projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
La donació d'aliments és una de les accions que més ajuda a pal·liar els efectes de la pobresa.
Actualment, un 22% de la població de Catalunya viu per sota del llindar de la pobresa.
La donació d'excedents d'aliments té uns beneficis socials, ja que pal·lia la situació de pobresa d'algunes persones i ajuda a enfortir el teixit d'ajuda de proximitat.
També té uns beneficis econòmics i ambientals, perquè redueix el volum de deixalles transportades i tractades en les plantes de gestió de residus, la qual cosa possibilita un estalvi en la gestió de residus de les administracions i en les emissions de productes tòxics derivats del tractament.
Les empreses que donen aliments han vist com millora l'ambient de treball i augmenta l'autoestima del personal propi i el compromís envers l'empresa.
A més, el consumidor en guarda una imatge positiva i valora més el producte que compra.
També té uns beneficis econòmics i ambientals, ja que redueix el volum de residus i la despesa que en causa la gestió, motiva la implantació de processos tecnològics i de gestió per eliminar les causes de l'excedent alimentari i aporta deduccions fiscals per mecenatge.
D'acord amb el Reglament (CE) núm. 178/2002, la donació és una forma de comercialització.
Per tant, l'empresa donadora i l'entitat social que distribueix aliments estan subjectes a les normes sobre seguretat i higiene alimentàries.
Les empreses han de donar aliments que tinguin les mateixes garanties sanitàries que els aliments destinats a la venda.
Alguns aliments molt peribles microbiològicament no convé donar-los si no es conserven i transporten fins a les entitats socials en tot moment a la temperatura adequada: carn i peix frescos no envasats, amanides, menjars amb productes a base d'ou fresc, menjars calents que no són líquids o no tenen un fons líquid (arròs, pasta, carn a la planxa, etc.), aliments exposats al públic en vitrines o bufets.
Abans de lliurar els aliments cal verificar que els envasos estan íntegres i que no s'ha superat la data de caducitat.
Els aliments s'han de transportar ràpidament i a la temperatura reglada:
Els aliments donats han d'anar acompanyats d'un albarà o document de seguiment que faci constar com a mínim les dades següents: nom, adreça i telèfon del donant; data de lliurament; tipus d'aliment i quantitat; nom, adreça i telèfon del distribuïdor; nom, adreça i telèfon de l'entitat social 3 de 3 La donació d'aliments: Preguntes més freqüents destinatària; instruccions de conservació, si cal.
Aquests albarans s'han d'arxivar.
Es poden donar aliments a una entitat social que estigui inscrita en el Registre d'entitats, serveis i establiments socials (RESES) en la tipologia de menjador social o de distribució d'aliments.
La inscripció en el RESES garanteix que l'entitat compleix els requisits de qualitat que estableix la normativa reguladora dels serveis socials a Catalunya.
Registre d'entitats, serveis i establiments de serveis socials (RESES)
El catàleg d'aliments nous mostra els productes d'origen animal i vegetal i altres substàncies subjectes al Reglament d'aliments nous, a partir de la informació subministrada pels Estats membres de la UE.
Es tracta d'una llista no exhaustiva i serveix d'orientació sobre si un producte necessitarà una autorització segons el Reglament dels nous productes alimentaris.
Els països de la UE poden restringir la comercialització d'un producte mitjançant una legislació específica.
Per obtenir informació, les empreses han de dirigir-se a les seves autoritats nacionals.
En alguns casos, mostra informació sobre la història de l'ús de complements i ingredients alimentaris utilitzats exclusivament en complements alimentaris als països de la UE.
Si els aliments i/o ingredients alimentaris s'utilitzessin exclusivament en complements alimentaris, els nous usos d'altres aliments requereixen l'autorització d'acord amb el Reglament dels nous aliments.
La Comissió modifica el catàleg a mesura que els països de la UE envien nova informació.
Les empreses presenten informació a les autoritats nacionals del país de la UE corresponent per tal de verificar, per exemple, la història del consum significatiu d'un aliment o ingredient alimentari abans del 15 de maig de 1997 a la UE.
