Aquesta base de dades conté informació sobre els acords col·lectius amb incidència a Catalunya, les empreses i els treballadors afectats, l'increment salarial pactat i/o l'increment salarial revisat i el còmput anual mitjà d'hores d'aquests acords, des de l'any 1994.
Permet fer diferents tipus de consultes de la forma que s'explica més endavant, imprimir-ne els resultats i exportar les dades a un fitxer, en dos formats diferents: "text delimitat" o "Excel".
L'opció "Ajuda" sempre està disponible.
També hi ha sempre disponible la possibilitat de trametre dubtes, consultes o suggeriments a una bústia de correu electrònic.
Es considera acord col·lectiu qualsevol forma legal de negociació col·lectiva de les condicions laborals entre la part empresarial i la representació dels treballadors, recollides en un text signat per les parts negociadores.
Convenis col·lectius estatutaris.
Pactes o acords subscrits conforme al que estableix el títol III de l'Estatut dels treballadors.
Es realitzen entre els representants legals dels treballadors i els dels empresaris.
Fixen les condicions de les relacions singulars de treball dels treballadors i empresaris inclosos en el seu àmbit d'aplicació.
Regulat a l'art. 82 del Reial decret legislatiu 1/1995, de 24 de març, pel qual s'aprova el Text refós de la Llei de l'estatut dels treballadors.
Declaracions de voluntat on les parts legitimades decideixen sotmetre's a la totalitat de les condicions fixades en un conveni col·lectiu vigent.
Sempre que no n'estiguin afectades per un altre (art. 92.1 de l'Estatut dels treballadors).
Acords per mediació o laudes arbitrals.
Regulats a l'article 83.2 i 3 de l'Estatut dels treballadors.
Poden establir procediments (mediació i arbitratge) per resoldre controvèrsies derivades de l'aplicació i interpretació del convenis col·lectius.
L'acord assolit en tràmit de mediació i el laude arbitral tenen eficàcia jurídica.
Decisions administratives per aplicar o estendre les condicions fixades en un conveni col·lectiu estatutari en vigor.
O en un sector o subsector d'activitat que originàriament no n'eren part.
Per la impossibilitat de subscriure un dels previstos per absència de parts legitimades (art. 92.2 de l'Estatut dels treballadors).
Acords formalitzats al marge de la regulació específica del títol III de l'Estatut dels treballadors.
Això pel que fa als seus requisits substantius, formals i procedimentals.
Situats a l'empara de l'article 37.1 de la Constitució espanyola.
Tenen una eficàcia personal limitada als treballadors i als empresaris afiliats i associats, respectivament.
A les organitzacions sindicals i patronals signants.
O si escau, als representats per les candidatures pertanyents a determinats sindicats integrats en l'òrgan unitari de representació i l'empresa.
Tenen només un valor convencional.
No s'integren en el sistema de fonts del dret laboral (article 3.1 de l'Estatut dels treballadors).
Es regulen per la normativa general del dret comú en el camp de les obligacions.
Determinen condicions de treball dels funcionaris públics en matèries que són competència dels òrgans de govern de les administracions públiques.
Regulat a l'article 38.3 de la Llei 7/2007, de 12 d'abril, de l'Estatut bàsic de l'empleat públic.
Determinen condicions de treball en matèries que es corresponen estrictament amb l'àmbit competencial de l'òrgan administratiu que els subscriu.
Afecten els funcionaris públics Vinculen directament al personal de l'àmbit corresponent (art. 38.2 de l'Estatut bàsic de l'empleat públic).
Determinen condicions de treball en matèries competencials dels òrgans de govern de les administracions públiques.
Afecten els funcionaris públics i personal laboral.
Per als funcionaris tenen la consideració i els efectes previstos a l'art. 38 de l'Estatut bàsic de l'empleat públic.
Per al personal laboral, a l'article 83 de l'Estatut dels treballadors (art. 38.8 de l'Estatut bàsic de l'empleat públic).
