projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Exposició "Obres de Peter Stämpfli.
Nova selecció del fons de la col·lecció"
L'artista suís Pere Stämpfli i la seva muller catalana, Anna Maria, van fixar la seva residència a Sitges l'any 1970, que es va afegir a les de París i Berna.
Des del primer dia, van participar en l'activitat veïnal de la localitat i van promoure activitats artístiques i festes culturals.
Van rehabilitar un vell edifici en el carrer d'en Bosc, que es va convertir en un Espai Cultural i la seu del Grup d'Estudis Sitgetans.
L'any 2004, l'Ajuntament va honorar Pere Stämpfli anomenant-lo fill adoptiu de la vila.
XXI, el matrimoni Stämpfli va decidir donar forma a una idea: dotar Sitges d'una col·lecció d'art contemporani oberta al públic.
Van reunir una col·lecció feta exclusivament amb donacions d'artistes de prestigi internacional, amics i companys de professió.
L'amistat i la generositat de molts artistes de diverses nacionalitats van fer possible una col·lecció sense parió al nostre país i que constitueix el fons de la Fundació Stämpfli - Art Contemporani.
La primera fase dels espais expositius es va fer en l'edifici de l'antic Mercat del Peix.
El projecte es va completar el mes de març de l'any 2019 amb la reforma d'un edifici veí connectat amb l'altre, on s'hi van afegir tres sales més, on de manera permanent, s'exposa una mostra antològica de Peter Stämpfli.
Museus de Sitges: recursos online
Visita virtual a la Fundació Stämpfli
Biblioteca Museu Víctor Balaguer: col·lecció online
Portes obertes als Centres del Museu Nacional Arqueològic de Tarragona
Museu Necròpolis Paleocristians
Tornen les Jornades Europees de Patrimoni (JEP), una iniciativa del Consell d'Europa i la Comissió Europea que se celebra ininterrompudament a Catalunya des del 1991 i que és considerada com l'activitat participativa més important d'Europa en relació al patrimoni cultural.
Aquest projecte compta amb la col·laboració de la Federació de Municipis Catalunya, de l'Associació Catalana de Municipis i de l'Institut Ramon Muntaner, i en l'edició d'enguany incorpora com a nous col·laboradors, l'Associació Capital de la Cultura Catalana i Catalonia Sacra.
El MNAT se suma a aquesta festa major del patrimoni, realitzant jornada de portes obertes a les seves seus, per apropar el patrimoni a la ciutadania.
Taller de creació de models 3D d'elements del Museu Nacional Arqueològic de Tarragona mitjançant l'ús d'un telèfon intel·ligent o una tauleta.
Descobreix les 3D per despertar el patrimoni: Descobreix, Digalitza i Difon.
· Museu Arqueològic (Tinglado, 4 del Moll de Costa del Port de Tarragona), on es pot visitar l'exposició "TARRACO/MNAT"
· Vil·la romana del Munts (Altafulla)
Exposició "Museu del Port de Tarragona"
Arxiu General de la Diputació de Tarragona: La grip de 1918 a la demarcació
Llum, escalf, progrés, festa... però també destrucció, guerra, mort.
És el foc un aliat o una amenaça?
El coneixem prou per poder-lo prevenir?
I com afrontem el creixement del risc d'incendis provocat per l'escalfament global?
" Jugar amb foc " neix amb la voluntat d'aprofundir en l'ecologia del foc, generar coneixement i reflexionar sobre els incendis forestals, la gestió dels boscos i el canvi climàtic.
I ho farem des dels llenguatges artístics, amb obres de Joan Miró, Josep Guinovart, Chema Madoz, Joan Brossa, Núria Vila o Marta Pruna, entre molts d'altres.
L'acte d'inauguració comptarà amb un munt de sorpreses i serà el punt de partida d'un programa anual d'activitats culturals del Museu i una proposta educativa per la sostenibilitat.
Inauguració, dia 14 de febrer a les 18.30 h
La greu crisi sanitària, social i econòmica causada per la pandèmia del COVID-19, i l'emergència climàtica que viu el planeta, està fent trontollar els models de vida, de consum i de producció que ha estat desenvolupant la humanitat en els darrers anys, i ens ha obligat a aturar-nos i repensar el model de societat que estàvem construint.
