La Comissió Jurídica Assessora, reunida el 9 de juliol de 2020, amb la presidència del Sr.
Francesc Homs i Molist, ha aprovat el Dictamen següent:
El 6 d'octubre de 2017, l'empresa pública Reus Serveis Municipals, SA, de l'Ajuntament de Reus, va publicar l'anunci de licitació d'un contracte de servei d'assessorament i realització d'un programa de prevenció i vigilància de delictes ( corporate compliance ).
El 21 de maig de 2018, va resoldre adjudicar-lo a la mercantil FAD Legal Boutique, SLP, per un import de 26.000 euros, IVA exclòs.
El contracte es va formalitzar el 25 de juny de 2018.
El 31 de maig de 2019, el director de l'Oficina Antifrau de Catalunya (OAC) va emetre un informe raonat en què palesava que l'adjudicació podia estar viciada de nul·litat de ple dret, perquè l'empresa licitadora no complia el requisit de solvència tècnica o professional exigit en el plec de clàusules administratives particulars (PCAP), i perquè s'havia vulnerat el principi d'igualtat de tracte dels licitadors.
També instava Reus Serveis Municipals, SA, a determinar si era procedent la tramitació d'una revisió d'ofici.
El 5 de setembre de 2019, va tenir entrada a la Secretaria General de l'Ajuntament de Reus l'escrit d'1 d'agost de 2019 del gerent de Reus Serveis Municipals, SA, de tramesa de l'informe de l'OAC i l'expedient.
Amb la proposta prèvia de la Comissió Informativa de Serveis d'Hisenda i de Serveis Generals, el 27 de setembre de 2019, la Junta de Govern Local, per delegació del Ple, va aprovar iniciar el procediment de revisió d'ofici de l'adjudicació del contracte, per la causa de nul·litat recollida en l'article 32.b) del text refós de la Llei de contractes del sector públic, aprovat pel Reial decret legislatiu 3/2011, de 14 de novembre (TRLCSP), quant a "la manca de capacitat d'obrar o de solvència econòmica, financera, tècnica o professional, degudament acreditada, de l'adjudicatari".
També es va nomenar la instructora del procediment i es va suspendre l'execució del contracte.
Per escrit de 2 d'octubre de 2019, la instructora de l'expedient va comunicar al director de l'OAC l'inici del procediment de revisió.
Mitjançant sengles oficis de 4 d'octubre de 2019, es va notificar l'acord d'inici a Reus Serveis Municipals, SA, i a les tres empreses licitadores, FAD Legal Boutique, SLP; Ingeniería Social, SAL, i KPMG Abogados, SL, a l'efecte de formular-hi al·legacions o interposar recurs contra la mesura cautelar acordada.
Consta en l'expedient que totes les empreses van accedir a les notificacions electròniques el dia 9 d'octubre de 2019.
L'11 d'octubre de 2019, la instructora va requerir al Departament de Coordinació Jurídica d'Empreses Municipals i Defensa Jurídica un informe sobre els motius de nul·litat relatius a l'adjudicació del contracte, en relació amb el requisit de solvència tècnica o professional.
El 14 d'octubre de 2019, FAD Legal Boutique, SLP, va sol·licitar una còpia de la documentació de l'expedient de revisió d'ofici i de l'expedient de contractació, la suspensió del termini d'audiència atorgat fins a la data en què obtingués la documentació i una ampliació del termini per a formular-hi al·legacions en cinc dies hàbils addicionals.
El 22 d'octubre de 2019, Reus Serveis Municipals, SA, hi va formular al·legacions i, per escrit de 28 d'octubre de 2019, la instructora va sol·licitar-li una còpia de l'expedient de contractació, que li va ser facilitada.
Mitjançant sengles escrits del mateix 28 d'octubre, la instructora va informar els tres licitadors que s'havia sol·licitat una còpia de l'expedient de contractació i els requeria perquè, en el termini de deu dies, identifiquessin quina part de les seves ofertes tenia caràcter de confidencial, especialment pel que feia al secret comercial.
Els dies 5 i 8 de novembre de 2019, FAD Legal Boutique, SLP, i Ingeniería Social, SAL, respectivament, van identificar els documents que consideraven confidencials.
Per Resolució de 5 de desembre de 2019, la instructora va posar l'expedient a disposició de les persones interessades, tret dels apartats que identificava com a confidencials; va fixar dia i hora de consulta, i els va concedir un termini addicional de cinc dies per a formular-hi al·legacions.
L'11 de desembre de 2019, el dia fixat per a la consulta de l'expedient, una advocada de FAD Legal Boutique, SLP, degudament autoritzada, va comparèixer i va obtenir una còpia de la documentació que va sol·licitar.
Per escrit de 17 de desembre de 2019, FAD Legal Boutique, SLP, hi va formular al·legacions.
En síntesi, va exposar que la seva oferta s'ajustava a les determinacions de l'annex 2 del plec, si s'interpretava que en aquest no s'exigia que l'import de cadascun dels contractes executats per l'empresa fos igual o superior al de la licitació –30.000 euros–, sinó que la suma de tots ells fos superior a aquest import.
A través d'un escrit de 17 de gener de 2020, la instructora va sol·licitar al gerent de Reus Serveis Municipals, SA, un informe sobre les prestacions de contracte executades fins a la data de la suspensió del contracte, els imports abonats a l'empresa adjudicatària i, si n'hi havien, els imports pendents de satisfer.
Consta incorporat a l'expedient l'informe del gerent de 24 de gener de 2020.
El 27 de gener de 2020, el tècnic del Departament de Coordinació Jurídica d'Empreses Municipals i Defensa Jurídica, amb la conformitat de la Secretaria de la corporació, va emetre un informe jurídic sobre els motius de nul·litat de l'adjudicació del contracte, i els efectes de la declaració de nul·litat.
El mateix 27 de gener de 2020, la instructora va atorgar un tràmit d'audiència, per un termini de deu dies, a les empreses licitadores, les quals van acceptar les notificacions corresponents l'endemà, i també a l'empresa municipal.
El 29 de gener de 2020, FAD Legal Boutique, SLP, va sol·licitar tenir accés a les actuacions posteriors al 17 de desembre de 2019 i el 4 de febrer de 2020, i la instructora va traslladar-li la documentació.
