projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El 4 de setembre de 2006 es va publicar al BOE el Reial decret 919/2006 pel qual s'aprova el reglament tècnic de distribució i utilització de combustibles gasosos i les instruccions tècniques complementàries (de la ICG01 a la ICG11).
Aquest Reial decret composa de 14 articles:
4 - Materials, equips i aparells de gas
5 - Posada en marxa d'instal·lacions
7 - Manteniment d'instal·lacions i aparells.
8 - Empreses i personal que intervenen en instal·lacions i aparells de gas
9 - Compliment de les prescripcions
11 - Equivalència normativa en l'espai econòmic europeu
ICG01 - Instal·lacions de distribució de combustibles gasosos per canalització
ICG02 - Centres d'emmagatzematge i distribució d'envasos de GLP
ICG03 - Instal·lacions d'emmagatzematge de GLP en dipòsits fixos
ICG04 - Plantes satèl·lit de GNL
ICG05 - Estacions de servei per a vehicles de gas (GLP / GNC / GNL)
ICG06 - Instal·lacions d'envasos de GLP per ús propi
ICG07 - Instal·lacions receptores de combustibles gasosos
ICG09 - Instal·ladors i empreses instal·ladores
ICG10 - Instal·lacions de GLP d'ús domèstic en caravanes i autocaravanes
ICG11 - Relació de normes UNE de referència
Cada instrucció tècnica complementaria, excepte la ICG09 i la ICG11, especifica:
El principal avantatge del reglament és que, a mesura que canvia l'estat de la tècnica i la incorporació que se'n fa a la normativa estatal UNE o europea UNE – EN, les condicions tècniques del reglament també varien.
Deroga tot el que contradigui o s'oposi al que el reglament i les instruccions tècniques complementàries disposen:
A Catalunya, la legislació vigent és la següent:
Les Cambres Oficials de Comerç, Indústria, Serveis i Navegació de Catalunya són entitats encarregades de representar els interessos dels sectors econòmics, oferir serveis a les empreses i col·laborar amb l'Administració en l'exercici de funcions públiques.
A Catalunya existeixen 13 cambres: Barcelona, Sabadell, Terrassa, Manresa, Girona, Sant Feliu de Guíxols, Palamós, Tàrrega, Lleida, Tarragona, Reus, Valls i Tortosa.
Totes es coordinen a través del Consell General de les Cambres de Catalunya (CGCC).
Totes les empreses, nacionals o estrangeres, que tenen activitat comercial, industrial, de serveis o naviliera amb establiments, delegacions o agències en el territori de la Cambra en formen part automàticament i són electores, sense que se'n derivi cap obligació econòmica.
En l'actualitat, les Cambres catalanes compten amb un cens total de 682.000 empreses.
Documentació relacionada amb les eleccions a les Cambres 2019.
L'Àrea de les Cambres Oficials de Comerç, Indústria, Serveis i Navegació de Catalunya, integrada dins del Departament d'Empresa i Coneixement, s'encarrega del control de la legalitat de les actuacions de les cambres, l'aprovació dels seus respectius pressupostos i liquidacions així com dels seus reglaments de règim interior, el control del procés electoral per a la renovació dels seus òrgans de govern i la resolució dels recursos corresponents.
La promoció i l'impuls del sector comercial i artesanal i el suport a la moda catalana, es realitza a Catalunya a través del Consorci de Comerç, Artesania i Moda, amb l'objectiu de fomentar la competitivitat i la qualitat d'aquests sectors, a nivell nacional i internacional.
El Consorci aglutina en una entitat especialitzada la gestió de les polítiques en matèria de promoció de comerç, artesania i moda de Catalunya.
Està integrat per l'Administració de la Generalitat de Catalunya i pel Consell General de les Cambres Oficials de Comerç, Indústria i Navegació de Catalunya, adscrit al Departament d'Empresa i Coneixement.
La presència del sector empresarial i la resta d'agents socials i econòmics, vinculats amb els àmbits del comerç, l'artesania i la moda, tenen veu en el Consorci a través dels òrgans de participació.