Des d'aquesta realitat, l'artesania té molt a dir a partir dels seus valors intrínsecs, que cobren especial rellevància en els moments que vivim: sostenibilitat, reutilització, durabilitat, traçabilitat, proximitat, quilòmetre zero, autoria...
Són valors que ha tingut sempre, però que ara prenen, si cap, encara més importància per construir una societat més justa, equilibrada i respectuosa, tant pel que fa al nostre mode de viure, de consumir com per al medi ambient.
Pels motius exposats, la novena edició de la Setmana d'Artesania de Catalunya tindrà, exclusivament i per primera vegada, format digital, i es desenvoluparà sota el lema " l'Artesania pot salvar el món ", amb la voluntat de fer arribar a la societat els seus atributs, que ens permeten portar una vida més sostenible i responsable.
En aquest sentit, hem estructurat la Setmana en diferents blocs temàtics on podem veure les sinèrgies que estableix l'artesania amb altres sectors creatius, productius, socials i econòmics de la nostra societat i que millora la nostra qualitat de vida.
A més de reivindicar l'artesania com element transversal en la nostra societat pel seu gran valor cultural, social, patrimonial i econòmic, que uneix coneixement (de la tècnica i de la matèria), art (creativitat i innovació), identitat (tradició i contemporaneïtat) i caràcter internacional (local i universal), desitgem també posar en valor el seu vector social, com a fet identitari i com a vehicle d'expressió singular i únic que ens fa arribar arreu del món.
La Setmana d'Artesania de Catalunya és una actuació impulsada pel Consorci de Comerç, Artesania i Moda de Catalunya (CCAM), amb l'objectiu de reivindicar l'artesania com element transversal en la nostra societat pel seu gran valor cultural, social, patrimonial i econòmic, que uneix coneixement (de la tècnica i de la matèria), art (creativitat i innovació), identitat (tradició i contemporaneïtat) i caràcter internacional (local i universal).
I també el seu valor social, com a fet identitari i com a vehicle d'expressió singular i únic que ens fa arribar arreu del món.
Del 4 al 12 de maig de 2020, els alumnes de guitarra del Centre Superior Liceu han realitzat diàriament concerts a Internet sota el nom de ConTrastes, en el marc del cicle Liceu Jove.
Degut a les restriccions sanitàries, l'edició d'enguany s'ha realitzat en format online i s'ha organitzat en petites càpsules que s'han ofert cada dia, ben puntuals, a les 18 hores.
Durant una setmana s'ha pogut gaudir del talent dels alumnes de Guitarra més destacats, que han interpretat un repertori d'allò més variat.
El confinament no ha impedit que les joves promeses de la guitarra segueixin adquirint experiència i que es dónin a conèixer.
Al web de La Fundació Conservatori Liceu podeu trobar i gaudir de totes aquestes actuacions del cicle de guitarra "ConTrastes".
En Gerard Mejías (Sant Feliu de Llobregat), alumne del professor Sergi Vicente, va interpretar un tema de la seva pròpia autoria, Hell Awaits.
Emma Campàs (Balaguer), alumna de Guillem Pérez Quer i becària de la Fundació de Música Ferrer-Salat, va interpretar la Sevillana de Joaquín Turina.
Exposició "Primer va ser el verb"
Miquel Lligadas utilitza la tècnica del collage, que no deixa de ser i tenir una voluntat escultòrica.
La utilització de l'escultura, del gravat, dels collages i del paper manipulat, ha desembocat en obres que podem anomenar "escultures portables", domèstiques.
Obres de petit format que conserven i condensen el caràcter, estètica, i llenguatge personal de l'artista.
I, a l'hora, aquests treballs, han conduit a realitzacions de més petit format, de la dimensió domèstica a la dimensió humana, esdevenint petits escultures, treballs d'orfebreria o de joieria, tot i que Miquel LLigadas no vol ser considerat, perquè no se'n sent, ni és, ni vol ser joier...
Aquesta exposició presenta una selecció d'obres sobre paper i escultures de petit format.
