projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
-1 Les federacions esportives catalanes, als efectes de llur participació en l'activitat esportiva d'àmbit estatal, han de formar part de les federacions espanyoles en la representació que correspongui.
-2 Les normes i reglaments de les federacions esportives espanyoles i internacionals són aplicables a les federacions catalanes i, si correspon, als seus clubs i entitats afiliades en matèria disciplinària i competitiva quan actuïn en competicions oficials d'àmbit estatal o internacional.
-1 Les federacions esportives catalanes són entitats privades d'interès públic i social dedicades a la promoció, la gestió i la coordinació de la pràctica dels esports específics reconeguts dins l'àmbit de Catalunya, constituïdes bàsicament per associacions o clubs esportius, agrupacions esportives i altres entitats privades sense afany de lucre que entre llurs finalitats socials inclouen el foment i la pràctica de l'activitat física i esportiva i, si escau, integrades per esportistes, tècnics, jutges o àrbitres o altres representants de persones físiques.
-1 Les federacions esportives catalanes són entitats privades d'interès públic i social, constituïdes bàsicament per associacions, clubs o agrupacions esportius i, si escau, per esportistes o per altres representacions, dedicades a la promoció, la gestió i la coordinació de la pràctica dels esports específics reconeguts dins l'àmbit de Catalunya.
Els consells esportius, com a agrupacions esportives, són entitats privades d'interès públic i social, sense afany de lucre, que tenen per objecte el foment, l'organització i la promoció de l'activitat esportiva en edat escolar, els quals, si escau, als efectes d'executar o gestionar la política esportiva dels consells comarcals, poden establir els convenis de col·laboració corresponents.
Els consells esportius es creen d'acord amb els criteris de l'organització territorial de Catalunya i en funció de les característiques demogràfiques, esportives i geogràfiques del territori, i tenen personalitat jurídica i capacitat d'obrar per al compliment de llurs funcions.
Els consells esportius legalment constituïts i inscrits a Catalunya poden integrar-se en un ens representatiu de tots ells, la Unió de Consells Esportius de Catalunya.
La Unió de Consells Esportius de Catalunya ha de gaudir de capacitat jurídica plena per al desenvolupament dels seus objectius generals, encaminats a la recerca i la proposta d'accions comunes per a millorar i desenvolupar l'esport català.
Les unions esportives de clubs i associacions són agrupacions esportives dedicades a fomentar i coordinar la pràctica de les modalitats o les disciplines esportives que no es trobin assumides per cap federació esportiva catalana.
-1 Amb la denominació de consells esportius es poden crear agrupacions esportives formades per entitats dedicades bàsicament al foment i la promoció de l'activitat esportiva en edat escolar, en un àmbit territorial determinat.
Els consells esportius que adeqüin llur activitat als programes esportius aprovats o recomanats per l'administració esportiva de la Generalitat poden gaudir del suport d'aquesta.
-2 Els consells esportius tenen personalitat jurídica i capacitat d'obrar, per al compliment de llurs funcions.
-3 La constitució, la composició i el règim jurídic dels consells esportius ha d'estar en funció dels objectius perseguits, però, en qualsevol cas, s'han de regir pels principis de representació democràtica.
-4 Les normes de constitució i de funcionament dels consells esportius s'han d'establir per via de reglament, d'acord amb els criteris de l'organització territorial de Catalunya.
Les entitats i les associacions no esportives que estan legalment constituïdes i que entre llurs activitats inclouen el foment i la pràctica de l'activitat física i l'esport sense afany de lucre poden gaudir dels drets i els beneficis esportius que disposen les normes reglamentàries aplicables.
Les entitats o associacions privades que estan legalment constituïdes i que entre llurs activitats inclouen el foment i la pràctica de l'activitat física i esportiva, sense cap afany de lucre, poden gaudir dels drets i els beneficis esportius establerts per als clubs i les associacions inscrits al Registre d'Entitats Esportives de la Generalitat de Catalunya, sempre que hagin adscrit al dit registre la secció esportiva de l'entitat que correspongui, d'acord amb el que disposin les normes reglamentàries aplicables.
