Certificat de coneixements de llenguatge jurídic (nivell J)
Valoració del certificat de coneixements de llenguatge jurídic (nivell J)
Autorització per establir títols equivalents
Descripció del certificat de coneixements de llenguatge jurídic (J)
L'article 143.1 de l'Estatut d'autonomia de Catalunya estableix que correspon a la Generalitat de Catalunya la competència exclusiva en matèria de llengua pròpia, que inclou, en tot cas, la determinació de l'abast, els usos i els efectes jurídics de la seva oficialitat, i també la normalització lingüística del català.
Pel que fa a la capacitat lingüística del personal que presta serveis a l'àmbit de l'Administració de justícia, l'article 102 de l'Estatut estableix que el personal judicial i la resta de personal al servei de l'Administració de justícia a Catalunya han d'acreditar un coneixement adequat i suficient del català per fer efectius els drets lingüístics dels ciutadans en la forma i amb l'abast que determini la llei, i hi afegeix que el coneixement de la llengua ha d'ésser valorat d'una manera específica i singular per tal d'obtenir una plaça en els concursos de trasllat corresponents.
La Llei 1/1998, de 7 de gener, de política lingüística, reconeix, als articles 11 i 13, que en la provisió de places del personal al servei de l'Administració de justícia dependent de la Generalitat s'ha d'acreditar el coneixement de la llengua catalana, tant en l'expressió oral com en l'escrita, en el grau adequat a les funcions pròpies de les places de què es tracti, d'acord amb la normativa específica corresponent, i en els termes que siguin establerts per reglament.
Per la seva banda, la Llei orgànica 6/1985, d'1 de juliol, del poder judicial preveu que el coneixement de la llengua pròpia de les comunitats autònomes constitueix un mèrit en els diferents processos selectius i de provisió de llocs de treball de l'àmbit de l'Administració de justícia, i així ho han recollit les disposicions que la despleguen, com ara l'Estatut orgànic del Ministeri Fiscal, aprovat per la Llei 50/1981, de 30 de desembre; el Reglament 2/2011 de la carrera judicial, aprovat per l'Acord de 28 d'abril, del Ple del Consell General del Poder Judicial; el Reglament orgànic del cos de secretaris judicials, aprovat pel Reial decret 1608/2005, de 30 de desembre, i el Reglament d'ingrés, provisió de llocs de treball i promoció professional del personal funcionari al servei de l'Administració de justícia, aprovat pel Reial decret 1451/2005, de 7 de desembre.
Els certificats que s'han tingut en compte en les diferents convocatòries de processos selectius i de provisió de llocs de l'àmbit de l'Administració de justícia, per atribuir el mèrit per coneixement de llengua catalana, són el nivell intermedi (B2), el de suficiència (C1) i el superior (C2) de català, que estableix el Decret 152/2001, de 29 de maig, sobre avaluació i certificació de coneixements de català, o els seus equivalents, que preveu l'Ordre VCP/491/2009, de 12 de novembre, per la qual es refonen i s'actualitzen els títols, diplomes i certificats equivalents als certificats de coneixements de català de la Direcció General de Política Lingüística.
El certificat de coneixements de llenguatge jurídic (nivell J), fins a l'aprovació del Decret 3/2006, de 17 de gener, el regulava el Decret 152/2001, de 29 de maig, sobre avaluació i certificació de coneixements de català, i era expedit per la Direcció General de Política Lingüística.
El Decret 3/2006, de 17 de gener, pel qual es modifica el Decret anterior, suprimeix aquest certificat amb l'objectiu de circumscriure l'avaluació i l'acreditació de coneixements de llenguatges d'especialitat, i entre aquests els de llenguatge jurídic, a l'àmbit d'organismes, institucions i entitats que imparteixen de manera habitual formació d'aquest tipus, en la mesura que interessin per a un determinat sector professional i a les persones que hi aspiren.
En virtut de la Llei 18/1990, de 15 de novembre, es crea el Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada, com a organisme autònom de caràcter administratiu adscrit al Departament de Justícia, al qual corresponen, entre d'altres funcions, la de dur a terme la formació especialitzada, inicial i permanent del personal dependent del Departament de Justícia, i la de col·laborar amb el Consell General del Poder Judicial i el Ministeri de Justícia en la formació continuada de les persones titulars dels òrgans judicials amb destinació a Catalunya, membres del Ministeri Fiscal i titulars de les secretaries judicials de Catalunya.
El programa formatiu del Centre acull un programa de formació en llengua catalana, organitzat i gestionat per la Secretaria de Relacions amb l'Administració de Justícia, que s'adreça tant al personal judicial com al personal al servei de l'Administració de justícia, i inclou cursos de coneixements generals de llengua catalana i, per al personal que ja ha assolit un nivell de suficiència de llengua (C1), un curs de formació específica i d'aprofundiment en llenguatge jurídic català (nivell J).
