie, es prohibirà l'escalada en totes les àrees de nidificació de trencalòs.
Les actuacions ramaderes per a recuperació de pastures amb àrees amb presència d'aquesta espècie hauran de tenir en compte el manteniment de matollars que n'assegurin la seva conservació.
Considerant que l'activitat cinegètica està realitzant una pressió sobre una espècie en regressió, caldrà incentivar als col·lectius de caçadors per a que s'impliquin en l'aplicació de mesures de conservació i de millora dels hàbitats, oferint-los un assessorament adequat.
Es promouran les repoblacions amb exemplars de perdiu xerra de muntanya (Perdix perdix hispaniensis) procedents del Centre de Fauna Salvatge d'Esterri d'Àneu, per evitar riscos sanitaris i la pèrdua de la puresa genètica, i es prendran les mesures oportunes per eradicar els alliberaments de perdius que no pertanyen a la subespècie de muntanya.
En el transcurs de les repoblacions s'oferirà assessorament sobre les condicions que han de complir els punts d'engega i els mètodes a aplicar per reduir la mortalitat de les perdius.
Es promourà el marcatge i seguiment de les perdius de repoblació per analitzar l'efectivitat de les repoblacions i els rendiments cinegètics.
Es controlarà el nombre de captures en cada espai en funció de l'evolució del rendiment cinegètic, l'efectivitat de les repoblacions i el seguiment de les poblacions naturals.
Es reforçaran els treballs de seguiment de les poblacions fins que aquests cobreixin, com a mínim, un 10% de la superfície potencial on pot trobar-se l'espècie.
Es donarà suport a la cria en captivitat de la perdiu xerra de muntanya en els centres de cria autoritzats.
Es mantindrà una política suficient d'indemnitzacions pels atacs d'óssos a les explotacions agropecuàries (bestiar, ruscs d'abelles, etc.).
Es fomentarà l'aplicació de bones pràctiques de pasturatge que respectin i potenciïn els matolls de nabiu i altres plantes productores de fruits carnosos.
S'impulsarà la vigilància activa dels ramats per dissuadir els atacs esporàdics d'ós, promovent la formació i la capacitació dels pastors i la utilització de gossos guardians de ramats.
S'avaluarà anualment l'evolució de danys causats per l'ós en les explotacions agropecuàries i l'eficàcia dels sistemes de prevenció.
S'incorporarà en els PTGC un mecanisme àgil per a canviar el lloc i la data de la celebració de la cacera davant la presència d'exemplars d'espècies d'interès comunitari (ósses amb cries, concentracions d'óssos alimentant-se a la tardor, etc.).
Es reduirà el risc de mort d'óssos en les caceres:
Elaborant un protocol per al col·lectiu de caçadors amb informació general sobre els hàbits de l'espècie i recomanacions sobre l'actitud a adoptar en trobades o presència de l'espècie,
Supervisant les batudes de caça major que es portin a terme dins els espais i en les zones osseres,
Promovent la coordinació dels caçadors amb l'ús d'emissores, per a reduir els conflictes associats a la presència d'óssos aixecats en el transcurs de les caceres.
S'elaborarà un protocol per al maneig d'óssos en situacions anòmales i es disposaran les mesures necessàries per a intervencions amb óssos ferits o atrapats en trampes il·legals.
Es fomentarà la informació i les campanyes formatives en el sector cinegètic, amb la finalitat d'afavorir l'acceptació de l'ós i reduir els conflictes entre ossos i activitats humanes.
S'elaborarà un protocol per a visitants d'àrees amb presència d'ós que inclogui recomanacions del comportament a seguir davant trobades o presència d'óssos.
S'establirà un registre de trobades entre óssos i humans i s'elaborarà un protocol estandarditzat de recollida d'informació.
S'estudiarà, conjuntament amb totes les administracions de territoris limítrofs (Aragó, Andorra i França), un pla de mesures especials que contribueixin a restablir les deteriorades condicions poblacionals i que garanteixin la viabilitat de la població pirinenca.
Quan sigui necessari es promouran activitats adreçades a garantir la viabilitat de les poblacions d'ós bru (desenvolupament de programes d'alimentació suplementària, reforçament poblacional, etc.) sempre que estiguin avalades per la Direcció general de Medi Natural DMAH i comptin amb el suficient consens social.
