projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
La visita va tenir lloc el dia 9 d'abril i va consistir en un recorregut guiat per les instal·lacions de l'antic Hospital de Santa Magdalena de Montblanc, seu de l'Arxiu Comarcal
La visita dels estudiants, que es va efectuar en dos grups per fer-la més didàctica, va ser conduïda per l'arxivera Lali Albareda, també colomina.
Durant la sessió, els joves van conèixer la història de l'antic Hospital i el present de l'Arxiu Comarcal de la Conca de Barberà.
Es van explicar les funcions de l'Arxiu i els fons que s'hi custodien, així com els mitjans i mètodes que s'utilitzen per a la preservació i la divulgació dels documents.
Finalment, destacar que amb la intenció d'apropar als joves a la seva pròpia història, l'arxivera els va presentar un seguit de documents significatius dels pobles de la Baixa Segarra.
L'acte va tenir lloc el dia 30 d'abril i van participar 55 jubilats de la comarca veïna de les Garrigues
L'Aula Universitària de les Garrigues, a través d'un conveni amb la Universitat de Lleida, vol promoure entre la gent gran la cultura i el coneixement a nivell universitari mitjançant l'assistència a conferències, classes i sortides culturals.
En aquesta ocasió, l'objectiu era aprofundir en la història medieval de Catalunya i és per això que el grup va visitar Poblet i Montblanc, referents històrics i monumentals a nivell nacional.
També van assistir a una conferència del director de l'Arxiu Comarcal de la Conca de Barberà, que es va realitzar a la capella de l'antic Hospital de Santa Magdalena de Montblanc, seu de l'Arxiu Comarcal.
Aquesta xerrada va anar acompanyada d'una visita a les instal·lacions del centre en la que es va explicar als assistents quines són les funcions de l'Arxiu, quins fons documentals es custodien, i com i amb quins mitjans es té cura de la preservació i difusió del patrimoni documental de la comarca.
L'historiador Carles Gascón, autor del llibre, oferirà el proper divendres 14 d'agost una presentació conferència sobre el saqueig de la catedral de Santa Maria d'Urgell a finals del segle XII.
Divendres 14 d'agost a la sala Sebastià Bosom de l'Arxiu Comarcal de la Cerdanya tindrà lloc la presentació del llibre La catedral saquejada de l'historiador Carles Gascón Chopo.
El llibre parla del comte de Foix i la invasió del bisbat d'Urgell que va acabar amb el saqueig de la catedral de Santa Maria d'Urgell a la fi del segle XII.
L'alta política i el catarisme es barregen en aquest convuls període a les contrades pirinenques.
Carles Gascón, expert en el període alt medival, farà una presentació-conferència sobre aquests esdeveniments històrics.
L'acte forma part del programa d'activitats 'A l'estiu recerca't!' organitzat pel Grup de Recerca de Cerdanya.
El 16 de juliol Enriqueta Alum ha signat el contracte de donació del fons del seu estudi de dansa a l'Ajuntament de Mataró.
Cartell de les Majorets de Mataró (070-324 T2-340)
Alcalde de Mataró, Enriqueta Alum amb acompanyants i una mostra de documents significatius del fons
Cartell d'una actuació a Mataró (070-324 T2-302)
Enriqueta Alum conversant amb l'Alcalde de Mataró davant de la mostra dels documents
Feia uns mesos que el fons es conservava a les instal·lacions de l'Arxiu i el seu tractament documentat es troba força avançat.
En paral·lel a les tasques arxivístiques l'Ajuntament de Mataró ha tramitat l'expedient d'acceptació del fons que finalment fou acceptat per unanimitat de tots els grups municipals al ple del proppassat 2 de juliol.
En virtut d'aquest acord del ple, el 16 de juliol, la titular del fons, Enriqueta Alum ha signat la donació.
El fons té un abast cronològic que va de 1944 fins el 2020 i està format per documentació textual, cartells i programes així com moltes fotografies i vídeos en suport analògic que palesen la trajectòria vital, artística i com a docent de dansa, d'Enriqueta Alum.
La virtut d'aquest fons rau en la gran abundància d'imatges de la multitud d'alumnes que durant més de 30 anys han format part de l'estudi de dansa Enriqueta Alum, així com la participació del seu alumnat en festivals propis i en actes culturals i artístics d'altres entitats sense oblidar el grup de Majorettes de Mataró que muntà i dirigí la mateixa Enriqueta Alum.
