La directora general de Contractació Pública i el delegat territorial del Govern de la Generalitat a Tarragona van inaugurar, a Tarragona, el cicle de xerrades informatives sobre el Projecte de llei de contractes de serveis a les persones
Imatge de la sessió a Barcelona.
D'esquerra a dreta de la imatge: el delegat territorial del Govern de la Generalitat a Barcelona, el secretari general del Departament de la Vicepresidència i d'Economia i Hisenda, la directora general de Contractació Pública i la presidenta d'ACRA
Aquest mes de setembre, la directora general de Contractació Pública, Mercè Corretja, ha iniciat un cicle de xerrades informatives arreu del territori amb entitats del tercer sector i ajuntaments de tot Catalunya per explicar-los el contingut del Projecte de llei de contractes de serveis a les persones.
Aquestes sessions informatives es van iniciar el passat dia 9 de setembre a Tarragona i a aquesta capital, l'han seguit Girona, Barcelona, i Lleida.
Durant les properes setmanes està previst que se'n facin a Vilafranca del Penedès, Manresa, Tremp i Tortosa.
Una eina a disposició de totes les administracions públiques de Catalunya
El Projecte de llei de contractes de serveis a les persones pretén millorar la qualitat dels anomenats serveis a les persones -entesos com aquells que afecten directament la ciutadania- quan les administracions públiques de Catalunya contractin amb empreses o entitats privades i del Tercer Sector.
Així, i d'acord amb la nova normativa, el Govern prioritzarà criteris de qualitat i excel·lència per sobre de puntuacions econòmiques a l'hora d'escollir les entitats i empreses que hauran de prestar aquest tipus de serveis.
Des de l'any 2017, totes les compres de béns i serveis de les administracions públiques es regeixen per la nova Llei de contractes de l'Estat (Ley 9/2017 de Contratos del Sector Público), que no fa cap distinció en funció de les tipologies dels serveis.
És a dir, la contractació de les colònies d'estiu, d'un programa d'acolliment d'immigrants o d'assistència a drogodependències es regeix per les mateixes condicions que la contractació dels serveis de neteja, de seguretat o de manteniment d'obres.
Amb la voluntat de garantir la qualitat dels serveis vinculats a l'estat del benestar i millorar-ne el control per part de les administracions durant la fase d'execució dels contractes, el Govern ha aprovat aquesta nova normativa, que obliga les empreses que presten serveis a la ciutadania a acreditar qualitat, experiència, continuïtat i accessibilitat.
Uns criteris que pesaran més que el preu, que no podrà superar el 40% del valor total de l'oferta i el 30% en el cas dels serveis de salut.
És per aquest motiu que el Projecte de llei prohibeix la selecció de l'empresa per subhasta o adjudicació al preu més baix i, en canvi, té en compte la responsabilitat social corporativa de les entitats i empreses que es presentin a la licitació.
També obliga les empreses i entitats a complir amb les condicions salarials i laborals dels convenis col·lectius que siguin de referència, i atorga més puntuació a qui millori aquestes condicions, prevegi mesures d'estabilitat laboral, incorpori mesures d'igualtat de gènere, de responsabilitat ambiental, d'inserció laboral de persones amb discapacitat o siguin signatàries del Pacte Mundial de les Nacions Unides en matèria de corrupció, entre d'altres.
En cas d'incompliment del contracte, l'administració pot recuperar el servei
El Projecte de llei també preveu un sistema estricte de control i seguiment per part de l'administració, basat en inspeccions periòdiques, informes, auditories i enquestes als usuaris, que pot comportar sancions i suspensions de contracte a aquelles empreses i entitats que no compleixin els requisits de qualitat establerts.
En definitiva, es tracta d'una norma pionera que pretén premiar empreses especialitzades per buscar més qualitat en el servei i, a l'hora, estableix mecanismes de seguiment i control que permeten que, en cas d'incompliment i/o de prejudicis greus als usuaris, l'administració pugui resoldre el contracte i recuperar el servei.
El text, que en aquests moments es troba en tràmit al Parlament, inclou les al·legacions presentades durant el tràmit d'informació pública per les entitats del Tercer Sector, les agrupacions d'empreses de prestació de serveis socials i sanitaris i els sindicats.
L'avantprojecte de llei de contractes de serveis a les persones va ser aprovat pel Govern el 10 de juliol de l'any passat, previ informe favorable de la Comissió de Govern Local de Catalunya, de la Junta Consultiva de Contractació Administrativa i del CTESC, i va entrar al Registre del Parlament de Catalunya el 18 de juliol del 2018.
Durant el debat a la totalitat no va rebre cap esmena a la totalitat per part de cap grup parlamentari.
D'acord amb la normativa europea
La Directiva 2014/24/UE preveu que els estats membres puguin regular un règim especial per contractar els serveis d'atenció a les persones i especifica que la valoració de les ofertes en aquests contractes ha de tenir en compte criteris de qualitat i de sostenibilitat i ha de poder satisfer les necessitats específiques dels usuaris, inclosos els grups desafavorits i vulnerables.
Els serveis estan identificats a l'annex XIV de la Directiva i inclouen prestacions de caràcter social, de lleure, vinculades a serveis de salut i serveis complementaris a aquests, com ara la restauració, l'allotjament o les activitats de lleure i dinamització.
Diferents estats de la UE, com ara Suècia, Bèlgica o França tenen una regulació específica o adaptada per a la contractació d'aquests tipus de serveis.
Radiografia actual dels contractes de les administracions públiques
Els anys 2017 i 2018, les administracions públiques de Catalunya (ajuntaments, Generalitat i entitats del sector públic) han adjudicat 4.823 contractes per a la prestació de serveis socials, sanitaris, comunitaris i altres relacionats, per un total de 2.057 milions d'euros (un 24% del total de contractació pública a Catalunya tant en nombre com en import), 1.459 dels quals (un 71%) corresponen als ens locals.
Aquests contractes responen essencialment a serveis com restauració d'hospitals i centres residencials, serveis d'atenció psicològica, d'ambulància, de proves diagnòstiques, de dinamització i lleure infantil i juvenil, organització de colònies, d'atenció precoç, de gestió de centres de dia, d'atenció a infants i adolescents en risc d'exclusió, d'atenció domiciliària i teleassistència, de monitoratge, de reinserció de presos, de gestió d'equipaments municipals de lleure, esports o assistencials, o gestió de llars d'infants municipals, entre altres.