Subsecció primera - Subsecció trenta-setena
Taxa per les reproduccions de documents de l'Arxiu Nacional de Catalunya, dels arxius històrics provincials i dels arxius comarcals
Taxa per la prestació dels serveis docents de les escoles oficials d'idiomes
Taxa per la matriculació als ensenyaments d'idiomes en la modalitat a distància
Taxa per l'expedició de llicències de caça, matrícules d'àrees de caça i precintes d'arts per a la caça
Taxa per l'ocupació de terrenys forestals propietat de la Generalitat adscrits al Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural
Taxa per l'ocupació de camins ramaders classificats
Taxa per l'emissió de les declaracions d'impacte ambiental i les resolucions que determinen la no-necessitat de sotmetre un projecte al procediment d'avaluació d'impacte ambiental
Taxa per la llicència de pesca recreativa i professional
Taxa per l'acreditació de competències en tecnologies de la informació i la comunicació
Taxa per la prestació de serveis i la realització d'activitats relatives a la zona de servitud de protecció
Modificació del títol XXV del Text refós de la Llei de taxes i preus públics de la Generalitat de Catalunya
Taxa per la tramitació d'autoritzacions d'ocupació del domini públic maritimoterrestre o autoritzacions dins l'àmbit de concessions en el domini públic maritimoterrestre
Taxa d'emmagatzematge de mercaderies (T02)
Modificació del capítol segon del text articulat de les taxes aplicables per Ports de la Generalitat
Taxa d'entrada i estada de vaixells (TA1)
Taxa d'atracada de vaixells (TA2)
Taxa de càrrega, descàrrega, transbordament i trànsit de mercaderies (TA3M)
Modificació de l'article 69 del text refós de la legislació en matèria d'aigües de Catalunya
Modificació de l'article 71 del text refós de la legislació en matèria d'aigües de Catalunya
Modificació de l'article 72 del text refós de la legislació en matèria d'aigües de Catalunya
Modificació de l'article 74 del text refós de la legislació en matèria d'aigües de Catalunya
Modificació de la disposició addicional primera del text refós de la legislació en matèria d'aigües de Catalunya
Modificació de la disposició addicional cinquena del text refós de la legislació en matèria d'aigües de Catalunya
Modificació de la disposició addicional sisena del text refós de la legislació en matèria d'aigües de Catalunya
Modificació de la disposició addicional novena del text refós de la legislació en matèria d'aigües de Catalunya
Modificació de l'annex 6 del text refós de la legislació en matèria d'aigües de Catalunya
Deducció per lloguer de l'habitatge habitual
Deducció pel pagament d'interessos de préstecs per als estudis de màster i de doctorat
Deducció per inversió en accions d'entitats que cotitzen en el segment d'empreses en expansió del mercat alternatiu borsari
Modificació de l'article 31 de la Llei 26/2001
Modificació del Decret legislatiu 1/2002
Modificació del Decret legislatiu 2/2002
Racionalització del nombre d'entitats
Altres modificacions de lleis substancials
Entitats de dret públic de la Generalitat
Modificació del Decret legislatiu 4/2002
Règim jurídic dels centres CERCA i de la ICREA
La Institució Catalana de Recerca i Estudis Avançats
Normativa aplicable i règim jurídic dels centres CERCA i de la ICREA
Els centres CERCA i la ICREA del sector públic
Règim jurídic de les entitats del sector públic de la salut
Autonomia de les entitats del sector públic de la salut
L'Agència Catalana del Patrimoni Cultural
Estructura i règim dels equipaments gestionats per l'Agència Catalana del Patrimoni Cultural
Estatuts de l'Agència Catalana del Patrimoni Cultural
Naturalesa, règim jurídic i objecte
Disposició addicional Primera - Disposició addicional Divuitena
Cànon sobre la deposició controlada dels residus
Règim d'autonomia econòmica de les oficines de turisme de la Generalitat
Recursos contractuals de Catalunya.
Creació de l'Òrgan Administratiu de Recursos Contractuals de Catalunya
Habitatge amb protecció oficial concertat
Autoritzacions en matèria d'entitats del sector públic
Autorització en matèria de factura electrònica
Normativa aplicable als centres CERCA i a la ICREA del sector públic
Nova orientació de les funcions i la gestió de les oficines d'acció exterior de la Generalitat
Llei d'estabilitat pressupostària de Catalunya
Actuacions en l'àmbit del Departament de Salut
Aplicació de la taxa de control i inspecció sanitària en escorxadors, sales d'especejament i establiments de transformació de la caça per al 2011
Modificació del Decret legislatiu 1/1993
Modificació del Decret llei 1/2009
Aplicació normativa a les entitats del sector públic de la salut compreses en l'àmbit subjectiu d'aplicació establert per l'article 68
Subrogació de l'Agència Catalana del Patrimoni Cultural
Personal de l'Oficina de Suport a la Iniciativa Cultural
Subrogació en els béns, drets, obligacions i personal de l'Entitat Autònoma de Difusió Cultural
Autoritzacions per a la venda no sedentària anteriors a l'entrada en vigor del Decret legislatiu 3/2010
Autoritzacions per a la venda no sedentària posteriors a l'entrada en vigor del Decret legislatiu 3/2010
Constitució de l'Agència Catalana del Patrimoni Cultural i de l'Oficina de Suport a la Iniciativa Cultural
Assumpció gradual de funcions per l'Agència Catalana del Patrimoni Cultural
Tramitació dels procediments iniciats a l'entrada en vigor d'aquesta llei en l'àmbit de la cultura
Deducció per inversió en l'habitatge habitual adquirit abans del 30 de juliol de 2011
Habilitació per a la regulació del règim jurídic dels centres CERCA i de la ICREA
Juntament amb la Llei de pressupostos de la Generalitat de Catalunya per a l'any 2011 es presenta aquesta llei de mesures fiscals i financeres, que recull totes les matèries que hi estan vinculades, que tenen vocació de permanència i que estan relacionades amb l'ingrés o la despesa o amb l'administració del patrimoni de la Generalitat, el qual es considera integrant de la hisenda pública.
La Llei s'estructura en dos títols: el primer, dedicat a les mesures fiscals, i el segon, centrat en les mesures relatives al règim jurídic de les finances públiques.
En total la Llei conté vuitanta-sis articles, als quals cal afegir les disposicions addicionals, transitòries, derogatòria i finals corresponents.
El títol I conté les mesures fiscals i es divideix en dos capítols.
El primer està dedicat als tributs propis: concretament, al gravamen de protecció civil, al cànon sobre la disposició del rebuig dels residus municipals, a les taxes i, finalment, al cànon de l'aigua.
El segon capítol modifica aspectes de l'impost sobre la renda de les persones físiques i de l'impost sobre successions i donacions.
Quant a les taxes, les modificacions obeeixen, en alguns casos, a la necessitat d'adaptar la normativa tributària als canvis efectuats en la regulació substantiva de l'activitat administrativa o en la prestació del servei gravat; en altres casos, s'afegeixen nous supòsits d'exempció, i també se suprimeixen alguns fets imposables i es creen noves taxes.
Pel que fa als tributs cedits, les modificacions que conté aquesta llei són, principalment, de caràcter tècnic.
Així, per exemple, en l'impost sobre la renda de les persones físiques es clarifica quin és l'import màxim que es pot aplicar cadascun dels contribuents, en cas de declaració conjunta, tant en la deducció en concepte d'inversió per un àngel inversor per a adquirir accions o participacions socials d'entitats noves o de creació recent, com en la deducció per inversió en accions d'entitats que cotitzen en el segment d'empreses en expansió del mercat alternatiu borsari.
També té caràcter tècnic la mesura referida a l'impost sobre successions i donacions, en què s'especifiquen els termes perquè sigui efectiva la deducció per sobreimposició decennal ja existent.
Més enllà d'aquestes precisions tècniques, en l'impost sobre la renda de les persones, els percentatges de deducció per inversió en habitatge habitual, aplicables en la quota íntegra autonòmica, s'equiparen als aplicables en el tram estatal; d'altra banda, també es modifica la deducció pel pagament d'interessos de préstecs per als estudis de màster i doctorat amb l'objectiu d'adaptar-la a la nova estructura dels estudis.
El títol II inclou les mesures relatives al règim jurídic de les finances públiques i es divideix en set capítols.
El capítol I conté dues mesures relacionades amb la gestió financera i el control.
En la primera mesura es fan modificacions a la Llei de finances públiques referides a l'autorització i la formalització d'operacions financeres; a la subjecció del control financer de la Intervenció General; a l'obligació d'indemnitzar per danys la hisenda pública de la Generalitat; i a les subvencions i als ajuts, tant de caràcter formal com en l'àmbit de cooperació internacional al desenvolupament.
Amb la segona mesura es fan modificacions puntuals a la Llei de cooperació al desenvolupament, amb relació a l'exigibilitat en la solvència de les entitats i a la possibilitat d'obtenir noves fonts de finançament mitjançant convenis de col·laboració.
En el capítol II, dedicat a mesures de tipus patrimonial, es fan modificacions puntuals a la Llei del patrimoni de la Generalitat, amb diversos objectius: delimitar qui assumeix les despeses de manteniment dels edificis que ja no estan adscrits a un departament o a un òrgan; actualitzar la quantia per l'informe preceptiu de la Direcció General del Patrimoni en cas d'obres de primer establiment o conservació i millora d'edificis; establir criteris d'optimització d'ús d'edificis públics; introduir el concurs com a mitjà de venda d'immobles i ampliar els supòsits de venda directa, i regular el procediment per a incorporar al patrimoni de la Generalitat béns derivats de reduccions de capital o devolució d'aportacions de tot tipus d'entitats.
Així mateix, aquest capítol modifica la Llei de l'Estatut de l'empresa pública catalana a fi de determinar el règim d'autoritzacions de les societats.
Finalment, s'inclou una modificació de la Llei del registre de dipòsit de fiances dels contractes de lloguer de finques, amb relació als òrgans competents per a imposar sancions.
El capítol III, referit a altres modificacions de lleis substantives, es divideix en tres seccions.
La primera, dedicada a les entitats de dret públic, modifica la Llei de l'Institut Català de Finances amb l'objectiu d'adequar aquest Institut a la realitat econòmica i financera actual i integrar-hi l'Institut Català del Crèdit Agrari.
La secció segona introdueix modificacions puntuals en la Llei 10/1997, del 3 de juliol, de la renda mínima d'inserció.
Finalment, la secció tercera, d'urbanisme, modifica la Llei de millora de barris, àrees urbanes i viles que requereixen una atenció especial, per condicionar la convocatòria d'ajuts a la disponibilitat del Fons de foment del programa de barris i àrees urbanes d'atenció especial.
El capítol IV estableix el règim jurídic dels Centres de Recerca de Catalunya (CERCA) i de la Institució Catalana de Recerca i Estudis Avançats (ICREA) per tal de potenciar la recerca, el desenvolupament i la innovació com a elements clau del nou model de transformació i cohesió econòmica, amb la voluntat de consolidar Catalunya com a referent en l'avenç del coneixement.
El capítol V es dedica al règim jurídic de les entitats del sector públic de la salut.
El capítol VI crea l'Agència Catalana del Patrimoni Cultural i l'Oficina de Suport a la Iniciativa Cultural.
Finalment, el capítol VII estableix l'orientació del Govern per a l'assoliment de l'estabilitat pressupostària.
Aquesta llei conté divuit disposicions addicionals, per mitjà de les quals se suspèn l'aplicació del cànon sobre la deposició controlada dels residus de la construcció; s'estableix que correspon al secretari o secretària general del Departament d'Ensenyament l'autorització de determinats compromisos de despesa amb càrrec a pressupostos d'exercicis futurs; es declara el règim d'autonomia financera de les oficines de turisme de la Generalitat; es crea l'Òrgan Administratiu de Recursos Contractuals de la Generalitat de Catalunya perquè resolgui els recursos en matèria de contractació pública; es deixa sense efecte la tipologia d'habitatge amb protecció oficial concertat de Catalunya; s'autoritza el Govern perquè l'Institut Català de Finances constitueixi una societat mercantil i creï un ens que substitueixi o assumeixi la titularitat de REGSA, de GISA i de REGSEGA; es fa una autorització al titular o la titular del Departament d'Economia i Coneixement en matèria de factura electrònica; es regula l'aplicació normativa als centres CERCA i a la ICREA del sector públic; s'atorga una nova orientació a les oficines d'acció exterior de la Generalitat; s'estableix la presentació d'un projecte de llei d'estabilitat pressupostària; s'estableixen mesures en l'àmbit d'actuació del Departament de Salut; es determina com s'han d'aplicar les taxes de control i inspecció en escorxadors, sales d'especejament i establiments de transformació de la caça; es regula l'autorització, per part dels ajuntaments, de la venda no sedentària; es modifica el Decret llei 1/2009, del 22 de desembre, d'ordenació d'equipaments comercials, pel que fa a les dimensions dels projectes de nous establiments comercials vinculats al Centre d'Alt Rendiment, de Sant Cugat del Vallès; es determina l'aplicació normativa de les entitats del sector públic de la salut; i, finalment, les tres darreres disposicions addicionals es dediquen a la subrogació de béns i personal pel que fa a diversos organismes de l'àmbit de la cultura.
La Llei també conté sis disposicions transitòries, en una de les quals es regula el règim transitori dels òrgans i del personal de l'Institut Català del Crèdit Agrari com a conseqüència de la seva integració en l'Institut Català de Finances, i una disposició derogatòria.
La Llei acaba amb dues disposicions finals, la segona de les quals en fixa l'entrada en vigor.
El projecte d'aquesta llei fou sotmès a la consideració del Consell de Treball, Econòmic i Social de Catalunya, el qual, d'acord amb el que estableix l'article 2.1.a.primer de la Llei 7/2005, del 8 de juny, del Consell de Treball, Econòmic i Social de Catalunya, ha d'emetre un dictamen de caràcter preceptiu no vinculant sobre els avantprojectes de llei que regulen matèries socioeconòmiques, laborals i d'ocupació de competència de la Generalitat.
A la vista d'aquest dictamen, es van introduir diverses modificacions en el text del projecte de llei.
Es modifica l'article 8.6-4 del text refós aprovat pel Decret legislatiu 3/2008, que resta redactat de la manera següent:
"Reproducció en paper DIN A4: 0,20 euros.
"Reproducció en paper DIN A3: 0,50 euros.
A 300 punts per polzada (dpi), en paper fotogràfic digital, en blanc i negre o en color
A 150 punts per polzada (dpi) o 72 punts per polzada (dpi), en paper normal, en blanc i negre o en color
"En les impressions a partir de 51 imatges s'aplica, per cada impressió, la tarifa següent:
Impressions per als usuaris (autoservei) d'imatges ja digitalitzades
Digitalització en blanc i negre o en color tramesa per Internet o gravació (inclou el suport)
"En les reproduccions de més d'una imatge de documents textuals s'apliquen les tarifes següents:
"De 2 a 50 imatges, per cada imatge: 1,50 euros.
"De 51 en endavant, per cada imatge: 1,00 euros.
"En les reproduccions de més d'una imatge de documents no textuals s'apliquen les tarifes següents:
"De 2 a 50 imatges, per cada imatge: 3,50 euros.
"De 51 en endavant, per cada imatge: 2,00 euros.
Reproduccions de vídeo VHS trameses per Internet o gravació (inclou el suport).
"Duplicació de cinta, per cada 30 minuts: 11,10 euros.
Reproduccions d'enregistraments sonors trameses per Internet o gravació (inclou el suport).
"Per un minut seleccionat sobre cinta analògica: 0,80 euros.
"Per un minut seleccionat sobre disc compacte enregistrable (CD-R): 0,95 euros.
"Duplicació de cinta analògica o de disc compacte enregistrable (CD-R), per cada 30 minuts: 6,70 euros.
"En el cas que l'usuari o usuària destini les reproduccions de documents a ús comercial, ha de pagar a l'arxiu corresponent, a més de les tarifes de reproducció, les que estableix aquest apartat, si n'és titular dels drets d'explotació.
Si el contracte de cessió de drets d'explotació a l'arxiu corresponent estableix alguna remuneració per a l'autor o autora del document, l'usuari o usuària ha de satisfer aquesta remuneració directament a l'autor o autora.
"Entitats amb finalitat de lucre: 71,00 euros.
"Entitats amb finalitat de lucre: 106,70 euros.
"Entitats amb finalitat de lucre: 141,90 euros.
"Entitats amb finalitat de lucre: 141,90 euros/minut.
"Entitats amb finalitat de lucre: 35,50 euros/minut.
