projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El 061/Salut Respon és una plataforma multicanal, que disposa de diferents vies d'accés:
Des de l'estranger, el número que cal marcar és el 933 038 158.
Les persones sordes podeu accedir al servei d'intèrprets de la llengua de signes del 061/Salut Respon per videoconferència.
Per fer-ho, primer heu d'establir contacte a través de Telegram, una aplicació de missatgeria instantània i gratuïta que permet enviar i rebre missatges per Internet.
Des d'allà se us derivarà a l'aplicació Lifesize, des d'on podreu realitzar la videoconferència.
També és possible formular consultes a través del xat interactiu, accessible des de la zona lateral dreta de la pàgina principal.
Una altra manera de contactar amb el servei és enviar un correu electrònic a l'adreça: [EMAIL].
Es recomana utilitzar el formulari per a consultes que no requereixin una resolució immediata, ja que la resposta s'intenta donar abans de 24 hores, però si és complexa, aquest període es pot allargar fins a un màxim de 5 dies laborables.
L'apliació mòbil del 061 permet contactar directament amb el servei.
Es pot descarregar de forma gratuïta i està disponible tant per a iPhone com per a Android.
El 061/Salut Respon el forma un equip de més de 200 professionals entre metges, infermers i tècnics, que ofereixen atenció sanitària no presencial i proporcionen consell i informació de salut.
Al 061/Salut Respon hi podeu realitzar tràmits administratius i resoldre problemes i dubtes de salut.
Si és necessari, us adreçarà al centre de salut més adient o bé activarà un metge a domicili, una ambulància o un helicòpter medicalitzat del SEM per atendre-us.
Per problemes tècnics no està disponible la opció de contactar via Xat.
Per qualsevol tema recordin que poden contactar per telèfon 061 o via correu electrònic [EMAIL]
Amb la voluntat de mostrar als ciutadans com realitzar primers auxilis, els professionals del SEM van elaborar 15 vídeos on s'ensenyen les pautes bàsiques per a la realització d'una primera intervenció en cas d'emergència.
Els audiovisuals, que tenen una durada d'aproximadament dos minuts, són divulgatius i entenedors.
El SEM realitza molts serveis on la persona atesa presenta una aturada cardíaca.
En aquest tipus d'incident, saber què cal fer els primers minuts és clau per poder salvar-li la vida.
Per aquest motiu, un dels vídeos combina la formació en reanimació cardiopulmonar amb la utilització dels desfibril·ladors (DEA), a fi de reforçar-ne el bon ús.
Com detectar un ictus, o què cal fer davant d'una convulsió o d'un ennuegament, són alguns exemples de les temàtiques que es resolen amb els audiovisuals, a través d'indicacions senzilles.
Així mateix, es pretén acabar amb falsos mites, com ara aplicar oli en una cremada o donar llet davant d'una intoxicació.
D'altra banda, hi ha un seguit de vídeos que tracten temàtiques estacionals com ara què fer en cas de patir un cop de calor, una picada d'un insecte o una medusa o, inclús, com cal aplicar correctament un broncodilatador.
Els vídeos compten amb subtítols per facilitar la seva comprensió i visualitzar-los sense so, tant a les xarxes socials com a les pantalles de les sales d'espera d'hospitals, CAP i CUAP.
A més a més, disposen de versions en format reduït de 20 segons, que condensen la informació bàsica de realització dels primers auxilis.
Les bases assistencials del SEM, ubicades majoritàriament en hospitals de la xarxa sanitària d'us públic i en centres d'atenció primària (CAP), estan distribuïdes per tota la geografia catalana aconseguint, així, reduir al màxim la distància entre el lloc de l'incident i el vehicle amb l'equip assistencial que ha d'atendre la demanda d'urgència o emergència sanitària.
Reben i gestionen la demanda d'assistència sanitària durant les 24h del dia tot l'any per tal de poder donar una resposta adequada a la consulta realitzada, ja sigui mitjançant la consultoria sanitària o gestionant els recursos d'atenció a les emergències i de transport sanitari urgent.
El SEM disposa de tres sales operatives de Coordinació i Informació Sanitària ubicades a l'Hospitalet de Llobregat, Reus i Barcelona ciutat.
Emergències mèdiques compta amb 425 recursos assistencials terrestres i 4 recursos assistencials de cobertura aèria.
Són ambulàncies dotades d'un equip assistencial format per dos tècnics d'emergències sanitàries (TES/TTS).
