La Llei orgànica 5/2010, de 22 de juny, ha incidit d'una manera tan rellevant en el sistema de mesures penals –penes i mesures de seguretat– dissenyat pel Codi penal vigent, que per si mateixa fa necessari un nou marc reglamentari regulador de les circumstàncies d'execució de les penes de treballs en benefici de la comunitat i de localització permanent, de determinades mesures de seguretat, així com de la suspensió i substitució de l'execució de les penes privatives de llibertat, de la mateixa manera que la Llei orgànica 15/2003, de 25 de novembre, va determinar el Reial decret 515/2005, de 6 de maig.
Així, respecte de la pena de localització permanent, es poden destacar com a novetats significatives l'ampliació del límit de compliment, que com a pena lleu passa de dotze dies a tres mesos; la previsió expressa com a pena menys greu, amb una durada compresa entre tres mesos i un dia fins als sis mesos; la regulació expressa del seu compliment excepcional en un centre penitenciari en règim de cap de setmana i dies festius, com a resposta apropiada per a supòsits de reiteració d'infraccions, actualment limitades a les faltes de furt; la projecció innovadora del seu àmbit d'aplicació al marc de la substitució de les penes privatives de llibertat; i finalment l'habilitació de manera expressa a l'autoritat judicial perquè pugui acordar la utilització de mitjans de control mecànics i electrònics que permetin la localització del reu.
Al seu torn, respecte de la pena de treballs en benefici de la comunitat aquesta reforma legal ha suposat una clara ampliació del seu contingut estricte, consistent en la prestació no remunerada d'activitats d'utilitat social, ja que es preveu la possibilitat de la participació eventual del penat en tallers o programes formatius o de reeducació de contingut i projecció plural –laborals, culturals, d'educació viària, sexual i altres de semblants–, que si bé ja s'havia anticipat en el Reial decret 1849/2009, de 4 de desembre, que va modificar el Reial decret 515/2005, de 6 de maig, ara ja no veu restringida la seva aplicació a infraccions relacionades amb la seguretat viària.
A més la reforma legal ha abordat una modificació important de la regulació de les mesures de seguretat, que s'articula entre altres aspectes, en primer lloc, en el fet que s'ha substituït el catàleg de les mesures de seguretat no privatives de llibertat, destacant la introducció de la llibertat vigilada, que imposa el compliment pel sentenciat de certes obligacions i prohibicions judicialment establertes –a les quals s'han reconduït les mesures de seguretat suprimides, juntament amb altres de diferents–, i a això s'hi ha de sumar la previsió dins de la llibertat vigilada d'una modalitat postpenitenciària, l'aplicació de la qual és reservada per la llei a una perillositat criminal associada no ja a supòsits d'inimputabilitat o semiimputabilitat, sinó a la mateixa tipologia delictiva, per bé que limitada a casos molt taxats –delictes de terrorisme i certs delictes contra la llibertat i indemnitat sexual.
D'altra banda la reforma de la Llei orgànica 5/2010, de 22 de juny, ha suprimit la intervenció del jutge de vigilància en la dinàmica del procediment revisor de les mesures de seguretat no privatives de llibertat, per donar acollida així al criteri establert pel Tribunal Suprem, que al seu torn va assumir en aquest sentit anteriors advertències doctrinals i dels mateixos jutges de vigilància; tan sols se n'ha conservat la presència en la custòdia familiar i en relació amb la llibertat vigilada postpenitenciària, atesa en aquest últim cas la relació immediata del jutge de vigilància amb les institucions penitenciàries a les quals es va confiar el compliment material de la pena de presó, després del final de la qual s'activa aquesta modalitat de llibertat vigilada.
La necessitat d'adaptar l'activitat de les institucions penitenciàries en relació amb aquestes noves previsions legals justifica, com s'ha dit, la necessitat d'un nou marc reglamentari.