Cada aliment va acompanyat d'una icona que indica el seu estat.
El significat d'aquestes icones és:
Aquest producte es trobava al mercat com a aliment o ingredient alimentari i es va consumir significativament abans del 15 de maig de 1997.
Així, el seu accés al mercat no està subjecte al Reglament (CE) núm. 258/97 dels nous productes alimentaris.
No obstant això, altres legislacions específiques poden restringir la comercialització d'aquest producte com a ingredient alimentari o alimentari en alguns estats membres.
Per tant, es recomana consultar amb les autoritats nacionals competents.
Segons la informació disponible per a les autoritats competents dels Estats membres, aquest producte només es va utilitzar com a suplements alimentaris o en suplements alimentaris abans del 15 de maig de 1997.
Qualsevol altre ús alimentari d'aquest producte ha d'estar autoritzat segons el Reglament dels nous aliments.
Segons la informació disponible per a les autoritats competents dels estats membres, aquest producte no s'utilitzava com a aliment ni ingredient abans del 15 de maig de 1997.
Per tant, abans que es pugui posar al mercat a la UE com a ingredient alimentari o alimentari, una avaluació de la seguretat requereix la regulació dels nous aliments.
S'entén com Aliment nou tot aliment que no hagi estat utilitzat en una mesura important per al consum humà a la Unió abans del 15 de maig de 1997, amb independència de les dates d'adhesió dels estats membres a la Unió.
Un aliment nou pot ser un aliment recentment desenvolupat, innovador, alimentari produït amb noves tecnologies i processos de producció, així com aliments que tradicionalment es mengen fora de la UE.
Alguns exemples d'aliments nous inclouen noves fonts de vitamina K (menaquinona) o extractes d'aliments existents (oli de Krill Antàrtic ric en fosfolípids d'Euphausia superba), productes agrícoles procedents de països tercers (llavors de chia, suc de fruita de noni) o aliments derivats de nova producció. processos (aliments tractats amb UV) (llet, pa, bolets i llevat).
Els aliments nous a la Unió Europea han de ser:
És necessària l'autorització prèvia al mercat d'un aliment nou a partir d'una avaluació d'acord amb els principis anteriors.
Les al·lèrgies i intoleràncies són reaccions adverses als aliments atribuïdes a la ingesta, el contacte o la inhalació d'un aliment o algun dels seus components.
Document en català i en castellà
Elevat nivell de gluten en una salsa dolça ecològica etiquetada com a producte sense gluten, elaborada a Països Baixos
Presència de diferents al·lèrgens no declarats en l'etiquetatge d'un còctel de fruits secs amb galetes
Retirada del mercat de galetes ecològiques per presència de sulfits no declarats en l'etiquetatge.
Els productes afectats són Proteïna FORTIA Whey Isolada Neutro, Proteïna FORTIA Whey Concentrada Capuchino, F-GAIN 50/20 FORTIA Vainilla i F-GAIN 50/20 FORTIA Fresa, en envasos de 400 g, 900 g, 1.800 g i 3.000 g.
L'estratègia d'intervenció pública en seguretat alimentària requereix disposar de la informació sobre els coneixements, els hàbits, les aptituds i el nivell de confiança de la ciutadania i els operadors econòmics en aquesta matèria.
Aquesta informació s'obté mitjançant estudis de recerca sociològica, que utilitzen diferents metodologies ―com ara reunions de grup ( focus group ), enquestes telefòniques i entrevistes personals― i que permeten disposar d'informació del grau de coneixement dels diferents temes que afecten la seguretat alimentària.
El Baròmetre de la seguretat alimentària a Catalunya és un programa d'anàlisi sociològica iniciat el 2011.
Es porta a terme mitjançant una metodologia d'enquestes i està orientat a la recollida de dades qualitatives i quantitatives.
Té com a finalitat fer un seguiment periòdic de la seguretat alimentària així com extreure conclusions per orientar les estratègies i actuacions necessàries per induir millores en relació amb la percepció, els coneixements i els hàbits de la ciutadania catalana en seguretat alimentària.
