projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Direcció de projecte: Direcció General de Qualitat Ambiental i Canvi Climàtic
Segons el Decret 227/2016, de 2 d'agost, correspon a la Direcció General de Qualitat Ambiental i Canvi Climàtic ordenar, instal·lar i fer el manteniment de la Xarxa de Vigilància i Previsió de la Contaminació Atmosfèrica de Catalunya (XVPCA).
La xarxa va ser creada per la Llei 22/1983, de 21 de novembre, de protecció de l'ambient atmosfèric i es defineix a l'Ordre de 20 de juny de 1986.
El Decret 322/1987, de desplegament de la Llei de protecció de l'ambient atmosfèric també en desenvolupa certs aspectes, referents a l'estructura i el funcionament.
Així mateix, la Xarxa és l'eina per dur a terme la determinació de la presència de diferents contaminants en aire així com la seva evolució en el temps i en el territori.
La Subdirecció General de Prevenció i Control de la Contaminació Atmosfèrica és l'organisme responsable d'avaluar la qualitat de l'aire a Catalunya, tasca que es realitza especialment amb la XVPCA.
Inicialment les estacions de la XVPCA es trobaven als anomenats "hot spots", és a dir, als punts on a priori caldria esperar la màxima concentració de contaminants.
Però els canvis normatius i la necessitat d'avaluar la població exposada als nivells de contaminació en cas de superar les concentracions admissibles van fer necessari mesurar també en altres tipus d'entorns, especialment els que són representatius de l'exposició de la població en general.
També l'aparició de nous contaminants va contribuir a ubicar punts de mesurament en entorns rurals que no tenien influència directa de les emissions urbanes ni industrials.
Aquesta actuació ha consistit en ubicar una estació de mesura de contaminació atmosfèrica a l'Observatori Fabra per disposar d'un punt de mesurament anomenat de fons molt a prop de Barcelona que permeti establir quins són els nivells mínims de contaminació a la zona, és a dir, enregistrar dades de contaminació sense cap interferència de l'entorn immediat.
El fet que ha permès conèixer el comportament en vertical dels principals contaminants al costat de la principal conurbació del país.
Això és important perquè fins ara teníem informació en superfície (totes les estacions són a poca altitud) i, per tant, que reflectien el comportament de les capes més baixes de l'atmosfera.
En canvi, l'altitud de l'Observatori ha permès enregistrar i estudiar amb detall la dinàmica a una altitud sensiblement superior a l'habitual.
A partir d'aquí es pot detectar millor quan la capa de mescla aconsegueix superar la serra de Collserola (fet important per a la situació de contaminació en determinats episodis), com de diferents són els nivells per sobre de la capa de mescla, per sobre de la base d'una inversió, a la capa residual nocturna, etc.
Necessitat d'obtenir mesures de punts fora de les principals àrees de població per tal de conèixer algunes de les dinàmiques que governen els processos de transport, dispersió i transformació dels contaminants.
Direcció de projecte: Direcció General de Transports i Mobilitat
Període: gener a desembre de 2018
L'Observatori del Transport de Catalunya neix com a conseqüència dels objectius establerts a les Directrius nacionals de mobilitat de Catalunya aprovades mitjançant el Decret 362/2006, que estableixen la necessitat d'aprofundir en el coneixement del transport i la mobilitat a Catalunya, d'acord amb el que determina el Llibre blanc del transport de la Unió Europea.
Donar a conèixer la situació i evolució dels costos del transport per carretera a Catalunya i assessorar amb criteris de sostenibilitat als diferents sectors implicats en l'activitat del transport i la mobilitat a la xarxa viària.
Establir una cooperació amb els diferents òrgans del Departament de Territori i Sostenibilitat i amb la resta de departaments de la Generalitat de Catalunya, així com amb la resta d'administracions, i amb els operadors dels diferents modes de transport i amb les diverses associacions i entitats implicades i compromeses en el desenvolupament sostenible del sistema de transports.
A les següents imatges apareixen algunes pantalles del programari que analitzaria els costos del transport de viatgers i que és la peça d'anàlisi d'aquest Observatori i que té totes aquestes components.
