projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Índex: Característiques de la població ocupada agrària, Caracterització de les llars agràries, La població ocupada a la indústria d'alimentació, Població i activitat en el medi rural, Estadístiques comarcals dels ocupats agraris, Estadístiques comarcals sobre les llars agràries, Evolució demogràfica i ocupació en els municipis petits.
Estadístiques comarcals, L'ocupació agrària i les seves característiques municipals.
Aquesta nova edició de la Guia de Productes Fitosanitaris, que actualitza la darrera de l'any 1997, serà sens dubte una eina important per ajudar als agricultors a l'eficaç i correcte ús d'aquests productes i complementar les informacions que en el camp de la Sanitat Vegetal està facilitant el Departament d'Agricultura, Alimentació i Acció Rural a través dels diversos mitjans de difusió (revista Catalunya Rural i Agrària, contestadors telefònics, internet, etc) i dels cursos adreçats als aplicadors de productes fitosanitaris.
La lluita contra les plagues dels vegetals és cada dia més complexa, a causa de la introducció de noves plagues i malalties, provocada pel creixement dels intercanvis de material vegetal tant a nivell comunitari com mundial, així com per l'aparició de resistències als productes fitosanitaris.
Per altra part, la societat demana, cada cop més, que es redueixi i controli l'aplicació de plaguicides, per tal de minimitzar els riscos per a la salut humana i les seves conseqüències en el medi ambient; és en aquesta línia que la Unió Europea ha elaborat una legislació molt restrictiva i que a mesura que vagi entrant en vigor suposarà l'eliminació de nombroses substàncies actives d'ús fitosanitari.
Aquesta reducció del catàleg de productes fitosanitaris obligarà a adaptar els sistemes de lluita als mitjans disponibles.
És per tot això que és molt oportuna la publicació d'aquesta guia, per tal d'informar als tècnics i agricultors sobre les noves disposicions que regulen els productes fitosanitaris i del catàleg actualitzat de productes recomanats en cada cas.
L'objectiu és aconseguir una eficaç lluita contra les plagues sense conseqüències negatives per a la salut dels aplicadors i dels consumidors, així com el màxim respectuosa amb el medi ambient.
Espero que sigui un document d'utilitat per a tot el sector.
La Guia s'estructura en els següents apartats:
Manual elaborat conjuntament pel DARP i el DMA amb l'objectiu de trobar solucions preventives als problemes ambientals que l'activitat ramadera pot ocasionar, com a productora de dejeccions.
El manual, de 128 pàgines, consta de les següents parts i capítols:
La gestió dels fems i purins a l'explotació ramadera
Producció de fems i purins: la seva reducció a origen
Tractaments aplicables sobre els purins
Capítol 3 L'emmagatzematge dels fems i els purins
L'agricultura i la fertilització amb purins
Càlcul de les aportacions d'elements nutritius procedents dels purins de porc i de la dosi de purí a aplicar
Orientacions d'ús a partir de dades mitjanes comarcals
El valor econòmic dels purins com a fertilitzants
Model per a l'estimació dels costos anuals associats a la gestió dels purins
Model per a l'estimació dels costos associats a la fertilització: purins i adobs minerals
Exemples numèrics del càlcul dels costos de fertilitzar amb purí i/o adob mineral
Orientacions tècniques sobre la gestió i aplicació dels purins
La publicació del full de Bellvís (360-1-2) a escala 1:25.000, és un exemple dels treballs portats a terme en matèria del Mapa de Sòls de Catalunya pel Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca.
Aquesta obra resulta ser, per la qualitat de la informació i la seva presentació sobre ortofotomapa, un tombant en la història de la cartografia de sòls a Espanya.
L'objectiu d'aquesta fitxa tècnica és presentar els principals enemics dels conreus hortícoles en producció ecològica.
Com a enemics comuns dels conreus hortícoles trobem, per una banda, les malalties (principalment fongs presents en el sòl i virus) i, per l'altra, les plagues: cucs, erugues, pugons, trips, àcars, llimacs i nematodes.
La fitxa es divideix en dues parts.
