projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El Palau de la Generalitat es pot visitar, prèvia sol·licitud, el segon i el quart cap de setmana (dissabte i diumenge) de mes, llevat del mes d'agost.
Totes les visites són concertades, guiades i gratuïtes i duren aproximadament una hora.
A causa de les restriccions establertes amb motiu del coronavirus COVID-19 a Catalunya queden suspeses temporalment les visites al Palau de la Generalitat.
Sant Jordi (23 d'abril), la Mercè (24 de setembre) i la Diada Nacional de Catalunya (11 de setembre) són dies de portes obertes al Palau de la Generalitat.
Aquest any 2020, les jornades de portes obertes al Palau de la Generalitat de Catalunya amb motiu de la Diada de Sant Jordi i de la Mercè queden ajornades a causa de la situació d'emergència provocada pel COVID-19.
Mitjançant el Decret de 17 de maig de 1978 es va crear la medalla de la Generalitat de Catalunya per distingir aquelles persones que hagin prestat serveis eminents i extraordinaris a Catalunya en els àmbits polític, social, econòmic, cultural o científic.
L'atorgament de la Medalla d'Or de la Generalitat té caràcter honorífic.
Les persones distingides amb la Medalla d'Or tenen dret al tractament d'Excel·lentíssim/a Senyor/a i a la precedència protocol·lària que es determini en els actes oficials.
El dret esmentat el conservaran amb caràcter vitalici.
L'atorgament serà acordat pel Govern i es formalitzarà mitjançant un decret que serà publicat en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya i tindrà lloc en la reunió del Govern que es faci immediatament abans del dia 11 de setembre de cada any.
El cap de l'Executiu ha posat de relleu que tots dos, "un per mitjà de l'artifici de la paraula i l'altra per mitjà de la ciència demogràfica, han contribuït a projectar arreu un país generador de cultura, de talent i de llibertat".
Ambdós destaquen per la seva trajectòria, la primera en el món de la demografia i la geografia i, el segon, com a narrador, poeta, dramaturg, lingüista, traductor i assagista
L'any 2014 es van complir els 25 anys des que es va lliurar el primer Premi Internacional Catalunya.
Com a commemoració, la Generalitat de Catalunya va editar aquest vídeo, que inclou imatges dels lliuraments, entrevistes als presidents del jurat fins al 2014, Baltasar Porcel i Xavier Rubert de Ventós, i un recorregut pels guardonats, des del primer, el 1989, fins al darrer a la data de creació del vídeo, el 2014.
El Consell de Direcció és la instància màxima del premi.
En defineix les característiques i el convoca, nomena i remou els membres del Jurat i en determina la convocatòria i proclama els premis.
Està integrat pels membres següents:
El Consell de Direcció està assistit per una Secretaria Tècnica, que és la instància gestora del Premi i executa les decisions del Consell de Direcció.
Garanteix la bona difusió de la convocatòria anual, rep les candidatures, proposa la convocatòria del jurat, tramet les candidatures al jurat, assegura la logística de les reunions i n'aixeca les actes.
La Secretaria Tècnica està dirigida per Teresa Sala, del Gabinet Tècnic del Departament de la Presidència de la Generalitat de Catalunya
L'experiència comparada mostra que un dels focus destacats en els sistemes d'avaluació d'impacte normatiu és l'impacte sobre les pimes.
Aquestes empreses, que configuren majoritàriament el teixit productiu, pateixen de forma desproporcionada els costos de la regulació.
Per aquest motiu, la Comissió Europea recomana als Estats membres que en el disseny de les normes es "pensi primer a petita escala" i que les avaluacions incorporin una prova específica per analitzar els efectes sobre aquest sector.
A Catalunya la importància de les pimes és encara més gran que en els països del nostre entorn.
És per això que, per Acord del Govern d'11 de febrer de 2014, es va aprovar el Test de Pimes el qual s'ha d'integrar en la memòria d'avaluació, sempre que la proposta normativa tingui incidència sobre l'activitat econòmica.