El suport vital bàsic (SVB) inclou un conjunt d'actuacions inicials adreçades a persones amb malalties o lesions que amacen, o poden amenaçar la seva vida, i que s'apliquen de manera precoç fins que la persona pugui rebre una atenció mèdica completa més especialitzada.
Es realitza sense cap tipus d'instrument i el pot subministrar personal sanitari, com metges, infermers o tècnics en emergències mèdiques o qualsevol altra persona que en tinguin coneixements previs.
Actualment hi ha 337 unitats de SVB i 2 de transport col·lectiu.
Es tracta d'ambulàncies dotades d'un equip assistencial qualificat format per:
El suport vital avançat (SVA) és l'atenció mèdica proporcionada per professionals de la salut prèviament capacitats per avaluar la situació del pacient, administrar la medicació necessària en cada cas i proporcionar desfibril·lació, maneig de la via aèria i estabilitat abans i durant el transport a l'hospital.
Actualment es disposa de 69 unitats de SVA i 2 de pediàtriques.
Vehicles amb l'equipament d'unitat de Suport Vital Avançat (SVA), dotats d'un equip assistencial format per un metge i un tècnic d'emergències sanitàries (TES/TTS).
Poden fer assistència i no poden realitzar transport.
Helicòpter amb equipament d'unitat de Suport Vital Avançat (SVA) i amb dotació assistencial formada per un metge, un infermer i un pilot.
Donem resposta a les demandes d'assistència sanitària urgent fora de l'hospital i mobilitzem els recursos que siguin necessitaris per garantir la supervivència de la persona afectada.
També ens encarreguem de traslladar les persones que es troben en estat crític des de l'hospital on es troben a un altre més adequat per atendre la seva malaltia o problema de salut.
Oferim, a més, serveis especials, com ara suport en situacions de risc previsible o assistència sanitàira en el marc de l'activació dels Plans d'Emergència i Catàstrofes.
Finalment, participem en programes sanitaris de suport en col·laboració amb el Departament de Salut i el Servei Català de la Salut (CatSalut).
Es tracta d'algoritmes d'actuació clínica assistencial que permeten una presa de decisió ràpida per activar els recursos que necessita cada pacient.
L'objectiu principal dels codis és la reducció del temps d'intervenció, amb la millor assistència possible en l'atenció extrahospitalària, i el trasllat i la recepció adequats i àgils del pacient al servei d'urgències de l'hospital receptor.
Actualment a Catalunya estan en funcionament els codis següents:
El procés d'atenció sanitària comença amb una trucada al 112 o bé al 061 que s'atén des d'una de les 3 sales operatives de la Central de Coordinació Sanitària (CECOS) del SEM.
Els operadors de demanda reben i gestionen la trucada amb l'assistència de personal mèdic, determinant una prioritat segons la patologia i, o bé s'assigna el recurs més adient per fer l'assistència in situ, o bé es resol l'assistència mitjançant un consell sanitari telefònic.
Quan la trucada requereix la mobilització d'un recurs, un equip assistencial es desplaça fins al lloc de l'incident per realitzar l'assistència i estabilització del pacient i, si cal, traslladar-lo a un centre sanitari.
Aquesta assistència es pot donar en diferents escenaris:
El SEM coordina els trasllats de pacients crítics (adults i pediàtrics) procedents d'un hospital que no disposa dels mitjans diagnòstics o terapèutics adequats a la patologia del malalt, a un altre centre amb els mitjans tècnics i humans necessaris.
Determina el tipus d'hospital segons patologia, cerca el llit, mobilitza el recurs i fa el trasllat assistit per un equip SEM per tal de garantir l'estabilitat del malalt en tot moment.
En aquest cas són els professionals dels hospitals emissors els encarregats d'iniciar el procés, sol·licitant el servei al SEM.
El SEM disposa d'una unitat específica per oferir cobertura sanitària quan existeix un risc previsible (grans esdeveniments, celebracions esportives, manifestacions, etc) i donar suport assistencial als equips de tot el territori en accidents de múltiples víctimes (AMV), catàstrofes o situacions amb risc de contaminació NBQ (nuclear, biològica i química).
Alhora, aquesta és la unitat encarregada de planificar i executar l'assistència sanitària dels diferents plans d'emergència de la Generalitat de Catalunya, amb un vincle directe amb la Direcció General de Protecció Civil.
El SEM, a més, participa i col·labora amb el Departament de Salut i amb el Servei Català de la Salut (CatSalut) en diferents programes sanitaris de suport, tals com:
Quan us trobeu en una situació en què hi ha algú greument ferit o súbitament malalt, cal que truqueu immediatament a Emergències Mèdiques, a través del telèfon 112.
