Actualment, el pensament i el discurs per recuperar la nostra tradició de bona arquitectura se sustenten en el concepte de sostenibilitat, ja que la bona arquitectura sempre és sostenible.
En aquest número de la revista diversos autors i autores expliquen què vol dir arquitectura sostenible a principis del segle XXI.
L'urbanisme i l'arquitectura bioclimàtica
L'autor fa una crítica radical a la introducció de la perspectiva ecològica en el discurs polític.
Defensa que l'aplicació d'una veritable lògica ambiental en l'àmbit de l'urbanisme seria la negació de la lògica de l'economia de mercat.
El text també repassa el planejament urbanístic a Catalunya durant les darreres dècades i posa diversos exemples de bones i males pràctiques.
Quin model energètic proposa una arquitectura realment bioclimàtica?
Arquitecta urbanista i directora de projectes d'Ecoinstitut Barcelona
L'autora ofereix dades contundents pel que fa a l'edificació i l'evolució del consum energètic a l'Estat espanyol, repassa els orígens de l'arquitectura ecològica i aprofundeix en el model energètic que es proposa des de la sostenibilitat en tres vessants: suficiència, eficiència i autoproducció.
El text també introdueix el valor d'"allò que no es produeix", que ha donat lloc a diverses iniciatives a diferents països del nord i el centre d'Europa.
Per què una arquitectura sostenible?
Arquitecte i president de l'Agrupació Aus (Arquitectura i Sostenibilitat) del Col·legi d'Arquitectes de Catalunya
L'autor fa un recorregut detallat al voltant dels problemes, l'origen i els possibles efectes de les crisis ambientals del planeta.
Després analitza alguns moviments socials innovadors i proposa un canvi en allò que entenem per qualitat de vida en la nostra societat apressada i opulenta.
Arquitectura bioclimàtica: Materials actuals i futurs per a una construcció sostenible
Llicenciada en Ciències Ambientals
El text tracta sobre la selecció de materials i la seva destinació des que es pensa un edifici fins que s'executa, s'habita i es dóna per obsolet.
Les autores reflexionen sobre la problemàtica dels residus en la construcció i el cicle de vida d'un edifici i ofereixen algunes eines per valorar la idoneïtat dels materials emprats.
Sobre els valors bioclimàtics en la rehabilitació de l'arquitectura tradicional de la Mediterrània
Director del projecte europeu RehabiMed
Departament de Composició Arquitectònica de la UPC
Els autors reflexionen sobre la riquesa i les possibilitats que ofereix l'arquitectura tradicional de la conca mediterrània, una forma de construir que està desapareixent però que, paradoxalment, acumula una gran saviesa des d'una perspectiva sostenibilista.
Hem d'aprofitar la sostenibilitat per tornar a convertir l'arquitectura en un exercici de responsabilitat social
Degà del Col·legi d'Arquitectes de Catalunya.
Durant la seva etapa de president de la demarcació de Barcelona ha impulsat diverses iniciatives per incorporar la mirada sostenibilista a l'arquitectura.
Entre aquestes iniciatives, destaca la creació de l'Oficina Verda, per ajudar a fer els projectes d'una altra manera.
El seu objectiu és que els arquitectes formin part de la solució dels reptes ambientals, no pas dels problemes.
Coneix a fons els problemes tècnics dels professionals des de la seva tasca a l'Oficina Consultora Tècnica del Col·legi d'Arquitectes
Fa deu anys que treballa en temes ambientals relacionats amb l'arquitectura, primer des de la demarcació de Barcelona i després des de l'assessoria ambiental Societat Orgànica.
Aquesta societat gestiona, conjuntament amb el Grup d'Arquitectura i Tecnologia de l'Escola del Vallès, l'Oficina Verda del Col·legi d'Arquitectes de Catalunya
El degà dels arquitectes catalans, Jordi Ludevid, i dos professionals bons coneixedors de la realitat del sector, Pilar Martorell i Albert Sagrera, conversen sobre sostenibilitat, sobre els colls d'ampolla i les dificultats dels professionals per repensar algunes formes de fer i, sobretot, projectar bona arquitectura.
Polítiques públiques per impulsar la sostenibilitat en la construcció i l'eficiència energètica en els edificis Núria Pedrals.
Subdirectora general de Qualitat, Sostenibilitat i Rehabilitació de l'Habitatge
El text repassa les diverses iniciatives legislatives que, en el context del Protocol de Kyoto, han impulsat les diferents administracions al nostre país.