D'acord amb l'article 55 de la Llei 18/2017, de l'1 d'agost, de comerç, serveis i fires, la Direcció General de Comerç estableix anualment el Pla d'inspecció, que inclou les diferents actuacions de control del compliment de la legislació d'ordenació comercial agrupades en diferents campanyes.
Les campanyes tenen per objecte controlar el compliment de les diverses regulacions aplicables als establiments comercials, com són, entre d'altres, les vendes promocionals extintives i incentivadores, els requisits administratius generals aplicables als establiments comercials i els terminis de pagament a les empreses proveïdores.
Les actuacions concretes tenen caràcter reservat i no poden ésser objecte de publicitat.
Control dels terminis de pagament als proveïdors
Revisió dels equipaments comercials
El Decret Llei 1/2009, de 22 de desembre, d'ordenació dels equipaments comercials, té per finalitat regular l'ordenació dels equipaments comercials a Catalunya i simplificar els seus procediments.
En la planificació dels equipaments comercials s'han de tenir en compte les diverses necessitats i expectatives del conjunt de la ciutadania, es per això que aquest Decret té com objectius:
El Decret estableix els supòsits en els quals ha d'intervenir el Departament competent en matèria de comerç, que s'agrupen en els següents:
Els establiments comercials poden adaptar el seu horari general d'obertura al públic amb els criteris següents:
Dins d'aquests límits, cada comerç pot fixar lliurement l'horari d'obertura dels dies feiners així com l'horari dels diumenges i festius d'obertura autoritzada.
Pel que fa als diumenges i festius en què els establiments sí que poden romandre oberts, la Generalitat fixa un calendari d'obertura i cada comerç pot obrir un màxim de vuit diumenges o festius a l'any.
També podrà obrir dos festius més, d'acord amb el que determini cada municipi.
Per a l'any 2019 aquests vuit festius són: 13 de gener, 7 de juliol, 12 d'octubre i 1, 6, 8, 15 i 22 de desembre.
D'altra banda, cada ajuntament, a més dels dos dies festius que pot fixar, també podrà substituir fins a dos dels vuit festius fixats per la Generalitat.
Les limitacions generals pel que fa a l'horari d'obertura d'establiments comercials no afecten els casos següents:
* Afectat per la interposició de recurs d'inconstitucionalitat.
Els ajuntaments poden demanar, als efectes dels horaris comercials, d'acollir-se a la condició de municipi turístic si compleixen algun dels supòsits següents:
La determinació d'un municipi com a turístic, a l'efecte dels horaris comercials, s'ha de circumscriure al període estacional de l'any en què augmenta la població del municipi, d'acord amb els paràmetres abans esmentats.
En la circumstància de gran esdeveniment esportiu o cultural de caràcter nacional o internacional, la determinació del municipi com a turístic, a l'efecte dels horaris comercials, s'entén referida a les dates en què se celebra l'esdeveniment.
S'estableixen dos nivells d'intervenció administrativa en relació a la implantació, ampliació, canvi d'activitat, remodelació i canvi de titularitat dels establiments comercials.
Quins establiments han de sol·licitar Llicència Comercial?
Com i on s'ha de presentar la Llicència Comercial?
La sol·licitud de llicència comercial s'ha de presentar a la direcció general competent en matèria de comerç, a través de la finestreta única empresarial per mitjà dels canals de comunicació habilitats i d'acord amb el que preveu la llei de procediment administratiu.
Què ha de contenir la Llicència Comercial?
La llicència comercial s'ha de formalitzar mitjançant el formulari normalitzar i ha d'anar acompanyada de la documentació següent:
Quins establiments han de presentar Comunicació?
Com i on s'han de presentar la Comunicació?
Les empreses i ciutadans han de presentar aquestes comunicacions als ajuntaments del municipi que correspongui, a través de la finestreta única empresarial per mitjà dels canals de comunicació habilitats i d'acord amb el que preveu la llei de procediment administratiu.