La primera presenta les principals malalties comunes dels conreus hortícoles i la segona, les principals plagues.
L'IRTA (Institut de Recerca i Tecnologia Agroalimentàries), juntament amb l'Associació d'Oleïcultors del Priorat i Agrícola d'Ulldemolins Sant Jaume SCCL ha realitzat, durant els anys 2004 i 2005, una sèrie d'assaigs en dues finques de la comarca del Priorat (Tarragona), sobre oliveres tractades amb caolí i amb l'objectiu d'avaluar la seva eficàcia en el tractament de la mosca de l'olivera en conreu ecològic.
L'objectiu d'aquesta fitxa tècnica, dedicada a la viticultura ecològica, és realitzar un recordatori de la reglamentació específica actual, presentar els principis bàsics relacionats amb la fertilitat del sòl i la biodiversitat, així com de les prioritats relacionades amb la profilaxi i gestió de les principals malalties i plagues que afecten al conreu ecològic de la vinya.
L'objectiu d'aquesta fitxa, dedicada a la producció porcina ecològica, és introduir els aspectes tècnics dels diversos camps pecuaris d'aquest tipus de producció.
Així, es comenten conceptes relacionats amb els sistemes de producció, el maneig zootècnic, les instal·lacions, les pautes alimentàries i la sanitat animal.
Aquesta fitxa pretén oferir informació tècnica als petits i mitjans productors que veuen complicat el seu creixement i la seva competitivitat futura en el mercat convencional.
Aquesta publicació, que s'ha fet en format d'àlbum il·lustrat, pretén donar a conèixer l'agricultura ecològica entre els nens i nenes de primària, proporcionant al mateix temps una eina atractiva als seus educadors, per la qual cosa ha estat distribuïda a totes les escoles de primària de Catalunya.
L'objectiu d'aquest àlbum és ajudar a la conscienciació i educació de la població infantil, productors i consumidors del futur, amb l'esperança que contribueixin a la protecció i conservació del medi ambient i la salut.
La «Guia pràctica per al consum de peix i marisc» és una eina per a un consum responsable dels productes del mar.
En aquesta guia hi trobareu informació sobre els diferents tipus de peix i marisc que surten cada dia de la nostra mar, informació sobre les bondats del seu consum per a la nostra salut, sobre el dret del consumidor a exigir un producte etiquetat per tal de conèixer l'origen i el mètode de producció del peix, un resum de les talles mínimes legals d'algunes espècies per evitar comprar o menjar peix petit, i criteris per poder conèixer la frescor del peix i marisc.
Esperem que aquesta guia us serveixi per poder comprar amb més garanties els productes del mar amb la qualitat que desitgeu.
La Direcció General de Pesca i Acció Marítima del Departament d'Agricultura, Alimentació i Acció Rural va crear l'any 1993 la zona vedada del Cap Negre al Pa de Pessic (Ses Negres).
Les 80 hectàrees de la reserva, al litoral de Begur, són un bon representatiu dels sistemes somers rocosos de la costa catalana.
Des de gener de 2007, el CRAM s'encarrega de la vigilància de la reserva pesquera
A partir de l'1 de gener de 2006, va entrar en vigor a tota la Unió Europea una nova normativa comunitària referent a la higiene dels productes alimentaris.
Els operadors d'empresa alimentària cal que s'assegurin que en totes les etapes de la producció, la transformació i la distribució dels aliments sota el seu control, s'acompleixen els requisits d'higiene establerts per aquesta nova normativa.
L'any 1998 es va procedir a la creació d'un escull artificial a Calafell.
En una zona de sorra es van col·locar uns mòduls de ciment armat per a recobrar els hàbitats animals i vegetals marins en zones de superfície.
El vídeo mostra l'evolució d'aquest projecte.
Vídeo del Departament d'Agricultura, Alimentació i Acció Rural, realitzatt amb la col·laboració de l'Institut de Ciències del Mar.
L'Institut de Recerca i Tecnologia Agroalimentàries (IRTA), en el seu Centre de Cabrils, ha desenvolupat projectes en l'àrea d'investigació hortícola, concretament en l'aplicació de gasos als conreus de roses, clavells i gerbera, amb aplicació inclosa de la recirculació de lixiviats sobrants.
