El secretari general, Albert Castellanos, durant la seva intervenció
Per cada euro que la Generalitat va destinar a contractes amb entitats que fomenten la integració de persones amb discapacitat i la integració social durant el 2017 i 2018, la societat va obtenir un retorn d'1,88 euros.
Dit d'una altra manera, dels 36 milions d'euros que els diferents departaments de l'Administració catalana i les entitats del seu sector públic van adjudicar a contractes reservats a objectius socials durant aquest anys, es van obtenir uns beneficis socioeconòmics equivalents a 68 milions d'euros.
Aquesta és la principal conclusió de l'Informe "El retorn social en els contractes reservats 2017 i 2018" que s'ha presentat avui en la jornada sobre "Noves perspectives de la compra pública amb responsabilitat social", organitzada pel Departament de la Vicepresidència i d'Economia i Hisenda a la Casa del Mar de Barcelona.
El secretari general de la Vicepresidència i d'Economia i Hisenda, Albert Castellanos, ha definit la jornada com un acte de transparència, que "ens permet posar en valor la contractació pública com un instrument més de política econòmica i social.
Una aposta del Govern cada vegada més ferma i compromesa".
Castellanos ha recordat que la Generalitat ja fa deu anys que promou la compra pública socialment responsable en totes les fases dels contractes perquè "el Govern té l'obligació moral de facilitar la incorporació al mercat laboral dels col·lectius amb més dificultats".
En aquest sentit, el secretari ha remarcat que els resultats de l'informe que es presenta avui "són molt esperançadors i ens donen un argument més per continuar insistint en aquesta política".
"Malgrat el tacticisme electoral d'alguns que no ens permet disposar de totes les eines legislatives possibles, des del Govern seguim compromesos amb la contractació pública en clau social com un instrument per impulsar polítiques al servei dels ciutadans", ha reblat.
En la mateixa línia, s'ha pronunciat la directora general de Contractació Pública, Mercè Corretja, que ha estat l'encarregada de cloure la jornada: "aquesta setmana hem perdut una magnífica oportunitat al Parlament de tenir una llei catalana que apostava clarament per la qualitat en l'àmbit dels serveis a les persones".
"Era un molt bona llei que estava pensada per contractar millor i que apostava per una cultura de la qualitat de la contractació pública que fa molta falta", ha afegit.
Corretja ha destacat que, malgrat aquestes limitacions, la Generalitat continua endavant amb la política de reserves socials en la contractació pública.
"La compra pública té un impacte social que es pot avaluar i mesurar.
Des de la direcció general sempre intentem incorporar nous indicadors que ens permetin rendir comptes i proposar nous horitzons.
Això és el que hem fet avui amb l'informe", ha conclòs.
L'informe, encarregat per la Direcció General de Contractació Pública i signat pel sociòleg Charles Castro, analitza i quantifica els efectes que aquesta modalitat de contractació té tant per a les persones treballadores amb discapacitat, com per a les seves famílies, i l'impacte que en termes econòmics té per a la mateixa administració.
La Generalitat, d'acord amb la línia marcada per la directiva europea de contractació pública del 2014, reserva cada any una part de la seva contractació pública -contractes de serveis, subministraments i obres- a Centres Especials de Treball d'Iniciativa Social (CETIS) i empreses d'inserció, o que tinguin en plantilla més d'un 30% de treballadors amb discapacitat o en risc d'exclusió social.
La finalitat d'aquesta reserva és la integració de persones amb discapacitats i la inserció social de col·lectius desafavorits.
Segons les dades que publica l'Informe, la Generalitat va superar les seves previsions en destinar un total de 36,3 milions d'euros -14 milions el 2017 i 22,3 milions el 2018- a la contractació reservada a objectius socials.
Això representa un 36,98% més de l'objectiu establert per l'acord de Govern, que fixava en 11,5 milions d'euros per al 2017 i 15 milions d'euros per al 2018, la quantia reservada per a contractes amb CETIS i empreses d'inserció.
A més, la Generalitat, en aquest període, va destinar també uns altres 29,5 milions d'euros a la contractació de gestió de serveis socials a entitats de suport a persones amb discapacitat i en risc d'exclusió social.
Beneficis laborals, econòmics i en la salut física i emocional dels treballadors amb discapacitat i les seves famílies Gràcies a aquesta modalitat de contractació, els anys 2017 i 2018, un total de 2.239 persones amb necessitats especials van poder incorporar-se al mercat laboral, en 1.450 llocs de treball en centres especials de treball d'iniciativa social i 622 llocs de treball en empreses d'inserció.
D'acord amb l'Informe, això es tradueix en una sèrie de beneficis per a aquest perfil de treballadors ja que la seva inserció al mercat laboral els proporciona activitat, relacions socials i millores en l'autoestima, en benestar emocional i en qualitat de vida.
Aquestes millores en el benestar dels treballadors amb discapacitat i en la seva estabilitat laboral tenen conseqüències directes en l'entorn familiar més directe, ja que en reduir-se el temps de cura i suport, els seus membres poden destinar més hores a altres activitats.
Segons l'Informe, aquesta reducció, que s'estima en 4,5 hores al dia, permet als familiars dels empleats reincorporar-se o mantenir-se al mercat laboral i, de retruc, millorar les seves economies domèstiques.
9,2 milions d'euros d'estalvi per a les administracions
Finalment, l'Informe també destaca els beneficis -directes i indirectes- que la incorporació al mercat laboral d'aquests treballadors tenen per a les administracions públiques i que es tradueixen en més ingressos derivats del pagament d'impostos (IRPF i aportacions a la Seguretat Social) i potencials estalvis en reduir-se el pagament de determinades prestacions socials (pensions no contributives per invalidesa, prestacions d'atur) i de despeses sociosanitàries (assistència mèdica i farmacèutica i serveis socials i de caràcter assistencial complementaris).
L'Informe quantifica aquest estalvi en 9,2 milions d'euros durant el període 2017 i 2018.