Els ajuntaments han d'adreçar aquestes comunicacions a la direcció general competent en matèria de comerç, mitjançant el canal habilitat (servei EMC- Establiments comercials d'EACAT, seguint la ruta següent: Inici > Tràmits > Catàleg > EMC - Establiments comercials > Informació del servei), en el termini d'un mes, des de la seva presentació.
Què ha de contenir la Comunicació?
La comunicació, per donar compliment del que estableix el Decret llei 1/2009, ha d'anar acompanyada del projecte tècnic, que ha de contenir, com a mínim, la documentació gràfica següent:
* Zona delimitada entre els carrers Pujada del Castell, Canigó, Jonquera, Muralla, Ample, Montoriol, places de la Palmera i de l'Escorxador, carrer Sant Cristòfor, Rutlla, Nou, Sant Llàtzer, Col·legi, Vilafant i Rambla i els carrers Lasauca, Álvarez de Castro i Pep Ventura
* Ciutat Vella: El Raval, El Barri Gòtic, La Barceloneta, Sant Pere, Santa Caterina i La Ribera; L'Eixample: El Fort Pienc,
La Sagrada Família, La Dreta de l'Eixample, L'Antiga Esquerra de l'Eixample, La Nova Esquerra de l'Eixample i Sant Antoni; Sants-Montjuïc: El Poble Sec, Hostafrancs i Sants; Gràcia: La Salut, La Vila de Gràcia i El Camp d'en Grassot; Sant Martí: El Camp de l'Arpa del Clot
* Barri del Mar, ronda Europa, carrer Piera, ronda Ibèrica, rambla Sant Jordi, carrer Crespellins i avinguda Vilafranca del Penedès, fins l'enllaç amb la C-31, incloent els polígons Les Roquetes, Santa Magdalena i Masia de Can Barreres.
* Llevat dels Polígons Riera Torderola i Puigtió
* Zona delimitada entre les Muralles i la Rambla Vella, inclosa aquesta entre la via de l'Imperi Romà i el carrer Sant Antoni
* Can Massaguer, Can Font de la Parera i Nucli La Roca Centre
La comunicació prèvia d'obertura es presenta un cop finalitzades les obres i les instal·lacions necessàries per dur a terme l'activitat i abans de l'inici de l'activitat.
· Que en cas d'actuar com a representant legal, es disposa de tots els poders necessaris per presentar la comunicació i rebre, si escau, les corresponents comunicacions i/o notificacions.
· Que l'activitat és compatible amb el planejament urbanístic.
· Que les dades consignades en la comunicació són certes, així com tota la documentació que s'adjunta.
Un cop es rebi l'informe previ en matèria d'incendis d'incendis, s'haurà de contactar amb una entitat col·laboradora de l'Administració per tal d'obtenir el certificat de comprovació favorable en matèria d'incendis.
La taxa que estableixi l'ordenança fiscal.
Quan el servei tècnic municipal, en comprovar les dades consignades a la comunicació prèvia d'obertura detecti qualsevol inexactitud, falsedat o omissió ho posarà en coneixement de la persona titular, que disposarà del termini d'un mes per corregir-la i/o perfeccionar-la, sens perjudici del dret a presentar al·legacions en el termini de 15 dies a comptar de la notificació i de les responsabilitats a les quals s'hagués de fer front.
L'Ajuntament podrà incorporar l'activitat en un pla d'inspecció per a verificar el compliment dels requisits i la normativa sectorial aplicable.
En cas que es constati algun incompliment s'iniciarà un procediment d'esmena d'una durada màxima de dos mesos, que no comportaria la suspensió de l'activitat, tret que hi hagués risc per a les persones, els béns o el medi ambient.
Aquest procediment d'esmena té una durada màxima de dos mesos i és independent i compatible amb un possible procediment sancionador, i supletori en els casos en què la normativa sectorial de l'activitat no estableixi un procediment específic.
Les comunicacions prèvies presentades d'acord amb el que estableix la normativa vigent, són eficaces des de la seva entrada al Registre general de l'Ajuntament, moment a partir del qual es pot exercir l'activitat comunicada, sempre que es disposi del comprovant de pagament de les taxes corresponents.