El vídeo mostra el procés d'instal·lació, conreu i aplicació d'aquesta tecnologia.
L'Escola està ubicada a les instal·lacions del Centre de Reproducció Equina a l'Hospitalet del Llobregat, conegut com "La Remunta".
Programa un seguit de cursos de FP rama eqüestre: Instructor d'hípica, Mossos de quadra, Guia de turisme eqüestre, Cria de cavalls, Formadors i Basters, entre d'altres.
La producció d'aliments biològics és una activitat cada cop més extesa.
Els agricultors són conscients de la importància d'oferir productes ecològics lliures de qualsevol contaminació.
El vídeo ensenya com es fa la producció de tomàquet integrat, sense aplicació de productes químics, i amb lluita biològica contra plagues, així com els resultats de la producció.
La contaminació de les terres de conreu i aigües freàtiques per nitrats, és un fet conegut des de fa molts anys, però darrerament el problema s'agreujat, i les autoritats han començat a prendre mesures per deturar-la.
El vídeo mostra el procés contaminant i dóna un seguit de messures i pràctiques per apaivagar els efectes nocius dels adobs nitrogenats.
L'etapa de la reproducció del bestiar porcí esdevé en essencial en la moderna explotació porcina, en tancar el cicle complert reproducció-engreix.
Perquè esdevingui exitosa aquesta fase de la reproducció, requereux d'un seguit de principis, normes i cures que són les que s'exposen al vídeo, tant en l'aspecte de maneig pròpiament dit, del bestiar, com de les instal·lacions més idònies i el seu manteniment.
El Calçot de Valls, "Indicació Geogràfica Protegida", és un grill de ceba de la varietat Blanca de Lleida, que ha esdevingut, en els últims temps, en un veritable "boom" gastronòmic i social, especialment a les comarques tarragonines.
Aquest grill de ceba s'obté de la ceba després d'un seguit de cures en el conreu, molt específiques, fetes en uns terrenys especialment aptes per assegurar la seva qualitat, que protegeix i vetlla la "Indicació Geogràfica Protegida".
La patata que es conrea a les muntanyes de Prades, per damunt dels 1.000 metres d'alçada, ha estat sempre apreciada per la seva qualitat.
Darrerament, els productors d'aquesta zona limitada, s'ha organitzat i modernitzant la seva comercialització ha obtingut la denominació IGP, el que permet un més gran valor afegit.
El vídeo recull el procés de producció, classificació i embalatge, tot destacant les qualitats de la Patata de Prades.
La societat moderna exigeix dels productes agroalimentaris la màxima qualitat i sanitat, i les autoritats agrícoles europees ho garanteixen atorgant els títols d'Indicació Geogràfica Protegida als productes que, havent superat els controls establerts, assoleixin els nivells de qualitat i sanitat assenyalats.
L'Arròs del Delta de l'Ebre reuneix tots els requisits exigits, i per això ha estat reconegut per la Unió Europea amb la Indicació Geogràfica Protegida.
El foc bacterià és una bacteriosi que afecta greument pereres i pomeres.
El vídeo descriu la simptomatologia de la malaltia, el seu abast arreu del món, els estralls causats, sobretot a Itàlia, i la lluita duta a terme a Catalunya per eliminar els focus produïts els anys 90, així com la prevenció per evitar la seva nova aparició i propagació.
La producció de mantega a l'Alt Urgell i la Cerdanya es remunta en el temps, quan va introduir-se el bestiar boví de llet.
La seva qualitat actual ha estat reconeguda per la Unió Europea amb la Denominació d'Origen Protegida, mercès a l'acurat procés d'elaboració a la societat Cooperativa Cadí, procés que es descriu en el vídeo.
Dins les tasques pròpies de l'IRTA, i en la recerca en el camp de la ramaderia, aquest organisme ofereix innovacions i recerques en la nutrició animal, per garantir la qualitat de l'alimentació a la ramaderia catalana, en totes les seves espècies.