L'enquesta sobre coneixements i pràctiques de seguretat alimentària al canal de la restauració a Catalunya és un programa de recollida d'informació i d'anàlisi que es porta a terme mitjançant una metodologia d'enquestes.
Té com a finalitat fer un seguiment periòdic de la seguretat alimentària i extreure conclusions per orientar les estratègies i les actuacions necessàries per induir millores en relació amb els coneixements i les pràctiques de seguretat alimentària en el sector de la restauració, que inclou tant bars com restaurants.
Els estudis de percepció són estudis sociològics basats en metodologies de reunions de grup i entrevistes personals que no tenen caràcter periòdic i que es porten a terme per analitzar en profunditat determinades qüestions sobre les quals es detecta la necessitat de fer una anàlisi específica.
Consulta els estudis de percepció
El passat 28 de novembre L'ACSA va organitzar el VIII Workshop d'avaluació del risc a la cadena alimentària: Resistències microbianes, abordatge comú de la situació a Catalunya amb més de 60 assistents.
30 ponents representants de diversos sectors van posar en comú les dades que disposen sobre les bioresistències per tal de fer un abordatge comú.
L'Autoritat Europea de Seguretat Alimentària (EFSA) va crear una base de dades completa sobre el consum d'aliments (The Comprehensive Food Consumption Database).
Aquesta base de dades és una font d'informació sobre el consum d'aliments a tota la Unió Europea (UE).
Conté dades detallades de diversos països de la UE.
La base de dades té un paper clau en l'avaluació dels riscos relacionats amb possibles perills en els aliments a la UE i permet estimar l'exposició dels consumidors a aquests perills, un pas fonamental en el treball d'avaluació de riscos de l'EFSA.
La base de dades també és rellevant per a altres camps del treball de l'EFSA, com ara l'avaluació de la ingesta de nutrients de la població de la UE.
L'EFSA utilitza el sistema de classificació d'aliments FoodEx2 per classificar els aliments i begudes inclosos a la base de dades.
(Un sistema normalitzat per classificar i descriure els aliments facilita la comparació de dades de diferents fonts i la realització de tipus d'anàlisi de dades més detallats).
Les estadístiques de resum de la base de dades permeten un cribratge ràpid d'exposició crònica i aguda a substàncies i organismes que es poden trobar a la cadena alimentària.
A la base de dades, les enquestes dietètiques i les dades de consum d'aliments es divideixen per categories.
Aquests inclouen: edat, des de nadons fins a adults de 75 anys o més; grup d'aliments (més de 2.500) i tipus de consum, que abasta tant el consum regular com l'alt consum, permetent adaptar els càlculs a cada categoria de consumidors.
Aquestes estadístiques de consum d'aliments s'emmagatzemen i es presenten al magatzem de dades de l'EFSA ( https://www.efsa.europa.eu/en/microstrategy/food-consumption-survey ).
Les al·lèrgies i intoleràncies són reaccions adverses als aliments atribuïdes a la ingesta, el contacte o la inhalació d'un aliment o algun dels seus components.
La Federació Espanyola d'Indústries d'Alimentació i Begudes (FIAB) recomana l'expressió "pot contenir [al·lergen]".
Es reforça millorant la informació al consumidor i fomentant la implicació dels gremis d'alimentació i restauració
Els productes afectats són la tauleta de xocolata negra CHOKLAD MÖRK 60%, i la tauleta de xocolata negra CHOKLAD MÖRK 70%, Pes 100g.
S'ha reprès l'estudi de seguiment amb la determinació analítica de les concentracions de dibenzodioxines policlorades (PCDD) i dibenzofurans
policlorats (PCDF) i bifenils policlorats (PCB) en espècies de peix i marisc àmpliament consumides per la població de Catalunya, atès que són el grup d'aliments que més n'aporten a la ingesta total.
Les dades s'han utilitzat per avaluar-ne novament la ingesta i establir possibles tendències temporals en els riscos per a la salut d'aquesta ingesta.
S'han utilitzat mostres de peix agafades en 2012.
