projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El Saló de Sessions del Parlament de Catalunya va acollir, el 3 d'octubre de 2005, el segon Ple de l'Experiència, que es celebra cada any en commemoració del Dia Internacional de la Gent Gran.
Aquesta vegada, les persones representants de la Comissió Executiva del Consell de la Gent Gran de Catalunya van voler insistir en els mateixos temes que a l'anterior edició, ja que encara no estaven totalment resolts:
El 2n Ple de l'Experiència va tenir una importància especial, ja que s'hi va presentar el 5è Congrés Nacional de la Gent Gran.
El Departament de Benestar i Família d'aleshores, amb la voluntat d'estendre la celebració a tot el territori català, va organitzar cinc actes simultanis a Amposta, Banyoles, Manresa, Mont-Roig del Camp i Tremp, i la sessió parlamentària es va retransmetre en directe a través del Canal 33.
La primera de les ponències, a càrrec de Josefina Ribé, es va centrar en "La situació de la dependència a Catalunya".
Ribé va demanar que s'agilités la tramitació de la Llei estatal de la dependència i es va mostrar preocupada per les notícies que apuntaven a una retallada de la normativa abans de ser aprovada.
Així mateix, va expressar la seva inquietud respecte a l'aplicació territorial del Programa per a la promoció de l'autonomia personal i l'atenció a les persones amb dependència.
Jaume Mestres va oferir la segona ponència: "La política i la gent gran".
Mestres va recordar els polítics majors de seixanta-cinc anys que han ocupat càrrecs rellevants en el món de la política i l'ensenyament.
I va demanar que totes les persones dedicades a la política, i principalment aquelles que tenien encomanats afers educatius, treballessin perquè la societat pogués enriquir-se amb les aportacions i els valors que la gent gran posava a la seva disposició.
Càndida Nevado va llegir la darrera de les ponències, "Pensions per viure?", i va manifestar la preocupació perquè la gent gran no tingués assegurada la suficiència econòmica que la Constitució espanyola, a l'article 50, garanteix.
També va exigir, seguint els acords del 4t Congrés Nacional de la Gent Gran, la revisió de les pensions.
A la sessió plenària, presidida del president del Parlament, Ernest Benach, hi van intervenir la consellera de Benestar i Família, Anna Simó, i les diputades i els diputats Josep Lluís Cleries (GP de CiU), Consol Prados (GP SCC), Carme Capdevila (GP d'ERC), Manel Ibarz (GP del PPC) i Dolors Comas d'Argemir (GP d'ICV-EA).
Durant l'any 2006, com a conseqüència de la convocatòria d'eleccions al Parlament de Catalunya, no va ser possible la realització del Ple de l'Experiència.
L'1 d'octubre de 2007, el Parlament de Catalunya va acollir el tercer Ple de l'Experiència, i va commemorar així el Dia Internacional de la Gent Gran.
Les persones representants del Consell de la Gent Gran de Catalunya van ocupar els escons del Parlament i van poder fer sentir la seva veu amb tres ponències:
El primer que va intervenir va ser Àngel Tafalla amb la ponència "Un compromís de futur", durant la qual va recordar que un dels acords assolits al 5è Congrés Nacional de la Gent Gran va ser "participar activament i de manera integral en la societat".
Per això va exigir la creació de consells consultius de persones grans a tots els nivells de l'Administració, que aquests consells participessin de manera activa i decisòria en el plantejament de polítiques públiques que afectessin la gent gran i que les aportacions que es fessin fossin vinculants, entre d'altres demandes.
Durant la segona intervenció, "Drets i deures de les persones grans", a càrrec de Joan Alamillo, la gent gran va demanar l'increment de totes les pensions mínimes fins aconseguir que cap pensió del sistema públic no estigués per sota del llindar de la pobresa, i per calcular-ho va demanar que es tingués en compte l'IPC i el creixement econòmic del país.