A més de les directrius generals definides pel conjunt dels espais de la xarxa Natura 2000, en els espais definits a la plana agrícola s'hi aplicaran els següents criteris:
Els objectius de conservació en els espais de plana agrícola en el marc d'aquestes directrius de gestió seran els hàbitats inclosos a l'annex I i les espècies incloses a l'annex II de la Directiva 92/43, d'hàbitats, i la seva actualització de la Directiva 97/62 (anomenats d'interès comunitari) més significatius presents a l'espai.
La gestió i les regulacions que es realitzin en els espais de plana agrícola caldrà que garanteixi un estat de conservació favorable dels hàbitats i espècies objectius de conservació definits al punt tercer.
Amb caràcter general, es considera incompatible qualsevol actuació que afecti de forma apreciable els hàbitats d'interès comunitari i/o afecti negativament els hàbitats d'espècies interès comunitari.
De cara a les directrius de gestió es diferencien dos grans grups d'ambients estèpics: els secans occidentals (secans de Balaguer, Alguaire, Mas de Melons-Alfés i Granja d'Escarp) i els secans orientals (secans de Bellmunt, plans de Sió, Belianes i Anglesola).
Aquesta classificació es basa en diferencies en les espècies d'interès comunitari presents i les característiques ecològiques dels espais.
Es declararà espais de protecció especial, a l'empar de la Llei 12/1985, d'espais naturals, en els sectors més rellevants de la xarxa Natura 2000.
Es considera d'interès per part de l'Administració l'adquisició i/o l'arrendament de finques d'alt valor ecològic per la conservació dels hàbitats i les espècies d'interès comunitari als espais de la xarxa Natura 2000.
Es redactarà i aprovarà un Pla de conservació dels hàbitats d'interès comunitari.
Es redactarà i aprovarà un Pla de conservació de les espècies d'interès comunitari.
Es promourà el manteniment de l'agricultura tradicional de secà utilitzant, quan s'escaigui, els contractes globals d'explotació i l'aplicació de mesures agroambientals com a instruments de gestió contractual entre l'Administració i els titulars de les explotacions, com a eines principals pel manteniment de la renda agrària de forma compatible amb la conservació dels valors naturals lligats a l'activitat agrària.
Es realitzarà un estudi científic específic encaminat a estudiar la possibilitat d'implementar un reg de suport (dotació màxima de 3.500 m3/ha/any) en cultius cerealístics de secà.
Si els resultats d'aquest estudi ho avalen, s'admetrà el regadiu de suport als cultius cerealístics de secà amb una dotació màxima de 3.500 m3/ha/any, sempre que aquest regadiu sigui compatible amb la conservació dels valors naturals de l'espai, i molt especialment de les aus estèpiques.
Mentrestant es podran autoritzar regs d'hivern per garantir les collites mitjanes de la zona fins al 30% de la superfície de la ZEPA.
Excepcionalment, en aquells indrets d'especial valor agrari es podrà produir un increment en percentatge en el reg d'hivern tot garantint alhora els objectius previstos en aquests directrius.
Aquesta implementació anirà lligada a l'aplicació de mesures correctores contrastades que produeixin una millora de les poblacions d'aus estèpiques de l'espai.
Es considera compatible la implantació de reg de suport, amb dotació màxima de 1.500 m3/ha/any, en els cultius llenyosos existents en el moment de l'aprovació de l'espai.
Es podran incrementar les superfícies d'aquests cultius sempre i quan siguin compatibles amb la conservació dels valors naturals de l'espai, i molt especialment de les aus estèpiques.
En aquest sentit, el Pla especial de protecció del medi natural i del paisatge de cada espai establirà la zonificació amb els límits màxims de superfície d'aquests conreus en cada sector.
Amb caràcter general, i llevat dels casos considerats en els apartats anteriors, les diferents modalitats de reg de suport plantejades en espais de la xarxa Natura 2000 no podran comportar canvis en les tipologies de conreus existents (herbaci de secà, llenyosos de secà, etc.).
Els regs d'hivern històrics es podran continuar desenvolupant en les mateixes condicions.
És incompatible el reg de transformació amb dotació total als espais de la xarxa Natura 2000 excepte en els llocs ja regats en el moment d'aprovació de l'espai.
En aquests casos, es promourà l'aplicació de mesures de gestió per tal d'incrementar la seva capacitat d'acollida de les espècies d'interès comunitari menys exigents.
