projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Les exportacions catalanes es situen als 35,9 milions d'euros l'any 2018 amb productes com el ciment (13,7 %), plàstics (13,6 %) i greixos i oli d'oliva (9,4 %).
Oportunitats per a empreses catalanes a Ghana
El sector de tecnologies agrícoles és prioritari per als mercats de l'Àfrica occidental.
El sector agrícola representa entre el 20 i 30 del PIB de les economies d'Àfrica de l'Oest i Central.
El desenvolupament del sector petroli i gas upstream i downstream, així com la demanda creixent d'energia tradicional i alternativa obre la porta a oportunitats i necessitats de know-how i tecnologia en el sector energia.
Les empreses clients són sovint empreses internacionals amb alta exigència tecnològica.
Observem necessitats creixents de tecnologies i know-how per al desenvolupament de solucions per millorar l'accés a l'energia i l'electricitat de la població.
L'Àfrica occidental importa entre el 60% i el 80% del seus medicaments.
És un sector estratègic per aquests mercats que volen intentar estimular la producció local i les col·laboracions amb empreses estrangeres per millorar la seva tecnologia.
Els països més avançats de la zona en producció farmacèutica són Nigèria i Ghana.
Tractament d'aigües urbanes i industrials
El sud del país, on es concentra la major part de la població i de l'activitat industrial, és relativament ric en aqüífers d'on s'extreu l'aigua, tant per a l'ús domèstic com per a l'ús industrial.
L'aigua procedent del subsòl té un alt contingut en sals i altres impureses que cal eliminar abans de poder passar al seu consum humà o industrial.
El programa d'intercanvi de know-how industrial entre Catalunya i Ghana desenvolupat juntament amb l'Association of Ghana Industries presenta oportunitats per a les empreses catalanes especialitzades en tecnologies industrials.
En el marc de l'agenda per a la transformació industrial de Ghana, el Govern ghanès té una prioritat clara: crear llocs de treball via el creixement de la indústria del país a través del programa "One District One Factory", creat el 2017.
La gran majoria dels productes químics a l'Àfrica occidental s'importen, a causa de la baixa producció local que es limita a detergents, productes cosmètics, pintura i fertilitzants de nivell bàsic.
En concret, es detecten com a oportunitats els productes següents: fertilitzants, pesticides, productes químics per al tractament d'aigua, química industrial i química per a la construcció.
divendres, 9 d'octubre del 2020
El valor compartit busca conciliar la generació de valor econòmic empresarial amb la creació de valor per a la societat i el seu benestar, posant el retorn a la societat al centre dels negocis.
El concepte, encunyat pels professors de Harvard Michael Porter i Mark Kramer el 2011, gira entorn a tres estratègies clau: reconcebre productes i mercats, redefinir la productivitat de la cadena de valor i desenvolupar clústers locals per a potenciar una activitat industrial en un determinat territori per a cadenes de valor més eficients i un menor impacte ambiental.
La sessió incorporarà la participació d'una empresa referent en generació de valor compartit i integració de la sostenibilitat, a través de l'experiència de la qual els assistents podran identificar i analitzar les causes i els beneficis resultants d'apostar estratègicament per a la generació de valor social, mediambiental i econòmic pels diferents agents d'interès de l'organització.
Una empresa o una entitat vinculada als materials avançats que vulgui redefinir la seva estratègia empresarial.
Bloc 1: La generació de valor compartit i la sostenibilitat corporativa
La generació de valor compartit com a estratègia empresarial en clústers
Joan Martí, Director de Clusters d'ACCIÓ
Oportunitats de negoci de valor compartit al CMAV
Bloc 2: Experiències empresarials
Empresa convidada: Cas pràctic sobre la integració estratègica de la sostenibilitat
Aquesta és la 8a edició organitzada per Enterprise Europe Network on s'ofereix als desenvolupadors, editors, inversors i molts més, una manera única i eficaç d'agilitzar les reunions empresarials.
A causa de la situació actual, la fira de jocs més gran, la Gamescom, només tindrà lloc digitalment.
Del 25 al 27 d'agost podeu trobar socis potencials de cooperació i parlar amb ells a través de vídeo trucades.
Aquesta trobada virtual s'organitza en el marc d'activitats de la xarxa Enterprise Europe Network, de la qual ACCIÓ forma part i que agrupa més de 600 organismes de suport a l'empresa a 66 països.
Trobar socis per desenvolupar projectes.
Una empresa de l'àmbit dels videojocs, continguts digitals i audiovisuals i relacionats.
