projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El president i els vocals de les meses electorals així com els seus respectius suplents que deixin de concórrer o exercir les seves funcions, les abandonin sensecausa legítima o incompleixin sense causa justificada les obligacions d'excusa o avís previ que els imposa aquesta Llei, incorren en la pena de presó de tres mesos a un any o multa de sis a vint-i-quatre mesos.
El president i els vocals de les meses electorals, així com els seus respectius suplents que deixin de concórrer a exercir les seves funcions, les abandonin sense una causa legítima o incompleixin sense una causa justificada les obligacions d'excusa o avís previ que els imposa aquesta Llei, incorren en la pena d'arrest major i una multa de 30.000 a 300.000 pessetes.
Els qui votin dues o més vegades a la mateixa elecció o els qui votin sense capacitat per fer-ho s'han de castigar amb les penes de presó de sis mesos a dos anys, multa de sis mesos a dos anys i inhabilitació especial per a ocupació o càrrec públic d'un a tres anys.
Es castiga amb les penes de presó menor en grau mínim, inhabilitació especial i una multa de 30.000 a 300.000 pessetes els que votin dues o més vegades en la mateixa elecció o els que votin dolosament sense capacitat de fer-ho.
Cap partit, federació, coalició o agrupació pot realitzar despeses electorals que superin els limitis establerts en les disposicions especials d'aquesta Llei, que s'entenen sempre referides en euros constants.
En el supòsit de coincidència de dues o més eleccions per sufragi universal directe, els partits, federacions, coalicions o agrupacions d'electors concurrents no poden fer despeses electorals superiors en un 50 per 100 a les previstes per a les eleccions a les Corts Generals.
En el supòsit d'eleccions a les Corts Generals o a qualsevol de les seves cambres coincidents amb altres eleccions per sufragi universal directe, els partits, federacions, coalicions o agrupacions concurrents no poden fer despeses electorals superiors en un 50 per 100 a les previstes per a les eleccions a les Corts Generals.
Es consideren despeses electorals les que facin els partits, federacions, coalicions o agrupacions participants a les eleccions des del dia de la convocatòria fins al de la celebració de les eleccions pels conceptes següents:
b ) Propaganda i publicitat directament o indirectament dirigida a promoure el vot a les seves candidatures, sigui quina sigui la forma i el mitjà que s'utilitzi.
e ) Mitjans de transport i despeses de desplaçament dels candidats, dels dirigents dels partits, associacions, federacions i coalicions, i del personal al servei de la candidatura.
h ) Totes les que siguin necessàries per a l'organització i funcionament de les oficines i serveis necessaris per a les eleccions.
Cap persona, física o jurídica, pot aportar més de 10.000 euros als comptes oberts per un mateix partit, federació, coalició o agrupació per recaptar fons a les eleccions convocades.
Cap persona, física o jurídica, pot aportar més d'un milió de pessetes als comptes oberts per un mateix partit, federació, coalició o agrupació per recaptar fons a les eleccions convocades.
Tant la meritació com el pagament de les esmentades subvencions a les formacions polítiques o a qualsevol altra persona o entitat a les quals, per qualsevol títol, s'hagi transmès el crèdit corresponent poden quedar condicionats, si així ho acorda l'Administració electoral, a la justificació de l'adquisició pels electes pertanyents a partits polítics, federacions, coalicions o agrupacions d'electors de la condició plena de diputat, senador, membre del Parlament Europeu o membre de la corresponent corporació local i de l'exercici efectiu del càrrec per al qual hagin estat elegits per l'elecció i desenvolupament del qual s'han meritat o es meritin les esmentades subvencions.
La comprovació i certificació d'aquests supòsits correspon als òrgans de govern de la institució en què s'hagi d'exercitar l'esmentat càrrec.
Tant la meritació com el pagament de les subvencions a les formacions polítiques o a qualsevol altra persona o entitat a la qual, per qualsevol títol, s'hagi transmès el crèdit corresponent queden condicionats a la justificació de l'adquisició pels electes pertanyents a partits polítics, federacions, coalicions o agrupacions d'electors de la condició plena de diputat, senador, membre del Parlament Europeu o membre de la corresponent corporació local i de l'exercici electiu del càrrec per al qual hagin estat elegits i per l'elecció i acompliment del qual s'hagin meritat o es meritin les esmentades subvencions.
La comprovació i certificació d'aquests supòsits correspon als òrgans de govern de la institució en la qual s'hagi d'exercir el càrrec.
