La Llei 1/2008, de 20 de febrer, de contractes de conreu, a l'article 42 crea la Junta d'Arbitratge i Mediació per als contractes de conreu, com a òrgan administratiu competent per resoldre les qüestions litigioses relacionades amb l'aplicació d'aquesta Llei.
D'altra banda, la Llei 2/2005, de 4 d'abril, de contractes d'integració, crea la Junta Arbitral de Contractes d'Integració com a òrgan administratiu de naturalesa arbitral competent per resoldre les qüestions litigioses relacionades amb l'aplicació d'aquesta Llei, que va desenvolupar el Decret 32/2006, de 28 de febrer, el qual regula aquesta Junta, i que fou modificat pel Decret 660/2008, de 27 de desembre.
A la disposició addicional cinquena de la Llei 1/2008, de 20 de febrer, de contractes de conreu, s'autoritza el Govern a unificar la Junta Arbitral de contractes d'integració amb la Junta d'Arbitratge i Mediació per als contractes de conreu, i s'amplien les funcions de la primera en l'àmbit de la mediació.
L'objecte d'aquest Decret és, per tant, regular la composició, el funcionament i els procediments d'arbitratge i mediació de la nova i unificada Junta d'Arbitratge i Mediació de contractes de conreu i de contractes d'integració de Catalunya.
L'estructura de la Junta es basa en un òrgan plenari, un president o presidenta, i dues seccions dedicades una d'elles als contractes de conreu i l'altra als contractes d'integració, que estan presidides pel president o la presidenta de la Junta i que està formada per persones vocals en representació de diferents entitats, organitzacions professionals i associacions, a més de persones representants de l'Administració de la Generalitat.
El Decret preveu els procediments d'arbitratge i de mediació per a la solució dels litigis que es puguin preveure en els contractes de conreu i d'integració, suposant l'arbitratge una via alternativa a la jurisdiccional i la mediació un procediment no jurisdiccional de caràcter voluntari que s'adreça a facilitar l'acord entre les parts, amb unes característiques de rapidesa i agilitat, i amb una participació més directa de les persones interessades en el procediment.
En aquest sentit el procediment arbitral es configura sota els principis d'igualtat, audiència, i contradicció, al qual hi accedeixen de manera voluntària les persones contractants, d'acord amb el que preveu aquest Decret.
L'arbitratge per part de la Junta consisteix en un laude arbitral que conté el seu pronunciament.
Aquest laude quan és ferm produeix efectes de cosa jutjada.
La mediació ha de facilitar l'acord entre les parts dels contractes, sempre que aquestes demanin voluntàriament la intervenció d'una persona mediadora per tal que intenti que es posin d'acord sobre algun conflicte sorgit en l'aplicació dels contractes de conreu o d'integració.
S'ha previst un procediment àgil que permeti arribar, si escau, a un acord entre les parts.
Finalment el Decret preveu la seva entrada en vigor l'endemà de la seva publicació, atès que per una banda es tracta de donar continuïtat als procediments d'arbitratge en els contractes de l'anterior Junta Arbitral de contractes d'integració, i d'altra banda es tracta de facilitar de manera immediata la solució extrajudicial de les possibles controvèrsies que puguin sorgir en els contractes de conreu que regula la Llei 1/2008, de 20 de febrer.
Vist l'informe del Consell de Treball, Econòmic i Social de Catalunya.
Junta d'Arbitratge i Mediació dels contractes de conreu i dels contractes d'integració de Catalunya
S'unifica amb el nom de Junta d'Arbitratge i Mediació dels contractes de conreu i dels contractes d'integració de Catalunya (en endavant la Junta), la Junta d'Arbitratge i Mediació de contractes de conreu i la Junta Arbitral de contractes d'integració.
2.1 La Junta és l'òrgan de naturalesa arbitral i de mediació competent per entendre de totes les qüestions litigioses relacionades amb l'aplicació de la Llei 1/2008, de 20 de febrer, de contractes de conreu, i la Llei 2/2005, de 4 d'abril, de contractes d'integració.
