Catàlegs, directrius i instruments de concertació i col·laboració en matèria de paisatge.
Definició i característiques dels Catàlegs del paisatge
Àmbit territorial dels Catàlegs del paisatge
Funcions dels Catàlegs del paisatge
Contingut dels Catàlegs del paisatge
Documentació dels Catàlegs del paisatge
Memòria de la diagnosi i avaluació
Objectius de qualitat paisatgística
Procediment d'elaboració, aprovació i revisió dels Catàlegs del paisatge i elaboració i aprovació de les directrius
Procediment d'elaboració i aprovació dels Catàlegs del paisatge.
Elaboració de les directrius del paisatge
Procediment d'aprovació de les directrius del paisatge
Revisió de directrius i de Catàlegs del paisatge
Instruments de col·laboració i concertació en matèria de paisatge
Funcions de l'Observatori del Paisatge
Estudi i informe d'impacte i integració paisatgística
Estudi d'impacte i integració paisatgística
Informe d'impacte i integració paisatgística
Persones beneficiàries del Fons
Execució de les actuacions finançades
Creació o ampliació de línies d'actuació
Incorporació de les directrius de paisatge en els plans aprovats
La Llei 8/2005, de protecció, gestió i ordenació del paisatge, té per objecte el reconeixement del paisatge a fi de preservar els seus valors naturals, patrimonials, científics, econòmics i socials.
Per aconseguir aquests objectius la Llei crea diferents instruments.
D'una banda, els destinats a la seva integració en el planejament territorial, com són els Catàlegs del paisatge i les directrius de paisatge.
D'altra, les Cartes del paisatge que tenen com a finalitat promoure la concertació entre els diversos agents territorials per gestionar les transformacions del paisatge.
També regula l'Observatori del Paisatge com a ens de col·laboració i de suport de l'Administració i de la societat en totes les qüestions relacionades amb el paisatge.
Per finalitzar, la Llei també crea un instrument financer, el Fons de protecció, gestió i ordenació del paisatge, que ha de permetre el foment de les actuacions de millora paisatgística.
Aquest decret té per objecte el desenvolupament dels instruments que crea la Llei i, en particular, regular els procediments d'aprovació dels Catàlegs del paisatge i d'aprovació de les directrius de paisatge, per mitjà dels quals s'integren en el planejament territorial i urbanístic les determinacions necessàries per executar les polítiques que l'afecten.
També regula els estudis d'impacte paisatgístic establerts en la legislació urbanística, de forma que es garanteix el desenvolupament harmonitzat d'ambdues normatives.
El Decret consta de tres capítols.
A la secció primera del capítol 1 es desenvolupa la regulació dels Catàlegs del paisatge, les seves funcions i el seu contingut i el concepte i característiques de les unitats de paisatge.
La secció segona d'aquest capítol estableix el procediment d'aprovació dels catàlegs i de les directrius del paisatge.
En concret, respecte de les directrius, es remet el seu procediment de tramitació i aprovació al del planejament territorial, en tant que es tracta de determinacions que s'incorporen en aquests.
Per aquest motiu, es tenen en compte els diferents supòsits que preveu la normativa específica reguladora d'aquest procediment i s'estableixen, en conseqüència, procediments diferents, segons el pla sigui a iniciativa de la Generalitat o dels ens locals, i també, segons l'estat de tramitació del pla.
Finalment, la secció tercera d'aquest capítol es refereix als instruments de col·laboració i concertació previstos en la llei, l'Observatori del Paisatge i les Cartes del paisatge.
El capítol 2 del reglament incorpora la regulació de l'Estudi d'impacte, l'Informe d'impacte i la integració paisatgística.
Pel que fa al primer document, que ja fou establert com a requisit de compliment obligatori en els supòsits que es regulen a l'article 48 del Decret legislatiu 1/2005, de 26 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'urbanisme, s'estableix, entre d'altres qüestions, quin ha d'ésser el seu contingut i els supòsits en que es requereix.
Aquest estudi té per objecte avaluar les conseqüències que te sobre el paisatge la realització d'actuacions, obres i activitats.
Sobre la base d'aquest estudi s'ha d'emetre l'informe d'impacte i integració paisatgística, amb caràcter preceptiu en els supòsits que així s'estableix.
En darrer terme, el capítol 3, és el destinat al Fons per a la protecció, gestió i ordenació del paisatge.