Les infraestructures associades a la posada en marxa del reg de suport hauran de minimitzar l'impacte als hàbitats d'interès comunitari i a les poblacions espècies d'interès comunitari.
La concentració parcel·lària és compatible sempre que no comporti un moviment de terres significatiu.
Es fomentarà la recuperació i millora dels marges entre conreus.
Es fomentarà el manteniment dels rostolls de certes àrees de distribució de les aus estèpiques, tenint en compte la creació d'una franja perimetral de seguretat contra incendis en els espais més forestats.
Es fomentarà l'increment de guarets, erms i vegetació natural a l'espai, així com l'aplicació de criteris de gestió encaminats a la millora de l'estructura i funcionalitat dels cultius.
Es fomentarà la presència de guarets de diferents tipologies a un mínim del 20% de l'explotació. a les àrees de distribució de les aus estèpiques.
Es fomentarà la ramaderia extensiva de secà de forma ordenada, incentivant l'aplicació de bones pràctiques ramaderes.
Es fomentarà l'establiment d'acords amb els ramaders per tal que la pastura sigui una eina de gestió de la vegetació i del paisatge, amb l'objectiu de millorar els hàbitats de les espècies d'interès comunitari i els hàbitats d'interès comunitari.
També s'elaborarà un Llibre de Pastura amb tots els ramaders extensius dels espais que ordeni l'activitat en aquest sentit.
Es promourà la restauració i creació d'abeuradors pels ramats, de manera que siguin compatibles amb l'ús per part de la fauna silvestre.
No obstant, sempre hauran de ser compatibles amb la conservació dels valors naturals de l'espai, molt especialment de les aus estèpiques, la qual cosa serà objecte d'avaluació en el procediment d'autorització.
Aquesta avaluació haurà de tenir en compte l'impacte acumulat pel total d'explotacions a la zona.
Es promourà l'assessorament als agricultors per l'ús de productes fitosanitaris que no afectin la fauna silvestre (categoria toxicològica de baixa toxicitat per a la fauna).
L'Administració facilitarà la creació i implementació del pla de gestió de residus de les explotacions ramaderes.
S'estudiarà la possibilitat de crear un banc de terres que pugui contribuir a la consecució dels objectius de conservació en els espais de la xarxa Natura 2000.
Els treballs forestals hauran de tenir en compte el període de màxima sensibilitat de les diferents aus estèpiques.
Les autoritzacions de rompudes de terrenys forestals a la xarxa Natura 2000 hauran d'avaluar les repercussions sobre els objectius de conservació de cada espai.
Cal recordar que els erms, les timonedes i les formacions arbustives estan catalogats com a terrenys forestals.
No s'autoritzaran rompudes de terrenys forestals que afectin hàbitats d'interès comunitari ni sectors de màxima importància per a les aus estèpiques.
S'evitaran les reforestacions i aforestacions arbòries en espais de la xarxa Natura 2000 que impliquin una disminució dels espais oberts, a excepció dels cursos d'aigua naturals.
S'afavoriran les tallades en reforestacions de baix interès ecològic en les àrees que es consideri necessari per la recuperació d'hàbitats d'interès comunitari i d'hàbitats aptes per les espècies d'interès comunitari.
La gestió cinegètica es considera compatible en el conjunt de l'espai i s'entén com una activitat econòmica sostenible ambientalment.
Així mateix, en ell es regularà la caça menor durant la mitja veda en funció de la possible afectació a les aus estèpiques podent establir àrees on no sigui permesa aquesta activitat.
Es promouran programes per a limitar la densitat del porc senglar i prevenir els conflictes que pugui ocasionar a les activitats econòmics de la zona i conservar els hàbitats i les espècies d'interès comunitari que pugui afectar.
No es permetrà la reintroducció i alliberament d'espècies de fauna al·lòctones, a excepció del faisà (Phasianus colchicus) i sempre i quan aquesta espècie sigui compatible amb al conservació i protecció de les espècies d'interès comunitari presents en aquests espais.
Es fomentarà, conjuntament amb les societats de caçadors, la creació de zones de refugi de caça en àrees d'especial interès per a les aus estèpiques.