Aquest darrer curs, de 60 hores de durada, com també el certificat que n'acredita l'aprofitament, l'ha assumit el Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada, des del Decret 3/2006, de 17 de gener.
Per tal que el certificat de coneixements de llenguatge jurídic (nivell J) pugui ser valorat com a mèrit en els diferents processos selectius i de provisió de llocs de treball en l'àmbit de l'Administració de justícia, i adequar així la valoració del coneixement de llengua catalana a les necessitats i prioritats formatives que presenta aquest personal, es fa necessari establir i regular el certificat de coneixements de llenguatge jurídic (nivell J), i fixar-ne els requisits i les proves per obtenir-lo.
L'article 22 del Decret 59/2012, de 29 de maig, de modificació del Decret 304/2011, de 29 de març, de reestructuració del Departament de Cultura, fixa que correspon a la Direcció General de Política Lingüística, entre d'altres funcions, analitzar, planificar, dirigir, coordinar i executar la política lingüística de la Generalitat de Catalunya d'acord amb la normativa vigent.
Així mateix, també li correspon promoure l'ensenyament de la llengua catalana a la població adulta, i convocar i administrar les proves per a l'obtenció dels certificats de coneixement de català a Catalunya i les proves per a l'habilitació professional per a la traducció i la interpretació jurades d'altres llengües al català i viceversa, així com emetre els certificats o títols corresponents.
L'article 2 del Decret 371/2011, de 19 de juliol, d'organització transversal de la política lingüística estableix que la Direcció General de Política Lingüística és l'òrgan de l'Administració de la Generalitat competent en matèria de política lingüística, que elabora propostes normatives en aquest àmbit, vetlla pel tractament adequat de la llengua en la normativa sectorial, elabora els plans de política lingüística, estableix els usos lingüístics de l'Administració, promou les accions genèriques i sectorials encaminades a fomentar-ne l'ús, i coordina i avalua l'impacte lingüístic de l'acció de govern.
L'article 3.12.1 del Decret 200/2010, de 27 de desembre, de creació, denominació i determinació de l'àmbit de competència dels departaments de l'Administració de la Generalitat de Catalunya atribueix al Departament de Justícia les funcions relacionades amb l'Administració de justícia a Catalunya.
Les competències que el Departament de Justícia exerceix respecte del personal al servei de l'Administració de justícia, dins el respecte del que estableix la Llei orgànica del poder judicial, d'acord amb l'article 103 de l'Estatut d'autonomia de Catalunya, s'estenen a totes les matèries relatives al seu estatut i règim jurídic, compreses, entre d'altres, la selecció, la formació inicial i continuada i la provisió de destinacions.
De conformitat amb el que estableix l'article 26.e) de la Llei 13/2008, del 5 de novembre, de la presidència de la Generalitat i del Govern;
Per tot això, a proposta dels consellers de Justícia i de Cultura, d'acord amb el dictamen de la Comissió Jurídica Assessora i amb la deliberació prèvia del Govern,
1.1 L'objecte d'aquest Decret és establir i regular el certificat de coneixements de llenguatge jurídic (nivell J), expedit per la Direcció General de Política Lingüística del Departament de Cultura i pel Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada del Departament de Justícia, el qual acredita la capacitat per redactar els documents jurídics més usuals en l'àmbit de la justícia i del dret, seguint els criteris de simplicitat, formalitat, claredat i concisió que han de caracteritzar el llenguatge jurídic català.
1.2 Per obtenir aquest certificat cal superar una prova, d'acord amb els objectius i els requisits que figuren a l'annex.
2.1 El certificat de coneixements de llenguatge jurídic (nivell J) expedit per la Direcció General de Política Lingüística i pel Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada o els certificats equivalents que es determinen a la disposició addicional primera s'ha de valorar en els processos selectius i de provisió de llocs de treball del personal al servei de l'Administració de justícia, d'acord amb el barem de puntuació que estableixin les bases de la convocatòria corresponent.
2.2 El certificat de coneixements de llenguatge jurídic (nivell J) s'ha de valorar, en tot cas, com a mèrit superior al certificat de coneixements de català C1 de la Direcció General de Política Lingüística o certificats equivalents, dins del marc d'aquestes convocatòries.
Els certificats següents es consideren equivalents al certificat que regula aquest Decret:
a) Certificat de coneixements de llenguatge jurídic (nivell J) expedit per la Direcció General de Política Lingüística de l'any 2001 a l'any 2006.
b) Certificat d'aprofitament del curs de llenguatge jurídic (nivell J), de 60 hores de durada, expedit per l'Escola d'Administració Pública de Catalunya.
c) Certificat d'aprofitament del curs de llenguatge jurídic (nivell J), de 60 hores de durada, expedit pel Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada abans de l'entrada en vigor d'aquest Decret.