2.2 La Junta s'adscriu a la Secretaria General del departament competent en matèria d'agricultura, ramaderia i desenvolupament rural.
2.3 La Junta té la seva seu a les dependències del departament competent en matèria d'agricultura, ramaderia i desenvolupament rural a la ciutat de Lleida.
2.4 Les seccions territorials es crearan mitjançant una ordre del conseller o consellera competent en matèria d'agricultura, ramaderia i desenvolupament rural.
Aquestes seccions actuaran en les dependències dels serveis territorials del departament competent en matèria d'agricultura, ramaderia i desenvolupament rural, que els donaran suport material i personal.
3.1 La Junta s'estructura en un president o presidenta, el Ple i dues seccions.
3.2 El president o la presidenta de la Junta és a la vegada president o presidenta de cadascuna de les dues seccions.
3.3 El Ple està format pel president o la presidenta de la Junta, totes les persones vocals de les dues seccions, i un secretari o secretària que l'assisteix.
És secretari o secretària del Ple el que ho sigui de la Secció d'Arbitratge i Mediació de Contractes de Conreu.
3.4 Les seccions en què es divideix la Junta són les següents:
a) Secció d'Arbitratge i Mediació de Contractes de Conreu.
b) Secció d'Arbitratge i Mediació de Contractes d'Integració.
4.1 La Secció d'Arbitratge i Mediació de Contractes de Conreu està integrada per:
Un/una vocal en representació de cadascuna de les organitzacions professionals agràries més representatives.
Un/una representant de les cambres agràries territorials.
Un/una representant de la Federació de Cooperatives Agràries de Catalunya.
Un/una vocal de la direcció general competent en matèria de desenvolupament rural.
Un/una vocal corresponent a un advocat o advocada del Gabinet Jurídic de la Generalitat de Catalunya adscrit a la unitat departamental del departament competent en matèria d'agricultura, ramaderia i desenvolupament rural.
4.2 La Secció d'Arbitrage i Mediació de Contractes d'Integració està integrada per:
Les vocalies, integrades pels membres següents:
Un/una vocal en representació de cadascuna de les organitzacions més representatives dels integrats o les integrades.
Un/una vocal en representació de cadascuna de les organitzacions més representatives dels integradors o les integradores.
Un/una vocal de la direcció general competent en matèria d'agricultura i ramaderia.
Un/una vocal corresponent a un/a advocat/da de la Generalitat de Catalunya adscrit o adscrita a la unitat departamental del Gabinet Jurídic al departament competent en matèria d'agricultura, ramaderia i desenvolupament rural.
4.3 El president o la presidenta i les persones vocals representants de les organitzacions professionals agràries més representatives, entitats i col·legis professionals, que han d'estar en ple exercici dels seus drets civils, es renoven cada quatre anys i poden ser reelegits per un sol període.
Nomenament dels membres de la Junta
5.1 El president o la presidenta el nomena la persona titular del departament competent en matèria d'agricultura, ramaderia i desenvolupament rural, i actua en representació d'aquest departament.
5.2 Els/les vocals de les seccions que representin entitats representatives dels sectors, així com els representants de les organitzacions professionals agràries més representatives, i del Consell de Col·legis d'Advocats de Catalunya, els nomena el conseller o la consellera del departament competent en matèria d'agricultura, ramaderia i desenvolupament rural, a proposta de les esmentades organitzacions, associacions o entitats.
Els vocals corresponents a advocat o advocada de la Generalitat de Catalunya que preveu l'article 4, els nomena el conseller o la consellera competent en matèria d'agricultura, ramaderia i desenvolupament rural, a proposta del director o la directora del Gabinet Jurídic de la Generalitat.
Els/les vocals restants i el secretari o la secretària els nomena igualment la persona titular del departament competent en matèria d'agricultura, ramaderia i desenvolupament rural.
El secretari o la secretària ha de tenir la condició de funcionari/ària de l'esmentat departament.
