En una primera part de la jornada Josep M. Alcañiz (UAB-CREAF) va establir l'àmbit de treball i els precedents: des de l'Administració ja es detectava un bon grau de compliment global de les obligacions de restauració per part del sector, el retorn de les fiances de les zones restaurades es feia després d'una inspecció final favorable, però els criteris d'avaluació de les zones restaurades no estaven prou bé explicitats.
Així doncs, calia definir millor els criteris de valoració de les restauracions:
Tenint en compte que no és un protocol tancat, sinó que pretén ser una eina que incorpori les millores necessàries per ajustar-se a les necessitats del sector i l'Administració, els objectius són:
Àrea: conjunt de la superfície restaurada sotmesa a avaluació.
Zona: cadascuna de les unitats homogènies en què es subdivideix una àrea, seguint els criteris següents:
Caracterització de l'àrea i de les zones mitjançant paràmetres descriptius (informació sobre el medi i les actuacions realitzades) i d'avaluació (indicacions d'estat/funcionalitat del sistema).
Paràmetres d'avaluació/funcions i serveis a l'àmbit de zona:
Paràmetres d'avaluació/funcions i serveis a l'àmbit d'àrea:
En una segona part de la Jornada, Vicenç Carabassa (CREAF) va presentar els indicadors d'avaluació, interpretació dels resultats i els exemples d'aplicació.
Risc geotècnic: despreniments (amb percentatge de superfície afectada), presència d'altres processos/indicis d'inestabilitat (esquerdes de tracció, bombaments, subsidències, etc.) i esllavissades (amb percentatge de superfície afectada).
Xarxa de drenatge: rebliment de canals (% canals), trencament de canals (% canals), funcionalitat de la xarxa (% canals no funcionals), estat de conservació.
Qualitat del sòl: profunditat del sòl (cm), contingut de terra fina, presència d'impropis, analítica del sòl: textura, contingut de matèria orgànica, conductivitat elèctrica, pH, nutrients.
Connectivitat ecològica i fauna: presència de barreres ecològiques, espècies llenyoses amb fruits carnosos (diversitat, abundància), estructures per atreure la fauna, indicis (nombre) de la presència de fauna.
Marginalització(accions antròpiques impactants): presència d'abocaments (tipus de residu, superfície ocupada, distribució), circulació incontrolada de vehicles (qualitatiu), herbivorisme per pastura (qualitatiu), construccions/instal·lacions en desús (àrea ocupada, alcària).
Una altra de les tasques desenvolupades pel CREAF en el marc del projecte RESTOCAT ha estat donar funcions que transformen aquests indicadors per facilitar-ne la interpretació.
Pel que fa als indicadors d'àrea, la transformació és més complexa, ja que en molts casos recullen aspectes difícilment quantificables.
Un exemple seria el cas d'integració paisatgística, on la transformació es fa mitjançant una taula interpretativa:
Es van presentar tres exemples d'aplicació del protocol que il·lustren situacions contrastades en què el protocol permet detectar les limitacions i suggerir mesures correctores, així com facilitar l'autoaprenentatge del personal implicat.
Cas 1, amb l'alzinar clar com a referència:
Amb el resultat d'avaluació que es mostra a la taula
Amb unes mesures correctores locals i concretes:
Control de qualitat dels plançons.
Cas 2, amb bosc de pi blanc com a referència
Amb unes mesures correctores locals i concretes a la zona 2:
En resum, el protocol RESTOCAT és una eina útil, tant per l'Administració competent com per a les mateixes empreses perquè:
Per saber-ne més: Vicenç Carabassa