L'Estat ha de concedir avançaments de les subvencions esmentades als partits, federacions i coalicions que hagin obtingut representants en les últimes eleccions a les Corts Generals, al Parlament Europeu o, si s'escau, en les últimes eleccions municipals.
La quantitat avançada no pot excedir el 30 per 100 de la subvenció percebuda pel mateix partit, federació, associació o coalició en les últimes eleccions equivalents, i del mateix percentatge de la subvenció que resulti de l'aplicació de les previsions que contenen els articles 175.3 i 193.3 d'aquesta Llei, segons el procés electoral de què es tracti.
L'Estat concedeix bestretes de les subvencions esmentades als partits, federacions i coalicions que hagin obtingut representants en les últimes eleccions a les Corts Generals, al Parlament Europeu o, si s'escau, en les últimes eleccions municipals.
L'Estat subvenciona, d'acord amb les regles que estableixen les disposicions especials d'aquesta Llei, les despeses ocasionades als partits, federacions, coalicions o agrupacions, per la seva concurrència a les eleccions dediputats i senadors i a les eleccions municipals.
En cap cas, la subvenció corresponent a cada grup polític no pot sobrepassar la xifra de despeses electorals declarades justificades pel Tribunal de Comptes en l'exercici de la seva funció fiscalitzadora.
L'Estat concedeix avançaments de les subvencions esmentades als partits, federacions i coalicions que hagin obtingut representants en les últimes eleccions a les Corts Generals o, si s'escau, en les últimes eleccions municipals.
d ) Nul·litat de l'elecció celebrada i necessitat d'efectuar una nova convocatòria en la circumscripció corresponent o de procedir a una nova elecció quan es tracti de la del president d'una corporació local, en els dos casos dins el termini de tres mesos.
No és procedent la nul·litat quan el vici del procediment electoral no sigui determinant del resultat de l'elecció.
La invalidesa de la votació en una o diverses seccions tampoc no comporta la nul·litat de l'elecció quan no s'alteri el resultat final.
Si falta el corresponent sobre d'alguna mesa o si el seu contingut és incomplet, se supleix amb el tercer sobre a què es refereix l'article 102.
Si no, es pot tenir en compte el certificat de l'acta de la sessió que presenti en forma un representant de candidatura o apoderat seu.
Si es presenten certificats contradictoris no se'n té en compte.
En cas que en alguna secció hi hagi actes dobles i diferents, o quan el nombre de vots que figuri en una acta excedeixi el dels electors de la mesa, a excepció del vot emès pels interventors, la Junta tampoc no n'ha de fer còmput.
La mesa ha de fer públics immediatament els resultats per mitjà d'un certificat que contingui les dades expressades a l'article 97.2 i l'ha de fixar sense cap demora a la part exterior o a l'entrada del local.
S'ha d'expedir un certificat anàleg als respectius representants de cada candidatura que hi siguin presents i la sol·licitin o, si s'escau, als interventors, apoderats o candidats.
No es pot expedir més d'un certificat per candidatura.
Així mateix, s'ha d'expedir un certificat de l'escrutini a la persona designada per l'Administració per rebre'l, i als únics efectes de facilitar la informació provisional sobre els resultats de l'elecció que ha de proporcionar el Govern.
Acabat el recompte, es confronta el total de paperetes amb el de votants anotats.
A continuació, el president pregunta si es vol fer alguna protesta contra l'escrutini i, si no n'hi ha cap o després que la mesa resolgui per majoria les que s'hagin presentat, anuncia en veu alta el resultat, especificant-hi el nombre d'electors, el nombre de votants, el de paperetes llegides, el de paperetes nul·les, el de paperetes vàlides, i distingint dins d'aquestes el nombre de vots en blanc i el de vots obtinguts per cada candidatura.
També són nuls en tots els processos electorals els vots emesos en paperetes en les quals s'hagin modificat, afegit o ratllat noms de candidats que hi són compresos o alterat el seu ordre de col·locació, així com aquelles en les quals s'hagi introduït qualsevol llegenda o expressió, o produït qualsevol altra alteració de caràcter voluntari o intencionat.
En el cas d'eleccions al Congrés dels Diputats, als ajuntaments i als cabildos insulars també són nuls els vots emesos en paperetes en què s'hagin modificat, afegit, assenyalat o ratllat noms dels candidats que hi estiguin compresos o se n'hagi alterat l'ordre de col·locació, així com aquelles en què s'hagi produït qualsevol altre tipus d'alteració.