Temàtics de territori i mobilitat:
Direcció de projecte: Direcció General d'Infraestructures de Mobilitat
Període: setembre 2018 – desembre 2019
Es tracta d'un sistema de seguiment del trànsit amb quatre càmeres lectores de matrícules que, gràcies a disposar d'una alta resolució i un sistema d'il·luminadors de leds infrarojos, permeten captar la matrícula dels vehicles a altes velocitats, amb trànsit dens i en condicions de llum desfavorables.
Identificar automàticament i unívoca els vehicles que passen per cadascuna de les càmeres per tal d'analitzar els seus recorreguts i poder fer anàlisis de mobilitat viària, la qual cosa facilita obtenir els volums de trànsit diari en els diferents punts d'anàlisi així com en els diferents itineraris i distingir entre un dia feiner i un dia festiu.
Fins al moment s'ha redactat un estudi de mobilitat a la ronda sud de Granollers, però aquest sistema de captació de dades de trànsit s'utilitzarà en futurs estudis de mobilitat que vulgui dur a terme la DGIM.
El Llibre Verd va ser un encàrrec del Departament de Política Territorial i Obres Públiques juntament amb els departaments d'Agricultura, Alimentació i Acció Rural i Medi Ambient i Habitatge al CIIRC (Centre Internacional d'Investigació dels Recursos Costaners).
Es tracta d'un estudi que caracteritza l'estat de la zona costanera de Catalunya i que servirà com a referència base per a la planificació i la gestió costanera, així com per a la redacció de qualsevol projecte a realitzar en aquesta zona.
Fins ara la informació s'obtenia a partir de diferents mètodes d'anàlisi, depenent de l'ús que es pretenia fer a posteriori.
En canvi amb aquest estudi el mètode emprat és sempre el mateix, de manera que la informació obtinguda pot ser utilitzada per a qualsevol finalitat, ja que no està esbiaixada d'entrada.
La informació generada (figura A) permetrà a la vegada generar indicadors de l'estat de la zona costanera (figura B), així com establir recomanacions dels usos a promoure.
La zona costanera abasta, pel costat mar, la zona més activa pel perfil de platja i àrees limítrofes en funció de la informació batimètrica i granulomètrica disponible (arribant sempre que sigui possible fins a la zona de plataforma d'interès per a activitats de pesca i aqüicultura).
A partir d'aquí es podrà, en el cas d'existència de problemes, recomanar el tipus de solucions o gestió dels usos a implementar.
Figura A. Taxes d'evolució mitjana de la línia de costa per platges en el tram port de Salou - port de Cambrils
Figura B. Evolució de la línia de costa en el tram port de Salou – port de Cambrils
Aquestes dues iniciatives parteixen de diferents actors: la primera fou impulsada pels ajuntaments d'Hèlsinki i de Turku (Finlàndia) el juny de 2007, mentre que la segona nasqué de la reunió ministerial de la Comissió d'Hèlsinki per a la Protecció del Medi Ambient Marí Bàltic (HelCom) tinguda a Cracòvia (Polònia) a final de 2007.
Baltic Sea Challenge ha aconseguit aglutinar, fins a setembre de 2009, i entre d'altres, seixanta ciutats finlandeses, setze d'estrangeres (per exemple, Estocolm (Suècia), Tallinn (Estònia), Riga (Letònia), Sopot, Elbląg (Polònia), Kronstadt (Rússia), etc.), vuit universitats i disset companyies de transport marítim.
L'objectiu principal del Projecte és la millora ambiental del Bàltic, sobretot pel que fa a l'eutrofització que hi provoquen els abocaments urbans, el poblament dispers, el trànsit i la producció industrial i energètica d'una conca que comprèn catorze països i noranta milions d'habitants.
Més concretament, Baltic Sea Challenge aspira a:
De la seva banda, d'aquí fins a 2021, Baltic Sea Action Plan vol:
L'Institut d'Estudis Territorials (IET) inicià l'any 2010 una sèrie de "Làmines d'informació territorial (LIT)".