En aquesta ponència, la gent gran també va sol·licitar a tots els grups parlamentaris amb presència al Congrés dels Diputats, l'impuls d'una iniciativa que permetés suprimir la Llei 4/2005 en l'apartat que impedeix que les comunitats autònomes puguin complementar les pensions no contributives per sobre del 25%.
A la tercera ponència, "Per un envelliment digne i responsable", a càrrec d'Amàlia Coma, la gent gran va demanar més geriatres als centres d'atenció primària i la reducció del temps de les llistes d'espera.
També va exigir les infraestructures i el personal necessari per cobrir el gran dèficit existent als centres sociosanitaris.
La sessió va ser presidida pel president del Parlament Ernest Benach.
També van intervenir-hi la consellera d'Acció Social i Ciutadania, Carme Capdevila, i les diputades i els diputats Josep Lluís Cleries (CiU), Consol Prados (SCC-CpC), Pere Bosch (ERC), Rafael López (PPC) i Laia Ortíz (ICV-EUiA).
El 7 d'octubre de 2008, el Parlament de Catalunya va obrir les portes per celebrar el quart Ple de l'Experiència i commemorar així el Dia Internacional de la Gent Gran.
Les persones representants del Consell de la Gent Gran de Catalunya van ocupar els escons del Parlament per presentar les seves reivindicacions amb tres ponències:
Durant la primera ponència, Josep Maria Bosch, vicepresident del Consell de la Gent Gran, va demanar que la crisi econòmica no alterés l'aplicació de la Llei de la promoció de l'autonomia personal i atenció a les persones en situació de dependència i va reclamar a les administracions públiques l'articulació de mesures per agilitar el desplegament endarrerit dels serveis per atendre la dependència i per garantir-ne el finançament.
Amb la segona i la tercera ponència, exposades per les persones vocals Lorenzo Blanco i Maria Furriol, la gent gran va manifestar el seu suport al Govern de la Generalitat de Catalunya en la reclamació urgent d'un nou finançament per al país, aplicable en els terminis i els termes previstos a l'Estatut.
També es van demanar mesures per fer front a una realitat: que la pobresa té cara de dona i de dona vella.
La sessió va ser presidida per Ernest Benach i hi van intervenir la consellera d'Acció Social i Ciutadania, Carme Capdevila, i les diputades i els diputats Josep Lluís Cleries (CiU), Carme Figueras (PSC-CpC), Pere Bosch (ERC), Santiago Rodríguez (PPC), Dolors Clavell (ICV-EUiA) i Antonio Robles (Grup Mixt).
El 5 d'octubre de 2009, al Parlament de Catalunya, més de dues-centes persones grans van participar en el cinquè Ple de l'Experiència.
Màrius Cugat, Montserrat Pastallé i Joan Manuel Velasco, totes elles persones vocals del CGGCat, van ser les encarregades de donar veu a la gent gran, i van llegir, respectivament, les ponències:
Aquestes persones representants de la gent gran van defensar la seva participació en la vida política i social d'un país que, van argumentar, "ha de ser per a totes les edats", i van posar l'accent en la necessitat de combatre les situacions de pobresa en l'actual context de crisi, en especial la que pateixen les dones grans vídues amb pensions insuficients.
Així mateix, van reclamar la defensa del sistema públic de pensions per garantir-ne la viabilitat en el futur.
La sessió va ser presidida pel Molt Honorable Sr.
Ernest Benach i hi van intervenir la consellera d'Acció Social i Ciutadania, Carme Capdevila, i les diputades i els diputats Josep Lluís Cleries (CiU), Josep Casajuana (PSC-CpC), Marina Llansana (ERC), Rafael López (PPC), Mercè Civit (ICV-EuiA) i Carmen de Rivera (Grup Mixt).
Aquest Ple va significar el tret de sortida del 6è Congrés Nacional de la Gent Gran, que durarà un any i culminarà la tardor de 2010 amb l'aprovació de tres ponències, unes conclusions i un manifest que es lliuraran al Govern.