-1 Per a participar en competicions d'àmbit federatiu, els clubs o associacions esportius, les agrupacions esportives, les entitats no esportives sense afany de lucre i les seccions esportives d'entitats lucratives o d'empreses esportives s'han de federar a les federacions catalanes corresponents a les modalitats o les disciplines en les quals volen participar.
-2 En tots els casos, les federacions esportives catalanes han d'exigir als clubs o associacions o a les seccions esportives d'altres entitats i d'empreses de serveis esportius llur respectiva inscripció o adscripció al Registre d'Entitats Esportives de la Generalitat.
-4.Correspon a la Generalitat de donar a conèixer als organismes competents els clubs o associacions, entitats, empreses de serveis esportius que s'inscriguin al Registre d'Entitats Esportives de la Generalitat de Catalunya.
-5 Les societats anònimes esportives amb domicili a Catalunya es regulen per llurs disposicions específiques, sens perjudici de les normes d'aquesta Llei que els siguin aplicables.
Igualment, s'han d'inscriure en el Registre d'Entitats Esportives de la Generalitat.
-1 Per a participar en competicions d'àmbit federatiu, els clubs o associacions esportius o les seccions esportives d'altres entitats s'han d'inscriure o afiliar a les federacions catalanes corresponents a les modalitats esportives en les quals volen participar.
-2 En tots els casos, les federacions esportives catalanes han d'exigir als clubs o associacions afiliats llur inscripció o adscripció al Registre d'Entitats Esportives de la Generalitat de Catalunya.
-4 Correspon a la Generalitat de donar a conèixer als organismes competents els clubs o associacions que s'inscriguin al Registre d'Entitats Esportives de la Generalitat de Catalunya.
-4 Els clubs que, per llur pròpia naturalesa, s'organitzin mitjançant una estructura interna simplificada poden gaudir d'un règim jurídic especial, que s'ha de desplegar per reglament.
A aquest efecte, tan sols és exigible que en la constitució d'aquests clubs s'identifiquin els fundadors, el nom, el domicili i la finalitat del club, i també, el sotmetiment a la normativa esportiva que els sigui aplicable.
Es faculta el departament competent en matèria d'esports perquè determini, per mitjà d'una ordre, el procediment i les condicions per a acreditar la formació complementària i l'experiència professional que aquesta llei estableix per a poder exercir alguna de les professions regulades.
Es faculta el Govern perquè, a proposta del departament competent en matèria d'esport, especifiqui els requisits i el procediment de reconeixement de la formació complementària i de l'experiència a què fa referència aquesta llei.
Resoldre d'ofici la finalització, per sobreseïment, dels expedients sancionadors que estiguin en tramitació en el moment de l'entrada en vigor de la present disposició transitòria per fets que no serien constitutius d'infracció administrativa, d'acord amb el règim temporal de suspensió de vigència establert per l'apartat 1.
A partir de l'1 de gener de 2019 i fins al 30 de setembre 2019, resta en suspens la vigència dels apartats 1 i 3 de l'article 13 d'aquesta Llei pel que respecta als professionals de salvament i socorrisme aquàtic.
L'òrgan competent ha de resoldre d'ofici la finalització, per sobreseïment, dels expedients sancionadors que estiguin en tramitació en el moment de l'entrada en vigor de la present disposició transitòria per fets que no serien constitutius d'infracció administrativa, d'acord amb el règim temporal de suspensió de vigència establert per l'apartat 1.
m) Col·laborar activament a promoure el degut control mèdic dels esportistes per mitjà dels professionals de la sanitat.
n) Col·laborar activament amb tots els altres professionals que puguin ajudar els esportistes a millorar-ne el rendiment o la salut.
q) Exercir l'actuació professional protegint els esportistes, especialment els menors d'edat, de tota explotació abusiva.