És incompatible l'obertura de noves activitats extractives en aquells sectors en què la seva reduïda superfície no permet una pèrdua, encara que temporal, de l'àrea ecològicament viable per a la conservació de les espècies d'aus estèpiques (sup. mínima de 3.000 ha) excepte en aquells casos en què les mesures compensatòries que s'apliquin permetin mantenir aquesta superfície mínima ecològicament viable.
Les activitats d'extracció d'argiles i d'àrids es consideren compatibles a causa de la seva reduïda afectació temporal i superficial sens perjudici del que especifica la legislació sectorial per a la seva autorització i sempre que s'apliquin les mesures compensatòries i correctores necessàries.
Es realitzarà una promoció turística dels valors naturals i el patrimoni cultural i arquitectònic lligats a l'agricultura tradicional de secà.
Es promouran activitats turístiques sostenibles (agroturisme) i la comercialització de productes artesanals, amb el recolzament de la imatge d'espècies animals especialment significatives com a símbol i marca de qualitat.
En el marc de la redacció del Pla especial es definirà els sectors crítics i les èpoques on es regularà l'accés motoritzat a vehicles no autoritzats i visitants foranis.
Es regularà l'organització d'activitats turístiques, esportives i de lleure amb la finalitat d'evitar les interferències amb la conservació de les aus estèpiques, tenint en compte les seves àrees distribució i els períodes de màxima sensibilitat.
Per a la creació i ampliació d'instal·lacions esportives (circuits de motocross, camps d'aeromodelisme etc.) es tindrà en compte la no afectació de les àrees de major interès de les aus estèpiques
A tota la superfície dels espais de Xarxa Natura 2000 se li aplicarà el règim de sòl no urbanitzable tal com defineix el Decret 328/1992, del PEIN.
En cas d'haver sòls urbans classificats com a tal en el moment de l'aprovació de la proposta d'ampliació dels espais de la xarxa Natura 2000 per part del Govern aquests es consideraran automàticament exclosos de l'espai.
S'oferirà informació i criteris als municipis inclosos dins els espais de la xarxa Natura 2000 per a l'exercici de les seves competències en matèria de planejament urbanístic i protecció d'espais naturals.
La construcció i rehabilitació d'edificis es regularà pel que determina la legislació vigent en matèria urbanística i haurà de comptar amb informe previ de compatibilitat del DMAH per a la seva autorització.
Es promocionarà la rehabilitació de construccions d'ús agrícola i ramader amb criteris de conservació que afavoreixin la nidificació d'aus estèpiques.
Les infraestructures hidràuliques associades al rec agrícola hauran de ser compatibles amb la conservació de les aus estèpiques.
S'instarà al condicionament de les línies d'alta i mitja tensió ja existents a les àrees amb presència d'espècies d'aus d'interès comunitari, amb mesures correctores que disminueixin la mortalitat per electrocució i col·lisió d'espècies protegides.
En el marc de la avaluació de l'impacte ambiental de les infraestructures viàries, s'analitzarà, de forma preferent, la seva repercussió sobre hàbitats i espècies d'interès comunitari i es tindrà cura en la no afectació de les àrees amb la seva presència.
La planificació, construcció o ampliació d'infraestructures viàries (carreteres, camins, pistes forestals):
Consideraran com aspecte decisiu la incidència sobre els hàbitats i les espècies d'interès comunitari.
Escolliran l'alternativa que no afecti els hàbitats o les espècies d'interès comunitari.
Evitaran qualsevol possibilitat de fragmentació dels hàbitats de les espècies d'interès comunitari.
Avalaran el correcte compliment del pla de seguiment per a tots aquells projectes que puguin tenir efectes adversos per a la conservació dels hàbitats i les espècies d'interès comunitari.
Garantiran que les mesures correctores que s'estableixin en les actuacions o projectes sotmesos a AIA hauran d'incidir en la millora de la qualitat dels hàbitats d'interès comunitari i dels hàbitats de les espècies d'interès comunitari.
La modificació i millora de les infraestructures viàries existents requerirà un informe favorable del DMAH en el qual es defineixi les mesures correctores adients (períodes d'obres, etc.).
En la construcció de noves infraestructures viàries s'aplicaran les mesures correctores adients amb l'objectiu d'assegurar la permeabilitat de les infraestructures per la fauna silvestre.
No es podrà recol·lectar font de llenya per a cremar ni altres aprofitaments.