Adan i Rudi són dos cosins de Sant Boi del Llobregat que treballaven al món de la construcció i que un dia van tenir la idea de fer uns adhesius per posar als banys per ajudar a mantenir-los més nets.
Sou un bon exemple que les bones idees surten també de l'observació de fets tan quotidians com anar al lavabo d'un bar.
(Riu)Tot gràcies a parar a esmorzar a un bar amb els lavabos bruts!
I és que els homes, que en general ens costa apuntar bé, encara apuntem pitjor si l'entorn no és del tot net.
Aquest adhesiu fa que la gent apunti millor, que els banys es mantinguin més nets i, a sobre, gràcies als diferents tipus de models pots posar una mica de color al bany.
Des que vau sortir d'aquell bar fins que va existir No Salpiques, quant de temps va passar?
El primer que vàrem fer és anar al registre de patents per veure que no hi hagués res de semblant patentat.
Després va venir tot el relatiu a la feina d'R+D. Ens va costar més d'un any arribar a trobar els materials adequats per fer l'adhesiu.
No en teníem ni idea de la dificultat que presentava el que volíem fer: el material, les tintes i la forma d'imprimir havien de ser especials i tenien que poder aguantar la corrosió dels productes de neteja, la humitat del contacte directe amb l'aigua, no es podia deixar cola enganxada en el bany, etc.
Avui teniu un nou nom, una nova marca... preparats per obrir-vos al món?
L'empresa no es fa gran fins que l'equip no comença a pensar en gran i això és el que ens ha passat a nosaltres.
No fa gaires mesos que vam aconseguir fer entrar un inversor que, a més de capitalista, va aportar el 'vestit' a 'No salpiques': disseny, imatge de marca, etc., i vam passar de tenir un producte (un adhesiu) a tenir una solució, una imatge, un mètode 'Peestikers'.
Peestikers és l'aprenentatge fet amb No Salpiques.
Amb Peestikers hem dividit els productes en canals, edats i models.
S'ha convertit en un concepte, ja no és un producte.
Aquest procés l'heu fet durant la vostra estada al programa Start-Up Catalonia.
Què creieu que us ha aportat aquest programa?
Ens ha ajudat a professionalitzar les nostres idees.
Destacaríem el nostre enriquiment com a persones i com a professionals.
L'empresa ha fet un canvi, ha madurat, s'ha vestit com a empresa.
No ho diem nosaltres, ens ho diuen els de fora.
Sense anar més lluny, a la fira de Puericultura de Madrid (on ja vàrem estar l'any passat), les empreses han notat el canvi que hem fet, no només l'empresa amb el seu canvi d'imatge sinó també nosaltres a l'hora de presentar els productes.
L'èxit que hem tingut ha estat impressionant!
Per últim, què li diríeu a una persona que, com a vosaltres, li ve una dia una idea de negoci al cap?
Que pensi bé la seva idea, que busqui l'ajuda de professionals i s'envolti de bones persones amb ganes d'ajudar-lo i que si realment creu en la seva idea o projecte que lluiti, que la porti fins al final.
Però que tingui clar que el camí serà llarg i dur, i que passaran moments molt dolents i de molts dubtes.
Com a alternativa a la roba de cotó utilitzada tradicionalment, van aparèixer al mercat dos nous tipus de teixits tècnics: els rebutjables i els reutilitzables (de no cotó).
Aquest canvi en el mercat va suposar una amenaça per a AXIOMA Solucions que es dedica a la bugaderia industrial, l'esterilització i la logística integral per al grup Mútua Terrassa.
Amb els teixits rebutjables, la bugaderia podia arribar a perdre un 20% dels quilos de roba per rentar.
Però, a través de la innovació, l'empresa va convertir l'amenaça en oportunitat.
Van desenvolupar el teixit reutilitzable STERIPAK que feia front als productes d'un sol ús i desplaçava les peces tradicionals de cotó.
Es tracta d'una solució ecoinnovadora i d'economia circular, reutilitzable, sostenible i de proximitat.
De fet, aquestes noves peces de roba, fetes a Catalunya, tenen un impacte mediambiental entre 3 i 4 vegades menor que els materials d'un sol ús.
Així mateix, un cop la cobertura quirúrgica reutilitzable arriba al final del seu cicle de vida, es reaprofita com a matèria primera per a d'altres funcions.
A més, es tracta d'un producte competitiu al mercat a nivell de preu i de confort.
A través de la innovació, AXIOMA Solucions contraresta una amenaça de pèrdua de producció.