El 10 de febrer de 2020, FAD Legal Boutique, SLP, hi va formular al·legacions, en el sentit de reiterar les ja adduïdes i exposar que, si es confirmés la concurrència dels vicis de nul·litat, aquests es deurien a la manca de concreció i a una errònia interpretació del PCAP, així com a una manca de diligència de l'òrgan de contractació en el moment de confirmar els requisits mínims de solvència exigits, sense que es pugui apreciar cap responsabilitat de l'empresa, en actuar en bona fe.
El 12 de febrer de 2020, l'òrgan instructor va formular la proposta de resolució, per la qual es proposa declarar la nul·litat de ple dret de l'adjudicació del contracte per les causes recollides en l'article 47.1.f) de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques (LPAC), la qual cosa comporta la nul·litat del contracte signat el 25 de maig de 2018, sense que les parts hagin de restituir les prestacions respectives.
Amb la proposta prèvia de la Comissió Informativa de Serveis d'Hisenda i de Serveis Generals, el 28 de febrer de 2020, la Junta de Govern Local va acordar sol·licitar el dictamen de la Comissió Jurídica Assessora, suspendre el termini de resolució del procediment fins que no s'emetés el dictamen o fins que no transcorregués el termini per a emetre'l, i posar en coneixement de les interessades la petició de dictamen i la suspensió del termini.
Consten incorporades a l'expedient les evidències del procés de notificació de l'Acord de la Junta de Govern Local de 28 de febrer de 2020 a les empreses licitadores, que van acceptar les notificacions electròniques el 2 de març de 2020.
El 3 de març de 2020, l'Ajuntament va trametre la petició de dictamen subscrita, el mateix dia, per l'alcalde, així com l'expedient i els seus antecedents, al Departament de la Presidència.
El 4 de març de 2020, la Sub-direcció General d'Assistència Jurídica i d'Innovació a l'Administració Local, de la Direcció General d'Administració Local, va requerir a l'Ajuntament diversa documentació necessària per a emetre el dictamen.
El 10 de març de 2020, el secretari general va donar conformitat a la proposta de resolució de la instructora de data 12 de febrer de 2020, a l'efecte de donar compliment al requeriment i, en la mateixa data, es va trametre novament l'expedient al Departament de la Presidència, paginat i indexat.
El 12 de març de 2020, la Sub-direcció General d'Assistència Jurídica i d'Innovació a l'Administració Local va informar favorablement sobre la tramesa de l'expedient a la Comissió Jurídica Assessora.
El 13 de març de 2020, va tenir entrada en aquesta Comissió la petició de dictamen formulada pel secretari d'Administracions Locals i de Relacions amb l'Aran, per delegació, d'acord amb la Resolució PRE/1384/2019, de 21 de maig, de delegació de competències de la persona titular del Departament de la Presidència (DOGC núm. 7882, de 24 de maig).
El Ple de la Comissió Jurídica Assessora, en la sessió del dia 24 de març de 2020, va admetre a tràmit la petició referida i en va designar ponent.
Se sotmet a dictamen d'aquesta Comissió Jurídica Assessora l'expedient de revisió d'ofici promogut i instruït per l'Ajuntament de Reus per a declarar la nul·litat de ple dret de l'adjudicació del contracte acordat per la societat municipal Reus Serveis Municipals, SA, i FAD Legal Boutique, SLP, per a la prestació de serveis d'assessorament i la realització d'un programa de prevenció i vigilància de delictes.
La revisió d'ofici té com a antecedent a destacar l'informe de l'OAC, de 31 de maig de 2019, en què instava la societat municipal a determinar si era procedent iniciar un procediment de revisió d'ofici de l'adjudicació i, així mateix, l'anul·lació del contracte esmentat.
La recomanació d'aquesta institució es basa en la possible existència de defectes relatius al requisit de solvència tècnica o professional previst en l'article 62 del TRLCSP i que s'especifica en el plec de clàusules administratives i tècniques particulars.
El fonament de la revisió al·legat per l'Ajuntament és la causa de nul·litat de l'article 47.1.f) de l'LPAC, que es refereix als "actes expressos o presumptes contraris a l'ordenament jurídic pels quals s'adquireixen facultats o drets quan no es tinguin els requisits essencials per adquirir-los".
La intervenció de la Comissió Jurídica Assessora és preceptiva, de conformitat amb l'article 72 de la Llei 26/2010, de 3 d'agost, de règim jurídic i de procediment de les administracions públiques de Catalunya; l'article 106.1 de l'LPAC, i l'article 8.3.c) i e) de la Llei 5/2005, de 2 de maig, reguladora de la Comissió Jurídica Assessora, que estableix que el dictamen d'aquest òrgan consultiu és preceptiu en els procediments de revisió d'ofici d'actes nuls de ple dret de l'Administració de la Generalitat o de les administracions locals de Catalunya, i en els expedients de nul·litat de concessions i altres contractes administratius, en els casos que estableix la normativa de contractació administrativa.
En la revisió d'ofici el dictamen és obstatiu, en el sentit que, només si és favorable, se'n pot declarar la nul·litat.
La determinació de la normativa aplicable a la revisió d'ofici exigeix diferenciar el règim procedimental del règim material.
Tal com ha dit aquesta Comissió, entre d'altres, en el Dictamen 261/2018, "La tramitació del procediment de revisió s'ha d'ajustar a la normativa vigent en el moment de la incoació.
En canvi, des d'una perspectiva material o substantiva, el règim de les causes de nul·litat de ple dret és l'establert en la normativa vigent en el moment en què es va dictar l'acte o es va aprovar la resolució objecte de revisió".
L'article 41.1 de la Llei 9/2017, de 8 de novembre, de contractes del sector públic, per la qual es transposen a l'ordenament jurídic espanyol les directives del Parlament Europeu i del Consell 2014/23/UE i 2014/24/UE, de 26 de febrer (en endavant, LCSP), disposa que la revisió d'ofici dels actes preparatoris i dels actes d'adjudicació dels contractes s'efectua de conformitat amb el que estableix el capítol I del títol V de l'LPAC.
El segon apartat del mateix article 41 de l'LCSP disposa que, als efectes exclusius d'aquesta Llei, tenen la consideració d'actes administratius els actes preparatoris i els actes d'adjudicació dels contractes de les entitats del sector públic que no siguin administracions públiques, i que la revisió d'ofici d'aquests actes s'efectua de conformitat amb el que disposa l'apartat anterior.
