projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
La Responsabilitat Social (RS) sovint es percep com un tema de grans empreses, però res més lluny de la realitat.
L'RS també és cosa de les PIMES, no només per la seva importància en nombre d'empreses al territori, el 99'8% de les empreses a Catalunya són petites i mitjanes, sinó que amb una correcta gestió de la seva RSC, aquestes poden aprofitar-se també dels beneficis d'un model de gestió empresarial sostenible.
Així ho ha exposat l'expert en RSC i sostenibilitat, Juan Villamayor, durant la última sessió del IV Cicle Formatiu on més d'una quarantena d'empreses i entitats diverses del territori ha treballant en els diferents passos a fer en el moment inicial de la gestió de l'RS.
En una primera part més teòrica, Juan Villamayor va exposar els passos que han de seguir les PIMES per optimitzar la gestió de l'RSC, va remarcar la importància de la seva comunicació i avaluació dels resultats de les accions que es duen a terme, i va facilitar un recull d'eines per fer aquestes tasques totes elles incloses en el document " Eines de gestió de la Responsabilitat Social per a PIMES: per on es pot començar? " elaborat per la Comissió de Responsabilitat Social del Consell de Relacions Laborals de Catalunya.
Després de la pausa networking, la sessió va continuar amb una pràctica en grup on els assistents van haver de resoldre un total de 4 casos d'empreses aplicant els coneixements prèviament adquirits.
Amb el cartell "d'aforament complet", aquesta sessió clausura la quarta edició del Cicle Formatiu de Responsabilitat Social.
Una aposta ferma de la Comissió de Responsabilitat Social del Consell per la formació de tots els professionals compromesos amb la implantació de models de gestió més ètics i sostenibles a les organitzacions.
Identificar els grups d'interès i els temes de sostenibilitat més rellevants, fer benchmarking i la diagnosi, són els passos previs més importants per a la definició de l'estratègia d'RS
A l'esquerra el senyor Isidor Boix i a la dreta el senyor Juan Manuel Tapia durant la sessió formativa
Les persones treballadores constitueixen el principal grup d'interès en la dimensió interna de la responsabilitat social (RS) i, el sindicat de l'empresa, l'interlocutor necessari per a promoure-la.
Així ho ha expressat l'expert en negociació col·lectiva i RS, Juan Manuel Tapia, durant la sessió formativa del IV Cicle Formatiu on s'han donat a conèixer les clàusules generals i específiques que inclou el document de Recomanacions a la negociació col·lectiva en matèria de responsabilitat socia l i que també posa en valor el nou Acord Interprofessional de Catalunya 2018-20.
Seguidament, l'expert negociador de l'AMG d'Inditex i primer coordinador general, Isidor Boix, ha tractat l'RS i la negociació col·lectiva supranacional, posant l'accent en l'evolució del concepte que partia de la voluntarietat unilateral de l'empresa a la responsabilitat i la conscienciació del seu impacte a la societat.
Aquesta progressió ha donat lloc a instruments com els Codis de Conducta unilaterals que han esdevingut Acords Marc Globals negociats amb els agents socials.
Durant la formació, els més de 30 professionals del món empresaria, sindical i altres entitats han tingut oportunitat de posar en comú les dificultats i els reptes que tenen a les seves organitzacions perquè la negociació col·lectiva pugui ser un nou marc de referència per a models organitzatiu més ètics i sostenibles.
L'última sessió d'aquest IV Cicle Formatiu de Responsabilitat Social tindrà lloc el 7 de novembre i es centrarà en L'RS a la PIME i com iniciar-se en la seva gestió.
Les inscripcions s'obriran amb dues setmanes d'antelació.
La negociació col·lectiva permet regular i dissenyar processos de negociació on la responsabilitat social ha de tenir un paper clau
Arrenca la quarta edició del Cicle Formatiu de Responsabilitat Social amb una sessió sobre els Objectius de Desenvolupament Sostenible i la cadena de subministrament
Una trentena de professionals d'empreses i entitats molt diverses han participat activament en aquest esdeveniment que dona continuïtat a la darrera formació que es va dur a terme en el marc del III Cicle Formatiu de Responsabilitat Social.