L'empresa ha incorporat l'ecoinnovació, la sostenibilitat i el pensament econòmic circular.
Pensa amb la "R": Recicla, Redueix, Reutilitza Repara...
Els seus teixits reutilitzables rebaixen la petjada de carboni respecte els teixits d'un sol ús i el client té un estalvi econòmic d'un 10-15%.
Ofereix un producte de proximitat, fet a Catalunya des de l'inici fins al final de la seva vida.
L'acció inicial va ser defensiva i ara ha obert un nou horitzó proactiu en l'empresa.
Actualment, està en un procés de redefinició interna i es planteja obrir-se a nous mercats.
Descobreix les millors experiències de gestió de la innovació a l'empresa
"És molt difícil entrar a un mercat com el del Marroc sense conèixer-lo ni tenir-hi contactes, només plantant-se allà a picar portes", reconeix Mercè Balasch, membre del departament comercial de Siemsgluss i responsable de les vendes al nord d'Àfrica.
Fundada al 1984, aquesta empresa de Sant Vicenç dels Horts dedicada a la importació, exportació i distribució de matèries primeres per a tot tipus d'indústries, com la farmacèutica, la química, l'alimentària o la veterinària; va fixar el seu punt de mira al nord d'Àfrica per tal d'ampliar mercats a principis d'aquesta dècada.
El Marroc, indústria que obre la porta de l'Àfrica
"El Marroc era un mercat molt interessant per a nosaltres perquè t ota la indústria farmacèutica i veterinària té molt de pes i està ben posicionada ", explica Balasch.
"La majoria de fabricants marroquins distribueixen a altres països africans.
Aconseguir tenir-hi clients és com tenir-ne a molts més països africans indirectament", afegeix.
Per entrar-hi, però, la responsable de Siemsgluss adverteix que "és una mica delicat perquè s'ha de ser molt persistent per guanyar-se la confiança dels clients".
Una confiança que s'han guanyat de la mà de l'Oficina Exterior d'ACCIÓ a Casablanca, amb la que han gaudit dels serveis d'Area Manager.
"Crec que anant-hi sols no ho hauríem aconseguit", agraeix.
Tot i que els responsables de Siemsgluss hi han estat viatjant dos o tres cops l'any, Balasch insisteix que "va molt bé tenir una persona allà que pot trucar als clients i explicar-los qualsevol qüestió".
Fins i tot, afegeix, "han arribat a fer visites en el nostre nom quan hi ha hagut alguna urgència".
Alhora, els clients marroquins també tenen més confiança en Siemsgluss al saber que podien contactar amb l'Oficina d'ACCIÓ a Casablanca per a qualsevol tema urgent que fos difícil de tractar des de Barcelona.
Un altre aspecte destacat és el lingüístic.
"Nosaltres en temes d'exportació ens desenvolupem més en anglès, però al Marroc segueix predominant molt el francès ", detalla Mercè Balasch.
"Va molt bé saber que tens una persona allà que pot parlar per tu amb els clients en la seva llengua".
Amb tot plegat, Siemsgluss ha consolidat la seva presència al nord d'Àfrica amb una facturació creixent que el 2016 ja fregava els dos milions d'euros.
La indústria veterinària tira del carro
Dins les diverses branques que treballa Siemsgluss, la més potent al Marroc és la de veterinària.
"Sovint es basa més en preu i facilitat de subministrament.
Nosaltres, al ser a prop i distribuir les mercaderies en tres dies amb camions que surten de Barcelona, tenim un gran avantatge", explica Balasch.
En el sector farmacèutic, en canvi, "quan un laboratori treballa un producte adquireix un compromís amb el seu subministrador en el moment que es registra", fet que dificulta més entrar-hi.
"El que hem fet és iniciar projectes nous amb matèries que els clients necessitaven i on els hem ofert un canal de subministrament ràpid i eficaç", diu Balasch.
"El nostre paper és que el client es pugui oblidar dels productes, que simplement sempre els tingui a punt".
A Irlanda, les principals oportunitats de negoci per a les empreses catalanes es concentren en sis sectors:
Equipament i tecnologia per al sector agrícola
L'augment de la competitivitat del sector agrícola és un camp d'interès general a Irlanda, que dóna peu a oportunitats per a l'empresa estrangera.
Al mateix temps, centres de referència al país com Tyndall, Telecommunications Software and Systems Group (TSSG) o Irish Marine Energy Research Cluster (IMERC) estan treballant en solucions agritech, per la qual cosa també són actors a explorar pel que fa a col·laboracions tecnològiques.
El sector d'aliments gurmet i orgànic guanya cada cop més protagonisme.