D'acord amb aquestes previsions, són d'aplicació al procediment de revisió, iniciat per acord de la Junta de Govern Local el 27 de setembre de 2019, a més de les previsions de la Llei 26/2010, de 3 d'agost, precitada, l'article 106 de l'LPAC i les disposicions generals reguladores del procediment administratiu previstes en els articles 75 i següents de l'LPAC.
Quant a la normativa aplicable al procediment de contractació, d'acord amb la disposició transitòria primera, primer apartat, de l'LCSP, els expedients de contractació iniciats abans de la seva entrada en vigor es regeixen per la normativa anterior.
A aquests efectes, per a determinar la data d'iniciació, s'ha de prendre en compte la data de publicació de la convocatòria del procediment d'adjudicació del contracte o, en cas de negociats sense publicitat, la data d'aprovació dels plecs.
Així, atès que, en aquest cas, la publicació de l'anunci de licitació es va produir el 6 d'octubre de 2017, resulta aplicable al procediment de contractació la normativa anterior, configurada pel TRLCSP.
Finalment, quant a les causes de nul·litat, es reitera la doctrina d'aquesta Comissió (Dictamen 225/2019, amb una casuística equivalent de la del present dictamen): "L'article 32.a) del TRLCSP indica que són causes de nul·litat de dret administratiu, entre les altres que relaciona, les de l'article 62.1 de l'LRJPAC.
Els actes objecte de revisió es van dictar el mes de març [maig en el cas del present Dictamen] de 2018, en el marc d'un procediment que s'ha d'entendre iniciat, com s'ha dit, el 23 de gener de 2018 [el 6 d'octubre de 2017, en el cas del present Dictamen], però, des de l'entrada en vigor de l'LPAC –que es va produir, amb caràcter general, el 2 d'octubre de 2016– la remissió de l'article 32.a) del TRLCSP a l'article 62.1 de l'LRJPAC s'ha d'entendre feta a l'article 47.1 de l'LPAC."
A banda de l'anterior, en el cas concret de les administracions locals, l'article 173 del text refós de la Llei municipal i de règim local de Catalunya (TRLMRLC), aprovat pel Decret legislatiu 2/2003, de 28 d'abril, reconeix la potestat dels ens locals per a revisar llurs disposicions, actes i acords en els termes que estableix la legislació reguladora del procediment administratiu comú.
Entrant ja en l'anàlisi dels aspectes formals i procedimentals, i per tal de determinar si el procediment sobre el qual es dictamina s'ha dut a terme de conformitat amb els articles 106 i següents de l'LPAC, i 71 i següents de la Llei 26/2010, cal fer referència a les qüestions següents.
L'inici del procediment de revisió
Pel que fa a l'inici del procediment de revisió, en aquest cas és oportú valorar qui promou l'expedient i quin és l'òrgan competent per a fer-ho.
És així que, en primer lloc, cal delimitar si el procediment s'inicia per iniciativa pròpia de l'Administració o a sol·licitud d'interessat, atès que el procediment s'obre arran del coneixement que l'empresa pública municipal té, via informe raonat de l'OAC, certes irregularitats respecte del procediment de contractació ara sotmès a revisió.
En aquest sentit, cal atendre el que va manifestar aquesta Comissió en el Dictamen 53/2018, en què reiterava el que ja s'havia afirmat en el Dictamen 33/2017: «"És reiterada la doctrina de la Comissió que posa de manifest que la incoació d'un procediment de revisió d'ofici a instància de l'Oficina Antifrau de Catalunya no es pot entendre que hagi estat a petició de persona interessada i que s'ha de considerar iniciat d'ofici (dictàmens 72/2016, 81/2015 i 218/2015)", dictàmens als quals es poden afegir els 99/2014, 72/2016 i 242/2016.»
En aquest punt, es pot concloure, doncs, que el procediment sobre el qual ara es dictamina s'ha iniciat per iniciativa pròpia de l'Administració, ja que es compleix el que disposa l'article 59 de l'LPAC: "S'entén per iniciativa pròpia, l'actuació derivada del coneixement directe o indirecte de les circumstàncies, conductes o fets objecte del procediment per part de l'òrgan que té atribuïda la competència d'iniciació."
En segon lloc, respecte a la competència de l'òrgan que ha instruït el procediment de revisió d'ofici, cal tenir present que, amb caràcter general, l'article 71.1 de la Llei 26/2010, de 3 d'agost, disposa que "La competència per a iniciar i resoldre els procediments de revisió d'ofici de disposicions reglamentàries i per a iniciar el de revisió d'actes nuls correspon a l'òrgan que els ha aprovat o dictat"; i l'apartat 3 d'aquest precepte, relatiu específicament a l'Administració local, preveu que "La competència per a resoldre els procediments de revisió d'ofici d'actes nuls dictats pels ens locals correspon als òrgans que determina la normativa de règim local".
L'acte objecte de revisió el va dictar l'òrgan de contractació de Reus Serveis Municipals, SA, que és, com resulta de l'expedient i d'acord amb els seus estatuts, una societat mercantil, el capital de la qual pertany íntegrament a l'Ajuntament de Reus.
I l'acord d'inici del procediment de revisió el va dictar la Junta de Govern Local del municipi.
Segons es desprèn de l'acord d'iniciació, la Junta de Govern Local actua en virtut de la delegació atorgada pel Ple el 28 de juny de 2019.
En matèria de contractació, l'article 41.3 de l'LCSP determina que "Sense perjudici del que, per a l'àmbit de les comunitats autònomes, estableixin les seves normes respectives, que, en tot cas, han d'atribuir aquesta competència a un òrgan les resolucions del qual exhaureixin la via administrativa, són competents per declarar la nul·litat o lesivitat dels actes a què es refereixen els apartats anteriors l'òrgan de contractació, quan es tracti de contractes d'una Administració pública, o el titular del departament, òrgan, ens o organisme al qual estigui adscrita l'entitat contractant o al qual correspongui la seva tutela, quan aquesta no tingui el caràcter d'Administració pública.
En aquest últim cas, si l'entitat contractant està vinculada a més d'una Administració, és competent l'òrgan corresponent de la que tingui el control o la participació majoritària".
Es desprèn de l'expedient que la societat municipal contractant té el caràcter de sector públic no administració pública, i que va ser creada i està tutelada per l'Ajuntament de Reus; en particular, d'acord amb la legislació de règim local i l'article 10 dels seus estatuts, pel Ple de la corporació.
Així es posa de manifest, entre d'altres documents de l'expedient, en l'informe proposta de la presidenta de la Comissió Informativa de Serveis d'Hisenda i Serveis Generals de l'Ajuntament de Reus, de 16 de setembre de 2019.