La presentació de la comunicació prèvia faculta l'Ajuntament per verificar la conformitat de les dades que s'hi contenen.
Les ordinàries del procediment administratiu.
Si el servei tècnic municipal en el moment de comprovació de les dades i dels documents aportats, detecta qualsevol tipus d'inexactitud, falsedat o omissió de caràcter essencial, iniciarà el procediment per declarar que la comunicació prèvia presentada no s'adequa a la legalitat.
L'obertura d'un establiment comercial en qualsevol dels dies festius del calendari general que anualment s'aprova per l'ordre corresponent no requereix cap tipus de comunicació a l'Administració.
La decisió d'obrir o no depèn del titular de cada establiment.
Per aquest motiu l'Administració no disposa de llistats d'establiments que tinguin intenció d'obrir en un determinat festiu dels autoritzats.
Que la seva superfície no sigui superior a 500m2, i que distribueixi de manera similar i proporcionada la seva oferta entre la següent gamma d'articles: llibres, diaris i revistes; productes d'alimentació; productes de música, vídeo i multimèdia, i joguines, regals i articles diversos.
Aquests establiments han de romandre oberts al públic un mínim de 18 hores al dia.
Tenen l'obligació d'avançar el seu horari de tancament a les 20 hores els dies 24 i 31 de desembre, i han de romandre tancats els dies 1 de gener i 25 de desembre.
El règim horari aplicable és el de l'activitat principal.
Es considera activitat principal aquella que des del punt de vista econòmic és manifestament superior a l'altra activitat, que en tot cas ha de ser complementària.
Quan no sigui evident aquesta distinció, l'establiment comercial s'haurà d'ajustar a l'horari general.
La venda de combustibles i carburants i els establiments comercials annexos a les benzineres tenen un tractament diferenciat en matèria d'horaris comercials.
Només poden gaudir de la mateixa llibertat d'horaris que la llei atribueix a la venda de combustibles i carburants els establiments annexos que únicament comercialitzin productes complementaris relatius a l'automoció.
Quan els establiments annexos a les benzineres comercialitzin productes diferents als detallats en el paràgraf anterior, s'han de regir pel règim d'horaris que la llei atribueix segons el tipus d'establiment i/o del producte comercialitzat.
Sí, atès que es tracta d'un establiment dedicat essencialment a la prestació de serveis i per tant exclòs de les limitacions en matèria d'horaris comercials.
No el conjunt de l'establiment, però sí de manera separada i evitant l'accessibilitat del públic a la resta de productes, la part destinada a la venda de premsa diària atès que es tracta d'un producte exceptuat i que només interessa comprar el mateix dia que es posa a la venda.
Les concentracions comercials són les àrees fora de les trames urbanes consolidades (TUC) on concorren dos o més establiments en una distància inferior a 300 metres l'un de l'altre i que amb la suma de les seves superfícies de venda configuraven un gran establiment comercial.
Les concentracions—dins del perímetre delimitat— s'equiparen a les trames urbanes consolidades, a efectes generals de localització dels establiments comercials.
La Llei 18/2005, de 27 de desembre, d'equipaments comercials (derogada el 29 de desembre de 2009), definia les concentracions comercials i el decret 379/2006, de 10 d'octubre, pel qual s'aprova el Pla territorial sectorial d'equipaments comercials (encara vigent), identificava les concentracions comercials existents a Catalunya en el moment de la seva entrada en vigor; Posteriorment, la llei 9/2011, del 29 de desembre de promoció econòmica, mitjançant la modificació de la disposició addicional onzena del Decret llei 1/2009, va establir en el seu article 119, que les concentracions comercials relacionades i delimitades en els annexos del Decret 379/2006, del 10 d'octubre, pel qual s'aprova el Pla territorial sectorial d'equipaments comercials, s'equiparen, a efectes de l'ordenació dels establiments comercials, a les trames urbanes consolidades (TUC) del municipi corresponent.