Però a més s'han incorporat diverses novetats, unes d'índole terminològica; altres, nascudes de la conveniència de racionalitzar la intervenció de les institucions penitenciàries conforme a les comeses naturals que els són pròpies; i finalment, la reordenació del procediment de definició dels plans administratius –d'execució, o control i intervenció i seguiment–, al qual s'ha atorgat caràcter executiu, per bé que sotmès al control judicial necessari, davant les distorsions originades pel model aplicat fins ara.
Respecte de les novetats terminològiques, es pot ressenyar en primer lloc la menció dels serveis de gestió de penes i mesures alternatives, unitats administratives dependents de l'Administració penitenciària que estan configurades com a equips multidisciplinaris en què s'integren els serveis socials penitenciaris, i que tenen encomanat el compliment de les penes i mesures alternatives a la privació de llibertat; en segon lloc la referència expressa a la resolució o manament judicial de la mesura penal de què es tracti, per designar la resolució que comunica a la institució penitenciària el seu deure d'activar el corresponent pla d'execució, o d'intervenció, control i seguiment; i finalment, la menció de l'òrgan jurisdiccional competent per a l'execució, que substitueix la menció del jutge o tribunal sentenciador: les noves realitats derivades de l'aparició dels jutges d'executòries i especialment de la possibilitat que el jutge d'instrucció sigui el jutge sentenciador en els casos de conformitat que preveu el tràmit de l'article 801 de la Llei d'enjudiciament criminal, s'entén que obliguen a preveure una nova denominació d'aquesta autoritat judicial a la qual s'atribueix la competència de fer executar allò jutjat, que ja no necessàriament es correspon amb la denominació tradicional de jutge o tribunal sentenciador.
Entre les altres novetats, es poden destacar les realitzades en la pena de treball en benefici de la comunitat.
Així, s'ha de partir del fet que la legislació imposa que el compliment de totes les penes i mesures de seguretat s'ha de realitzar sota el control dels jutges i tribunals, conforme al que estableix l'article 3.2 del Codi penal vigent; però l'existència d'un control judicial d'execució pressuposa l'existència d'una execució administrativa que pugui arribar a ser controlada, i en aquest sentit el mecanisme elegit pel Reial decret 515/2005 era el d'un control judicial a priori, basat en una proposta de l'Administració que en el cas del treball en benefici de la comunitat el jutge de vigilància havia d'aprovar prèviament, cosa que en la pràctica implicava dificultats de notificació de les resolucions judicials a reus que no es troben a disposició immediata del jutjat corresponent.
En el nou model dissenyat pel present Reial decret, ordenada l'execució per l'òrgan jurisdiccional competent, articulada a través de l'oportuna ordre o manament judicial d'execució –o de control i seguiment–, l'Administració penitenciària l'ha de materialitzar, definint un pla administratiu que es concretarà prèvia citació per a audiència del sentenciat, que té així l'oportunitat d'expressar les seves prioritats individuals i socials –familiars, educatives, laborals–; una vegada notificat al sentenciat el pla, aquest té executivitat, i el sentenciat l'ha de complir escrupolosament, sense perjudici de les facultats revisores de l'autoritat judicial a la qual es confiï el control judicial de legalitat de l'execució administrativa de la mesura penal de què es tracti, articulades a través de la posada en coneixement del pla, sense perjudici que el sentenciat s'hi pugui oposar.
Això de banda, el capítol I regula l'objecte del Reial decret, que es concentra en l'ordenació de l'activitat penitenciària davant la regulació d'aquestes mesures penals –penes i mesures de seguretat–, i incorpora les definicions de conceptes que apareixen reiteradament al llarg de l'articulat per facilitar-ne la comprensió; el capítol II regula les circumstàncies d'execució de la pena de treballs en benefici de la comunitat; el capítol III regula les condicions d'execució de la pena de localització permanent en la modalitat de compliment en centre penitenciari; el capítol IV regula el procediment de control i seguiment, realitzat per l'Administració penitenciària, de les obligacions i prohibicions imposades com a condició de la suspensió d'execució de penes privatives de llibertat o de la substitució judicialment establertes; el capítol V regula el procediment d'execució de mesures de seguretat, i es divideix en dues seccions, la primera relativa a les mesures de seguretat privatives de llibertat, on es fa una remissió al que estableix el Reglament penitenciari respecte del compliment en hospital psiquiàtric penitenciari; la segona, dedicada a la llibertat vigilada postpenitenciària, que regula la necessitat d'elevar un informe que concreti el contingut d'aquesta llibertat vigilada per part de la junta de tractament a sol·licitud del jutge de vigilància penitenciària, a l'efecte de la proposta que aquest ha de dirigir a l'òrgan jurisdiccional competent per a l'execució.