En el supòsit de coincidència de diverses eleccions es procedeix, d'acord amb el següent ordre, a escrutar les paperetes que en cada cas correspongui: primer, les del Congrés dels Diputats; després les del Senat; després, les de les entitats locals; després, les de l'assemblea legislativa de la comunitat autònoma; després, les dels consells o cabildos insulars.
No obstant això, el Govern, amb l'informe previ de la Junta Electoral Central, ha de regular un procediment de votació per a les persones cegues o amb discapacitat visual que els permeti exercir el seu dret de sufragi, garantint el secret del vot, que s'ha d'aplicar, en tot cas, a les eleccions al Congrés dels Diputats i al Senat, a les eleccions al Parlament Europeu i als supòsits de referèndum.
No obstant això, el Govern, amb l'informe previ de la Junta Electoral Central, ha de regular un procediment de votació per a les persones cegues o amb discapacitat visual que els permeti exercir el seu dret de sufragi, i que garanteixi el secret del vot.
Els electors que no sàpiguen llegir o que, per un defecte físic, estiguin impedits per elegir la papereta o col·locar-la dins el sobre i lliurar-la al president de la mesa, es poden servir per a aquestes operacions d'una persona de la seva confiança.
Els vocals i interventors han de comprovar, per l'examen de les llistes del cens electoral o de les certificacions aportades, el dret a votar de l'elector, així com la seva identitat, que s'ha de justificar conforme al que disposa l'article anterior.
Immediatament, l'elector ha de lliurar per la seva pròpia mà al president el sobre o sobres de votació tancats.
A continuació aquest, sense ocultar-los ni un moment a la vista del públic, ha de dir en veu alta el nom de l'elector i, afegint "Vota", ha de lliurar el sobre o sobres a l'elector qui els ha de dipositar en l'urna o urnes.
Els vocals i interventors han de comprovar, per l'examen de les llistes del cens electoral o de les certificacions aportades, el dret de votar de l'elector, així com la seva identitat, que s'ha de justificar de conformitat amb el que disposa l'article anterior.
Els vocals i interventors han de comprovar, mitjançant l'examen de les llistes del cens electoral, el dret a votar de l'elector, així com la seva identitat, que s'ha de justificar de conformitat amb el que disposa l'article anterior.
Els vocals, i, si s'escau, els interventors que ho desitgin han d'anotar, cadascú en una llista numerada, el nom i cognoms dels votants per l'ordre en què emetin elseu vot, expressant-hi el número amb què figuren a la llista del cens electoral.
Tot elector té dret a examinar si ha estat ben anotat el seu nom i cognoms a la llista de votants que formi la mesa.
El dret a votar s'acredita per la inscripció en els exemplars certificats de les llistes del cens o per certificació censal específica i, en els dos casos, per la identificació de l'elector, que s'ha de fer mitjançant un document nacional d'identitat, passaport o permís de conduir on consti la fotografia del titular o, a més, si es tracta d'estrangers, amb la targeta de residència.
El dret a votar s'acredita per la inscripció en els exemplars certificats de les llistes del cens i per la identificació de l'elector, que es realitza mitjançant el document nacional d'identitat, passaport o permís de conduir en què aparegui la fotografia del titular; a les eleccions municipals, els estrangers amb dret de sufragi han d'acreditar la seva identitat amb la targeta de residència.
Els inscrits com a menors en el cens electoral poden exercir el seu dret de sufragi si en la data de la votació han complert ja divuit anys.
A les vuit trenta hores, el president estén l'acta de constitució de la mesa, signada per ell mateix, els vocals i els interventors, i lliura un certificat de la dita acta, signada per ell i pels vocals, al representant de la candidatura, apoderat o interventor que ho reclami.
Si el president refusa o demora el lliurament del certificat de constitució de la mesa a qui tingui dret a reclamar-lo, s'ha d'estendre per duplicat la protesta oportuna, que l'ha de signar el reclamant o reclamants.
Un exemplar d'aquesta protesta s'uneix a l'expedient electoral, i l'altre el reclamant o reclamants l'ha de remetre a la Junta Electoral competent per realitzar l'escrutini general, segons el que preveuen les disposicions especials d'aquesta Llei.
El president està obligat a donar un sol certificat de l'acta de constitució de la mesa a cada partit, federació, coalició o agrupació concurrent a les eleccions.