A les àrees amb presència de xoriguer petit (Falco naumanni) i gaig blau (Coracias garrulus) es promocionarà la rehabilitació de construccions d'ús agrícola i ramader amb criteris de conservació que afavoreixin la seva nidificació.
Les noves basses de rec es dissenyaran tenint en compte les necessitats de canyissar de l'arpella vulgar (Circus aeroginosus) a l'època de nidificació, i el seu disseny i construcció requerirà l'informe previ dels Serveis Territorials del DMAH.
Es promocionarà l'aplicació de mesures correctores a les basses de rec existents per tal d'afavorir el canyissar, i així afavorir la nidificació de l'arpella vulgar (Circus aeroginosus).
A les àrees amb presència d'esparver cendrós (Circus pygargus) s'afavorirà la naturalització de les zones no cultivades amb l'objectiu de:
Incrementar la superfície de garrigues i herbassars susceptibles de ser utilitzats per aquesta espècie per nidificar.
Disminuir el número de nius de l'espècie en camps de cereal.
Reduir les despeses ocasionades pel salvament de nius en camps de cereal (subvencions, treball dels tècnics, etc.).
Plantació de pollancres a sèquies situades en àrees amb presència de trenca (Lanius minor) per facilitar la nidificació d'aquesta espècie.
La tala d'arbres a sèquies situades en àrees amb presència de trenca (Lanius minor) requerirà un informe previ dels Serveis Territorials del DMAH.
A les àrees amb presència de ganga (Pterocles alchata) i xurra (Pterocles orientalis) es regularà l'ús públic dels punts d'aigua naturals, i es mantindran en bon estat els abeuradors de ramats.
II.9.1 Directrius generals pels espais d'aigües continentals
A més de les directrius generals definides pel conjunt dels espais de la xarxa Natura 2000, en els espais d'aigües continentals s'hi aplicaran els següents criteris:
Els objectius de conservació en els espais d'aigües continentals en el marc d'aquestes directrius de gestió seran els hàbitats inclosos a l'annex I i les espècies incloses a l'annex II de la Directiva 92/43, d'hàbitats, i la seva actualització de la Directiva 97/62 (anomenats d'interès comunitari) més significatius presents a l'espai.
La gestió i les regulacions que es realitzin en els espais d'aigües continentals caldrà que garanteixi un estat de conservació favorable dels hàbitats i espècies objectius de conservació definits al punt tercer.
S'establiran els mecanismes de col·laboració i suport amb els organismes competents (Agència Catalana de l'Aigua i Confederación Hidrográfica del Ebro) pel correcte desplegament de la Directiva marc de l'aigua (2000/60/CE) en l'àmbit dels espais de Natura 2000, amb l'objectiu de mantenir i millorar el medi aquàtic i assolir el bon estat ecològic, químic i quantitatiu de les aigües superficials i subterrànies.
Es promourà l'establiment de programes de seguiment de l'estat de les aigües amb l'objectiu d'obtenir un visió general coherent i complerta de l'estat de l'aigua.
S'estimularà la redacció de programes de maneig o gestió d'embassaments que garanteixin un gestió sostenible de la ictiofauna dels embassaments.
La gestió agrària anirà encaminada al manteniment de les explotacions existents i a la seva compatibilització amb la conservació dels valors naturals lligats als ambients riparis.
En general s'hi aplicarà els condicionants definits per a la tipologia d'espais terrestres propers (muntanya interior o de Pirineu) tot i que amb els següents criteris afegits:
Es promourà la conservació i millora de les formacions vegetals naturals de ribera, així com la seva flora i fauna associades, en especial en el cas dels boscos de ribera.
En aquest sentit, es prioritzarà la creació o manteniment d'una banda de vegetació de ribera mixta arbustiva/arbòria d'amplada suficient per complir el paper de filtre de nutrients d'aquestes activitats adjacents.
Tot i això, es podran mantenir algunes franges més o menys obertes per garantir accés a l'aigua del bestiar.
Es promouran els usos agraris que minimitzin l'ús de fertilitzants químics i productes fitosanitaris.
No es permetrà, amb caràcter general, la construcció de drenatges i sèquies que afectin significativament els elements prioritaris de conservació i les zones de major qualitat d'hàbitat, i s'evitarà la proliferació innecessària dels mateixos en el conjunt de l'espai.