Les LIT ofereixen informació sobre aspectes actuals de base territorial amb especial atenció a l'àmbit de Catalunya.
Més enllà del seu valor informatiu, les làmines pretenen mostrar diferents formes d'analitzar, representar i transmetre grans quantitats d'informació de forma gràfica i sintètica.
En un moment en què els destinataris/àries de la informació necessiten disposar d'inputs ràpids, senzills, fàcilment identificables i amb diversos nivells de lectura, les LIT es conceben com "píndoles de coneixement" sobre una temàtica concreta.
Des del seu inici, l'abril de 2010, s'han publicat un total de divuit làmines.
Les Làmines d'informació territorial es poden trobar en l'apartat 'publicacions' del web de l'Institut d'Estudis Territorials [URL], i estan concebudes per ser vistes en pantalla o per ser impreses en DIN-A3
Per saber-ne més: Institut d'Estudis Territorials
L'Institut de Geomàtica premiat per la ciutat de Castelldefels
El proppassat 29 d'abril, l'Institut de Geomàtica (IG) va rebre el Premi Especial 2011 de la Ciutat de Castelldefels.
Els premis Ciutat de Castelldefels reconeixen la tasca d'aquelles persones que han treballat per la llibertat, la igualtat, la solidaritat, el progrés o el civisme, tant a Castelldefels com arreu del món.
Segons els portaveus de l'Ajuntament, els premis "han recaigut enguany en entitats o persones físiques del municipi, les quals comparteixen una dilatada dedicació en les seves respectives activitats socials i laborals".
L'Institut i l'Ajuntament de Castelldefels tenen una llarga història de cooperació en activitats relacionades amb la formació de persones, amb la divulgació de la ciència i la innovació tecnològica i en petits projectes d'aplicacions innovadores que contribueixen a una millor gestió del territori.
Aquestes col·laboracions, per tant, segueixen la missió de l'IG i els seus objectius fonamentals que inclouen la cooperació amb l'empresa i els ens que gestionen el territori, i l'impuls de les disciplines geomàtiques en els àmbits tècnics que li són propis.
Al mateix temps, l'IG ha arribat a ser la casa o la referència professional per a molta gent que viu o es forma a la ciutat i el seu entorn.
La ciutat de Castelldefels, la seva ciutadania i l'Institut de Geomàtica comparteixen la visió de tirar endavant la comunitat i la societat mitjançant la innovació tecnològica i la seva difusió i divulgació.
L'IG voldria expressar el seu agraïment més sincer pel reconeixement que rep amb el premi especial.
Confirma que les col·laboracions encaminades han estat beneficioses i anima a reforçar-les i aprofundir-les.
És un honor molt particular per l'Institut i pels seus membres trobar-se enmig del grup il·lustre que rep aquests premis Ciutat de Castelldefels 2011:
Podeu veure també la notícia publicada al número de juny a El Castell ( http://www.castelldefels.org/es/publicacionspdf.asp? id=3 ).
Per saber-ne més: Montserrat Prat
Dins el marc del projecte SISPYR (finançat pel programa POCTEFA 2007-2013), el Sistema d'Informació Sísmica del Pirineu i l'Institut Geològic de Catalunya (IGC), en col·laboració amb el Bureau de Recherches Géologiques et Minières (BRGM) i altres organismes, han desenvolupat un sistema de generació i publicació de mapes del moviment sísmic del sòl de manera automàtica, pocs minuts després de produir-se un terratrèmol en alguna zona del Pirineu, des del golf de Biscaia fins al golf de Lleó i d'ambdós costats de la frontera hispanofrancesa.
Aquest mapa proporciona informació ràpida sobre com s'ha percebut un terratrèmol immediatament després de produir-se.
Incorpora les dades d'una cinquantena d'estacions sísmiques pertanyents als diferents organismes que fan el seguiment sísmic tant a França com a Espanya: Observatoire Midi Pyrenées (OMP) de Tolosa; Instituto Geográfico Nacional (IGN) de Madrid, BRGM i IGC.
