projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Palau Robert, passeig de Gràcia, 107, 08008 Barcelona (31 d'octubre de 2018)
Avui s'ha presentat la Plataforma RIS3-MCAT, una eina digital interactiva per visualitzar l'evolució de l'especialització sectorial i tecnològica de la recerca i la innovació de Catalunya finançada amb fons europeus.
La Plataforma RIS3-MCAT és un projecte innovador de govern obert, intel·ligència artificial i visualització de dades.
Integra, relaciona i fa interoperables dades obertes de projectes de ciència i innovació, per ajudar a comprendre l'impacte dels fons europeus en l'especialització del sistema de recerca i innovació de Catalunya:
Complementàriament, la Plataforma ofereix la possibilitat de descarregar en format CSV les dades visualitzades i de fer, en llenguatge SPARQL, altres tipus de consultes al conjunt de dades integrades.
Actualment, en fase de prova de concepte, la Plataforma inclou tots els projectes finançats amb el programa europeu Horitzó 2020, les comunitats RIS3CAT i les primeres convocatòries de nuclis tecnològics.
En una segona fase, el 2019, incorporarà la resta de projectes finançats amb el Programa operatiu del FEDER de Catalunya 2014-2020 i es treballarà perquè, més endavant, també inclogui els projectes finançats amb el FEDER estatal.
L'Assemblea de Regions d'Europa ha aprovat un document de posicionament que destaca la rellevància de la innovació social impulsada a escala regional i local per donar resposta als grans reptes de la societat.
Les regions demanen a la Comissió Europea que
Catalunya, des de la Vicepresidència de Cooperació Interregional i Afers Mediterranis de l'Assemblea de les Regions, ha liderat el grup de treball per elaborar aquest document de posicionament, que es concreta en 15 punts.
Els dies 24 i 25 de gener del 2019 va tenir lloc, a la ciutat noruega de Bodø, la reunió d'arrencada del projecte europeu SeeRRI (Building Self-Sustaining Research and Innovation Ecosystems in Europe through Responsible Research and Innovation), en el qual participen la Generalitat de Catalunya, la Universitat Autònoma de Barcelona i l'empresa catalana WeDo.
L'objectiu principal del projecte és integrar la recerca i innovació responsable a les estratègies d'especialització intel·ligent (RIS3), per impulsar models de desenvolupament econòmic que integrin les dimensions social i ambiental.
La recerca i innovació responsable implica la participació dels actors de l'ecosistema (administracions públiques, acadèmia, empreses i societat civil) al llarg de tot el procés, des de l'inici fins al final.
Això permet alinear millor els processos i els resultats amb els valors, les necessitats i les expectatives de la societat.
Diversitat, inclusió, anticipació, reflexió, obertura, transferència, capacitat de resposta i canvi adaptatiu són els elements clau de la recerca i innovació responsable.
Els elements necessaris per integrar la recerca i innovació responsable a les RIS3 són els següents:
En el context del projecte, que té una durada de 30 mesos, es desenvoluparà un marc conceptual per integrar l'enfocament de la recerca i innovació responsable a les RIS3 i es treballarà amb els agents de tres territoris per validar-lo i extreure'n aprenentatges i propostes per al proper període de programació dels fons europeus (2021-2027).
Aquests territoris són el de la B-30 (que abasta 23 municipis del Vallès Occidental i el Vallès Oriental), la regió noruega de Nordland i la regió de Baixa Àustria.
138 empreses i 64 agents del sistema de recerca i innovació català invertiran prop de 44 milions d'euros per desenvolupar-les.
Es tracta de cinc grans projectes empresarials de recerca i innovació que, fins al 2020, duran a terme 138 empreses, 64 agents tecnològics i de recerca catalans i altres organitzacions com clústers o entitats de suport a l'empresa, que invertiran 43,8 milions d'euros per desenvolupar-los.
El 65% d'aquesta inversió correspon a empreses, i el 31%, a agents tecnològics i de recerca.
En total, aquests cinc projectes estaran desenvolupats per 1.300 professionals catalans de perfil tècnic, científic i empresarial.
Tal com reflecteix l'acord del Govern aprovat el proppassat 7 de juny i d'acord amb el calendari que marca la Unió Europea, aquesta setmana la comissió avaluadora ha aprovat l'acreditació de les cinc comunitats RIS3CAT.
Durant els 3 anys vinents s'executaran els plans d'actuació d'aquestes comunitats en forma de projectes col·laboratius d'alt impacte en termes d'innovació.
D'aquesta manera es materialitzen els reptes plantejats per l'estratègia per a l'especialització intel·ligent de Catalunya (RIS3CAT), que identifica les àrees en què Catalunya té més potencial de creixement.