L'objectiu del Test és facilitar la presa en consideració de les peculiaritats de les pimes i, en especial de les més petites, en l'avaluació dels projectes normatius, així com la valoració sempre que sigui possible de mesures alternatives que simplifiquin, flexibilitzin o adaptin el marc normatiu a les seves especificitats.
També es vol impulsar la participació activa d'aquestes empreses en l'elaboració de les normes que les afecten.
Tradicionalment la normativa reguladora del procediment administratiu d'elaboració de les normes ha previst els tràmits d'audiència i informació pública per a la participació dels ciutadans, interessats i sectors afectats (arts. 67 i 68 Llei 26/2010; art. 36.4 Llei 13/2008).
Aquestes vies de participació s'han reforçat amb la introducció de dos nous tràmits de consulta en una fase anterior a l'audiència i la informació pública.
D'una banda, una consulta preceptiva prèvia a l'elaboració de la norma, la qual ha de fer-se de forma oberta a tota la ciutadania i via internet (art. 133.1 Llei estatal 39/2015, de conformitat amb la STC 55/2018 i art. 66 bis Llei 26/2010) i ha de recollir una avaluació preliminar sobre una opció normativa que s'està considerant aprovar, així com sobre les diverses alternatives regulatòries i no regulatòries possibles.
D'altra banda, una consulta facultativa, oberta i per internet, en el moment inicial del procediment un cop que ja s'ha elaborat el text normatiu i abans del tràmit d'audiència i d'informació pública (art.69 Llei 19/2014), la qual s'ha d'acompanyar de la documentació corresponent, en particular, d'una memòria d'avaluació.
A més dels tràmits esmentats, si es considera necessari també és possible efectuar altres tipus de consultes abans de l'elaboració de la norma adreçades a grups més reduïts o específics, i es poden utilitzar eines i metodologies diferents a la consulta oberta per internet que permetin més interacció amb les parts interessades, com ara: organitzar tallers, panels, grups de treball o de debat; realitzar conferències o altres sessions públiques; o bé crear grups d'experts.
La participació ciutadana i dels sectors afectats és fonamental per avaluar les diverses solucions possibles per resoldre un problema.
És per això que en dret comparat les avaluacions d'impacte normatiu efectuades en el disseny i revisió de les normes s'emmarquen en processos amplis de consulta que permeten a les administracions aconseguir informació i dades que no disposen.
A l'Administració de la Generalitat s'està treballant per facilitar a la ciutadania la utilització de les diverses eines de participació existents, de forma que es puguin obtenir aportacions que incideixin positivament en la qualitat de les normes que s'estan elaborant.
L'avaluació rigorosa d'un projecte normatiu hauria de preveure mecanismes per al seguiment de la seva aplicació, que permetin valorar com es duu a terme la implementació de la norma i el grau d'assoliment dels objectius perseguits.
Per conèixer els efectes reals que genera la normativa i verificar la seva eficàcia, efectivitat i eficiència, cal avaluar-ne l'impacte un cop transcorregut un període raonable des de la seva aprovació, i així connectar ambdues fases de l'avaluació −ex ante i ex post−.
L'esforç per analitzar els efectes dels projectes normatius facilita l'avaluació ex post i, alhora, aquesta constitueix la base per a una avaluació ex ante en el cas que es decideixi modificar o derogar la norma.
A l'Administració de la Generalitat les actuacions en aquest àmbit s'han centrat en iniciatives específiques de revisió i simplificació de l'ordenament jurídic vigent, orientades a la simplificació dels procediments, la reducció de les càrregues administratives i la simplificació normativa.
S'està treballant per implantar aquest tipus d'avaluació de forma sistemàtica.
La simplificació dels procediments administratius significa fusionar aquells procediments connexos per tal d'evitar duplicitats, o suprimir aquells procediments que han perdut la seva finalitat originària.
