projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Coordinació de l'activitat: Direcció General de Carreteres
Període: gener de 2008 – maig de 2009
Analitzar la millora en seguretat viària i la reducció de consum en substituir els projectors tradicionals de sodi dels túnels, per lluminàries de LED adaptades a túnels.
Un dels elements més importants de seguretat viària en túnels és una il·luminació adient.
Així mateix, els nous temps exigeixen un consum energètic sostenible i, en conseqüència, l'aposta d'alguns fabricants per adaptar la tecnologia LED de baix consum a diferents aplicacions.
En aquest sentit, es planteja la substitució dels projectors tradicionals de sodi de l'enllumenat dels túnels de Parpers, per lluminàries de LED especials per a túnels.
Així mateix, es substitueixen els semàfors actuals d'incandescència, situats als túnels de Parpers, per semàfors amb tecnologia LED.
La nova tecnologia adquirida no només permetrà una significativa reducció del consum a través dels sistemes intel·ligents d'il·luminació, sinó que contribuirà a un important augment de la vida útil dels elements d'enllumenat (fins a 80.000 hores de vida útil) i semàfors, una reducció dels costos de manteniment i una instal·lació més ràpida i senzilla d'aquests dispositius.
El producte final és l'adquisició de l'enllumenat i semàfors amb LED al túnel de Parpers.
Millora de la seguretat dels túnels de Parpers.
Direcció de projecte: Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya (FGC)
Període: gener 2009 - desembre 2010
Objectiu: instal·lació d'equips que permeten el desplaçament automàtic dels trens entre estacions, tot seguint els codis de via i assegurant el punt d'aturada a les estacions.
L'equip de conducció automàtica, ATO, combinat amb l'equip ATO de via, s'encarrega d'elaborar les ordres per als equips de tracció i frenada per controlar el moviment del tren des de la posada en marxa fins a la parada en un punt determinat de l'estació, passant per la regulació de la marxa i la paràbola de frenada.
L'arrencada es produeix sota l'autorització del maquinista i regula la velocitat en tot el procés de la marxa, seguint les ordres trameses pels equips de via i que respecta les consignes corresponents a la velocitat objectiu de l'equip de protecció automàtica de tren (ATP).
L'ATP del tren, combinat amb l'ATP de la via, fent ús de la resta dels equips del tren acomplirà els objectius bàsics següents:
Així doncs, els equips ATO i ATP treballen coordinadament.
L'equip ATO està supervisat en tot moment pel sistema d'ATP que garanteix la seguretat de la circulació.
L'equip ATO, precisa en tot moment d'informacions de l'equip d'ATP per poder fer les seves funcions.
ATO i ATP de manera conjunta habiliten l'obertura de portes.
Per poder executar la conducció en ATO, cal que el tren rebi informació que l'indiqui el punt on es troba.
Per aquest motiu, al llarg de la via s'instal·len unes balises d'ATO, que li serveixen per localitzar-se i eliminar possibles errades de distància, a més de subministrar consignes de regulació.
Servei Direcció General de Polítiques Ambientals
La Secretaria de Medi Ambient i Sostenibilitat, a través de la Subdirecció General d'Informació i Educació Ambiental, va organitzar una jornada de voluntariat ambiental per al personal del Departament de Territori i Sostenibilitat el dia 8 d'octubre de 2014.
La iniciativa va comptar amb la col·laboració de la Xarxa de Custòdia del Territori i la Xarxa de Voluntariat Ambiental de Catalunya.
L'objectiu principal d'aquesta activitat és contribuir a la conservació i la millora del nostre entorn natural mitjançant la disposició i implicació directa de treballadors i treballadores del Departament en accions de voluntariat ambiental en diferents espais naturals de Catalunya.
Les accions es van desenvolupar en col·laboració amb diverses entitats ambientals sense ànim de lucre d'arreu del territori i es van realitzar de forma simultània a les demarcacions de Terres de l'Ebre, Tarragona i Barcelona, on es van inscriure un nombre suficient de persones voluntàries.