En l'aplicació d'aquest fons s'estableixen dues línies d'actuació diferenciades i s'habilita el/la conseller/a per ampliar el contingut d'aquestes línies.
S'han recollit amb caràcter genèric totes les qüestions que requereix el capítol 9 de Decret legislatiu 3/2002, de 24 de desembre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de finances públiques de Catalunya, i la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions.
Per tot això, a proposta del conseller/de la consellera de Política Territorial i Obres Públiques, d'acord amb el dictamen de la Comissió Jurídica Assessora i d'acord amb el Govern,
Aquest decret té per objecte desenvolupar la Llei 8/2005, de 8 de juny, de protecció, gestió i ordenació del paisatge i establir la regulació de l'estudi i l'informe d'impacte i integració paisatgística.
2.1 Els Catàlegs del paisatge són els documents de caràcter descriptiu i prospectiu que determinen la tipologia dels paisatges de Catalunya, identifiquen els seus valors i estat de conservació i proposen els objectius de qualitat que han de complir.
2.2 Els catàlegs, a més de classificar i relacionar els atributs i valors que presenta el paisatge, han de tenir en compte les relacions i interaccions entre factors ambientals, culturals, socials i econòmics que expliquen la seva aparença actual i la percepció que la ciutadania en té.
3.1 L'abast territorial dels Catàlegs del paisatge es correspon amb el de cadascun dels àmbits d'aplicació dels plans territorials parcials.
3.2 Dintre de cada àmbit, el catàleg ha d'identificar, caracteritzar i avaluar tot el territori que integra l'espai del pla.
A aquest efecte, d'acord amb el que estableix l'article 10 d'aquest decret, el territori que comprèn el catàleg es divideix en unitats de paisatge i també s'hi poden delimitar àrees específiques.
Els Catàlegs del paisatge tenen les següents funcions:
a) Elaborar una diagnosi de l'estat del paisatge, tot identificant els seus valors actuals i potencials des del punt de vista patrimonial, cultural, estètic, ambiental i econòmic.
b) Establir propostes i mesures destinades a integrar el paisatge en el planejament territorial i urbanístic, i en particular, definir a través dels objectius de qualitat paisatgística les orientacions per a l'establiment de les directrius de paisatge que han de formar part dels plans territorials parcials i els plans directors territorials.
c) Orientar el contingut de les Cartes del paisatge.
d) Donar pautes i criteris per a la definició dels plans i estratègies sectorials.
e) Proporcionar els objectius de qualitat paisatgística i la informació paisatgística necessària en els processos d'avaluació ambiental de plans i programes, en els d'estudis d'impacte ambiental i en els estudis d'impacte i d'integració paisatgística i en qualsevol altre de naturalesa semblant.
f) Servir de base per a la realització de les campanyes de sensibilització i educació, en matèria de paisatge.
g) Orientar les iniciatives i projectes dels agents econòmics i socials.
h) Donar pautes i criteris per a emprendre una anàlisi de les necessitats, del context propi i de les repercussions per a les dones i els homes en totes les qüestions relacionades amb el paisatge, amb l'objectiu de contribuir a l'assoliment del benestar individual i social de les persones.
5.1 Els Catàlegs del paisatge tenen com a mínim el contingut següent:
a) L'inventari dels valors paisatgístics presents en la seva àrea.
b) L'enumeració de les activitats i processos que incideixen o han incidit de manera més notòria en la configuració actual del paisatge.
c) L'assenyalament dels principals recorreguts i espais des dels quals es percep el paisatge.
d) La delimitació de les unitats de paisatge, de conformitat amb el que estableix l'article 10 d'aquest decret.
e) La definició dels objectius de qualitat paisatgística per a cada unitat de paisatge, d'acord amb el que estableix l'article 8 d'aquest decret.
f) La proposta de mesures i accions necessàries per a assolir els objectius de qualitat paisatgística.
5.2 Els continguts dels Catàlegs del paisatge han de tenir en compte la perspectiva de gènere i han de ser coherents pel conjunt del territori de Catalunya, i han d'aplicar la mateixa metodologia d'anàlisi, delimitar les unitats de paisatge a partir de criteris homogenis, formular els objectius de qualitat paisatgística a partir de paràmetres equivalents, emprar la mateixa tipologia i escales de representació cartogràfica i utilitzar els mateixos indicadors, d'acord amb el que s'estableixi per l'òrgan competent.