Exposició "EDI: el somriure Diari. (de Sr. a Don)"
Exposició Col·lectiva d'Escultors – I
Exposició virtual "EXPO JAZZ'20"
La Torre de la Carrova va ser declarada Monument Historicoartístic d'Interès local l'any 1977 i és propietat de l'Ajuntament d'Amposta.
De planta rectangular (11,8 x 15 cm) i una alçada de 19 metres, la torre presenta planta baixa, dos pisos i terrassa i està construïda directament damunt la roca.
A l'interior conserva els tres nivells inicials i es comuniquen mitjançant una escala.
Les visites estan adreçades a tota mena de públic.
Per participar en les visites només cal acudir a la torre moments abans de l' inici de la visita amb l'entrada al telèfon mòbil o impresa.
Menys a la bicicletada del 2 de maig, que ens trobarem a l'Oficina de Turisme d'Amposta.
Venda d'entrades: www.amposta.cat i oficina de cultura i festes
Jornades de les Lletres Ebrenques
10a Mostra Internacional de Cinema Etnogràfic 2020
La vila de Piera és troba al centre del terme municipal més extens de la comarca de l'Anoia.
A mig camí entre Montserrat i el Penedès, va esdevenir una peça clau dels dominis dels vescomtes de Barcelona que hi promogueren l'ocupació a partir de fins a sis castells.
Amb el pas del temps, però, encaixada entre les baronies de la Conca d'Òdena, en mans dels Cardona, i la de Castellvell, en mans dels Montcada, els comtes-reis decidiren que l'espai de Piera havia de fer de coixí entre aquests dos grans llinatges catalans.
Primer diumenge de mes, a les 12 h (el 2 d'agost, la visita es farà a les 11 h).
Més informació al web d' Anoia Patrimoni
"Vilademàger, el castell solitari"
Els tastets de les entitats que obren la festa; els concerts; el pregó; els cercaviles de divendres i diumenges; Vila Gatzara, on diferents entitats de joves obren les seves carpes amb actuacions de grups de música jove, aquest acte està organitzat per Joves de Matadepera, l'Agrupament Escolta i Guia Abat Escarré, Maulets i JAM; pels més petits la guerra de confetti, la festa de l'escuma, el concurs de pintura i la xocolatada.
Altres actes són: la concentració i passejada de vehicles clàssics i antics; la taula de la solidaritat, fira dels jocs, el concurs de totxos i maquetes, el concert vermut de la Banda de Matadepera i les exposicions.
No pot faltar la cultura popular: ballada de sardanes, cantada d'havaneres i exhibició castellera.
També es celebra un sopar de Germanor amb ball, activitats esportives
Tastets, concerts, pregó, cercaviles, vilagatzara, guerra de confetti, festa de l'escuma, concurs de pintura, xocolatada, concentració i passejada de vehicles clàssics i antics, taula de solidaritat, fira de jocs, concurs de totxos i maquetes, exposicions, les sardanes, l'exhibició castellera, sopar de germanor i ball, tarda de jocs, representació teatral, les activitats esportives, passejades pel nostre entorn, i cantada d'havaneres.
Organitzadors: La regidoria de Festes de l'Ajuntament, junt amb la comissió de festes
Data celebració: D arrer diumenge del mes d'agost, pels volts de la degollació de Sant Joan Baptista
Descripció: De Divendres a dilluns, del segon cap de setmana de juliol, el poble s'omple d'activitats festives, culturals i esportives per a tota la població, arriba l'estiu i amb ell la Festa Major de Sant Vicenç de Castellet.
La Festa Major d'Estiu es va celebrar durant la segona Pasqua fins l'any 1996, quan el ple municipal, per tal de millorar els actes i la participació, va decidir canviar la data al segon cap de setmana de juliol.
Des de finals del segle XIX ja es celebraven dues festes majors, la d'estiu i la d'hivern.
La primera per la Segona Pasqua i la darrera en motiu del patró del poble, Sant Vicenç, al gener.
Destaquen en especial el tradicional correfoc, un dels actes més antics i amb més participació, el concert jove, els espectacles de dansa, música i teatre, el cinema, circ, concert i ball de Festa Major, la trobada de gegants, ballada de sardanes, havaneres i el castell de foc.