L'activitat es preveu realitzar anualment, i es planteja a tots els serveis territorials.
Fomentar actituds i bones pràctiques vinculades a la conservació dels valors naturals, culturals i paisatgístics del territori entre el personal del DTES.
Afavorir la relació i el treball conjunt del personal en un entorn a l'aire lliure.
Contribuir a la responsabilitat social corporativa de la Generalitat de Catalunya.
Desenvolupar una activitat del Pla de suport del Tercer Sector Ambiental.
Donar a conèixer les entitats ambientals de Catalunya.
Permet la relació entre el personal treballador que habitualment no coincideix en el seu lloc de treball, fomentant la millora de les relacions interpersonals en un ambient de distensió.
Facilita el trencament de la rutina laboral del personal implicant-lo en una tasca amb valor social afegit.
Es realitza una divulgació de la tasca de les entitats ambientals entre el personal del Departament, fomentant la implicació amb el tercer sector ambiental i el teixit associatiu.
S'implica a tots els serveis territorials del Departament de forma simultània i els posa en contacte amb les entitats ambientals del territori, i crea espais per a sinèrgies posteriors.
L'activitat és la primera vegada que es porta a terme en tota l'organització.
Per altra banda, implica a treballadors i treballadores de tot el Departament amb un únic objectiu, per la qual cosa es fomenta la transversalitat en l'organització.
Direcció del projecte: Servei geològic holandès (TNO).
Altres participants: Està integrat per 45 serveis geològics nacionals i regionals europeus, d'entre els quals l'Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya
El projecte GeoERA és una xarxa Era-Net orientada a la millora de la cooperació i la coordinació dels programes nacionals i regionals de recerca en el camp de les geociències aplicades.
Està pensat com a pas previ al desenvolupament d'una iniciativa que apliqui l'article 185 del Tractat sobre el funcionament de la Unió Europea (TFUE) per proveir un Servei Geològic comú per a Europa.
La participació en el consorci GeoERA té dos vessants.
D'una banda participar en l'embrió del futur Servei Geològic Europeu i d'altre, de participar en l'establiment de metodologies de treball i avaluació comunes a escala Europea, orientades al camp dels recursos geotèrmics, recursos d'aigua, recursos minerals i als sistemes d'informació, que revertiran en nou coneixement i serveis interoperables.
El consorci del projecte GeoERA promou una convocatòria conjunta i cofinançada amb el suport de la Comissió Europea dins el marc del programa Co-fund under Horizon 2020 ERA-NET, per a projectes de recerca transnacionals que tractin la implementació d'una infraestructura europea de dades geològiques mitjançant una plataforma d'informació a escala pan-europea sobre la distribució de recursos geo-energètics, d'aigua subterrània i de matèries primeres.
La participació en projectes comuns a escala europea en ciències de la terra aplicades entre diferents entitats a nivell europeu permetrà assentar uns criteris comuns per al desenvolupament en diferents àmbits de la geologia.
Direcció del projecte: Secretaria d'Habitatge
Creació i desenvolupament d'un sistema de declaració ambiental dels productes de construcció tipus III que compleixin a l'apartat 6.2 del Decret 21/2006, d'ecoeficiència en els edificis.
Es vol donar una millor informació mediambiental dels productes de la construcció a fi que els potencials usuaris, tant a nivell d'agents de l'edificació (tècnics, constructors, Industrials, instal·ladors) com els usuaris finals disposin d'una informació veraç del tipus de comportament ambiental de determinats productes de la construcció.
Aquesta tasca d'R+D+I és el primer sistema desenvolupat de les declaracions ambientals de productes de la construcció (DAPc) en el territori espanyol.
Es crea una etiqueta tipus III (Ecoetiqueta) per als materials aïllants.