Els Catàlegs del paisatge han de contenir els següents documents:
a) Memòria de la diagnosi i avaluació
b) Objectius de qualitat paisatgística
d) Arxiu fotogràfic, que haurà d'incloure documentació sobre l'estat actual del paisatge i, si és possible, del seus antecedents històrics.
e) Altres estudis que es considerin oportuns en funció de les especificitats de cada àmbit territorial.
f) Base de dades i enllaços dels elements susceptibles d'intervenir com elements de paisatge.
7.1 La memòria ha de recollir els elements definidors del paisatge tant per a tot l'àmbit territorial com per a cadascuna de les unitats de paisatge.
7.2 Pel que fa a les unitats de paisatge la memòria ha de contenir:
a) La identificació i descripció dels elements naturals, culturals, visuals i d'altres configuradors del paisatge que serveixen de base per a establir les àrees que, per tenir característiques pròpies i cohesió interna, s'han de delimitar com a unitats de paisatge, de conformitat amb els criteris que estableix article 10 d'aquest decret.
b) Evolució històrica del paisatge
c) Un inventari dels valors patrimonials, culturals, estètics, ambientals, econòmics, actuals i potencials.
d) Principals recorreguts i espais des d'on es percep el paisatge.
e) La descripció de la dinàmica general del paisatge i els factors naturals, humans i socioeconòmics que han intervingut i intervenen en la seva evolució i transformació.
f) L'anàlisi de la possible evolució del paisatge, considerant les dinàmiques naturals del medi, les tendències socioeconòmiques, la legislació vigent o la implementació de les polítiques territorials, urbanístiques i sectorials actuals.
g) L'avaluació dels riscos que poden afectar la seva evolució, així com les oportunitats per a la seva protecció, gestió i ordenació.
8.1 Els objectius de qualitat paisatgística han d'expressar les aspiracions de la col·lectitivitat pel que fa a les característiques paisatgístiques del seu entorn.
8.2 La formulació dels objectius s'ha de fer d'acord amb els principis, les finalitats i els tipus d'actuacions previstes en la Llei 8/2005, de 8 de juny de protecció, gestió i ordenació del paisatge, atenent, en tot cas, els requeriments de participació ciutadana que s'hi estableixen.
8.3 A més dels objectius de qualitat paisatgística per a cada unitat de paisatge, es poden establir objectius de qualitat paisatgística per al conjunt de l'àmbit territorial que abasta el catàleg.
En aquest cas, els objectius de qualitat paisatgística destinats a cada unitat han d'ésser coherents amb els genèrics establerts per al conjunt de l'àmbit territorial.
9.1 Els Catàlegs del paisatge han de contenir la cartografia resultant de l'anàlisi dels diversos components i etapes examinades tant de caràcter general com de cada unitat de paisatge.
La cartografia que hauran d'incloure els catàlegs és la següent:
a) Mapa de les unitats de paisatge i d'àrees d'atenció específiques.
b) Mapes de conques visuals dels principals punts i recorreguts d'observació o aquells amb major freqüentació humana.
c) Mapes dels valors del paisatge
d) Mapes d'avaluació paisatgística, que integraran els riscos i els impactes paisatgístics.
e) Mapes d'objectius de qualitat paisatgística.
f) Qualsevol altre cartografia que es considera d'interès pels objectius dels catàlegs
Aquesta cartografia podrà formar part dels sistemes d'informació territorial i ambiental dels departaments de la Generalitat de Catalunya com a bases cartogràfiques de referència per a la planificació territorial, urbanística i sectorial.
9.2 La cartografia a utilitzar haurà de respondre als requeriments tècnics i d'accessibilitat pública establert en la Llei 16/2005, de 27 de desembre, de la informació geogràfica i de l'Institut Cartogràfic de Catalunya, i la seva expressió gràfica ha de ser a escala 1:50.000 o de superior detall en els casos que es consideri necessari.
10.1 La unitat de paisatge és un àmbit del territori estructuralment, funcionalment o visualment coherent sobre el que pot recaure, en part o totalment, un règim diferenciat de protecció, gestió i ordenació en els termes que estableix l'article 6 de la Llei 8/2005, de 8 de juny, de protecció, ordenació i gestió del paisatge.