5.3 Els/les vocals en representació del Consell de Col·legis d'Advocats de Catalunya i els/les vocals advocats o advocades de la Generalitat, al Ple de la Junta i a les seccions, poden ser, per a cadascuna d'aquestes representacions, la mateixa persona.
El secretari o secretària del Ple, que ho és a la vegada de la Secció d'Arbitratge i Mediació de Contractes de Conreu, d'acord amb l'article 3.3, pot ser-ho també de la Secció d'Arbitratge i Mediació de Contractes d'Integració.
5.4 Totes les persones membres dels òrgans de la Junta tindran una persona suplent la qual es nomenarà amb el mateix procediment que les persones titulars.
6.1 Són funcions de la Presidència de la Junta les següents:
a) Representar la Junta i les seves seccions.
b) Presidir i coordinar el funcionament i l'activitat de les seccions en què es divideix la Junta.
c) Elaborar l'ordre del dia, així com dirigir les deliberacions i moderar els debats.
d) Emetre vot de qualitat diriment en cas d'empat en la presa d'acords.
f) Delegar la presidència de les seccions en alguna de les persones vocals que en formin part.
6.2 El càrrec de president/a no s'integra en la relació de llocs de treball de la Generalitat.
Són funcions del Ple de la Junta les següents:
b) Establir normes organitzatives de la Junta que no figurin al reglament de règim intern.
c) Informar sobre les actuacions de la Junta a petició del titular del departament competent en matèria d'agricultura, ramaderia i desenvolupament rural, del Govern o del Parlament de Catalunya.
e) Promoure la col·laboració amb els col·legis professionals, les administracions locals, el centre de mediació del departament competent en matèria de dret civil i les altres entitats públiques amb l'objecte de facilitar que la informació i l'accés a l'arbitratge i a la mediació arribi a tots els ciutadans i ciutadanes.
f) Fomentar i difondre l'arbitratge i la mediació.
g) Qualsevol altra que no s'hagi atribuït a les seccions.
Funcions de les seccions en matèria d'arbitratge i en matèria de mediació
8.1 Són funcions de les seccions en matèria d'arbitratge les següents:
a) L'anàlisi i l'estudi de les peticions d'arbitratge que es presentin.
b) Admetre o no a tràmit les demandes d'arbitratge.
d) La coordinació, l'impuls i la tramitació del procediment arbitral.
e) La planificació del calendari de les audiències i de la pràctica de proves.
f) La redacció i l'aprovació dels laudes arbitrals.
La redacció del laude pot ser redactada per l'àrbitre ponent.
g) Elaborar propostes i emetre els informes sobre el procediment d'arbitratge que en relació amb les seves funcions li demani el ple de la Junta.
8.2 Són funcions de les seccions en matèria de mediació les següents:
a) L'anàlisi i l'estudi de les peticions de mediació que es presentin.
b) Admetre o no a tràmit les peticions de mediació.
d) L'assessorament que requereixi la persona mediadora o les parts, per tal d'arribar a un acord.
e) Fer el seguiment del procediment de mediació i arbitrar la solució de les qüestions organitzatives que se suscitin i no formin part de l'objecte sotmès a mediació.
f) L'impuls i la tramitació dels diferents tràmits del procediment.
g) La designació de persona mediadora.
a) Convocar les sessions del Ple o de la Secció, d'acord amb el president o la presidenta.
b) Aixecar l'acta de les sessions.
c) Facilitar el suport administratiu corresponent per a l'adopció d'acords.
d) Documentar en el laude arbitral o en l'acta de mediació les decisions de la Secció i impulsar els tràmits administratius necessaris per al seu compliment.
En l'acta final de la mediació, en cas d'acord, només hi pot constar aquest.
e) Encarregar-se de la conservació i la custòdia dels expedients arbitrals i de mediació, els quals retindrà fins que hagin transcorregut dos mesos des de la fermesa del laude o en el cas de mediació, des de l'acord obtingut per les parts o de l'acta on s'hagi documentat la impossibilitat d'acord.