Els usos i les activitats forestals s'han de desenvolupar amb criteris de gestió sostenible dels terrenys forestals, i de forma que sigui compatible l'aprofitament dels recursos forestals amb la conservació dels valors naturals de l'espai, en especial del bosc de ribera.
Els plans d'ordenació de finques públiques i privades (PTGMF, etc.) de finques situades en àrees amb presència d'hàbitats i/o espècies d'interès comunitari tindran en compte, de manera preferencial, la conservació i millora dels boscos de ribera així com el paper dels boscos de ribera com a eixos de connectivitat ecològica de primer ordre.
S'incorporaran als instruments de planificació de finques forestals criteris de gestió que respectin la geomorfologia de les masses d'aigua i tinguin en compte els requeriments ecològics de les espècies d'interès comunitari, i promoguin pràctiques silvícoles compatibles o que afavoreixin el seus hàbitats.
Es promourà la creació una marca de qualitat dels productes forestals elaborats en hàbitats d'interès comunitari dels espais de Natura 2000, potenciant la certificació forestal, d'acord amb la fixació de carboni, la producció de biomassa i l'explotació forestal sostenible.
Es promourà la creació de reserves forestals (integrals o dirigides) en les àrees amb presència d'elements prioritaris de conservació.
Es considerarà d'interès per l'Administració l'adquisició dels drets de tallada a llarg termini en boscos privats ubicats en llocs estratègics, amb la finalitat de garantir la conservació dels elements prioritaris de conservació, sense perjudicar els interessos dels propietaris de les finques.
Es fomentarà la informació i les campanyes formatives en el sector forestal, amb la finalitat de reduir els conflictes entre elements prioritaris de conservació i activitats humanes.
Les actuacions silvícoles en general, i especialment els treballs forestals associats com el desembosc de fusta o l'obertura de vials, no podran afectar en cap cas la geomorfologia i l'estabilitat dels marges.
En les actuacions de millora i restauració de les comunitats vegetals ribera s'afavoriran les espècies vegetals autòctones i es tendirà a retirar les espècies al·lòctones, i s'estimularà l'ús d'espècies i varietats que corresponguin a la conca o àrea geogràfica on es fa l'actuació.
En àrees amb presència d'espècies d'interès comunitari es procurarà allargar el màxim les rotacions de tala, sense que se'n ressenti la productivitat silvícola, i s'adequarà la realització dels aprofitaments forestals a èpoques que no interfereixin amb el cicle biològic de les espècies d'interès comunitari.
Es fomentarà la conservació i l'augment de les formacions vegetals naturals de ribera (vernedes i altres boscos de ribera afins), reservant parcel·les de bosc madur per a les espècies d'interès comunitari que ho requereixin.
S'estimularà la conservació i la restauració de la vegetació herbàcia associada a les riberes (canyissars, bogars, herbassars higròfils i al·locars), distribuïda generalment en les àrees d'inundació més freqüent de la llera i dels marges fluvials (en molts casos parcialment submergida), a causa del seu elevat valor biològic.
Les plantacions forestals extensives amb pollancres, plàtans o altres espècies al·lòctones no poden suposar la desaparició d'hàbitats d'interès comunitari existents.
Caldrà evitar la plantació d'espècies no típiques de ribera (pi radiata, avet de Douglas, blada pseudoplàtan...) o d'espècies invasores i rebrotadores (acàcia, ailant, etc.).
Es promouran mètodes alternatius per a l'extracció de fusta que no suposin o limitin la construcció de pistes forestals i l'ús de maquinaria, amb la finalitat d'evitar al màxim la pertorbació del sòl i de limitar la penetrabilitat de les àrees amb presència d'hàbitats o espècies d'interès comunitari.
S'afavoriran els tractaments silvícoles que rebutgin l'ús de productes fitosanitaris pels seus efectes directes i indirectes sobre la fauna.
A nivell de finca, caldrà definir i planificar racionalment el traçat de les vies d'accés a la forest, atenent a la densitat òptima pel mitjà de desembosc més adient, limitant el seu pendent i amplada, i integrant els sistemes més adients de drenatge i conservació.
Es controlarà estrictament la construcció de pistes en les àrees amb presència d'elements prioritaris de conservació i en les zones de major qualitat d'hàbitat, i la proliferació innecessària de les mateixes en la resta de l'espai.