També vol dir repensar les bases del procediment des de l'òptica de la simplificació, la qual cosa comporta establir sempre que sigui possible els mecanismes de control menys restrictius atenent al principi de proporcionalitat de la intervenció administrativa, tenint en compte alhora el principi de racionalitat administrativa per garantir un aprofitament òptim dels recursos de l'Administració i el principi de salvaguarda dels drets de la ciutadania i de l'interès general.
Simplificar o eliminar tràmits administratius implica alleugerir el nombre de tràmits que componen un procediment, limitar-los a aquells que són pertinents i que no comporten dilacions innecessàries, i adoptar mesures que en facilitin el compliment.
Com a mesures més rellevants de simplificació dels procediments i tràmits cal destacar: la seva supressió, la utilització de comunicacions prèvies o declaracions responsables, la inscripció d'ofici en registres, la reducció de terminis de resolució de l'administració o l'ampliació dels terminis per presentar documentació de control per part dels interessats, entre altres.
La simplificació normativa fa referència, d'una banda, a la reducció de la quantitat de lleis i de reglaments existents i, d'una altra, a la necessitat de simplificar o reduir el contingut dels textos normatius, per tal d'elaborar normes més clares, amb un llenguatge més senzill i accessible per als destinataris i els afectats per les mesures establertes, i facilitar-ne així el compliment.
La simplificació normativa ajuda a la ciutadania a conèixer i entendre millor el conjunt de la regulació i de les mesures normatives que els afecten al llarg de la seva vida.
També redueix temps i recursos a invertir en la tasca d'accedir a la regulació normativa que els és d'aplicació, així com a les successives modificacions que es portin a terme.
La Comissió Europea i la majoria d'estats membres de la UE han adoptat el Model de Costos Estàndard com a mètode per mesurar l'impacte de les càrregues administratives i de la seva reducció.
Aquesta és també la metodologia de referència a l'Administració de la Generalitat, on s'aplica mitjançant el Manual Internacional del Model de Costos Estàndard.
Alhora, el mesurament en el marc d'una avaluació d'impacte normatiu s'efectua d'acord amb les pautes de la Guia de Bones Pràctiques per a l'elaboració i la revisió de la normativa amb incidència a l'activitat econòmica.
Recentment, i seguint altres experiències del nostre entorn, aquesta metodologia s'ha adaptat als efectes de facilitar la quantificació de les càrregues administratives a partir de valors preconfigurats, els quals s'han obtingut a partir dels mesuraments efectuats en aquesta Administració.
Aquests valors es recullen en el Sistema de costos unitaris estàndard per a la quantificació de càrregues administratives.
La institucionalització de la política de millora de la regulació a Catalunya ha estat considerada una bona pràctica per l'OCDE.
El 2010, Catalunya fou seleccionada com un dels casos d'estudi en una de les primeres iniciatives d'aquesta organització internacional per difondre la bona regulació en l'àmbit sub-estatal.
Des de llavors l'OCDE n'ha efectuat un seguiment i s'ha referit al desenvolupament d'aquesta política en diversos informes.
L'Àrea de Millora de la Regulació ha estat convidada a participar com a peer-review en processos de reforma regulatòria.
Participació com a peer-review de l'Àrea de Millora de la Regulació, 19.06.2019, Mèrida, Mèxic.
Participació de l'Àrea de Millora de la Regulació a la Conferència OCDE, 06.11.2014, Paris.
Presentació de l'Àrea de Millora de la Regulació a la Conferència OCDE, 06.11.2014, Paris.
Considerat un dels màxims representants del surrealisme.
De les seves obres destaquen els murals La Lluna i El Sol que ocupen la seu de la UNESCO a París, pels quals va rebre el premi Guggenheim.
També és coneguda l'obra Dona i ocell o el mural de ceràmica de la Terminal B de l'aeroport del Prat.
Violoncel·lista, compositor i director.