Passat aquest termini, cada part pot sol·licitar el desglossament i lliurament dels documents originals que li pertanyin.
f) Emetre certificats dels actes del Ple o de les seccions amb el vistiplau del president o la presidenta.
g) Atorgar les representacions a una o a diverses persones de qualsevol de les parts, per mitjà de compareixença escrita o document degudament signat i presentat davant de les esmentades persones, que donarà fe de la representació sol·licitada.
10.1 Correspon als serveis de la direcció general competent en matèria de desenvolupament rural o a la direcció general competent en matèria d'agricultura i ramaderia, donar suport material i personal necessari per a la tramitació dels procediments a la Secció d'Arbitratge i Mediació de Contractes de Conreu i a la Secció d'Arbitratge i Mediació de Contractes d'Integració, respectivament.
10.2 Correspon a la direcció general competent en matèria de desenvolupament rural donar el suport material i personal necessari al Ple de la Junta per al desenvolupament de les seves funcions.
10.3 Els càrrecs de president o presidenta de la Junta i de les persones vocals de les Seccions de contractes de conreu i de contractes d'integració i de les Seccions Territorials són gratuïts.
No obstant això, el Govern fixarà per mitjà d'Acord els drets d'assistència a percebre per la concurrència a les sessions de les seves persones membres.
Addicionalment, en cas de desplaçaments es reporten els drets corresponents al rescabalament de les despeses de desplaçament, manutenció i pernoctació derivats de la concurrència als actes que se celebrin amb la finalitat d'aplicar el sistema arbitral i de mediació, d'acord amb el que determina la normativa vigent en matèria d'indemnitzacions per raó de servei, de la Generalitat.
11.1 Les persones membres de la Junta i les seves suplents s'han d'abstenir d'intervenir en els procediments quan tinguin una relació personal, professional o comercial amb alguna de les parts contractants, així com els casos establerts amb caràcter general a la legislació de procediment administratiu.
En tots aquests supòsits qualsevol de les parts interessades pot promoure la seva recusació en qualsevol moment del procediment, per mitjà d'escrit motivat adreçat al president o presidenta de la Junta.
La decisió sobre les recusacions i abstencions d'acord amb l'article 8.1.c) i 8.2.c) l'adopta la Secció.
11.2 A l'efecte de la realització de les sessions, deliberacions i preses d'acords, aquestes s'entendran vàlidament constituïdes:
a) Ple: quan estiguin presents el president o presidenta, el secretari o secretària, i almenys la meitat dels seus membres.
b) Secció d'Arbitratge i Mediació de Contractes d'Integració: quan estiguin presents el president o presidenta, el secretari o secretària, i almenys la meitat dels membres representants dels integradors/es i dels integrats/des.
c) Secció d'Arbitratge i Mediació de Contractes de Conreu: quan estiguin presents el president o presidenta, el secretari o secretària, i almenys la meitat dels seus membres.
11.3 Els acords de les seccions de la Junta s'adopten per majoria i, en cas d'empat, d'acord amb l'article 6.d), dirimeix el vot del president.
12.1 L'arbitratge que regula aquest Decret és un procediment no jurisdiccional de caràcter voluntari, al qual se sotmeten les parts signatàries d'un contracte de conreu o contracte d'integració en el qual s'hagi pactat expressament la clàusula de submissió arbitral o l'hagin acordada posteriorment, sempre que ho sol·liciti alguna o les dues parts signatàries per escrit adreçat a la Junta.
12.2 En cas que ho sol·liciti una part i no estigui prevista la clàusula de submissió en el contracte, la Presidència de la Junta advertirà d'aquesta circumstància a l'altra part per tal que manifesti la seva conformitat a sotmetre's a l'arbitratge.
Si en el termini de deu dies no s'ha comunicat a la Junta aquesta submissió, la demanda d'arbitratge no s'admetrà en els termes de l'apartat següent.