Per tant, s'acredita la vinculació de l'entitat que va dictar l'acte objecte de revisió –poder adjudicador que no té la consideració d'administració pública–, amb l'Administració que ha instruït el procediment, la qual n'exerceix el control i la tutela.
La conformació de l'expedient i la instrucció del procediment
L'expedient tramès està conformat, d'una banda, per una còpia de l'expedient de revisió d'ofici sobre el qual es dictamina, integrat per l'acord d'iniciació del procediment revisor; l'informe jurídic del tècnic del departament de Coordinació Jurídica d'Empreses Municipals i Defensa Jurídica, amb la conformitat del secretari de la corporació, en relació amb els motius de nul·litat; els escrits d'al·legacions de FAD Legal Boutique, SLP, i Reus Serveis Municipals, SA, presentats en el tràmit d'audiència conferit; altres escrits de comunicació; les evidències de les notificacions electròniques efectuades, i la proposta de resolució, que compta amb la conformitat del secretari general.
Es pot apreciar que la tramitació del procediment de revisió s'ajusta a les previsions normatives aplicables.
En l'acord d'inici es va adoptar, d'una manera motivada, una mesura provisional, a l'empara de l'article 56 de l'LPAC, consistent a suspendre l'execució del contracte, que es trobava en curs, a fi d'assegurar l'eficàcia de la resolució i per a evitar perjudicis d'impossible o difícil reparació.
En aquest sentit, l'article 108 de l'LPAC permet a l'òrgan competent per a declarar la nul·litat, iniciat el procediment de revisió, suspendre l'execució de l'acte, si aquesta pot causar perjudicis d'impossible o difícil reparació.
S'ha garantit la participació dels interessats –atès que es va comunicar la tramitació a totes les empreses licitadores que van participar en el procediment de contractació, tant les admeses, com l'exclosa–, a qui s'ha considerat persones interessades del procediment de revisió, així com la participació de la mateixa empresa pública municipal autora de l'acte que es revisa, i se'ls ha atorgat el tràmit de vista –amb la identificació prèvia de les parts confidencials de les ofertes presentades– i el tràmit d'audiència.
D'altra banda, també s'ha aportat una còpia de l'expedient de contractació i de l'expedient que recull les actuacions realitzades per Reus Serveis Municipals, SA, arran del requeriment que va rebre de l'OAC, de 30 d'octubre de 2018, pel qual aquesta institució va comunicar que iniciava actuacions d'avaluació prèvia de la versemblança d'una denúncia rebuda i demanava la remissió de l'expedient complet de contractació.
Aquest expedient inclou l'informe raonat del director, de 31 de maig de 2019.
És així que es palesa que l'expedient conté la documentació suficient, ordenada cronològicament, numerada, paginada i precedida de l'índex corresponent, i que dona compliment a la previsió continguda en els articles 46 i 56.2 de la Llei 26/2010.
El temps en el procediment de revisió
En els procediments de revisió iniciats d'ofici, el transcurs del termini de sis mesos des que s'han iniciat sense que s'hagi dictat la resolució produeix la caducitat del procediment (article 106.5 de l'LPAC).
En defecte d'altra previsió, el termini de resolució es compta des de la data de l'acord d'inici (art. 21.3.a) de l'LPAC).
El termini màxim de resolució dels procediments administratius i de notificació de la resolució es pot suspendre quan s'hagi de sol·licitar informes preceptius.
El termini de suspensió no pot excedir de tres mesos (articles 22.1.d) de l'LPAC i 11 de la Llei 5/2005).
En el cas examinat, l'acord d'iniciació del procediment de revisió és de 27 de setembre de 2019.
La Junta de Govern Local, mitjançant l'Acord de 28 de febrer de 2020, va suspendre el termini de resolució fins que no s'emetés el dictamen de la Comissió o fins que no transcorregués el termini per a emetre'l.
Per tant, la suspensió es va acordar quan encara no havia transcorregut el termini de sis mesos inicial, i és eficaç perquè el dia 2 de març de 2020 es va notificar degudament a les parts interessades tant la petició del dictamen com la suspensió del termini.
És objecte d'anàlisi el contracte de serveis de Reus Serveis Municipals, SA, de consultoria de gestió empresarial, amb codi CPV 79140000-7 (serveis d'assessoria i informació jurídica), que té per objecte la realització i implementació d'un programa de prevenció i vigilància de delictes ( corporate compliance ) en l'empresa, formada per tres divisions (Divisió Central, Aigües de Reus i Gestió de Serveis Funeraris Reus i Baix Camp).
La finalitat del contracte és "atenuar o eliminar una eventual responsabilitat penal de la societat, dels administradors, treballadors, així com el dany reputacional associat, d'acord amb l'establert en l'article 31 bis del Codi penal, modificat per la Llei orgànica 1/2015, de 30 de març)".
En el PCAP es posa de manifest que existeix l'obligació d'implementar els sistemes de control del compliment normatiu i de prevenció de delictes, a fi d'evitar que la societat incorri en contingències de tipus penal, i els seus administradors, en risc de responsabilitat personal.
L'adjudicació es va fer mitjançant procediment obert, no subjecte a regulació harmonitzada, regulat en els articles 138 i 157 del TRLCSP.
El termini d'execució era de divuit mesos, i el pressupost base de licitació, 30.000 euros, IVA exclòs.
En el PCAP, el requisit de solvència es preveu en la clàusula 7 i 8 i en l'apartat G1 del quadre de característiques del contracte, que remeten als annexos 2 i 4 del mateix plec.
Es transcriu a continuació la previsió relativa al requisit de solvència tècnica o professional que es va establir:
"Serà requisit necessari per participar que els licitadors acreditin haver confeccionat, implantat i posat en pràctica almenys TRES (3) Programes de prevenció i detecció de delictes de característiques similars a l'objecte del contracte, per un import igual o superior al de la licitació, en el sector privat i TRES (3) més, en el sector públic.
a) S'ha d'acreditar l'experiència en la implementació de models d'organització i gestió per la prevenció i detecció de delictes, així com la verificació i revisió.
A tal efecte, s'ha de presentar una relació dels principals serveis o treballs d'implementació i verificació realitzats en els últims 5 anys que inclogui l'import, dates i el destinatari, públic o privat, d'aquests.