10.2 Per delimitar les unitats de paisatge, s'han de tenir en compte entre altres, els següents factors:
c) Dimensió històrica del paisatge
10.3 La totalitat del territori al que es refereix el Catàleg es divideix en unitats de paisatge.
Aquesta divisió s'ha de fer de manera que:
a) Cada punt o cada lloc pertanyi a una sola unitat de paisatge.
b) La seva extensió sigui l'adequada perquè els plans territorials parcials o els plans directors territorials puguin integrar entre les seves determinacions les mesures destinades a la protecció, gestió i ordenació del paisatge.
10.4 En els espais limítrofs entre els àmbits territorials dels catàlegs s'ha de garantir que les unitats de paisatge tinguin un tractament equivalent que asseguri la seva coherència i continuïtat.
10.5 Les unitats delimitades es poden denominar prenent com a base la toponímia i utilitzant, si s'escau, referents culturals o relatius a les característiques dels medi natural, com ara la geologia, el relleu, la vegetació, les formacions naturals, les cobertes de sòl.
10.6 A més de les unitats de paisatge es poden delimitar àrees específiques en aquelles parts del territori que per la seva singularitat requereixen una caracterització més exhaustiva que les unitats de paisatge i, també criteris específics per a la seva protecció, gestió i ordenació.
En els Catàlegs del paisatge s'han d'establir indicadors de caràcter visual, ambiental, patrimonial, econòmic i social que permetin conèixer i fer el seguiment de l'estat del paisatge a través de l'estudi i l'observació de la seva evolució.
12.1 L'elaboració dels Catàlegs del paisatge es pot iniciar:
a) Per resolució del conseller o consellera de Política Territorial i Obres Públiques que acordi la seva formulació.
b) Per acord dels ajuntaments de dos terços dels municipis de l'àmbit territorial del catàleg i que a la vegada representin els dos terços de la població de l'esmentat àmbit territorial.
12.2 Correspon a l'Observatori del Paisatge la coordinació i direcció o, en el seu cas, la realització dels treballs d'elaboració del catàleg.
12.3 El catàleg del paisatge ha de ser aprovat amb caràcter previ per la direcció general d'Arquitectura i Paisatge i ha de ser sotmès a un termini d'informació pública d'un mes, mitjançant un anunci publicat al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya i en un diari de difusió habitual en el territori objecte del catàleg del paisatge.
A l'anunci s'indicarà el lloc i els mitjans adequats per poder exercir correctament els drets de consulta i informació.
12.4 De forma simultània al tràmit d'informació pública s'obre un període de consulta als ens locals i a les organitzacions econòmiques i socials concernides.
12.5 Els escrits presentats en el tràmit d'informació pública i consulta han de ser objecte de valoració per la direcció general d'Arquitectura i Paisatge que ha de donar resposta escrita i raonada a les al·legacions presentades, i si s'escau, introduir en el document els suggeriments, propostes i observacions corresponents i ha de formular una proposta d'aprovació del catàleg del paisatge.
12.6 L'acord d'aprovació del catàleg correspon al conseller o consellera de Política Territorial i Obres Públiques i ha de ser publicat al DOGC.
13.1 Les directrius del paisatge que s'han d'incorporar en el planejament territorial s'elaboren a partir dels objectius de qualitat paisatgística establerts en els catàlegs, en els termes que estableix l'article 12.1 de la Llei 8/2005, de 8 de juny, de protecció, ordenació i gestió del paisatge.
13.2 Correspon al Departament de Política Territorial i Obres Públiques elaborar la proposta de directrius del paisatge.
14.1 En el supòsit de plans territorials parcials i plans directors territorials elaborats pel departament de Política Territorial i Obres Públiques, el contingut de les directrius s'incorpora en el projecte del Pla abans de la seva aprovació inicial.
La seva tramitació s'integra en la dels esmentats plans, d'acord amb el Decret 142/2005, de 12 de juliol, d'aprovació del reglament pel qual es regula el procediment d'elaboració, tramitació i aprovació dels plans territorials parcials, o bé, si afecta l'àmbit metropolità, amb el Decret 177/1987 de 19 de maig, pel qual es despleguen la planificació i la coordinació d'àmbit regional previstes a la Llei 7/1987.
En tot cas, ha d'incloure un procés de participació en els termes de l'article 10 del referit Decret 142/2005.
