Apassionat per l'arqueologia, dibuixant, escriptor, melòman, investigador i mecenes, Salvador Alavedra és el terrassenc més polièdric del segle XX.
El fons documental ja està publicat a Arxius En Línia, amb gairebé 500 entrades.
El fons de Salvador Alavedra Invers és un dels fons personals més extensos del nostre arxius, amb 156 capses i una gran diversitat de suports: 15.439 fotografies, 173 postals, 310 diapositives, 19 microfils, 16 documents audiovisuals, 27 documents sonors.
El fons és clau per entendre les activitats d'institucions molt importants per Terrassa, com ara la Junta de Museus, Amics de les Arts, el Patronat Pro Castell-Cartoixa, Jazz Cava, etc. Però el fons és especialment rellevant pels reportatges fotogràfics i dossiers informatius de les diverses intervencions arqueològiques dutes a terme a Terrassa al llarg del segle XX.
El fons recull essencialment documentació de l'activitat científica i cultural de Salvador Alavedra a la ciutat de Terrassa.
Les ares i meses d'altar, les Esglésies de Sant Pere, l'església del Sant Esperit, genealogia familiar i arqueologia, són exemple d'alguns dels temes que més van interessar a Salvador Alavedra i dels quals trobarem apunts de recerca i abundant informació bibliogràfica.
A part d'aquests temes caldria fer especial esment dels seus reculls sobre antroponímia i onomàstica de Terrassa i el seu coneixement del patrimoni arquitectònic i museístic de les Esglésies de Sant Pere i l'església del Sant Esperit dos dels espais més estimats per Salvador Alavedra i els més presents en la seva documentació.
Respecte a les Esglésies de Sant Pere hi ha un gran volum de documentació on trobarem: retalls de premsa, material gràfic, apunts, dibuixos, plànols,.. però és potser a la catedral del Sant Esperit on va abocar el millor de si mateix amb els treballs sobre els retaules de Joan Monpeó i Enric Monjo.
Així al fons hi trobarem un extens recull d'informació gràfica i escrita sobre aquests elements singulars del temple del Sant Esperit.
En definitiva, tot allò que va necessitar per confeccionar el seu excel·lent estudi sobre l'altar major i retaule titulat El projecte Isaïes que en certa manera donava continuïtat a la recerca iniciada l'any 1995 amb el treball sobre el retaule desaparegut de Joan Monpeó.
Pel que fa a la genealogia estudià bàsicament les branques familiars dels Alavedra, Peñalva, Invers i Duran.
Salvador Alavedra confeccionà diversos dossiers sobre temes terrassencs relacionats amb la cultura i el patrimoni de la ciutat.
Entre aquests destaquen els que recullen les diverses troballes arqueològiques que s'anaren produint a Terrassa i la seva rodalia.
Aquests dossiers contenen generalment material gràfic i en algun cas també plànols, retalls de premsa, apunts i correspondència relacionada.
En un currículum de Salvador Alavedra apareix citat un estudi sobre les masies de Terrassa i de Sant Pere de Terrassa i sobre aquest tema també hi trobarem informació.
A part del material de recerca també hi trobarem materials d'edició dels diversos treballs que va publicar.
La seva vida va estar molt lligada a l'entitat Amics de les Arts i al fons hi ha un petit reflex d'aquesta relació amb tres capses que recullen notícies d'activitats, correspondència, fullets, col·laboracions, etc. També hi trobem rastre del seu pas per la Junta Municipal de Museus de Terrassa i per la Federació de Cristians de Catalunya.
L'altre apartat dins el fons que ocupa molt de volum és l' Arxiu fotogràfic i audiovisual.
Salvador Alavedra va passejar la seva màquina de fotos pel patrimoni monumental del Vallès i de moltes altres comarques catalanes i d'algunes províncies espanyoles conformant un bon nombre de dossiers gràfics.
També hi ha fotografies de la seva família, d'exposicions de la seva obra artística i un arxiu anomenat Dodart on hi ha fotografies d'obra d'artistes terrassencs.
Encara que és una part petita de la documentació ingressada, cal fer esment de la documentació personal on hi ha entre altres coses un recull de vivències de la Guerra Civil i correspondència familiar.
Complementen el fons alguns esbossos de dibuixos fets generalment sobre programes de concerts, algunes tires còmiques també de la seva autoria, diverses col·laboracions en premsa i alguns enregistraments de vídeo i veu al voltant de l'activitat artística i cultural de Salvador Alavedra.