No promoure el consum de productes esportius en l'elaboració dels quals se sàpiga, d'una manera contrastada, que intervé mà d'obra infantil.
t) Fer servir productes esportius.calçat, roba, material i equipaments. en el procés de fabricació dels quals no s'atempti contra el medi natural.
b) Certificat de crèdits, unitats formatives o unitats de competència.
d) Certificat de cursos de formació de les federacions i dels consells esportius, per al desenvolupament de la iniciació esportiva bàsica, reconegut per l'Escola Catalana de l'Esport.
e) Certificats que resultin dels preceptes continguts en l'ordenament jurídic vigent en cada moment.
S'aplica als arxius i als documents privats inclosos en algun dels supòsits de l'article 19 d'aquesta Llei, a més del règim que aquesta estableix, el que disposa el capítol 2 del títol II de la Llei d'arxius i documents.
S'aplica als arxius i documents privats inclosos en algun dels supòsits de l'article 19 de la Llei present, a més del règim que aquesta estableix, el que disposa el capítol III de la dita Llei d'arxius.
-1 Pertoca als ajuntaments la competència per a sancionar les infraccions a què es refereix l'article 71.2.b) i c), 71.3.c) i 71.4.b), quant als béns culturals d'interès local, excepte en els municipis de menys de cinc mil habitants, en què aquesta competència pertoca als consells comarcals.
-1 Pertoca als ajuntaments la competència per a sancionar la infracció a què es refereixen els apartats 2.b), 2.c), 3.b) i 5.c) de l'article 71, quant als béns culturals d'interès local, excepte en els municipis de menys de cinc mil habitants, en què aquesta competència pertoca als consells comarcals.
b) La manca de notificació a l'administració competent, en els termes fixats per l'article 22, de la transmissió onerosa de la propietat o de qualsevol dret real sobre béns culturals d'interès nacional, sobre béns catalogats o sobre els restants béns mobles integrants del patrimoni cultural català.
c) Les actuacions o intervencions sobre béns culturals d'interès nacional i sobre béns catalogats no aprovades pel Departament de Cultura.
Vist el Reial decret 1010/1981, de 27 de febrer, pel qual es traspassen funcions i serveis del Ministerio de Cultura a la Generalitat de Catalunya;
Ateses les facultats que em confereixen el Reglament de Règim Interior de la Generalitat de Catalunya, de 18 de març de 1978, i el Decret de 18 de setembre del mateix any, sobre organització i competències dels òrgans dels Departaments,
Article únic.- La inspecció dels jaciments arqueològics serà exercida pel cap del Servei d'Arqueologia.
El director general del Patrimoni Cultural podrà autoritzar-ne la delegació a altres funcionaris d'aquest Servei o dels Serveis Territorials que posseeixin la qualificació tècnica adequada.
Primera.- La present Ordre entrarà en vigor el mateix dia de la seva publicació al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
Segona.- Queden sense efecte a Catalunya totes les disposicions que contradiguin la present Ordre o s'hi oposin.
Barcelona, 23 de setembre de 1981
D'acord amb l'article 92 del Text refós de la Llei de finances públiques de Catalunya, aprovat pel Decret legislatiu 3/2002, de 24 de desembre,
Es modifiquen les bases que han de regir la concessió de subvencions per a la realització d'intervencions arqueològiques i paleontològiques, aprovades per l'Ordre CLT/154/2002, de 17 d'abril (DOGC núm. 3635, de 14.5.2002).
La base 7 passa a tenir la redacció següent:
"La concessió de les subvencions es fa per resolució del conseller de Cultura i es notifica a les persones interessades en el termini de sis mesos a comptar des de la finalització del termini de presentació de sol·licituds.
En la notificació ha de constar que la resolució exhaureix la via administrativa i que es pot interposar recurs contenciós administratiu davant el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya en el termini de dos mesos des de la notificació i, potestativament, recurs de reposició davant el conseller de Cultura en el termini d'un mes.