El Govern, amb l'informe previ de la Junta Electoral Central, ha de regular les especialitats pel que fa al que disposen els dos articles anteriors per al vot per correu del personal embarcat en vaixells de l'Armada, de la marina mercant o de la flota pesquera, del personal de les Forces Armades espanyoles i dels cossos i les forces de seguretat de l'Estat que estiguin complint missions a l'exterior, així com per al vot per correu dels ciutadans que es trobin temporalment a l'estranger entre la convocatòria d'un procés electoral i la seva celebració.
El Govern ha d'adoptar les mesures que garanteixin l'exercici del dret de sufragi per part dels ciutadans que estiguin complint el servei militar.
Així mateix, ha de regular les especialitats respecte del que disposen els dos articles anteriors, per al vot per correu del personal embarcat en vaixells de l'Armada, de la marina mercant espanyola o de la flota pesquera.
Si simultàniament a les eleccions al Parlament Europeu se celebren eleccions a qualsevol de les dues cambres de les Corts Generals o eleccions municipals, només es tenen en compte els resultats de les anteriors eleccions al Congrés o, si s'escau, de les eleccions municipals, per a la distribució d'espais en la programació general dels mitjans nacionals.
Les candidatures tenen dret a contractar la inserció de publicitat a la premsa periòdica, sense que es pugui produir cap discriminació entre aquestes quant a inclusió, tarifes i ubicació dels espais de publicitat electoral.
Les candidatures tenen igualment dret a contractar la inserció de publicitat en emissores de ràdio i en qualsevol altre mitjà de difusió privat, sense que es pugui produir tampoc cap discriminació pel que fa al cas.
Les tarifes per a la publicitat electoral no han de ser superiors a les vigents per a la publicitat comercial.
Tot espai de propaganda electoral ha de fer constar expressament la seva condició.
La despesa de les candidatures en aquest tipus de publicitat no pot excedir del 20 per cent del límit de despeses que preveuen els articles 175.2, 193.2 i 227.2, segons el procés electoral de què es tracti.
La despesa de les candidatures en aquest tipus de publicitat no pot excedir el 25 per 100 del límit de despeses que preveuen els articles 175.2, 193.2 i 227.2, segons el procés electoral de què es tracti.
Els ajuntaments han de reservar llocs especials per a la col·locació gratuïta de cartells, així com locals oficials i llocs públics d'ús gratuït per a la celebració d'actes de campanya electoral.
A banda dels llocs especials gratuïts indicats anteriorment, els partits, associacions, coalicions o federacions i les candidatures només poden col·locar cartells de propaganda electoral en els espais comercials autoritzats.
Des de la convocatòria de les eleccions i fins que se celebrin queda prohibit qualsevol acte organitzat o finançat, directament o indirectament, pels poders públics que contingui al·lusions a les realitzacions o als èxits obtinguts, o que utilitzi imatges o expressions coincidents o similars a les utilitzades en les seves pròpies campanyes per alguna de les entitats polítiques concurrents a les eleccions.
Així mateix, durant el mateix període queda prohibit realitzar qualsevol acte d'inauguració d'obres o serveis públics o projectes d'aquests, sigui quina sigui la denominació utilitzada, sense perjudici que les esmentades obres o serveis puguin entrar en funcionament en l'esmentat període.
Els poders públics que en virtut de la seva competència legal hagin convocat un procés electoral poden realitzar durant el període electoral una campanya de caràcter institucional destinada a informar i incentivar la participació a les eleccions, sense influir en l'orientació del vot dels electors.
Els poders públics poden realitzar en període electoral una campanya de caràcter institucional destinada a informar i incentivar la participació a les eleccions, sense influir en l'orientació del vot dels electors.
Quan la presentació s'hagi de fer mitjançant llistes, cada una hi ha d'incloure tants candidats com càrrecs per elegir.
En cas d'incloure-hi candidats suplents, el nombre no pot ser superior a 10, amb l'expressió de l'ordre de col·locació tant dels candidats com dels suplents.
Cap candidat no es pot presentar en més d'una circumscripció.
Al costat del nom dels candidats es pot fer constar la seva condició d'independent o, en cas de coalicions, la denominació del partit al qual pertanyi cadascun.
En tot cas, els partits polítics, les federacions o coalicions de partits, i les agrupacions d'electors no poden presentar candidatures que, de fet, continuïn o succeeixin l'activitat d'un partit polític declarat judicialment il·legal i dissolt, o suspès.
