projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Els Sistemes d'Alerta Sísmica Precoç (SASP) són una de las eines més eficaces i innovadores desenvolupades en la darrera dècada i les que han creat més expectació entre les institucions mundials involucrades en l'estudi i gestió del risc sísmic.
L'objectiu d'un SASP és prevenir i minimitzar els danys dels terratrèmols.
Els aspectes més rellevants del projecte ALERTES-RIM són: la inclusió de tota la regió Iberomagrebí en el SASP, la utilització de diversos paràmetres corregits per l'efecte de lloc per a l'obtenció de lleis empíriques de la magnitud, la determinació d'una equació de predicció del moviment del sòl per a tota la regió, la generació de sismogrames teòrics per a suplir la carència de registres digitals de grans terratrèmols, el desenvolupament conjunt d'un SASP regional i in-situ per a la zona, l'optimització dels temps de reacció i l'avaluació de la incorporació de dades GPS en el SASP.
Projecte cofinançat pel Ministeri d'Economia i competitivitat CGL2013-45724-C3-2-R.
A data 01/08/2014 es va informar de la concessió del projecte i que la data d'inici era el 01/01/2014.
A efectes reals el projecte s'ha iniciat a finals de 2014.
La finalitat del projecte ALERTES-RIM és desenvolupar un SASP (Sistema d'Alerta Sísmica Precoç) per a la regió Iberomagrebí, que inclou els terratrèmols que afecten a Portugal, Espanya, Marroc i Argèlia, i rendibilitzar els resultats obtinguts en un projecte previ (ALERT-ES) en el que hi van participar les mateixes institucions.
Desenvolupament d'un Sistema d'Alerta Sísmica Precoç per a la regió Iberomagrebí.
La integració en un mateix sistema d'alerta sísmica precoç de les dades de diferents països, per a la millora de la gestió del risc sísmic.
Microzonació sísmica de la ciutat de Huelva en termes de la freqüència fonamental de vibració del terreny.
Desenvolupament d'eines i metodologies per a fusionar i transformar dades captades pels sensors d'observació de la terra en informació per al control i gestió de l'evolució del territori i el medi ambient a partir de les dades de sensors embarcats en satèl·lits i/o embarcats en avió, com és el cas de les dades de l'altímetre làser o dels sensors hiperespectrals.
El programa GMES (Global Monitoring for Environment and Security) de la Unió Europea es basa en aquest tipus de dades.
Definició de noves aplicacions de l'explotació de dades dels sensors d'observació de la Terra.
Projectes de demostració de noves aplicacions amb sensors d'observació de la Terra per al desenvolupament de nous productes i serveis orientats a la planificació territorial i a la gestió del medi ambient i les infraestructures: mapes de temperatura i emissivitat; viabilitat dels sensors hiperespectrals CASI i TASI per a l'optimització de recursos en el sector agrari amb la determinació de bio-indicadors per a una millor gestió del reg i la fertilització dels conreus, detecció d'activitat en abocadors (Hot-Spot), d'eficiència energètica, de materials, de contaminació lluminosa i identificació de biotips marins; classificació de la vigorositat de la vegetació urbana amb informació NDVI i control de la regeneració forestal combinant NDVI i dades LIDAR; aplicabilitat del sensor LIDAR per al control d'ocupació d'abocadors, el control d'àrees extractives per al seguiment de restauracions de pedreres, monitoratge de costes, control de l'estoc de carboni; aplicació del TASI en geologia per a la cartografia de sòls i geològica o la identificació d'activitats o possibilitats extractives i sòls contaminats.
Mètodes de transformació dels valors obtinguts amb els diferents sensors aerotransportats o de satèl·lits a valors útils pels estudis especialitzats de planificació territorial i medi ambient en general.
Validació de la precisió en l'obtenció del gruix del mantell nival, determinació de recursos d'aigua; inventaris forestals, detecció automàtica de classes de conreus llenyosos, monitoratge de conreus, monitoratge d'àrees extractives o abocadors, entre altres.
Període: gener 2014- desembre 2014
Sobrevolant la xarxa de subministrament elèctric es verifica el bon estat de la línia aèria mitjançant avançades tècniques d'inspecció com ara la termografia o les imatges d'alta resolució.
Aquestes tècniques permeten obtenir informació de forma mes eficaç, analitzant entorns de difícil accés, escurçant el temps de procés i evitant situacions de risc del personal.
Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya utilitzarà per primera vegada vehicles aeris no tripulats (coneguts amb el seu nom en anglès drones ) en les tasques de revisió de les seves instal·lacions.
Concretament, s'ha efectuat en la revisió de les línies de mitjana tensió (25 kV) que uneixen les subestacions elèctriques de les estacions de Les Fonts i Sant Quirze amb les receptores de l'empresa subministradora.