Truqueu sempre al 112 en cas d'emergència.
Feu-vos les preguntes següents:
La informació que proporcioneu a l'operador ens ajudarà a arribar al més aviat possible.
Mireu de mantenir la calma, parleu amb claredat i quedeu-vos al telèfon fins que us diguin que pengeu.
Informeu de totes les dades possibles que ajudin a l'ambulància a localitzar el lloc.
Aquest és un servei integrat per un equip de professionals (metges, infermers, teleoperadors de demanda, gestors de recursos i tècnics de transport sanitari) que té com l'objectiu fonamental donar resposta assistencial a les urgències i emergències sanitàries extrahospitalàries de forma ràpida, eficient i amb el màxim nivell de qualitat, les 24 hores del dia, els 365 dies de l'any.
El procés assistencial es desenvolupa en dos àmbits diferenciats:
Des de la CECOS es reben i gestionen les demandes d'assistència sanitària mitjançant l'assessorament a distància o la mobilització de recursos.
Els equips de professionals del SEM es desplacen allà on calgui per atendre les emergències mèdiques i altres demandes sanitàries.
El SEM disposa d'una xarxa de mitjans de transport terrestre i aeri per prestar, entre altres serveis, assistència sanitària urgent.
El veritable valor del SEM són les persones que hi treballen.
Més de 4.000 professionals, entre directius i directives, tècnics i tècniques, metges i metgesses, infermers i infermeres, plenament compromesos amb la seva tasca, estan al vostre servei, 24 hores al dia, 365 dies l'any.
I perquè tot això sigui possible cal una bona gestió dels recursos humans i dels recursos financers.
Des dels primers passos del projecte SEM l'any 1985, hem anat evolucionant per adaptar-nos a les necessitats que han anat sorgint tant en en l'àmbit de l'atenció sanitària urgent, com en el de la promoció i prevenció de la salut.
Per assolir aquests reptes, hem dissenyat una estratègia que desenvolupem a partir de valors com l'eficàcia i la professionalitat, de compromisos per garantir la qualitat de la nostra feina i la seguretat de les persones a les qui donem servei, i d'uns principis molt clars en matèria de responsabilitat social i bon govern.
Tots aquests elements són els que han anat configurant la nostra identitat i idiosincràsia.
El SEM és l'empresa pública encarregada de gestionar i donar resposta a les demandes d'assistència d'urgència i emergència sanitària extrahospitalària a Catalunya, rebudes a través del telèfon d'emergències únic 112, com també d'oferir informació sanitària telefònica i consell de salut, mitjançant el telèfon 061/Salut Respon.
La denúncia és la declaració d'actuació per la qual es comunica a les autoritats un fet que pot ser constitutiu d'una infracció penal i del qual es té coneixement encara que no s'hagi presenciat directament ni se'n surti perjudicat.
La denúncia es pot fer per escrit o verbalment, personalment o per mitjà d'un mandatari amb poder especial.
Tota persona que presenciï la comissió d'un delicte o que, sense haver-lo presenciat, en tingui coneixement està obligada a comunicar-ho a les autoritats.
No fer-ho està castigat per la llei.
No estan obligats a denunciar: els menors de 16 anys, els incapacitats, els parents (fills, pares, cònjuge o germans) de l'autor del fet i els advocats o procuradors respecte als seus clients.
La denúncia s'ha d'interposar davant les autoritats competents, que són les forces i cossos de seguretat (guàrdia municipal, guàrdia civil, policia nacional, mossos d'esquadra), el Ministeri Fiscal, el jutjat d'instrucció o el jutjat de pau del domicili.
Es pot fer verbalment o per escrit, tot i que generalment es fa per escrit.
Quan la denúncia es presenta davant una comissaria de policia, són els agents els que investiguen per esbrinar si hi ha indicis d'infracció penal.
Quan es presenta davant el Ministeri Fiscal, és aquesta autoritat la que investiga.
En tots dos casos, l'expedient es remet finalment al jutjat d'instrucció perquè ordeni les diligències oportunes.
Una vegada el jutjat ha investigat els fets, pot acordar:
Cal distingir entre els delictes greus, menys greus i lleus.
L' article 131 del Codi Penal estableix quin és el termini de prescripció dels delictes, que depén del tipus de condemna que tingui.