A aquests efectes, s'ha de tenir en compte la similitud substancial de les seves estructures, organització i funcionament, de les persones que els componen, regeixen, representen, administren o integren cadascuna de les candidatures, de la procedència dels mitjans de finançament o materials, o de qualssevol altres circumstàncies rellevants que, com la seva disposició a donar suport a la violència o al terrorisme, permetin considerar aquesta continuïtat o successió.
No poden presentar candidatures les agrupacions d'electors que, de fet, continuïn l'activitat d'un partit polític declarat judicialment il·legal i dissolt, o suspès, o li succeeixin.
A aquests efectes, s'ha de tenir en compte la similitud substancial de les seves estructures, organització i funcionament de les persones que els componen, regeixen, representen o administren les candidatures, de la procedència dels mitjans de finançament o materials, o de qualssevol altres circumstàncies rellevants que, com la seva disposició a donar suport a la violència o el terrorisme, permetin considerar la dita continuïtat o successió.
En els supòsits d'eleccions locals o d'eleccions a assemblees legislatives de comunitats autònomes en què els presidents de Consell de Govern no tinguin expressament atribuïda per l'ordenament jurídic la facultat de dissolució anticipada, els decrets de convocatòria s'han d'expedir entre el cinquanta-quatrè i el seixantè dia abans del quart diumenge de maig de l'any que correspongui i s'han de publicar l'endemà en el Butlletí Oficial de l'Estat o, si s'escau, en el butlletí oficial de la comunitat autònoma corresponent.
Llevat dels supòsits de dissolució anticipada que preveu expressament l'ordenament jurídic, els decrets de convocatòria s'expedeixen el dia vint-i-cinquè anterior a l'expiració del mandat de les cambres i corporacions locals, i es publiquen l'endemà en el Butlletí Oficial de l'Estat o, si s'escau, en el butlletí oficial de la comunitat autònoma corresponent.
Els decrets de convocatòria assenyalen la data de les eleccions que s'han de celebrar entre el cinquanta-quatrè i el seixantè dies de la convocatòria.
Els representants de cada candidatura poden obtenir dins dels dos dies següents a la proclamació de la seva candidatura una còpia del cens del districte corresponent, ordenat per taules, en un suport apte per al seu tractament informàtic, que es pot utilitzar exclusivament per als fins que preveu aquesta Llei.
Alternativament, els representants generals poden obtenir en les mateixes condicions una còpia del cens vigent dels districtes on el seu partit, federació o coalició presenti candidatures.
Les juntes electorals, mitjançant resolució motivada, poden suspendre cautelarment el lliurament de les còpies del cens als representants abans esmentats quan la proclamació de les seves candidatures hagi estat objecte de recurs o quan es consideri que podrien estar incurses en alguna de les circumstàncies que preveu l'article 44.4 d'aquesta Llei.
L'endemà de la proclamació de candidatures els representants de cada candidatura poden obtenir una còpia del cens del districte corresponent ordenat per meses en suport apte per al tractament informàtic, que pot ser utilitzat exclusivament per a les finalitats que preveu aquesta Llei.
Les comunitats autònomes poden obtenir una còpia del cens, en un suport apte per al seu tractament informàtic, després de cada convocatòria electoral, a més de la corresponent rectificació d'aquell.
Els representants de cada candidatura poden obtenir l'endemà de la proclamació de candidatures una còpia del cens del districte corresponent, ordenat per meses, en un suport apte per al seu tractament informàtic, que es pot utilitzar exclusivament per als fins que preveu aquesta Llei.
Els representants de cada candidatura poden obtenir el dia de la proclamació de candidats una còpia del cens del districte corresponent, ordenat per meses, en suport apte per al seu tractament informàtic.
Alternativament, els representants generals poden obtenir en les mateixes condicions una còpia del cens vigent dels districtes on el seu partit, la federació o la coalició presenti candidatures.
Els representants de cada candidatura poden obtenir, el dia de la proclamació de candidats, una còpia del cens del districte corresponent, en un suport apte per al seu tractament informàtic.
Alternativament els representants generals poden obtenir, en les mateixes condicions, una còpia del cens vigent dels districtes on el seu partit, federació o coalició presenti candidatures.
Contra les resolucions de l'Oficina del Cens Electoral es pot interposar recurs davant del jutge contenciós administratiu en un termini de cinc dies a partir de la seva notificació.
Contra les resolucions de l'Oficina del Cens Electoral es pot interposar un recurs davant el jutge de primera instància en un termini de cinc dies a partir de la seva notificació.