Atès les característiques químiques d'aquests compostos, les espècies més contaminades són les de peix blau.
Les dioxines i els furans no causen problemes de salut immediats, però l'exposició prolongada permet que se n'acumulin a l'organisme i s'assoleixin concentracions altes que poden provocar efectes tòxics en la reproducció, el desenvolupament i el sistema immunitari.
S'ha demostrat que les mescles de PCB (similars a les dioxines i no similars a les dioxines) produeixen efectes endocrins, immunitaris i cancerígens en animals adults i, a dosis més baixes, efectes en el desenvolupament cerebral del fetus.
Retirada del mercat de galetes ecològiques per presència de sulfits no declarats en l'etiquetatge.
Aquests productes han estat objecte d'alerta en el Sistema Coordinat d'Intercanvi Ràpid d'Informació.
La retirada del mercat i/o etiquetatge corresponent serà supervisada per les autoritats competents.
Com a mesura de precaució es recomana a aquells consumidors al·lèrgics o intolerants als sulfits que poguessin tenir el producte anteriorment esmentat en les seves llars que s'abstinguin de consumir-lo.
Així mateix, s'indica que el consum d'aquests productes no comporta cap risc per a la resta de consumidors.
Presència de diferents al·lèrgens no declarats en l'etiquetatge d'un còctel de fruits secs amb galetes
L'Associació de celíacs d'Aragó ha notificat a través del Sistema Coordinat d'Intercanvi Ràpid d'Informació (SCIRI) la presència de diferents al·lèrgens no declarats en l'etiquetatge d'un còctel de fruits secs amb galetes, el qual es va etiquetar com a producte sense gluten.
Dades del producte: Còctel de fruits secs amb galetes
Lot afectat: tots els lots entre el L25 i el L280, ambdós inclosos.
Data consum preferent: 9 mesos després de la fabricació del primer lot (25/1/2017) i del darrer lot (9/10/2017).
El producte ha estat distribuït a establiments de les comunitats autònomes d'Andalusia, Aragó, València, Castella i Lleó, Catalunya, Cantàbria, La Rioja, Madrid, Múrcia, Navarra i País Basc.
L'empresa distribuïdora s'ha compromès a la retirada del producte dels establiments als quals ha estat distribuït.
Es recomana a aquells consumidors al·lèrgics a cereals amb gluten, llet, soia, ou i sèsam que no consumeixin el producte esmentat, ja que per error aquests al·lèrgens no s'han mencionat en l'etiquetatge del producte.
Aquest producte és objecte d'alerta en el Sistema Coordinat d'Intercanvi Ràpid d'Informació.
Elevat nivell de gluten en una salsa dolça ecològica etiquetada com a producte sense gluten, elaborada a Països Baixos
Les autoritats sanitàries de Països Baixos han notificat a través del Sistema Coordinat d'Intercanvi Ràpid d'Informació (SCIRI) un elevat nivell de Gluten en una salsa dolça ecològica que es va etiquetar com a producte sense gluten, elaborada a Països Baixos
El producte ha estat distribuït a establiments de les comunitats autònomes Catalunya, Madrid i Canàries.
Es recomana a aquells consumidors intolerants a cereals amb gluten que no el consumeixin.
Aquest producte és objecte d'alerta en el Sistema Coordinat d'Intercanvi Ràpid d'Informació.
La Comissió Europea ha publicat el Reglament d'Execució (UE) 2020/206 de la Comissió de 14 de febrer de 2020 pel qual s'autoritza la comercialització de polpa, suc de polpa i suc concentrat de polpa de Theobroma cacao L. com a aliment tradicional d'un tercer país d'acord a l'Reglament (UE) 2015/2283 de Parlament Europeu i de Consell i es modifica el Reglament d'Execució (UE) 2017/2470.
Mitjançant aquesta norma s'autoritza la comercialització a la Unió de polpa, suc de polpa i suc concentrat de polpa de Theobroma cacao L. i s'actualitza la llista de la Unió d'aliments nous.
A les especificacions es descriu l'aliment nou i s'estableixen les característiques de composició i criteris microbiològics.