Despeses per tramesa de material:
"A petició de l'usuari o usuària s'envien les reproduccions per correu amb acusament de recepció.
En aquest supòsit, l'usuari o usuària ha d'abonar les despeses de tramesa d'acord amb les tarifes postals vigents."
Es modifica l'apartat 3.4 de l'article 9.1-5 del text refós aprovat pel Decret legislatiu 3/2008, que resta redactat de la manera següent:
Ensenyaments d'idiomes, certificat dels cursos d'actualització i especialització referits als nivells C1 i C2 del Consell d'Europa: 57,25 euros."
S'afegeix un nou apartat, el 3.6, a l'article 9.1-5 del text refós aprovat pel Decret legislatiu 3/2008, amb el text següent:
Títol de graduat o graduada, màster en ensenyaments artístics: 150,00 euros."
Es modifica la rúbrica del capítol II del títol IX del text refós aprovat pel Decret legislatiu 3/2008, que resta redactada de la manera següent:
"Taxa per la prestació dels serveis docents de les escoles oficials d'idiomes i per la inscripció a les proves lliures per a l'obtenció dels certificats oficials"
Es modifica l'article 9.2-1 del text refós aprovat pel Decret legislatiu 3/2008, que resta redactat de la manera següent:
"Constitueix el fet imposable de la taxa la prestació dels serveis docents de les escoles oficials d'idiomes en el cas de les matrícules oficials o la inscripció en les proves lliures per a l'obtenció d'algun dels certificats oficials."
Es modifica l'article 9.2-2 del text refós aprovat pel Decret legislatiu 3/2008, que resta redactat de la manera següent:
"És subjecte passiu de la taxa el beneficiari o beneficiària de la prestació dels serveis docents de les escoles oficials d'idiomes o els inscrits en les proves lliures per a l'obtenció d'algun dels certificats oficials a què es refereix l'article 9.2-1."
Es modifica l'apartat 2 de l'article 9.2-3 del text refós aprovat pel Decret legislatiu 3/2008, que resta redactat de la manera següent:
Gaudeixen d'exempció en el pagament de la taxa a què fa referència l'article 9.2-5, apartat 1, els alumnes que tenen la condició de becaris amb càrrec als pressupostos de les administracions públiques.
A l'efecte de formalització de la matrícula oficial, els sol·licitants de beca poden fer la sol·licitud amb caràcter condicional, sense fer el pagament previ de la quota.
No obstant això, els alumnes que no acreditin oportunament l'obtenció d'aquest benefici estan obligats al pagament immediat de la taxa, sense que calgui un requeriment previ de l'Administració, amb el benentès que la manca de pagament determina necessàriament l'anul·lació condicional i la invalidació subsegüent del curs acadèmic, en els termes que s'estableixin per reglament."
Es modifica l'article 9.2-4 del text refós aprovat pel Decret legislatiu 3/2008, que resta redactat de la manera següent:
"La taxa s'acredita mitjançant la realització del fet imposable, però pot ésser exigida en el moment de sol·licitar el servei o la inscripció."
Es modifica l'article 9.7-5 del text refós aprovat pel Decret legislatiu 3/2008, que resta redactat de la manera següent:
Les quotes de la taxa són les següents:
Sol·licitud d'homologació a un títol o certificat espanyol: la quota és la mateixa que per a l'expedició del títol o certificat corresponent, la qual es detalla en l'article 9.1-5.
No s'acredita la taxa per la sol·licitud d'homologació al títol de graduat o graduada en educació secundària."
S'afegeix un nou capítol, el VIII, al títol IX del text refós aprovat pel Decret legislatiu 3/2008, i es modifica la numeració del capítol VIII d'aquest títol, que passa a ésser el capítol X:
"Constitueix el fet imposable de la taxa la matriculació en els ensenyaments d'idiomes en la modalitat a distància en els nivells intermedi i avançat.
"És subjecte passiu de la taxa qui sol·licita la matriculació en els ensenyaments a què es refereix l'article 9.8-1.
Als alumnes membres de famílies nombroses i de famílies monoparentals els són aplicables les exempcions i les bonificacions establertes per la legislació vigent relativa a la protecció d'aquestes famílies.
Gaudeixen d'exempció en el pagament de la taxa de la matrícula establerta per l'apartat 1 de l'article 9.8-5 els alumnes que tenen la condició de becaris amb càrrec als pressupostos de l'Estat.
Per a formalitzar la matrícula, els sol·licitants de beca poden fer la sol·licitud amb caràcter condicional, sense fer pagament previ de la quota.
Els alumnes que no acreditin oportunament l'obtenció d'aquest benefici estan obligats al pagament immediat de la taxa, sense que calgui el requeriment previ de l'Administració, amb el benentès que la manca de pagament determina necessàriament l'anul·lació de la matrícula condicional i la invalidació subsegüent del curs acadèmic, en els termes que s'estableixin per reglament.
Estan exempts de pagar la taxa exigida, amb la justificació documental prèvia de llur situació, les persones subjectes a mesures privatives de llibertat.
"La taxa s'acredita mitjançant la realització del fet imposable, però pot ésser exigida en el moment de sol·licitar el servei.
Matrícula: 95,00 euros per cada mòdul."
"Capítol X. Disposició aplicable amb caràcter general a totes les taxes del títol IX
"Amb la justificació documental prèvia de llur situació, gaudeixen d'exempció en el pagament de les taxes contingudes en el títol IX d'aquesta llei les persones que acreditin una discapacitat igual o superior al 33%."
S'afegeix un nou capítol, el IX, al títol IX del text refós aprovat pel Decret legislatiu 3/2008, amb el text següent:
"Constitueix el fet imposable de la taxa la prestació dels serveis docents de l'Escola Superior de Conservació i Restauració de Béns Culturals de Catalunya en els ensenyaments de grau i de màster adaptats a l'Espai Europeu de l'Educació Superior.
"És subjecte passiu de la taxa qui sol·licita la prestació dels serveis docents a què es refereix aquest capítol.
Als alumnes que són membres de famílies nombroses els són aplicables les exempcions i les bonificacions que estableix la legislació vigent amb relació a la protecció d'aquestes famílies.
Els alumnes que són membres de famílies monoparentals tenen una bonificació del 50% en la quota de les taxes establertes per aquest capítol.
Les víctimes d'actes terroristes, llurs cònjuges i llurs fills estan exempts de les taxes establertes per aquest capítol.
Els alumnes amb matrícula d'honor en l'avaluació global de batxillerat i els que hagin obtingut el premi extraordinari de batxillerat estan exempts, amb la justificació documental prèvia, del pagament de la taxa de matrícula a què fa referència l'apartat 1.1 de l'article 9.3-5 en el primer curs d'estudis superiors en centres educatius que depenguin del Departament d'Ensenyament.
Els alumnes amb matrícula d'honor en els cicles formatius de grau superior de la formació professional inicial, dels ensenyaments d'arts plàstiques i dels ensenyaments esportius tenen dret a l'exempció total de les taxes de tots els crèdits de què es matriculin durant el primer curs del primer any de llurs estudis artístics superiors en centres educatius que depenguin del Departament d'Ensenyament.
La taxa s'acredita mitjançant la realització del fet imposable, però pot ésser exigida en el moment de sol·licitar el servei.
La taxa per matrícula, si es fa per curs complet, es pot fraccionar, a sol·licitud de l'alumne, en dos pagaments d'import igual.
El fet de no pagar la matrícula o algun dels seus fraccionaments en els terminis que estableixi el centre educatiu pot donar lloc a la suspensió temporal dels drets de l'alumne i, si s'escau, a l'anul·lació de la matrícula i dels efectes que aquesta hagi produït, sense dret a cap reintegrament.
Per crèdit en el grau: 14,95 euros.
Per crèdit en el màster: 26,50 euros.
Segona matrícula en el mateix crèdit
Per crèdit en el grau: 14,95 euros, multiplicat pel coeficient 1,5.
Per crèdit en el màster: 26,50 euros, multiplicat pel coeficient 1,5.
Tercera matrícula i matrícules successives en el mateix crèdit
Per crèdit en el grau: 14,95 euros, multiplicat pel coeficient 1,8.
Per crèdit en el màster: 26,50 euros, multiplicat pel coeficient 1,8.
Convalidació, reconeixement i validació de crèdits
Els estudiants que han obtingut la convalidació, el reconeixement o la validació de crèdits per raó d'estudis o activitats fets en qualsevol centre educatiu han d'abonar al centre educatiu el 25% de l'import establert pels apartats 1.1 i 1.2.
No estan subjectes a taxa la convalidació o el reconeixement de crèdits d'ensenyaments que s'extingeixen respecte del nou pla d'estudis que substitueix l'ensenyament extingit.
Els estudiants que es matriculen de crèdits sense docència per raó de l'extinció del pla d'estudis han d'abonar l'import íntegre de la taxa sempre que el centre educatiu ofereixi un sistema de tutories o de docència alternativa.
Si el centre educatiu no ofereix tutories o docència alternativa han d'abonar al centre educatiu el 25% de la taxa.
Segons i successius ensenyaments artístics superiors
S'aplica un coeficient d'1,4 a les taxes per crèdit que s'estableixen en aquest capítol als estudiants que tinguin un o més títols corresponents a ensenyaments artístics superiors, o títols declarats acadèmicament equivalents, per a l'inici d'un altre estudi que condueixi a l'obtenció d'un títol corresponent a ensenyaments artístics superiors en centres educatius que depenguin del Departament d'Ensenyament.
S'eximeix del recàrrec establert per l'apartat 5.1 els estudiants que hagin superat els estudis d'un únic primer cicle i vulguin prosseguir els estudis en un segon cicle.
Expedient acadèmic, certificació acadèmica o trasllat d'expedient acadèmic: 20,00 euros.
Suplement europeu al títol: 30,00 euros.
Modificacions i ampliacions parcials: 25,00 euros.
Estudi d'expedient acadèmic per a la convalidació, l'adaptació, la transferència, el reconeixement o la validació de plans d'estudis: 50,00 euros.
Estudi d'equivalència de títol d'estudis estrangers per a l'accés als estudis de màster, o sol·licitud d'estudi de la trajectòria acadèmica dels titulats segons sistemes educatius estrangers per a l'accés a estudis de màster sense títol homologat: 200 euros."
Es modifica l'apartat 1 de l'article 12.1-5 del text refós aprovat pel Decret legislatiu 3/2008, que resta redactat de la manera següent:
Es modifica la rúbrica del capítol XII del títol XII del text refós aprovat pel Decret legislatiu 3/2008, que resta redactada de la manera següent:
Taxa per l'obtenció de l'etiqueta ecològica de la Unió Europea"
Es modifica l'article 12.12-1 del text refós aprovat pel Decret legislatiu 3/2008, que resta redactat de la manera següent:
"Constitueix el fet imposable de la taxa l'obtenció de l'etiqueta ecològica de la Unió Europea."
Es modifica l'article 12.12-3 del text refós aprovat pel Decret legislatiu 3/2008, que resta redactat de la manera següent:
"La taxa s'acredita en el moment de l'obtenció, però pot ésser exigida la justificació de l'ingrés de la taxa en el moment de la presentació de la sol·licitud."
S'afegeix un nou capítol, el III, al títol XIII del text refós aprovat pel Decret legislatiu 3/2008, amb el text següent:
"Constitueix el fet imposable la inspecció tècnica de l'edifici per a l'ús d'habitatge, que es fa abans d'expedir el certificat d'aptitud.
"És subjecte passiu de la taxa la persona física o jurídica que sol·licita la inspecció tècnica d'edificis d'habitatges a l'Administració de la Generalitat.
"La taxa s'acredita en el moment de la sol·licitud de la inspecció tècnica.
"L'import de la quota s'estableix en funció del nombre d'habitatges de l'edifici:
"En edificis de més de 20 entitats, s'ha d'aplicar la fórmula polinòmica següent:
"A l'efecte del que estableix aquest article s'entén per entitat:
"b) 150 metres quadrats de local o fracció.
"c) 150 metres quadrats d'aparcament o fracció."
Es modifica el capítol I del títol XV del text refós aprovat pel Decret legislatiu 3/2008, que resta redactat de la manera següent:
"Capítol I. Taxa per la prestació de serveis en matèria de joc i apostes
"Constitueix el fet imposable de la taxa la prestació, pel departament competent en matèria de joc i apostes, de les actuacions i serveis administratius que es consignen en l'article 15.1-4.
"La taxa s'acredita en el moment de la iniciació de l'actuació administrativa o la prestació del servei que constitueix el fet imposable, però pot ésser exigida en el moment en què es fa la sol·licitud d'aquests serveis.
"En funció del tipus d'habilitació sol·licitada s'han de pagar, a més, les taxes següents:
Per assaigs previs d'homologació de màquines recreatives dels tipus B, C i, potestativament, del tipus A: 280,90 euros.
Per l'autorització, modificació i cancel·lació d'interconnexions de màquines recreatives amb premi i d'atzar: 94,90 euros."
S'afegeix un nou capítol, el II, al títol XV del text refós aprovat pel Decret legislatiu 3/2008, amb el text següent:
"Constitueix el fet imposable de la taxa la prestació, pel departament competent en matèria d'espectacles públics i activitats recreatives, de les actuacions i serveis administratius que es consignen en l'article 15.2-4.
"La taxa s'acredita en el moment de la iniciació de l'actuació administrativa o de la prestació del servei que constitueix el fet imposable, però pot ésser exigida en el moment en què es fa la sol·licitud d'aquests serveis.
Autorització d'espectacles de correbous: 46,45 euros."
Es modifiquen els articles 17.3-1, 17.3-2, 17.3-3, 17.3-4 i 17.3-5 del text refós aprovat pel Decret legislatiu 3/2008, que resten redactats de la manera següent:
"Constitueix el fet imposable de la taxa la prestació dels serveis inherents a l'expedició de les llicències que, d'acord amb la legislació vigent, són necessàries per a practicar la pesca recreativa o professional.
"Són subjectes passius de la taxa les persones físiques o jurídiques en interès de les quals s'expedeixen les llicències per a la pesca recreativa o professional.
"Estan exempts de pagar la taxa exigida pel concepte d'expedició de la llicència per a exercir la pesca recreativa els subjectes passius que acreditin documentalment la situació d'incapacitat permanent total o absoluta, o totes dues, i les persones menors de catorze anys i les majors de 65 anys.
"La taxa s'acredita i es fa efectiva en el moment en què se sol·liciten les llicències.
"Les durades de les llicències i els imports de les quotes respectives són:
Pesca recreativa de superfície:
"Durada, 1 any, més de 10 persones: 183,20 euros.
"Durada, 2 anys, fins a 10 persones: 183,20euros.
"Durada, 2 anys, més de 10 persones: 366,25 euros.
"Durada, 3 anys, fins a 10 persones: 274,70 euros.
"Durada, 3 anys, més de 10 persones: 549,30 euros.
"Durada, 4 anys, fins a 10 persones: 366,25 euros.
"Durada, 4 anys, més de 10 persones: 732,35 euros.
Es modifica el capítol III del títol XXII del text refós aprovat pel Decret legislatiu 3/2008, que resta redactat de la manera següent:
"Constitueix el fet imposable de la taxa la prestació de les activitats administratives següents:
"a) Habilitació acreditativa per a exercir la funció de bombers d'empresa.
"b) Acreditació de personal tècnic competent per a elaborar plans d'autoprotecció en l'àmbit de protecció civil.
"c) Acreditació de centres de formació de tècnics en l'elaboració de plans d'autoprotecció en l'àmbit de protecció civil.
"d) Homologació de centres per a formar bombers d'empresa.
"Són subjectes passius de la taxa les persones físiques o jurídiques que sol·liciten la prestació de les activitats administratives de l'Institut de Seguretat Pública de Catalunya que constitueixen el fet imposable.
"La taxa s'acredita i es fa efectiva en el moment de la sol·licitud que motiva el servei que constitueix el fet imposable.
"a) Habilitació acreditativa per a exercir la funció de bomber d'empresa: 43,45 euros.
"b) Acreditació de personal tècnic competent per a elaborar plans d'autoprotecció en l'àmbit de protecció civil: 43,45 euros.
"c) Acreditació de centres de formació de tècnics en l'elaboració de plans d'autoprotecció en l'àmbit de protecció civil: 333,10 euros.
"d) Homologació de centres per a formar bombers d'empresa: 333,10 euros."