Dilluns 3 d'octubre de 2011, al Parlament de Catalunya
El Departament, el Consell de la Gent Gran i el Parlament de Catalunya, han organitzat pel pròxim 3 d'octubre el 6è Ple de l'Experiència.
Aquesta iniciativa forma part dels actes commemoratius del Dia Internacional de la Gent Gran.
El conseller Josep Lluís Cleries i la presidenta del Parlament, Núria de Gispert, presidiran aquesta sessió especial, on es preveu l'assistència d'unes 200 persones grans d'arreu de Catalunya.
Durant la sessió també intervindran representants dels grups parlamentaris, així com tres vocals del Consell de la Gent Gran de Catalunya.
El Ple de l'Experiència té com a objectiu fer arribar les inquietuds i les reflexions de les persones grans del país als grups polítics amb representació parlamentària i al conjunt de la societat.
En aquesta sisena edició, es presentaran tres ponències:
Per celebrar el XXI Dia internacional de la Gent Gran, des que les Nacions Unides en van establir la data, en aquest espai s'aporten diferents articles elaborats per persones expertes i membres d'organitzacions de Gent Gran.
Els textos giren al voltant d'algunes de les temàtiques d'interès pel conjunt de les persones grans de Catalunya.
L'1 d'octubre de 2012, el Parlament de Catalunya va obrir les portes per celebrar el setè Ple de l'Experiència, (en l'any que coincidia amb la commemoració del Dia Internacional de la Gent Gran).
La sessió va estar presidida per la presidenta del Parlament, la Molt Honorable Sra.
Núria de Gispert i pel conseller de Benestar Social i Família, l'Honorable Sr.
Josep Lluís Cleries, així com els/les representants dels diferents grups polítics amb representació parlamentària.
El Ple de l'Experiència té la finalitat de fer arribar les seves inquietuds i reivindicacions al conjunt de la societat mitjançant la lectura de tres ponències per part de persones vocals del Consell de la Gent Gran de Catalunya:
El passat dia 20 de juliol de 2012, el conseller de Benestar Social i Família va presentar públicament el Protocol marc i orientacions d'actuació contra els maltractaments a les persones grans.
El maltractament a les persones grans és un problema social de primer ordre.
L'impacte dels maltractaments sobre la qualitat de vida i la salut de les persones grans incrementa la seva morbiditat i, també, la seva mortalitat.
L'increment d'aquests tipus de situacions és un clar indicador que, malauradament, existeix un elevat nombre de persones grans que són víctimes de maltractaments.
Les previsions per al futur no són gens encoratjadores, ja que els propers anys s'augura un augment dels casos, com a conseqüència de l'increment de l'esperança de vida, així com pels canvis en l'estructura familiar.
Per abordar amb garanties aquesta problemàtica és imprescindible millorar les ràtios actuals de detecció, a través de la prevenció i la sensibilització de la societat.
Per fer-ho, després de definir acuradament els circuits i els recursos adients, serà necessària la complicitat de totes les parts implicades, tant dels professionals que treballen en aquest àmbit com de la societat en general.
L'eficàcia de la implementació d'aquest protocol implica, indestriablement, haver de formar les persones que treballen en els àmbits de la salut i en el camp social.
Per aquest motiu, prèviament, dins del conjunt d'actuacions, s'han dissenyat unes jornades formatives destinades als professionals que, per les seves característiques i les seves responsabilitats de treball, són possibles receptors de la detecció de maltractaments a les persones grans.
Protocol marc i orientacions d'actuacions contra els maltractaments a les persones grans
L'envelliment actiu comporta que la generació del baby boom i les altres persones grans del futur tinguin les oportunitats següents:
Mantenir la solidaritat intergeneracional també és fonamental, sobretot en societats en què augmenta ràpidament el nombre de persones grans.
Així, doncs, el repte per als polítics i els que treballen en aquesta matèria serà millorar les oportunitats d'envellir activament i de viure independentment en qualsevol àmbit: l'ocupació, la sanitat, els serveis socials, la formació d'adults, el voluntariat, l'habitatge, els serveis informàtics o el transport.