14.2 En el supòsit que es tracti de planejament territorial que es formula a iniciativa dels ens locals, el procediment per a l'aprovació i incorporació de les directrius s'ha de desenvolupar de la forma següent:
a) Una vegada elaborada la proposta de les directrius del paisatge, el Departament de Política Territorial i Obres Públiques ha de donar audiència als departaments de la Generalitat i als ens locals el territori del quals estigui afectat per la proposta, així com les entitats interessades.
De manera simultània, la proposta s'ha de sotmetre a informació pública durant un mes.
b) Transcorregut el termini esmentat, s'han de valorar els escrits presentats i si, s'escau, s'han d'introduir les modificacions a la proposta de directrius del paisatge, que ha de ser aprovada pel conseller o consellera de Política Territorial i Obres Públiques.
c) La incorporació de les directrius de paisatge al Pla es durà a terme en el tràmit d'informe del Departament de Política Territorial i Obres Públiques i consultes als ens locals, de l'article 15 del Decret 142/2005, de 12 de juliol.
15.1 Les directrius de paisatge es revisaran conjuntament amb la planificació territorial de la que formen part, d'acord amb el que estableix el Decret 142/2005, de 12 de juliol, d'aprovació del reglament pel qual es regula el procediment d'elaboració, tramitació i aprovació dels plans territorials parcials.
15.2 Els catàlegs es revisaran sempre que les transformacions del paisatge ho facin convenient i sempre que, amb motiu de la revisió o adaptació dels plans territorials parcials, s'hagin d'elaborar noves directrius de paisatge.
15.3 La revisió dels catàlegs seguirà el procediment que estableix l'article 12 d'aquest Decret.
16.1 L'Observatori del Paisatge és una entitat de suport i col·laboració de l'Administració en totes les qüestions relacionades amb l'elaboració, l'aplicació i la gestió de les polítiques de paisatge.
16.2 L'Observatori del paisatge es configura com a un consorci adscrit al Departament de Política Territorial i Obres Públiques i es regeix per la Llei 8/2005, 8 de juny, de protecció, gestió i ordenació del paisatge, aquest decret i els seus Estatuts.
16.3 La composició de l'Observatori del Paisatge comprèn una àmplia representació dels diversos agents que actuen sobre el territori i el paisatge.
L'integren els departaments de la Generalitat concernits, les entitats municipals, ens locals, els col·legis professionals relacionats amb la matèria, les universitats catalanes i entitats privades que realitzen actuacions relacionades amb el territori i el paisatge.
16.4 A més dels seus òrgans rectors, l'Observatori del Paisatge ha de tenir un òrgan consultiu i d'assessorament en el qual participin organismes científics, acadèmics i culturals relacionats amb les ciències del territori i del paisatge i representants d'organitzacions empresarials i econòmiques, de la societat civil i les organitzacions no governamentals.
L'Observatori del Paisatge té, entre d'altres, les funcions següents:
a) Formular els criteris, principis generals, estratègies i orientacions que permetin adoptar mesures destinades a la protecció, gestió i ordenació del paisatge i per la definició de la política de paisatge de Catalunya.
b) Establir mecanismes d'observació de l'evolució i transformació del paisatge.
c) Establir els criteris i la metodologia per a l'elaboració dels Catàlegs del paisatge.
d) Elaborar, revisar i actualitzar periòdicament els Catàlegs del paisatge de Catalunya o, en el seu cas, coordinar i dirigir aquests treballs de conformitat amb el que s'estableix a l'article 12.
e) Elaborar cada quatre anys l'informe a què es refereix l'apartat 6 de l'article 13 de la Llei 8/2005, de 8 de juny, de protecció, gestió i ordenació del paisatge, sobre l'estat del paisatge a Catalunya.
f) Realitzar estudis i propostes sobre polítiques, normatives, estratègies i plans que tinguin incidència en el paisatge.
g) Realitzar campanyes de sensibilització social respecte al paisatge, la seva evolució, les seves funcions i la seva transformació.
h) Difondre estudis i establir metodologies de treball en matèria de paisatge.
i) Estimular la col·laboració científica i acadèmica en matèria de paisatge, així com els intercanvis de treballs i experiències entre especialistes i experts d'universitats i altres institucions acadèmiques i culturals.
j) Fer el seguiment d'iniciatives d'àmbit estatal, europeu i internacional en matèria de paisatge.
k) Participar en les xarxes d'observatoris de paisatge i entitats semblants, tant de la resta de l'Estat, com europeus i internacionals, així com en el seguiment d'iniciatives de recerca i difusió de coneixements que s'adoptin a escala estatal, europea o internacional.