Es modifica la rúbrica del capítol IV del títol XXIV del text refós aprovat pel Decret legislatiu 3/2008, que resta redactada de la manera següent:
Taxa per l'acreditació de competències en tecnologies de la informació i la comunicació (ACTIC)"
Es modifica l'article 24.4-3 del text refós aprovat pel Decret legislatiu 3/2008, que resta redactat de la manera següent:
"Article 24.4-3 Exempcions i bonificacions
S'aplica una bonificació del 50% sobre la taxa als subjectes passius membres de famílies nombroses de categoria especial o monoparentals de categoria especial."
S'afegeix un nou article, el 25.11-5, al text refós aprovat pel Decret legislatiu 3/2008, amb el text següent:
"Està exempta de la taxa la tramitació d'expedients relatius a autoritzacions d'obres de manteniment, reparació i rehabilitació d'una concessió administrativa."
Es modifica la rúbrica del capítol XIII, del títol XXV del text refós aprovat pel Decret legislatiu 3/2008, que resta redactada de la manera següent:
Taxa per la tramitació de concessions en el domini públic portuari"
"El fet imposable d'aquesta taxa consisteix en l'ocupació de qualsevol bé de domini públic portuari en virtut d'una autorització o d'una concessió atorgada per la direcció general competent en matèria de ports.
"Tenen la condició de subjectes passius d'aquesta taxa les persones físiques o jurídiques i les entitats a què es refereix l'article 35.4 de la Llei de l'Estat 58/2003, del 17 de desembre, general tributària, que duguin a terme l'ocupació del domini públic portuari en virtut d'una autorització o d'una concessió atorgada per la direcció general competent en matèria de ports.
"a) La Creu Roja del Mar respecte de les activitats pròpies que té encomanades aquesta institució en matèria de salvament marítim.
"b) Les entitats sense finalitats lucratives legalment constituïdes, l'activitat de les quals estigui exclusivament vinculada a l'atenció de tripulants i passatgers.
"c) L'Administració general de l'Estat i les comunitats autònomes que porten a terme activitats de vigilància, de repressió de contraban, de salvament i de lluita contra la contaminació marina i les relacionades amb la defensa nacional.
El període impositiu d'aquesta taxa coincideix amb l'any natural.
No obstant això, el període impositiu ha d'ésser inferior a l'any en els casos següents:
"a) Si l'ocupació del domini públic portuari té un termini de durada inferior a l'any.
"b) Si el primer any d'ocupació del domini públic portuari no té com a dia inicial l'1 de gener.
"c) En cas de cessament en l'ocupació del domini públic portuari en un moment anterior al 31 de desembre de l'any en curs.
"En el cas a què fa referència la lletra a, el període impositiu coincideix amb el determinat en el títol habilitant corresponent.
En els casos a què fan referència les lletres b i c, el període impositiu ha de comprendre el període de temps durant el qual s'ocupi el domini públic portuari l'any de referència.
Aquesta taxa es merita en el moment en què s'inicia l'ocupació dels béns de domini públic portuari.
Aquest moment, a aquest efecte, s'entén que coincideix amb la data de formalització del títol habilitant corresponent.
Tanmateix, si l'ocupació del domini públic portuari ha estat autoritzada durant més d'un any, la meritació del segon exercici i dels exercicis següents ha de tenir lloc l'1 de gener de cada any.
Si l'ocupació del domini públic portuari comença un cop iniciat l'any natural, s'ha de liquidar la quota proporcional corresponent al nombre de mesos que resten per a finalitzar el període impositiu, inclòs el de la data d'ocupació.
Així mateix, si el termini de vigència del títol habilitant és inferior a un any s'ha de liquidar la quota proporcional corresponent al nombre de mesos autoritzats.
En cas de cessament en l'ocupació abans del finiment del període impositiu, la quota s'ha de prorratejar per mesos naturals, exclòs el mes en què es produeixi aquesta circumstància.
A aquest efecte, s'ha de considerar com a data de cessament la data de la resolució que decreta l'extinció del títol que habilita per a l'ocupació del domini públic portuari i els obligats tributaris poden sol·licitar la devolució de la part de la quota corresponent als mesos naturals que resten fins al 31 de desembre.
Aquesta mateixa regla s'ha d'aplicar en cas d'extinció anticipada dels títols habilitants la durada dels quals sigui inferior a un any.
La quota íntegra de la taxa s'ha de determinar d'acord amb els elements de quantificació vigents en el moment de la seva meritació.
Quan l'ocupació del domini públic portuari hagi estat autoritzada durant més d'un any, la quota íntegra de la taxa en el segon exercici i en els exercicis següents s'ha de determinar d'acord amb els elements de quantificació vigents l'1 de gener de cada any.
El pagament del deute tributari s'ha d'efectuar per endavant.
Si la durada del títol habilitant de l'ocupació del domini públic portuari excedeix d'un any, el deute s'ha de satisfer amb periodicitat semestral.
Base imposable i tipus de gravamen
La base imposable de la taxa està constituïda pel valor de mercat dels béns de domini públic portuari ocupats i s'ha de tenir en compte la modalitat del bé de domini públic afectat.
Mentre el Departament de Territori i Sostenibilitat no aprovi la valoració de mercat dels béns de domini públic portuari tutelat per la direcció general competent en matèria de ports, s'ha d'utilitzar com a valor de referència la mitjana del valor de mercat dels béns de domini públic adscrits a Ports de la Generalitat, en els termes següents:
Valor mitjà del metre quadrat o lineal del terreny: 462,76 euros
Valor mitjà del metre quadrat o lineal de làmina d'aigua: 15,60 euros
Valor mitjà del metre quadrat o lineal de les obres i instal·lacions: 990,36 euros
"La superfície de domini públic portuari ocupada es computa en metres quadrats.
Tanmateix, quan l'ocupació s'efectua mitjançant canonades, línies, canalitzacions i altres elements de caràcter similar, es computa en metres lineals.
El tipus de gravamen de la taxa s'estableix en funció de la classe d'ús portuari assignat al bé de domini públic portuari ocupat i de la modalitat del bé afectat, d'acord amb el quadre següent:
La quota íntegra de la taxa es determina multiplicant el valor del metre quadrat o lineal de la modalitat de domini públic portuari pel nombre de metres quadrats o lineals realment ocupats i pel tipus de gravamen.
Si la base imposable i el tipus de gravamen aplicables als béns ocupats són diferents, s'ha de calcular la quota íntegra corresponent a cadascun de manera independent i se n'ha de sumar el resultat.
Reduccions de la quota íntegra:
La quota íntegra de la taxa es redueix un 50% si només s'ocupen zones de platja.
La quota íntegra de la taxa es redueix un 50% si només s'ocupen el vol o el subsòl dels terrenys, o espais submergits.
Aquesta reducció no és aplicable si s'impedeix la utilització de la superfície.
La quota íntegra de la taxa es pot reduir un 20% en ocupacions de superfície superiors als 5.000 m2 destinades a l'activitat nàutica esportiva i a la reparació i conservació d'embarcacions.
"Els obligats tributaris que facin una inversió econòmica en el domini públic portuari que consisteixin en obres de farcit, urbanització o consolidació poden sol·licitar l'aplicació d'una bonificació de l'1% de la quota íntegra de la taxa per cada 200.000 euros objecte d'inversió, amb el límit màxim del 50% de la quota íntegra.
Aquesta bonificació s'ha d'aplicar durant el termini de cinc anys, llevat que la durada del títol habilitant sigui inferior."
S'afegeix un nou capítol, el XXII, al títol XXV del text refós aprovat pel Decret legislatiu 3/2008, amb el text següent:
"Constitueix el fet imposable de la taxa la tramitació d'expedients instats davant el Departament de Territori i Sostenibilitat relatius a autoritzacions d'obres i instal·lacions en la franja de servei nàutic de les marines interiors de les urbanitzacions maritimoterrestres.
"La taxa s'acredita en el moment en què es formula la sol·licitud.
"Constitueix la base imposable l'import del pressupost total d'execució material del projecte.
"Està exempta de la taxa la tramitació d'expedients relatius a autoritzacions d'obres de manteniment, reparació i rehabilitació d'una concessió administrativa, i les executades per l'ajuntament per a instal·lar mobiliari urbà amb vista a la integració urbanística."
S'afegeix un nou capítol, el XXIII, al títol XXV del text refós aprovat pel Decret legislatiu 3/2008, amb el text següent:
"Constitueix el fet imposable l'explotació en règim de concessió o autorització, atorgada pel Departament de Territori i Sostenibilitat, d'instal·lacions marítimes o zones d'ancoratge que impliquin ocupació del domini públic maritimoterrestre.
"La taxa s'acredita mitjançant l'atorgament de la concessió, l'autorització o l'adjudicació corresponent respecte del semestre en curs.
La quota de la taxa es determina aplicant un tipus de gravamen del 3% sobre l'import de la base imposable."
Es modifica l'apartat 2 de l'article 45 del text articulat aprovat pel Decret legislatiu 2/2010, que resta redactat de la manera següent:
El temps d'utilització efectiva es calcula des del moment de la posada a disposició o reserva del lloc d'atracada o ancoratge fins que el vaixell abandona la zona de servei.
El temps d'utilització es computa al 50% quan l'entrada i estada del vaixell té lloc en dies festius i caps de setmana mentre s'espera d'iniciar el conjunt d'operacions comercials en dia feiner."
Es modifica l'apartat 3.2 de l'article 46 del text articulat aprovat pel Decret legislatiu 2/2010, que resta redactat de la manera següent:
Si el capità o capitana, o el patró o patrona, d'un vaixell comercial acredita davant de Ports de la Generalitat el compliment de condicions de respecte al medi ambient que milloren les que exigeixen les normes i els convenis internacionals, i, a més, té subscrit un acord amb l'autoritat portuària en matèria de bones pràctiques ambientals associades a les operacions i a l'estada dels vaixells en el port, els obligats tributaris poden sol·licitar l'aplicació d'una bonificació del 50%."
Es modifica l'apartat 3.3 de l'article 46 de la secció 1 del capítol tercer del text articulat aprovat pel Decret legislatiu 2/2010, que resta redactat de la manera següent:
Si el capità o capitana, o el patró o patrona, d'un vaixell inferior a vint-i-quatre metres d'eslora i autoritzat per a un màxim de dotze passatgers acredita davant de Ports de la Generalitat el lliurament de tot el seu rebuig a una empresa autoritzada per a prestar el servei portuari específic de recepció del rebuig generat per vaixells i embarcacions i residus de càrrega, en el port, dàrsena, marina interior o instal·lació portuària de base, els obligats tributaris poden sol·licitar l'aplicació d'una bonificació del 50%."
Es modifica l'apartat 2 de l'article 52 del text articulat aprovat pel Decret legislatiu 2/2010, que resta redactat de la manera següent:
Aquest període es calcula des de l'hora per a la qual s'ha reservat l'atracada fins al moment que el vaixell afluixa l'última amarra.
El temps d'utilització es computa al 50% quan l'atracada del vaixell té lloc en dies festius i caps de setmana mentre s'espera d'iniciar el conjunt d'operacions comercials en dia feiner."
Se suprimeix l'apartat 3 de l'article 53 del text articulat aprovat pel Decret legislatiu 2/2010.
Es modifica l'apartat 2.3.a de l'article 60 del text articulat aprovat pel Decret legislatiu 2/2010, que resta redactat de la manera següent:
"a) En el cas de mercaderies que tinguin per origen i destinació un estat membre de la Unió Europea, en un 10%."
S'afegeix un incís al final del segon paràgraf de l'apartat 1 de l'article 77 del text articulat aprovat pel Decret legislatiu 2/2010, amb el text següent:
"[...] i si disposa de mort per a l'atracada, s'han d'incrementar en 0,036 euros."
Es modifica l'apartat 1 de l'article 71 del text refós de la legislació en matèria d'aigües de Catalunya, aprovat pel Decret legislatiu 3/2003, que resta redactat de la manera següent:
"71.1 El tipus de gravamen general és de 0,1454 euros per metre cúbic."
Es modifica l'apartat primer de la disposició addicional primera del text refós de la legislació en matèria d'aigües de Catalunya, aprovat pel Decret legislatiu 3/2003, que resta redactat de la manera següent:
Als efectes del que estableix l'article 2.15, es fixa un consum bàsic de cent litres per persona i dia.
La dotació bàsica d'aigua per habitatge és de nou metres cúbics mensuals."
Es modifica la disposició addicional cinquena del text refós de la legislació en matèria d'aigües de Catalunya, aprovat pel Decret legislatiu 3/2003, que resta redactada de la manera següent:
"El tipus de gravamen establert per l'article 69 per als usos domèstics i assimilables en l'àmbit territorial de la part catalana de les conques dels rius Ebre, Sénia i Garona, i també de les rieres que desguassen al mar entre el barranc del Codolar i la desembocadura del riu Sénia, s'afecta dels coeficients d'aplicació progressiva següents:
Es modifica la disposició addicional sisena del text refós de la legislació en matèria d'aigües de Catalunya, aprovat pel Decret legislatiu 3/2003, que resta redactada de la manera següent:
"El tipus de gravamen general establert per l'article 71 per als usos industrials i assimilables, agrícoles i ramaders en l'àmbit territorial de la part catalana de les conques dels rius Ebre, Sénia i Garona, i també de les rieres que desguassen al mar entre el barranc del Codolar i la desembocadura del riu Sénia, s'afecta dels coeficients d'aplicació progressiva següents:
Es modifica l'annex 6 del text refós de la legislació en matèria d'aigües de Catalunya aprovat pel Decret legislatiu 3/2003, que resta redactat de la manera següent:
"Sistemes de determinació de la quota per als establiments ramaders
"El tipus de gravamen específic per a usos ramaders s'afecta d'un coeficient 0, llevat que hi hagi contaminació de caràcter especial en naturalesa o en quantitat, comprovada pels serveis d'inspecció de l'administració competent."
Es modifica l'apartat 1.7 de l'article 1 de la Llei 31/2002, del 30 de desembre, de mesures fiscals i administratives, que resta redactat de la manera següent:
A l'efecte de l'aplicació d'aquesta deducció, són famílies nombroses les que defineix la Llei 40/2003, del 18 de novembre, de protecció a les famílies nombroses."
Es modifica l'apartat 3 de l'article 1 de la Llei 31/2002, que resta redactat de la manera següent:
Els contribuents poden deduir l'import dels interessos pagats en el període impositiu corresponent als préstecs concedits per mitjà de l'Agència de Gestió d'Ajuts Universitaris i de Recerca per al finançament d'estudis de màster i de doctorat."
Es modifiquen els apartats 1 i 2 de l'article 20 de la Llei 26/2009, del 23 de desembre, de mesures fiscals, financeres i administratives, que resten redactats de la manera següent:
El contribuent o la contribuent es pot aplicar, en la quota íntegra de l'impost sobre la renda de les persones físiques, en la part corresponent a la comunitat autònoma, i amb efecte des de l'1 de gener de 2010, una deducció del 30% de les quantitats invertides durant l'exercici en l'adquisició d'accions o participacions socials com a conseqüència d'acords de constitució de societats o d'ampliació de capital en les societats mercantils a què es refereix l'apartat 2.
L'import màxim d'aquesta deducció és de 6.000 euros.
En cas de declaració conjunta aquests límits s'apliquen a cadascun dels contribuents.
Perquè es pugui aplicar la deducció establerta per l'apartat 1 cal que es compleixin els requisits i les condicions següents:
"a) La participació assolida pel contribuent o la contribuent computada juntament amb les del cònjuge o la cònjuge o persones unides per raó de parentiu, en línia directa o col·lateral, per consanguinitat o afinitat fins al tercer grau inclòs, no pot ésser superior al 35% del capital social de la societat objecte de la inversió o dels seus drets de vot.
"b) L'entitat en què s'ha de materialitzar la inversió ha de complir els requisits següents:
Ha de tenir naturalesa de societat anònima, societat limitada, societat anònima laboral o societat limitada laboral.
Ha de tenir el domicili social i fiscal a Catalunya.
Ha de desenvolupar una activitat econòmica.
A aquest efecte, no ha de tenir per activitat principal la gestió d'un patrimoni mobiliari o immobiliari, d'acord amb el que disposa l'article 4.8.dos.a de la Llei de l'Estat 19/1991, del 6 de juny, de l'impost sobre el patrimoni.
Ha de comptar, com a mínim, amb una persona ocupada amb contracte laboral i a jornada completa, i donada d'alta en el règim general de la seguretat social.
Si la inversió s'ha fet mitjançant una ampliació de capital, la societat mercantil ha d'haver estat constituïda en els tres anys anteriors a la data d'aquesta ampliació, i no pot cotitzar al mercat nacional de valors ni al mercat alternatiu borsari.