Organitzadors: Ajuntament de Sant Vicenç de Castellet i Acitva't de Festa.
Data celebració: Segon cap de setmana de juliol
10 a la nit: Inauguració de les fires i les barraques, concerts.
11 al matí: caminada pels dòlmens i menhirs de la Torre del Sastre.
12 al matí: Travessia local de natació "Trofeu Enric Badosa" (enguany 27 edició).
12 al migdia: Tradicional empaitada d'ànecs.
12 a la tarda: festa de l'espuma i missa internacional Oikumena.
12 a la nit: Concert i ball amb orquestra.
14 a la nit: concerts a la zona de barraques.
15 al mati: Trofeu de petanca de festa major, matinades de festa major amb gegants i la companyia de Miquelets de la Ciutadella, correbous, travessia de natació, ofici solemne de festa major a l'església de Santa Maria, cercavila.
15 a la tarda: correbous, exhibició de danses tradicionals, música de cobla i actuació castellera.
15 a la nit: focs artificials a la platja nova i ball amb orquestra.
16 a la tarda: Narració de contes.
18 al matí: Campionat de Volei platja a Sta.
Margarida (21ena edició) i caminada pel camí de ronda.
18 a la tarda: Animació infantil.
18 a la nit: Sardanes i concert.
19 a la nit: fires i barraques.
Divendres a la nit: pregó a la plaça de la Vila, concerts.
Dissabte al matí: festa de l'escuma.
Dissabte a la tarda: espectacle infantil, pagès de ferro infantil i per adults.
Diumenge a la tarda: sardanes i ball.
Organitzadors: Comissió de Festes de Viladamat i l'Ajuntament de Viladamat
Es fa cinema a la fresca, tast de vins, partit de futbol femení, missa seguida de concert, animació infantil, Vetllada de Poesia, cantada d'havaneres, audició de sardanes i altres activitats.
Organitzadors: Ajuntament d'Avinyonet de Puigventós
Data celebració: Pels voltants de Sant Jaume (25 de juliol)
Divendres a la nit: concurs de truites, sardinada popular, nit jove (concerts).
Dissabte al matí: xocolatada i festa infantil.
Dissabte a la tarda: torneig de futbol sala.
Diumenge 26 al matí: ofici solemne, sardanes i musclada popular.
Organitzadors: Ajuntament de Vilamaniscle
Divendres: tast de vins i monòlegs.
matí: mercat artesà, tallers infantils i cercavila.
Tarda: espectacle infantil, dues sardanes, concert amb orquestra.
Tarda: audició de sardanes i ball de fi de festa.
Organitzadors: Comissió de festes i Ajuntament de Capmany.
Data celebració: 1 de febrer (De dimecres a diumenge.)
Estratègies i instruments per al creixement intel·ligent, sostenible i integrador de Catalunya que promou la Comissió Europea per al període 2015-2020
Estratègies de Catalunya alineades amb l'estratègia Europa 2020 de la Comissió Europea
Estratègia de recerca i innovació per a l'especialització intel·ligent de Catalunya, la RIS3 de Catalunya
Fonts de finançament de la Unió Europea per als objectius 2020: fons estructurals i d'inversió europeus, BEI i Pla Juncker, i Horitzó 2020
El programa Catlabs promou l'articulació d'una xarxa catalana d'innovació social, digital i col·laborativa, que impliqui el conjunt del teixit econòmic i social del país en els processos d'innovació, segons el model de la quàdruple hèlix (sistema d'R+D+I, empreses, administracions públiques i usuaris de la innovació).
El programa s'impulsa i es coordina conjuntament des del Departament de Polítiques Digitals i Administració Pública i el Departament de la Vicepresidència i d'Economia i Hisenda; també hi estan implicats el Departament d'Empresa i Coneixement, el Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació i el SOC.
El pla d'actuació del programa Catlabs es redefineix anualment, a proposta del Govern de la Generalitat i en col·laboració amb els agents implicats, mitjançant un procés de cocreació.
Les actuacions de l'any 2017 s'han centrat en els punts següents:
Els treballs de l'any 2018 s'han focalitzat en els àmbits següents:
En el context de les línies llavor i producte del Programa d'indústria del coneixement, mitjançant convocatòries competitives de subvencions, es cofinancen amb el PO FEDER Catalunya 2014-2020 actuacions de valorització i transferència dels resultats de la recerca que desenvolupen les universitats i els centres de recerca i innovació.