18.1 Les Cartes del paisatge són els instruments de concertació d'estratègies entre els agents públics i els privats per a acomplir actuacions de protecció, gestió i ordenació del paisatge que tinguin per objectiu mantenir-ne els valors.
18.2 El contingut de les Cartes del paisatge ha de tenir en compte el que estableixen els Catàlegs del paisatge que incideixen en els seus àmbits.
18.3 El contingut de les Cartes del paisatge que s'hagin formalitzat en absència de catàlegs dels paisatge s'ha de tenir en compte en els Catàlegs del paisatge que s'elaborin posteriorment.
18.4 Les Cartes del paisatge han de tenir en compte els catàlegs del patrimoni cultural, artístic i natural d'àmbit municipal en els casos en què estiguin aprovats.
18.5 La carta del paisatge té el següent contingut:
a) La diagnosi de les dinàmiques del paisatge.
b) La definició d'objectius de qualitat paisatgística a assolir dins l'àmbit territorial que abasta la carta del paisatge.
Aquests objectius han de ser coherents amb els objectius de qualitat establerts per a cadascuna de les unitats de paisatge definides en els catàlegs corresponents de paisatge.
c) Elaboració d'un programa de gestió en el que es concretin les accions específiques que han d'emprendre els diversos agents, i en el qual ha de quedar garantida la participació ciutadana.
L'Estudi d'impacte i integració paisatgística és un document tècnic destinat a considerar les conseqüències que té sobre el paisatge l'execució d'actuacions, projectes d'obres o activitats i a exposar els criteris adoptats per a la seva integració.
20.1 L'estudi d'impacte i integració paisatgística es requereix en els supòsits següents:
a) En les actuacions en què, d'acord amb la legislació urbanística, és exigible per a l'aprovació d'un projecte d'actuació específica en sòl no urbanitzable i per a l'atorgament de llicències urbanístiques per implantar obres o ampliar les existents, pròpies d'una activitat agrícola, ramadera o rústica en general, quan superin els llindars que estableixin el planejament territorial i el planejament urbanístic.
b) En altres supòsits en què ho estableixi una llei, una disposició de caràcter general o un pla territorial o urbanístic.
20.2 Aquest estudi ha de ser informat preceptivament, d'acord amb el que estableix l'article 22.2 d'aquest decret.
20.3 El promotor o promotora del projecte és la persona obligada a presentar l'Estudi d'impacte i integració paisatgística que haurà de ser elaborat per persona tècnicament competent.
21.1 L'Estudi d'impacte i integració paisatgística ha de tenir el següent contingut:
21.1.1 La descripció de l'estat del paisatge: principals components, valors paisatgístics, visibilitat i fragilitat del paisatge.
21.1.2 Les característiques del projecte: emplaçament i inserció, documents que defineixen el projecte tals com alçats, seccions, plantes, volumetria, colors, materials i altres aspectes rellevants.
21.1.3 Els criteris i mesures d'integració paisatgística: impactes potencials, anàlisi de les alternatives, justificació de la solució adoptada, descripció de les mesures adoptades per a la prevenció, correcció i compensació dels impactes.
21.2 L'estudi ha d'anar acompanyat dels documents gràfics necessaris que permetin visualitzar els impactes i les propostes d'integració del projecte en el paisatge, així com de la informació referida a l'estat del planejament en el qual s'insereix l'actuació.
22.1 L'Informe d'impacte i integració paisatgística, té per objecte avaluar la idoneïtat i suficiència dels criteris o les mesures adoptades en els estudis a que fan referència l'article 19 i següents d'aquest decret, per integrar en el paisatge les actuacions, usos, obres o activitats a realitzar.
22.2 Correspon emetre aquest informe amb caràcter preceptiu a la direcció general competent en matèria de paisatge, excepte quan la comissió territorial d'urbanisme que pertoqui hagi d'intervenir en el procediment d'aprovació de l'actuació.
En aquest supòsit, correspon a la comissió territorial d'urbanisme avaluar la idoneïtat i la suficiència dels criteris o les mesures adoptades a l'estudi d'impacte i integració paisatgística requerit i fixar o indicar les mesures escaients per millorar la implantació de l'actuació en el paisatge.
