Impressions de Josep Pla sobre la Gran Guerra", que es presenta a la Sala 4 del Palau Robert, recorda l'enorme impacte de la Primera Guerra Mundial en l'evolució històrica, social i cultural del segle XX a través de la mirada de l'escriptor.
Palamosins celebrant la pau en motiu del final de la Primera Guerra Mundial davant la fàbrica La Corchera
Servei d'Arxiu Municipal de Palamós)
L'exposició i el catàleg és una coproducció de la Fundació Josep Pla (FJP) i la Càtedra Josep Pla (Universitat de Girona-Grup62-FJP).
El comissari de la mostra és Francesc Montero, doctor en Filologia Catalana, membre de la Càtedra Josep Pla i de l'Institut de Llengua i Cultura Catalanes de la Universitat de Girona.
La mostra, que es pot visitar del 5 de febrer al 31 de març, va començar el seu recorregut el 2017 a la Fundació Josep Pla de Palafrugell, durant la commemoració del centenari del conflicte.
El títol de l'exposició s'ha extret del dietari El Quadern gris de Josep Pla, el prosista català més important del segle XX.
La Primera Guerra Mundial va ser un esdeveniment històric complex i molt important en la història del segle XX.
A un segle de distància, a les portes del centenari de la pau de Versalles que va segellar una pau que seria tan sols una treva de tenta anys, el conflicte continua interrogant-nos i generant debats i estudis, tant en els països directament implicats –França, Anglaterra, Alemany, Rússia, Àustria, Estats Units...–com també en els neutrals.
Arran de la contesa bèl·lica, tots els països van veure afectades les estructures socials, econòmiques, polítiques i culturals, en un conflicte global que va alterar el curs de la història.
Impressions de Josep Pla sobre la Gran Guerra" recull i interpreta les vivències de l'escriptor capturades al vol dels esdeveniments en els darrers compassos de la guerra i les reflexions posteriors sobre un conflicte sagnant, un dels esdeveniments clau en la història convulsa del segle XX.
La seva mirada sempre troba expressió en el talent literari, l'excel·lència i la força captivadora de la seva prosa.
Atent des de la joventut al que passava al seu voltant, Josep Pla va deixar anotada l'empremta del conflicte bèl·lic a les comarques de Girona i Barcelona, escenaris en els quals va viure els esdeveniments.
Més tard, va reflexionar sobre els efectes sobre el conjunt de Catalunya.
Pla analitza l'impacte, les repercussions de la guerra per al país, en diversos àmbits: cultural, social i econòmic; i a través dels seus textos copsem com la guerra va condicionar l'evolució política i cultural en dècades posteriors, fins al punt que Pla va interpretar l'Europa d'entreguerres en relació amb el que va passar en la Primera Guerra Mundial.
La visió de Pla, contextualitzada a l'exposició amb fotografies, objectes i materials d'arxius, biblioteques i hemeroteques, reflecteix un panorama molt ampli de com es va viure la Guerra a Catalunya i la incidència que va tenir, tot i la neutralitat espanyola en el conflicte.
L'exposició s'estructura en sis àmbits: Barcelona bullia, Ni un tap a l'estranger, Fam de notícies, Mig Europa cau, Del fons mateix del mar i Un Cafarnaüm en deliri.
Sis àmbits que transiten des de l'home a la seva obra, des de l'experiència a la reflexió.
En els dos primers apareixen els escenaris de la vida de Pla: Barcelona, marcada per la francofília de l'Ateneu i la disbauxa dels cabarets, que contrasta amb l'avorriment que experimentava l'autor a la Universitat...
En els seus escrits, Pla reflecteix l'efervescència de la ciutat, com ell viu la Barcelona d'aquella conjuntura.
L'escriptor començava a notar que la seva veritable vocació seria l'escriptura i es va poder formar una idea clara de la situació i definir la seva aliadofília, que marcaria la seva interpretació general i posterior del conflicte.
La situació de Barcelona, centre neuràlgic del país, contrastava amb les penúries que es vivien a la seva Palafrugell natal amb la crisi del suro, sector econòmic amb una incidència cabdal a la zona.
Més del 25% dels treballadors del sector van haver de plegar a finals del 1917.
Les entitats locals es van organitzar per donar suport a les famílies necessitades i es van aprovar mesures extraordinàries.