Sobrevolant la zona s'ha revisat que el cable estigui en bon estat, mitjançant avançades tècniques d'inspecció, com ara la termografia o les imatges d'alta definició.
Aquest mecanisme permet obtenir informació de forma més eficaç, analitzant entorns de difícil accés, escurçant el temps de procés i evitant les situacions de risc de personal.
El resultat de la inspecció gràfica, control i captura d'informació permeten obtenir també dades de treball per a FGC en els formats més avançats gràficament en 3D.
Es pretén repetir l'experiència amb periodicitat anual, així com aplicar aquesta tecnologia en altres àmbits, com ara el control i manteniment de vies, catenària, senyalització i, fins i tot, entorns naturals propers a les estacions de muntanya del Grup FGC.
Per a FGC, l'ús d'aquests vehicles aeris no tripulats representa una mostra més de l'aplicació del concepte smart en la gestió d'FGC com a estratègia transversal i factor de dinamització, i un valor afegit al servei que ofereix als seus clients.
El concepte smart train agrupa el conjunt d'iniciatives i solucions posades al servei de les persones usuàries per aconseguir una gestió ferroviària intel·ligent aplicant la tecnologia i la innovació.
Període: gener 2014- desembre 2014
Desenvolupament de tecnologies d'emissió acústica per detectar i diagnosticar els estats incipients d'esquerdes i fissures en elements crítics de la infraestructura ferroviària, com són els canvis d'agulla.
FGC ha entrat dins el programa RETOS impulsant el projecte PREDIVIA, que permetrà la detecció i el diagnòstic en estats incipients d'esquerdes en els elements crítics de la infraestructura ferroviària, amb la qual cosa serà possible predir la fractura d'algun component un cop es detecti la presència d'una esquerda.
La supervisió contínua de la infraestructura es durà a terme a través de l'anàlisi de senyals d'ultrasons, amb el que facilitarà un augment substancial de la seguretat, així com una reducció dels costos d'operació i manteniment.
L'objectiu del projecte és maximitzar la disponibilitat de la infraestructura, augmentant la seva vida útil efectiva i, alhora, minimitzar l'impacte de les operacions de reparació.
Es duran a terme assajos controlats a fi de determinar els patrons acústics, associats a la presència de fissures a l'interior d'elements de la infraestructura.
Es treballarà en l'aplicació de models basats en mecànica de la fractura que permetran descriure l'evolució i el creixement de les esquerdes.
Amb aquesta informació i les mesures reals en camp, es dissenyarà l'equip sensor i es programaran les funcions de detecció i identificació de fallada i comunicació amb l'usuari (servei de manteniment), per a la localització de l'avaria i la substitució de l'element de la infraestructura abans que es produeixi el seu trencament.
El projecte disposa del suport del programa RETOS i té una subvenció del Ministeri d'Economia i Competitivitat.
És una iniciativa d'aquest Ministeri i té com a objectiu impulsar la recerca, el desenvolupament i la innovació orientada als reptes de la societat, en el marc del Pla estatal d'investigació científica, tècnica i d'innovació 2013-2016.
Període: gener de 2014 - desembre de 2017
El sistema de radiocomunicacions tren-terra-tren garanteix la cobertura en tot el recorregut dels trens per fer possible l'establiment de les comunicacions entre els equips de terra / centre de control, i l'equipament embarcat al llarg de tota la línia Llobregat–Anoia.
L'arquitectura del sistema està basada en l'estàndard TETRA i consta d'un sistema de control i commutació (SCN) amb una sèrie d'estacions base distribuïdes per la línia que es complementen amb ampliadors de cobertura òptics per assegurar la cobertura desitjada.
Addicionalment, s'inclouen sistemes de gestió per als terminals del centre de control i les seves interfícies en el lloc de l'operador.
El sistema emprat té moltes referencies d'ús en altres xarxes, s'ha adaptat a les exigències especifiques d'FGC pel que fa a la interfície per al maquinista.
La tecnologia de xarxa és d'elevada fiabilitat i robustesa contrastada amb múltiples xarxes actualment operatives a tot el món, particularment a Espanya i Catalunya.
Continuant amb les accions engegades l'any 2012 i continuades el 2013, es realitza la millora de la cobertura radioelèctrica del sistema tren-terra en el tram de la línia Llobregat-Anoia.
Els equips instal·lats disposen d'enllaç per a la fibra òptica i en l'espectre freqüencial tenen la propietat de ser canalitzats, la qual cosa suposa un increment de prestacions del sistema i, per tant, millora el seu rendiment.
Com estava previst, al llarg d'aquest exercici s'ha fet la migració dels trens, cosa que conclourà amb el desmantellament del sistema antic.