Beneficiaris: Secretaria d'habitatge
Temàtics de Medi Ambient i Sostenibilitat
TelliBox – Intelligent MegaSwapBoxes for Advanced Intermodal Freight Transport és un projecte amb finançament del 7è Programa Marc de la Unió Europea, coordinat per les universitats d'Aquisgrà (Alemanya) i de Žilina (Eslovàquia), amb participació, entre d'altres, de CTL Logistics, SA, operador ferroviari privat, i de l'Associació Intermodal Europea.
Es proposa desenvolupar una unitat de càrrega multipropòsit, la MegaSwapBox, apta per al transport intermodal per ferrocarril (en vagons de càrrega baixa, tipus Megafrets, vegeu-ne imatge), carretera (amb un xassís adaptable) i vaixells de navegació continental i de curta distància.
El Projecte pretén combinar els avantatges dels contenidos i dels semiremolcs mitjançant anàlisis de viabilitat tècnica i d'eficiència, per arribar a plasmacions concretes: l'objectiu final és oferir un producte integrat, més segur, ecològic pràctic i competitiu.
Es preveu que abans d'implantar-se haurà de superar una fase de demostració en un corredor intermodal des de Polònia fins al Regne Unit, passant per Alemanya i els Països Baixos.
Actualment s'està en fase de construcció del prototip.
Com a característiques distintives de les MegaSwapBoxes:
Característiques de les MegaSwapBoxes
CargoShell, el contenidor plegable, és un producte de l'empresa neerlandesa Poly Products en col·laboració amb el port de Rotterdam, en el marc de la Rotterdam Climate Initiative, que pretén que el 2025 les emissions de CO 2 s'hagin reduït a la ciutat d'un 50% respecte de les de les 1990.
Coordinació de l'activitat: Agència de Residus de Catalunya
Grup de Mineralogia Aplicada i Medi Ambient (MAiMA) de la Universitat de Barcelona i GIRO Unitat Mixta IRTA-UPC
Desenvolupament de tècniques d'oxidació química per a la recuperació ambiental d'emplaçaments contaminats amb compostos orgànics clorats.
Per a un antic emplaçament industrial contaminat, on per part de l'ARC s'han dut a terme actuacions de recuperació ambiental, es proposa:
L'ARC va efectuar, entre els anys 2005 i 2007, la recuperació ambiental del sòl en unes antigues instal·lacions de fabricació de productes fitosanitaris contaminades per compostos orgànics volàtils clorats.
Dins les mesures de descontaminació s'incloïa la construcció d'unes rases de captació d'aigües subsuperficials contaminades amb l'objectiu d'interceptar les aigües que s'infiltren a través de la superfície dels camps per tal que no arribin a l'aqüífer.
Les aigües extretes de les rases a causa de seu elevat nivell d'AOX s'han hagut de tractar per incineració externament amb un cost elevat.
La determinació del tractament més efectiu a escala de laboratori ha de permetre plantejar també una estratègia d'actuació, a llarg termini, per a la seva aplicació a escala real en les rases i a l'aqüífer afectat.
Aquest fet suposaria un clar estalvi econòmic i energètic.
S'han efectuat diferents experiments a escala de laboratori per tal de conèixer la influència de les rases de captació d'aigües sobre l'aqüífer i els processos d'atenuació natural.
També s'han fet experiments d'oxidació química i hidròlisi alcalina al laboratori per trobar un tractament efectiu per a les aigües contaminades per compostos clorats recollides a les rases per reduir les concentracions d'AOX.
Aquesta fitxa es complementa amb la fitxa de "Bioremediació del subsòl per la presència de contaminants orgànics volàtils clorats".
Un article complet sobre aquest projecte es pot trobar al web de l'ARC.
Monitoratge d'emplaçaments contaminats, determinació de les possibilitats i quantificació de l'oxidació química i la hidròlisi alcalina com a tècniques de recuperació ambiental i pretractament d'aigües residuals.