La consultora estratègica en RSE i experta en la gestió de la cadena de subministrament, Paloma Lemonche, ha estat l'encarregada de dinamitzar aquesta sessió on s'han abordat conceptes clau en la gestió d'empreses proveïdores d'una manera molt pràctica a través de diverses activitats grupals.
La sessió ha estat una oportunitat per debatre conjuntament diferents aspectes entre els que destaquen: com les organitzacions poden encaixar els Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS) en la seva estratègia de Responsabilitat Social (RS), la importància i les oportunitats d'integrar les empreses proveïdores en la cadena d'RS i les tendències i iniciatives en aquest àmbit.
La quarta edició del Cicle Formatiu de Responsabilitat social reafirma el compromís del Consell de Relacions Laborals per oferir eines i recursos pràctics a totes aquelles persones i organitzacions de Catalunya que volen impulsar una gestió responsable i sostenible.
La propera sessió tindrà lloc el dimecres 13 de juny a Barcelona i es centrarà en els ODS i l'economia circular.
Les inscripcions s'obriran amb dues setmanes d'antelació.
Les empreses estableixen compromisos amb els seus proveïdors i creen valor al llarg de la cadena de subministrament
Assessorament, formació i serveis per a empreses i professionals.
L'Àrea d'Igualtat d'Oportunitats de dones i homes (AIO) de la Direcció General d'Igualtat proporciona informació, assessorament, formació, eines metodològiques i altres recursos per avançar en la incorporació de mesures d'igualtat i d'organització del temps que millorin la qualitat en el treball.
També disposa d'un catàleg on registrar el pla d'igualtat de l'empresa i obtenir-ne la certificació.
L'Àrea posa a disposició d'empreses i professionals:
Durant l'any 2018, l'AIO ha organitzat 37 cursos i sessions formatives i de benchmarking en què han participat prop de 1240 persones.
No cal ser suec per ser home corresponsable, afirma una campanya de MútuaTerrassa
MútuaTerrassa ha llençat una original campanya per la corresponsabilitat, amb el suport del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies, protagonitzada per un pare suec i un treballador de l'empresa.
"Dedicar temps als teus també és cosa d'homes", assegura el lema de la iniciativa, impulsada per la Direcció Corporativa de Recursos Humans.
La campanya, que té també versió audiovisual, mira de sensibilitzar els seus treballadors homes de la possibilitat i l'oportunitat de gaudir de les baixes per paternitat i les reduccions de jornada previstos en la companyia, que els permetran ocupar-se dels familiars que requereixen cura i compartir-hi més temps.
MútuaTerrassa ha assolit -per quart any consecutiu- el màxim nivell de reporting "Global Compact Advanced" amb la presentació del seu vuitè informe de compromís � social relatiu a l'any 2017.
L'entitat està adherida al Pacte Mundial de les Nacions Unides (Global Compact) des de l'any 2009 (és una de les 4.000 entitats sense ànim de lucre d'arreu del món que en formen part) i, per tant, compta amb una llarga trajectòria de compromís i implicació amb la societat.
L'esmentat document reflecteix la intensitat d'aquesta tasca, la qual s'ha sintetitzat en un total de 84 iniciatives.
Sota el lema "Valor compartit", s'ha estructurat, per tercer any consecutiu, d'acord amb els 17 Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS) definits per les Nacions Unides, on s'hi vinculen totes les iniciatives per destacar les actuacions que els professionals de l'entitat desenvolupen més enllà de la seva responsabilitat directa.
A tall d'exemple, algunes de les actuacions rellevants que incorpora el document són el cicle de conferències de divulgació sanitària a la població, amb un bagatge de setze edicions a Terrassa i cinc a St.