El volum de facturació anual no ha de superar un milió d'euros.
"c) El contribuent o la contribuent pot formar part del consell d'administració de la societat en què ha materialitzat la inversió, però en cap cas no pot dur a terme funcions executives ni de direcció.
Tampoc no pot mantenir una relació laboral amb l'entitat objecte de la inversió.
"d) Les operacions en què sigui aplicable la deducció s'han de formalitzar en escriptura pública, en la qual s'ha d'especificar la identitat dels inversors i l'import de la inversió respectiva.
"e) Les participacions adquirides s'han de mantenir en el patrimoni del contribuent durant un període mínim de tres anys.
"f) Els requisits establerts pels apartats segon, tercer i quart de l'apartat 2.b, i el límit màxim de participació regulat per l'apartat 2.a, s'han de complir durant un període mínim de tres anys a comptar de la data d'efectivitat de l'acord d'ampliació de capital o constitució que origini el dret a la deducció."
S'afegeix un incís al final de l'apartat 1 de l'article 21 de la Llei 26/2009, amb el text següent:
"En el cas de declaració conjunta, l'import màxim de deducció és de 10.000 euros per cada contribuent de la unitat familiar que ha efectuat la inversió."
S'afegeix un nou apartat, el 3, a l'article 29 de la Llei 19/2010, del 7 de juny, de regulació de l'impost sobre successions i donacions, amb el text següent:
L'aplicació de les reduccions d'aquest article resta condicionada al fet que, per raó de la primera adquisició per causa de mort o l'anterior, s'hagi produït una tributació efectiva en concepte de l'impost sobre successions i donacions, i s'entén sens perjudici de les reduccions que hi escaiguin.
En qualsevol cas, s'admet la subrogació de béns o drets sempre que s'acrediti de manera fefaent."
Es modifica l'article 23 del text refós de la Llei de finances públiques de Catalunya, aprovat pel decret legislatiu 3/2002, que resta redactat de la manera següent:
El Departament d'Economia i Coneixement pot dictar les normes corresponents per a fer possible l'entrada i el registre de factures en l'àmbit que determini."
S'afegeix un nou article, el 35 bis, al text refós de la Llei de finances públiques de Catalunya aprovat pel Decret legislatiu 3/2002, amb el text següent:
"Les entitats que d'acord amb les normes del sistema europeu de comptes (SEC) han estat classificades en el sector d'Administració pública de la Generalitat no poden efectuar transferències de crèdit o generacions de crèdit derivades de nous ingressos financers que comportin un augment de l'import total de llurs despeses no financeres en termes del SEC, llevat que disposin de l'autorització del Govern, i amb un informe previ del departament competent en matèria d'economia i finances."
Es modifica l'apartat 2 de l'article 83 del text refós de la Llei de finances públiques de Catalunya aprovat pel Decret legislatiu 3/2002, que resta redactat de la manera següent:
Estan especialment subjectes a l'obligació d'indemnitzar la hisenda de la Generalitat els responsables directes del dany als cabals públics, i aquells que hi hagin intervingut, sia per inducció, sia per determinació de la conducta perjudicial, l'encobriment i la complicitat en el dany produït."
Es modifica la lletra b de l'article 92.4 del text refós de la Llei de finances públiques de Catalunya aprovat pel Decret legislatiu 3/2002, que resta redactada de la manera següent:
"b) L'aplicació pressupostària a la qual s'han d'imputar i la quantitat màxima destinada.
"La convocatòria ha de fer constar expressament que l'efectivitat de la quantia addicional resta condicionada a la disponibilitat efectiva del crèdit en el moment anterior a la resolució de la concessió de la subvenció.
"En qualsevol cas, s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya la declaració dels crèdits efectivament disponibles prèviament a la resolució de la concessió."
S'afegeix una nova secció, la sisena, al capítol IX del text refós de la Llei de finances públiques de Catalunya aprovat pel Decret legislatiu 3/2002, amb el text següent:
"Les subvencions o els ajuts per a la cooperació internacional al desenvolupament, concedits directament per l'Administració de la Generalitat, de conformitat amb el que estableixen els articles 27 i 28 de la Llei 26/2001, del 31 de desembre, de cooperació al desenvolupament, o amb subjecció als principis de publicitat i concurrència, es regulen pel règim jurídic especial que estableix aquesta secció.
També són aplicables, supletòriament, les disposicions del capítol IX, en tot el que no estableix la dita llei i en el que no s'oposi a les disposicions d'aquesta secció o no les contradigui.
"a) La memòria justificativa en què s'ha de descriure la finalitat, la causa, el compromís, l'acord o conveni i la raó de l'activitat o el projecte a què es destina la subvenció o l'ajut, la seva aplicació pressupostària, la persona beneficiària i les condicions a què, si escau, resta subjecte el lliurament.
"S'ha de fer constar el caràcter singular de la subvenció o l'ajut, l'apreciació de les circumstàncies concurrents, i l'instrument de planificació, instrument i modalitat de cooperació al desenvolupament, segons el que estableix el capítol II de la Llei 26/2001.
"b) L'acreditació de l'existència de crèdit adequat i suficient per al finançament de la subvenció o l'ajut.
"c) L'autorització del Govern quan concorrin els supòsits que estableix la normativa aplicable.
Les subvencions o els ajuts poden ésser anticipats.
"a) L'incompliment total o parcial de la finalitat de la subvenció o l'ajut.
"b) La falta de justificació o la justificació insuficient.
"c) L'obtenció de la subvenció o l'ajut sense reunir les condicions requerides per a obtenir-les.
"d) Les que s'estableixin, si escau, en l'instrument de concessió.
"És procedent el reintegrament de l'excés obtingut sobre el cost de l'activitat duta a terme en els casos en què l'import subvencionat té una quantia que, de manera aïllada, o en concurrència amb altres subvencions o ajuts d'altres administracions públiques o d'altres ens públics o privats, estatals o estrangers, supera el cost de l'activitat que du a terme el beneficiari.
Les subvencions poden ésser anticipades, llevat d'una previsió expressa en contra en les bases reguladores.
En el cas de pagaments anticipats, no és procedent la constitució de garanties, llevat que la resolució de concessió ho prevegi expressament.
"En el cas de les despeses fetes en països receptors d'ajut oficial al desenvolupament també es poden fer servir com a justificants de despesa els rebuts, que tant poden ésser rebuts de caixa, és a dir, documents emesos per la mateixa entitat o subjecte que efectua el pagament i signats pel proveïdor dels béns o serveis, que acrediten d'aquesta manera que han rebut l'import indicat en aquest, com rebuts emesos pels mateixos proveïdors quan actuen en mercats informals.
"a) La llista de les despeses que s'han dut a terme, classificades per partides i per dates, en què s'indica el número de justificant, l'import i la data.
"b) Els documents justificatius de les despeses, originals o còpies compulsades, ordenats segons la llista, i també dels pagaments.
"c) La relació detallada d'altres ingressos, subvencions o ajuts, públics o privats, que han finançat l'activitat subvencionada, en què s'ha d'indicar l'import i la procedència.
"d) Els documents originals o còpies compulsades que acreditin els tipus de canvi.
"e) El quadre comparatiu del pressupost per partides, aprovat i executat, en què s'indiquin les desviacions que hi ha hagut.
El règim de control, reintegrament i sancions es regeix pel que disposa aquesta llei."
Es modifica l'apartat 2 de l'article 31 de la Llei 26/2001, del 31 de desembre, de cooperació al desenvolupament, que resta redactat de la manera següent:
Les organitzacions no governamentals per al desenvolupament que vulguin accedir a qualsevol subvenció o ajut de l'Administració de la Generalitat que sigui computable com a ajut oficial al desenvolupament han de complir les condicions següents:
"a) Estar inscrites en el registre d'organitzacions no governamentals per al desenvolupament o en el de l'Agència Espanyola de Cooperació Internacional.
"b) Tenir seu social o delegació i estructura permanent a Catalunya per a assegurar l'assoliment de les finalitats estatutàries respectives.
"c) Estar al corrent de les obligacions contretes amb l'Administració de la Generalitat."
Es modifica l'apartat 2 de l'article 34 de la Llei 26/2001, que resta redactat de la manera següent:
L'Administració de la Generalitat també pot finançar programes i projectes de cooperació al desenvolupament mitjançant convenis de col·laboració i cooperació de cofinançament entre donants amb les administracions, les institucions i les entitats públiques o privades d'arreu que convingui en cada cas, per a aportar el seu concurs a la dotació de mitjans financers o altres, sempre que es corresponguin amb les previsions del pla director i dels plans anuals."
S'afegeix un nou apartat, el 5, a l'article 10 del text refós de la Llei de patrimoni de la Generalitat de Catalunya aprovat pel Decret legislatiu 1/2002, amb el text següent:
En els casos de mutació demanial, canvi d'adscripció o desafectació d'immobles, correspon al departament o entitat ocupant d'assumir les despeses de manteniment fins a la data en què es formalitzi l'acte de traspàs de la possessió o l'acte administratiu de desafectació."
S'afegeix un nou apartat, el 7, a l'article 13 del text refós de la Llei de patrimoni de la Generalitat de Catalunya aprovat pel Decret legislatiu 1/2002, amb el text següent:
La Generalitat i els organismes públics que hi estan vinculats o que en depenen poden adquirir béns i drets per reducció de capital de societats o de fons propis d'organismes públics, o per restitució d'aportacions a fundacions.
Per a dur a terme la incorporació al patrimoni de la Generalitat cal la firma d'una acta de lliurament entre un representant de la Direcció General del Patrimoni i un representant de la societat, entitat o fundació del capital o fons propis de la qual procedeixi el bé o dret."
Es modifica l'apartat 2 de l'article 14 del text refós de la Llei de patrimoni de la Generalitat de Catalunya aprovat pel Decret legislatiu 1/2002, que resta redactat de la manera següent:
Quan un departament, un ens públic, o una empresa que en depèn, deixa de necessitar un immoble contractat en règim d'arrendament abans del termini pactat o de la finalització de les pròrrogues legals o contractuals, i sempre que estigui prevista la possibilitat de subrogació, s'ha de fer saber a la Direcció General del Patrimoni, amb una antelació de quatre mesos més el temps previst en el contracte pel preavís de resolució.
La Direcció General del Patrimoni, si escau, i atenent la necessitat d'espais per a allotjar altres serveis o per les característiques del contracte i abans d'acordar-ne la resolució voluntària, ho ha de comunicar a la resta de departaments i aquests als ens públics i empreses que en depenen per al possible aprofitament del bé.
"Fins a la data de l'efectivitat de la resolució o en la data en què l'immoble passa a dependre d'un altre departament, ens públic o empresa de la Generalitat, les despeses i obligacions derivades del contracte d'arrendament són a càrrec del departament, ens públic o empresa de què depenia inicialment.
La resolució que acorda la novació o la subrogació contractual s'ha de notificar a l'arrendador, per al qual és obligatòria i sense que procedeixi l'increment de la renda."
Es modifica l'apartat 3 de l'article 15 del text refós de la Llei de patrimoni de la Generalitat de Catalunya aprovat pel Decret legislatiu 1/2002, que resta redactat de la manera següent:
La redacció i execució dels projectes d'obres per a construir o reformar immobles destinats a ús administratiu dels serveis dels departaments de la Generalitat i d'entitats del seu sector públic que tinguin un valor estimat del contracte superior a 600.000 euros, IVA exclòs, requereixen per a llur licitació un informe favorable de la Direcció General del Patrimoni, tant pel que fa als aspectes qualitatius com als quantitatius, el qual s'ha d'emetre en el termini d'un mes a comptar de la data de sol·licitud.
Aquest informe s'ha d'incorporar a l'expedient de contractació com a requisit previ per a l'aprovació tècnica del projecte per part de l'òrgan de contractació, d'acord amb el que estableix la normativa en matèria de contractació del sector públic.
"Un cop acabada l'obra, els departaments i les entitats han de trametre a la Direcció General del Patrimoni la informació sobre el cost final de les obres fetes, i a aquest efecte, han d'adjuntar-hi l'acta de recepció de les obres i la certificació final en els termes establerts per la normativa en matèria de contractació del sector públic."
Es modifica l'apartat 2 de l'article 18 del text refós de la Llei de patrimoni de la Generalitat de Catalunya aprovat pel Decret legislatiu 1/2002, que resta redactat de la manera següent:
L'alienació de béns immobles o drets reals es pot fer per subhasta o per concurs públic o, si el Govern ho acorda, per adjudicació directa, d'acord amb l'apartat 5.
"El procediment ordinari per a l'alienació és la subhasta.
"Mentre no es produeixi el desenvolupament normatiu, el procediment del concurs es regeix pel que estableix la normativa patrimonial sobre l'adquisició de béns immobles.
"Les alienacions de béns immobles es poden formalitzar en document administratiu, que és títol suficient per a la inscripció en el Registre de la Propietat, quan l'adquirent és una altra administració pública, organisme o entitat vinculada."
S'afegeixen dos nous apartats, el 5 i el 6, a l'article 18 del text refós de la Llei de patrimoni de la Generalitat de Catalunya aprovat pel Decret legislatiu 1/2002, amb el text següent:
"a) Quan l'adquirent és una altra administració pública, persona jurídica de dret públic o privat que pertany al sector públic, o una entitat sense ànim de lucre, declarada d'utilitat pública.
"b) Quan l'immoble sigui necessari per a donar compliment a una funció de servei públic o a la realització d'un fi d'interès general per una persona diferent de les previstes per la lletra a.
"c) Quan la subhasta o concurs promoguts per l'alienació dels béns o drets es declarin deserts o resultin fallits i, sempre que no hagi transcorregut més d'un any des de la celebració de la subhasta o el concurs.
"d) Quan la venda s'efectuï a favor d'un o més copropietaris o a favor de qui posseeix un dret d'adquisició preferent reconegut per la llei.
"e) Quan, per raons excepcionals, es consideri convenient efectuar la venda a favor de l'ocupant de l'immoble i sempre que aquest hi tingui dret reconegut, d'acord amb la normativa aplicable.
"f) Quan es tracti de solars o parcel·les sobrants de vies públiques que per llur forma o extensió són no edificables i llur alienació es faci a favor d'un propietari confrontant.
"g) Quan es tracti de finques rústiques inexplotables i llur venda s'efectuï a un propietari confrontant.
"Si diversos interessats es troben en un mateix supòsit d'adjudicació directa, l'adjudicació s'ha de resoldre segons l'interès general concurrent en el cas concret.
L'interès de l'ajornament no pot ésser inferior a l'interès legal del diner."
Es modifica l'article 26 del text refós de la Llei de patrimoni de la Generalitat de Catalunya aprovat pel Decret legislatiu 1/2002: el paràgraf existent es numera com a apartat 1 i se n'hi afegeix un de nou, el 2, amb el text següent:
La utilització d'edificis d'ús administratiu es regeix per criteris que tendeixen a llur optimització, entesa com el conjunt d'anàlisis tècniques i econòmiques sobre immobles existents, la previsió de l'evolució de la demanda immobiliària pels serveis públics, la programació de la cobertura de necessitats i d'intervencions de verificació i control, que tenen per objecte identificar, en un àmbit territorial o sectorial determinat, la millor solució per a satisfer les necessitats contrastades d'edificis d'ús administratiu en l'àmbit geogràfic o sectorial considerat, amb assumpció de les restriccions econòmiques, funcionals o de naturalesa cultural o mediambientals que es determinin."
Es modifica l'article 35 del text refós de la Llei 4/1985, del 29 de març, de l'Estatut de l'empresa pública catalana, aprovat pel Decret legislatiu 2/2002, que resta redactat de la manera següent:
El Govern pot acordar la constitució de societats subjectes a normes civils i mercantils per a assolir les finalitats assignades per l'Estatut d'autonomia.
L'acord de constitució ha de determinar necessàriament la denominació, l'objecte social, el capital fundacional, la participació que hi ha de tenir directament o indirectament la Generalitat i la forma jurídica que ha d'adoptar, i ha d'incloure l'aprovació dels estatuts.
Correspon al Govern d'autoritzar:
"a) L'adquisició d'accions o participacions representatives del capital de societats que ja estan constituïdes, llur alienació i, en general, la transformació, fusió, escissió, dissolució i liquidació de societats participades.
"b) Les modificacions dels estatuts de les societats participades.
"c) La subscripció de pactes extraestatutaris que limitin o condicionin els drets polítics o econòmics inherents a la participació de la Generalitat en les societats, i també la subscripció de compromisos d'adquisició o alienació futura d'accions o participacions representatives del capital de societats.