El vídeo mostra les instal·lacions i línies de treball sobre nutrició animal que l'IRTA té a Mas Bové
Es mostra el procés d'elaboració de l'oli que es produeix al Baix Ebre-Montsià, amb les seves principals varietats d'olives, com la morruda, sevillenca i farga.
Des de les primeres labors, fins la recol·lecció, obtenint-se un oli de gran qualitat, emparat per la DOP Baix Ebre-Montsià.
Aquest vídeo permet demostrar l' estalvi d'aigua, que és un recurs escàs, i al mateix temps reduir la pèrdua de fertilitzants, i d'aquesta manera respectar el medi ambient, acomplint les directrius de la UE.
L' IRTA, el seu Departament de Tecnologia Hortícola, ha instal·lat, amb finalitats demostratives, una àrea de cultiu en contenidors a l'aire lliure.
El sistema permet la recirculació dels lixiviats, recollint-los i reincorporant-los a la xarxa de reg.
Realitzat en el Centre de Formació i Estudis Agrorurals del DARP, 23-29 d'octubre de 2005, amb la coordinació de l'IRTA, COI i MAPA.
Hi van participar una sèrie de ponents de Catalunya i d'altres països, com Espanya, Itàlia, Grècia, Israel, Croàcia, Jordània, el Marroc i Tunísia.
Durant les jornades es varen fer visites a centres, cooperatives i zones de gran importància en la producció d'oli, com les Garrigues, a Catalunya.
Des dels primers estudis en botànica medicinal a Grècia, passant pel segle XVI quan a la península Ibèrica es comencen a conèixer i a comercialitzar, les plantes aromàtiques i medicinals s'utilitzen en la indústria farmacèutica i agroalimentària: medicaments, olis, sabons, condiments antioxidants i precuinats.
Dins aquest audiovisual s'han realitzat entrevistes a catorze persones qualificades en el tema, des de la sembra, desenvolupament i recol·lecció de les plantes, fins la seva transformació i consum en la dieta diària de les persones.
El mateix Ferran Adrià ha estat un dels que hi ha col·laborat, i el Departament d'Agricultura, Alimentació i Acció Rural ho ha considerat interessant per als homes i dones que cultiven aquestes plantes a Catalunya.
És un audiovisual fet pel DAR en el seu desig d'ajudar i promocionar les DOP de Catalunya.
En aquest DVD es mostra el procés per obtenir aquest oli de gran qualitat, les característiques de l'oli que s'obté, majoritàriament, de la varietat Arbequina, i es descriuen les tasques de certificació realitzades pel Consell Regulador per garantir l'origen i la qualitat del producte.
Les 27 cooperatives que composen la DOP Garrigues estan orgulloses de l'oli que produeixen.
Aquest audiovisual tracta d'exposar un important tema per a la pagesia, com és el de la tòfona.
És un fong que pertany al gènere tuberós, molt apreciat als principals mercats del món.
Itàlia i Espanya són els principals productors de la tòfona negra, la qual anomenaven, els més antics, "divina", "preciosa", "meravellosa"... i el seu sabor la fa especialment estimada, i molt cotitzada econòmicament.
A Catalunya, hi ha unes 100 hectàrees cultivades, i també es dóna originalment en forma silvestre.
Últimament han proliferat noves plantacions, amb plantes de vivers inoculades amb arbres hoste, com l'alzina i el roure, que són els més importants, i també l'avellaner, entre d'altres.
El sector del bolet i la tòfona té una àmplia representació dins el territori català.
Per tradició i per cultura gastronòmica, a Catalunya, el bolet i la tòfona han estat sempre molt apreciats pels consumidors i restauradors; des de la cuina tradicional fins a la més avantguardista, tots trien aquests productes com a ingredient en els seus millors plats.Fa molts anys que les empreses de distribució i transformació del bolet i la tòfona acosten aquest producte a totes les llars i els restaurants de Catalunya, amb la garantia d'un producte segur i de qualitat, ja que ha estat triat i manipulat pel personal més expert.