"En el cas de les corporacions locals, en la notificació ha de constar que la resolució exhaureix la via administrativa i que es pot interposar recurs contenciós administratiu davant el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya en el termini de dos mesos des de la notificació i, potestativament, requeriment previ davant el conseller de Cultura en el mateix termini.
"Transcorregut el termini de sis mesos sense que s'hagi dictat i notificat la resolució expressa, els/les sol·licitants poden entendre desestimades les seves sol·licituds per silenci administratiu, d'acord amb la Llei 23/2002, de 18 de novembre."
La base 9.c) passa a tenir la redacció següent:
"c) Presentar la justificació de les despeses realitzades en el termini de tres mesos des de l'acabament de la intervenció, i com a màxim fins al dia 30 de setembre de l'any corresponent a la convocatòria".
La base 9.d) passa a tenir la redacció següent:
"d) Presentar l'informe sobre el resultat de la intervenció, d'acord amb el previst en el Decret 78/2002, de 5 de març, del Reglament de protecció del patrimoni arqueològic i paleontològic, en el termini que s'hi preveu, i com a màxim fins al dia 30 de setembre de l'any corresponent a la convocatòria".
Atesa la Resolució del conseller de Cultura i Mitjans de Comunicació, de 21 de juliol de 2010 per la qual s'incoa expedient per a la reclassificació com a festa patrimonial d'interès nacional la Festa Major de Sant Feliu de Pallerols;
Atès que el Consell de la Cultura Popular i Tradicional el dia 22 de juliol de 2010 va emetre informe favorable sobre l'expedient de reclassificació amb especial esment al Ball dels Cavallets, els Gegants i la Mulassa, anomenat popularment Matadegolla.
—1 Reclassificar com a festa patrimonial d'interès nacional la Festa Major de Sant Feliu de Pallerols i definir-ne les característiques, que consten en annex.
La Festa Major i el Ball dels Cavallets, Gegants i Mulassa de Sant Feliu de Pallerols se celebra pels voltants de la diada de Pasqua Granada.
És una festa mòbil, que s'escau entre mitjan maig i mitjan juny, i dura cinc dies, s'allarga des del divendres anterior a la Pasqua Granada fins el dimarts següent.
Tot i seguir l'estructura general de les festes majors catalanes, amb un seguit d'actes culturals, religiosos, festius, lúdics, musicals, infantils, esportius, etc. la Festa Major de Sant Feliu de Pallerols presenta alguns trets diferenciadors, el més emblemàtic dels quals és el Ball dels Cavallets, els Gegants i la Mulassa, popularment anomenat Matadegolla.
Aquest ball, únic a Catalunya, representa el conjunt més complet d'entre tots els balls que, amb peces d'imatgeria, ha arribat fins els nostres dies.
Els orígens, la implementació i l'organització de la dansa és incert i desconegut, si bé se sostenen en diverses teories i llegendes populars i ho avalen el fet que les primeres referències apareixen a partir del segle XVIII en actes notarials, prohibicions eclesiàstiques i civils, llibres de compres...
Tanmateix, l'abundant documentació –escrita i gràfica– a finals del segle XIX, mostra la permanència i la seva aparició a la Festa Major, any rere any.
El Ball, amb la participació de vuit cavallets, una parella de gegants i una mulassa és l'acció més transcendent de tota la Festa, i ha esdevingut des de fa dècades, el símbol identitari de la població.
El Ball està format per quatre danses anomenades: Ball Pla, la Matadegolla, el Contrapàs i la Sardana Curta.
Durant la Festa Major, el Ball s'escenifica tres vegades.
La primera, és durant la cercavila que es realitza el dissabte a la tarda i transcorre pels carrers del nucli històric de la vila.
Durant el recorregut es realitzen deu ballades al ritme d'un violí solista.