Possiblement, l'augment de l'esperança de vida és una de les grans consecucions assolides pels països de la Unió Europea.
Malgrat això, aquest gran avenç aconseguit gràcies als esforços i la solidaritat de les diferents generacions, en aquests darrers anys també s'ha convertit en un dels reptes més importants i a la vegada apassionants que en les properes dècades hauran d'abordar els governs i les societats europees, a fi d'afrontar amb enginy i eficàcia les conseqüències derivades del ràpid increment de la població major de seixanta anys i del seu progressiu envelliment.
Per aconseguir aquest repte, el 6 de setembre de 2009, la Comissió Europea va declarar l'any 2012 Any Europeu de l'Envelliment Actiu i la Solidaritat Intergeneracional.
En aquest sentit, amb l'objectiu d'impulsar la participació en aquesta celebració, va promulgar la Decisió núm 940/2011/UE del Parlament Europeu i del Consell de 14 de setembre de 2011.
Així, doncs, la Comissió Europea, en el marc d'aquesta Declaració, va instar les institucions governamentals dels estats membres de la Unió a promoure i impulsar des de tots els estaments i àmbits de la societat el principi d'envelliment actiu.
És per això que el Govern de la Generalitat de Catalunya, a través de la Secretaria de Família del Departament de Benestar Social i Família, fidel al compromís amb les persones grans, va participar també en aquesta celebració juntament amb les entitats i els organismes que des de tot el territori català treballen per a la gent gran del nostre país.
Per tant, institucions, organismes i ens locals de tot Catalunya van ser convidats a adherir-se a aquesta commemoració a fi que, conjuntament, de manera emancipada i sense complexos, fer difusió i impulsar un envelliment actiu com a instrument eficaç per combatre l'aïllament social de les persones grans, així com per estimular les relacions entre les generacions.
A més de generar les sinergies i teixir les complicitats necessàries entre tots els actors implicats, abans de definir els projectes i les activitats que es van dur a terme en el marc d'aquesta celebració, la Secretaria de Família va dissenyar uns eixos orientatius sobre els quals havien de pivotar totes les iniciatives que s'endeguessin.
A grans trets, aquestes línies d'actuació van quedar definides segons tres grans blocs que abordaven els àmbits següents:
Com sumar projectes d'intercanvi entre generacions al programa "Relleu de vivències"
Les persones interessades a participar en algun dels projectes publicats dins del programa "Relleu de vivències", han de posar-se en contacte amb l'Oficina de la Gent Gran Activa, mitjançant correu electrònic: ( [EMAIL] ) o per telèfon (93 552 45 28).
En el marc de l'Any Europeu de l'Envelliment Actiu i la Solidaritat Intergeneracional, la Generalitat impulsa el programa Relleu de vivències, amb l'objectiu de fomentar l'intercanvi de coneixements i experiències entre persones de diferents generacions, àmbits i entorns culturals.
El programa Relleu de vivències construeix un espai virtual dins de l'entorn web del Departament en el qual estan allotjats el conjunt de vídeos i qüestionaris, prèviament seleccionats, que recullen el resultat de les diferents trobades d'intercanvi d'experiències i coneixements que hagin optat per sumar-se a aquest programa.
D'altra banda, aquest projecte també vol ser un testimoni del treball que moltes entitats i persones estan impulsant dins de l'àmbit de les relacions entre generacions a Catalunya i, també, una eina útil a l'abast de tots els ciutadans i ciutadanes amb l'objectiu de poder:
El Centre per a l'autonomia personal Sírius ofereix informació sobre tots els aspectes relacionats amb l'autonomia personal i l'accessibilitat de les persones amb discapacitat i de la gent gran.
Aquest directori inclou un llistat, organitzat per comarques, d'establiments i serveis de titularitat del Departament d'atenció a persones amb discapacitat.