La línia d'actuació de llavor se centra en la primera fase de valorització (nivells tecnològics TRL 1-2).
Del coneixement acumulat en els projectes de recerca sorgeixen idees amb aplicabilitat a nous productes, processos o serveis.
Un ajut màxim de 25.000 euros permet al grup de recerca fer les primeres proves de viabilitat, protegir els coneixements generats i planificar les proves de concepte i disseny de preprototip.
Els ajuts, amb un import màxim de 25.000 euros, s'atorguen mitjançant convocatòries competitives a investigadors i grups de recerca d'universitats, centres de recerca i centres tecnològics.
Aquests ajuts es complementen amb programes de formació en emprenedoria per a un membre de l'equip.
La línia d'actuació de producte se centra en la fase de prova de concepte i prototip (nivell tecnològic TRL 3-4-5).
En aquesta fase l'equip ha de provar la fiabilitat i la viabilitat tecnològica del producte o procés mitjançant el disseny i la construcció de prototips que permetin realitzar les proves necessàries.
Aquest instrument s'implementa mitjançant convocatòries competitives anuals.
La subvenció depèn de les despeses elegibles del projecte i és, com a màxim, de 100.000 euros.
Els beneficiaris d'aquesta línia també són investigadors i grups de recerca d'universitats, centres de recerca i centres tecnològics.
Augmentar significativament la valorització dels resultats de la recerca i de les tecnologies desenvolupades en les institucions de recerca i innovació, així com la seva transferència al teixit productiu, ja sigui mitjançant la millora de la competitivitat del teixit existent o mitjançant la creació de noves empreses de base tecnològica
El programa de tecnologies emergents impulsa el desenvolupament de noves activitats emergents a Catalunya, basades en tecnologies o processos innovadors, rupturistes i que tinguin per objectiu obrir nous mercats o transformar els que ja existeixen.
El programa es focalitza en el grafè, el cervell humà, l'energia de fusió, les dades massives en tecnologies òmiques, les tecnologies quàntiques, la internet de les coses, la indústria 4.0 i les tecnologies 3D.
Es tracta de noves tecnologies i aplicacions tecnològiques que tenen un elevat potencial per generar noves activitats econòmiques, són prioritàries en les polítiques de recerca i innovació del Govern de Catalunya i en el programa Horitzó 2020, i la Unió Europea hi aposta clarament com a estratègia de futur.
El suport de la Generalitat a les tecnologies emergents s'articula mitjançant convocatòries públiques d'ajuts adreçades a agents d'R+D+I que participen en les grans iniciatives europees del seu àmbit, amb l'objectiu de donar suport a noves activitats emergents basades en tecnologies o processos innovadors rupturistes que tinguin per objectiu obrir nous mercats o transformar els existents.
L'element central del projecte ha de ser la creació o ampliació de plataformes de demostració de noves tecnologies adreçades al teixit productiu.
En relació amb aquestes plataformes, també es poden finançar les activitats següents:
El Programa de compra pública d'innovació impulsa, a l'Administració de la Generalitat de Catalunya i el seu sector públic, la planificació i la implementació progressiva de compres que promoguin la innovació, mitjançant el cofinançament amb el Programa operatiu del FEDER de Catalunya 2014-2020 (PO FEDER Catalunya 2014-2020).
La compra pública d'innovació representa un canvi radical en la manera de comprar del sector públic.
Mitjançant aquest instrument, les administracions poden demanar productes i serveis que no existeixen al mercat.
Així s'obren noves oportunitats per a les empreses, que han d'innovar per proposar noves solucions que permetin millorar els serveis públics.