El tractament documental s'ha previst en tres fases: una primera de classificació i ordenació i d'adequació dels suports per garantir-ne la conservació; la segona de numeració i identificació de les persones que apareixen a els fotografies i una tercera de digitalització dels materials audiovisuals en suports analògics.
En la primera fase al marge de la de classificació i ordenació i d'adequació dels suports per garantir-ne la conservació, s'ha descrit la documentació textual i els materials impresos com cartells i programes i ja són consultables a Arxius en Línia.
El fons havia estat conservat durant els darrers anys a les instal·lacions del Museu Arxiu de Santa Maria on els seus voluntaris n'han garantit la seva conservació.
Alcalde de Mataró amb els hereus i el representant del MASMM
Mostra de documents del fons de Can Marfà exposants durant l'acte
El fons de la fàbrica de gènere de punt de Can Marfà, – avui convertida en seu del Museu de Mataró – havia estat conservat des del tancament d'aquesta important indústria al Museu Arxiu de Santa Maria on els seus voluntaris han vetllat sempre per la seva conservació.
Gràcies a la col·laboració d'aquesta entitat i l'Ajuntament de Mataró, el fons ha passat a mans municipals arran de la signatura del contracte de cessió en dipòsit feta efectiva el 16 de juliol de 2020.
A partir d'ara, segons el protocol relatiu al tractament i gestió dels fons històrics de Mataró subscrit entre el Departament de Cultura i l'Ajuntament de Mataró, l'Arxiu Comarcal seguirà duent a terme les tasques de classificació, descripció, digitalització, accés i consulta.
El fons fou traslladat des de les Instal·lacions del Museu Arxiu de Santa Maria a Can Palauet durant el més de juny i actualment el fons es troba íntegrament classificat i parcialment descrit.
La descripció del fons es pot consultar a Arxius en Línia.
El fons de la fàbrica Can Marfà té un abast cronològic que s'estén entre 1851 i 1984 i permet resseguir la història de la principal indústria dedicada al gènere de punt de la capital del Maresme.
Entre la seva important massa documental destaquen els copiadors de cartes i la correspondència rebuda, les notes de remesa, els plànols de la fàbrica, documentació tècnica relativa a la producció i a la maquinària, mostraris, llibres de registre dels setmanals dels treballadors, llibres de comptabilitat general, títols i escriptures de propietat, etc...
El fons també conté el fons de la Fàbrica tèxtil de can Marfà de Santa Eugènia de Ter (actualment Girona) i de can Clivillés de Mataró el qual està integrat en el fons de Can Marfà per raó de parentiu entre els respectius propietaris.
En aquests moments històrics, l'Arxiu Comarcal del Maresme i la Fundació Hospital de Sant Jaume i Santa Magdalena volen que el Sant Jaume d'aquest 2020 sigui viscut, amb especial menció, en agraïment als sanitaris i en record de les víctimes de la grip de 1918 i de la Covid-19.
El 25 de juliol, solemnitat de Sant Jaume, apòstol, sempre ha estat un dia de festa grossa a l'Hospital de Sant Jaume i Santa Magdalena de Mataró.
Aquesta diada és sinònim de gran celebració amb diferents activitats per fer memòria i reconeixement del seu fundador, Mn.
L'eucaristia d'acció de gràcies, la tradicional ofrena de peix als malalts, els concerts... són alguns dels actes commemoratius que al llarg del temps s'han dut a terme en aquesta jornada festiva.
Enguany, a més, aquesta data del calendari s'albirava rodona amb la concessió, fa uns mesos, per part de la Generalitat de Catalunya, de la Creu de Sant Jordi a la Fundació Hospital, per la contribució a la salut i al benestar social comunitari, amb la perspectiva d'una llarguíssima tradició de gairebé quatre segles.
La pandèmia de la Covid-19, però, ha trastocat en tots els sentits la nostra quotidianitat.
Així doncs, arran d'aquest assot coronavíric, l'Arxiu Comarcal del Maresme (ACM) ha revisat la documentació del fons de l'Hospital de Sant Jaume i de Santa Magdalena, com també altres fons propis, per resseguir i reflexionar sobre els paral·lelismes entre la present pandèmia i la de la grip, mal anomenada espanyola, de 1918.