Grup d'avanguardistes fejocistes a l'entrada de la fàbrica de Valentí Alavedra, carrer Sant Genís, prop del Vapor Gran [1940-1950]
ACVOC-AHT: 13/62 Salvador Alavedra, carpeta 34/2, imatge 52.
Expsoció de dibuix de Salvador Alavedre i F. Ferreri escultor (5 de març de 1949)
ACVOC-AHT: 13/62 Salvador Alavedra, carpeta 34/2, imatge 254.
Salvador Alavedra i Invers va néixer a Terrassa el dia 5 d'abril de 1919.
Amb només tres anys va perdre la seva mare Irmina.
El seu pare es va tornar a casar i d'aquest matrimoni van néixer els seus germans Pere, Josep i Eulàlia.
Valentí Alavedra, el seu pare, era una persona molt afeccionada a les arts i les lletres.
L'interès de Salvador Alavedra per les arts aviat el durà cap a l'estudi del dibuix.
De fet, al llarg de la seva vida mai deixarà de dibuixar.En la seva voluntat d'ajudar a artistes i intel·lectuals esdevindrà una figura clau en el retorn dels escriptors Agustí Bartra i Anna Murià.
Profundament religiós mantingué les seves creences fins al final.
De ben jove participà de la Federació de Joves Cristians de Catalunya (FJCC) com a Minyó de Muntanya.
L'any 1934 assistí al congrés de la Juventud Obrera Cristiana a Bèlgica.
Fou membre també de la Federació de Cristians de Catalunya (FCC).
L'any 1935 amb 16 anys es fa soci de l'entitat terrassenca Amics de les Arts i Joventuts Musicals.
Poc després naixeria dins l'entitat la que seria la Penya dels Ximples, un grup d'artistes bohemis especialment actiu entre mitjans anys 40 i l'inici de la Transició.
Entre 1937 i 1941 va ser mobilitzat amb motiu de la Guerra Civil.
En la seva estada a Logronyo va conèixer la que seria la seva esposa, María Victória Peñalba Trincado, filla d'un comerciant d'aquella ciutat.
Es van casar a Logronyo i van tenir 6 fills: Anna, Ferran, Manel, Victòria, Salvador i Ricard.
Molt involucrat en la defensa i conservació del patrimoni terrassenc, Salvador Alavedra visitava sovint les excavacions que es feien a la seva ciutat.
L'interès per l' arqueologia li va sorgir quan fent el servei militar el van posar a fer "pic i pala" a les excavacions d'Empúries.
Els seus coneixements van servir per a l'estudi de peces singulars com les ares de l' altar de Sant Feliu del Racó, de Sant Martí de Mura o el retaule de Sant Sebastià de la parròquia de Sant Pere de Terrassa.
Entre els anys 1956 i 1965 va ser nomenat secretari de la Junta Municipal de Museus.
Un any més tard feia de secretari al Patronat Pro Castell-Cartoixa de Vallparadís.
Aquells anys va poder participar de l'adequació del Castell-Cartoixa com a Museu Municipal d'Art.
Nomenat delegat comarcal d'excavacions, participà activament a les diverses actuacions arqueològiques que es van dur a terme a Terrassa i els seus rodals.
Va dirigir l'any 1959 les excavacions al carrer de l'Església i la plaça del Rector Homs on van aparèixer sitges, murs i enterraments.
Molt posteriorment, l'any 1977 dirigí les excavacions que es van dur a terme al carrer de la Font Vella on van aparèixer diversos enterraments fets amb tègula que pertanyien a una antiga necròpolis romana.
L'any 1980 feu un seguiment de la restauració dels teulats de les esglésies de Santa Maria i de Sant Miquel i entre els anys 2001 i 2005 va seguir de prop els diversos treballs arqueològics que s'hi van dur a terme a tot el recinte de les esglésies.
Dins l'àmbit familiar l'any 1961 va editar a manera d'homenatge al seu pare i pocs mesos abans de la seva mort Nova antologia de poemes de sàtira el darrer recull de poemes.
L'any 1998 presentaria l'opuscle sobre la vida de Valentí Alavedra " D'allò que es va fonent ".
L'any 1963 edità el llibre i el disc " Romanços, versos i cançons de la Penya dels Ximples " d'Amics de les Arts.
L'any 1964 es farà una segona edició del disc a més de l'edició dels discs Piano de Cafè i colla de la Terregada, interpretats per Manuel Junyent i d'altres components d'Amics de les Arts.