Figura1: Evolució de pH i temperatura a l'experiment a temperatura de laboratori el qual s'ha fet circular aire per tal de simular l'efecte de l'aigua procedent de les rases sobre l'aqüífer al límit amb la zona no saturada.
La fletxa blava marca el moment en el qual s'injecta aire.
Taula 1: Eficàcia i aplicabilitat de l'AICE dels diferents tractaments de remediació dels contaminants presents a l'aigua de les rases sota les condicions provades en aquest estudi a escala de laboratori.
Direcció del projecte: Agència de Residus de Catalunya
Període: de l'1 de gener del 2011 fins al 31 desembre del 2011
Aprofitar el metà que s'extreu dels abocadors per l'obligació normativa en aquells casos que l'aprofitament convencional no dóna resultat a causa de la baixa producció de metà de l'abocador.
En aquests casos s'ha analitzat l'aplicació de tecnologies de microturbina en l'aprofitament d'aquest metà dels abocadors.
Aquestes tecnologies permeten trobar una solució energèticament més interessant per als abocadors amb baixa producció de metà, que no poden generar combustible suficient per alimentar una turbina.
La tecnologia més desenvolupada per aprofitar el biogàs d'un abocador són els motors de cogeneració.
No obstant això, aquesta alternativa només és tècnicament i econòmicament viable per a potències superiors a 500 kW, per la qual cosa només es duu a terme la valoració energètica en explotacions en què es generen cabals de biogàs elevats i amb elevada concentració de metà.
En aquest context, queden exclosos els abocadors petits, així com aquells que estan en la fase inicial i a la final de l'explotació.
Davant d'aquesta situació, les microturbines es plantegen com una alternativa tecnològica als motors de cogeneració gràcies a dues de les seves principals característiques:
A més, presenten costos de manteniment inferiors i menys emissions atmosfèriques i acústiques.
Un exemple seria el dipòsit controlat d'Oris (Barcelona), que està gestionat pel Consell Comarcal d'Osona.
És un abocador de petites quantitats que recull aproximadament 50.000 t per any.
Direcció de projecte: Agència de Residus de Catalunya
Període: març de 2016 – maig de 2017
Projecte demostratiu de bioeconomia circular mitjançant una prova que es desenvolupa al municipi de Llinars del Vallès.
La idea és que els residus orgànics generats en una escola i en un restaurant tinguin un pretractament en origen de manera que faciliti el transport del residu orgànic pretractat a una cooperativa agrícola on s'acabarà de fer el tractament fins a tenir un compost.
El cicle de la matèria orgànica és ben conegut en general però sovint queda desconnectat de les actuacions concretes de la ciutadania.
La implementació real ha de permetre vincular la recollida selectiva amb els resultats del reciclatge, a partir de models que garanteixin la traçabilitat.
La prova pilot, coordinada per la Cooperativa Social Tarpuna, també compta amb la participació d'una escola (Ginebró) i un restaurant (Kibuc), i el compost resultat s'utilitza en els camps de cultiu d'aquesta cooperativa on es cultiva amb agricultura ecològica molts aliments que després són subministrats a l'escola i el restaurant.
Tant al restaurant com a l'escola es fan pretractaments del residu orgànic in situ mitjançant un compostador electromecànic, per tal d'homogeneïtzar, higienitzar, i reduir pes i volum del residu i, posteriorment, portar-ho a la cooperativa, on aquest pre-compost es composta en petites piles, de forma controlada en un temps aproximat d'unes 8 a 10 setmanes, obtenint el compost que servirà d'adob als horts de la cooperativa.
Els aliments cultivats en aquesta cooperativa han de constituir el subministrament o part del subministrament d'aliments del restaurant i l'escola, tancant el cicle.
El projecte inclou una acció comunicativa amb la qual es pretén sensibilitzar a tots els agents implicats (clients del restaurant i famílies de l'escola) sobre el cicle complet dels residus orgànics i la importància de la seva recollida selectiva, per permetre la valorització, en un esquema d'economia circular.