(col·lecció "Monitoratge de la RIS3CAT", número 6, abril de 2019)
(col·lecció "Monitoratge de la RIS3CAT", número 5, març de 2019)
Instrument per activar la RIS3CAT al territori (cofinançat amb el FEDER)
Instrument de suport a projectes innovadors i experimentals d'entitats locals amb lideratge territorial en l'àmbit de l'ocupació i el desenvolupament local (programa del SOC)
Instrument per aplicar el desenvolupament local participatiu Leader en el marc del Programa de desenvolupament rural de Catalunya 2014-2020
Instrument de suport a projectes supramunicipals que afavoreixin el pas a una economia baixa en carboni i contribueixin a conservar i protegir el medi ambient i promoure l'eficiència dels recursos
Les comunitats RIS3CAT són agrupacions voluntàries d'empreses i agents del sistema de recerca i innovació català, que impulsen actuacions d'R+D+I en els àmbits sectorials líders de la RIS3CAT.
Mitjançant convocatòries competitives, la Generalitat de Catalunya les acredita per obtenir una subvenció del Programa operatiu del FEDER de Catalunya 2014-2020 (PO FEDER Catalunya 2014-2020) per cofinançar el pla d'actuació.
Els canals per accedir al finançament del Pla Juncker són els mateixos que els d'accés al finançament del del Banc Europeu d'Inversions (BEI).
El procediment varia en funció de l'àmbit de la inversió i del cost total del projecte.
Les pimes poden obtenir finançament del BEI i del Fons europeu d'inversions per a préstecs de fins a 25 milions d'euros.
Les empreses s'han d'adreçar a una de les entitats financeres que tinguin signat un conveni amb el BEI per actuar com a intermediàries financeres.
Aquestes entitats financeres són responsables d'avaluar la sol·licitud del préstec i de decidir si el concedeixen.
Les pimes innovadores poden sol·licitar directament al BEI préstecs d'entre 7,5 milions d'euros i 25 milions d'euros al BEI per a programes d'inversió vinculats amb la recerca i la innovació, en el marc del programa InnovFin.
El BEI finança projectes que tenen un cost d'inversió superior als 25 MEUR.
Aquest finançament sovint és clau per atraure altres inversors.
Els préstecs poden cobrir fins al 50 % del cost total dels projecte, però de mitjana, la taxa de finançament del BEI és d'un terç.
Els projectes s'han d'ajustar als objectius del BEI o del Pla Juncker i han de ser solvents des dels punts de vista econòmic, financer, tècnic i ambiental.
Les condicions de finançament depenen del tipus d'inversió i de la seguretat que ofereix un tercer (especialment entitats financeres).
Els projectes que responen a una prioritat pública i que tenen finançament d'altres entitats financeres tenen més probabilitats d'obtenir el finançament del BEI.
El Pla Juncker emmarca els projectes del BEI que comporten més risc financer.
El Fons Europeu per a Inversions Estratègiques, gestionat pel Banc Europeu d'Inversions (BEI), està constituït per
Aquest Fons ofereix cobertura de risc de crèdit al finançament proporcionat pel BEI i pel Fons Europeu d'Inversions (FEI).
Això ha de permetre al BEI i al FEI:
La Comissió Europea calcula que els 21.000 milions d'euros del Fons Europeu per a Inversions Estratègiques generaran una inversió total de fins a 315.
000 milions d'euros: per cada euro del Fons Europeu per a Inversions Estratègiques es generaran dotze euros procedents d'inversors privats i tres euros procedents del BEI.
El Fons Europeu per a Inversions Estratègiques es dedica a inversió en àmbits tan diversos com infraestructures, energia, recerca i innovació, banda ampla i educació.
També dóna suport a pimes (fonamentalment mitjançant el FEI).
El Portal europeu de projectes d'inversió proporciona, als inversors potencials, informació sobre oportunitats d'inversió i sobre grans projectes que necessiten finançament (projectes de 10 milions d'euros com a mínim).
Als promotors de projectes (públics i privats) els permet presentar el seu projecte a inversors potencials d'arreu del món.
El Centre Europeu d'Assessorament per a la Inversió funciona com a finestreta única que proporciona, als inversors, als promotors de projectes i a les autoritats de gestió públiques, assessorament per identificar, preparar i elaborar projectes d'inversió.
Amb l'objectiu de contribuir a millorar les condicions de finançament a la Unió Europea, el Pla Juncker preveu la creació de la Unió dels Mercats de Capitals, destinada a reduir la fragmentació dels mercats financers i incrementar el subministrament de capital a empreses i projectes d'inversió.