Els serveis o treballs efectuats s'acreditaran mitjançant certificats expedits o visats per l'òrgan competent, quan el destinatari sigui una entitat del sector públic o, quan el destinatari sigui un subjecte privat, mitjançant un certificat expedit per aquest o mitjançant una declaració de l'empresari."
Consta en l'expedient que tres empreses es van presentar a la licitació.
El 24 de novembre de 2017, es va constituir la mesa de contractació, es van obrir els sobres A i es va verificar la documentació administrativa.
El 12 de desembre següent es van atorgar tres dies hàbils a les empreses per a esmenar les mancances documentals observades en l'acreditació del requisit de solvència, mitjançant requeriments que van ser atesos.
D'acord amb l'Acta de la Mesa de Contractació de 26 de gener de 2018, es va qualificar la documentació aportada per les empreses licitadores i es va acordar admetre FAD Legal Boutique, SLP, i Ingeniería Social, SA, per ajustar-se als criteris de selecció establerts, i excloure KPMG Abogados, SL, "per no haver acreditat haver confeccionat, implantat i posat en pràctica almenys tres programes de prevenció i detecció de delictes de característiques similars a l'objecte del contracte per un import igual o superior al del contracte de licitació (30.000 euros) en el sector públic".
També es va donar lectura al contingut del sobre B (documentació a valorar mitjançant criteris d'adjudicació basats en judicis de valor) de les empreses admeses.
D'acord amb l'informe final de valoració de les ofertes, el 19 de març de 2018, la Mesa de Contractació va valorar l'oferta de FAD Legal Boutique, SLP, en 70,76 punts, i la d'Ingeniería Social, SAL, en 60,50 punts, i va aprovar la proposta d'adjudicació del contracte a favor de l'empresa que havia presentat l'oferta millor valorada.
El 21 de maig de 2018, el president i conseller delegat de Reus Serveis Municipals, SA, va resoldre adjudicar el contracte a FAD Legal Boutique, SLP, per un import de 26.000 euros, IVA exclòs, en quatre fases de 6.500 euros, IVA exclòs, cadascuna.
El 21 de juny de 2018, es va preparar i datar el contracte, i, el 25 de juny següent, es va signar.
En el document contractual es va deixar constància que l'adjudicatari estava exempt de constituir la garantia definitiva.
El director de l'OAC va adreçar un informe raonat al president i conseller delegat de l'empresa municipal, de 31 de maig de 2019, sobre el resultat de les actuacions d'investigació que es van dur a terme en relació amb l'adjudicació de la contractació, arran d'una denúncia rebuda, relativa al fet que els mitjans per a acreditar la solvència tècnica o professional del contracte eren, a l'octubre de 2017, de compliment materialment impossible.
Concretament, es feia referència al requisit necessari d'haver implementat i verificat models de prevenció fins a un nombre de tres programes en el sector privat i tres més en el sector públic, d'import igual o superior al de licitació.
En la primera consideració, es fa referència a l'exclusió d'una de les tres empreses licitadores (KPMG Abogados, SL), pel fet de no acreditar la solvència tècnica o professional requerida en el PCAP, i s'observa l'incompliment de l'obligació de publicitat de l'adjudicació i de la formalització del contracte.
En relació amb aquesta darrera observació, consta en l'expedient l'ofici de 30 de juliol de 2019, mitjançant el qual es va comunicar a l'OAC que s'havia complert amb les obligacions de publicitat.
En segon lloc, després d'haver consultat la relació de treballs identificada per l'adjudicatària per a participar en el procediment de licitació, es conclou que cap dels contractes executats per aquesta empresa és superior o igual a l'import de licitació del contracte (30.000 euros) i que l'adjudicatària no complia el requisit de solvència tècnica exigit en el plec com a necessari per a participar en la licitació.
A continuació, s'assenyala que d'aquest fet es deriva una causa de nul·litat de ple dret, per la manca de capacitat d'obrar o de solvència econòmica, financera, tècnica o professional de l'adjudicatari, a l'empara de l'article 32.b) del TRLCSP.
Per aquest motiu, es considera que el contracte és invàlid i s'insta la revisió d'ofici del procediment d'adjudicació, d'acord amb l'establert en l'article 64 del TRLCSP, relatiu a la concreció de les condicions de solvència, i amb les conseqüències previstes en l'article 35 del mateix TRLCSP, en relació amb els efectes de la declaració de nul·litat, seguint el procediment previst en el títol V de l'LPAC.
Posteriorment, s'afirma que cap dels treballs que consten en la relació de l'altra empresa licitadora, que també va resultar admesa (Ingeniería Social, SAL), es correspon a l'objecte del contracte.
S'exposa que si la Mesa de Contractació va excloure l'oferta de KPMG Abogados, SL, per aquest motiu, s'hauria d'haver exclòs també l'oferta d'Ingeniería Social, SAL, i la de FAD Legal Boutique, SLP, i fa avinent que es va interpretar la clàusula relativa a la solvència de manera diferent en cada cas.
A criteri de l'OAC, no haver exclòs totes les empreses de la licitació constitueix una infracció del principi d'igualtat de tracte entre els candidats, previst en l'article 1 del TRLCSP.
A més de la valoració efectuada per la Mesa, també s'analitza el requisit de solvència del PCAP, i es manifesta que, objectivament i materialment, no havia transcorregut temps suficient perquè les petites i mitjanes empreses poguessin complir l'element temporal del requisit de solvència que es va establir, atesa la darrera modificació del Codi penal, en virtut de la Llei orgànica 1/2015, de 30 de març, per la qual es modifica la Llei orgànica 10/1995, de 23 de novembre, del Codi penal, que va entrar en vigor l'1 de juliol de 2015, la qual va introduir la responsabilitat penal de totes les societats públiques sense excepció.
En concret, s'afirma que la clàusula de solvència, tant pel que fa al nombre de tres programes confeccionats, implantats i posats en pràctica en el sector públic, i tres més en el sector privat, com pel que fa a la determinació de l'import igual o superior al de la licitació, és un requisit excessiu, que infringeix el principi de proporcionalitat que estableix l'article 62.2 del TRLCSP i restringeix la competència, d'una manera injustificada, en relació amb les finalitats perseguides pel contracte.
L'adjudicatària, en els escrits d'al·legacions, de 17 de desembre de 2019 i de 10 de febrer de 2020, va exposar que l'actuació de l'empresa havia estat ajustada a dret i havia respectat, tant durant el procediment de licitació com en l'execució del contracte, els principis deontològics que regeixen la professió de l'advocacia.