Els representants de la Generalitat o d'entitats del seu sector públic en els òrgans de decisió d'entitats de qualsevol forma jurídica admesa en dret han d'obtenir, amb l'exercici previ del dret de vot, les autoritzacions a què fa referència l'apartat anterior respecte de les operacions relatives a participacions en societats que es proposin.
Els expedients relatius a les propostes d'acord del Govern a què es refereixen els apartats 1, 2 i 3 han d'ésser instruïts i tramitats pel departament competent en matèria de patrimoni de la Generalitat, que les elevarà al Govern perquè les aprovi, a proposta conjunta amb el departament o departaments competents per raó de la matèria.
S'apliquen a aquestes societats les limitacions establertes pels articles 18 i 19.
Les previsions d'aquest article són aplicables a societats participades per la Generalitat i per entitats del seu sector públic tant de forma íntegra, majoritària, com no majoritària.
També són aplicables a participacions en entitats que tot i que no tenen forma jurídica societària s'hi assimilen, com agrupacions d'interès econòmic, comunitats de béns, cooperatives, fons d'inversió i fons de capital de risc, i altres d'anàlogues.
Els acords corresponents a les autoritzacions establertes en els apartats 1, 2.a i 2.b relatives a participacions majoritàries de la Generalitat i entitats del seu sector públic s'han de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya."
El Govern ha d'impulsar un procés de racionalització, reducció i simplificació del nombre de les entitats que componen el seu sector públic, especialment el no administratiu, amb l'objectiu de comptar amb un sector públic sostenible, eficaç i eficient, que no comporti un llast per al dèficit públic i per a la qualitat dels serveis públics.
Durant l'exercici pressupostari corresponent a l'any 2011, el Govern ha de dur a terme en una primera fase una reducció del 10% de les entitats existents en començar l'any i del 20% de les aportacions pressupostàries, i ha de prioritzar aquest procés en l'àmbit dels serveis públics que no es consideren essencials per a donar resposta a les demandes ciutadanes.
S'exceptuen d'aquesta primera fase de reducció les entitats vinculades a la prestació de serveis d'assistència sanitària, educació i benestar social.
En les fases subsegüents del procés de racionalització del sector públic no administratiu, el Govern ha de garantir que la reducció comporti el 25% menys d'entitats existents respecte de les existents a l'inici del 2011.
El Govern ha de presentar cada any un informe amb les decisions preses en compliment dels objectius establerts.
Es modifica l'article 10 de la Llei 13/1996, del 29 de juliol, del registre i el dipòsit de fiances dels contractes de lloguer de finques urbanes i de modificació de la Llei 24/1991, de l'habitatge, que resta redactat de la manera següent:
"Els òrgans competents per a imposar les sancions són els següents:
"a) Fins a 150.000 euros, el director o directora de l'Institut Català del Sòl.
"b) De 150.000 euros fins a 300.000 euros, el conseller o consellera competent en matèria de territori i sostenibilitat.
"c) Per a les sancions superiors a 300.000 euros, el Govern de la Generalitat."
Es modifica l'apartat 3 de l'article 12 bis de la Llei 13/1996, que resta redactat de la manera següent:
En el cas que les fiances es dipositin fora del termini establert, amb el requeriment previ de la Inspecció, s'ha d'aplicar un recàrrec del 25% de l'import de la fiança.
Si el retard en el dipòsit de les fiances supera els dotze mesos, també amb el requeriment previ de la Inspecció, el recàrrec és el 25% de l'import de la fiança, i s'han d'afegir a la quantitat resultant els interessos de demora meritats des del final del termini establert per a dipositar-la.
En cap cas no s'inclouen en el càlcul del recàrrec els imports d'altres sancions que es puguin exigir."
Es modifica l'article 1 del text refós de la Llei de l'Institut Català de Finances aprovat pel Decret legislatiu 4/2002, que resta redactat de la manera següent:
L'Institut Català de Finances és una entitat de dret públic amb personalitat jurídica pròpia sotmesa a l'ordenament jurídic privat, de les entitats a què fa referència l'article 1.b.1 del text refós de la Llei de l'Estatut de l'empresa pública catalana aprovat pel Decret legislatiu 2/2002, del 24 de desembre.
L'Institut Català de Finances es relaciona amb el Govern mitjançant el departament competent en matèria d'economia i finances.
L'Institut Català de Finances, com a instrument principal de la política de crèdit públic de la Generalitat, gaudeix de patrimoni i tresoreria pròpia i actua, per al compliment de les seves funcions, amb autonomia orgànica, financera, patrimonial, funcional i de gestió, amb plena independència de les administracions públiques i amb submissió a aquesta llei, a l'Estatut de l'empresa pública catalana i a la resta de l'ordenament jurídic, sens perjudici que en la seva activitat s'ajusti a les normes de dret privat que li són aplicables.
L'Institut Català de Finances pot, amb plena independència i sense altres autoritzacions que les dels seus òrgans de govern, adquirir, posseir, reivindicar, permutar, gravar o alienar tota mena de béns, concertar crèdits, fer contractes i convenis, i també obligar-se, interposar recursos i executar les accions establertes per les lleis."
Es modifica l'apartat 1 de l'article 4 del text refós de la Llei de l'Institut Català de Finances aprovat pel Decret legislatiu 4/2002, que resta redactat de la manera següent:
Per a complir les seves funcions, l'Institut Català de Finances pot utilitzar instruments de dret públic i privat i signar convenis de col·laboració, concerts i protocols d'actuació amb l'Administració pública i amb qualsevol ens o institució pública o privada."
Es modifiquen els apartats 2 i 3 de l'article 20 del text refós de la Llei de l'Institut Català de Finances aprovat pel Decret legislatiu 4/2002, que resten redactats de la manera següent:
La Junta de Govern pot delegar també aquestes facultats en els càrrecs a què fa referència la lletra g de l'article 22.2, els quals han de donar compte de l'exercici de les funcions delegades mitjançant el conseller delegat o consellera delegada.
El conseller delegat o consellera delegada depèn directament de la Junta de Govern.
D'acord amb les funcions establertes per aquesta llei, coordina l'execució dels acords i les directrius de la Junta i passa comptes a la Junta dels resultats de l'execució de les funcions que aquesta hagi delegat en les comissions executives i en els càrrecs a què fa referència la lletra g de l'article 22.2."
Es modifica l'apartat 2 de l'article 21 del text refós de la Llei de l'Institut Català de Finances aprovat pel Decret legislatiu 4/2002, que resta redactat de la manera següent:
El secretari o secretària és nomenat per la Junta, d'entre el personal que presta serveis a l'Institut o a les entitats que en depenen, i no té la consideració de membre ni dret de vot."
Es modifiquen l'apartat 1 i les lletres a, b i g de l'apartat 2 de l'article 22 del text refós de la Llei de l'Institut Català de Finances aprovat pel Decret legislatiu 4/2002, que resten redactats de la manera següent:
El conseller delegat o consellera delegada és nomenat i separat lliurement pel Govern a proposta de la persona titular del departament competent en matèria d'economia i finances.
"a) La direcció i l'execució material dels acords i les directrius d'actuació aprovats per la Junta.
"b) La coordinació i el control de l'exercici de les funcions delegades per la Junta en les comissions executives i en els càrrecs a què fa referència la lletra g.
"g) L'organització i l'estructuració internes de l'Institut Català de Finances d'acord amb les directrius aprovades per la Junta de Govern en les direccions funcionals i serveis, comitès executius i comitès d'inversions, que consideri més adequades perquè s'acompleixi més bé l'activitat ordinària, amb el nomenament de les persones titulars i la determinació del règim laboral."
S'afegeixen dues disposicions addicionals al text refós de la Llei de l'Institut Català de Finances aprovat pel Decret legislatiu 4/2002, amb el text següent:
"El patrimoni íntegre de l'ICCA a l'entrada en vigor d'aquesta llei passa a integrar el patrimoni de l'Institut Català de Finances, el qual se subroga en la posició de l'ICCA.
Els drets i crèdits derivats de l'activitat creditícia de l'ICCA també passen a integrar el patrimoni de l'Institut Català de Finances.
"Els deutes i les obligacions que l'Institut Català de Finances adquireixi per captar fons gaudiran davant de tercers de la garantia de la Generalitat.
Aquesta garantia és explícita, irrevocable, incondicional i directa."
Es modifica la lletra b de l'article 6.1 de la Llei 10/1997, del 3 de juliol, de la renda mínima d'inserció, que resta redactada de la manera següent:
"b) Que acreditin una residència continuada i efectiva a Catalunya, com a mínim, amb dos anys d'antelació a la data de presentació de la sol·licitud.
Les absències que no interrompin el còmput de la residència continuada i efectiva s'han de fixar per reglament.
També poden ésser sol·licitants les persones que acreditin que, dels darrers cinc anys, n'han residit quatre a Catalunya de manera continuada i efectiva.
Les persones sol·licitants estrangeres que visquin a Catalunya han d'acreditar la residència legal."
S'afegeix una nova lletra, la i, a l'article 7 de la Llei 10/1997, amb el text següent:
"i) Romandre de manera permanent a Catalunya mentre es percep la prestació econòmica, amb les excepcions fixades per reglament."
Es modifica l'article 11.2 de la Llei 10/1997, que resta redactat de la manera següent:
En cap cas el termini de la presa de l'acord definitiu no pot superar els quatre mesos des de la presentació del projecte al Departament de Benestar Social i Família.
Un cop vençut aquest termini, la prestació econòmica s'entén denegada."
Es modifica l'article 21.1 de la Llei 10/1997, que resta redactat de la manera següent:
L'import de la prestació econòmica bàsica, els complements per a membres addicionals i els ajuts complementaris es poden actualitzar atenent l'evolució de la situació econòmica general mitjançant la Llei de pressupostos de la Generalitat corresponent."
Es modifica l'article 21.3 de la Llei 10/1997, que resta redactat de la manera següent:
El còmput total mensual de l'import de la prestació econòmica de la renda mínima d'inserció, juntament amb l'import dels ajuts complementaris que es creïn per reglament, no pot superar el salari mínim interprofessional."
Es modifica l'article 23 de la Llei 10/1997, que resta redactat de la manera següent:
L'abonament de la prestació econòmica s'ha d'efectuar un cop acordada la concessió de la prestació, amb efecte des del primer dia del mes següent al de la data d'entrada de la sol·licitud al registre corresponent de la Generalitat o de la data en què s'hagi completat tota la documentació necessària per a acreditar la concurrència dels requisits.
El pagament d'aquesta prestació econòmica s'ha de fer per mesos vençuts i directament al titular.
El pagament dels endarreriments en cap cas no pot superar l'import d'una mensualitat a més de la corrent.
Excepcionalment, aquest pagament es pot fer a l'entitat que atengui la persona destinatària, quan això pugui assegurar-ne la finalitat.
El pagament té una durada màxima de dotze mensualitats dins un exercici pressupostari.
Aquesta durada pot ésser prorrogada en les circumstàncies que es determinin per reglament, el qual també ha d'establir la durada màxima de la prestació i de les pròrrogues, que en cap cas no pot superar seixanta mensualitats de manera acumulada.
S'exceptuen d'aquesta limitació els titulars que en el moment d'assolir aquesta xifra tinguin seixanta anys o més, els quals poden continuar percebent la prestació econòmica fins a fer-ne seixanta-cinc, sempre que continuïn reunint la resta de requisits.
"Excepcionalment, i un cop superat el termini de les seixanta mensualitats, per acord de la Comissió Interdepartamental de la Renda Mínima d'Inserció, es poden anar prorrogant anualment els expedients que presentin una situació de pobresa severa mitjançant un informe d'avaluació.
"Els titulars d'expedients que han estat extingits per haver esgotat el període de seixanta mensualitats no poden sol·licitar un nou expedient fins que no hagi transcorregut, com a mínim, un any des de l'extinció."
Es modifica la disposició final tercera de la Llei 10/1997, que resta redactada de la manera següent:
"L'import màxim destinat a la prestació de la renda mínima d'inserció és el que fixa anualment la Llei de pressupostos de la Generalitat.
El Govern pot habilitar crèdits complementaris si ho permet la situació econòmica financera de la Generalitat."
S'afegeix una nova disposició transitòria, la segona, a la Llei 10/1997, amb la redacció següent:
"D'acord amb el que estableix l'article 23.2, els expedients de la renda mínima d'inserció que en la data d'aprovació d'aquesta norma continuïn oberts i hagin superat el termini de seixanta mensualitats poden continuar percebent la prestació per un període màxim de tres anys, sempre que compleixin els requisits, període durant el qual els equips bàsics d'atenció primària han d'haver efectuat l'informe d'avaluació corresponent descrit per l'article 23.2 per a continuar percebent la prestació.
"S'exceptuen d'aquesta limitació els expedients els titulars dels quals tinguin seixanta anys o més en el moment de l'entrada en vigor d'aquesta norma."
Es modifica l'apartat 2 de l'article 8 de la Llei 2/2004, del 4 de juny, de millora de barris, àrees urbanes i viles que requereixen una atenció especial, que resta redactat de la manera següent:
El reglament ha d'establir que el departament competent en les matèries que són objecte d'aquesta llei publiqui, amb la periodicitat que permeti la disponibilitat de la dotació del Fons, l'inici del procediment, la documentació que els municipis han de presentar juntament amb la sol·licitud de participació en el Fons i els criteris motivats per a l'avaluació objectiva de les sol·licituds que es presentin."
Els centres de recerca de Catalunya, identificats com a centres CERCA, han d'ésser entitats amb personalitat jurídica pròpia, sense ànim de lucre, i amb seu a Catalunya, que tenen com a objecte principal la recerca en la frontera del coneixement; han d'ésser creats o participats per l'Administració de la Generalitat i, si escau, juntament amb una o més universitats o amb altres entitats públiques o privades.
Els centres CERCA s'han d'organitzar de la manera següent:
a) Una planificació d'activitats fonamentada en un programa pluriennal, basada en un pla estratègic, amb una supervisió posterior de l'activitat científica i de l'activitat econòmica i financera, subjecta al principi de transparència i al retiment de comptes.
b) Un governament eficaç, que inclogui una direcció exercida per una persona de solvència i capacitat de gestió reconegudes, amb amplis poders executius que deriven del màxim òrgan de govern col·legiat del centre, en el qual té representació l'Administració de la Generalitat.
c) Una gestió flexible i eficient, basada en l'autoexigència i la qualitat i mesurable amb estàndards internacionals.
d) Un sistema de selecció i contractació de personal basat en l'estratègia pròpia de cada centre, amb l'objectiu de captar i retenir talent adaptat a cada entitat i que ha de tendir a configurar una massa investigadora de competitivitat internacional.
e) Un assessorament i una avaluació periòdica del centre per un comitè o un consell científic extern d'alt nivell, d'acord amb els estàndards d'excel·lència en la recerca i la transferència.
Els centres CERCA han de complir el règim d'autonomia que tenen legalment reconegut, que no es pot limitar o condicionar en llur document fundacional, estatuts o règim de funcionament intern.
Els centres de recerca amb seu a Catalunya poden sol·licitar al departament competent en matèria de recerca el reconeixement com a centre CERCA, el qual s'obté mitjançant una resolució del titular o la titular del departament esmentat, amb la comprovació prèvia del compliment del que estableix aquest article i de la superació d'una avaluació científica externa favorable.
Per mantenir el reconeixement com a centre CERCA els centres s'han de sotmetre a una avaluació científica externa de llur activitat, amb la periodicitat que determini el departament competent en matèria de recerca.
Aquestes avaluacions s'han de fer d'acord amb els estàndards internacionals de qualitat científica.
Correspon al departament competent en matèria de recerca l'elaboració i direcció del Programa dels centres de recerca de Catalunya, que té com a objectiu definir i posar en funcionament les polítiques públiques relatives als centres CERCA, donar-los suport i contribuir a llur projecció internacional.
Els centres CERCA ja constituïts, i incorporats al Programa dels centres de recerca de Catalunya a l'entrada en vigor d'aquesta llei, per a poder mantenir el reconeixement com a centre CERCA s'han de sotmetre a una avaluació científica externa en el termini de dos anys a comptar de l'entrada en vigor d'aquesta llei.
Els centres CERCA i la ICREA es regeixen per la normativa específica en matèria de recerca, per la normativa aplicable a la figura jurídica adoptada per cada centre, en tot allò que sigui compatible amb llur règim de plena autonomia, i pels estatuts de cada entitat, sens perjudici de l'aplicació de la legislació bàsica.