22.3 L'informe preceptiu de la direcció general competent en matèria de paisatge ha de ser emès a petició de l'ajuntament o d'altres administracions on s'hagi presentat el conjunt de la documentació necessària per obtenir l'aprovació de l'actuació específica.
22.4 L'emissió d'aquest informe s'ha de fer en el termini màxim d'un mes, transcorregut el qual, si no ha estat emès, se seguiran les actuacions.
23.1 El Fons per a la protecció, gestió i ordenació del paisatge, és l'instrument financer de la Generalitat de Catalunya destinat a les actuacions de millorament paisatgístic que s'estableixen en els articles 26 i 27 d'aquest decret.
23.2 Aquest Fons pot dotar-se, a més de per les aportacions del Govern a través de les partides que els pressupostos de la Generalitat adscriuen anualment al Departament de Política Territorial i Obres Públiques, per les aportacions d'altres administracions, entitats i empreses.
24.1 Poden rebre finançament del Fons per a la protecció, la gestió i l'ordenació del paisatge els ens públics, les entitats privades sense ànim de lucre legalment constituïdes i les persones físiques i jurídiques de naturalesa privada que tinguin entre els seus objectius acomplir actuacions de millora paisatgística.
24.2 Es poden presentar propostes conjuntes per diverses persones o entitats d'acord amb el que estableix l'article 11.3 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions.
S'estableixen dos línies d'actuació per ser subvencionades amb càrrec al Fons per a la protecció, gestió i ordenació del paisatge: la línia general i la línia específica.
Les actuacions que integren cadascuna d'aquestes línies són les que s'especifiquen en els articles següents d'aquest decret.
La Línia general comprèn els projectes destinats a les actuacions següents:
a) La preservació dels paisatges que, pels seus caràcter natural o cultural, requereixen intervencions específiques i integrades.
b) La millora paisatgística de les perifèries i de les vies d'accés a les ciutats i les viles, i també l'eliminació, la reducció i l'ordenació dels elements, els usos i les activitats que les degraden.
c) El manteniment, la millora i la restauració dels paisatges rurals.
d) L'articulació harmònica dels paisatges, amb una atenció particular vers els espais de contacte entre els àmbits urbà i rural i entre els àmbits terrestre i marí.
e) La integració paisatgística d'àrees d'activitats industrials i comercials.
f) El foment de les actuacions de les administracions locals i de les entitats privades en la promoció i la protecció del paisatge.
g) Millora i restauració dels paisatges urbans que així ho requereixin.
h) L'adquisició de sòl per a incrementar el patrimoni públic de sòl en les àrees que es considerin d'interès per a la gestió paisatgística.
i) La valorització del paisatge com a recurs turístic.
Les Línies específiques, comprenen els projectes destinats a realitzar les actuacions en les diverses categories de sòl no urbanitzable del sistema costaner i amb les finalitats s'enumeren a continuació:
a) La construcció i manteniment de camins de ronda.
b) La construcció i manteniment d'accessos públics per a vianants i mitjans no motoritzats a la zona de domini públic maritimoterrestre.
c) Adquisicions destinades a incrementar el patrimoni públic de sòl sempre que formin part d'una actuació per a intervencions paisatgístiques en sòl no urbanitzable del sistema costaner.
d) La reconstrucció de terrasses, marges i altres elements construïts.
f) L'enderroc d'instal·lacions o edificacions obsoletes o il·legals.
g) L'adaptació paisatgística d'accessos, instal·lacions o edificacions.
L'import màxim de la subvenció i el límit quantitatiu es fixarà en la convocatòria anual, d'acord amb les disponibilitats pressupostàries.
29.1 La percepció de les subvencions concedides és compatible amb la percepció de les subvencions procedents d'altres fonts, públiques o privades, sempre que no se superi el cost total del projecte.
29.2 En aquest supòsit es reduirà la quantia de la subvenció per tal de no superar el cost esmentat.
En funció de les disponibilitats pressupostàries i per resolució del conseller o consellera de Política Territorial i Obres Públiques, anualment es publicaran al DOGC les convocatòries amb les bases per les quals s'han de regir i que han d'indicar, com a mínim, el model de sol·licitud, el termini de presentació, els criteris d'avaluació dels projectes, l'aplicació pressupostària a la qual s'ha d'imputar, la quantia màxima destinada, el termini d'execució de les actuacions, la forma de pagament i justificació i les obligacions de les persones beneficiàries.
