Les Converses Eiximenis són un espai de divulgació científica en què es presenten estudis inèdits tant de l'àmbit humanístic i social com en ciències naturals i del medi
Aquest 2019, l' Institut Ramon Muntaner, juntament amb l' Institut Català de Patrimoni Cultural, la Biblioteca Carles Rahola de Girona, la Diputació de Girona, enceta el Cicle Converses Eiximenis 2019, que volen ser un punt de trobada a la ciutat de Girona, en un dels seus equipaments emblemàtics, del sector dels investigadors i dels centres i instituts d'estudis locals i comarcals de les terres gironines i del públic interessat en l'actualitat de la recerca i la cultura al territori més immediat.
Els temes estan vinculats a les terres de Girona i els exposen els investigadors o les investigadores que hi han treballat directament junt amb acadèmics especialistes que els han acompanyat en la recerca.
El format de diàleg permet, d'una banda, adreçar-se a un públic ampli i, alhora, fer emergir d'una manera natural i sintètica aspectes essencials de les recerques, establir relacions amb estudis ja existents i obrir noves línies de treball.
Els estudis que s'hi presenten han estat mereixedors de les Beques de Recerca Francesc Eiximenis, que convoca des de 2017 l'Institut Ramon Muntaner amb la col·laboració de la Diputació de Girona i que donen continuïtat a les que fins al 2015 convocava el Patronat Francesc Eiximenis.
Les tertúlies es duran a terme a dos quart de set de la tarda a l'auditori petit de la segona planta.
Dilluns, 30 de setembre a les 18.30 h
L'estudi, basat principalment en l'anàlisi de l'epistolari de Carles Rahola, en presenta la feina com a historiador en la intersecció entre persones i contextos, amb diferents nivells de coneixement i d'estratificaciósocial, entre el que és local i el que és general.
L'estudi obre interrogants a fi de situar la figura de Rahola en tant que historiador, i aquest és el punt de partida del treball i també d'aquesta conversa que aportarà nous aspectes sobre la formació i l'obra històrica de l'escriptor i estudiós gironí.
A càrrec de: la historiadora Lucila Mallart.
En conversa amb: Joaquim Nadal, director de l'Institut Català de Recerca en Patrimoni Cultural.
Conduïda per: Narcís Figueras, professor de la UOC i membre del patronat de l'Institut Ramon Muntaner
Fiscalitat i comunitats rurals a la vegueria de Girona a la baixa edat mitjana
L'estudi parteix de la hipòtesi que les dinàmiques fiscals i financeres viscudes per les comunitats rurals de la Corona d'Aragó a partir de les dècades centrals del segle XIV i durant més d'una centúria van contribuir a l'articulació d'aquestes en termes institucionals i polítics.
Igual com en les principals viles i ciutats, també en nuclis de població menors van aparèixer estructures organitzatives que van superar tensions i conflictes i que es van anar consolidant en el marc d'una societat eminentment feudal.
Coneixerem quins són els antecedents del treball, a quines conclusions arriba i quines possibles noves línies se'n deriven.
A càrrec de: l'historiador Albert Reixach.
En conversa amb: Pere Ortí, professor de la Universitat de Girona.
Conduïda per: Enric Saguer, professor de la UdG i membre de l'Associació d'Història Rural