Afegia que no s'oposava a la tramitació de la revisió d'ofici, si bé es reservava el dret a reclamar una possible indemnització per les tasques executades en virtut del contracte i que, en cas de declarar-se nul, no podrien liquidar-se.
També defensava que l'oferta que va presentar era clara i transparent, i la solvència declarada estava vinculada a serveis prestats i s'ajustava a les determinacions dels plecs reguladors de la licitació, perquè en la descripció dels requisits de solvència de l'annex 2 del plec no s'exigia que l'import de cada encàrrec fos igual o superior al de la licitació, sinó que es podia entendre que s'exigia que la suma de tots els encàrrecs superés aquell import.
Tot i així, concloïa que si la interpretació del criteri de solvència que havia d'haver-se adoptat era que l'adjudicatari havia d'haver executat tres contractes en el sector privat i tres en el sector públic per import igual o superior al de la licitació, l'empresa no podria haver acreditat el compliment, però tampoc no podien haver-lo acreditat la resta de licitadors.
Per tant, el possible defecte detectat, en cas que es confirmés, derivaria de la imprecisió de la clàusula del plec relativa a la solvència mínima exigida, continguda en l'annex 2, però no a cap mala praxi de l'adjudicatària o de cap altre licitador.
A l'últim, va al·legar que l'empresa s'havia implicat al màxim en l'encàrrec i havia executat correctament les prestacions del contracte fins a la data en què es va acordar la mesura cautelar de suspensió de l'execució del contracte, amb descripció de les fases executades (fases I i II i primer a tercer venciments de la IV) i les pendents d'executar (fase III i quart venciment de la IV, per un import total de 9.831,25 euros).
Posició de Reus Serveis Municipals, SA
L'entitat, per escrit de 22 d'octubre de 2019, va posar de manifest que arran de l'informe de l'OAC es va revisar l'expedient administratiu i es va advertir l'existència d'errors en l'aplicació del requisit de solvència tècnica o professional, que podien obeir a errors materials o de fet.
També palesava que la revisió d'ofici s'hauria pogut evitar si les persones denunciants haguessin utilitzat els mecanismes d'impugnació previstos en la legislació de contractes del sector públic, i que, seguint les recomanacions de l'OAC, es va publicar l'adjudicació i la formalització del contracte en el perfil de contractant.
Posició de l'Administració instructora
En l'informe del Departament de Coordinació Jurídica d'Empreses Municipals i Defensa Jurídica, que compta amb la conformitat de la Secretaria municipal, de 27 de gener de 2020, s'analitzen els motius de nul·litat plantejats.
En relació amb l'incompliment de l'obligació de publicitat de l'adjudicació i de la formalització del contracte, es considera que es tracta d'una actuació administrativa que es va realitzar fora del termini establert, la qual cosa constitueix una irregularitat administrativa no invalidant, que no implica l'anul·labilitat de l'acte perquè la naturalesa del termini no ho imposava, amb esment de l'article 48.3 de l'LPAC.
Pel que fa a la proporcionalitat en la configuració del requisit de solvència tècnica o professional establert en el plec, es reprodueix parcialment el fonament sisè de la Resolució 648/2017 del Tribunal Administratiu Central de Recursos Contractuals (en endavant, TACRC), en què es fa referència a la Resolució 799/2016 del mateix tribunal, en què es fa esment a la doctrina d'aquest tribunal, i es conclou que no s'aprecia la concurrència de cap element en la configuració de la solvència tècnica o professional de la licitació –ni quantitatiu, ni temporal– que sigui desproporcionat.
Els criteris de solvència figuren en el plec i en l'anunci del contracte; són determinats i estan relacionats amb l'objecte i l'import del contracte, i corresponen a un dels mitjans enumerats en l'article 78 del TRLCSP com a contracte de serveis i, en particular, el recollit en la lletra a) d'aquest precepte, i es complia estrictament l'exigència legal, motiu pel qual, els criteris de solvència tècnica o professional no van poder produir efectes de caràcter discriminatori.
Quant a l'admissió de les ofertes presentades, s'exposa que, a criteri de l'òrgan informant, la Mesa de Contractació va interpretar erròniament l'apartat a) de l'annex 2 del PCAP, en considerar que el llindar de 30.000 euros previst en el plec era la suma de tots els contractes del sector públic i del sector privat, respectivament.
Per tant, l'admissió conté un vici de nul·litat de ple dret que se subsumeix en el supòsit de fet de l'apartat f) de l'article 47.1 de l'LPAC, ja que l'acte d'admissió va permetre a aquestes dues empreses continuar en el procediment sense complir els requisits essencials per a adquirir aquest dret.
Pel que fa a l'adjudicació a l'empresa FAD Legal Boutique, SLP, s'indica que no consta en l'expedient que l'empresa aportés la justificació dels requisits de solvència, d'acord amb la declaració responsable inclosa dins del sobre A. En aquesta situació, la Mesa de Contractació hauria d'haver requerit el licitador perquè esmenés aquest defecte en un termini no superior a tres dies hàbils, a l'empara de l'establert en l'article 81.2 del TRLCSP.
Per contra, es va ometre aquest tràmit i l'òrgan de contractació va resoldre adjudicar el contracte, es va notificar l'adjudicació als licitadors i es va formalitzar el contracte.
Per tant, l'adjudicació del contracte a l'empresa es va efectuar sense constar acreditats els requisits de solvència tècnica o professional exigits al plec, de manera que l'empresa no reunia les condicions essencials per a resultar-ne adjudicatària.
La decisió d'adjudicació es va adoptar incorrent dos vicis constitutius de nul·litat de ple dret, previstos en l'article 47.1.f) de l'LPAC i, específicament, en l'article 32.b) del TRLCSP.
El 12 de febrer de 2020, l'òrgan instructor va emetre la proposta de resolució, en què proposava declarar la nul·litat de l'adjudicació del contracte per part de Reus Serveis Municipals, SA, a FAD Legal Boutique, SLP, la qual comporta, necessàriament, la nul·litat del contracte signat, encara que aquest no sigui estrictament l'objecte de la revisió d'ofici, sense que les parts s'hagin de restituir les prestacions respectives.
Els vicis de nul·litat s'incardinen en la causa de nul·litat de l'article 47.1.f) de l'LPAC, quant a:
– L'admissió de l'oferta d'Ingeniería Social, SAL, malgrat que aquesta societat no complia el requisit de solvència tècnica o professional, pel fet que els imports dels contractes (del sector públic i privat) continguts en la declaració responsable eren inferiors a 30.000 euros.