Així, en aquesta etapa s'han aprovat les comunitats dels cinc àmbits següents:
- Comunitat RIS3CAT d'aplicacions digitals a teràpies i a biotecnologia en salut (entitat coordinadora: Biocat).
Hi participen entitats com la Universitat de Barcelona, l'Hospital de Sant Joan de Déu, Eurecat i l'Institut Universitari de Ciència i Tecnologia.
- Comunitat RIS3CAT d'energia sostenible i eficient (entitat coordinadora: IREC).
Hi participen entitats i empreses com Gas Natural, COMSA EMTE, Endesa, Inèdit Innovació i iGrid.
- Comunitat RIS3CAT d'alimentació saludable i segura (entitat coordinadora: IRTA).
Hi participen entitats i empreses com Carinsa, Hipra, Andrés Pintaluba, INNOVACC, AB Biotics i la Federació de Cooperatives Agràries de Catalunya.
Hi participen entitats i empreses com TMB i el Port de Barcelona.
- Comunitat RIS3CAT de nous dispositius de diagnòstic i big data aplicades a la salut (entitat coordinadora: Leitat).
En aquesta convocatòria s'han registrat 446 sol·licituds entre empreses i entitats.
En una segona etapa s'obrirà una nova convocatòria per crear més comunitats RIS3CAT, procés que culminarà el 2020.
Fins aleshores s'hi hauran destinat 72 milions d'euros provinents del FEDER.
Presentació del sistema de monitoratge de la RIS3CAT
En el marc de la conferència Changing Patterns of Territorial Policy: Smart Specialisation and Innovation in Europe, que ha tingut lloc a Sevilla els dies 28 i 30 de setembre, s'ha presentat el sistema de monitoratge de la RIS3CAT com un model que acompleix dues funcions principals:
El sistema de monitoratge de la RIS3CAT integra elements de comptabilitat i d'aprenentatge que permeten obtenir dades quantitatives i qualitatives de qualitat i altament explicatives, la qual cosa facilita la presa de decisions necessària per a l'adaptació de l'estratègia, els instruments i els projectes a l'entorn canviant.
El monitoratge s'estructura en quatre capes: projectes, instruments, procés d'especialització intel·ligent i impacte.
Per a cadascuna d'aquestes capes, s'han de definir els objectius, el paper dels agents implicats, els indicadors (quantitatius i qualitatius) i els elements clau que cal tenir en compte.
Per implementar aquest model es preveu confeccionar una guia de suport adreçada als agents directament implicats en la RIS3CAT: els gestors dels instruments de la RIS3CAT, els beneficiaris de les actuacions i els agents que estan implicats en el seguiment i l'avaluació de les actuacions i l'estratègia.
Catalunya participa a Brussel·les en el debat sobre la política de cohesió posterior al 2020
Hi ha dues posicions clarament enfrontades: els defensors de la continuïtat de la política de cohesió de la Unió Europea i els detractors.
En aquest marc la Conferència de Regions Perifèriques Marítimes (CPRM) i la Comissió Europea van organitzar, el 13 d'octubre, una jornada sobre la contribució de la política de cohesió a l'assoliment de les prioritats de la Unió Europea.
L'objectiu principal de la Conferència era legitimar el paper de la política de cohesió pel que fa a l'assoliment al territori de les prioritats de la Unió Europea i demostrar, mitjançant exemples concrets, que la política de cohesió és molt més que una font de finançament.
A la Conferència es van presentar casos pràctics i es va fer un debat amb experts de la Comissió Europea.
El director general de Promoció Econòmica, Competència i Regulació, Albert Castellanos, va exposar el cas de la RIS3CAT com a exemple del valor afegit de la política de cohesió, en aquest cas, per assolir els objectius de recerca i innovació i per millorar la competitivitat i crear llocs de treball de qualitat.
La convocatòria estarà oberta fins al 31 de gener.
La segona convocatòria de comunitats RIS3CAT, dotada amb 26 milions d'euros (amb una aportació màxima de 6 milions d'euros per comunitat), s'acaba de posar en marxa.
Les empreses i altres agents tenen fins al 31 de gener del 2017 per aliar-se i acollir-se a aquest instrument, que avalua les propostes segons la seva qualitat cientificotècnica i l'impacte en el mercat.
Cada comunitat RIS3CAT pot obtenir un ajut màxim de 6 milions d'euros, i es cofinança amb aportacions públiques de fins al 50%.
D'aquesta manera, s'aposta per la col·laboració publicoprivada i s'estima que la inversió mobilitzada fins al 2018 sigui de 216 milions d'euros.