En aquest sentit, i tenint en compte que alguna d'elles pot haver variat quan s'ha delimitat de nou la trama urbana consolidada (TUC) es recomana que, en paral·lel, es consulti la TUC del municipi corresponent.
Els ajuntaments, ens supramunicipals o departament competent en la tramitació en matèria d'urbanisme, en el cas de formular, modificar, o revisar el seu planejament urbanístic general, han de considerar l'ús comercial i concretar el sòl en el qual aquest ús és admès, d'acord amb la delimitació de la trama urbana consolidada aprovada del seu municipi, així com el règim de compatibilitats amb altres usos.
En la tramitació del planejament urbanístic general i derivat, i en la de les modificacions respectives, una vegada aprovats inicialment han de demanar informe al departament competent en matèria de comerç sobre les reserves de sòl per a usos comercials.
arts. 5, 6, 9 i 10 del Decret llei 1/2009, del 22 de desembre, d'equipaments comercials
La Direcció General de Comerç ha elaborat, conjuntament amb la Direcció General de Carreteres, la Direcció General de Transport i Mobilitat i l'Autoritat de Transport Metropolità de Barcelona i l'Autoritat Territorial de la Mobilitat del Camp de Tarragona, un document d'indicadors de mobilitat als grans equipaments comercials, mitjançant l'anàlisi de les metodologies i els resultats de diferents estudis d'avaluació de la mobilitat generada i a partir de la recopilació de dades in situ, amb l'objectiu d'establir una sèrie de recomanacions per tal de millorar la mobilitat als grans equipaments comercials, d'acord amb la política de mobilitat que s'està aplicant a Catalunya des de la Llei 9/2003, de 13 de juny, de la mobilitat.
En els darrers mesos ha tingut lloc el procés electoral per a la renovació dels Plens de les 13 Cambres de Comerç, Indústria, Serveis i Navegació de Catalunya, que ha culminat amb la constitució dels plens de cadascuna d'elles.
Així mateix, totes les juntes electorals, tant les set territorials com la Central, ja es troben dissoltes.
Properament es constituirà el nou Ple del Consell General de les Cambres de Catalunya, del qual formen part dos representants de cada cambra: el president i un segon membre elegit pel Ple.
Una de les novetats d'aquesta darrera convocatòria d'eleccions, i que es mantindrà en els següents processos electorals camerals, ha estat la introducció del vot electrònic, que facilita la participació dels electors d'arreu del territori i agilita la tramitació del procés electoral.
La Junta electoral Central amb l'assistència d'un auditor extern, vetlla pel compliment de les garanties del vot.
En aquesta llista podeu trobar tots els tallers de reparació de vehicles inscrits al Registre d'Agents de la Seguretat Industrial de Catalunya.
Per localitzar un taller podeu:
Per a funcions més avançades de cerca podeu consultar el fitxer publicat al portal de dades obertes de Catalunya.
Trobareu l'enllaç a la part dreta de la pàgina.
En aquesta llista podeu trobar totes les Empreses d'instal·lació, manteniment, reparació i operació d'instal·lacions i productes industrials inscrites al Registre d'Agents de la Seguretat Industrial de Catalunya.
Per localitzar una empresa podeu:
Per a funcions més avançades de cerca podeu consultar el fitxer publicat al portal de dades obertes de Catalunya.
Trobareu l'enllaç a la part dreta de la pàgina
A continuació trobareu la relació d'expedients compresos en la Resolució de desistiment per manca de pagament de la taxa associada als expedients de presentació de declaracions responsables de diferents tipus d'instal·lacions el 21 de juliol de 2020 a l'E-Tauler, en format excel per tal de facilitar la cerca de les persones interessades.
Tots aquests expedients són expedients que s'han desistit per manca de pagament i en els quals el termini de pagament era anterior al 14 de març del 2020, per tant, abans de l'entrada en vigor del Reial Decret 463/2020, de 14 de març, pel qual es declara l'estat d'alarma per a la gestió de la situació de crisis sanitària ocasionada per la COVID-19.
"Ara vinc de viatge amb els ulls plens de paisatge llegit.