Amb idea i realització d'Alexis Serrano, director de l'ACM, i enregistrament i muntatge de Kilian Estrada, la investigació efectuada es materialitza en un audiovisual que ofereix unes reflexions actuals a l'entorn de la traça documental de les epidèmies.
A partir d'ara, a la cerca documental ja disponible dels censos de Mataró de 1900, 1910 i 1920, s'hi afegeix la digitalització del cens de 1878.
Amb més de 9000 imatges, distribuïdes en vint-i-cinc seccions territorials, aquesta incorporació, que forma part del fons municipal de l'Ajuntament de Mataró, permet als usuaris interessats aprofundir en les dades poblacionals de la capital del Maresme a finals del segle XIX.
Aquestes imatges digitalitzades dels cens i padrons municipals històrics, i que són fruit dels acords de col·laboració entre el Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya i Family Search, tenen per objecte final la publicació i l'accessibilitat on line al portal "Arxius en línia", el cercador de fons i documents de la Generalitat de Catalunya.
D'aquesta manera, després del tractament corresponent, l'Arxiu Comarcal del Maresme gradualment va posant a la xarxa els seus fons, inventaris i col·leccions custodiades, garantint-ne així l'accés i l'ús a la ciutadania.
El teu material és la memòria social del futur.
Des de l'Arxiu Comarcal del Montsià iniciem una campanya de recollida de materials per documentar l'experiència col·lectiva que estem vivint.
Múltiples esdeveniments ens impacten aquests dies: el confinament, la malaltia, la solidaritat, l'angoixa per la situació econòmica i la incertesa del desconfinament, la buidor dels espais públics, la cancel·lació en general de la nostra vida social... tota la documentació que reculli aquestes experiències ens ajudarà a formar una memòria social de la pandèmia de COVID19 a la comarca.
Els arxius públics, en tant que institucions que tenim per objectiu la preservació i custodia de la memòria col·lectiva, ens brindem a recollir els testimonis d'un moment difícil com el que estem vivint per tal que, en el futur, puguem disposar d'una memòria social directament construïda per la ciutadania i no només per la documentació administrativa i pels mitjans de comunicació.
El teu material pot ser molt útil per tal que les generacions futures coneguin la realitat viscuda per la societat del moment.
Documents analògics i digitals, textos personals, fotografies, vídeos, testimonis orals en àudios, etc. documents creats per vosaltres i vinculats a la nostra comarca.
Envieu els vostres materials digitals a l'adreça [EMAIL] de l'Arxiu Comarcal del Montsià, i si són massa pesats utilitzeu el servei WeTransfer.
Adjunteu també aquest formulari per a la cessió del material.
Si es tracta de documents analògics, podeu portar-los a l'Arxiu (Avda.
L'Arxiu Comarcal de la Garrotxa participa en el projecte 'Catalunya des dels arxius: esdeveniments, festes populars i altres celebracions'
Col·lecció d'imatges de Josep M. Dou Camps.
Des de la declaració de la pandèmia per la Covid-19, no es podran celebrar multitud d'esdeveniments i festes populars fortament arrelades a les tradicions i costums dels nostres pobles i comarques.
Per aquest motiu, la Xarxa d'Arxius Comarcals ha iniciat la difusió del projecte Catalunya des dels arxius: esdeveniments, festes populars i altres celebracions, amb l'objectiu d'apropar-vos a casa les nostres festes més tradicionals que, enguany, no es podran gaudir presencialment.
El segon capítol d'aquest cicle està dedicat a la diada de Sant Jordi.
Des del portal web de la Xarxa d'Arxius Comarcals ( xac.gencat.cat ) podeu accedir als articles, vídeos i exposicions virtuals relacionats amb aquesta celebració que han preparat diversos arxius comarcals.
L'Arxiu Comarcal de la Garrotxa hi participa amb una galeria de trenta fotografies ubicada al web del seu Servei d'Imatges ( http://imatgesgarrotxa.cat/sant-jordi-olot-segle-xx-xxi ).
S'hi poden veure imatges de la celebració de la diada els anys vint i trenta, de les parades de llibres al Firal durant els últims anys del franquisme, de la campanya "El català, cosa de tots" l'any 1982, de la representació de l'obra "Tres retaules de la història de Catalunya" aquest mateix any o de la celebració de la diada a l'Institut La Garrotxa els anys vuitanta.