Finalment, el capítol VI regula les disposicions comunes aplicables a tot el Reial decret.
En virtut d'això, a proposta del ministre de l'Interior, amb l'aprovació prèvia del ministre de Política Territorial i Administració Pública, d'acord amb el Consell d'Estat, i amb la deliberació prèvia del Consell de Ministres en la reunió del dia 17 de juny de 2011,
Aquest Reial decret té per objecte la regulació de les actuacions que ha de dur a terme l'Administració penitenciària per fer efectiu el compliment de les penes de localització permanent en centre penitenciari, de treballs en benefici de la comunitat, de determinades mesures de seguretat, així com de la substitució i suspensió de l'execució de les penes privatives de llibertat.
Treballs en benefici de la comunitat, que no es poden imposar sense el consentiment del penat, l'obliguen a prestar la seva cooperació no retribuïda en determinades activitats d'utilitat pública, que poden consistir, en relació amb delictes de naturalesa similar al comès pel penat, en tasques de reparació dels danys causats o de suport o assistència a les víctimes, així com en la participació del penat en tallers o programes formatius o de reeducació, laborals, culturals, d'educació viària, sexual i altres de semblants.
Localització permanent: la localització permanent té una durada de fins a sis mesos.
El seu compliment obliga el penat a romandre al seu domicili o en un lloc determinat fixat pel jutge en la sentència, o posteriorment en interlocutòria motivada.
No obstant això, en els casos en què la localització permanent estigui prevista com a pena principal, atenent la reiteració en la comissió de la infracció i sempre que ho disposi expressament així el precepte aplicable concret, el jutge pot acordar en sentència que la pena de localització permanent es compleixi els dissabtes, diumenges i dies festius al centre penitenciari més pròxim al domicili del penat.
Llibertat vigilada: la llibertat vigilada consisteix en la submissió del condemnat a control judicial a través del compliment per part seva d'alguna o algunes de les mesures següents assenyalades a l'article 106 del Codi penal:
a ) L'obligació d'estar sempre localitzable mitjançant aparells electrònics que en permetin el seguiment permanent.
b ) L'obligació de presentar-se periòdicament al lloc que el jutge o tribunal estableixi.
c ) La de comunicar immediatament, en el termini màxim i pel mitjà que el jutge o tribunal assenyali a l'efecte, cada canvi del lloc de residència o de feina o del lloc de treball.
d ) La prohibició d'absentar-se del lloc on resideixi o d'un determinat territori sense autorització del jutge o tribunal.
e ) La prohibició d'aproximar-se a la víctima, o a aquells dels seus familiars o altres persones que determini el jutge o tribunal.
f ) La prohibició de comunicar-se amb la víctima, o amb aquells dels seus familiars o altres persones que determini el jutge o tribunal.
g ) La prohibició d'acudir a determinats territoris, llocs o establiments.
h ) La prohibició de residir en determinats llocs.
i ) La prohibició d'exercir determinades activitats que puguin oferir-li o facilitar-li l'ocasió per cometre fets delictius de naturalesa similar.
j ) L'obligació de participar en programes formatius, laborals, culturals, d'educació sexual o altres de semblants.
k ) L'obligació de seguir tractament mèdic extern, o de sotmetre's a un control mèdic periòdic.
Serveis de gestió de penes i mesures alternatives: unitats administratives multidisciplinàries dependents de l'Administració penitenciària que tenen encomanada la tasca d'execució de les mesures i penes alternatives a la privació de llibertat.
Establiments penitenciaris: els centres de l'Administració penitenciària destinats al compliment de les penes i de les mesures de seguretat privatives de llibertat.