Compta actualment amb un valor aproximat de 400 milions i les definicions com "artesà", "tradicional", "natural", "granja", estan guanyant atractiu pel que fa als consumidors.
Alhora, el 2016 es va produir un salt del 23,7% en les vendes d'aliments orgànics.
Un altre mercat en expansió és el segment de productes sense gluten.
El mercat de la biotecnologia a Irlanda és dual.
Hi tenen seu moltes de les empreses més importants del sector life science i, al mateix temps, s'ha convertit en un lloc ideal per a la creació d'startups relacionades amb el sector.
Irlanda està perfectament situada per al futur creixement i és un dels millors llocs per iniciar un negoci biotecnològic.
Fabricació i distribució farmacèutica
Tot el sector de les ciències de la vida ha estat creixent amb força els últims anys a Irlanda, fins a tenir més de 60.000 persones dedicades a la fabricació i als serveis centrats en l'exportació cap a altres països europeus.
Irlanda té una llarga tradició d'operacions farmacèutiques d'excel·lència i concentra centres manufacturers i de distribució d'empreses multinacionals farmacèutiques.
La baixa fiscalitat del país, el clima favorable per a la investigació i la inversió empresarial són les principals raons d'aquest fenomen.
Inversions en construcció i obra pública
Irlanda s'ha refet amb força de la crisi econòmica que va significar el rescat europeu.
El govern ha anunciat un pla d'inversions de 42.000 milions d'euros per al període 2016-2021.
Tot això provoca una tendència a recuperar el temps perdut en el sector de la construcció i, en particular, a Dublín.
Els espais comercials i l'hoteleria es troben al capdavant d'aquestes inversions, si bé també amb pes del segment residencial en el cas de Dublín.
Materials per a la indústria de la construcció
Amb reserves mineres importants, Irlanda és el productor de zinc més gran d'Europa i el segon productor de plom.
És reconegut internacionalment com a regió minera per aquestes dues matèries.
A més de la mineria de metalls, Irlanda també és important en extracció de carbó i rica en minerals industrials, pissarra, fosfat, barita, etc. La gran demanda de materials per construir carreteres, edificis i altres infraestructures, propiciada per la recuperació econòmica del país, beneficia la ja pròspera indústria d'explotació de pedreres.
L'empresa catalana Gabarró, amb seu a Sabadell (Vallès Occidental), ha signat un acord amb la companyia de Panamà Ardeco per subministrar la fusta de nous hotels i ressorts que s'estan construint al país centre-americà.
En concret, Gabarró proveirà panells de fusta de melamina per fer el muntatge dels mobles dels nous equipaments turístics.
Per a introduir-se a Panamà, l'empresa ha comptat amb el suport d'ACCIÓ a través de l'Oficina Exterior de Comerç i Inversions a Panamà.
De fet, Gabarró és una de la cinquantena d'empreses catalanes que va participar a la missió comercial de Panamà i Cuba organitzada el novembre de l'any passat per ACCIÓ i el Port de Barcelona.
Fins ara l'empresa ja ha enviat 9 contenidors de fusta a Panamà per projectes derivats d'aquest acord, amb un volum d'uns 225 metres cúbics, mentre que preveu enviar-ne 13 més a curt termini, en aquest cas ja tallats i preparats per fer el muntatge.
Gabarró fa d'intermediari entre fabricants de fusta –per aquest projecte de la gamma gamela- i empreses finals, fent el tractament o modificacions necessàries al producte a les seves instal·lacions del Vallès Occidental.
Segons el responsable d'exportacions de Gabarró, Bernard Duliere, "vam fer una anàlisi del país, vam veure que hi havia una renda per càpita elevada i que nosaltres podíem aportar productes que no hi havia al mercat, amb més qualitat i millor servei".
"Tallem la fusta a Catalunya per ser més eficients en el transport i entreguem el producte llest per muntar, volem ser més àgils que altres empreses", explica Duliere.
En el futur, Gabarró té l'objectiu de diversificar els productes que exporta a Panamà i començar a vendre parquets i fustes d'exterior.
L'empresa va potenciar i reforçar l'any 2015 el departament d'exportacions, tot i que van començar a vendre a l'exterior l'any 2009 arran de la crisi.
Han elaborat un pla de creixement a 7 anys amb la previsió d'arribar a exportar un 20% de les vendes de l'empresa a mercats com França, Suïssa, Bèlgica, Itàlia i la regió del nord d'Àfrica, principalment.