Aquestes dades són enviades en temps real i processades automàticament en un servidor especialitzat ubicat a l'IGC.
S'incorporen també les dades de percepció del moviment per la població, corresponent a les respostes enviades via web a l'IGN, IGC i al Bureau Central Sismologique Français (BCSF).
L'actualització d'aquestes dades cada cert temps permet tenir al cap d'unes hores una visió molt completa de les sacsejades percebudes.
Aquesta informació és de gran utilitat per les proteccions civils, gestores de les emergències sísmiques de totes les zones transfrontereres implicades, així com per al públic en general, que pot rebre informació ràpida i acurada de la distribució de les zones més afectades pel terratrèmol.
Els mapes es publiquen al web del projecte www.sispyr.eu i s'hi pot accedir des dels webs dels participants, entre altres del web de l'IGC: www.igc.cat.
Es mostren diferents continguts i formats de mapes i és possible baixar els arxius amb totes les informacions també en diferents formats.
El servei ja està en funcionament i conté ja informacions de sismes del Pirineu central francès, produits des de finals de l'any 2012.
El Consell Europeu de Recerca (ERC) ha atorgat al professor Eugenio Oñate una beca Advanced Grant, dins el Programa IDEAS del 7è Programa marc de la Unió Europea.
Aquesta iniciativa, que té dos anys d'història, finança investigadors europeus d'excel·lència perquè desenvolupin un projecte pioner, d'alt risc i que pugui produir resultats d'alt impacte en qualsevol camp de la ciència, l'enginyeria i l'erudició.
El professor Oñate és el director del Centre Internacional de Mètodes Numèrics en Enginyeria (CIMNE) i catedràtic de càlcul d'estructures a l'Escola d'Enginyers de Camins de la UPC.
És també un dels especialistes mundials més reconeguts en l'àmbit dels mètodes numèrics aplicats a problemes d'enginyeria.
Els Advanced Grants, que avaluen projectes innovadors a títol individual, té en compte tres criteris: la idea, el currículum de l'investigador i el seu entorn acadèmic i de recerca.
La beca atorgada en aquest cas és de 2,5 MEUR, que hauran de servir per dur a terme, durant cinc anys, al CIMNE de la UPC, el Projecte New Computational Methods for Predicting the Safety of Constructions to Water Hazards Accounting for Fluid-Soil-Structure Interactions (SAFECON), que desenvoluparà nous mètodes numèrics per resoldre problemes de seguretat i riscos de les infraestructures per culpa de l'aigua: per exemple, el càlcul de l'estabilitat d'estructures –ponts, edificis, etc.– sota un corrent d'aigua produït per una inundació o un tsunami; l'anàlisi d'estructures marines o de dics portuaris sotmesos a grans onades; o l'estudi de la seguretat de la coronació d'una presa en situacions de sobreeiximent.
Redactat per: Marga Torre i Pere-Andreu Ubach
Per saber-ne més: Pere-Andreu Ubach
Sistemes de suport a la construcció d'infraestructures.
L' Institut Geològic de Catalunya (IGC) incorpora l'OBSEA per l'obtenció de dades de sismes.
Arran de l'acord de col·laboració entre la UPC i l'IGC, al juny de 2012 es va instal·lar un sismòmetre marí connectat al'observatori OBSEA.
Les dades generades pel sismòmetre són rebudes de manera permanent per l'IGC via Internet, complementant així la seva xarxa terrestre de sensors.
De la informació recollida pel sismòmetre, en una de les imatges es pot comprovar el registre d'un sisme de 2.2 graus a la escala de Richter que es va produir el passat 13 de juliol, amb epicentre a Sant Pere de Ribes (Garraf).
L'Observatori Submarí Expansible (OBSEA, www.obsea.es ), primer observatori submarí cablejat de l'Estat espanyol i dels pocs a Europa, va ser instal·lat l'any 2009 pel grup de recerca SARTI de la Universitat Politècnica de Catalunya, a una distància de 4 km de la costa de Vilanova i la Geltrú (lat.