Inclou residències, centres d'atenció especialitzada, serveis de teràpia ocupacional i serveis d'atenció precoç.
No inclou establiments privats ni concertats.
El Departament de Treball, Afers Socials i Famílies s'estructura en les secretaries i direccions generals següents:
mitjançant la Secretaria d'Afers Socials i Famílies
mitjançant la Secretaria d'Infància, Adolescència i Joventut
mitjançant la Direcció General de Joventut.
mitjançant la Direcció General de Joventut
mitjançant la Secretaria d'Igualtat, Migracions i Ciutadania
directora general de l'Autonomia Personal i la Discapacitat
La Direcció General de l'Autonomia Personal i la Discapacitat, en el seu àmbit competencial, exerceix les funcions següents:
a) Promoure i facilitar que les persones assoleixin l'autonomia personal i funcional en les unitats familiars o de convivència que desitgin, per potenciar-ne la qualitat de vida i la integració social.
b) Prevenir, atendre i promoure la inserció social en les situacions d'exclusió social.
c) Atendre els dèficits de les persones, bé siguin de caràcter personal, econòmic o social, que en comprometin el desenvolupament, l'autonomia i la integració social.
d) Promoure i atendre les persones amb discapacitat física, psíquica o sensorial, i també promoure'n la integració social per aconseguir-ne el desenvolupament personal i la millora de la qualitat de vida.
e) Atendre i promoure el benestar de les persones grans per facilitar les condicions de vida que contribueixin a la conservació de la plenitud de les seves facultats i la seva integració.
f) Impulsar les polítiques que permetin remoure els dèficits de les persones, bé siguin de caràcter personal, econòmic o social, que en comprometin el desenvolupament, l'autonomia i la integració social.
g) Promoure i impulsar el finançament derivat del Sistema català d'autonomia i atenció a la dependència.
h) Qualsevol altra funció de naturalesa anàloga que li encomanin.
Les funcions de la Direcció General de Serveis Socials són:
a) Promoure l'estudi i disseny d'eines de planificació estratègica, programació i avaluació del sistema de serveis socials, a través dels òrgans competents del Departament.
b) Impulsar i implementar les polítiques necessàries per a prevenir, atendre i promoure la inclusió inserció social en les situacions d'exclusió social, en coordinació amb les diferents unitats del Departament, administracions i les entitats d'iniciativa social en tot el territori de Catalunya.
c) Impulsar l'elaboració d'instruments i estudis que permetin desenvolupar i implementar polítiques dels àmbits propis de la Secretaria d'Afers Socials i Famílies, a través dels òrgans competents del Departament.
d) Planificar i coordinar informes, estudis i estadístiques en les matèries pròpies de la Secretaria d'Afers Socials i Famílies.
e) Promoure l'avaluació de les necessitats d'atenció dels col·lectius vulnerables, amb dificultats especials, així com dels models d'atenció actuals per vetllar les la seva correcta adequació.
f) Impulsar l'avaluació de la implementació de la programació territorial dels recursos d'atenció social bàsica i especialitzada a Catalunya.
g) Impulsar l'elaboració, el manteniment i l'actualització de la Cartera de serveis socials juntament amb les unitats del Departament.
h) Impulsar la col·laboració amb altres departaments de la Generalitat de Catalunya per tal de garantir el contínuum assistencial de les persones usuàries de serveis socials.
i) Participar en el disseny, el desplegament, coordinació, accés i el seguiment del sistema d'informació en l'àmbit dels serveis socials entre les unitats del Departament, les administracions públiques, i entre aquestes i el sector privat, a través dels òrgans competents del Departament.
a) Impulsar la gestió de les diferents prestacions i ajuts en l'àmbit de les famílies.
b) Detectar i avaluar les necessitats i les demandes de prestacions socials, així com tenir coneixement dels recursos disponibles.
c) Coordinar la gestió de les pensions no contributives de la Seguretat Social.
d) Supervisar l'execució de la despesa de les diferents prestacions econòmiques.