13.1 El procediment arbitral es regeix pels principis d'igualtat, audiència i contradicció, d'acord amb el que estableix aquest Decret i la normativa vigent que li sigui aplicable.
13.2 La demanda d'arbitratge de la persona demandant es presenta davant la seu de la Junta per mitjà d'escrit en el qual cal determinar els fets en què es fonamenten la naturalesa, les circumstàncies i les pretensions que formula.
A l'escrit de la demanda, de la qual la persona demandant pot sol·licitar la pràctica de proves, s'ha d'acompanyar del contracte de conreu o d'integració i, si escau, dels documents acreditatius de la representació en què s'actua i de la resta de documents que consideri convenients.
13.3 La Secció corresponent ha d'inadmetre la demanda d'arbitratge en els supòsits següents:
a) Absència de la clàusula de submissió arbitral en el contracte de conreu o d'integració o de la seva caducitat, o de qualsevol acord de submissió posterior.
b) Quan les qüestions litigioses no es fonamentin en aplicació de la Llei 1/2008, de 20 de febrer, de contractes de conreu, o de la Llei 2/2005, de 4 d'abril, de contractes d'integració.
c) Quan la clàusula de submissió arbitral contravingui l'ordenament jurídic.
13.4 En cas d'admissió de la demanda d'arbitratge, la Presidència de la Junta, mitjançant el/la secretari/ària, notifica a les parts la resolució d'inici de l'expedient i dóna trasllat de la demanda a l'altra part perquè formuli la seva resposta per escrit, aporti els documents que consideri pertinents i sol·liciti, si escau, la pràctica de proves en el termini que en cada cas es determini, que en cap cas no serà inferior a vint dies.
13.5 En cas que la complexitat de les qüestions litigioses sotmeses a la Junta ho faci aconsellable, el/la president/a, escoltada la secció corresponent, podrà encarregar-ne dictàmens jurídics a advocats/des en exercici o a juristes de reconeguda competència.
13.6 Excepte acord en contra de les parts, la Secció decideix si s'han de celebrar audiències per a la presentació d'al·legacions, la pràctica de proves i l'emissió de conclusions, o si les actuacions se substanciaran només per escrit.
No obstant això, llevat que les parts hagin convingut que no se celebrin audiències, la Secció les assenyalarà en la fase apropiada de les actuacions, si qualsevol de les parts ho sol·licita.
Les parts seran citades a totes les audiències amb suficient antelació i hi podran intervenir directament o mitjançant les seves persones representants.
De totes les al·legacions escrites i documents que una part aporti a la Junta, se'n donarà trasllat a l'altra part.
13.7 Si les parts no han convingut el contrari, la secció corresponent pot acordar, en qualsevol moment de les actuacions, mesures cautelars a instància de qualsevol d'elles.
A les decisions arbitrals sobre mesures cautelars els són d'aplicació les normes sobre anul·lació i execució forçosa dels laudes.
14.1 El laude arbitral conté el pronunciament de la secció de la Junta corresponent sobre la controvèrsia, es dicta per escrit i ha de ser signat per tots els membres de la secció, amb constància de la data i el lloc de l'arbitratge.
Els membres de la secció poden expressar en el laude el seu parer discrepant.
14.2 El termini per a l'emissió del laude és de sis mesos comptat des de la data de presentació de la contestació de la demanda o de l'expiració del termini per presentar-la.
Aquest termini és prorrogable per un termini no superior a dos mesos, per decisió motivada del president o presidenta de la Junta.
En qualsevol cas la inactivitat de les parts durant la instrucció del procediment no impedeix continuar les actuacions i dictar el laude d'acord amb les proves de què es disposin.
Laude per acord entre les parts i desistiment
15.1 Si en el decurs del procediment d'arbitratge les parts arriben a un acord sobre l'objecte del litigi, aquest acord s'ha de comunicar a la Secció en el termini de tres dies.
La Secció donarà per finalitzada la seva actuació i, si ambdues parts ho sol·liciten, i els àrbitres no aprecien motiu per a oposar-s'hi, faran constar aquest acord en forma de laude en els termes convinguts per les parts.