Entre els fotògrafs que han deixat constància d'aquesta celebració presents a la galeria hi ha Jesús Coma, Josep M. Dou, Josep M. Melció, Pep Roura, Quim Roca i Ramon Rovira.
L'Arxiu Comarcal de la Garrotxa dedica el tercer capítol del cicle 'Catalunya des dels arxius' a la tradicional fira que té lloc a Olot cada primer de maig
Dins del marc del projecte Catalunya des dels arxius: esdeveniments, festes populars i altres celebracions, en què la Xarxa d'Arxius Comarcals de Catalunya ofereix un programa d'exposicions i actes virtuals que reprodueixen les festes populars, esportives i esdeveniments de tota Catalunya a través dels documents dels arxius, a partir d'avui es poden veure diferents productes digitals sobre el món del treball i la celebració de la festa de l'1 de Maig ( xac.gencat.cat ).
L'Arxiu Comarcal de la Garrotxa hi participa amb una galeria de 37 fotografies que mostren diferents activitats relacionades amb la Fira de l'1 de Maig entre els anys 1982 i 2015 i que es poden veure en el web del seu Servei d'Imatges ( http://imatgesgarrotxa.cat/fira-1-maig ).
El privilegi de concessió de fires a la vila d'Olot, expedit pel rei Jaume ii el 1315, va incloure una fira de quinze dies a partir de la festa de Pentecosta o Pasqua granada.
Com que la data era movible, en una època desconeguda es va acabar fixant en el primer dia de maig.
Inicialment, l'espai on es desenvolupaven els intercanvis era la plaça del Palau, però el 1427 es va traslladar a la plaça Major i el 1520 a una esplanada vora Sant Esteve d'Olot que va prendre el nom de Firal.
En els anys seixanta i setanta del segle xx, la fira va iniciar una davallada que semblava irreversible i que la va convertir en un mercat convencional.
Però, a iniciativa del municipi, el promotor Jaume Tané, que ja havia comissariat amb èxit la fira olotina de tardor de Sant Lluc en els anys 1972-1984, va reformular la fira de maig el 1986.
A partir d'aquell any, la fira del Primer de Maig o de Primavera va incorporar el model d'exposició de maquinària agrícola i automobilística, al costat del mercat hortolà i ramader tradicional, que encara manté en l'actualitat.
Precisament, bona part de les imatges seleccionades provenen del Fons Jaume Tané Cufí, ingressat a l'Arxiu Comarcal de la Garrotxa després de la mort de l'activista olotí, l'any 2015.
Entre els autors de les fotografies hi ha Jesús Coma, Josep M. Julià i Quim Roca.
Tres propostes virtuals de l'Arxiu Comarcal de la Garrotxa per al Dia Internacional dels Arxius 2020
Des de l'any 2007, el dia 9 de juny se celebra el Dia Internacional dels Arxius, que recorda la data en què va ser creat el Consell Internacional d'Arxius (un organisme internacional que promou l'ús, el desenvolupament i la conservació del patrimoni arxivístic mundial), el 9 de de juny de 1948.
Aquest any, davant la impossibilitat de dur a terme actes amb públic presencial, l'Arxiu Comarcal de la Garrotxa presenta diverses propostes digitals per commemorar aquesta efemèride.
En primer lloc, en el marc de la Primavera Fotogràfica, l'Arxiu recupera en format digital l'exposició Variacions Camps, que es va poder veure a la sala d'actes de l'Arxiu Comarcal de la Garrotxa l'any 2016.
Es tracta d'una trentena de retrats d'Antònia Camps Socarrats (Olot, 1862-1935), fets pels fotògrafs Antoni Gotarde i Carme Gotarde, marit i filla, respectivament, de la fotografiada.
Les imatges juxtaposades revelen de manera singular els efectes del pas del temps sobre la persona retratada i són el testimoni de tota una vida en què Camps ha acabat transcendint sobretot com a subjecte passiu de l'obra fotogràfica de la seva família.
Aquesta mostra digital es pot veure a la pàgina web del Servei d'Imatges de l'Arxiu Comarcal de la Garrotxa des del dia 8 de juny.