Està connectat, mitjançant un cable mixt de fibra òptica i energia, a l'estació de terra, ubicada al Centre Tecnològic de Vilanova i la Geltrú.
Què entenem per espais fluvials?
Segons un concepte ampli, l'espai fluvial no està només format per aquelles zones ocupades normalment per les aigües sinó pel conjunt d'espais que, encara que molt ocasionalment, es poden ocupar durant episodis extraordinaris d'avingudes o fruit de processos naturals morfològics.
A més, hem de tenir en compte que, al llarg de la història, els rius no són elements estàtics, i en avingudes o inundacions, els rius tendeixen a ocupar el seu espai natural original.
Les avingudes són fenòmens naturals que no es poden evitar.
Així doncs, cal conèixer el seu comportament per evitar-ne els efectes negatius, mantenint els positius – recàrrega d'aqüífers, naturalització hidrològica, fertilització de conreus, etc.-
Delimitar les zones inundables i evitar-ne futurs usos incompatibles, així com establir mesures per reduir i gestionar el risc en zones urbanes ja consolidades han de ser pràctiques compatibles amb la conservació i la recuperació ambiental per prevenir els danys causats per les inundacions, així com preservar els ecosistemes associats a aquestes zones.
Que s'articula mitjançant tres fases i està transposada pel Reial decret 903/2010.
Altres normatives sobre inundacions i espais fluvials
Mapes de perillositat i de risc d'inundació
Elaborats per L'ACA en trams d'àrees de risc potencial significatiu d'inundacions (ARPSI) i en un total de prop de 1.800 km.
Contenen: pel que fa als cursos fluvials, la seva extensió i calat, i si es vol també cabals i velocitats per a tres escenaris de probabilitat; pel que fa a les costes, el règim d'onatge i les marees; i del domini públic marítim i terrestre (DPMT), ribera del mar i zona de servitud de protecció.
En què es combinen informacions de perill i vulnerabilitat.
Planificació d'espais fluvials (PEF)
En aquest cas, la metodologia general per a treballs de planificació d'espais fluvials (PEF) segueix el flux següent:
En la web de l'ACA es pot consultar tota la informació disponible sobre la matèria.
Observació territorial, ambiental i climatològica.
Observació dinàmica, Observació territorial, ambiental i climatològica.
Observació i recopilació de dades històriques en relació a paràmetres hidrològics, Previsió.
En aquests vint anys els CIIRC ha contribuït a resoldre conflictes costaners como ara:
Els models s'alimenten amb les dades que diferents sensors capten:
S'han refinat molt models numèrics per arribar a alguns que tenen en compte la penetració (reflexió + difracció) a l'interior d'un port, per exemple per predir l'agitació que pot afectar a l'operativa portuària: aplicat al port de Blanes el model SWASH.
En aquesta mateixa línia s'han fet models híbrids –numèrics i físics – per simular l'efecte d'obres depassables, per exemple per predir l'impacte en la resposta costanera de barreres parcials.
També els models d'inundació erosió per simular l'efecte de la pujada relativa del nivell mitjà del mar amb subsidència, per avaluar riscos.
Un exemple d'aplicació de tota la informació en temps real és iCoast, per predir temporals, que s'ha fet en col·laboració amb SMC, l'IGC, el Departament d'Interior, a l'àmbit del 7è Programa Marc.
Per saber-ne més: Agustín Sánchez-Arcilla
Impacte de ports al litoral, Xarxa portuària.
Gestió ambiental de zones portuàries, Canvi climàtic i energia.
Adaptació, Observació territorial, ambiental i climatològica.
Vulnerabilitat territorial, Tècniques de disseny, construcció i manteniment d'infraestructures.
L'exposició Catalunya Ciutats organitzada pel Departament ens dona una visió del fet urbà al territori català al llarg dels últims cent anys, per acabar mirant cap al futur.
La mostra fa servir l'art com a mitjà per fer-nos arribar els valors del món rural i natural a través d'obres en diferents suports tècnics i amb el contrapunt entre peces històriques i d'art contemporani d'artistes com Perejaume,, Joan Fontcuberta i Marcel·lí Antúnez, entre d'altres.