Els centres CERCA i la ICREA gaudeixen de plena autonomia en el desenvolupament de llurs activitats fundacionals o estatutàries.
d) La política de recursos humans, que inclou la selecció, la contractació, el règim retributiu, la determinació de les compatibilitats del personal, i també les condicions en què ha de desenvolupar llurs activitats.
e) La selecció i la contractació del director o directora pel màxim òrgan de govern col·legiat de l'entitat.
f) El règim d'imputació dels resultats de la recerca i de la transferència de coneixement entre les entitats que constitueixen cada centre.
g) El règim de participació del personal investigador en els beneficis que s'obtinguin dels resultats de la recerca.
h) El règim de funcionament intern.
i) Qualsevol altra funció que sigui necessària per a garantir l'acompliment de llurs finalitats i la consecució de llurs objectius.
Per al compliment de llurs finalitats, els centres CERCA i la ICREA gaudeixen d'autonomia econòmica i financera, d'acord amb llurs disponibilitats pressupostàries i els objectius establerts per llur pla estratègic.
La supervisió i el control sobre l'activitat econòmica, financera i de gestió dels centres CERCA i de la ICREA només es pot portar a terme un cop aquesta activitat ha estat desenvolupada, pel sistema d'auditoria externa, amb caràcter anual, d'acord amb la normativa vigent, i sens perjudici de la regulació específica del seu tipus de personificació jurídica.
Els òrgans de govern dels centres CERCA i de la ICREA, en exercici de llur autonomia, disposen de plena capacitat en la presa de decisions, de conformitat amb llur document fundacional, els estatuts de cada centre i llur règim de funcionament intern, sens perjudici de la regulació específica del tipus de personificació jurídica.
No són aplicables als centres CERCA ni a la ICREA les normes sobre despeses de personal, les restriccions a la contractació ni altres mesures limitatives, destinades específicament al conjunt del sector públic de la Generalitat, sens perjudici del compliment de la legislació bàsica.
Els centres CERCA i la ICREA, en el marc de la legislació bàsica i de la normativa del sistema europeu de comptes nacionals i regionals SEC-95, gaudeixen d'autonomia econòmica i financera, d'acord amb llurs disponibilitats pressupostàries i els objectius establerts en llur pla estratègic.
Els centres CERCA i la ICREA gaudeixen d'autonomia per a l'adopció de les decisions relatives a la destinació del saldo del compte de resultats de l'exercici pressupostari, del romanent dels exercicis anteriors i de les disponibilitats líquides de tresoreria.
L'excés o el benefici derivat de les transferències de l'Administració de la Generalitat o de les entitats del seu sector públic als centres CERCA i a la ICREA no ha d'ésser minorat de les transferències corrents establertes en el pressupost de la Generalitat o de les seves entitats per a l'exercici següent.
El superàvit o els beneficis generats pel centre s'han de destinar al seu objecte i finalitat.
Les autoritzacions de l'òrgan competent dels centres CERCA, relatives a la creació o participació en altres centres o organismes de recerca, també a l'estranger i a l'adquisició onerosa o gratuïta, o a l'alienació de títols representatius del capital social, o també a la disminució o ampliació de capital en les societats mercantils i en les empreses que explotin tecnologia o coneixement generat per l'entitat o de la seva propietat, no requereixen autorització del Govern.
S'han de posar en coneixement del departament competent en matèria d'economia i finances, i sempre que comportin obligacions econòmiques amb càrrec als pressupostos de la Generalitat requereixen la conformitat d'aquest departament.
Els centres CERCA i la fundació ICREA, si pertanyen al sector públic de la Generalitat, no poden restar sotmesos a cap mesura restrictiva de llur autonomia o de supervisió i control que no sigui aplicable a les universitats públiques de Catalunya.
Els centres Cerca constituïts sota la figura jurídica de fundació, que consoliden llur pressupost amb l'Administració de la Generalitat i que estan inscrits al Registre del sector públic de la Generalitat de Catalunya, als efectes de l'acreditació de llur capacitat financera, quan els sigui requerida en la participació en les accions de foment europees del Programa marc de recerca i innovació, són considerats integrats dintre del sector públic de la Generalitat.
Les entitats del sector públic de la salut, amb personalitat jurídica diferenciada, que gestionen serveis sanitaris per compte de l'Administració de la Generalitat en règim de mercat intern regulat, que financen llur activitat majoritàriament amb ingressos obtinguts com a contraprestació de serveis, i el personal de les quals se subjecta a algun conveni col·lectiu del sector sanitari o propi, es regeixen pel principi d'autonomia de gestió per a l'assoliment de les finalitats que els són pròpies.
Les entitats a què fa referència l'apartat 1 es regeixen, en llur actuació, pels principis de rendibilitat, economia i productivitat, amb l'aplicació de tècniques de gestió empresarial; per a l'exercici de la plena capacitat de decisió en l'àmbit de la gestió que tenen encomanada han de desenvolupar i aplicar sistemes d'informació sobre l'activitat, els costos i el desenvolupament de la gestió clínica, i han d'actuar conformement a plans estratègics.
La gestió encomanada i les capacitats atorgades es desenvolupen d'acord amb els principis de descentralització i autonomia, eficàcia, eficiència, qualitat i satisfacció per als ciutadans; i de planificació, coordinació i cooperació i de participació i reconeixement del paper que han de desenvolupar els professionals que hi presten llurs serveis.
Les entitats a què fa referència aquest article gaudeixen del règim d'autonomia de gestió descrit en aquest capítol sempre que compleixin l'objectiu general pressupostari i adeqüin llurs actuacions a llurs disponibilitats pressupostàries.
S'entén per objectiu general pressupostari la no-desviació en negatiu del resultat pressupostari previst en el pressupost de la Generalitat.
Les entitats del sector públic de la salut compreses en l'àmbit subjectiu d'aplicació establert per aquesta llei gaudeixen de plena autonomia per al desenvolupament de llurs activitats fundacionals o estatutàries.
d) La capacitat per a establir les polítiques pròpies de recursos humans, sense que siguin aplicables al personal contractat per les entitats les normes sobre despeses de personal recollides en les lleis de la Generalitat, ni la normativa de desplegament, llevat que especifiqui expressament que els són aplicables.
Tampoc no són aplicables les instruccions, les restriccions a la contractació, ni altres mesures limitadores, destinades específicament al conjunt del sector públic de la Generalitat, sens perjudici de l'acompliment de la legislació bàsica de l'Estat.
e) La selecció i la contractació del director o directora pel màxim òrgan de govern col·legiat de l'entitat, d'acord amb el que estableixen els estatuts i les normes de creació.
f) El règim de funcionament intern.
g) L'aplicació del Pla general de comptabilitat establert pel Reial decret 1514/2007, del 16 de novembre, o el que el substitueixi, sens perjudici de seguir els plans parcials que es dictin per raó del desplegament del dit reial decret.
A més, han d'incorporar mecanismes de seguiment i control de l'execució de llur pressupost anual, del pla d'inversions anual i dels estats financers, mitjançant l'aprovació de bases d'execució del pressupost i altres instruments de gestió pressupostària.
h) Qualsevol altra funció que sigui necessària per garantir el compliment de llurs finalitats i la consecució de llurs objectius.
Per a l'acompliment de llurs finalitats, en el marc de la legislació bàsica i de la normativa del Sistema Europeu de Comptes Nacionals i Regionals SEC-95, les entitats del sector públic de la salut compreses dins l'àmbit subjectiu d'aplicació establert per l'article 68 gaudeixen d'autonomia econòmica i financera, d'acord amb llurs disponibilitats pressupostàries i els objectius establerts en llur pla estratègic.
La supervisió i el control sobre l'activitat econòmica, financera i de gestió de les entitats només es pot portar a terme quan aquesta ha estat desenvolupada, pel sistema d'auditoria externa, amb caràcter anual, d'acord amb la normativa vigent, i sens perjudici de la regulació específica del tipus de personificació jurídica.
Es crea l'Agència Catalana del Patrimoni Cultural, amb personalitat jurídica pròpia i plena capacitat d'obrar per al compliment de les seves funcions, adscrita al departament competent en matèria de cultura, com a entitat de dret públic de la Generalitat de les regulades per l'article 1.b.1 del text refós de la Llei 4/1985, del 29 de març, de l'Estatut de l'empresa pública catalana, aprovat pel Decret legislatiu 2/2002, del 24 de desembre, que ajusta la seva activitat al dret privat.
L'Agència Catalana del Patrimoni Cultural es regeix per aquesta llei, per les disposicions que la despleguen, per la Llei de l'Estatut de l'empresa pública catalana i per la resta de normativa aplicable.
L'Agència Catalana del Patrimoni Cultural té per missió gestionar, amb relació al medi urbà i natural que l'acull, el patrimoni cultural de la Generalitat amb criteris d'integritat, sostenibilitat i eficiència, i donar suport al departament competent en matèria de cultura en la realització d'activitats programades per a executar les polítiques establertes per la unitat competent en matèria de patrimoni cultural.
Als efectes del que estableix aquesta llei, el patrimoni cultural inclou el patrimoni material i immaterial, moble i immoble, documental, bibliogràfic i etnològic.
L'Agència Catalana del Patrimoni Cultural gestiona i dinamitza els equipaments culturals que se li adscriguin per decret, i els següents:
a) El Museu d'Arqueologia de Catalunya.
b) El Museu Nacional Arqueològic de Tarragona.
c) El Museu de la Ciència i de la Tècnica de Catalunya.
d) El Museu d'Història de Catalunya.
f) El Centre de Restauració de Béns Mobles.
L'Agència Catalana del Patrimoni Cultural té atribuïdes les funcions següents:
a) Dinamitzar el patrimoni cultural mitjançant la cooperació entre agents públics i privats per a millorar-ne la promoció, la conservació i la gestió, especialment establint estratègies de suport i col·laboració amb els ens locals.
b) Fomentar la vinculació del patrimoni cultural amb el desenvolupament territorial i paisatgístic i amb el desenvolupament econòmic, per tal de generar nous recursos destinats a la promoció i conservació d'aquest patrimoni.
c) Fomentar l'ús del patrimoni cultural i dels equipaments, prestant una atenció especial a l'educació i al turisme cultural; millorar-ne la vinculació amb la comunitat i la internacionalització, i fomentar les pràctiques associades a la conservació i divulgació d'aquest patrimoni.
d) Prestar serveis de restauració, conservació, rehabilitació, excavació arqueològica, millora de la qualitat i posada en valor de béns culturals i de divulgació i d'informació en matèria de patrimoni cultural.
e) Promoure, impulsar i desenvolupar la formació, la recerca i la transferència de coneixement en tots els àmbits del patrimoni cultural i la incorporació de les tecnologies de la informació i la comunicació a la gestió i la informació en matèria de patrimoni cultural.
f) Gestionar la xarxa de monuments de titularitat de la Generalitat i els equipaments patrimonials adscrits al departament competent en matèria de cultura.
g) Facilitar la participació de la ciutadania en la gestió i la promoció del patrimoni cultural incloent en aquest àmbit el foment del patrocini, del mecenatge i del voluntariat.
h) Fer estudis estructurals i prospeccions sobre el patrimoni cultural i el seu impacte social, cultural i econòmic.
Són òrgans de govern de l'Agència Catalana del Patrimoni Cultural:
El Consell d'Administració és l'òrgan superior col·legiat de govern, direcció i control de l'Agència Catalana del Patrimoni Cultural.
Són membres del Consell d'Administració de l'Agència Catalana del Patrimoni Cultural:
d) El secretari o secretària, designat a proposta del president o presidenta.
El president o presidenta del Consell d'Administració de l'Agència Catalana del Patrimoni Cultural és el conseller o consellera del departament competent en matèria de cultura.
El vicepresident o vicepresidenta del Consell d'Administració de l'Agència Catalana del Patrimoni Cultural és la persona titular de la unitat competent en matèria de patrimoni cultural, llevat que aquesta persona sigui el director o directora de l'Agència.
En aquest cas el vicepresident o vicepresidenta és el secretari o secretària general del departament competent en matèria de cultura.
El conseller o consellera del departament competent en matèria de cultura nomena els vocals del Consell d'Administració de l'Agència Catalana del Patrimoni Cultural, amb la distribució següent: sis en representació de diversos departaments de la Generalitat, dos en representació de les organitzacions associatives d'ens locals i tres en representació dels sectors professionals, acadèmics i universitaris relacionats amb el patrimoni cultural.
L'Agència Catalana del Patrimoni Cultural gaudeix d'autonomia financera plena.
Els recursos econòmics de l'Agència Catalana del Patrimoni Cultural són constituïts per:
b) Els ingressos de dret públic i dret privat derivats de la prestació dels seus serveis.
d) Les rendes, els fruits, els interessos i els productes del seu patrimoni.
e) Qualsevol altre recurs que la llei permeti.
El pressupost de l'Agència Catalana del Patrimoni Cultural és anual i únic, i s'ha de subjectar al règim pressupostari que estableix el text refós de la Llei de l'Estatut de l'empresa pública catalana, aprovat pel Decret legislatiu 2/2002, del 24 de desembre.
L'Agència Catalana del Patrimoni Cultural gaudeix de les exempcions i els beneficis fiscals que corresponen a la Generalitat.
El personal de l'Agència Catalana del Patrimoni Cultural es regeix pel dret laboral, sens perjudici de l'adscripció de personal funcionari per a l'exercici de potestats administratives i de les funcions pròpies dels cossos tècnics, d'acord amb el que estableix l'apartat 3 de la disposició addicional setzena.
Els llocs de treball de l'Agència Catalana del Patrimoni Cultural, inclosos els directius, s'han de cobrir per mitjà de processos de selecció públics, amb criteris de professionalitat, transparència, mèrits i capacitat, sens perjudici del que estableix l'apartat 1.
El director o directora dels equipaments culturals adscrits a l'Agència Catalana del Patrimoni Cultural a què fan referència les lletres a, b, c, d i e de l'article 72.2 es vinculen a l'ens en virtut d'un contracte laboral d'alta direcció.
El control de caràcter financer de l'Agència Catalana del Patrimoni Cultural es porta a terme d'acord amb el que disposa l'article 71 del text refós de la Llei de finances públiques de Catalunya, aprovat pel Decret legislatiu 3/2002, del 24 de desembre.
L'Agència Catalana del Patrimoni Cultural aprova anualment una memòria d'activitats fetes durant l'exercici que la presidència del Consell d'Administració lliura al Govern i al Parlament.
L'Oficina de Suport a la Iniciativa Cultural, adscrita al departament competent en matèria de cultura, és una entitat de dret públic, amb personalitat jurídica pròpia, de les regulades per l'article 1.b.1 del text refós de la Llei 4/1985, del 29 de març, de l'Estatut de l'empresa pública catalana, aprovat pel Decret legislatiu 2/2002, del 24 de desembre, que ha d'ajustar la seva activitat al dret privat, sens perjudici dels àmbits en què, segons la legislació vigent, s'ha de sotmetre al dret públic.
L'Oficina de Suport a la Iniciativa Cultural té com a objecte concentrar les iniciatives de suport i foment del departament competent en matèria de cultura i de les entitats adscrites.
S'exclouen les iniciatives següents:
a) Les que siguin competència de l'Institut Català de les Empreses Culturals.
b) Les aportacions i les subvencions a les entitats participades per la Generalitat amb càrrec a partides nominatives.
c) Els premis de competència del departament competent en matèria de cultura.
Són òrgans de govern de l'Oficina de Suport a la Iniciativa Cultural:
El Consell d'Administració és l'òrgan superior col·legiat de govern, direcció i control de l'Oficina de Suport a la Iniciativa Cultural.
El formen la presidència, les vocalies i la secretaria.
Correspon al Consell d'Administració:
a) Aprovar les bases reguladores i les convocatòries d'ajuts, i atorgar els ajuts.
b) Aprovar l'avantprojecte de programa d'actuació, d'inversions i de finançament, el pressupost d'explotació i de capital, els comptes anuals, la liquidació final dels pressupostos de l'exercici i la memòria d'activitats.
c) Nomenar l'administrador o administradora i supervisar-ne la gestió.
d) Aprovar la plantilla i el règim retributiu del personal.
e) Aprovar els preus dels serveis que presti l'Oficina.
f) Establir convenis amb entitats públiques i privades per assolir els objectius de l'Oficina.
g) Les altres atribucions que li atorguin els estatuts.
L'Oficina de Suport a la Iniciativa Cultural gaudeix de plena autonomia financera.