Pactes mixtos de funcionaris i laborals.
Determinen condicions de treball dels funcionaris públics i del personal laboral.
Tracten matèries que es corresponen estrictament amb l'àmbit competencial de l'òrgan administratiu que els subscriu.
Vinculen directament al personal de l'àmbit corresponent.
Per als funcionaris, tenen la consideració i efectes previstos a l'art. 38 de l'Estatut bàsic de l'empleat públic.
Per al personal laboral, els de l'article 83 de l'Estatut dels treballadors (art. 38.8 de l'Estatut bàsic de l'empleat públic).
Els convenis col·lectius, d'adhesió i d'extensió i els acords per mediació o laudes arbitrals (arbitratges) es consideren estatutaris.
Els pactes d'eficàcia limitada es consideren extraestatutaris.
Els acords i pactes de funcionaris s'agrupen sota l'etiqueta de funcionaris.
Els acords i pactes mixtos de funcionaris i laborals s'agrupen sota la denominació de mixtos (EBEP).
Els acords col·lectius signats per les parts negociadores s'han de registrar davant l'autoritat laboral competent, la qual n'ordenarà la seva publicació al butlletí o al diari oficial que escaigui.
D'aquest assentament per part de l'autoritat laboral, se'n deriva la data de registre.
1) Els serveis territorials del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies a Barcelona, Girona, Lleida, Tarragona i les Terres de l'Ebre, i la Direcció General de Relacions Laborals i Qualitat en el Treball.
2) La Direcció General de Treball del Ministeri d'Ocupació i Seguretat Social.
3) Als serveis territorials del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies es registren els acords col·lectius d'àmbit d'aplicació provincial o inferior a la província.
A la Direcció General de Relacions Laborals i Qualitat en el Treball del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies, els d'àmbit d'aplicació superior a la província però dintre de Catalunya.
A la Direcció General de Treball del Ministeri d'Ocupació i Seguretat Social, els d'àmbit superior a la província que impliquen més d'una comunitat autònoma.
Segons el nivell de negociació els acords col·lectius es classifiquen en:
Els quatre primers nivells de negociació integren l'àmbit de negociació d'empresa; els dos darrers, l' àmbit de negociació de sector.
El període de temps durant el qual són aplicables les condicions econòmiques pactades per les parts negociadores en l'acord col·lectiu s'anomena vigència econòmica.
Si el període de temps entre la data d'inici i de finalització de la vigència econòmica és d'un any, parlem d' acords col·lectius anuals (que no ha de coincidir necessàriament amb l'any natural).
Si la vigència és de més d'un any, parlem d' acords col·lectius plurianuals.
Els acords col·lectius plurianuals tenen més d'un període d'efectes econòmics, cada un dels quals no pot ser, a efectes estadístics, superior a un any.
Cada període d'efectes econòmics té les seves condicions particulars pel que fa a retribucions i a jornada laboral i vacances.
És normal que les taules salarials variïn d'un període d'efectes econòmics al següent; la jornada laboral i les vacances poden ser o no les mateixes durant tota la vigència de l'acord col·lectiu.
Es considera que un acord col·lectiu té per any d'inici d'efectes econòmics un any determinat si els seus efectes s'inicien entre gener i desembre d'aquell any.
L' increment salarial pactat és el percentatge d'increment que s'aplica per revalorar (en alguns casos desvalorar) les taules salarials vigents en el període econòmic immediatament anterior.
L'articulat dels acords col·lectius pot preveure la possibilitat de "reconsiderar" aquest percentatge d'increment sota la concurrència de determinades circumstàncies; és el que s'anomena clàusula de revisió per garantia salarial.
Aquesta clàusula sovint està condicionada pel valor de l'índex de preus de consum (IPC) d'un període concret.
Si s'aplica la clàusula els seus efectes poden ser retroactius, no retroactius o variables.