Quan les tasques de gestió requereixin l'obertura de vials, s'haurà de garantir la posterior clausura dels mateixos permetent la restauració natural del terreny.
No s'autoritzaran els controls de mamífers depredadors a menys de 100 metres dels cursos i masses d'aigua inclosos en els espais Natura 2000.
En la redacció dels PTGP (plans tècnics de gestió piscícola) es buscaran mecanismes per compatibilitzar la pràctica de la pesca continental amb la conservació de les espècies d'interès comunitari respectant els seus períodes de màxima sensibilitat, i potenciant les poblacions de peixos autòctons.
En les aigües continentals dels espais Natura 2000 s'incorporaran criteris de gestió piscícola que tinguin en compte els requeriments ecològics de les espècies d'interès comunitari.
S'establirà un programa de comunicació i coordinació eficaç entre les entitats i actors relacionats amb la gestió piscícola i els tècnics amb competències sobre gestió piscícola, fauna protegida i espais de Natura 2000.
Es promocionarà la creació de refugis de pesca permanents en les àrees amb presència d'elements prioritaris de conservació.
No s'autoritzarà la pesca d'espècies d'interès comunitari i es fomentarà la pesca esportiva d'espècies autòctones.
No es permetrà l'ús d'arts de pesca que siguin incompatibles amb la conservació de les espècies d'interès comunitari.
Es sancionaran amb el màxim rigor previst en la legislació les repoblacions amb exemplars d'espècies exòtiques (cranc americà, silur, sandra, luci, perca americana, peix sol, peix gat, gardí, alburn i altres espècies) o al·lòctones.
S'establiran mecanismes de control per a la eradicació d'espècies exòtiques que inclourà la realització de controls selectius de les seves poblacions per part dels responsables de la gestió dels espais Natura 2000.
Es fomentarà la informació i les campanyes formatives en el sector piscícola, amb la finalitat d'afavorir l'acceptació dels mamífers semiaquàtics i reduir els conflictes entre aquests i les activitats humanes.
No s'autoritzarà noves activitats extractives, ni ampliació de les existents, en el domini públic hidràulic i les àrees amb presència de boscos i bosquines de ribera en els espais de la xarxa Natura 2000.
Es regularan les activitats turístiques, esportives i de lleure, sent especialment restrictiu amb les que comportin una afluència massiva de públic, tenint en compte les àrees amb presència d'elements prioritaris de conservació i el seu període de màxima sensibilitat.
Les noves concessions en matèria d'esports d'aventura en l'àmbit dels espais Natura 2000 requeriran un informe previ dels Serveis Territorials del DMAH.
La seva autorització ha de tenir en compte, sobretot, les àrees amb presència de mamífers semiaquàtics i la seva possible afectació, definint calendaris, horaris i àrees més òptimes.
S'aplicaran restriccions d'accés en les àrees amb presència d'hàbitats i/o espècies d'interès comunitari i en els seus períodes de màxima sensibilitat, quan les circumstàncies especials que afectin la seva conservació així ho aconsellin.
S'elaborarà un manual de bones conductes per a visitants d'espais Natura 2000, amb l'objectiu de conscienciar al visitant de la importància del seu comportament per la conservació dels hàbitats i les espècies d'interès comunitari (tortuga de rierol, tortuga d'estant, llúdriga, etc.).
Periòdicament, es promouran campanyes d'informació i sensibilització sobre les conseqüències negatives de l'alliberament d'espècies exòtiques (tortugues, peixos, etc.) en el medi natural.
Es prohibeix l'alliberament d'espècies exòtiques als rius (tortuga de florida, carpí, peix sol, etc.).
Es promouran activitats turístiques sostenibles i la comercialització de productes artesanals, amb el recolzament de la imatge d'espècies emblemàtiques (llúdriga, etc.) com a símbol i marca de qualitat.
Tota la superfície dels espais Natura 2000 tindrà la consideració de sòl no urbanitzable.
Queda prohibida la urbanització però no l'edificació.
Per a regular l'edificació es desenvoluparà un Pla especial de protecció del medi natural i del paisatge.
Quan no es disposi del Pla especial, l'edificació estarà regulada pel planejament urbanístic municipal i la Llei 3/1998, d'IIAA.
No obstant, i de forma general, quedaran prohibides la instal·lació de noves edificacions excepte en el cas que la seva naturalesa requereixi situar-les properes als rius o masses d'aigua.