Les cinc primeres comunitats RI3CAT que s'han posat en marxa el 2016 estan formades per 108 entitats participants i més de 1.300 professionals.
Són cinc projectes sectorials que compten amb un pressupost públic de 19,1 milions d'euros i que mobilitzaran en total 43,8 milions d'euros.
Els sectors de les comunitats ja creades són indústries de la salut (dues); alimentació; química, energia i recursos, i mobilitat sostenible.
Aquests grans projectes empresarials estan liderats per l'IRTA, Biocat, Leitat, l'IREC i Ficosa.
Cada comunitat ha dissenyat un pla de treball, que suma 26 projectes d'R+D i preveu un total de 225 actuacions de creació de nous productes i serveis, així com la posada en marxa de noves empreses.
Els dies 16 i 17 de novembre s'ha llançat, a Barcelona, la plataforma d'especialització intel·ligent per a la modernització industrial, impulsada per la Comissió Europea.
L'objectiu principal és impulsar inversions conjuntes entre diverses regions europees en projectes demostradors i pilots per a la modernització del teixit industrial.
Els actes de presentació i les jornades de treball han reunit més de 200 representants d'agents del sistema d'R+D+I, administracions públiques i empreses d'arreu de la Unió Europea.
El Govern aprova l'impuls d'una plataforma que promogui inversions públiques i privades, i incentivi l'orientació de productes financers cap a l'economia sostenible
El Govern impulsa la creació d'una plataforma d'inversió pública i privada, mitjançant empreses de serveis energètics (ESE), per finançar projectes d'estalvi i eficiència energètica.
L'instrument està ideat pels departaments de Vicepresidència, Economia i Hisenda i d'Empresa i Coneixement, i s'emmarca en les accions de finançament que impulsa la Unió Europea en aquest àmbit, especialment a través del Pla Juncker.
La Generalitat, a través de l'Institut Català d'Energia (ICAEN), aportarà 8,3 milions d'euros a la plataforma, que pretén aixecar 340 milions d'euros per finançar inversions directament relacionades amb la transició cap a un model energètic més sostenible.
A partir d'ara, la Direcció General de Promoció Econòmica, Competència i Regulació, l'Institut Català de Finances (ICF) i l'ICAEN treballaran en el disseny de la plataforma i en la selecció de l'entitat gestora.
Aquesta labor comportarà implicar entitats privades i entitats de crèdit públic en la recerca de noves fórmules de finançament que contribueixin a configurar un sistema energètic que no es basi en el consum d'energies fòssils.
L'objectiu de la plataforma d'inversió serà impulsar les inversions en mesures d'estalvi i eficiència energètica i en petites instal·lacions d'energies renovables, tant en el sector públic com en el sector privat, mitjançant ESE.
Aquestes empreses s'encarreguen d'implementar mesures d'estalvi energètic a tercers, que els garantiran un estalvi en el consum d'energia i en la factura que pot superar el 30%.
La seva actuació (que inclou inversions i manteniment) es retribueix en funció de l'estalvi assolit.
La plataforma facilitarà a les ESE l'accés al finançament per iniciar nous projectes.
L'ESE remunerarà la plataforma en funció de la garantia de rendiment del projecte d'estalvi i eficiència energètica.
Igualment, aquest instrument permetrà agrupar diferents projectes per donar-los volum, la qual cosa facilitarà l'avaluació de riscos al sector financer.
Sala d'actes del Departament de la Vicepresidència i d'Economia i Hisenda, Gran Via de les Corts Catalanes, 639, 08010 Barcelona (5 d'abril de 2017)
Amb una participació de més de 100 persones, en aquesta Jornada s'ha presentat el Programa de compra pública d'innovació de la RIS3CAT, impulsat pel Departament de la Vicepresidència i d'Economia i Hisenda.
Els ponents han explicat els principals projectes que en aquest marc impulsa la Generalitat de Catalunya durant el 2017 i han reflexionat sobre els reptes i oportunitats que representa la compra pública d'innovació per a l'Administració pública i les empreses.
Els objectius del Programa de compra pública d'innovació de la RIS3CAT són:
L'acte va dirigit a administracions públiques de Catalunya, empreses, agents de R+D+I, grups d'interès dels àmbits de l'energia i agents socials.
Lloc: sala d'actes del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies, passeig del Taulat, 266-270, 08019 Barcelona
En el marc del Programa de compra pública d'innovació, l'objectiu del projecte de definició i implementació d'un model predictiu de la intervenció en serveis socials a Catalunya aplicat a la pobresa energètica i a l'atenció domiciliària avançada és establir un nou marc de referència per definir models d'atenció basats en la identificació proactiva i predictiva de situacions de vulnerabilitat.