En segon lloc, en el context de la sèrie Catalunya des dels arxius, que promou la Xarxa d'Arxius Comarcals de Catalunya, l'Arxiu Comarcal de la Garrotxa participa en el capítol dedicat a la festivitat de Corpus amb una galeria fotogràfica de 33 imatges que mostren diversos aspectes d'aquesta celebració a Olot entre els anys 1890 i 2003.
Entre els autors de les fotografies, que formen part dels fons i col·leccions de l'Arxiu, hi ha Vicenç Grivé, Emeteri Vélez, Àngel Noguera, Josep M. Dou, Joan Antoni Satorre, Emili Pujol, Jesús Coma, Pep Roura i Josep M. Melció.
La galeria fotogràfica es pot veure a la pàgina web del Servei d'Imatges de l'Arxiu Comarcal de la Garrotxa a partir del dimecres 10 de juny.
I en el canal de YouTube de la Xarxa d'Arxius Comarcals de Catalunya es podran veure imatges filmades de la celebració de Corpus a Olot dels anys 1966 o 1967, a cura de Josep Sala Sibidí, i de l'any 2017, a càrrec d'elgarrotxi.cat.
D'altra banda, durant aquesta setmana, l'Arxiu Comarcal de la Garrotxa es farà ressò a través del seu compte de Twitter d'algunes iniciatives corporatives de la Xarxa d'Arxius Comarcals que es donaran a conèixer aquests dies: visites virtuals a diferents arxius comarcals de Catalunya (entre els quals hi ha l'Arxiu Comarcal de la Garrotxa), la presentació de la guia de suport als arxius de les entitats esportives o la presentació de la guia de digitalització, entre d'altres.
L'Arxiu Comarcal de la Garrotxa participa en el projecte 'Catalunya des dels arxius: primavera fotogràfica'
En el marc del programa d'exposicions i actes virtuals "Catalunya des dels Arxius", que promou la Xarxa d'Arxius Comarcals de Catalunya, l'Arxiu Comarcal de la Garrotxa participa en el capítol de la Primavera Fotogràfica amb l'exposició " Variacions Camps ".
Es tracta de la versió digital de de l'exposició que es va poder veure a la Sala d'actes d'aquest arxiu l'any 2016 en el marc del festival de literatura MOT que aquell any estava dedicat a "Vides escrites.
La mostra presenta una trentena de retrats d'Antònia Camps Socarrats (Olot, 1862-1935) fets pel seu marit, Antoni Gotarde Bartolí, i, sobretot, per la seva filla, Carme Gotarde.
Filla d'un fuster, Antònia Camps va estudiar Magisteri a Barcelona, on va exercir com a mestra.
En aquesta ciutat va conèixer el pintor, decorador i fotògraf Antoni Gotarde (Barcelona, 1853-Olot, 1920), amb qui es va casar l'any 1886.
Després de quatre anys a Barcelona, el matrimoni es va traslladar a Olot, on va néixer la seva única filla, Carme (Olot, 1892-1953), que es dedicaria a la fotografia.
Antònia Camps va ser retratada en nombroses ocasions pel seu marit i la seva filla al llarg de la seva vida.
La trentena d'imatges juxtaposades, que revelen de manera singular els efectes del pas del temps sobre la fotografiada, són el testimoni de tota una vida en què Camps ha acabat transcendint sobretot com a subjecte passiu de l'obra fotogràfica de la seva família.
L'Arxiu Comarcal de la Garrotxa dedica el setè capítol del cicle 'Catalunya des dels arxius' a la celebració tradicional de Corpus a Olot
Col·lecció Emili Pujol Planagumà, 1960.
Dins del marc del projecte Catalunya des dels arxius: esdeveniments, festes populars i altres celebracions, en què la Xarxa d'Arxius Comarcals de Catalunya ofereix un programa d'exposicions i actes virtuals que reprodueixen les festes populars, esportives i esdeveniments de tota Catalunya a través dels documents dels arxius, a partir d'avui es poden veure diferents productes digitals sobre la celebració de la festivitat de Corpus i la Patum.
En aquesta ocasió, l'Arxiu Comarcal de la Garrotxa hi participa amb una galeria fotogràfica de 33 imatges, procedents de diferents fons i col·leccions conservats a l'arxiu, que mostren aspectes diversos de la festa tradicional entre els anys 1890 i 2003.