L' aplicació retroactiva de la clàusula altera les retribucions garantides per al període d'efectes econòmics (des de la data d'inici dels efectes econòmics, en el cas de ser totalment retroactiva, o des d'una data compresa entre la data d'inici i la data d'acabament, en el cas de ser semiretroactiva).
L' aplicació no retroactiva no modifica les retribucions percebudes durant el període d'efectes econòmics vigent, però sí que actualitza les taules salarials que serviran de base per al càlcul de les retribucions del període següent.
L' aplicació variable de la clàusula pot tenir efectes retroactius o no retroactius, alterant les retribucions garantides per al període d'efectes econòmics o actualitzant només les taules salarials de base pel període següent, segons si l'IPC arriba o no a un llindar fixat a l'articulat.
Si hi ha clàusula de revisió per garantia salarial i s'aplica retroactivament, el percentatge d'increment salarial pactat quedarà corregit.
També en els casos que hi ha clàusula de revisió variable i es supera el llindar, es corregirà l'increment salarial pactat.
El tractament de les dades que aquí s'ofereixen es fa en funció de la data de registre i de l'any de vigència econòmica del conveni.
Així, per exemple, un conveni que tingui una vigència econòmica de l'1 de gener de 2001 al 31 de desembre de 2002 i es registri el 15 de març de 2002, quedarà incorporat en l'estadística de l'any 2001, i la segona vigència econòmica s'incorporarà a la de l'any 2002.
Aquest sistema de registre fa que cada any es divideixi en 14 períodes, el primer és: "abans de gener", que conté els convenis amb vigència d'un determinat any i que s'han registrat abans de que comenci l'any.
Després vénen els 12 mesos dins els quals es registra el conveni vigent l'any en curs.
L'últim període és l'anomenat "després de desembre", que conté la informació de tots els convenis registrats fins al moment de l'actualització de les dades, i es va actualitzant cada mes fins que es doni per definitiva la informació d'aquell any.
(El període "després de desembre" coincideix amb l'estadística anual de cada any).
La consulta ofereix dues possibilitats inicials:
1) la consulta d'estadístiques mensuals, que permet aconseguir 3 tipus de dades: informació més actualitzada de l'any vigent, amb la informació de l'any en curs fins a l'última actualització de les dades; estadístiques i evolucions mensuals, seleccionant els mesos, consecutius o no, dels quals es vol obtenir informació i comparacions interanuals, seleccionant períodes idèntics de diferents anys.
2) la consulta d'estadístiques anuals, triant els anys, consecutius o no, dels quals es vol obtenir informació.
En aquest apartat anual, la informació coincideix amb la del període "després de desembre" del mateix any, però inclou, a més, l'increment salarial revisat.
Les dades que es poden obtenir estan estructurades segons àmbits diferents, dins els quals es poden seleccionar diferents opcions:
l' àmbit territorial segons on estan ubicats els treballadors, independentment de si l'àmbit d'aplicació del conveni és provincial, autonòmic o estatal.
Les opcions que es poden triar són: total de Catalunya (per defecte, si no se'n tria cap); Barcelona; Girona; Lleida i Tarragona
la naturalesa jurídica de l'acord col·lectiu.
- estatutaris (que és l'acumulat de convenis col·lectius, convenis d'adhesió, arbitratges i convenis d'extensió)
- extraestatutaris (que són els pactes d'eficàcia limitada)
- funcionaris (etiqueta sota la qual s'acumulen els acords i els pactes de funcionaris)
- mixtos EBEP (etiqueta sota la qual s'acumulen els acords i els pactes mixtos de funcionaris i laborals)
- convenis d'adhesió (s'adhereixen a un altre conveni)
- pactes d'eficàcia limitada (no tenen la força de llei d'un conveni perquè les parts que el signen no tenen la representativitat necessària)
l' àmbit de negociació, que es refereix als convenis d'empresa (inclou els tipus següents: grup professional, centre de treball i d'empresa) o als de sector, si afecta totes les empreses d'un sector determinat (per defecte, si no se'n tria cap, dóna l'opció total).