Rebuda la resolució o manament judicial que determini les condicions de compliment de la pena de treballs en benefici de la comunitat, així com els particulars necessaris, els serveis de gestió de penes i mesures alternatives del lloc on el penat tingui fixada la residència han de dur a terme les actuacions necessàries per fer efectiu el compliment de la pena.
El treball en benefici de la comunitat l'ha de facilitar l'Administració estatal, autonòmica o local.
Amb aquesta finalitat, poden establir els convenis oportuns entre si o amb entitats públiques o privades que duguin a terme activitats d'utilitat pública, i han de remetre mensualment a l'Administració penitenciària la relació de places disponibles en el seu territori.
L'Administració penitenciària n'ha de supervisar les actuacions i els ha de prestar el suport i l'assistència necessaris per al seu desenvolupament eficaç.
El penat pot proposar un treball concret, que ha de ser valorat per l'Administració penitenciària per verificar el compliment dels requisits establerts en el Codi penal i en aquest Reial decret, i s'ha de posar en coneixement del jutge de vigilància penitenciària.
Els serveis de gestió de penes i mesures alternatives, una vegada rebuts el manament o ordre judicial d'execució i els particulars necessaris, han de fer la valoració del cas per determinar l'activitat més adequada, i informar el penat de les diferents places existents, amb indicació expressa de la seva comesa i de l'horari en què l'hauria de dur a terme; així mateix, s'ha d'escoltar la proposta que efectuï el penat.
Quan les circumstàncies o característiques vinculades a la persona condemnada, o derivades de la seva etiologia delictiva, ho aconsellin, els professionals dels serveis de gestió de penes i mesures alternatives han d'oferir al penat que la pena de treball en benefici de la comunitat es compleixi amb la seva participació en tallers o programes formatius o de reeducació, laborals, culturals, d'educació viària, sexual i altres de semblants, dels que l'Administració penitenciària estigui desenvolupant com a part de les polítiques públiques d'aquesta naturalesa, o que comptin amb la seva aprovació si el compliment mitjançant aquesta modalitat es fa en un àmbit o institució no penitenciària.
En citar el penat, els serveis de gestió de penes i mesures alternatives l'han d'advertir de les conseqüències del fet que no comparegui.
En els supòsits d'incompareixença no justificada han de remetre els testimonis oportuns a l'òrgan jurisdiccional competent per a l'execució.
Realitzada la valoració, s'ha d'elaborar el pla d'execució i se n'ha de donar trasllat al jutjat de vigilància penitenciària per al seu control, sense perjudici de la seva executivitat immediata.
No obstant això, en cas que el penat acrediti fefaentment que s'oposa al compliment del pla d'execució, s'ha d'informar el jutge de vigilància penitenciària d'aquest fet, als efectes que consideri oportuns.
Cada jornada ha de tenir una durada màxima de vuit hores diàries.
Per determinar la durada i el termini en què s'han de complir les jornades, s'han de valorar les càrregues personals o familiars del penat, com també les seves circumstàncies laborals i, en el cas de programes o tallers, la naturalesa d'aquests.
L'execució d'aquesta pena està regida per un principi de flexibilitat per compatibilitzar, en la mesura que sigui possible, l'exercici normal de les activitats diàries del penat amb el compliment de la pena imposada.
A aquest efecte, quan hi hagi una causa justificada, es pot preveure el compliment de la pena de forma partida, el mateix dia o en diferents dies.
Durant el compliment de la condemna, el penat ha de seguir les instruccions que rebi del jutge de vigilància penitenciària, dels serveis de gestió de penes i mesures alternatives, així com les directrius de l'entitat per a la qual presti el treball.
L'Administració pública o entitat privada que dugui a terme activitats d'utilitat pública i que hagi facilitat la feina al penat ha d'informar periòdicament els serveis de gestió de penes i mesures alternatives de l'activitat que va exercint el penat i de les incidències rellevants durant el desenvolupament del pla d'execució, així com de la finalització d'aquest.