Per exemple, un delicte amb pena de presó de 15 a 20 anys prescriu als 20 anys; un delicte amb pena de presó de més de 10 anys i menys de 15 prescriu als 15 anys, i un delicte amb pena de presó de més de 5 anys i menys de 10 prescriu als 10 anys i la resta de delictes greus prescriu als 5 anys.
En el cas dels delictes lleus, el termini de prescripció serà d'1 any.
Qualsevol persona que sigui víctima o perjudicada té dret que la informin, en el mateix moment d'interposar la denúncia, de la possibilitat de ser part en el procés i exercir les accions penals i civils que calguin.
També té dret que la informin sobre la possibilitat d'obtenir el dret a la justícia gratuïta.
En qualsevol cas podrà dirigir-se a les oficines d'atenció a la víctima situades a les seus dels jutjats i tribunals.
El tribunal del jurat és una institució democràtica que fa possible que els ciutadans participin directament de l'Administració de justícia i és una peça bàsica en la reforma de la justícia penal.
Si us designen candidat a jurat, rebreu una notificació amb una citació per tal que el dia indicat aneu a l'Audiència Provincial, i un qüestionari que heu d'emplenar i enviar en el termini de cinc dies a l'Audiència Provincial de la província on residiu (només en el cas que no us indiquin que un auxiliar judicial passarà a recollir-lo al vostre domicili en un termini de cinc dies).
L'exercici de jurat és retribuït i dona dret a indemnització.
A més a més, amb relació al lloc de treball, ja sigui a l'Administració o no, l'exercici de la funció de jurat es considera compliment d'un deure inexcusable de caràcter públic i personal.
La carpeta del ciutadà de la Seu incorpora el tràmit d'al·legacions per a les persones seleccionades per fer de jurat popular (i només elles veuran disponible el tràmit pertinent).
Jutjar és expressar la convicció adquirida, presenciant la pràctica de les proves, sobre si els fets són certs, sobre si hi ha participat l'acusat, sobre si és culpable i sobre si la seva actuació va ser justificada.
Per jutjar un fet concret no fa falta "experiència".
N'hi ha prou amb els requisits que la llei estableix:
La participació en el tribunal del jurat és un deure, però la Llei pretén que aquesta participació sigui tan acceptada com sigui possible i que causi el menor perjudici possible al ciutadà.
És per això que la Llei preveu unes circumstàncies que poden eximir de ser jurat.
Les excuses se sotmeten a la comprovació i aprovació del jutge.
Són excuses vàlides per no actuar com a jurat:
Hi ha també un seguit de causes d'incompatibilitat amb la funció de jurat en relació amb circumstàncies personals, professionals, de càrrec i de parentiu.
Audiència Provincial de Barcelona
Audiència Provincial de Tarragona
Podem consultar a la Seu la nova versió dels formularis del nou tràmit per al pagament de peritatges judicials, actualitzats i que s'han de signar electrònicament.
En concret, el "certificat d'encàrrec i lliurament de peritatge judicial", que signa el lletrat de l'Administració de justícia, i el de "previsió de cost econòmic d'un peritatge judicial", que signa el perit.
Instruccions per emplenar el document
Descarregueu el document al vostre ordinador clicant el botó dret del ratolí (no l'obriu directament).
Per emplenar-lo correctament heu de disposar del programari Adobe Reader (versió 9.1 o superior), que es pot descarregar de manera gratuïta a http://get.adobe.com/es/reader/.
Empleneu tots els camps necessaris i deseu l'arxiu.
Amb motiu de la Fase 2 del Pla de Desescalada de l'Administració de justícia, a partir d'ara les persones que hagin d'acudir inexcusablement als edifics judicials han d'obtenir amb antel·lació la cita prèvia corresponent.
El nou Protocol d'atenció ciutadana estableix el canal per obtenir la cita prèvia que permet accedir als edificis judicials tot garantint les mesures de prevenció necessàries.
També s'hi poden consultar les dades de contacte dels òrgans judicials i els jutjats de pau.
El document s'ha presentat davant la Comissió de Seguiment de la crisi ocasionada per la COVID-19 i s'ha sotmès a consideració de la Sala de Govern del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya.
- Dades de contacte dels òrgans judicials per demanar cita prèvia
- Dades de contacte dels registres civils i els jutjats de pau per demanar cita prèvia
La ciutadania té dret a l'assistència jurídica gratuïta, tal com estableix l'article 119 de la Constitució espanyola i la Llei 1/1996, de 10 de gener.
A Catalunya, el Decret 252/1996, de 5 de juliol regula el procediment per al reconeixement del dret i la subvenció per a les actuacions professionals d'advocats i procuradors.