Les altres dues ocasions en què es pot veure el Ball, és a les ballades de la tarda del diumenge i dilluns de Pasqua Granada i va acompanyat sempre de música de cobla.
Les músiques del Ball s'han anat traspassant de generació en generació, primer de manera oral i ara de forma escrita.
I. La sol·licitud de dictamen legal sobre el Projecte de decret tramitat pel Departament de Cultura que regula la declaració de festes d'interès nacional comprèn el judici d'aquesta Comissió sobre l'expedient de tramitació del Projecte i sobre el text del Decret que es vol sotmetre a l'aprovació del Govern de la Generalitat.
Sobre el primer punt referit als documents aplegats en l'expedient cal dir que responen a les previsions de l'article 63 i següents de la Llei 13/1989 d'organització procediment i règim jurídic de l'Administració de la Generalitat llevat de la manca del text de la conformitat del Consell de la Cultura Popular i Tradicional de 5 d'abril darrer a què es refereix la memòria justificativa de la proposta de Decret redactada pel Centre de Promoció de la Cultura Popular i Tradicional Catalana.
Potser es pot excusar aquesta mancança considerant que en aquest cas dita conformitat no és un tràmit preceptiu però malgrat tot hauria estat millor incloure-la a l'expedient.
Sobre el fons del Projecte o sigui el seu contingut no pot fer-s'hi cap objecció legal ja que desenvolupa el text de la Llei 2/1993 de 5 de març de foment i protecció de la cultura popular i tradicional sense contradir-lo ni sobrepassar-lo.
Si alguna consideració podria fer-se seria que el Projecte es queda curt perquè hauria pogut precisar amb més detall la finalitat de les subvencions que es poden concedir a la celebració de les festes els tràmits per autoritzar la modificació del text dels muntatges originals o del marc tradicional i altres com establia el Decret 413/1983 de 30 de setembre que regulà la matèria fins a la Llei 2/1993 ja citada que el va derogar.
Unes darreres observacions que tampoc no afecten la legalitat del Projecte serien la del títol "Festa d'interès nacional" que pot considerar-se poc concret i susceptible de confusió: se suggereix conservar el títol adoptat pel citat Decret 413/1983 de "Festa tradicional d'interès nacional"; i que el termini de vuit mesos per resoldre l'expedient de declaració de festa d'interès nacional sembla rar i podria ser substituït pel de sis mesos que estableix el Decret que regula la declaració d'associacions i fundacions d'interès cultural acceptada la necessitat d'ampliar el termini general i supletori de tres mesos.
El Projecte de decret que regula la declaració de les festes d'interès nacional s'ajusta a la legalitat vigent.
L'Ordre CLT/382/2006, de 12 de juliol, va establir els preus públics dels drets d'inscripció als cursos i tallers de la Festcat, Escola Catalana de Cultura Popular, organitzats pel Centre de Promoció de la Cultura Popular i Tradicional Catalana del Departament de Cultura de la Generalitat.
Actualment els cursos i tallers de la Festcat, Escola Catalana de Cultura Popular no són organitzats pel Departament de Cultura.
Una part d'aquestes activitats formatives resten ara incloses en un programa de campus de cultura popular més ampli, amb una major implantació territorial i gestionat directament per una gran diversitat d'entitats o institucions.
Per aquest motiu, escau derogar els preus públics esmentats.
A proposta del director general de Cultura Popular, Associacionisme i Acció Culturals, vist l'informe favorable de la Intervenció Delegada, i d'acord amb el que estableix l'article 1.3-2 del Text refós de la Llei de taxes i preus públics de la Generalitat de Catalunya, aprovat pel Decret legislatiu 3/2008, de 25 de juny,
Es deroga l'Ordre CLT/382/2006, de 12 de juliol, per la qual es fixen els preus públics dels drets d'inscripció als cursos i tallers de la Festcat, Escola Catalana de Cultura Popular.
29.1 Per tal de garantir la reparació de possibles danys o perjudicis en el medi natural per causa de la celebració d'una competició esportiva, els ajuntaments podran ordenar als promotors la constitució d'una fiança.