El sector del bolet i la tòfona, a través de la seva Associació, va iniciar un projecte d'unificació de criteris de qualitat i seguretat, que ha culminat amb l'edició d'aquesta Guia.
A través d'aquest document, el sector persegueix dos objectius: el primer, unificar uns criteris de control (requisits i normes que cal seguir) que marquen un nivell d'exigència comuna per a tothom –des de les empreses fins a l'Administració– i el segon, mostrar als consumidors amb tota transparència quins processos d'elaboració, control i verificació s'apliquen en la producció dels bolets i les tòfones que compren i consumeixen, a fi d'assolir un alt grau de seguretat alimentària.
Per això, des de l'Associació, es convida totes les empreses catalanes del sector del bolet i la tòfona a fer seu aquest document, a integrar-lo en els seus sistemes de treball i a adaptar-lo a la seva realitat diària.
Aquesta Guia, doncs, serà una eina de gran utilitat per a totes elles, ja que considera tots els possibles perills relacionats amb l'activitat que hi desenvolupen, integra els continguts de totes les normatives aplicables, mostra un munt d'exemples i quadres resum sobre tot tipus de matèries i, a més, és prou flexible com per tenir cabuda en qualsevol tipus d'empresa.
El sistema APPCC (anàlisi de perills i punts de control crític) és un sistema lògic i directe que té per objectiu prevenir problemes relacionats amb la seguretat alimentària.
Neix davant l'experiència d'haver comprovat que les inspeccions i les anàlisis de producte final no constitueixen una metodologia suficient per garantir la seguretat dels aliments en totes les circumstàncies.
En realitat són mètodes de verificació del correcte funcionament d'un sistema APPCC implantat.
El sistema APPCC és específic de cada instal·lació per la qual cosa permet evitar o minimitzar els perills que no es puguin impedir a través de l'aplicació de mesures higièniques de caràcter general; ens referim als prerequisits, que necessàriament s'han d'aplicar abans d'abordar el sistema APPCC.
Entre els objectius i les intervencions que en l'àmbit de les reaccions adverses als aliments es consideren en el pla de la seguretat alimentària, hi ha la informació, la sensibilització i la promoció de pràctiques correctes entre els operadors de la cadena alimentària així com -i molt especialment- en el control de la fiabilitat de la informació facilitada en l'etiquetatge dels aliments.
Exposa uns principis generals que es poden aplicar per gestionar els ingredients al·lergògens específics en situacions diferents.
Cada empresa ha de determinar individualment les accions que poden ser apropiades en cada situació específica.
En aquesta guia, que pot ser especialment útil per a la petita i mitjana empresa, es relacionen aquelles pràctiques que poden ser utilitzades en els diversos sectors, per ajudar a produir aliments que no causin problemes de salut a les persones afectades d'al·lèrgies i/o intoleràncies alimentàries.
Se centra en la producció d'aliments preenvasats (elaborats en un lloc separat d'allà on es ven el producte a la persona consumidora), encara que els principis generals es poden aplicar també als aliments no envasats.
Els al·lèrgens alimentaris han de ser gestionats de manera que s'informi de la seva presència en l'etiqueta i se n'eviti la presència no intencionada sempre que sigui possible.
Les empreses han de tenir implantats plans d'autocontrol basats en l'aplicació del sistema d'Anàlisi de perills i punts de control crític (APPCC) o en guies de pràctiques correctes d'higiene, per la qual cosa la gestió dels al·lèrgens ha de ser integrada dins del procediment existent d'autocontrol.
La Guia de pràctiques correctes d'higiene per a la producció de llet, és una eina que ha d'ajudar a aplicar els autocontrols en les explotacions lleteres, amb la finalitat de garantir la qualitat i la seguretat alimentària de la llet que es produeix.
En l'elaboracio d'aquesta guia han participat les diferents organitzacions del sector, i ha obtingut el reconeixement oficial per part de les autoritats competents en matèria de seguretat alimentària a Catalunya.
L'Ocratoxina A (OTA) és una toxina produïda per fongs presents en el sòl i sobre la matèria orgànica i que es poden desenvolupar, en condicions favorables, sobre el raïm.