15.2 El laude es dictarà d'acord amb el que disposa l'article anterior i tindrà la mateixa eficàcia que qualsevol altre laude dictat sobre el fons del litigi.
15.3 En qualsevol moment abans de dictar-se el laude, les parts, de comú acord, poden desistir de l'arbitratge.
Aquest acord s'ha de comunicar a la Secció en el termini de tres dies per tal que dicti el corresponent acord de finalització del procediment.
Notificació i publicitat dels laudes
16.1 La Secció ha de notificar el laude a les parts, signat pel president o presidenta i el secretari o secretària de la Secció, en el termini que preveu l'article 14.2, de la manera que han convingut o, a manca d'això, per mitjà del lliurament a cada part d'un exemplar signat.
16.2 La Junta no dóna publicitat als laudes, llevat d'acord entre les parts.
Malgrat això, i mantenint la confidencialitat de les parts, la Junta pot confegir-los en una memòria anual on es fa ressenya del laude i es reprodueixen els fets i fonaments de dret.
Correcció, aclariment i complement dels laudes
17.1 Qualsevol de les parts pot sol·licitar a la Secció, amb notificació a les altres parts, en el termini de deu dies següents a la notificació del laude, excepte que les parts hagin acordat un altre termini, la correcció de qualsevol errada de càlcul, de còpia, tipogràfic o de naturalesa similar, o que aclareixi algun punt o part del laude o del seu compliment pel que fa a peticions formulades i no resoltes.
17.2 La Secció, amb audiència prèvia de l'altra part, resol sobre les sol·licituds de correcció d'errades, i d'aclariments en el termini de deu dies, i sobre les sol·licituds de complement en el termini de vint dies.
17.3 Dins dels deu dies següents a la data del laude, la secció corresponent pot procedir d'ofici a la correcció de les errades de càlcul, de còpia, tipogràfiques o de naturalesa similar.
17.4 Transcorreguts els terminis assenyalats als apartats anteriors el laude esdevé definitiu.
Anul·lació, revisió i execució dels laudes
18.1 Contra el laude definitiu es pot exercir l'acció d'anul·lació pels motius i d'acord amb el procediment que regula la Llei 60/2003, de 23 de desembre, d'arbitratge.
En el supòsit d'exercici de l'acció d'anul·lació el laude és executable en les condicions que estableix la llei esmentada.
18.2 El laude ferm produeix efectes de cosa jutjada i davant d'aquest únicament es pot sol·licitar la revisió d'acord amb el que estableix la Llei d'enjudiciament civil per a les sentències fermes.
18.3 L'execució forçosa dels laudes es regeix pel que disposa la Llei d'enjudiciament civil.
19.1 La mediació regulada en aquest Decret és un procediment no jurisdiccional de caràcter voluntari que s'adreça a facilitar l'acord entre les parts de contractes de conreu o contractes d'integració, per tal que gestionin ells mateixos una solució dels conflictes que els afecten, amb el suport de la Junta d'Arbitratge i Mediació de contractes de conreu i contractes d'integració.
19.2 La mediació es produeix quan les parts a què fa referència l'apartat anterior ho hagin pactat voluntàriament i ho sol·licitin a la Junta, sens perjudici que ho puguin haver pactat anteriorment.
20.1 La mediació es pot iniciar a petició:
b) En cas que ho sol·liciti una part i no estigui prevista la clàusula de submissió en el contracte.
En aquest supòsit s'aplicarà el que disposa l'article 12.2.
20.2 La mediació es pot dur a terme:
a) Abans d'iniciar el procés judicial o arbitral, quan es produeixin discrepàncies entre les parts contractants.
b) Quan hi ha un procés judicial o arbitral pendent, en qualsevol de les instàncies i recursos, o en execució de sentències o laudes.
21.1 La Secció pot nomenar una persona mediadora encarregada de la mediació, que pot ser un dels membres de la Secció o una persona externa experta en mediació de conflictes en l'àmbit dels contractes de conreu i dels contractes d'integració.