Els recursos econòmics de l'Oficina són constituïts per:
b) Els ingressos de dret públic i dret privat derivats de la prestació dels seus serveis, les rendes, els fruits, els interessos i els productes del seu patrimoni.
d) Qualsevol altre recurs que la llei permeti.
El pressupost de l'Oficina de Suport a la Iniciativa Cultural és anual i únic, i s'ha de subjectar al règim pressupostari que estableix el text refós de la Llei de l'Estatut de l'empresa pública catalana, aprovat pel Decret legislatiu 2/2002, del 24 de desembre.
L'Oficina de Suport a la Iniciativa Cultural gaudeix de les exempcions i els beneficis fiscals que corresponen a la Generalitat.
El Govern ha d'orientar la formulació dels seus pressupostos en un horitzó d'estabilitat pressupostària, la qual s'ha d'assolir al llarg de la legislatura en la qual entra en vigor aquesta llei, amb l'objectiu de comptar amb unes finances públiques fonamentades sòlidament en l'equilibri pressupostari.
En l'exercici pressupostari corresponent al 2011, el Govern ha de corregir la tendència d'increment del dèficit amb l'objectiu de reduir-lo d'una manera significativa.
En els exercicis posteriors al del 2011, el Govern s'ha d'orientar a assolir progressivament l'estabilitat, començant pel compliment de l'objectiu de dèficit del Consell de Política Fiscal i Financera per al 2012.
Aquesta orientació exigeix disposar d'uns fonaments de suficiència en els ingressos i de la coresponsabilitat per part de l'Administració general de l'Estat.
Correspon al secretari o secretària general del Departament d'Ensenyament l'autorització i la modificació de compromisos de despesa amb càrrec a pressupostos d'exercicis futurs d'abast d'un curs escolar, sempre que l'import de l'anualitat futura no superi els 150.000 euros.
L'autorització a què fa referència l'apartat 1 es limita al fet que les despeses compromeses totals, incloses les que hagin estat autoritzades pel Govern, per a la primera anualitat futura no superin el 67% de l'import del crèdit de la partida afectada corresponent al pressupost vigent en el moment de l'autorització.
Els compromisos de despesa a càrrec d'exercicis futurs que s'autoritzin o modifiquin d'acord amb els apartats 1 i 2 no són efectius fins que no es comuniquen al departament competent en matèria d'economia i finances, d'acord amb el procediment que aquest departament determini, i s'integren a la base de dades corporativa de compromisos amb càrrec a exercicis futurs que gestiona la Direcció General de Pressupostos.
Es faculta el Govern per a establir que la unitat administrativa dependent del departament competent en matèria de turisme que intervingui en l'administració i la comercialització de productes i serveis turístics de les oficines de turisme de la Generalitat tingui règim d'autonomia econòmica.
El règim d'autonomia econòmica a què es refereix l'apartat 1 té per objecte gestionar tots els ingressos provinents de la venda i comercialització dels productes i serveis turístics que porten a terme les oficines de turisme de la Generalitat i les despeses derivades de llurs funcions.
En cap cas no es poden efectuar despeses de personal ni d'inversió.
L'òrgan responsable de la gestió del règim d'autonomia econòmica a què es refereix l'apartat 1 ha de presentar anualment al departament competent en matèria de turisme la justificació dels ingressos i el compte de gestió econòmica.
Així mateix, ha de presentar els estats comptables de liquidació a la Intervenció General en el termini i el format que aquesta determini.
Si cal, ha d'utilitzar el programa informàtic de comptabilitat que el departament competent en matèria d'economia facilita als centres en règim d'autonomia econòmica.
El règim d'autonomia econòmica de les oficines de turisme de la Generalitat s'ha de desenvolupar per reglament.
Es crea l'Òrgan Administratiu de Recursos Contractuals de Catalunya.
Aquest òrgan té naturalesa d'òrgan administratiu especialitzat que actua amb plena independència funcional en l'exercici de les seves competències.
L'Òrgan Administratiu de Recursos Contractuals de Catalunya exerceix les seves funcions en l'àmbit de l'Administració de la Generalitat, de les entitats i els organismes que formen part del seu sector públic que tenen la consideració de poders adjudicadors, de les administracions locals integrades en el seu territori, i també de les entitats i els organismes de l'Administració local que tenen la consideració de poders adjudicadors.
El Parlament de Catalunya i les institucions i entitats que en depenen, i també les altres institucions i entitats de la Generalitat creades per l'Estatut d'autonomia, poden atribuir la competència per a resoldre els recursos i les reclamacions a l'Òrgan Administratiu de Recursos Contractuals de Catalunya mitjançant la formalització del conveni corresponent.
L'Òrgan Administratiu de Recursos Contractuals de Catalunya té competència material sobre els actes següents:
a) Resoldre els recursos especials en matèria de contractació interposats contra els actes relacionats a l'article 40 del text refós de la Llei de contractes del sector públic, aprovat pel Reial decret legislatiu 3/2011, del 14 de novembre, quan es refereixen als tipus de contractes i actes especificats pel mateix article i no es tracta de procediments d'adjudicació que se segueixen pel tràmit d'emergència.
b) Decidir sobre l'adopció de mesures provisionals que han sol·licitat les persones que assenyala l'article 312 de la Llei 30/2007 amb anterioritat a la interposició del recurs especial en matèria de contractació.
c) Resoldre les qüestions de nul·litat basades en els supòsits especials de nul·litat contractual establerts en l'article 37 de la Llei 30/2007.
d) Resoldre les reclamacions en els procediments d'adjudicació dels contractes, les mesures provisionals i de la qüestió de nul·litat a què fan referència els articles 101, 103, 109, 110 i 111 de la Llei de l'Estat 31/2007, del 30 d'octubre, sobre procediments de contractació en els sectors de l'aigua, l'energia, els transports i els serveis postals.
L'Òrgan Administratiu de Recursos Contractuals de Catalunya exerceix les seves funcions amb plena independència i s'adscriu al departament al qual estigui adscrit l'òrgan competent en matèria d'avaluació i supervisió de la contractació pública sense integrar-se en l'estructura jeràrquica de l'Administració.
L'Òrgan Administratiu de Recursos Contractuals de Catalunya té la seu en el mateix lloc on hi hagi els òrgans centrals del departament esmentat en l'apartat 5, si bé el Govern pot decidir-ne el trasllat en el cas que es consideri necessari per a un funcionament correcte.
L'Òrgan Administratiu de Recursos Contractuals de Catalunya ha d'exercir les seves funcions amb objectivitat i imparcialitat, sense estar subjecte a cap vincle jeràrquic ni a instruccions de cap tipus dels òrgans de les administracions públiques afectades.
La interposició, tramitació i resolució dels recursos contractuals i dels actes als quals s'estén la competència de l'Òrgan s'ha de fer segons el procediment establert per la normativa sobre contractació del sector públic.
En concret, s'ha de desenvolupar d'acord amb els preceptes següents:
a) Els articles 310 a 319 de la Llei 30/2007, amb les especialitats assenyalades per l'article 39 de la mateixa llei pel que fa a la qüestió de nul·litat.
b) Els articles 101 a 108 de la Llei 31/2007, amb les especialitats assenyalades per l'article 111 de la mateixa llei pel que fa a la qüestió de nul·litat.
En tot el que no està previst en els preceptes esmentats abans, i d'acord amb el que disposen els articles 105 i 316 de la Llei 30/2007, s'aplica supletòriament la Llei de l'Estat 30/1992, del 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú, i la Llei 26/2010, del 3 d'agost, de règim jurídic i de procediment de les administracions públiques de Catalunya.
L'Òrgan Administratiu de Recursos Contractuals de Catalunya es crea inicialment amb caràcter unipersonal.
Per a ésser designat titular de l'òrgan unipersonal calen els requisits següents:
a) Ésser funcionari o funcionària de carrera dels cossos o escales del grup A1, havent desenvolupat l'activitat professional per un temps superior a quinze anys, preferentment en l'àmbit del dret administratiu relacionat directament amb la contractació pública.
b) Tenir la llicenciatura en dret.
c) Disposar d'una competència professional acreditada en les matèries pròpies de l'Òrgan.
La provisió del lloc de titular de l'Òrgan Administratiu de Recursos Contractuals de Catalunya s'ha d'ajustar als principis d'igualtat, publicitat, mèrit i capacitat.
El procés de selecció i designació s'inicia amb la convocatòria pública corresponent, en què poden participar els funcionaris de carrera que reuneixin els requisits i les condicions establerts.
Els aspirants han d'incloure en la sol·licitud el currículum, en què ha de constar la titulació acadèmica i la pertinença als cossos o les escales exigits, els anys de serveis prestats, els llocs de treball desenvolupats a les administracions públiques amb indicació de les característiques de cada lloc i dels nivells, i tots els altres mèrits que considerin adequats, especialment per a acreditar d'una manera fefaent l'experiència i la dedicació en l'àmbit del dret públic relacionat amb la contractació pública.
L'estatut personal de l'Òrgan Administratiu de Recursos Contractuals de Catalunya és el següent:
a) És designat pel titular o la titular del Departament de la Presidència.
La resolució de nomenament s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
b) Està subjecte al mateix règim d'incompatibilitats que el que correspon als alts càrrecs de la Generalitat.
c) Les retribucions que ha de percebre s'han d'assimilar a les corresponents al personal funcionari de l'Administració de la Generalitat.
d) El nomenament dóna lloc a la declaració de la situació administrativa de serveis especials.
e) És inamovible i el seu mandat té una durada de cinc anys, a comptar de la presa de possessió, que s'ha de dur a terme un cop publicat el nomenament.
El titular o la titular de l'Òrgan pot ésser reelegit per períodes successius de la mateixa durada sense necessitat de fer cap procés de selecció nou.
La resolució de nomenament ha d'establir, d'acord amb el que estableix l'apartat anterior, les retribucions i el règim jurídic de l'Òrgan, i ha de determinar les condicions per a substituir el titular o la titular, en els supòsits de vacant, absència o malaltia, en els termes de l'article 45 de la Llei 13/1989, del 14 de setembre, d'organització, procediment i règim jurídic de l'Administració de la Generalitat de Catalunya.
La persona que el substitueixi ha de reunir els mateixos requisits exigits per a la persona titular de l'Òrgan i ha d'exercir les seves funcions en les mateixes condicions.
La persona titular de l'Òrgan exerceix les seves funcions amb la denominació de director o directora de l'Òrgan Administratiu de Recursos Contractuals de Catalunya.
La persona titular de l'Òrgan Administratiu de Recursos Contractuals de Catalunya té caràcter inamovible, si bé pot ésser remoguda o se'n produeix el cessament per alguna de les causes següents:
c) Renúncia formalitzada per escrit i acceptada pel titular o la titular del Departament de la Presidència.
d) Pèrdua de la condició de funcionari o funcionària.
e) Incompliment greu de les seves obligacions.
f) Condemna, per sentència ferma, a pena privativa de llibertat o d'inhabilitació absoluta o especial per a ocupacions o càrrecs públics.
g) Incapacitat sobrevinguda per a l'exercici del càrrec.
La remoció per les causes previstes en les lletres d, e, f, g i h l'acorda el titular o la titular del Departament de la Presidència un cop feta la instrucció de l'expedient corresponent amb audiència a la persona interessada.
El cessament o la remoció es produeix quan es dóna la circumstància o quan té efectes l'acte que la determina, i s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
L'Administració de la Generalitat ha de garantir la disponibilitat dels mitjans personals i materials necessaris perquè l'Òrgan Administratiu de Recursos Contractuals de Catalunya dugui a terme les seves funcions de manera adequada.
L'Òrgan Administratiu de Recursos Contractuals de Catalunya inicia l'activitat el dia de la publicació del nomenament del titular o la titular i un cop ha pres possessió del càrrec.
S'autoritza el Govern de la Generalitat a establir les disposicions reglamentàries que calguin per al funcionament correcte de l'Òrgan Administratiu de Recursos Contractuals de Catalunya, en el marc de la normativa bàsica que regeix aquesta matèria i d'acord amb aquesta disposició.
Si el volum i l'especificitat dels assumptes que són competència de l'Òrgan Administratiu de Recursos Contractuals de Catalunya aconsellen la modificació del caràcter unipersonal, segons el contingut de la proposta motivada que ha d'efectuar l'òrgan competent que tingui atribuïdes les competències de supervisió i avaluació de la contractació pública, fonamentada en l'evolució creixent que hagi pogut experimentar el nombre total de recursos presentats, el de recursos derivats d'actes de poders adjudicadors aliens a l'Administració de la Generalitat i del seu sector públic, o dels altres actes als quals s'estén la seva competència, l'òrgan pot ésser transformat en un òrgan col·legiat amb la denominació de Tribunal Català de Contractes del Sector Públic mitjançant un decret del Govern i s'ha d'ajustar al següent:
a) El Tribunal ha d'ésser format per un president o presidenta i un mínim de dos vocals, que es poden incrementar per reglament en el cas que el volum d'assumptes sotmesos al seu coneixement ho aconselli per causes degudament acreditades.
b) El titular o la titular de l'Òrgan Administratiu de Recursos Contractuals de Catalunya ha de passar a ocupar el càrrec de president o presidenta del Tribunal durant el temps que li resti de mandat des del moment de la seva incorporació.
c) En el procediment de nomenament dels membres del Tribunal s'ha de garantir la presència de, com a mínim, un vocal o una vocal designat a proposta conjunta de l'Associació Catalana de Municipis i la Federació de Municipis de Catalunya.
d) L'estatut personal, els requisits i la durada dels nomenaments i els supòsits de cessament o remoció del president o presidenta i dels vocals del Tribunal Català de Contractes del Sector Públic han d'ésser els mateixos que estableixen els apartats 10, 11, 12 i 13 d'aquesta disposició per a l'òrgan unipersonal.
Tanmateix, les retribucions corresponents al president o presidenta i als vocals del Tribunal les ha de fixar el Govern de la Generalitat en el marc del sistema retributiu de l'Administració de la Generalitat.
e) El decret de modificació de l'òrgan unipersonal per a esdevenir òrgan col·legiat ha d'incloure el reglament d'organització i funcionament del Tribunal.
S'autoritza el Govern a dictar les disposicions i prendre els acords que legalment siguin necessaris perquè l'Institut Català de Finances constitueixi una societat mercantil perquè actuï com a entitat de crèdit.
L'Institut Català de Finances, amb aquesta denominació o una altra, pot mantenir l'exercici de la resta d'activitats no lligades a les estrictament bancàries, inclosa la participació accionarial en altres entitats.
Aquesta autorització faculta el Govern, el departament competent en matèria d'economia i finances i l'Institut Català de Finances per a sol·licitar qualsevol autorització administrativa, dictar normes i adoptar acords en matèria de personal, per a traspassar a la nova entitat l'actiu, amb la subrogació corresponent, i passiu de l'Institut i, en concret, el vinculat a operacions creditícies, i també, en general, qualsevol altra actuació que sigui necessària per al compliment del que estableix aquesta disposició.
La societat mercantil que es constitueixi pot efectuar les actuacions que calguin per a iniciar amb plena independència l'activitat com a entitat de crèdit.
S'autoritza el Govern perquè modifiqui, per decret, la denominació de l'Institut Català de Finances.
S'autoritza el Govern perquè, en el termini d'un any a comptar de l'entrada en vigor d'aquesta llei, dicti les normes o prengui els acords que siguin necessaris per a crear un ens dependent del departament competent en matèria d'economia i finances que assumeixi les funcions o la titularitat de les accions de les societats Regs de Catalunya (REGSA), Gestió d'Infraestructures (GISA) i Reg Sistema Segarra-Garrigues (REGSEGA).
L'ens públic pot adoptar la forma establerta per l'article 1.b1 del text refós de la Llei 4/1985, del 29 de març, de l'Estatut de l'empresa pública catalana, aprovat pel Decret legislatiu 2/2002, del 24 de desembre, i se sotmet al règim jurídic que estableix la dita norma.
Les funcions de l'ens són, en els termes que li encomani el Govern o els departaments de la Generalitat, les de construcció, manteniment i eventual explotació de les infraestructures de la Generalitat, i també la tinença d'accions de societats amb aquest objecte.
Alternativament, s'autoritza el Govern a atribuir les funcions de les entitats esmentades a una societat mercantil, dependent del departament competent en matèria d'economia i finances, sens perjudici que algunes de les entitats a les quals afecti aquesta disposició puguin mantenir llur personalitat jurídica; en aquest cas, les accions de les entitats s'incorporaran en el patrimoni de la societat esmentada.