Es poden veure en el web del Servei d'Imatges.
Entre els autors de les imatges hi trobem els fotògrafs habituals a la població: Vicenç Grivé, Emeteri Vélez, Àngel Noguera, Josep M. Dou, Joan Antoni Satorre, Emili Pujol, Jesús Coma, Pep Roura i Josep M. Melció.
D'altra banda, en el canal de YouTube de la Xarxa d'Arxius Comarcals de Catalunya es poden veure imatges de la celebració de l'any 1966 o 1967, filmades per Josep Sala Sibidí, i altres de la celebració de l'any 2013, enregistrades per l'empresa elgarrotxi.cat.
Durant les Festes del Tura de 1914, la Comissió de la Biblioteca Pública d'Olot va organitzar, a la seu de la institució, a l'Hospici, una Exposició Bibliogràfica de la Premsa Olotina.
La mostra va reunir quaranta-tres publicacions periòdiques aparegudes a Olot des de l'any 1859 ( La Aurora Olotense i El Faro de la Montaña ) fins a poques setmanes abans d'inaugurar-se l'exposició ( L'All ).
Atès que la Biblioteca no disposava d'exemplars de totes les capçaleres, la Comissió va fer una crida als "bons olotins" perquè donessin a aquella institució els títols que li mancaven.
Amb motiu de l'exposició, es va editar un catàleg en el qual el secretari de la Biblioteca, Joaquim Danés Torras, exposava les característiques tècniques (data d'aparició, impremta, números publicats, etc.) i una glossa de cada publicació, en la qual "hem de confessar francament que ens ha costat molt saber-nos abstenir de comentaris i judicis crítics i observacions".
La mostra de premsa, en paraules del mateix Danés, "materialment fou un exitàs, moralment un èxit i econòmicament un fracàs" (només es van vendre 42 catàlegs dels 1.000 que es van imprimir).
La Vitrina del Mes reuneix les revistes que es van exposar fa cent anys i n'hi afegeix dues que aleshores no es van tenir en compte: El Teatro Principal (1897-1898), un butlletí humorístic fins ara inèdit del qual l'Arxiu Comarcal conserva dos números, i Pro Patria (1906), una publicació particular de la família Danés de la qual van aparèixer set números.
Agraïm a la Biblioteca Marià Vayreda que ens hagi facilitat els exemplars de les capçaleres que no custodia l'Arxiu Comarcal de la Garrotxa.
L'Arxiu Comarcal de la Garrotxa participa en el projecte 'Fem memòria', endegat pel Departament de Cultura, a través de la Biblioteca de Catalunya, el Servei de Biblioteques i la Subdirecció General d'Arxius i Museus, per recuperar la memòria familiar a Catalunya per mitjà de la recollida de material sobre diversos aspectes del bagatge i les vivències particulars.
Aquest projecte s'estructura en campanyes que giren a l'entorn d'un tema o aspectes concrets, i la seva primera edició se centra en els oficis antics, tant aquells que es poden considerar ja desapareguts (serenos, traginers, carboners, esclopers...) com aquells que han vist alterada la forma com s'exerceixen (culleraires, llauners, matalassers...).
En aquesta primera edició, tothom qui hi vulgui participar podrà portar documents particulars (fotografies, cartes, postals, impresos...) a les més de 80 biblioteques i arxius que col·laboren en el projecte i explicar la història familiar que hi ha al darrere.
El període de recollida és de l'1 d'abril al 30 de juny de 2014.
En aquests centres públics, els documents seran digitalitzats i descrits per arribar a configurar un recull de la memòria col·lectiva del país.
Es tracta d'una iniciativa de participació ciutadana ( crowdsourcing ) que vol recollir, conservar i donar a conèixer una mostra prou representativa de la vida quotidiana pretèrita a Catalunya.
L'aportació de documents es pot fer a la seu de l'Arxiu Comarcal de la Garrotxa, a la plaça del Puig del Roser, 1, els matins de 9 a 14 h.
Tot el material aplegat es digitalitzarà i es publicarà al repositori Memòria Digital de Catalunya ( http://mdc.cbuc.cat/cdm/search/collection/femmemoria ) i els col · laboradors rebran un DVD amb les reproduccions dels seus documents, a més d'una carta d'agraïment del conseller de Cultura.