Va iniciar-se en la música com a intèrpret en els millors auditoris del món i va aportar canvis en l'execució del violoncel.
Va crear obres com l'oratori "El Pessebre", que es va convertir en un cant a la pau.
Casals va participar en la defensa de la pau i la llibertat amb diverses intervencions a les Nacions Unides.
Arxiu Nacional de Catalunya (1958)
Associació de centres i instituts de tot el món interessats en la recerca independent i la publicació sobre ciència política, dret constitucional, administració pública, economia, historia, filosofia i matèries rellevants per els sistemes polítics federals.
Ministeri de la Presidència, Relacions amb les Corts i Igualtat.
Centre de recerca vinculat a les universitats d'Aberdeen, Edinburgh, Stirling i Strathclyde i el National Institute of Economic & Social Research.
Universitat de Quebec a Mont-real (Canadà)
L'Institut d'Estudis de l'Autogovern (IEA) és un centre de recerca vinculat al Govern de Catalunya especialitzat en l'anàlisi de les institucions, els actors i els processos de decisió col·lectiva en democràcies federals i regionals, així com de la Unió Europea i de processos de secessió.
L'Institut treballa amb equips multidisciplinaris (politològics, jurídics, econòmics, lingüístics, culturals, etc.) tant des d'una perspectiva teòrica i de política comparada, com des d'una perspectiva aplicada a casos concrets.
Les seves anàlisis estan dotades de vocació d'impacte internacional, així com d'incidència pràctica en la millora ètica i funcional de les democràcies que presenten una estructura territorial multinivell.
Les idees i anàlisis generades a partir de la recerca es concreten en propostes específiques.
Així, els objectius genèrics de l'Institut son, d'una banda, millorar el desenvolupament i qualitat de l'autogovern, especialment en les democràcies plurinacionals de l'àmbit internacional i, de l'altra, millorar les relacions entre les anàlisis teòriques, institucionals i comparades, i el món polític pràctic.
L'activitat de recerca de l'Institut inclou la col·laboració amb altres institucions i entitats públiques i privades, es complementa amb la difusió d'estudis i treballs, l'organització de seminaris, varis programes de beques de recerca, l'edició de diverses col·leccions de llibres, així com d'una revista semestral (Revista d'Estudis Autonòmics i Federals - Journal of Self-Government).
L'IEA també ofereix assessorament institucional.
D'aquesta manera, l'Institut incideix en el reconeixement del pluralisme, l'acomodació institucional, l'eficiència, i la millora dels autogoverns i de la qualitat democràtica, reptes encara no ben resolts per la teoria i per la pràctica de les democràcies liberals del segle XXI en un context de creixent globalització política, socioeconòmica i tecnològica.
Carme Araújo Álvarez, secretària del director
Maria-Antònia Arnabat Raventós, tècnica superior
Mireia Grau Creus, cap de l'Àrea de Recerca
Anna Maria Jaile Figuera, responsable de Gestió Econòmica i Administrativa
Gerard Martín Alonso, cap de l'Àrea d'Assessorament sobre l'Organització Territorial del Poder
Helena Mora Balcells, responsable d'Estudis i Iniciatives Autonòmiques
Ander Errasti, assessor de l'Àrea de Recerca en Matèria de Polítiques Comparades d'Autogovern
Jesús Solé Farràs, responsable de Comunicació, Publicacions i Documentació
Elisabeth Vidal Maragall, responsable de Suport Administratiu a la Gestió Econòmica i Administrativa
En aquest apartat s'inclou, amb periodicitat quadrimestral, l'anàlisi de les sentències i interlocutòries dictades pel Tribunal Constitucional que afecten àmbits i matèries vinculades a l'organització territorial de l'Estat.
En l'anàlisi es posen en relleu els aspectes més destacats de la jurisprudència constitucional que incideixen específicament en l'articulació del sistema de distribució competencial i, en general, en el règim d'autogovern de les comunitats autònomes, amb una especial atenció a Catalunya.