– La decisió d'admissió de l'oferta de FAD Legal Boutique, SLP, la qual tampoc no complia el requisit de solvència tècnica o professional, ja que la declaració responsable no identificava contractes en el sector públic per un import igual o superior a 30.000 euros.
– La decisió d'adjudicació del contracte a FAD Legal Boutique, SLP, havent-se omès el requeriment documental relatiu a l'acreditació de la solvència tècnica o professional i la verificació de les dades contingudes en la declaració responsable sobre els serveis realitzats.
En aquest cas, el defecte és també causa de la nul·litat prevista en l'article 32 del TRLCSP, i afecta les condicions d'aptitud per a contractar de la societat, d'acord amb l'article 54.1 del TRLCSP, que és un requisit essencial del contracte.
Tal com s'ha posat de manifest en el fonament jurídic 1, és objecte d'aquest Dictamen l'expedient de revisió d'ofici instruït per l'Ajuntament de Reus per a declarar la nul·litat de ple dret de l'adjudicació d'un contracte, fonamentada en la causa de nul·litat de l'article 47.1.f) de l'LPAC.
En aquest context, les valuoses consideracions efectuades en l'informe de l'OAC sobre si els requisits de solvència tècnica o professional exigits en el plec que regeix la contractació són proporcionals no poden ser motiu de valoració en el present Dictamen, perquè no són objecte de les causes de nul·litat invocades per l'Administració instructora, que, com s'ha posat de manifest en el fonament jurídic IV, apartat primer, incoa el procediment per iniciativa pròpia.
Sobre la causa de nul·litat invocada per l'Ajuntament
En el cas objecte del present Dictamen, tal com s'ha dit, la proposta formal de resolució tramesa per l'Ajuntament esmenta només la causa de nul·litat de l'article 47.1.f) de l'LPAC, referida als "actes expressos o presumptes contraris a l'ordenament jurídic pels quals s'adquireixen facultats o drets quan no es tinguin els requisits essencials per adquirir-los".
Tanmateix, com s'argumenta en la fonamentació de la mateixa proposta, la causa esmentada es connecta amb la causa de nul·litat prevista en la primera part de l'article 32.b) del TRLCSP relativa a "la manca de capacitat d'obrar o de solvència econòmica, financera, tècnica o professional, degudament acreditada, de l'adjudicatari".
Per aquesta raó, en el present Dictamen es valoraran ambdues causes d'una manera conjunta.
En el Dictamen 71/2020, s'ha recordat que «[...] és doctrina reiterada d'aquesta Comissió Jurídica Assessora (Dictamen 19/2019) la necessitat d'una interpretació restrictiva de la causa de nul·litat prevista en l'article 47.1.f) de l'LPAC (anteriorment article 62.1.f) de l'LRJPAC).
Tal com ja es va dir en el Dictamen 112/2002, "Si la manca de qualsevol requisit fos suficient en el cas de l'adquisició de drets o facultats, la regla general deixaria d'ésser la simple anul·labilitat i passaria a ésser la nul·litat de ple dret.
Aquesta no és la voluntat del legislador, ni la tradició del nostre dret administratiu on, contràriament al que succeeix en el dret privat, la regla general és l'anul·labilitat i l'excepció la nul·litat de ple dret".
Per tant, tal com aquesta Comissió va dir en el Dictamen 148/2018, "Segons es desprèn literalment del precepte, per a apreciar l'existència d'aquesta causa de nul·litat és necessari que l'acte administratiu sigui contrari a l'ordenament jurídic; que hagi donat lloc a l'adquisició d'un dret o facultat; que s'hagin incomplert el requisit o requisits necessaris per a adquirir-lo, i que aquest requisit o requisits que manquen tinguin el caràcter d'essencials [...]"».
Recentment el Tribunal Suprem ha tornat a recordar el caràcter excepcional i limitat de la potestat reconeguda a les administracions públiques de revisar d'ofici els seus actes: "[...]
I pel que fa a la contractació pública, cal tenir present el Dictamen 314/2018 d'aquesta Comissió: "La revisió d'ofici en l'àmbit de la contractació del sector públic, tal com succeeix també en relació amb la revisió dels actes administratius i les disposicions generals, té un caràcter excepcional, que només pot quedar emparat per les causes esmentades, i hi resulten d'aplicació els límits recollits en l'article 110 de l'LPAC, que determina que les facultats de revisió no es poden exercir quan, per prescripció d'accions, pels temps transcorregut o per altres circumstàncies, el seu exercici resulti contrari a l'equitat, a la bona fe, al dret dels particulars o a les lleis."
Es desprèn clarament de la documentació que conforma l'expedient de contractació que l'empresa licitadora que va resultar adjudicatària no complia el requisit de solvència tècnica o professional exigida en el PCAP, la qual cosa vol dir que hauria d'haver estat exclosa de la licitació sense obrir el seu sobre B, ni C. Aquest fet ha estat acceptat per la mateixa empresa licitadora en l'escrit d'al·legacions presentat en el procediment de revisió d'ofici, si bé afirma que considerava "que complia els requisits mínims exigits en tant que, tal com acredità mitjançant la documentació aportada, en els darrers 5 anys havia confeccionat, implantat i posat en pràctica, més de tres programes de Prevenció i Detecció de Delictes de característiques similars a l'objecte del contracte, per un import igual o superior al de la licitació en el sector privat, i tres més en el sector públic, alhora que disposava de l'equip mínim de treball requerit a l'annex 2 de dit plec [...].
És evident que [...] si s'hagués redactat clarament [el criteri de solvència] i així s'hagués interpretat per la meva representada, que el que s'exigia era que cada encàrrec professional fos d'import igual o superior al de la licitació i no el seu total, FAD Legal Boutique, SLP, no hauria pogut donar compliment a aquest".
Per tot l'exposat, resulta acreditat que, en aquest cas, es dona la causa de nul·litat prevista en l'article 32, lletra b), del TRLCSP, que estableix que és causa de nul·litat, entre d'altres, "La manca de capacitat d'obrar o de solvència [...] tècnica o professional, degudament acreditada, de l'adjudicatari".
Tanmateix, des de la perspectiva de la proposta de resolució de l'Ajuntament, es vincula aquesta causa amb la prevista en la lletra f) de l'article 47.1 de l'LPAC.