e) Impulsar la transformació digital en l'àmbit de la gestió de les prestacions socials, d'acord amb les polítiques digitals del Govern i en coordinació amb els òrgans transversals i les unitats del Departament competents.
f) Qualsevol altra funció de naturalesa anàloga que li encomanin els seus superiors jeràrquics.
director general d'Economia Social, el Tercer Sector i les Cooperatives
La Direcció General d'Economia Social, el Tercer Sector i les Cooperatives les funcions següents:
a) Planificar, dirigir i executar les polítiques relacionades amb l'economia social i cooperativa, i del tercer sector.
b) Ordenar i controlar l'activitat de l'economia cooperativa i del tercer sector, sotmesa a la regulació específica.
c) Dirigir les actuacions relatives a l'anàlisi i l'estudi del sector econòmic competència de la Direcció General.
d) Promoure mesures per a la integració en el mercat de treball de les persones en situació de risc d'exclusió sociolaboral, en coordinació amb el Servei Públic d'Ocupació de Catalunya.
e) Promoure la formació i la readaptació professional en l'àmbit de les entitats de l'economia social.
f) Impulsar la participació dels treballadors i treballadores en les empreses d'economia social.
g) Iniciar els procediments de responsabilitat patrimonial i nomenar l'instructor o instructora del procediment.
h) Qualsevol altra funció de naturalesa anàloga que li encomanin els seus superiors jeràrquics.
Èxit de participació en el càsting organitzat pel Carnet Jove i acabat aquesta setmana passada a través d'una plataforma virtual, on un total de 1.643 aspirants (74% noies i 26% nois) d'entre 12 i 31 anys i titulars del carnet han enviat fotos i vídeos per presentar la seva candidatura.
Avui s'ha presentat, al Jardí del Palau Robert, la programació definitiva de la segona edició del Clotilde Fest, festival de música gratuït adreçat al jovent
Les obres premiades s'exhibeixen en el marc del Visa Off, que se celebra paral·lelament al certamen internacional Visa pour l'Image
El conseller Chakir el Homrani ha agraït la responsabilitat i compromís dels 36.000 monitors i monitores, que rebran l'obsequi d'una estada a un alberg
En aquest primer balanç, la Direcció General de Joventut valora positivament el funcionament de l'educació en el lleure, gràcies a la suma d'esforços entre administracions, entitats del sector i, sobretot, dels monitors i monitores que hi han participat.
És un bon exemple de governança compartida i de treball col·laboratiu.
Sis influenciadors del públic jove publicaran vídeos i històries a les xarxes socials TikTok i Instagram amb missatges que demanen dur mascareta
L'Agència Catalana de Joventut ofereix per segon any consecutiu els tallers "Revoluciona el gènere" de prevenció de violències masclistes a instituts i altres centres educatius de Catalunya amb l'objectiu de facilitar eines i recursos per abordar les desigualtats de gènere i les violències associades en l'àmbit educatiu.
El 70% de les àrees de Joventut i el 97% dels serveis d'atenció jove de Catalunya s'ha mantingut actius durant el confinament per l'emergència de la COVID-19 per donar resposta a les necessitats de les persones joves.
Aquesta és una de les principals conclusions de les dues enquestes que l'Agència Catalana de la Joventut, de la Direcció General de Joventut, va realitzar el mes d'abril, en ple confinament, entre totes les àrees de Joventut de Catalunya i els serveis d'atenció jove.
Les entitats organitzadores de les activitats de lleure a les comarques del Camp de Tarragona han notificat a la Direcció General de Joventut (DGJ) un total de 409 activitats per aquest estiu fins a dia d'avui.
La composició d'aquesta comissió queda modificada pel Decret 266/98, de 6 d'octubre.
Les funcions bàsiques són, d'una banda, assessorar i proposar als Jutjats l'entitat tutelar més idònia per a cada cas i, de l'altra, promoure, ajudar, fer el seguiment i control del funcionament de les entitats tutelars.