Anàlisi de les sentències i interlocutòries dictades pel TC.
En aquest apartat s'inclou, amb periodicitat quadrimestral, l'anàlisi de la legislació estatal ─normativa amb rang de llei, i quan s'escaigui, de caràcter reglamentari─ que afecta el règim de descentralització política de l'Estat de les autonomies i, especialment, l'autogovern de Catalunya.
L'anàlisi de la legislació estatal és una tasca habitual de l'IEA.
En aquest apartat s'inclou, amb periodicitat quadrimestral, l'anàlisi de la legislació catalana ─normativa amb rang de llei i, quan escaigui, de caràcter reglamentari─ que resulta especialment rellevant com a manifestació de l'exercici de l'autogovern de Catalunya.
L'anàlisi de la legislació de Catalunya és una tasca habitual de l'IEA.
El recull publicat inclou els vint-i-quatre informes que ha elaborat el Consell Assessor per a la Reactivació Econòmica i el Creixement, treballs que han abastat pràcticament tots els aspectes de l'economia: conjuntura, estratègia, fiscalitat, transparència i competitivat, política energètica, recerca, mercat de treball, indústria agroalimentària, accés al crèdit, economia submergida i formació professional.
La síntesi temàtica de les principals propostes del CAREC s'estructura en cinc blocs: capital humà (educació, salut i talent); capital físic (infraestructures); capital tecnològic i intel·lectual (recerca i innovació); capital organitzatiu (emprenedoria, internacionalització, finançament i dimensió), i capital institucional, social i ètic (Administració pública i societat)
Recull dels informes del CAREC (2011-2015)
Per Acord de 24 d'abril de 2019, el Govern ha aprovat el Pla normatiu de l'Administració de la Generalitat de Catalunya per als anys 2019-2020.
El Pla està estructurat per departaments, seguint l'estructura orgànica d'aquesta Administració, i consta de dues parts.
La primera part conté la llista dels projectes normatius, la tramitació dels quals es preveu iniciar durant aquest període.
En cada iniciativa s'especifiquen els objectius i el calendari aproximats del tràmit de consulta pública prèvia si escau, de l'inici de la tramitació i de l'aprovació per part del Govern.
En la segona part consten els projectes normatius que estan en tràmit, en relació amb els quals s'indica l'objecte concret de la iniciativa i la previsió d'aprovació per part del Govern.
La publicació de treballs acadèmics i d'investigació sempre ha estat una de les prioritats de l'IEA amb l'objectiu de donar a conèixer els models d'organització territorial, la incidència del dret europeu en l'Estat de les autonomies, i les característiques de l'autogovern de Catalunya.
Editem tant publicacions periòdiques com no periòdiques, articulades al voltant de la Revista d'Estudis Autonòmis i Federals - Journal of Self-Government, un seguit de col·leccions i també títols en coedició o fora de col·lecció.
Des de 2012 totes les publicacions les fem en suport digital (PDF i ePub) a més del suport en paper.
El fons editorial de l'IEA compta amb més de 300 títols.
Presentació del projecte de recerca Beques IEA 2018
Skoutaris té atorgada una beca de l'IEA (convocatòria 2018) per fer una estada de recerca a la Facultat de Dret de la Universitat Pompeu Fabra, Grup de recerca en Dret Constitucional, Europeu i de la Integració Supranacional (GRECO).
L'assistència a la presentació és lliure però per motius logístics, cal inscriure-s'hi enviant un correu de l'IEA
Acte suspès fins a nou avís d'acord amb la Instrucció 2/2020, de la Secretaria d'Administració i Funció Pública, d'11 de març, sobre mesures preventives, de protecció i organitzatives d'aplicació al personal al servei de l'Administració de la Generalitat de Catalunya amb motiu del coronavirus SARS-CoV-2.
En aquesta pàgina trobareu un enllaç a les bases reguladores del programa de beques i ajuts de l'IEA i informació de cada modalitat de beques a partir de preguntes freqüents.