Els ajuntaments podran sol·licitar que el Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca fixi la fiança si la prova afecta més d'un terme municipal.
El president o presidenta del consell comarcal, o persona en qui delegui, que serà el president o presidenta de la comissió.
El o la cap de l'oficina comarcal del Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca.
Un màxim de sis alcaldes o alcaldesses de la comarca designats pel consell comarcal corresponent, havent fet la consulta prèvia a les entitats municipalistes.
Els directors/es o responsables d'espais inclosos al Pla d'espais d'interès natural, en el cas que a la comarca n'hi hagi, i fins a un màxim de dues persones representants.
Quatre persones representants de les organitzacions professionals agràries que tinguin la consideració de més representatives en l'àmbit territorial corresponent, designades en proporció als resultats a les eleccions a cambres agràries.
Una persona representant de les societats de caçadors i caçadores federats vinculats a la comarca.
Una persona representant del Centre de la Propietat Forestal.
Un funcionari o funcionària de la Direcció General d'Emergències i Seguretat Civil.
El cap o la cap de la Secció Territorial de Boscos i Gestió de la Biodiversitat.
El cap o la cap dels agents rurals de la comarca.
Un tècnic o tècnica forestal designat pel delegat o delegada territorial del Departament de Medi Ambient.
b) El catàleg i el calendari de proves motoritzades de competició.
El Decret 166/1998, de 8 de juliol, de regulació de l'accés motoritzat al medi natural, regula la composició i les funcions de les comissions consultives de l'accés motoritzat al medi natural.
Atès que la circulació motoritzada que es regula en el Decret esmentat pot arribar a incidir en terrenys que es dediquen a conreu o pasturatge, és procedent augmentar la representació de les organitzacions professionals agràries en les comissions consultives.
Igualment, cal adequar la composició de la Comissió a l'àmbit de competències que actualment corresponen al Departament de Medi Ambient en l'àmbit forestal i de protecció del medi natural.
A proposta del conseller de Medi Ambient i d'acord amb el Govern,
Es modifica l'article 13.1 del Decret 166/1998, de 8 de juliol, de regulació de l'accés motoritzat al medi natural, que queda redactat de la manera següent:
"En cada comarca es constituirà una comissió consultiva de l'accés motoritzat al medi natural, formada pels membres següents:
"El president o presidenta del consell comarcal, o persona en qui delegui, que serà el president o presidenta de la comissió.
"El o la cap de l'oficina comarcal del Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca.
"Un màxim de sis alcaldes o alcaldesses de la comarca designats pel consell comarcal corresponent, havent fet la consulta prèvia a les entitats municipalistes.
"Els directors/es o responsables d'espais inclosos al Pla d'espais d'interès natural, en el cas que a la comarca n'hi hagi, i fins a un màxim de dues persones representants.
"Quatre persones representants de les organitzacions professionals agràries que tinguin la consideració de més representatives en l'àmbit territorial corresponent, designades en proporció als resultats a les eleccions a cambres agràries.
"Una persona representant de les societats de caçadors i caçadores federats vinculats a la comarca.
"Una persona representant del Centre de la Propietat Forestal.
"Un funcionari o funcionària de la Direcció General d'Emergències i Seguretat Civil.
"El cap o la cap de la Secció Territorial de Boscos i Gestió de la Biodiversitat.
"El cap o la cap dels agents rurals de la comarca.
"Un tècnic o tècnica forestal designat pel delegat o delegada territorial del Departament de Medi Ambient."
b) La circulació de motocicletes i vehicles assimilats és prohibida amb caràcter general per les pistes i els camins d'amplada inferior a 2 m.
c) La circulació d'automòbils i vehicles assimilats és prohibida amb caràcter general pels vials d'amplada inferior a 3 metres, excepte en les pistes de desembosc, en les quals és autoritzada per a la realització de treballs forestals.