La mostra parteix del concepte noucentista de la Catalunya Ciutat, que amb l'objectiu d'acabar amb el desequilibri entre la Catalunya rural, empobrida i sense serveis, i la Catalunya urbana, culta i oberta al món, es comença a desenvolupar per la Mancomunitat, ara ja fa cent anys, fins arribar als nostres dies.
Com a resultat, avui tenim un conjunt de ciutats mitjanes, connectades i que proporcionen serveis a la població del voltant, per compensar així el gran pes de Barcelona.
Però tot això té un preu: la degradació mediambiental, l'explotació dels recursos, l'aparició d'uns espais buits allà on acaben les ciutats i que cal integrar-los amb el món natural.
L'estudi de la relació entre les ciutats i el territori s'estructura en quatre àmbits:
Plànol del Jardí Forestier-Laribal (Arxiu Contemporani).
Pla general d'obres públiques any 1935.
A part de l'exposició, actualment al Museu Marítim de Barcelona fins el 12 d'abril, en paral·lel, Catalunya Ciutats ha comptat amb una sèrie de cinc debats que s'han celebrat entre gener i març, els continguts dels quals quedaran recollits al catàleg de la mostra que es publicarà al mes d'abril.
Per a conèixer en profunditat el projecte us adrecem a la web de Catalunya Ciutats, http://catalunyaciutats.cat/.
Redactat per: Roger Subirà i Cristina Gil
Planificació territorial.Prospecció de referencia, Gestió integrada del paisatge, Planificació urbanística.Planificació i gestió compartida,
Observació territorial, ambiental i climatològica.Observació dinàmica
La Xarxa acceleromètrica es va començar a construir l'any 1995, amb una primera estació a l'Observatori Fabra, i des de llavors el desplegament ha estat constant.
Les 18 estacions de les què consta actualment transmeten dades en continu i en temps real al centre de processament i emmagatzematge de dades ubicat a la seu de l'Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya (ICGC).
El principal objectiu de la xarxa és enregistrar adequadament els moviments intensos del terreny que poden ser percebuts per la població.
Aquestes dades, a més, permeten estudiar fenòmens com ara l'atenuació de l'acceleració del moviment a mesura que augmenta la distància de l'epicentre, analitzar també els efectes d'amplificació d'un sisme que poden tenir els diversos tipus de sòl i avançar en el disseny d'estructures sismoresistents.
L'ICGC acaba d'instal·lar una nova estació de la Xarxa acceleromètrica a l'Abadia de Montserrat, sumant així 18 d'aquestes infraestructures que permeten enregistrar els moviments intensos del terreny, en temps real.
L'elecció dels diferents emplaçaments de les estacions es realitza, bàsicament, tenint en compte els criteris següents:
1) zones afectades per terratrèmols importants en el passat (zones sísmicament més actives),
2) zones d'activitat sísmica moderada, però densament poblades i/o amb indústries perilloses,
3) emplaçaments en diferents tipus de material, sòl i roca, per l'anàlisi d'efectes d'amplificació del moviment del sòl.
L'equipament que es fa servir és de registre digital (a 100 o 200 mostres per segon) i enregistra el moviment del sòl de manera contínua o bé en registre local quan el moviment supera un cert valor establert que oscil·la, per els diferent emplaçaments, entre 0.2x10-3 g i 1.5x10-3 g.
Els enregistraments de la Xarxa acceleromètrica s'utilitzen de manera complementària als de la Xarxa sísmica per monitoritzar els terratrèmols que es produeixen a Catalunya i a regions properes.
Aquest control permet determinar la localització i la magnitud de cada sisme, avaluar com ha estat percebut per la població i estimar els possibles efectes només pocs minuts després que s'hagi produït.
Totes aquestes dades serveixen per informar les autoritats competents, la població i per donar suport a Protecció Civil, si és el cas, en la gestió de la possible emergència.
Redactat per: Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya
Observació dinàmica, Vulnerabilitat territorial