I, encara que hauria estat suficient recórrer a la lletra g) del mateix article –"Qualsevol altre que s'estableixi expressament en una disposició amb rang de llei"–, d'acord amb les circumstàncies del cas, aquesta Comissió considera que, amb l'acte que es vol revisar, l'empresa contractista va adquirir un dret com a adjudicatària del contracte quan li mancava un requisit essencial per a adquirir-lo, consistent a haver acreditat el compliment del requisit de solvència tècnica o professional exigit en els plecs, i es configura així la causa de nul·litat prevista en l'article 47.1.f) de l'LPAC, referida als "actes expressos o presumptes contraris a l'ordenament jurídic pels quals s'adquireixen facultats o drets quan no es tinguin els requisits essencials per adquirir-los".
En un sentit semblant, aquesta Comissió s'ha pronunciat en el Dictamen 182/2018, en concloure que, "En aquest marc, tot indica que existeix el vici de nul·litat previst en l'article 47.1.f) de l'LPAC, atès que l'empresa no reuniria els requisits essencials per a ser declarada adjudicatària del contracte, en no complir els requisits d'idoneïtat exigits en els plecs per a ser adjudicatària".
Sobre els efectes de la declaració de nul·litat
Un cop apreciada la nul·litat de ple dret del contracte de serveis adjudicat i formalitzat, i constatat que no hi concorren cap de les causes limitatives de l'article 110 de l'LPAC, resta que aquesta Comissió es pronunciï respecte als efectes que deriven de la declaració de nul·litat.
En aquest punt, l'article 35.1 del TRLCSP estableix expressament que la nul·litat del contracte comporta que entri en fase de liquidació, i que les parts han de restituir recíprocament les prestacions que hagin percebut en virtut d'aquest i, si això no és possible, retornar-ne el valor.
En aquest sentit, aquest precepte diu que la "declaració de nul·litat dels actes preparatoris del contracte o de l'adjudicació, quan sigui ferma, comporta en tot cas la del mateix contracte, que entra en fase de liquidació, i les parts s'han de restituir recíprocament les coses que hagin rebut en virtut del contracte i, si això no és possible, se n'ha de tornar el valor".
En el Dictamen 171/2018, abans esmentat, es va indicar: "Finalment, i donat que la proposta de resolució cita explícitament l'article 35 del TRLCSP, relatiu als efectes de la resolució contractual, s'ha d'indicar que, com que els contractes ja han finalitzat i han estat abonats, no podrien entrar en fase de liquidació.
Així mateix, en el present cas, tampoc no seria procedent el retorn de les quantitats ja pagades, ja que, d'una banda, aquells pagaments no es podrien qualificar d'indeguts –van respondre a uns treballs efectivament realitzats d'acord amb les indicacions efectuades per l'ens local–, i, d'una altra, perquè cal evitar l'enriquiment injust de l'Ajuntament, que s'hauria beneficiat d'uns treballs sense abonar-los, en detriment de l'empresa, que hauria fet unes feines sense cobrar-les (Sentència 221/2016, de 7 d'abril, de la Sala Civil, Secció Primera, del Tribunal Suprem)."
D'acord amb l'informe del gerent de Reus Serveis Municipals, SA, de 24 de gener de 2020, les fases I i II del contracte van finalitzar i els imports es van abonar el 27 de setembre i el 24 de novembre de 2018.
La fase III, relativa a la implementació, no estava totalment executada quan es va suspendre l'execució –per Acord de la Junta de Govern Local de 27 de setembre de 2019–, ni el seu preu íntegrament satisfet.
En concret, s'indica que "la Fase III: Implementació, no està totalment executada.
Està executada i abonada en un 75 %.
El primer trimestre per import de 1.625 euros, més IVA, es va abonar en data 22 de febrer de 2019; el segon trimestre per import de 1.625 euros, més IVA, en data 24 de maig de 2019; i el tercer trimestre per import de 1.625 euros, més IVA, en data 31 d'agost de 2019.
Resta pendent d'execució el tercer trimestre per import de 1.625 euros, més IVA.
I, en conseqüència, resta pendent d'execució la totalitat de la Fase IV: Assessorament i seguiment de les mesures establertes (per import de 6.500 euros, més IVA) en no haver-se iniciat per no haver finalitzat la Fase III".
En l'informe jurídic del tècnic de Coordinació Jurídica d'Empreses Municipals i Defensa Jurídica, amb la conformitat del secretari general, així com en la proposta de resolució, s'exposa que, d'acord amb les circumstàncies concurrents en el cas, la restitució de prestacions a conseqüència de l'eventual declaració de nul·litat de l'adjudicació no és possible.
El servei consistia en les prestacions següents: fase I, anàlisi de riscos penals; fase II, elaboració del programa de prevenció de riscos penals; fase III, implementació; i, fase IV, assessorament i seguiment de les mesures establertes.
Els documents elaborats per l'empresa adjudicatària han aportat informació i, alhora, coneixements a la societat municipal, que li han permès prendre decisions i actuar en conseqüència.
Aquesta informació mai no podrà ser restituïda encara que es retornin els documents lliurats en paper.
Per aquest motiu, tampoc no es pot exigir a l'adjudicatària la restitució material de la contraprestació obtinguda.
Aquesta circumstància comporta que, si bé escau declarar la nul·litat del contracte adjudicat, l'esgotament dels seus efectes jurídics determina que les parts no s'hagin de restituir les prestacions respectives, sempre que s'hagin executat correctament.
Aquest és el criteri que expressa la Comissió Jurídica Assessora en els dictàmens 244/2016, 153/2019 i 29/2020, entre d'altres.
Per tot el que s'ha exposat, aquesta Comissió conclou que, certament, el servei contractat i ja prestat no és restituïble, ni es pot exigir a la contractista que restitueixi la contraprestació obtinguda, atès que, d'acord amb la documentació precitada, les prestacions contractuals s'han executat en temps oportú i correctament.
La declaració de nul·litat comporta, emperò, que ja no es puguin dur a terme, sota el marc del contracte, les prestacions pendents de realitzar, ni que aquestes s'hagin de retribuir.
S'informa favorablement sobre la revisió d'ofici instruïda per l'Ajuntament de Reus per a declarar la nul·litat de ple dret de l'adjudicació del contracte acordat per la societat municipal Reus Serveis Municipals, SA, i FAD Legal Boutique, SLP, per a la prestació de serveis d'assessorament i la realització d'un programa de prevenció i vigilància de delictes.