També destaca el programa d'Empresa Saludable adreçat als més de 4.000 professionals de l'entitat, que fomenta hàbits saludables -i que va més enllà dels programes estàndard de salut laboral- així com el conjunt d'iniciatives que promou MútuaTerrassa com a entitat inclusiva i accessible.
Aquesta és una iniciativa més de l'empresa en col·laboració amb el Departament per a la promoció de la igualtat, després d' "El talent no té gènere", que mostrava homes i dones, respectivament, en professions sanitàries feminitzades i masculinitzades: una cap de manteniment, una mossa sanitària, una uròloga, un netejador, un llevador i un secretari.
L'empresa aplega un equip de gairebé 4.000 persones qualificades, que desenvolupen més de 150 professions en les disciplines de ciències de la salut i ciències socials, però també en les funcions administratives, tècniques, logístiques i de gestió.
Suècia situa en un 36% la presència de dones en consells d'administració; França en un 38%, Itàlia en un 33% i Finlàndia en un 30%.
Alemanya, la primera economia de la Unió Europea, amb un 27%, encara és lluny del 40% que recomana la Comissió Europea.
Segons un informe de la Fundació AllBright publicat el proppassat 1 d'octubre, l'increment de dones a les juntes directives de les 160 borses de valors alemanyes durant l'any passat va ser tan baix que corresponia aproximadament a l'augment simultani del nombre d'homes.
La fundació parla expressament de "monocultiu" masculí en les cúpules de les empreses, que atribueix al que ha anomenat "efecte Thomas" (un dels noms de pila més freqüents en Alemanya): "Thomas recluta a Thomas i Thomas recluta un Thomas que hi és molt similar".
En l'actualitat, el 92% dels membres dels consells d'administració d'aquestes grans companyies són homes.
79 empreses de les 160 que cotitzen en borsa (és a dir, la meitat de totes les empreses cotitzades a la Borsa de Frankfurt) no seuen cap dona a la taula de les grans decisions i tampoc no mostren la intenció ni l'objectiu de superar els pròxims anys aquesta barrera del 0%.
Un fet que contrasta en un país que l'any vinent celebrarà el primer centenari del reconeixement del dret al vot de les dones i que va aprovar la seva primera llei de protecció a la maternitat en 1952 i d'igualtat de tracte de dones i homes en el treball en 1980.
Avui dia, les dones són el 48% de l'estudiantat i del professorat universitari a Alemanya.
Les xifres posen de manifest que l'avanç de les dones en l'àmbit empresarial continua sent molt limitat, malgrat que el Govern d'Angela Merkel va impulsar en l'última legislatura diverses mesures en favor de la igualtat.
Fa tres anys, Alemanya va aprovar una llei que obligava a les grans empreses alemanyes (amb més de 2.000 persones treballadores) a implantar una quota del 30% de dones en els seus consells d'administració a partir de 2016, sota pena de sancions.
Des de dissabte passat, al país va entrar en vigor una nova llei que permet a les empleades d'empreses amb més de 200 persones treballadores conèixer el sou mitjà dels seus companys homes que ocupen un lloc similar, amb l'objectiu d'acabar amb la bretxa salarial entre homes i dones.
Segons dades publicades pel Ministeri d'Afers Socials el 2016 basant-se estadístiques alemanyes i europees, les dones guanyen a Alemanya com a mitjana un 21,6% (per hora) menys que els homes.
La bretxa salarial és la tercera més gran d'Europa, per darrere d'Estònia, on les dones perceben un 28,3% menys de sou brut, i d'Àustria, on la diferència és d'un 22,9%.
Cooperativa de Treball Associat dedicada a l'arqueologia, treballant tant la recerca científica com la divulgació del patrimoni.
El nom de la cooperativa neix arrel d'un taller, que van iniciar amb l'objectiu d'ensenyar com els arqueòlegs descobreixen les restes de llavors i sediments arqueològics, al jaciment Font de la Canya, ubicat a Avinyonet del Penedès.