Si s'encarrega la mediació a una persona externa a la Secció la petició es farà al centre de mediació del departament competent en matèria de dret civil, als col·legis professionals o a les universitats, en funció de l'objecte de la mediació.
21.2 La persona mediadora designada ha de dur a terme la seva activitat mediadora de la manera següent:
a) Facilitar el diàleg i ajudar a cercar possibles solucions al conflicte.
b) Vetllar pel compliment dels terminis del procediment de mediació i arbitrar les actuacions corresponents per tal d'evitar dilacions que puguin perjudicar les parts.
c) Vetllar perquè les parts prenguin les seves decisions i disposin de la informació i l'assessorament suficients perquè assoleixin els acords de manera lliure i conscient.
d) Desenvolupar la seva funció amb imparcialitat i lleialtat envers les parts.
21.3 A la primera sessió, la qual es desenvoluparà davant el/la secretari/ària, la persona mediadora designada ha de convocar les parts a una reunió en la qual en primer lloc se'ls ha d'informar del procediment, els principis, l'objecte i l'abast de la mediació, la previsió del nombre de sessions i del dret de qualsevol d'ells de donar per acabada la mediació.
El secretari aixecarà una acta inicial on hi constaran la data i la voluntarietat de la participació de les parts.
L'acta la signen el secretari o secretària de la secció corresponent i les parts.
21.4 Les sessions posteriors a la primera poden ser conjuntament amb les dues parts o per separat amb cadascuna d'elles, a criteri de la persona mediadora i hauran de comptar amb la seva presència.
21.5 La persona mediadora designada pot presentar a les parts una proposta mediadora, perquè acceptin o no la mediació en un termini màxim de cinc dies amb la finalitat d'ajudar a les parts a assolir per elles mateixes els seus compromisos i decisions.
22.1 De la sessió final de la mediació s'aixeca una acta, en la qual han de constar exclusivament i de manera clara i concisa els acords assolits.
La persona mediadora pot recomanar a les parts que l'acord al qual s'arribi tingui el valor d'acord transaccional, de conformitat amb l'article 1816 del Codi Civil i que en cas d'incompliment es pot fer valer davant de la jurisdicció ordinària o l'arbitratge.
Si és impossible arribar a cap acord, s'estén una acta en la qual només es fa constar aquest fet.
22.2 L'acta la signen la persona mediadora i les parts.
22.3 La persona mediadora ha d'informar del resultat de la mediació a la secció corresponent.
La mediació es pot desenvolupar en una o més sessions, que seran establertes per la persona mediadora en funció de la naturalesa o la complexitat del conflicte o el nombre de persones implicades, i no poden superar-se en tot cas els dos mesos des de la primera reunió que preveu l'article 21.3.
Les demandes d'arbitratge i les sol·licituds de mediació, així com les comunicacions i notificacions de la Junta, es podran realitzar per mitjans electrònics, sempre que s'hagin establert prèviament els criteris de comunicació i seguretat aplicables per a la utilització d'aquests mitjans en aquests procediments.
Els procediments d'arbitratge en matèria de contractes d'integració iniciats abans de l'entrada en vigor d'aquest Decret se seguiran tramitant a l'empara del que disposa el Decret 32/2006, de 28 de febrer, pel qual es regula la Junta Arbitral de Contractes d'Integració, modificat pel Decret 660/2006, de 27 de desembre.
Es deroguen el Decret 32/2006, de 28 de febrer, pel qual es regula la Junta Arbitral de Contractes d'Integració, i el Decret 660/2006, de 27 de desembre, de modificació del Decret 32/2006, de 28 de febrer, pel qual es regula la Junta Arbitral de Contractes d'Integració.
Resta vigent la Resolució AAR/1479/2007, de 16 de maig, del Reglament de la Junta Arbitral de Contractes d'Integració, en tot allò que no s'oposi al contingut d'aquest Decret.