Les dades presentades pels sol·licitants han demostrat que la polpa, el suc de polpa i el suc concentrat de polpa de Theobroma cacao L. compten amb un historial d'ús alimentari segur al Brasil.
La Comissió no ha rebut cap objecció de seguretat degudament motivada sobre la comercialització a la Unió d'aquest aliment per part dels Estats membres ni de l'autoritat.
Riscos emergents en els productes del mar
Consulteu més informació i descarregueu les presentacions de la jornada
Els objectius dels tallers d'avaluació del risc són proporcionar eines per a les persones que treballen en l'àmbit de la seguretat alimentària per a que participin, organitzin i desenvolupin tasques d'avaluació del risc aplicades a problemes concrets, i els ajudi en la tasca de comunicació i gestió del risc.
Institut d'Estudis Catalans · Sala Prat de la Riba
La norma preveu el marc aplicable per adoptar les mesures per evitar la contaminació transfronterera derivada del cultiu d'OMG als estats membres veïns en els quals estigui prohibit el cultiu d'aquests OMG.
En data 18 d'abril de 2017 s'ha publicat al BOE núm. 92 el Reial decret 364/2017, de 17 d'abril, pel qual es modifica el Reglament general per al desenvolupament i l'execució de la Llei 9/2003, de 25 d'abril, per la qual s'estableix el règim jurídic de la utilització confinada, l'alliberament voluntari i la comercialització d'organismes modificats genèticament, aprovat mitjançant el Reial decret 178/2004, de 30 de gener.
Aquest Reial decret, que entra en vigor el 19 d'abril, amb efectes des del dia 3 d'abril de 2017, incorpora al nostre ordenament jurídic les obligacions de l'apartat 1 de l'article 1 de la Directiva (UE) 2015/412 del Parlament Europeu i del Consell, d'11 de març de 2015, per la qual es modifica la Directiva 2001/18/CE.
El cultiu d'OMG a la Unió Europea està regulat per la Directiva 2001/18/CE i pel Reglament núm. 1829/2003.
L'any 2015 es va modificar la Directiva 2001/18/CE, mitjançant la Directiva 2015/412, a fi d'atorgar als estats membres més flexibilitat per decidir si desitgen o no conrear OMG en el seu territori, sense afectar l'avaluació dels riscos que preveu el sistema d'autorització dels OMG de la Unió Europea.
I afegeix, com a nou requisit, que a partir de 3 d'abril de 2017, els estats membres en què es conreïn OMG han d'adoptar mesures adequades en les zones frontereres del seu territori per tal d'evitar una possible contaminació transfronterera als estats membres veïns en els quals estigui prohibit el cultiu d'aquests OMG, llevat que aquestes mesures siguin innecessàries a causa d'unes condicions geogràfiques específiques.
Aquestes mesures s'han de comunicar a la Comissió.
L'objectiu d'aquesta nova norma és establir el marc legal per adoptar les mesures adequades per evitar la contaminació transfronterera derivada del cultiu d'OMG als nostres països veïns en els quals pugui estar prohibit el cultiu d'aquests OMG, tal com preveia la Directiva (UE) 2015/412.
A data 30 de març de 2017, els països de la Unió Europea que han sol·licitat a la Comissió Europea la restricció per al cultiu de diferents OMG en el seu territori són: Àustria, la Regió de Valònia, (Bèlgica), Bulgària, Croàcia, Xipre, Dinamarca, França, Alemanya, Grècia, Hongria, Itàlia, Letònia, Lituània, Luxemburg, Malta, els Països Baixos, Polònia, Eslovènia, Irlanda del Nord, Gal·les i Escòcia (el Regne Unit).
L'EFSA reforça l'avaluació de riscos d'aquestes plantes
L'Autoritat Europea de Seguretat Alimentària (EFSA) ha publicat, en data 22 de juny de 2017, una guia complementària sobre avaluació de l'al·lergenicitat de les plantes modificades genèticament
Aquesta guia considera nous avenços científics i normatius, que complementen les recomanacions de les guies i normatives existents sobre avaluació de riscs dels vegetals modificats genèticament.