Actualment esta formada per quatre socis treballadors i dos treballadors gràcies al programa de Garantia Juvenil.
El projecte de creació de la cooperativa ArqueoVitis, SCCL esdevé singular per la innovació que suposa en el món de la investigació arqueològica, la divulgació del patrimoni i el turisme, així com per la integritat del seu impacte en el territori.
A través de l'aposta per l'economia social, vol donar resposta a les necessitats generades per la falta de mitjans en la recerca, a l'interès del públic no especialitzat i a la inserció laboral dels especialistes del sector.
Entre els seus objectius es troba la recerca científica i la divulgació o socialització del patrimoni.
Participa en diferents jaciments arqueològics de diversos municipis dins de les comarques de L'Alt i Baix Penedès i l'Anoia.
Compta amb la cooperativa Actua, SCCL com a sòcia col·laboradora, però la intercooperació abasta a quatre empreses de l'economia social i cooperativa.
Informació general: http://www.fontdelacanya.cat/
"Plataforma digital amb vocació de ser un referent en la informació cultural de proximitat".
Aquest projecte va néixer ja fa uns anys amb l'objectiu de difondre l'oferta cultural i d'oci de les Terres de l'Ebre, però poc a poc va anar ampliant la seva activitat arreu del territori català.
Recentment s'han constituït com a cooperativa de treball associat.
És un mitjà modern i professional que, d'una banda, vol donar veu a les propostes culturals del territori i, per altra banda, dinamitzar i impulsar noves iniciatives.
Aquest canal té suggeriments en diversos àmbits culturals com són la música, el teatre, el cinema, la gastronomia, l'art, els llibres, o les fires i festes populars.
Lligat a les xarxes socials i amb els apartats d'opinió i blogs, on hi participen diversos col·laboradors, fan el projecte més participatiu, interactiu i d'actualitat.
Surtdecasa.cat compta amb edicions territorials en diferents punts de la geografia catalana: Terres de l'Ebre, Penedès, Camp de Tarragona, Empordà, Ponent, Girona i Centre.
L'economia social comprèn totes aquelles formes de realitzar activitat econòmica que tenen com a finalitat la resolució d'una problemàtica social o bé satisfer les necessitats econòmiques dels seus associats.
La fórmula d'economia social amb més pes i tradició a Catalunya és el cooperativisme, amb prop de 4.000 cooperatives existents i més de 42.000 llocs de treball.
També formen part de l'economia social les societats laborals, el Tercer Sector Social, els Centres Especials de Treball, les Empreses d'inserció i les associacions i fundacions que fan activitat econòmica.
Les cooperatives disposen de certs avantatges fiscals i existeixen programes i ajuts específics per a cooperatives i per al conjunt de l'economia social com ara:
Cooperativa de consum que treballa per a impulsar una mobilitat més sostenible, mitjançant projectes col·laboratius.
Aquesta cooperativa, sense ànim de lucre, neix a Mataró amb l'objectiu de transformar la mobilitat basada en un ús privat del vehicle en una mobilitat on l'automòbil i el trajecte puguin ser compartits.
El primer projecte és posar en funcionament un servei de mobilitat elèctrica compartida de proximitat, a Mataró.
Més endavant tenen previst ampliar-ho a altres municipis.
Fomentant l'intercanvi a través d'un car sharing de vehicles elèctrics, els socis de la cooperativa podran llogar una bicicleta, moto o cotxe segons les seves necessitats.
I per mitjà d'una aplicació mòbil els usuaris podran conèixer en temps real la disponibilitat i realitzar la reserva del vehicle.
Es paga per cada ús que es faci del cotxe a preu de cost i amb totes les despeses incloses: pàrquing, combustible, assegurança, manteniment i neteja.
També es vol oferir la possibilitat que els socis aportin a la xarxa compartida vehicles elèctrics propis per posar a disposició i llogar a altres socis.