Viure i escriure és una sola cosa i llegir també.
Hem viscut tan plens d'experiències llegides que no hi ha racó que no sigui una tornada."
Barcelona: La llar del llibre, 1982.
Els podeu demanar en préstec des de biblioteques o entitats.
Cal que els cerqueu al catàleg per saber si estan disponibles o fer un correu a: [EMAIL]
Els clubs de lectura són activitats fonamentals per al foment de la lectura.
Sota el títol Compartim la lectura, un grup de lectors dialoguen i intercanvïen mensualment opinions sobre els llibres que la Biblioteca els ha proposat.
Generalment amb periodicitat trimestral la Biblioteca Pública de Tarragona (BPT) programa cicles temàtics que compten sovint amb activitats complementàries (xerrada amb l'autor, amb un expert, visita a una exposició, ruta cultural...)
Els temes i els autors tarragonins esdevenen fils conductors dels nostres clubs de lectura.
Trobareu més informació dels clubs de lectura aquí.
Llegint, creant, compartint, escoltant, imaginant, descobrint, somiant... i tot gràcies a la LECTURA
La Sala Infantil de la Biblioteca Pública de Tarragona és oberta a tothom, especialment a les famílies amb nens i nenes des de ben petits fins als 12 anys.
Oferim un acompanyament lector a les famílies i treballem per enfortir el vincle amb la lectura des de ben petits.
El bibliotecari infantil us pot assessorar a triar la lectura més adient ja sigui per llegir per plaer o bé com a suport a l'aprenentatge escolar.
Per als joves, a partir de 12 anys, trobareu la secció Joves amb les darreres novetats de literatura i còmic i recomanacions i informació sobre els clubs de lectura.
Teniu a la vostra disposició un fons de qualitat i actualitzat.
Us podeu endur a casa un total de 30 documents (15 llibres, 5 revistes, 5 CD's i 5 DVD's).
Només cal fer-vos el carnet d'usuari de la Biblioteca.
És gratuït, us el fem al moment i el podeu utilitzar a totes les biblioteques públiques catalanes.
Cada mes us preparem activitats per a totes les edats inspirades en els llibres.
Us animem també a compartir la lectura amb altres nois i noies participant en els nostres clubs de lectura infantils i juvenils.
La Biblioteca amb TU les 24 hores amb accés a l' ARGUS (el catàleg de les biblioteques públiques), amb guies per escollir bones lectures i amb seleccions de bones propostes d'oci a les comarques tarragonines per gaudir en família.
A la Biblioteca disposem de lots de llibres i pel·lícules que prestem als centres educatius que vulguin renovar i ampliar la col·lecció de la seva biblioteca escolar amb la finalitat de fomentar la lectura, l'aprenentatge i l'esperit crític a l'aula.
Hem confeccionat lots de llibres de coneixements, literatura i cinema dirigits a un públic infantil i jove, adaptats a diferents nivells.
Lot de llibres en català editats per la UOC de la col·lecció Vull Saber d'assaig divulgatiu i de matèries diverses adreçat a alumnes de batxillerat.
Una bona manera de fomentar l'interès per la literatura a l'aula és a través dels clubs de lectura.
La Biblioteca programa de forma periòdica, i per a diferents grups d'edat, clubs de lectura.
Els títols que es llegeixen passen a formar part, en la majoria dels casos, de l'oferta de lots on, d'un mateix títol disposem de diversos exemplars.
Conscients que el cinema és una eina de suport per a l'aprenentatge molt interessant, educativa i amena, hem creat un lot de pel·lícules que creiem que, per la temàtica, us poden ser d'interès per al desenvolupament de determinades assignatures.
El lot està format per un total de deu pel·lícules que tracten temes ben diversos i aptes per a estudiants d'ESO i Batxillerat.
Cinema - Dossier amb les fitxes de les 10 pel·lícules que formen part del lot.
Suggeriu les vostres propostes per a la creació de nous lots.
Sempre que sigui possible, els bibliotecaris elaborarem una selecció acurada de materials relacionats amb el tema que us interessi treballar a l'aula.