Efectuades les verificacions necessàries, els serveis de gestió de penes i mesures alternatives han de comunicar al jutge de vigilància penitenciària les incidències rellevants de l'execució de la pena, als efectes i en els termes que preveu l'article 49.6a i 7a del Codi penal.
Una vegada complert el pla d'execució, els serveis de gestió de penes i mesures alternatives n'han d'informar el jutge de vigilància penitenciària i l'òrgan jurisdiccional competent per a l'execució, als efectes oportuns.
L'Administració penitenciària ha de facilitar, amb caràcter general a les autoritats judicials i fiscals i als col·legis d'advocats, quan aquestes ho reclamin així, informació relativa a aquesta pena, la seva forma d'execució i treball disponible.
Aquesta informació també s'ha de transmetre a totes les persones, prèvia sol·licitud d'aquestes, que es trobin en situació processal susceptible que se'ls apliqui aquesta pena, així com als seus lletrats.
Els penats a treballs en benefici de la comunitat que l'estiguin complint, únicament estan inclosos en l'acció protectora del règim general de la Seguretat Social als efectes de les contingències d'accidents de treball i malalties professionals pels dies de prestació efectiva de la feina esmentada, llevat que realitzin el compliment d'aquesta pena mitjançant la seva participació en tallers o programes formatius o de reeducació, laborals, culturals, d'educació viària, sexual i altres de semblants, cas en què estan exclosos d'aquesta acció protectora.
En les mateixes condicions que preveu l'apartat anterior, estan protegits per la normativa laboral en matèria de prevenció de riscos laborals.
L'Administració penitenciària és competent per a l'execució de la pena de localització permanent en els casos en què hagi recaigut resolució judicial que acordi que el lloc de compliment sigui un establiment penitenciari.
Quan d'acord amb el que estableix l'article 37.1 del Codi penal ho disposi així l'autoritat judicial, la pena de localització permanent s'ha de complir els dissabtes, diumenges i dies festius a l'establiment penitenciari més pròxim al domicili del penat.
En cas que hi hagi diversos establiments penitenciaris a la mateixa localitat, el lloc de compliment l'ha de determinar l'Administració penitenciària.
Rebuda la resolució o manament judicial que determini el compliment de la pena de localització permanent en establiment penitenciari, així com els particulars necessaris, per l'establiment penitenciari s'ha de definir el pla d'execució i comunicar-lo a l'òrgan jurisdiccional competent per a l'execució, sense perjudici de la seva executivitat immediata.
Se n'ha de lliurar una còpia al penat, que ha de signar la notificació.
No obstant això, en cas que el penat acrediti fefaentment que s'oposa al pla d'execució, s'ha d'informar d'aquest fet l'òrgan jurisdiccional competent per a l'execució, als efectes que consideri oportuns.
L'ingrés ha de tenir lloc el dissabte o el dia festiu immediatament anterior entre les 9 i les 10 hores i la permanència ha de ser ininterrompuda fins a les 21 hores del diumenge o, si s'escau, del dia festiu immediatament posterior.
S'ha d'observar aquest mateix horari en el supòsit de dia festiu no enllaçat.
No s'admet al penat que es presenti una vegada transcorregut l'horari d'ingrés, o bé dins d'aquest horari evidenciant un estat psicofísic incompatible amb el compliment normal de la pena, o concorrent circumstàncies que l'obstaculitzin notòriament.
D'aquests fets se n'ha d'estendre acta en la qual s'ha d'indicar expressament l'hora en què s'ha presentat i les raons al·legades pel penat per justificar el retard, així com les circumstàncies concurrents, si s'escau, i s'ha de remetre a l'òrgan jurisdiccional competent per a l'execució.
El penat ha de complir la pena de localització permanent a la cel·la que se li assigni.
S'ha de procurar que gaudeixi d'un mínim de 4 hores diàries fora de la cel·la.
El penat té dret a disposar, a càrrec seu, d'un petit reproductor de música o ràdio a la seva cel·la, així com de llibres, premsa i revistes impreses de circulació pública, i no pot rebre comunicacions, ni visites ni paquets.