Professionalment es va dedicar a diverses activitats: industrial de paqueteria (llanes per a labors), tintoreria industrial de filats i fabricant de discs i cassets amb la marca "Discophon".
Com a artista va participar en les diverses exposicions col·lectives d'art organitzades per Amics de les Arts - Joventuts Musicals (JJMM).
L'any 1957 formà part de l'organització del 1r Concurs de Pintura Ciutat de Terrassa.
Molt implicat sempre amb l'entitat, va ser vocal de la Junta l'any 1956 i president entre gener de 1970 i gener de 1972.
Com a president va avalar la creació de l'antiga Jazz Cava del carrer Sant Quirze, entre moltes altres iniciatives musicals.
L'any 1964 creà L'Argila, el primer taller de ceràmica artística que hi hagué a Terrassa i l'any 1977 el Taller de Gravat únic que va funcionar com a escola fins a l'any 1983.
L'any 1972 publicà el seu primer llibre Cartes a Anna.
100 dibuixos dedicats a la seva filla gran.
Vers l'any 1965 inicià la seva col·lecció de pintura i escultura i entre els anys 1964 i 1969 participà en diverses exposicions col·lectives locals.
L'any 1965 va salvar la celebració de la Biennal de Pintura Ciutat de Terrassa fent-se càrrec de la dotació del primer premi.
L'any 1974 és nomenat Terrassenc de l'Any.
Aquell mateix any publicà juntament amb l'escriptor Vicenç Villatoro el llibre Passió, mort i resurrecció de Nostre Senyor Jesucrist, en aquest cas Salvador Alavedra hi col·laborà amb els seus dibuixos.
Un any després publicà el llibre Vuit diàlegs a la vora del mar, una obra més personal.
L'any 1976 surt a la llum la monografia 26 plafons de ceràmica catalana.
L'any 1977 publicà i edità el llibre Gargots i mala lletra amb la col·laboració del prosista Manuel Junyent que comentava dibuixos seus.
Entre altres generositats l'any 1971 va cedir un pis de la seva propietat al carrer Avinyó perquè els escriptors Agustí Bartra i Anna Murià s'hi poguessin establir.
També va ajudar a altres escriptors i artistes com Iu Pons o Josep Badia.
Des de l'any 1978 participà també en les diverses edicions de la Fira del dibuix de Terrassa.
L'any 1978 Salvador Alavedra va ser nomenat vocal de la Societat Catalana d'Estudis Litúrgics de Barcelona, filial de l'Institut d'Estudis Catalans, i de la Fundació Bosch i Cardellach de Sabadell.
L'any 1983 a proposta de l'Institut d'Estudis Catalans començà la confecció de l'índex Bibliogràfic del Conjunt Monumental de les Esglésies de Sant Pere de Terrassa.
A partir de l'any 1985 són nombroses les exposicions individuals i col·lectives en les quals participà, entre les quals podem destacar: exposició individual a la galeria Soler Casamada de Terrassa, 1985; exposició a l' Acadèmia de Belles Arts de Sabadell, 1985; exposició individual Expoart-Monjuic de Girona, 1986;...
També col·laborà puntualment en algunes publicacions: Notes històriques de Santiga, de Fermí Vinyals, 1983; Centenari de la Cambra Oficial de Comerç i Indústria de Terrassa, 1986-1986, 1986,...
Poc abans de morir es va fer al Centre Cultural l'exposició "El dibuix i la música", recull de dibuixos on Salvador Alavedra mostra el plaer d'escoltar un concert amb un llapis a la mà.
Morí a les 8 del vespre del dimecres 15 de juliol de 2015 a l'edat de 96 anys.
Aquell mateix any 2015 Amics de les Arts li va retre un homenatge pòstum amb una exposició de dibuixos seus dels anys 1934-1977.
El dia 19 d'abril de l'any 2016 li va ser lliurada pòstumament la Medalla d'Honor de la Ciutat en reconeixement "per la seva trajectòria com a artista, promotor i erudit del patrimoni cultural i figura destacada de l'associacionisme a Terrassa".
Valentí Alavedra amb els seus fills, Manel i Salvador, poc després de la mort de la seva esposa, Irmina (1922-1923)
ACVOC-AHT: 13/62 Salvador Alavedra Invers, carpeta 34/1, imatge 107.
ACVOC-AHT: 13/62 Salvador Alavedra Invers, carpeta 34/2, imatge 162.