Una de les mesures genèriques proposades per l'Estratègia Catalana d'Adaptació al Canvi Climàtic 2013-2020 (ESCACC) és l'establiment d'un sistema de seguiment i indicadors de les mesures d'adaptació amb l'objectiu d'avaluar si l'adaptació als impactes del canvi climàtic evoluciona favorablement o no.
Alhora, i en el marc del projecte LIFE MEDACC, del qual el Departament de Territori i Sostenibilitat, a través de l'Oficina Catalana del Canvi Climàtic, n'és beneficiari coordinador, s'hi preveu també una acció adreçada a l'establiment d'indicadors de les mesures d'adaptació als impactes del canvi climàtic.
L'Indicador global d'adaptació als impactes del canvi climàtic a Catalunya, elaborat per l'Oficina Catalana del Canvi Climàtic (OCCC), va obtenir un primer indicador sintètic d'adaptació que permet fer un seguiment de l'evolució de la capacitat adaptativa de Catalunya als impactes del canvi climàtic.
Malauradament no es va poder incloure cap indicador de biodiversitat ja que els indicadors trobats, o eren qualitatius, o no contenien dades que es recollissin amb prou periodicitat per permetre l'aplicació d'una anàlisi de components principals.
En aquest context, l'Institut Català d'Ornitologia (ICO) ha començat a donar suport a l'OCCC en l'elaboració d'indicadors per avaluar el grau d'acompliment de les mesures destinades a augmentar la capacitat adaptativa de la biodiversitat.
L'ICO proveeix de dades generades a partir del programa de Seguiment d'Ocells Comuns a Catalunya (SOCC), projecte científic fonamentat en la participació ciutadana iniciat l'any 2002, i impulsat des del Servei de Planificació de l'Entorn Natural de la Direcció General de Polítiques Ambientals.
Concretament, l'ICO proveeix actualment l'OCCC els següents indicadors:
L'indicador de l'impacte del canvi climàtic en els ocells, generat a partir dels dos anteriors subindicadors, mostra com el progressiu efecte del canvi climàtic en el conjunt de la comunitat d'ocells que es reprodueixen a Catalunya s'està produint en la línia que han previst els escenaris de futur sobre la distribució dels ocells.
Indicador dels canvis en la connectivitat en un context de canvi climàtic
Els indicadors esmentats, mostren diverses limitacions a l'hora d'avaluar determinades mesures d'afavoriment de la biodiversitat en el context de canvi climàtic.
Una d'aquestes mancances és la connectivitat ecològica.
Cal destacar que el manteniment de la connectivitat entre àrees amb temperatures diferents permetria que els organismes es moguin al llarg de gradients de temperatura (essencialment vers latituds i altituds majors) i permetria que les espècies continuïn ocupant el mateix espai de temperatura a mesura que el clima canvia (Núñez et al.
Per això l'OCCC està interessada en mantenir la connectivitat dels sistemes naturals i permetre així el moviment de les espècies en el seu desplaçament cap a zones climàticament més fredes.
El treball que es presenta fa un pas per tal de quantificar els canvis en la connectivitat de les espècies d'ocells nidificants a Catalunya al llarg de les previsibles properes quatre dècades de canvi climàtic, i a partir d'aquesta informació elaborar un indicador que avaluï la resposta de les espècies a l'estratègia de manteniment de la connectivitat ecològica en el context de l'estratègia d'adaptació al canvi climàtic.
Per tal d'elaborar aquest indicador el present treball desenvolupa dos passos consecutius: 1) la determinació de la resposta prevista de les espècies d'ocells a la connectivitat dels seus hàbitats en un context de canvi climàtic i 2) l'elaboració d'un indicador de síntesi que, a partir de les previsions de connectivitat de les poblacions de les espècies esmentades en el punt anterior, i de les tendències poblacionals observades en els darrers anys gràcies al programa SOCC, permeti avaluar si els canvis poblacionals que estan tenint les espècies d'ocells estan relacionats o no amb els escenaris de canvis de connectivitat dels sistemes naturals en el context de canvi climàtic.
S'ha treballat buscant una resposta a la pregunta de com responen les poblacions d'ocells a Catalunya al canvi de connectivitat ecològica esperat en un escenari de canvi climàtic.
Per fer-ho s'ha generat un indicador multiespecífic partint dels supòsits següents:
Els passos utilitzats són els següents:
Els mapes generats han permès calcular índexs de connectivitat climàtica per a cada espècie.
D'entre les 88 espècies estudiades, 43 han mostrat un índex positiu i, per tant, són espècies per les quals es preveu que l'augment de la connectivitat climàtica en beneficiï les seves poblacions, mentre que en les 45 restants, l'índex de connectivitat climàtica és negatiu i per tant es preveu que les seves poblacions es vegin desfavorides pel procés de canvi climàtic a causa de la pèrdua de la connectivitat de les seves zones òptimes de distribució.
Aquests índexs específics de connectivitat climàtica es combinen amb els índexs poblacionals anuals de cada espècie per generar d'una banda el subindicador d'espècies afavorides per la connectivitat climàtica (+) i d'un altra el subindicador d'espècies desafavorides per la connectivitat climàtica (-).
Cap d'aquests subindicadors mostra un patró de canvi temporal clar.
És a dir, les espècies que es preveu que tinguin un impacte negatiu a causa de la pèrdua de connectivitat en l'escenari de canvi climàtic no estan sofrint una davallada poblacional.
D'igual manera, les espècies que es preveu que tinguin un impacte positiu a causa de l'increment de connectivitat en l'escenari de canvi climàtic no estan tenint un increment poblacional.
L'indicador de la connectivitat climàtica resultant del quocient dels dos subíndexs estudiats presenta una tendència clarament estable durant el període 2002-2014 (veure la figura), fins al punt que el seu interval de confiança al 90% engloba sempre el valor 100 de referència del primer any en el decurs de tota la sèrie temporal estudiada.
Indicador de la connectivitat climàtica de les poblacions d'ocells a Catalunya durant el període 2002-2014 amb l'interval de confiança al 90% mostrat en línies discontinues
Les principals conclusions del següent estudi són:
Redactat per: Gemma Cantos i Marga Torre Per saber-ne més: Gemma Cantos