L'assistència jurídica gratuïta és el servei públic que garanteix el dret a obtenir defensa i representació gratuïtes per advocat i procurador quan la persona immersa en un procediment judicial acredita insuficiència de recursos per litigar i litiga en defensa de drets o interessos propis.
El procés monitori és un procediment amb un tràmit senzill que facilita l'execució d'un deute si el demandat no s'hi oposa.
Quan el deute s'ha contret per l'impagament de despeses comunes de comunitats de propietaris d'immobles urbans, la reclamació també es fa mitjançant el procediment monitori, però amb les especificitats per a comunitats de propietaris.
Per mitjà del procediment monitori, es pot reclamar el pagament d'un deute dinerari de qualsevol import, líquid, determinat, vençut i exigible, sempre que es pugui acreditar mitjançant un document dels que habitualment documenten deutes.
Independentment de la quantitat reclamada, la Llei 1/2000, de 7 de gener, d'enjudiciament civil (LEC), permet presentar la petició inicial de procediment monitori en nom propi, és a dir, sense advocat ni procurador (art. 23 i 31 de la LEC).
A continuació hi ha el model de petició inicial de procediment monitori, que també tenen a disposició els òrgans judicials corresponents.
Per emplenar i presentar la petició, s'ha de tenir en compte que:
Per a la petició inicial no és necessària la intervenció d'advocat ni procurador, tal com estableix l'article 31 de la Llei 1/2000, de 7 de gener, d'enjudiciament civil (LEC).
Per això, si es decideix contractar-ne, cal fer-se càrrec de les despeses derivades de la seva intervenció.
Els deutes reclamats s'han d'acreditar de les formes següents:
També es pot acudir al procés monitori, per al pagament de deutes que compleixin els requisits anteriors, quan, juntament amb el document en què figuri el deute, s'aportin documents comercials que acreditin una relació anterior duradora.
Un cop presentada la sol·licitud i admesa a tràmit, el lletrat de l'Administració de justícia requerirà el deutor perquè en un termini de 20 dies pagui o s'hi oposi, és a dir, manifesti per escrit les raons per les quals no deu totalment o parcialment la quantitat reclamada.
Requerit el deutor, pot passar el següent:
En cas que es reclamin rendes o quantitats derivades de l'arrendament d'una finca urbana, si el demandat s'hi oposa, l'assumpte es tramita mitjançant el judici verbal, amb independència de la seva quantia.
Per a més informació, es poden consultar els articles del 812 al 818 de la LEC.
La Llei 1/2000, de 7 de gener, d'enjudiciament civil, estableix que, per mitjà del procediment monitori, es poden reclamar els deutes que s'acreditin mitjançant certificacions d'impagament de quantitats degudes en concepte de despeses comunes de comunitats de propietaris d'immobles urbans.
La LEC permet presentar la petició inicial de procediment monitori en nom propi, és a dir, sense advocat ni procurador (art. 23 i 31 de la LEC).
Així mateix, la Llei 49/1960, de 21 de juliol, sobre propietat horitzontal, disposa que, quan s'utilitzin els serveis professionals d'advocat i procurador per reclamar despeses comunitàries, el deutor ha de pagar els honoraris i els drets que meritin ambdós per la seva intervenció, tant si atén el requeriment de pagament com si no compareix.
A continuació hi ha el model de petició inicial, que també tenen a disposició els òrgans judicials corresponents.
Per emplenar i presentar la petició, s'ha de tenir en compte que:
Com a requisits obligatoris i previs a la via judicial, són necessaris:
Un cop presentada la sol·licitud i admesa a tràmit, el jutjat requerirà el deutor perquè en un termini de 20 dies pagui o s'hi oposi, és a dir, manifesti per escrit les raons per les quals no deu totalment o parcialment la quantitat reclamada.
Un cop fet el requeriment, pot passar:
En els dos supòsits anteriors, si hi han intervingut advocat i procurador, el deutor n'ha de pagar els honoraris i els drets que meritin per la seva intervenció, amb el límit d'una tercera part de la quantia del procediment.
En els supòsits anteriors, en què hi ha oposició, s'han de seguir les regles generals en matèria de costes.
I si el creditor obté una sentència totalment favorable, s'hi han d'incloure els honoraris de l'advocat i els drets del procurador derivats de la seva intervenció, encara que no hagi estat preceptiva.
Per a més informació, es poden consultar els articles del 812 al 818 de la Llei 1/2000, de 7 de gener, d'enjudiciament civil.