En aquesta edició el programa té quatre modalitats: beques per fer estades de recerca a l'estranger, beques per fer estades de recerca a universitats catalanes, beques per fer treballs individuals i ajuts per projectes de recerca d'equips.
Es poden presentar projectes que abordin una anàlisi d'aspectes directament vinculats amb qualsevol dels següents descriptors: poder compartit; federalisme; descentralització; relacions intergovernamentals; conflictes territorials; autodeterminació; secessió; nacionalisme; minories nacionals, culturals i lingüístiques.
I tots aquells projectes que fonamentats en la distribució territorial del poder abordin aspectes concrets dels sistemes institucionals, polítics, socials i econòmics; per exemple, el sistema de partits, administració pública, polítiques públiques, govern local i metropolità, globalització, ciutats globals, i d'altres similars.
Els projectes de recerca que es presentin han d'abordar temes d'investigació relacionats amb la distribució territorial del poder i han d'incloure l'autogovern de Catalunya.
L'anàlisi de l'autogovern desenvolupada des de l'Institut d'Estudis de l'Autogovern està centrada en l'estudi de l'organització del poder territorial i l'assessorament al Govern de la Generalitat.
Aquestes tasques generen documents, estudis, informes i dades sobre l'autogovern.
A més, l'Institut d'Estudis de l'Autogovern està integrat a les xarxes internacionals d'estudis sobre democràcia, federalisme i poder territorial des de diverses disciplines.
La memòria d'avaluació és el document que recull el procés analític seguit durant la fase de disseny de la iniciativa normativa.
Conté la informació essencial sobre la qüestió o el problema que motiva la intervenció, els objectius perseguits i les opcions de regulació existents per assolir els objectius, la identificació i avaluació dels impactes de les alternatives considerades, així com la comparació de les opcions a partir de la valoració dels seus avantatges i desavantatges.
Els avantprojectes de llei, els projectes de decret legislatiu, així com els projectes de reglament que aprova el Govern i que es promouen en l'àmbit de l'Administració de la Generalitat, han d'anar acompanyats d'una memòria d'avaluació de l'impacte de les mesures proposades.
El grau de profunditat i la sofisticació de l'anàlisi han de ser proporcionats a la importància dels efectes esperats de la iniciativa normativa.
Regulació de la memòria d'avaluació dels projectes reglamentaris.
Regulació de la memòria d'avaluació dels avantprojectes de llei i projectes de decret legislatiu.
La Guia de Bones Pràctiques per a l'elaboració i la revisió de normativa amb incidència en l'activitat econòmica és l'instrument que facilita pautes per a l'avaluació de l'impacte de les normes en l'Administració de la Generalitat.
Conté l'explicació dels elements bàsics del procés d'avaluació, tot i que es centra en la simplificació dels procediments i de tràmits administratius vinculats a l'exercici d'una activitat econòmica, i en la reducció de les càrregues administratives de les empreses, en particular de les pimes.
Es va aprovar per Acord del Govern de 13 d'abril de 2010, en compliment del Decret 106/2008, de 6 de maig, de mesures per a l'eliminació de tràmits i la simplificació de procediments per facilitar l'activitat econòmica.
Aquest havia previst la necessitat d'especificar els principis, criteris i recomanacions a fi de garantir que les disposicions normatives no establissin càrregues administratives que no estiguessin prou justificades.
L'adopció de la guia va anar precedida d'unes primeres orientacions sobre el mesurament de les càrregues administratives, les Directrius en matèria d'avaluació de l'impacte normatiu, per a la reducció de les càrregues administratives.
Mentre no s'adopti una guia metodològica de caràcter general, la Guia de Bones Pràctiques per a l'elaboració i la revisió de normativa amb incidència en l'activitat econòmica és l'eina de referència en aquest àmbit, si bé les seves previsions s'han d'aplicar tenint en compte la regulació més àmplia del procediment normatiu vigent.