Durant l'any 2017 s'han instal·lat 5 ampliadors de cobertura en els ramals industrials de Súria, Sallent i el port, i s'ha configurat l'estació base de Sant Jeroni (Montserrat)
Direcció de projecte: Universitat Politècnica de Torí (Itàlia)
Període: desembre de 2013 – agost 2014
L'objectiu d'aquest projecte és proporcionar a l'empresa IVECO-CNH, empresa italiana que s'encarrega de recanvi de peces agrícoles, l'anàlisi climatològic i la predicció estacional climatològica trimestral per optimitzar la gestió d'inventari de peces de recanvi.
Màquines agrícoles treballant en un camp durant l'época de la sega
La demanda de peces de recanvi per a màquines i vehicles agrícoles és molt dependent de la climatologia, i és important poder determinar l'inici de les temporades climatològiques per tal de fer una gestió òptima de l'inventari.
Normalment, a l'hemisferi nord s'observa una etapa de creixement de demanda de peces durant el període que va de l'abril fins al juny, de manera que pels volts del mes d'agost s'aconsegueix el pic de demanda.
Una vegada assolit aquest pic, la demanda disminueix durant el setembre i octubre per arribar a la situació del mínim de demanda durant l'hivern.
En els últims anys, el departament de Gestió d'inventari de l'empresa IVECO-CNH ha notat que el pic característic d'agost ha sofert variacions en els últims anys, de manera que el màxim que abans se situava més cap a principis i mitjans d'agost ara es mou cap a finals d'agost i principis de setembre.
Aquestes diferències caldria buscar-les en els canvis en la climatologia que han provocat endarreriments en l'execució de les feines del camp.
Per tal d'explicar aquesta tendència, s'han utilitzat anàlisis i prediccions climàtiques, tenint en compte les peculiaritats de les previsions climatològiques i s'ha calculat una tendència trimestral de la possible evolució meteorològica.
Aquesta tendència es calcula en termes de probabilitat d'ocurrència tenint en compte la variació respecte dels valors mitjans dels principals paràmetres meteorològics mensuals (precipitació i temperatura de l'aire).
En aquest projecte, l'SMC ha desenvolupat una eina pròpia combinant les prediccions estacionals i la tendència estadística per generar una predicció mensual i trimestral en tres països europeus (França, Alemanya i Anglaterra).
Exemple de sortida de les prediccions per al trimestre abril-maig-juny de 2014
Es va decidir dividir el projecte en 4 fases segons la petició específica d'IVECO-CNH per generar l'anàlisi i la predicció climatològica per a tres països europeus:
Impulsar accions que afavoreixin la vinculació de les grans empreses a un territori, degudament gestionat, aprofitant i potenciant les sinèrgies existents i generant un valor afegit a les seves àrees d'influència.
En aquest estudi hem pogut constatar entre els agents implicats en el territori, la necessitat creixent de generar serveis mancomunats.
Treballar per tal que el territori català disposi d'uns polígons industrials que siguin adequats per a l'activitat de les empreses, amb espais de treball dignes, que atenuïn l'impacte ambiental i amb capacitat per aportar valor afegit i una major productivitat basada en la Innovació i el Coneixement.
Per tal de millorar l'estat actual dels sectors d'activitat econòmica i la competitivitat del territori català, s'ha realitzat un estudi per tal d'analitzar l'entorn en general: Econòmic (el que ha comportat els canvis en l'economia mundial, l'evolució de la indústria catalana, el creixement previst i la deslocalització de les empreses en el territori), l'entorn tecnològic (la localització de la tecnologia), i l'entorn sociodemogràfic (la població, ocupació i educació).
També s'ha analitzat el mercat, les seves característiques i tendències, la situació actual del mercat i l'estratègia en la segmentació.
Per finalitzar, s'ha realitzat un rigorós estudi de la competència, les iniciatives territorials i els serveis que ofereixen.
Amb aquest estudi és pretén dur a terme accions que garanteixin uns entorns d'activitat econòmica competitius, renovats i adaptats als nous temps.
S'ha constatat amb l'estudi una manca de lideratge i gestió en el territori que faciliti la generació d'entorns competitius per a les empreses mitjançant la implantació de serveis de valor afegit avançats.
Manca de lideratge i coordinació per a la implantació de serveis mancomunats específics i beneficiosos per a les empreses en àmbits com:
Per tal de fer possible la gestió al territori cal lideratge, però alhora cal:
Per facilitar aquesta tasca, caldria igualment poder disposar d'un únic mapa industrial i d'activitat econòmica, amb totes les àrees d'activitat econòmica i la informació necessària per tal de poder abordar la millora del teixit industrial de Catalunya.