Col·laboren amb diverses cooperatives, entre elles Som Energia, amb la qual instal·laran endolls i contractaran per fer un consum 100% d'Energia Verda.
Cooperativa de treball situada a Sant Cugat, dedicada al disseny gràfic i a la comunicació visual.
Aposten per un disseny de qualitat, ecològic i de proximitat.
Blank va ser un dels quatre projectes guanyadors del 2n Concurs d'Emprenedoria i Economia Social de l'Ajuntament de Sant Cugat celebrat l'any 2014.
Aquest fet va donar l'oportunitat de tirar endavant la cooperativa de disseny gràfic i així constituir-se a l'abril del 2015.
L'objectiu principal és realitzar un disseny original, funcional i atractiu i alhora ser sensible a qüestions ambientals i socials.
Per tal d'analitzar l'impacte ecològic dels projectes utilitzen la roda de LiDS (Life cycle Design Stategy), una de les eines de l'ecodisseny per avaluar qualitativament l'impacte ambiental durant el disseny d'un producte.
Per altra banda volen ser l'opció de les petites i mitjanes empreses properes al seu municipi com a referent dels seus productes gràfics i de comunicació, el que anomenen disseny de km 0.
Podeu trobar a la seva carta de serveis diferents tipus de disseny: Editorial, Gràfic, Web i Audiovisual.
Cooperativa de treball associat dedicada a serveis de la salut, mitjançant un centre de teràpies alternatives, on es reben sessions i on es poden aprendre les tècniques que les fan tan efectives.
Aquest projecte cooperatiu creat per dos socis, situat a l'Eixample de Barcelona, és un centre de teràpies alternatives per a l'experiència corporal i creativa, a través de la fusió de teràpia i creativitat, amb arts plàstiques i expressives com la dansa, el teatre, la pintura o el llenguatge audiovisual.
Treballen amb un equip interdisciplinari de diversos professionals, d'una manera individualitzada, entenent que cada persona és única i que és molt important a més de les tècniques, la relació amb els experts per a aconseguir el benestar tant físic com emocional.
Van escollir aquest model d'empresa perquè van creure que eren capaços de permetre el desplegament de tot el potencial creatiu de les persones que l'integren, permetent-los a la vegada assumir la parcel·la de responsabilitat que suposa allò que els fa diferents.
A banda de ser un espai de cures alternatives, també posa a disposició, dels terapeutes que vulguin oferir sessions als seus clients, les seves sales.
Al seu web es pot trobar una àmplia oferta d'activitats relacionades amb el treball corporal, amb la creativitat artística i sessions individuals de teràpia per a totes les edats.
L'efemèride del centenari de la creació de l'Organització Internacional del Treball coincideix amb una fita reclamada històricament: l'aprovació d'un conveni i una recomanació sobre violència i l'assetjament en el treball per a lluitar contra les violències a l'àmbit laboral.
Així, al juny del 2019, amb la 108a Conferència Internacional del Treball, es va posar fi a una petició molt aclamada i a un debat efervescent que va culminar amb un marc legal internacional per a protegir les víctimes de violències en el treball.
El nou Conveni 190 reconeix que la violència i l'assetjament en el treball poden constituir un incompliment o una inobservança dels drets humans i la recomanació posa al centre la negociació col·lectiva com a eina central de prevenció de la violència.
A més, reconeix que la violència i l'assetjament sexual i per raó de sexe i gènere, afecten de forma desproporcionada a les dones i les nenes i reconeix la necessitat d'adoptar un enfocament inclusiu i integrat que abordi les causes subjacents, així com els factors de risc: estereotips de gènere, formes múltiples i interseccionals de discriminació i l'abús de poder per raó de gènere.
En la part d'àmbit d'aplicació, el Conveni estructura el concepte víctima d'assetjament i violència i estén la protecció a qualsevol relació contractual, incloent les persones becàries, els voluntàries o les persones de pràctiques, així com la protecció a tercers, com les treballadores del servei domèstic que poden patir assetjament no només per part de la persona contractant sinó per la gent del seu voltant.