Gabarró fa crear-se l'any 1850 com a fabricant de carros de fusta, i actualment compta amb 120 treballadors i cinc delegacions a l'Estat espanyol.
"Tallem la fusta a Catalunya per ser més eficients en el transport i entreguem el producte llest per muntar, volem ser més àgils que altres empreses", expliquen des de l'empresa
ACCIÓ ha organitzat aquesta iniciativa per impulsar la sortida a l'exterior d'una trentena d'empreses catalanes
Una delegació de 20 importadors d'una desena de països viatja aquesta setmana a Catalunya per reunir-se amb una trentena d'empreses catalanes del sector de les tecnologies agrícoles.
L'objectiu d'aquesta iniciativa, organitzada per ACCIÓ -l'agència per a la competitivitat de l'empresa depenent del Departament d'Empresa i Coneixement-, en col·laboració amb el Clúster de Medis de producció Agrícola de Catalunya (FEMAC) és impulsar les exportacions de les empreses catalanes d'aquest sector i posicionar-les a escala internacional.
En concret, els importadors estrangers que visiten Catalunya provenen de l'Índia, Kazakhstan, Kenya, el Marroc, Costa Rica, Panamà, Sèrbia, Sud-àfrica, Uzbekistan i Xile.
Són empreses que distribueixen als seus països productes de l'àmbit de les tecnologies agrícoles, com llavors, fertilitzants, fitosanitaris, maquinària agrícola o sistemes de reg.
La delegació es reunirà en primer lloc aquest dimecres amb un grup d'empreses a Barcelona, a la seu d'ACCIÓ, mentre que dijous i divendres es desplaçaran a Lleida -amb motiu de la celebració de la Fira de Sant Miquel- on visitaran les instal·lacions de les empreses lleidatanes.
En total es duran a terme més de 150 reunions entre els importadors estrangers i les empreses catalanes.
Cada importador ha escollit de manera individualitzada les trobades segons les seves necessitats.
És la segona vegada que es duu a terme aquesta iniciativa, augmentant el nombre d'empreses catalanes i d'importadors estrangers que hi participen.
Són empreses que distribueixen als seus països productes de l'àmbit de les tecnologies agrícoles, com llavors, fertilitzants, fitosanitaris, maquinària agrícola o sistemes de reg
ACCIÓ ha organitzat en el marc de la Fira de Sant Miquel les trobades amb 20 importadors provinents de l'Índia, Kazakhstan, Kenya, el Marroc, Costa Rica, Panamà, Sèrbia, Sud-àfrica, Uzbekistan i Xile
Una delegació de 20 importadors d'una desena de països ha mantingut aquest dijous més de 100 reunions de negoci amb empreses lleidatanes del sector de les tecnologies agrícoles.
En concret, les empreses estrangeres s'han desplaçat a la demarcació per mantenir aquestes trobades amb 20 empreses lleidatanes en el marc d'una iniciativa organitzada per ACCIÓ -l'agència per a la competitivitat de l'empresa depenent del Departament d'Empresa i Coneixement-, en col·laboració amb el Clúster de Medis de producció Agrícola de Catalunya (FEMAC).
Les trobades, que han tingut lloc durant la celebració de la Fira de Sant Miquel, han tingut l'objectiu d'impulsar les exportacions de les empreses catalanes d'aquest sector i posicionar-les a escala internacional.
De fet, els importadors estrangers que s'han desplaçat a Lleida provenen de l'Índia, Kazakhstan, Kenya, el Marroc, Costa Rica, Panamà, Sèrbia, Sud-àfrica, Uzbekistan i Xile.
Són empreses que distribueixen als seus països productes de l'àmbit de les tecnologies agrícoles, com llavors, fertilitzants, fitosanitaris, maquinària agrícola o sistemes de reg.
Cada importador ha escollit de manera individualitzada les trobades segons les seves necessitats.
El dimecres aquesta delegació es va reunir amb empreses a Barcelona i avui s'ha desplaçat fins a Lleida, on visitaran demà les instal·lacions de les empreses lleidatanes.
És la segona vegada que es duu a terme aquesta iniciativa, augmentant el nombre d'empreses catalanes i d'importadors estrangers que hi participen.
Les exportacions lleidatanes del sector agritech van registrar, en conjunt, prop de 213,5 milions d'euros al 2018, un creixement del 9,6% respecte l'exercici anterior.
En els últims 10 anys, les vendes d'aquest sector a l'exterior s'han multiplicat per més de tres.
Les trobades busquen impulsar les exportacions de les empreses catalanes d'aquest sector i posicionar-les a escala internacional