El penat ha de respectar les normes de règim interior, mantenir en bon estat la seva cel·la, efectuant les tasques de neteja d'aquesta abans de desallotjar-la, adoptar les mesures d'higiene personal que se li indiquin, mantenir un bon comportament i acatar les instruccions i ordres que rebi.
La tinença de roba i altres efectes personals a l'interior de la cel·la queda limitada a la que sigui normal per al seu ús durant el temps de permanència al centre, i ha de ser objecte de determinació en les normes de règim interior.
El penat està sotmès al règim general de l'establiment, quan sigui aplicable a la naturalesa d'aquesta pena i la seva forma d'execució.
Complerta la pena, l'establiment penitenciari ha de remetre un informe final a l'òrgan jurisdiccional competent per a l'execució.
En defecte del que estableixen els apartats anteriors s'apliquen els preceptes de la Llei orgànica general penitenciària i del seu Reglament de desplegament, quan no s'oposin a la naturalesa de la pena ni a les seves condicions de compliment.
Rebuda la resolució o manament judicial que determini les condicions de compliment de la suspensió de l'execució d'una pena privativa de llibertat, així com els particulars necessaris, quan s'imposin alguns dels deures o obligacions que preveu l'article 83.1.5a i 6a del Codi penal o la condició de tractament i altres requisits que preveu el seu article 87, els serveis que gestionen les penes i mesures alternatives del lloc on el penat tingui fixada la residència han de dur a terme les actuacions necessàries per fer-ne efectiu el compliment.
Una vegada rebuda als serveis de gestió de penes i mesures alternatives la documentació que preveu l'article anterior, han de fer l'estudi i la valoració de la situació del condemnat i, atenent aquesta situació, han d'elaborar el pla individual d'intervenció i seguiment, que s'ha de comunicar per al seu coneixement a l'òrgan jurisdiccional competent per a l'execució sense perjudici de la seva executivitat immediata.
En cas que les circumstàncies del condemnat facin necessari modificar alguna de les obligacions inicialment imposades, s'ha de fer la proposta en el pla d'intervenció i s'ha d'estar a l'expectativa del que resolgui l'òrgan jurisdiccional competent per a l'execució.
No obstant això, en cas que el penat acrediti fefaentment que s'oposa al compliment del pla d'intervenció, s'ha d'informar d'aquest fet l'òrgan jurisdiccional competent per a l'execució, als efectes que consideri oportuns.
Quan correspongui, els serveis de gestió de penes i mesures alternatives han de remetre el cas al servei o centre corresponent, perquè el condemnat iniciï o continuï el tractament o programa judicialment establerts.
Durant el període de suspensió, els serveis de gestió de penes i mesures alternatives han d'efectuar el control de les condicions fixades en el pla d'intervenció i seguiment.
Els serveis de gestió de penes i mesures alternatives han d'informar l'òrgan jurisdiccional competent per a l'execució sobre l'observança de les regles de conducta imposades quan ho sol·liciti així o amb la freqüència que aquest determini i, en tot cas, cada tres mesos conforme al Codi penal.
Així mateix, han d'informar quan les circumstàncies personals del condemnat es modifiquin, quan es produeixi qualsevol incompliment de les regles de conducta imposades i quan hagi finalitzat el compliment de les obligacions imposades.
En el supòsit de substitució que regula l'article 88.1 del Codi penal, si s'imposa al condemnat, juntament amb la pena de treballs en benefici de la comunitat, l'obligació de seguir un programa específic de reeducació i tractament psicològic, els serveis de gestió de penes i mesures alternatives han de remetre el condemnat al centre, institució o servei específic per a la realització del programa esmentat, de manera compatible amb el compliment de la pena, i han de fer el seguiment pertinent del programa, del qual han d'informar oportunament l'òrgan jurisdiccional competent per a l'execució.
Les mesures de seguretat s'han de complir en els centres adequats, públics o concertats de les administracions públiques competents per raó de la matèria i del territori.
L'Administració penitenciària és competent per a l'execució de les mesures privatives de llibertat d'internament en establiment o unitat psiquiàtrica penitenciària.