La repercussió d'aquesta presència en el raïm, el most, el vi i altres productes com el vinagre, és un tema que s'endinsa a l'àmbit de la seguretat alimentària, donat que té efectes negatius sobre el consumidor.
La quantitat màxima d'ocratoxina en els vins està limitada per la normativa vigent a 2 μ/l.
A Catalunya, i en general a les contrades meridionals i mediterrànies, el fong responsable quasi en exclusiva de la presència d'OTA al raïm és l' Aspergillus carbonarius, un fong que pertany al grup de fongs negres.
La deficient sanitat del raïm i la manca d'integritat de les bales, principalment en el moment de la maduració, afavoreixen la possible proliferaicó del font i la contaminació per OTA en els productes vitivinícoles.
Les pràctiques vitivinícoles més racionals per limitar l'acumulació d'OTA en el raïm i evitar la contaminació en el vi, s'han de fonamentar en mesures preventives, tant en l'aspecte vitícola com enològic, el conjunt de les quals composen aquesta guia.
L' objectiu d'aquestes pràctiques és el bon maneig de les vinyes per controlar els factors que incideixen en el desenvolupament del fong responsable, com les condicions mediambientals, la sensibilitat de les varietats, el vigor del cep, l'arquitectura de la seva vegetació, l'estat sanitari dels raïms, etc.
Les malalties transmeses pels aliments segueixen constituint un important problema de salut pública en el món, la qual cosa ha col·locat la seguretat alimentària en el centre d'atenció de la societat; per tant, hi ha la necessitat d'abordar-la sota un plantejament global que comprengui tota la cadena, des de la producció primària fins al subministrament als consumidors finals.
El principal objectiu de la seguretat alimentària és protegir la salut de la població garantint a la persona consumidora la innocuïtat dels aliments amb relació als perills biològics, físics i químics que puguin contenir els aliments.
Els principals responsables de la seguretat alimentària són les empreses alimentàries, les quals han d'establir un sistema d'autocontrol eficaç.
Per això, el sector oleícola, de forma voluntària, s'ha unit per elaborar i dissenyar una guia de pràctiques correctes d'higiene (GPCH), que garanteixi la seguretat alimentària en la producció d'oli d'oliva verge.
Amb aquesta Guia de pràctiques correctes d'higiene per a l'elaboració d'oli d'oliva verge, es vol aconseguir que el sector productor d'oli disposi d'una eina de treball que li faciliti la implantació de les mesures d'autocontrol, les quals permeten mantenir un alt nivell de seguretat alimentària, tal com disposa la normativa corresponent.
L'orientació cap a la producció de carn de les explotacions d'èquids de muntanya ha motivat la redacció d'aquesta Guia de pràctiques correctes, ja que són necessàries unes bases comunes clares per a la definició i ordenació del sector i per a la regulació de l'exercici d'aquesta activitat ramadera en relació amb la seguretat alimentària dels productes que se n'obtenen.
L' objectiu d'aquesta guia és disposar d'una eina útil per als ramaders, que faciliti complir la normativa existent i alhora disposar d'unes pautes generals de maneig, benestar i producció per garantir la qualitat i homogeneïtat en els sistemes productius primaris i per assegurar el control essencial i la millora continuada de les explotacions ramaderes de bestiar equí d'aptitud càrnia.
Aquesta guia ha estat elaborada pels tècnics de la Federació i ha comptat amb la col·laboració de tots els sectors implicats; un grup de tècnics designats per la FECAPI ha fet una proposta de document, que s'ha enviat a totes les parts implicades que estaven interessades a participar-hi, i mitjançant reunions tècniques s'han discutit els diferents continguts fins a obtenir una GPCH per a les explotacions equines de carn de Catalunya real, pràctica i aplicable.
Posteriorment, aquesta proposta ha estat revisada per l'Administració fins que se n'ha aconseguit el reconeixement oficial.
És així que aquesta guia esdevé el document de referència per a tot el sector equí de carn de Catalunya, tant per a ramaders com per a qui ha de fer-ne el control oficial.