A aquests efectes, s'autoritza expressament el Govern perquè acordi i porti a terme el traspàs dels béns i drets que constitueixen el patrimoni de les entitats que desapareixen o de la titularitat de les accions de les societats que no es dissolguin en l'ens públic o societat mercantil a què fa referència aquesta disposició.
A la nova societat se li aplica la normativa específica de les entitats de crèdit i, per tant, se sotmet únicament a la normativa de caràcter bàsic i a la dictada pels organismes reguladors de la Unió Europea que li sigui aplicable, atenent la seva especial activitat i naturalesa.
Els actes i les operacions que es derivin i formalitzin en ocasió de l'exercici de l'aplicació de la llei es declaren exempts de qualsevol tribut propi de la Generalitat i gaudeixen, si escau, d'una bonificació del 100% en l'impost sobre transmissions patrimonials i actes jurídics documentats.
El que disposa l'apartat 2 bis és aplicable a l'Institut Català de Finances i la resta d'entitats filials en l'exercici de llur activitat.
S'autoritza el Govern perquè l'ens o la societat a què es refereix l'apartat 2 pugui assumir totalment o parcialment les funcions, els drets, les obligacions de tota mena i el patrimoni afectat a l'activitat que es traspassi provinent de l'entitat Infraestructures Ferroviàries de Catalunya.
Aquesta autorització s'estén als eventuals actes per a la transformació, escissió, dissolució i liquidació de l'ens o entitat, o a l'adaptació de la seva norma de creació a les funcions que se li mantenen.
Les actuacions a què fan referència els apartats 1, 2 i 3 es poden realitzar mitjançant qualsevol negoci jurídic admès en dret, inclosa la transformació, de conformitat amb el que estableix el capítol IV del Llibre tercer del Codi civil de Catalunya, poden comportar la successió universal de l'ens o societat mercantil a què fa referència aquesta disposició en la posició jurídica de la resta d'entitats afectades i la transmissió, cessió o adscripció de béns de qualsevol mena i naturalesa jurídica, amb subjecció a la normativa que sigui aplicable a cada operació i amb l'aplicació de totes les exempcions fiscals que puguin ésser atorgades per la Generalitat.
Sens perjudici de l'adscripció establerta per aquesta disposició, s'ha de garantir que els departaments competents en matèria de territori i sostenibilitat i en matèria d'agricultura, ramaderia i pesca puguin establir, juntament amb el departament competent en matèria d'economia i finances, línies d'actuació conjunta de l'ens o societat a què fa referència aquesta disposició.
Els centres CERCA i la ICREA del sector públic de la Generalitat es regeixen pel capítol IV del títol II d'aquesta llei, per aquesta disposició i per la resta de normativa específica que es dicti en matèria de recerca.
No són aplicables als centres CERCA i a la ICREA els preceptes següents:
a) Els articles 90 bis.e i 94.5, segon paràgraf, del text refós de la Llei de finances públiques de Catalunya, pel que fa a les transferències.
b) L'apartat 2 de l'article 331-2 del Llibre tercer del Codi civil de Catalunya.
La normativa dictada pel Govern aplicable al conjunt del sector públic de la Generalitat ha d'establir les regulacions específiques i les exempcions necessàries per a facilitar el ple exercici de les activitats dels centres CERCA i de la ICREA, i, si escau, d'altres centres i estructures de recerca.
El Govern pot acordar d'estendre l'aplicació de totes o d'algunes de les mesures de suport i simplificació administrativa que s'estableixin per als centres CERCA i per a la ICREA a altres entitats del sector públic de la Generalitat que desenvolupin activitats de recerca i innovació o hi donin suport.
En l'organització i la regulació del règim de la presència exterior de la Generalitat, el Govern ha de prioritzar donar el màxim nivell de suport a les necessitats integrals d'internacionalització de l'economia i l'empresa catalanes, mitjançant els instruments públics més adequats, sens perjudici de la necessària promoció de Catalunya al món.
El Govern ha de garantir el màxim nivell d'eficiència de les oficines d'acció exterior de la Generalitat, i s'ha de coordinar adequadament amb les institucions de l'Estat de naturalesa i funcions anàlogues existents en l'àmbit territorial d'acció respectiu, amb l'objectiu d'assolir un grau elevat de complementarietat en l'exercici de llurs funcions i assolir plenament els objectius establerts per a les dites oficines.
El Govern ha de centrar la seva actuació en les àrees geogràfiques d'acció exterior que es considerin prioritàries i imprescindibles per a la internacionalització de les empreses catalanes.
En aquest sentit, el Govern ha d'aprovar durant l'exercici del 2011 un pla de reestructuració de l'estructura d'oficines d'acció exterior de la Generalitat.
El Govern, en l'àmbit d'actuació del Departament de Salut, ha d'impulsar les mesures següents:
a) Engegar plans de reordenació de serveis en l'àmbit territorial.
c) Revisar el decret de garantia de llistes d'espera d'acord amb criteris clínics.
Es modifica la disposició addicional desena del Decret llei 1/2009, del 22 de desembre, d'ordenació d'equipaments comercials, que resta redactada de la manera següent:
Els projectes de nous establiments comercials vinculats al centre d'alt rendiment que es desenvolupen mitjançant la modificació puntual del Pla general metropolità al Centre d'Alt Rendiment, de Sant Cugat del Vallès (Vallès Occidental), poden sumar, en conjunt, fins a deu mil metres quadrats de superfície de venda.
Aquests projectes resten exclosos del criteri de localització de l'article 9.
L'Ajuntament de Sant Cugat del Vallès, alternativament, mitjançant un acord aprovat pel Ple, pot traslladar el dimensionament establert per l'apartat 1 a un altre emplaçament del municipi, el qual també resta exclòs del criteri de localització establert per l'article 9."
Les entitats del sector públic de la salut compreses en l'àmbit subjectiu d'aplicació que estableix l'article 68 es regeixen pel capítol V del títol II, sens perjudici de la normativa bàsica que els és aplicable.
No són aplicables a les entitats del sector públic de la salut compreses en l'àmbit subjectiu d'aplicació establert per l'article 68 els preceptes següents:
a) Els articles 90.bis.e, i 94.5, segon paràgraf, del text refós de la Llei de finances públiques de Catalunya, pel que fa a les transferències.
b) L'article 40 de la Llei 31/2002, del 30 de desembre, de mesures fiscals i administratives, mentre no es dictin els plans parcials que s'hi preveuen.
c) L'apartat 2 de l'article 331-2 del Llibre tercer del Codi civil de Catalunya.
No són aplicables a les entitats a què fa referència l'apartat 1 els preceptes que recullin les lleis de la Generalitat que s'oposin al règim d'autonomia de gestió establert pel capítol V del títol II d'aquesta llei, llevat dels casos en què s'hi reculli específicament.
L'Agència Catalana del Patrimoni Cultural se subroga en la titularitat dels drets i les obligacions del Departament de Cultura o de les entitats que gestionen els equipaments culturals que s'integren a l'Agència en l'àmbit de competències que aquesta assumeix.
El personal laboral que en la data de constitució de l'Agència Catalana del Patrimoni Cultural presti serveis al Departament de Cultura o a les entitats que gestionen els equipaments culturals que s'integren a l'Agència exercint funcions que, d'acord amb aquesta llei, són assumides per l'Agència, s'integren a l'Agència per aplicació del mecanisme de successió d'empresa.
El personal funcionari de carrera del Cos de Titulació Superior, Patrimoni Artístic, Conservació de Museus i Arqueologia, i del Cos de Diplomatura, Biblioteconomia, que en la data de constitució de l'Agència Catalana del Patrimoni Cultural presti serveis al Departament de Cultura i a les entitats que gestionen els equipaments culturals exercint funcions que, d'acord amb aquesta llei, són assumides per l'Agència, s'integra a aquesta segons les necessitats del servei o funcionals, d'acord amb la relació de llocs de treball que s'aprovi.
La resta de personal funcionari de carrera s'integra a l'Agència Catalana del Patrimoni Cultural segons les necessitats del servei o funcionals, d'acord amb la relació de llocs de treball que s'aprovi.
Aquest personal pot optar per ocupar un lloc de treball previst en la plantilla de personal laboral de l'Agència, en el termini de tres mesos a comptar de la seva constitució, i resta en situació d'excedència voluntària per incompatibilitat en el seu cos d'origen, i se li reconeix l'antiguitat.
Altrament, el lloc de treball es declara a extingir.
Els béns que en la data d'entrada en vigor d'aquesta llei estiguin adscrits a l'Entitat Autònoma de Difusió Cultural passen a ésser adscrits al Departament de Cultura, sense cap variació en la condició jurídica originària.
El Departament de Cultura se subroga en les posicions jurídiques de l'Entitat Autònoma de Difusió Cultural pel que fa als béns, els drets i les obligacions de tot tipus de què sigui titular, i també en la defensa jurídica dels seus interessos legítims.
El personal funcionari i laboral que ocupi llocs de treball a l'Entitat Autònoma de Difusió Cultural o tingui suspesa la seva relació jurídica amb aquest organisme per alguna de les causes establertes per la normativa aplicable passa a prestar serveis al Departament de Cultura segons les necessitats del servei o funcionals, d'acord amb la relació de llocs de treball.
L'adaptació de la composició de la Comissió de Finançament Agroalimentari de l'ICCA, creada per l'article 61.14, s'ha de fer en el termini d'un mes a comptar de l'entrada en vigor d'aquesta llei.
Mentre no es faci aquesta adaptació, els membres de la Junta de Govern de l'ICCA exerciran les funcions que corresponen a la Comissió de Finançament Agroalimentari esmentada.
El personal laboral que en la data d'entrada en vigor d'aquesta llei presti serveis a l'Institut Català del Crèdit Agrari s'integra a l'Institut Català de Finances per l'aplicació del mecanisme de successió d'empresa establert per l'Estatut dels treballadors.
El personal funcionari que en la data d'entrada en vigor d'aquesta llei estigui ocupant llocs de treball a l'Institut Català del Crèdit Agrari, que tingui reserva de lloc de treball o destinació en aquest institut o que tingui suspesa la seva relació jurídica amb aquest organisme, s'integra a l'ICCA de l'Institut Català de Finances segons les necessitats de personal d'aquest institut i d'acord amb la relació de llocs de treball que s'aprovi.
El personal funcionari de l'Institut Català del Crèdit Agrari pot optar, en el termini de nou mesos a comptar de l'entrada en vigor d'aquesta llei, per integrar-se com a personal laboral de l'Institut Català de Finances i resta en la situació d'excedència voluntària establerta per l'article 86.2.c del Decret legislatiu 1/1997, del 31 d'octubre, en el seu cos d'origen, i se li reconeix l'antiguitat.
Al personal que no s'hi integri se li assignarà un altre lloc de treball segons els termes establerts per la normativa de la funció pública, articles 75 i següents del text únic de la Llei de la funció pública de la Generalitat i articles 84 i següents del Decret 123/1997, del 13 de maig.
En qualsevol cas, s'extingiran els llocs de funcionaris que ocupaven a l'Institut Català del Crèdit Agrari.
Els òrgans i les entitats afectats per la creació de l'Agència Catalana del Patrimoni Cultural mantenen l'adscripció orgànica o la naturalesa jurídica i continuen desenvolupant llurs funcions fins a l'entrada en vigor dels reglaments que en regulin l'estructura dins l'Agència i el règim de gestió desconcentrada.
Els procediments administratius que s'estiguin tramitant en el moment de l'entrada en vigor d'aquesta llei, la resolució dels quals correspongui als òrgans de l'Entitat Autònoma de Difusió Cultural, passen a ésser tramitats pels òrgans del Departament de Cultura.
Els procediments administratius relatius a ajuts que el Departament de Cultura o les entitats adscrites, llevat de l'Institut Català de les Empreses Culturals, estiguin tramitant en el moment de la constitució de l'Oficina de Suport a la Iniciativa Cultural passen a ésser tramitats per l'Oficina.
a) Tenir trenta-dos anys o menys en la data de meritació de l'impost
b) Haver estat a l'atur durant cent vuitanta-tres dies o més durant l'exercici.
d) Formar part d'una unitat familiar que inclogui almenys un fill en la data de meritació de l'impost.
Es deroguen els preceptes següents:
a) L'apartat 1.6 de l'article 1 de la Llei 31/2002, del 30 de desembre, de mesures fiscals i administratives.
b) L'article 36 i els paràgrafs segon i tercer de l'article 39 del text refós de la Llei 4/1985, del 29 de març, de l'Estatut de l'empresa pública catalana, aprovat pel Decret legislatiu 2/2002, de 24 de desembre.
c) La lletra b de l'article 53 bis i la lletra i de l'article 92.2 del text refós de la Llei de finances públiques de Catalunya, aprovat pel Decret legislatiu 3/2002, del 24 de desembre.
d) La disposició addicional cinquena i l'apartat 5 de la disposició transitòria tercera del text refós de la Llei d'urbanisme, aprovat pel Decret legislatiu 1/2010, del 3 d'agost.
e) Els articles 7.1.d, 7.3.d, 8.c, 9.2, 9.3 in fine, 11.2.c, l'últim incís de l'article 11.4, i els articles 45 i 46 del Decret 13/2010, del 2 de febrer, del Pla per al dret a l'habitatge del 2009-2012; i la disposició final 1.2 del Decret 13/2010, del 2 de febrer, modificada per la disposició addicional segona del Decret 68/2010, del 25 de maig, sobre tramitació i aprovació dels documents reconeguts del Codi tècnic de l'edificació i del Registre general del Codi tècnic de l'edificació.
f) Els articles 5, 6, 7, 8, 9, 10, 14 i 15; les lletres a, c i h de l'article 18; els articles 23, 24, 28, 29 i 30, i el capítol 5 del text refós de la Llei de l'Institut Català de Finances, aprovat pel Decret legislatiu 4/2002, del 24 de desembre.
g) La disposició addicional tercera de la Llei 17/2007, del 21 de desembre, de mesures fiscals i financeres.
h) Els articles 31 i 47 del Decret legislatiu 3/2010, del 5 d'octubre, per a l'adequació de normes amb rang de llei a la Directiva 2006/123/CE del Parlament i del Consell, del 12 de desembre de 2006, relativa als serveis en el mercat interior.
i) L'apartat 7 de l'article 71 del text refós de la legislació en matèria d'aigües de Catalunya, aprovat pel Decret legislatiu 3/2003, del 4 de novembre.
a) La Llei 8/1981, del 2 de novembre, que crea l'Entitat Autònoma d'Organització d'Espectacles i Festes.
b) Els articles 20.2 i 21; els apartats 3 i 5 de la disposició addicional 2, i els apartats 3 i 4 de la disposició addicional 4, de la Llei 17/1990, del 2 de novembre, de museus.
c) El Decret 150/1991, de l'1 de juliol, pel qual s'aproven els Estatuts del Museu de la Ciència i de la Tècnica de Catalunya.
d) El Decret 47/1996, del 6 de febrer, de creació i d'estructuració del Museu d'Història de Catalunya.
e) El Decret 187/2002, del 25 de juny, sobre els òrgans de direcció de l'Entitat Autònoma de Difusió Cultural.
f) El Decret 294/2003, del 2 de desembre, pel qual s'aproven els Estatuts de l'Entitat Autònoma Museus d'Arqueologia.
g) Les lletres f i g de l'apartat 2 de l'article 27; la lletra d de l'apartat 2 de l'article 35, i els articles 41, 46, 47, 48 i 49 del Decret 304/2011, del 29 de març, de reestructuració del Departament de Cultura.
Es deroga la Llei 4/1984, del 24 de febrer, de l'Institut Català del Crèdit Agrari, i la resta de disposicions reguladores de l'Institut Català del Crèdit Agrari.
Aquesta llei entra en vigor l'endemà d'haver estat publicada en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, llevat de la modificació de l'article 15 de la Llei 8/2008, del 10 de juliol, de finançament de les infraestructures de gestió dels residus i dels cànons sobre la disposició del rebuig dels residus, establerta per l'article 2 d'aquesta llei; i les modificacions dels apartats 1, 2 i 3 de l'article 69, de l'apartat 1 de l'article 71, de l'apartat 1 del article 72, de l'apartat 4 del article 74, de les disposicions addicionals primera, cinquena i sisena, de l'apartat 5 de la disposició addicional novena, i de l'annex 6 del text refós de la legislació en matèria d'aigües de Catalunya, aprovat pel Decret legislatiu 3/2003, del 4 de novembre, que entren en vigor l'1 d'octubre de 2011.
Als efectes de la plena integració de l'ICCA en l'Institut Català de Finances es fixa com a data per a l'execució efectiva d'aquesta integració el 31 de juliol de 2011.