Aquest marc ha de permetre identificar les persones o llars vulnerables, amb l'objectiu de posar a disposició dels ens competents la informació necessària per gestionar de manera proactiva els diferents casos.
Entre les diferents àrees d'actuació de serveis socials en els quals pot ser beneficiosa aquesta identificació predictiva, en una primera fase es treballarà en la de pobresa energètica i atenció domiciliària.
Serveis per a la definició i la implementació d'un model predictiu de la intervenció en serveis socials a Catalunya aplicat a la pobresa energètica i a l'atenció domiciliària avançada
Meritxell Benedí (responsable de projectes estratègics.
Departament de Treball, Afers Socials i Famílies)
En els primers dos anys del programa de recerca i innovació, Catalunya ha captat prop de 310 milions d'euros.
Catalunya lidera la captació d'ajuts europeus Horitzó 2020 (H2020) en el conjunt de l'Estat, durant els primers dos anys del programa de recerca i innovació de la Unió Europea (UE).
L'H2020 és l'instrument de finançament europeu per a projectes de recerca, desenvolupament i innovació més important de la història d'Europa.
Segons dades fetes públiques pel Centre per al Desenvolupament Tecnològic Industrial CDTI, Catalunya ha captat prop de 310 milions d'euros, el 28% dels fons que ha rebut tot l'Estat i el 2,5% adjudicat per la CE.
En concret, en aquests dos primers anys de l'H2020 hi han participat 327 entitats catalanes, 193 de les quals són empreses, un 85% de les quals són pimes.
Aquestes empreses han captat un 24,1% dels 310 milions d'euros.
Les universitats n'han aconseguit un 27%, amb 84 milions d'euros i 192 projectes, mentre que els centres de recerca CERCA han captat el 22%, amb 68 milions d'euros i 169 projectes.
Als ajuts s'hi accedeix per concurrència competitiva, i hi poden participar empreses, universitats, centres tecnològics, centres de recerca, i altres entitats del país que s'impliquin en el desenvolupament de la recerca per alinear els resultats amb els valors, les necessitats i les expectatives de la societat europea.
El Govern, a través d'ACCIÓ i AGAUR, assessora, informa i acompanya de manera personalitzada les empreses i institucions de recerca per participar en les convocatòries d'H2020.
La Comissió Europea i el Comitè Europeu de les Regions han publicat un manual sobre la metodologia dels camps d'innovació ('Innovation Camp Methodology Handbook')
El manual té com a objectiu promoure que les regions i les ciutats d'Europa adoptin la metodologia dels camps d'innovació com a eina per abordar col·lectivament i de manera efectiva els reptes de la societat (econòmics, socials i ambientals) des del territori.
Els autors, Gabriel Rissola, Hans Kuhne i Paolo Martinez, plantegen els camps d'innovació com l'eina que permet articular la col·laboració dels agents de la quàdruple hèlix (Administració pública, empreses, societat civil i agents de recerca i innovació) en els processos de descoberta emprenedora de les estratègies d'especialització intel·ligent (RIS3).
El Primer Camp d'Innovació de Catlabs (Tecnocampus-Mataró, juny del 2017), organitzat per la Generalitat de Catalunya en col·laboració amb la Comissió Europea i els autors del manual, és un referent clau d'aquest manual, juntament amb el camp d'innovació d'Amsterdam.
Col·lecció "Monografies", número 22/2018, Departament de la Vicepresidència i d'Economia i Hisenda
L'Administració pública davant del paradigma d'innovació i ciència obertes: reptes i oportunitat s, de Tatiana Fernández i Elvira González, invita a elaborar les polítiques públiques d'una manera més participativa i eficient, capaç de treure més partit del que coneixem com intel·ligència col·lectiva, en la línia del nou paradigma d'innovació i ciència obertes i d'obertura al món ( Open Innovation, Open Science, Open to the World - a Vision for Europe ) que planteja la Comissió Europea.
En una societat amb reptes cada vegades més complexos (atur, canvi climàtic, envelliment de la població, etc.), el canvi cap a un model econòmic més sostenible i inclusiu demana un lideratge col·laboratiu del sector públic amb la societat civil, els agents de recerca i innovació i les empreses del territori.
La combinació i l'aplicació dels coneixements i les capacitats dels diversos actors del territori per resoldre reptes de la societat genera noves oportunitats per
Des de l'estratègia RIS3CAT i el programa Catlabs, la Generalitat de Catalunya explora i impulsa, en col·laboració amb els actors del territori, nous processos oberts, interactius i col·laboratius, per crear valor social a partir del coneixement i les capacitats dels diversos actors i de les oportunitats que ofereixen les noves tecnologies.