Una vegada seleccionats l'àmbit territorial, la naturalesa jurídica i l'àmbit de negociació, la informació es tabula segons unes determinades variables de classificació, de les quals només se ́n pot triar una.
si no es tria cap d'aquestes variables, s'obté la informació referent al total de l'àmbit territorial, de la naturalesa jurídica i de l'àmbit de negociació triat, del període o períodes seleccionats
temporalitat o vigència, ja que els acords estan classificats en: anuals (acords amb vigència d'un sol any, i amb inici d'efectes en l'any que es consulta); plurianuals (acords amb vigència superior a l'any, que se subdivideixen en dos grups: de primer any de vigència i d'altres anys de vigència) i total (conté tots els acords)
clàusula de revisió salarial, segons si apareix o no la clàusula en la vigència actual, hi ha les divisions: sense clàusula prevista, amb clàusula prevista (no retroactiva, retroactiva, variable) i total.
sector econòmic: agricultura, indústria, construcció, serveis i total
S'estableixen les categories següents: primers convenis (inclouen en l'increment salarial el terme "primer conveni", ja què en iniciar-se es considera que no tenen cap augment respecte a un període anterior); increments negatius; 0%; 0,01 a 1,00%; 1,01 a 2,00%; 2,01 a 3,00%; 3,01 a 4,00%; 4,01 a 5,00%; 5,01 a 6,00%; 6,01 a 7,00%; més de 7% i total
intervals d'increment salarial pactat segons l'IPC previst.
Depèn que l'increment estigui: per sota de l'IPC previst; al mateix nivell que l'IPC previst; per sobre de l'IPC previst i total.
Per a l'any 2010 l'IPC previst correspon a l'increment salarial recomanat a l'Acord per l'ocupació i la negociació col·lectiva 2010, 2011 i 2012, signat a Madrid el 9 de febrer de 2010, per la CEOE, CEPYME, CCOO i UGT.
Per l'any 2011 l'IPC previst correspon al valor inferior de l'interval d'increment salarial recomanat al mateix acord.
intervals de còmput anual d'hores.
Es desglossa la informació segons les hores de treball anuals fixada en cadascun dels convenis, fins al màxim legal, que està actualment en 40 hores setmanals, o en 1.826 hores en còmput anual.
Els intervals que s'estableixen són els següents: menys de 1.712 hores; 1.712 - 1.758 hores; 1.759 - 1.803 hores; 1.804 - 1.825 hores; 1.826 hores i total
Es classifica cada conveni segons la divisió econòmica majoritària en què és d'aplicació.
Fins a l'any 2008 inclòs, la classificació utilitzada és la CCAE-93; des de 2009 en endavant, s'utilitza la CCAE-2009.
intervals de treballadors afectats.
Aquesta classificació només es facilita per l'àmbit de negociació d'empresa, i s'han fet les desagregacions següents: d'1 a 5 treballadors; de 6 a 25 treballadors; de 26 a 50 treballadors; de 51 a 100 treballadors; de 101 a 250 treballadors; de 251 a 500 treballadors; més de 500 treballadors i total.
Com la variable anterior, aquesta informació només és viable per a l'àmbit d'empresa.
La classificació consta dels grups: privada; pública (en què la majoria del capital social és públic: Administració central, autonòmica i local) i ens de l'Administració pública (serveis oficials: ministeris, departaments, ajuntaments, etc. de l'Administració central, autonòmica i local).
òrgan de registre, aquesta classificació només es facilita per a l'àmbit territorial Total Catalunya.
Depèn del lloc on s'han registrat i de l'àmbit territorial que afecten (els convenis registrats a la Direcció General de Relacions Laborals i Qualitat en el Treball afecten tot Catalunya, i els del Ministeri d'Ocupació i Seguretat Social afecten tot el territori espanyol).