Per això, el projecte inclou enquestes abans i després de l'actuació per mesurar l'impacte del projecte en el canvi de percepció i actuació.
Ja dins l'exercici del 2017, s'han presentat els resultats del projecte, concretament al mes de juliol de 2017:
Direcció de projecte: Agència de Residus de Catalunya
Altres participants: El projecte el desenvoluparà un consorci internacional format per 13 socis.
El coordinador del projecte és Irstea (Institut de recerca francès).
Període: setembre de 2016 a setembre de 2020
El projecte DECISIVE proposa canviar l'actual metabolisme urbà de la matèria orgànica (aliments, plantes, etc.), de l'energia i dels bioresidus per a una economia més circular i avaluar els impactes d'aquests canvis en tot el cicle de la gestió de residus.
El repte és passar d'una 'caixa gris' urbana, que implica principalment importació d'aliments i gestió de residus extraurbans, a una organització cooperativa de xarxes intra i peri urbanes que facilitin la valorització dels bioresidus en un esquema circular, descentralitzat i local, mitjançant la producció d'energia i bioproductes.
El projecte DECISIVE desenvoluparà i demostrarà solucions ecoinnovadores, adreçades als operadors de residus i als serveis públics, consistents en:
Les noves metodologies i eines s'implementaran i provaran en dos llocs pilot a les àrees de Lió (França) -on el sistema s'implementarà a una zona agrícola urbana per provar l'acoblament entre bioresidus i conreus urbans- i Catalunya, on s'espera provar en context urbà els bioresidus procedents de les llars.
Com aquestes proves pilots seran monitoritzades al detall, s'espera determinar els beneficis ambientals, socials i econòmics i provar el concepte teòric en situacions concretes.
S'espera que el nou paradigma de gestió de residus incrementi la sostenibilitat en el desenvolupament urbà, mitjançant:
A banda del procediment, la tecnologia i les proves associades a la fermentació en estat sòlid (FES) són l'altra part innovadora del procés que es durà a terme a la UAB.
La FES pot ser una eina innovadora per gestionar residus en el marc de l'economia circular i comprovar les possibilitats del digest com a font de bioproductes.
En el camp tecnològic pot donar lloc a aspectes més concrets com l'escalat de la solució i la seva viabilitat econòmica i ambiental.
Algunes de les actuacions dutes a terme durant l'any 2017 han estat:
Pel que fa a l'any 2018, les activitats desenvolupades són:
El passat dia 26 d'abril l'Agència de Residus de Catalunya (ARC) va organitzar la Jornada "A Decentralised Approach to Municipal Biowaste Management", oberta a totes les persones interessades, per donar a conèixer el projecte Horizon 2020 DECISIVE (A DECentralIzed management Scheme for Innovative Valorization of urban biowastE), així com altres projectes de recerca al voltant de la gestió dels residus orgànics municipals que s'estan duent a terme a Catalunya.
La Jornada es va celebrar al Campus de Bellaterra de la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB) en el context de la quarta Assemblea General del Projecte, en la qual uns 60 participants representants de la universitat, d'entitats de recerca i del sector de gestió de residus municipals van assistir a la conferència.
ECOWASTE4FOOD es proposa abordar la qüestió crucial dels residus d'aliments a la ciutat a les regions de la UE, no només per aturar una situació inacceptable que provoca la pèrdua de fins un 30% (a la UE) de l'agricultura productiva que no acaba consumida o bé que es consum de manera incorrecta, pel que fa a problemes de salut, sinó que, a més, es podria gestionar el recurs en origen de manera més eficient i econòmica per als territoris.
En termes més generals, s'espera que el projecte pugui proporcionar dades valuoses per establir futures prioritats en els fons FEDER fins al 2020, centrades en el nexe entre la seguretat alimentària, l'eficiència de recursos, l'economia circular i la governabilitat territorial.