La conferència de la Comissió Europea sobre la política europea de cohesió ha tingut lloc a Sofia el 16 i el 17 de juny del 2016.
La conferència ha debatut sobre dues qüestions clau:
- Què ha aconseguit la política de cohesió de la Unió Europea del període 2007-2013?
- Quins són els reptes de l'eficàcia en les intervencions de la política de cohesió del període 2014-2020?
Aquesta és la setena edició de la conferència; la primera va tenir lloc a Brussel·les l'any 1995, i la darrera, a Varsòvia l'any 2009.
La conferència ha presentat casos pràctics i ha debatut sobre:
- Les lliçons apreses en les avaluacions del període 2007-2013.
- L'eficàcia de les inversions de la política de cohesió en diversos àmbits.
- L'experiència de les autoritats de gestió pel que fa al disseny dels plans d'avaluació i els reptes que els presenta l'avaluació en el període 2014-2020.
Convidada per la Comissió Europea, Catalunya ha explicat l'experiència de l'estratègia de recerca i innovació per a l'especialització intel·ligent (RIS3CAT) com a cas de bones pràctiques.
Catalunya participa a la Smart Regions Conference Exhibition, organitzada per la Comissió Europea, a Brussel·les, els dies 1 i 2 de juny.
L'objectiu de l'acte és promoure la cooperació interregional i establir sinergies entre regions que tinguin prioritats similars, per accelerar la implementació de les estratègies d'especialització intel·ligent que desenvolupen les regions.
L'Agència Catalana per a la Competitivitat de l'Empresa (ACCIÓ) és l'encarregada de l'estand de promoció de l'estratègia per a l'estratègia per a l'especialització intel·ligent de Catalunya (RIS3CAT).
La prioritat catalana en l'àmbit de la innovació se centra en la modernització de la base industrial, que és un dels cinc elements clau de l'aposta europea per a l'Europa del 2020.
Les altres àrees temàtiques en què se centra l'esdeveniment són l'agroalimentació, l'energia, el creixement digital i l'economia circular.
La RIS3CAT és la resposta de Catalunya a l'exigència de la Comissió Europea que els estats i les regions de la Unió Europea elaborin estratègies de recerca i innovació per a l'especialització intel·ligent.
La RIS3CAT defineix el marc a partir del qual el Govern desenvolupa les actuacions i els programes d'R+D+I per al període 2014-2020 i dóna suport a la generació i el desenvolupament de projectes innovadors.
L'acte va dirigit a les empreses potencialment contractistes de concursos de recollida de residus municipals, consultores i també ens locals.
Lloc: sala d'actes del Departament de la Vicepresidència i d'Economia i Hisenda, Gran Via de les Corts Catalanes, 639, 08010 Barcelona
L'acte públic de presentació de la consulta oberta al mercat sobre compra pública d'innovació per a la innovació en la recollida selectiva de residus s'organitza amb l'objectiu de donar a conèixer l'inici d'un projecte de compra pública d'innovació, que comença amb una consulta al mercat.
Aquesta acció s'emmarca en el Pla nacional de compra pública d'innovació, de l'Estratègia de recerca i innovació per a l'especialització intel·ligent de Catalunya (RIS3CAT), que és la resposta de Catalunya a l'exigència de la Comissió Europea que els estats i les regions de la Unió Europea elaborin estratègies de recerca i innovació per a l'especialització intel·ligent (research innovation strategies for smart specialisation, RIS3) que s'ajustin al seu potencial d'innovació.
El 5 d'abril va tenir lloc la Jornada de Presentació del Programa de Compra Pública d'Innovació de la RIS3CAT, organitzada pel Departament de la Vicepresidència i d'Economia i Hisenda, amb l'objectiu d'explicar els principals projectes de compra pública d'innovació (CPI) que impulsa la Generalitat de Catalunya el 2017 i reflexionar sobre els reptes i oportunitats que representa per a l'Administració pública i les empreses.
La CPI és una oportunitat de transformació que té com a objectiu principal millorar l'eficiència dels serveis públics i racionalitzar la despesa pública, mitjançant una planificació estratègica de la compra pública i l'adopció de solucions innovadores.
A més, pel que fa al sector empresarial, a través de la demanda pública, la CPI vol impulsar l'R+D+I de les pimes i la internacionalització de solucions innovadores utilitzant el mercat públic català com a client de llançament.
Consulta oberta al mercat per a la innovació en la recollida selectiva de residus municipals