El departament competent en matèria de justícia i el departament competent en matèria de política lingüística han d'impulsar i promoure l'obtenció del certificat de coneixements de llenguatge jurídic (nivell J) entre el personal de l'Administració de justícia.
Així mateix, també han de promoure'l entre els col·lectiusd'advocats i procuradors dels tribunals; de notaris, de registradors de la propietat, mercantils i de béns mobles, i de graduats socials, com també entre altres col·lectius professionals del món del dret en el marc dels convenis que se subscriguin amb les seves institucions col·legials.
El departament competent en matèria de justícia ha d'instar la col·laboració del Consell General del Poder Judicial i del Ministeri de Justícia, per tal que en les convocatòries dels processos selectius i de provisió de llocs de personal de les carreres judicial i fiscal, com també de secretaris i secretàries judicials, es valorin com a mèrit els diferents nivells de coneixements de llengua catalana, degudament acreditats mitjançant els certificats corresponents, i es valori el certificat de coneixements de llenguatge jurídic (nivell J), com a mèrit superior al certificat de coneixements de català C1 de la Direcció General de Política Lingüística o equivalents.
Es faculta la persona titular del departament competent en matèria de política lingüística de l'Administració de la Generalitat per establir, mitjançant Ordre, altres certificats, diplomes o títols, diferents dels que estableix la disposició addicional primera, que es considerin equivalents al certificat que regula aquest Decret.
La finalitat del certificat és que les persones que l'obtinguin siguin capaces de redactar els documents judicials i jurídics més usuals amb correcció, coherència i adequació al tipus de text i a la situació comunicativa, aplicant els criteris de simplicitat, formalitat, claredat i precisió que han de caracteritzar el llenguatge jurídic.
Així mateix, cal que tinguin els coneixements gramaticals, lèxics i de convencions específics del llenguatge jurídic.
Les capacitats i els coneixements que es demanen són els següents:
2.1 Redactar textos adequats al contingut i a l'estructura convencional de cada document i a la situació comunicativa.
a) Disposició i estructura del text.
b) Ordre i selecció de la informació.
c) Ús adequat dels enllaços (preposicions, conjuncions, fraseologia).
d) Ús adequat dels signes de puntuació.
e) Recursos de substitució (pronominalització, sinonímia, elisió).
f) Coneixement de les característiques pròpies de cada tipus de document.
2.2 Usar adequadament i correctament els recursos lingüístics tenint en compte les característiques pròpies del llenguatge jurídic.
a) Tots els corresponents al nivell de coneixements de llengua general exigit (nivell de suficiència de català –C1–).
b) Criteris de redacció: formalitat, claredat, concisió i precisió.
c) Incorreccions més freqüents del llenguatge jurídic.
d) Convencions: abreviacions, majúscules i minúscules.
Per poder fer la prova cal tenir el certificat de nivell de suficiència de català –nivell C1– de la Direcció General de Política Lingüística o equivalent.
Percentatge de cada àrea en relació amb el total de la prova
60 % (mínim per superar l'àrea: 30 %)
Àrea 2: coneixements pràctics de llenguatge jurídic
40 % (mínim per superar l'àrea: 20 %)
5.1 Àrea d'expressió escrita (àrea 1)
En aquesta àrea s'avalua la capacitat de l'examinand per redactar textos jurídics.
En la redacció i la revisió de textos jurídics s'avaluen els aspectes següents:
Les parts del text han d'estar disposades correctament.
La informació que conté el text ha de ser rellevant, les idees han d'estar convenientment ordenades i distribuïdes en paràgrafs i el document s'ha d'adequar a la finalitat amb què es redacta.
L'examinand ha de demostrar que té la capacitat d'enllaçar sintàcticament els elements del discurs (connectors, signes de puntuació).
L'examinand ha de demostrar que coneix suficientment les característiques pròpies del document (fórmules, fraseologia, epígrafs).
El text ha d'estar redactat d'acord amb els criteris de formalitat, claredat, concisió i precisió que caracteritzen el llenguatge jurídic.
L'examinand ha de demostrar que domina suficientment l'ortografia, la morfosintaxi, el lèxic i les convencions específiques del llenguatge jurídic.
5.2 Àrea de coneixements pràctics de llenguatge jurídic (àrea 2)
En aquesta àrea s'avaluen els coneixements específics de llenguatge jurídic respecte de la gramàtica, els criteris de redacció, la terminologia i les convencions, mitjançant diversos exercicis que permeten comprovar que l'examinand és competent en aquestes matèries.
Hi ha dues qualificacions: apte i no apte.
Per superar la prova cal obtenir una puntuació total mínima del 70 % i obtenir com a mínim la meitat dels percentatges assignats a cadascuna de les dues àrees.
Si un examen té 10 errors o més de correcció lingüística en l'àrea 1 (expressió escrita) es considera que no té el nivell de coneixements de llengua general exigit, malgrat que l'hagi acreditat amb el certificat corresponent, i, per tant, obté la qualificació de no apte.