El procés de compartir informació ECOWASTE4FOOD està programat al llarg dels anys 2017-2018 amb 28 reunions dels grups d'interès.
Durant aquests dos anys, els socis del projecte i els seus grups d'interès exploraran les oportunitats que les innovacions tecnològiques ofereixen en els dominis següents:
La segona fase del projecte, d'acord amb l'intercanvi d'informació, té previst implementar les ecoinnovacions amb l'ajuda dels fons estructurals i algun altre disponible a la EU.
Per als anys 2019 i 2020 està previst posar en pràctica els plans d'acció de les ciutats i fer-ne el seguiment del seu grau d'acompliment.
Els resultats i les lliçons apreses es recolliran com a recomanacions a la governança de l'UE, que s'afegiran als 7 plans regionals i de ciutat i a més dels 40 bones pràctiques innovadores.
Redactat de la noticia: Maria Serentill Chaubel i Marga Torre
Per saber-ne més: Maria Serentill Chaubel
Optimització dels processos de tractament de residus
El passat 9 de maig va tenir lloc la presentació pública de l'observatori de l'economia circular de Catalunya, Catalunya Circular, per part de la secretària de Medi Ambient i Sostenibilitat, Marta Subirà, i el secretari d'Empresa i Competitivitat, Joan Aregio.
Ja fa uns anys que la Generalitat de Catalunya està treballant per implantar l'economia circular a casa nostra, desenvolupant polítiques facilitadores com l'Estratègia d'impuls a l'economia verda i circular, el Programa general de prevenció de i gestió de residus i recursos de Catalunya, l'Estratègia catalana d'ecodisseny i el Pacte nacional per a la indústria.
L'objectiu de Catalunya Circular és convertir Catalunya en un referent sobre aquest tema, fomentant l'abandonament de l'economia lineal (fabricar, comprar, usar i llençar), que ens porta a l'exhauriment dels recursos naturals, a la generació de residus i a la pèrdua de diversitat, en favor d'un nou model productiu basat en l'economia circular.
Marta Subirà, ha explicat de la seva banda que empresa i medi ambient han de ser compatibles, i que anant de la ma els projectes empresarials són més competitius.
Catalunya Circular és un projecte transversal de la Generalitat de Catalunya, impulsat pels departaments d'Empresa i Coneixement i Territori i Sostenibilitat i l'adhesió inicialde Foment del Treball, PIMEC, FEPIME Catalunya, CCOO, UGT, signants del Pacte Nacional per a la Indústria, a més de la Patronal catalana Cecot - pimes, microempreses i autònoms, Xarxa de pobles i ciutats cap a la Sostenibilitat, Club EMAS, Associació Empresarial Química de Tarragona (AEQT), Clúster de l'Energia Eficient de Catalunya, Gremi d'Àrids de Catalunya, Federació Empresarial Catalana del Sector Químic(FedQuim), Ciment Català - Agrupació de Ciments de Catalunya, Federació Empresarial del Gran Penedès, Fundació Fòrum Ambiental, el Col·legi d'Economistes de Catalunya, AEI Tèxtil i el Consell General de Cambres de Catalunya.
El director de Polítiques Ambientals i Medi Natural, Ferran Miralles, va explicar que des del Departament de Territori i Sostenibilitat es farà la coordinació de l'observatori i va anunciar també que des del portal web de Catalunya Circular es pretén "donar llum", informant dels recursos disponibles en aquesta matèria, generant coneixement i fent difusió i seguiment dels casos d'èxit.
Catalunya Circular compta ja amb més d'una vintena d'iniciatives d'economia circular implementades al conjunt del territori.
Al final de l'acte, a títol d'exemple, se'n van mostrar tres.
Per saber-ne més: Mireia Cañellas
Valorització de residus no aprofitables com a subproductes, Recollida i tractament de residus, Valorització de materials, Optimització dels processos de tractament de residus.