31.1 Documentació dels projectes susceptibles de rebre finançament
El projecte s'ha d'adreçar a la Direcció General d'Arquitectura i Paisatge, per triplicat i, com a mínim, ha de contenir:
Memòria explicativa de les actuacions objecte de la subvenció.
Pressupost total de les actuacions detallat per unitats d'obra i, en el cas d'adquisició de terrenys, les referències cadastrals.
Informació gràfica i, si escau, projecte tècnic.
El calendari de desplegament de les actuacions.
31.2 Els ens locals poden sol·licitar l'assistència tècnica de l'Administració de la Generalitat per a l'elaboració dels projectes a presentar.
El Departament de Política Territorial i Obres Públiques, a través de la Direcció General d'Arquitectura i Paisatge, és l'encarregat d'instruir i impulsar el procediment de concessió d'ajuts.
També correspon a aquesta Direcció General, a través de la Subdirecció de Paisatge i Acció Territorial la gestió i el seguiment dels ajuts.
33.1 El procediment per a l'atorgament del finançament es tramitarà en règim de concurrència competitiva.
33.2 Correspon a la comissió, la creació i la composició de la qual s'ha de fixar en les convocatòries anuals, l'anàlisi de les sol·licituds, de la documentació i dels projectes presentats i formular la proposta de resolució corresponent, la qual ha d'indicar quins projectes poden ser finançats pel fons i la quantia que cada cas en proposa.
33.3 La proposta de resolució serà elevada per la comissió al conseller o consellera de Política Territorial i Obres Públiques a qui correspon la resolució sobre l'atorgament o denegació del finançament.
Els terminis per adoptar la proposta i la resolució es fixaran en la convocatòria.
El conseller o consellera de Política Territorial i Obres Públiques pot revisar el finançament atorgat i modificar la resolució de concessió en el cas d'alteració de les condicions o de l'obtenció concurrent d'altres ajuts, d'acord amb el que s'assenyala a l'article 35.
34.1 Correspon als ens o a les persones sol·licitants dels ajuts la realització de les actuacions.
34.2 És obligació de les persones beneficiàries de les subvencions executar les actuacions amb estricte compliment del que prevegi la legislació urbanística, ambiental i la resta que en cada cas resulti d'aplicació.
El Departament de Política Territorial i Obres Públiques, d'acord amb el procediment establert a l'article 100 del Decret legislatiu 3/2002, de 24 de desembre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de finances públiques de Catalunya, pot revocar els ajuts quan s'incorri en alguna de les causes que preveuen l'article 99 del text refós esmentat, i l'article 37 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions.
El fons regulat en aquest decret es regeix, a més de l'establert en aquest capítol, pels preceptes del títol IX del Decret legislatiu 3/2002, de 24 de desembre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de finances públiques de Catalunya i els preceptes bàsics de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions.
Es faculta al conseller o consellera de Política Territorial i Obres Públiques per a crear, en el marc que es defineix a l'article 8 de la Llei 8/2005, de 8 de juny, de protecció, gestió i ordenació del paisatge, noves línies d'actuacions específiques per ser finançades amb càrrec al Fons, així com per ampliar mitjançant les convocatòries anuals les línies a que es refereixen els articles 26 i 27 d'aquest decret.
L'Administració vetllarà per tal que les bases cartogràfiques i la informació georeferenciada necessària per a l'elaboració dels instruments previstos en aquest decret sigui accessible en els termes que estableix la Llei 16/2005, de 27 de desembre, de la informació geogràfica i de l'Institut Cartogràfic de Catalunya.
3.1 El Consorci Observatori del Paisatge es regeix pels Estatuts aprovats per acord del Govern de la Generalitat de 30 de novembre de 2004.
3.2 L'Observatori del Paisatge, si s'escau, ha d'adaptar els seus Estatuts a l'establert en aquest decret en un termini de sis mesos des de l'entrada en vigor.
Les directrius del paisatge que s'hagin d'incorporar al planejament territorial aprovat definitivament s'han de tramitar i aprovar seguint el mateix procediment establert a l'article 17 del Decret 142/2005, de 12 de juliol, d'aprovació del reglament pel qual es regula el procediment d'elaboració, tramitació i aprovació dels plans territorials parcials.