A més, l'article 3 enumera els espais que van més enllà del propi laboral, com els trajectes, esdeveniments relacionats amb la feina, les comunicacions relacionades amb la feina o entre els trajectes entre el domicili i el lloc de treball.
En el cas de la Recomanació 206, que profunditza amb l'establert al conveni, dicta com a principi adoptar un enfocament inclusiu, integrat i que tingui en compte les consideracions de gènere i un abordatge des de la legislació relativa al treball i l'ocupació, la seguretat i salut laboral, la igualtat i la no discriminació i el dret penal.
A més, reserva un dels principis a fomentar el reconeixement efectiu del dret a la negociació col·lectiva i a tots els nivells.
Ara, els governs hauran de ratificar el Conveni i adoptar les polítiques d'acord amb el que s'estableix.
El Conveni entrarà en vigor en el moment que el ratifiquin dos dels estats membres.
En el cas de la recomanació, jurídicament no vinculant, s'encarrega de proporcionar les directrius sobre la forma d'aplicació del Conveni.
Tot i que algunes d'aquestes incorporacions ja es contemplaven en la legislació actual de prevenció i abordatge de l'assetjament sexual i per raó de sexe, l'aprovació suposa un indubtable avenç en la consecució d'un marc jurídic de defensa i reparació de les víctimes d'assetjament al treball.
Fruit d'aquesta col·laboració intergovernamental, la Direcció General d'Igualtat va presentar diversos projectes, tant al 2018 com al 2019, que han permès finançar actuacions necessàries, d'entre les quals cal destacar la formació específica dirigida al personal qualificat per a l'atenció a les sol·licitants de feina en situació de violència masclista, a les oficines de treball del SOC.
En les oficines de treball hi ha unes 5.000 dones inscrites que viuen o han viscut situacions de violència masclista.
L'atenció, rebuda i orientació cap a les dones en aquesta situació cal d'uns coneixements i unes aptituds que ajudin tant a l'efectivitat del servei que s'ofereix, com a la gestió emocional de totes les persones implicades.
Així, durant el 2019 es van iniciar sis cursos de formació a les persones encarregades d'aquesta orientació laboral i acompanyament, amb els objectius d'adquirir les eines per millorar la detecció i identificació de les situacions de risc i l'existència de violència de gènere, informar, assessorar i acompanyar aquestes dones, conèixer les dinàmiques de la violència masclista i, sobretot, evitar una revictimització secundària de les dones en aquesta situació.
Alhora, l'altre dels objectius superiors d'aquesta formació és la de crear la Xarxa d'atenció en les oficines de Treball, establint una aliança i una xarxa entre les persones orientadores arreu del territori.
Així, 166 persones han rebut formen part de la Xarxa, que les converteix en persones de referència a les oficines de treball per atendre les dones en situació de violència.
EL finançament del Pacte d'Estat ha permès, també, engegar altres projectes de l'Àrea d'Igualtat d'Oportunitats com materials de sensibilització vers les violències masclistes a la feina, iniciar un estudi sobre l'assetjament sexual i per raó de sexe a les dones migrades treballadores de les cures o realitzar la jornada d'expertesa "Setge a l'Assetjament".
Alhora, també es va crear una línia de subvencions nova a la convocatòria COSPE, del Departament de Treball, per a programes de lluita contra la violència sexista al lloc de treball, que ha permès finançar un total de 17 entitats amb un import total de 127.133€.
A finals del 2017, els grups parlamentaris, les Comunitats Autònomes i els ens locals van ratificar el Pacte d'Estat contra la violència de gènere.
La pluralitat d'actors implicats i al voluntat d'incidir en tots els àmbits per a eradicar la violència sobre les dones, va suposar un vertader impuls en les polítiques de prevenció i abordatge de la violència.