Concretament, tracta les reaccions immunitàries adverses als aliments no mitjançades per anticossos IgE, les proves de digestibilitat proteica in vitro i l'avaluació d'al·lergenicitat endògena.
Les reaccions immunitàries adverses als aliments no mitjançades per anticossos IgE inclouen una àmplia gamma de malalties, que tenen lloc principalment durant la infància.
La malaltia celíaca és actualment la millor caracteritzada i, per tant, l'única d'aquest tipus coberta a la guia, que proporciona consells específics sobre com avaluar el risc que representen les noves proteïnes expressades en vegetals modificats genèticament pel que fa al potencial que tenen per causar malaltia celíaca.
Les proves in vitro de digestibilitat proteica proporcionen informació sobre com es comporta una proteïna de nova creació en un vegetal modificat genèticament durant la digestió, informació que suposa una part important de l'avaluació general de la seguretat d'aquests vegetals.
Amb relació a aquest tema, l'EFSA considera que es requereix més recerca per poder proporcionar més recomanacions.
La guia indica millores sobre l'aplicació de les proves de digestió in vitro actuals, i proposa avaluar-ne el valor afegit durant un període transitori de dos anys.
L'avaluació d'al·lergenicitat endògena serveix per garantir que la modificació genètica no afecta negativament els nivells d'al·lèrgens existents en vegetals modificats genèticament en comparació de la seva contrapartida convencional.
La guia proporciona més informació detallada sobre com es pot avaluar l'al·lergenicitat endògena i proporciona informació sobre: a ) cultius rellevants sotmesos a aquesta anàlisi; b ) al·lèrgens rellevants que s'han de quantificar; c ) metodologia que s'utilitzarà per a la quantificació, i d ) principis que cal seguir per interpretar dades i consideracions d'avaluació de riscos.
Un producte no es considera un aliment nou, si s'ha utilitzat comercialment per al consum humà en un grau significatiu dins de la Unió Europea abans del 15 de maig de 1997, data en la qual es va adoptar el Reglament sobre aliments nous.
L'operador econòmic que vol comercialitzar un aliment a la Unió Europea que no és àmpliament conegut és el responsable d'aportar les dades que demostrin la història de consum de l'aliment abans de 1997.
En cas de dubte presentarà una sol·licitud de consulta a l'autoritat competent de l'Estat Membre (A Espanya l'autoritat competent és l'Agència Espanyola de Seguretat Alimentària i Nutrició (AESAN)) que ho verificarà d'acord al Reglament d'Execució (UE) 2018/456.
Per saber la història de consum d'un aliment es pot utilitzar el catàleg d'aliments nous que al no ser una llista exhaustiva i altres fonts d'informació.
Finalment, si es confirma la condició d'aliment nou d'un producte, l'operador econòmic haurà de sol·licitar l'autorització d'aliment nou a la Comissió Europea.
La Comissió sol·licitarà una avaluació de seguretat a l'EFSA.
S'autoritza la seva comercialització com a aliment nou
S'ha publicat el Reglament d'Execució (UE) 2020/500 de la Comissió de 6 d'abril de 2020 pel qual s'autoritza la comercialització de pols de llavors de chía ( Salvia hispanica ) parcialment desgreixada com a aliment nou d'acord amb el Reglament (UE) 2015/2283 de el Parlament Europeu i de Consell i es modifica el Reglament d'Execució (UE) 2017/2470 de la Comissió.
Mitjançant aquesta norma s'autoritza la pols de llavors de chía ( Salvia hispanica ) parcialment desgreixada, obtinguda mitjançant el premsat i la mòlta de llavors de Salvia hispanica L. Senceres, com a aliment nou.
El seu ús està autoritzat en els següents aliments en diferents condicions d'ús en funció tipus de pols:
Pols amb alt contingut en fibra
No s'ha autoritzat l'ús de pols de llavors de chía en pastes alimentàries en absència d'informació sobre la possible formació d'acrilamida quan són sotmeses a altes temperatures (superiors a 120oC).