Quan l'autoritat judicial acordi la imposició d'una mesura de seguretat d'internament en un establiment o unitat psiquiàtrica penitenciària, cal atenir-se al que disposen els articles 183 a 191 del Reglament penitenciari vigent.
El que disposa l'apartat anterior també és aplicable als casos en què el jutge de vigilància penitenciària imposi una mesura de seguretat d'internament a l'empara del que preveu l'article 60 del Codi penal.
En els supòsits en què s'hagi imposat al penat la mesura de llibertat vigilada de compliment posterior a una pena privativa de llibertat, l'Administració penitenciària, abans que finalitzi el compliment de la pena privativa de llibertat i a sol·licitud del jutge de vigilància penitenciària, ha d'elevar a aquest un informe tècnic sobre l'evolució del penat, als efectes que preveu l'article 106, paràgraf 2, del Codi penal.
Aquest informe l'ha d'elaborar la junta de tractament, o l'òrgan autonòmic equivalent, del centre penitenciari en què compleixi condemna el penat, o d'aquell al qual estigui adscrit si està en llibertat condicional.
L'Administració penitenciària, a través dels serveis de gestió de penes i mesures alternatives del lloc on el penat tingui fixada la residència, ha de rebre les resolucions judicials, així com els particulars necessaris, dins del seu àmbit competencial.
No obstant això, en el cas de la pena de localització permanent en establiment penitenciari, llibertat vigilada postpenitenciària i mesures de seguretat privatives de llibertat, si s'escau, aquesta comunicació s'ha de fer a l'establiment penitenciari en què estigui ingressat.
En els casos en què alguna de les penes o mesures que preveu aquest Reial decret siguin imposades per fets relacionats amb la violència de gènere, l'Administració penitenciària ha de coordinar les seves actuacions amb les forces i cossos de seguretat, les oficines d'assistència a les víctimes i la Delegació del Govern per a la Violència de Gènere.
Quan una persona sotmesa a alguna de les penes, mesures o suspensió l'execució de les quals regula aquest Reial decret traslladi la seva residència d'una província a una altra, o a les ciutats de Ceuta i Melilla, els serveis de gestió de penes i mesures alternatives han d'informar el jutjat o tribunal competent.
L'Administració penitenciària pot crear una comissió tècnica de suport i seguiment, conformada pel personal penitenciari que es determini, perquè realitzi funcions de mera informació i suport tècnic als òrgans competents de l'Administració penitenciària, en les tasques d'implementació del sistema d'execució de les penes que desplega aquest Reial decret.
Aquesta comissió ha de tenir la naturalesa jurídica pròpia d'un grup de treball, de conformitat amb el que preveu l'apartat tercer de l'article 40 de la Llei 6/1997, de 14 d'abril, d'organització i funcionament de l'Administració General de l'Estat.
De la comissió tècnica de suport i seguiment a la qual es refereix l'apartat anterior en poden formar part, així mateix, els representants de les entitats públiques o privades que col·laborin en l'execució de les diferents penes i mesures de seguretat.
Queda derogat expressament el Reial decret 515/2005, de 6 de maig, pel qual s'estableixen les circumstàncies d'execució de les penes de treball en benefici de la comunitat i de localització permanent, de determinades mesures de seguretat, així com de la suspensió de l'execució de les penes privatives de llibertat.
Queden derogades totes les normes del mateix rang o inferior en el que contradiguin el que disposa aquest Reial decret o s'hi oposin.
Aquest Reial decret es dicta a l'empara del que disposa l'article 149.1.6a de la Constitució, que atribueix a l'Estat la competència exclusiva per dictar la legislació penitenciària.
S'autoritza els ministres de Justícia, de l'Interior, de Treball i Immigració, de Sanitat, Política Social i Igualtat a dictar, en l'àmbit de les seves respectives competències, totes les disposicions que siguin necessàries per al desplegament i l'execució del que disposa aquest Reial decret.
Aquest Reial decret entra en vigor al cap de vint dies de la publicació en el Butlletí Oficial de l'Estat.