Les concessions de nous aprofitaments hidràulics en els cursos i masses d'aigua inclosos en els espais de la xarxa Natura 2000 hauran d'avaluar adequadament les seves repercussions sobre els hàbitats i espècies objectiu de conservació de cada espai.
No es permetrà l'abocament de runes o qualsevol altre material, la instal·lació de mitjans auxiliars i el dipòsit de materials a la llera ni a la zona de servitud.
Amb l'objectiu d'aconseguir una qualitat d'aigua òptima per a la conservació dels hàbitats i/o les espècies d'interès comunitari, s'instarà als òrgans competents (Agència Catalana de l'Aigua i Confederación Hidrográfica del Ebro) a la declaració dels espais de la xarxa Natura 2000 com a zones prioritàries en els àmbits hidrogràfics on es trobin.
Es donarà prioritat als aspectes següents:
Control i reducció d'aportacions d'elements i compostos que per la seva perillositat, persistència o bioacumulació puguin afectar el medi aquàtic, com ara aquells que s'estableixen a les relacions I i II de substàncies contaminants de l'annex al títol III del Reglament del domini públic hidràulic.
Control i reducció d'aportacions de matèria orgànica, de manera que aquesta no ultrapassi uns nivells que puguin afectar les poblacions de peixos, crancs, amfibis i serps d'aigua.
Per a prevenir o reduir l'impacte dels incidents de contaminació accidental de l'aigua, es fomentarà que les estacions de servei, magatzems, dipòsits i estacions de processament de combustibles, olis, pesticides i altres compostos químics i similars, disposin de les mesures de seguretat adequades en els espais Natura 2000 o els seus afluents.
Es considera incompatible la creació de nous grans embassaments (d'acord amb la definició del reglament tècnic de seguretat de preses i embassaments) dins els espais Natura 2000, o l'ampliació dels existents fins a aquesta categoria.
S'identificaran els traçats i els punts de les línies elèctriques especialment perillosos per a les espècies d'interès comunitari i es proposaran les mesures correctores oportunes per evitar la electrocució i/o la col·lisió d'espècies d'interès comunitari (senyalització de línies elèctriques que passen sobre cursos fluvials, etc.).
S'identificaran els trams de vies de comunicació especialment perillosos per a les espècies d'interès comunitari (llúdriga, visó europeu, etc.) i es proposaran les mesures correctores oportunes que facilitin el pas dels individus i redueixin el risc d'atropellament.
En el marc de la avaluació de l'impacte ambiental de les infraestructures energètiques, s'analitzarà, de forma preferent, la seva repercussió sobre hàbitats i espècies d'interès comunitari i es prioritzarà l'alternativa que no afecti les àrees amb la seva presència.
També es garantirà que les mesures correctores que s'estableixi incideixin en la millora de la qualitat dels hàbitats d'interès comunitari i dels hàbitats de les espècies d'interès comunitari.
Rambles mediterrànies (al·locars, tamarigars i baladrars)
Quedarà prohibit el deteriorament de l'espècie de flora d'interès comunitari (Marsilea strigosa) així com de les que destaca el PEIN com estrictament protegides en aquests espais.
S'estudiarà, conjuntament amb totes les administracions de territoris limítrofs (Aragó), un pla de mesures especials que contribueixin a restablir les deteriorades condicions poblacionals dels peixos continentals i que garanteixin la viabilitat de les poblacions existents.
En els espais Natura 2000 amb presència de mamífers semiaquàtics, es reforçaran els programes de control de les poblacions de visó americà i es posaran tots els mitjans necessaris per evitar el contacte amb les de visó europeu.
Es donarà suport a la recerca i la cria en captivitat d'espècies d'interès comunitari de mamífers semiaquàtics (llúdriga, visó europeu), així com a les tasques de recuperació d'individus ferits o malalts que es porten a terme en el Centre de Fauna del Pont de Suert.
Quan sigui necessari, es reforçaran les poblacions de mamífers semiaquàtics amb la finalitat de garantir la seva viabilitat, emprant protocols de translocació d'exemplars que coordinin les actuacions necessàries i els investigadors, gestors i centres implicats, i garantint el flux d'informació i la participació pública en el procés de debat i l'elaboració de plans de mesures especials.