Sortosament aquesta situació de dificultat es va capgirar en acabar la Guerra.
L'exposició transita de l'experiència a l'aprenentatge i la recollida d'opinions a l'àmbit Fam de notícies, en el qual veiem el ressò del conflicte a la premsa escrita a través de les col·laboracions de testimonis de primera fila com els corresponsals de guerra i les firmes del principals intel·lectuals i escriptors del país, seleccionats segons la relació que van mantenir amb Josep Pla.
En aquest apartat trobem la nova mirada del jove Gaziel, famós per les seves informacions des de París els primers mesos de la guerra; les iròniques cròniques de l'escriptor, periodista palamosí i soldat Frederic Pujulà; l'experiència en l'ofici del pintor i periodista Romà Jori, membre del nucli d' Iberia, revista de l'adiolafília catalana, i director de La Publicidad; l'anàlisi sagaç i sorneguer de Santiago Rusiñol, i l'autoirtat analítica del Glosari d'Eugeni d'Ors i les seves "Lletres a Tina", que connectaven la seva categoria intel·lectual amb els corrents pacifistes de matriu europea.
Cinc mirades i figures diferents de les quals va aprendre o amb les quals va mantenir relació un jove Josep Pla.
De l'experiència i del context passem a l'obra de Pla amb els tres àmbits següents.
A Mig Europa cau es recullen les reflexions de Pla sobre la guerra en un dietari de joventut, que va començar a Palafrugell durant una interrupció de les classes a la Universitat de Barcelona per una epidèmia de grip.
Aquest dietari esdevindria més tard el seu llibre més important, El quadern gris.
Pla descriu en aquests textos els efectes de la catàstrofe que havia provocat la caiguda de mig Europa, des del càstig que imposava la guerra sobre una població econòmicament pròspera abans del 1914, passant pels enfrontaments ideològics que havien desencadenat les armes.
També es va adonar que el final de la guerra també comportaria conseqüències a Catalunya malgrat la neutralitat oficial.
A partir de la comparativa entre la versió del dietari de 1918 i la publicada el 1966, el visitant constata el talent literari del jove Pla i com l'essència de la seva prosa ja es troba en les anotacions de joventut, degudament mesurades i reelaborades en la versió de maduresa.
Del fons mateix del mar és la narració per excel·lència de Josep Pla sobre la Primera Guerra Mundial i el títol del cinquè àmbit de la mostra, que fa referència a la narració Un de Begur, publicat el 1949 al volum Coses vistes, de l'editorial Selecta.
L'extraordinària narració és un dels pocs textos narratius de l'escriptor ambientats a l'època de la Gran Guerra i està basat en un fet real: l'atac, davant les costes de Begur, d'un submarí alemany al vaixell mercant Palermo, que feia el trajecte a Gènova amb tripulació nord-americana amb un carregament de mil dos-cents cavalls que van morir ofegats.
La població es va bolcar en l'auxili de la tripulació i els fets van quedar en l'imaginari col·lectiu.
En aquest àmbit passem de l'experiència a la creació literària a través d'un dels textos amb una major càrrega suggestiva i emocional de la producció planiana.
El relat expositiu acaba amb l'apartat Un Cafarnaüm en deliri, amb textos i documentació de Josep Pla que posen de relleu la interpretació de l'escriptor sobre el conflicte en les dècades posteriors.
La Primera Guerra Mundial va tenir una presència destacada en l'obra de l'escriptor, apareixen referències al tema en tots els volums de l'Obra Completa excepte a Els pagesos.
L'entrevista amb el Mariscal Jofre, el número especial que la revista Destino dedica al conflicte i altres reflexions han esdevingut referents periodístics.
Grup d'actrius dalt d'un escenari durant una representació musical (192?).
Submarí alemany UC72 refugiat al port de BCN al final de la Gran Guerra
Autor: Ignasi Canals, 02/02/1919 (Arxiu Fotogràfic del Centre Excursionista de Catalunya)
Banquet de celebració de la fi de la Primera Guerra Mundial i de la victòria dels aliats.
(Fons ANC1-42/Brangulí, Arxiu Nacional de Catalunya)
Visita de periodistes i polítics catalans i espanyols al front de guerra francès, novembre de 1917