L'estudi es basa en l'anàlisi de diferents models de gestió de sectors d'activitat econòmica tant a nivell regional i nacional com europeus.
El projecte impulsa accions i implantacions innovadores per garantir en el territori, entorns d'activitat econòmica competitius i adaptats als nous temps.
Per fer possible aquesta acció es necessari:
Conèixer com s'organitzen diferents comunitats autònomes en la gestió dels parcs d'habitatges públics, per tal de poder proposar millores i realitzar una gestió eficient del parc d'habitatges.
Estudiar com les comunitats autònomes esmentades anteriorment gestionen els parcs d'habitatges públic, quins organismes gestionen els habitatges en cada una d'elles, els organismes que promouen el sòl residencial i els organismes que construeixen els habitatges, així com la forma de gestionar-los.
L'INCASÒL és una empresa pública que depèn del departament de Territori i Sostenibilitat de la Generalitat de Catalunya, i una part dels seus eixos d'activitats és el desenvolupament de sòl i sostre residencial.
Per tal de disposar de les diferents estructures organitzatives del parc d'habitatge públic en altres indrets s'ha fet l'estudi sobre els diferents models de gestió dels parcs d'habitatges públics en les Comunitats autònomes següents: País Basc, Comunitat Foral de Navarra, Comunitat Valenciana, Andalusia, Castella i Lleó, Cantàbria, Principat d'Astúries, Castella la Manxa, Aragó, Galícia, Extremadura i Comunitat de Madrid.
En aquest projecte hi participen 14 socis de 5 països, amb 6 regions d'estudi de 4 països, entre elles Catalunya, on hi participem juntament amb IREC.
Durant el mes d'abril del 2013, l'Institut Català del Sòl té l'oportunitat de participar en el projecte Europeu SmartReFlex, dins el marc del programa IEE -Intelligent Energy_Europe-, que té per objectiu incrementar la difusió i la utilització de les xarxes intel·ligents i flexibles de fred i calor utilitzant fonts energètiques 100% renovables (DHC).
El projecte SmartReFlex es desenvoluparà al llarg de 3 anys (36 mesos), i el rol de l'INCASÒL és el de vetllar per la implantació de les mesures proposades a nivell regional, el que implicarà la organització de 4 seminaris i reunions de treball amb els socis del projecte.
També forma part d'aquest rol la creació i coordinació del grup de treball regional que s'ha de constituir per a la bona consecució d'aquest projecte.
L'objectiu del projecte SmartReFlex és incrementar la difusió de les xarxes i els sistemes intel·ligents i flexibles de fred i calor District heating and cooling (DHC), mitjançant la utilització en gran part d'energies renovables, per les ciutats europees.
La finalitat del projecte és posar en marxa les mesures legislatives i organitzatives que promocionin i/o facilitin la utilització d'energies renovables per a les xarxes de calor i fred.
També es donarà suport als principals actors que intervenen en el disseny, planejament, gestió i ús de les xarxes de districte.
Direcció de projecte: Direcció General de Territori i Mobilitat
Període: maig de 2013 – maig del 2014
Breu descripció del procediment:
Les persones usuàries de vehicles taxables (MMA igual o superior a 12 t) hauran de registrar els seus vehicles abans de transitar per la C-25.
Es preveuen dues opcions: directament en una gestora de transaccions (GT) o mitjançant un contracte d'abonament amb una societat habilitada de telepeatge (SHT).
Si un vehicle no registrat utilitzés la infraestructura, s'aplicaria el valor màxim per determinar la quantia de la taxa.
Al llarg de la C-25 hi hauria diferents punts de control (PdC) que estarien dotats com a mínim de:
L'entitat operadora dels punt de control (OPC) s'encarregaria d'ordenar la informació capturada, agrupant els registres d'un mateix viatge per a cada vehicle taxable i enviar-la a la GT amb la periodicitat establerta.
Com a resultat del procés d'ordenació s'obtindrien: transaccions corresponents a registres del pas per a PdC de vehicles taxables identificats; i transaccions en pèrdua tècnica, registres del pas per punt de control de vehicles taxables que no han estat identificats.
La GT comprovaria les dades del vehicle al registre de vehicles taxables (RVT) i assignaria una taxa al viatge en funció de les característiques del vehicle i la distància recorreguda.
Agruparia els viatges efectuats per tots els vehicles taxables assignats a un mateix subjecte passiu i, amb la periodicitat establerta, prepararia la remesa corresponent que seria emesa per la Generalitat de Catalunya i comprovaria si el pagament s'efectua correctament.
D'altra banda, la GT elaboraria una llista negra de vehicles taxables no registrats que haguessin efectuat algun recorregut per la C-25, i que no hagin regularitzat la seva situació transcorregut el període establert.
La GT enviaria, amb la periodicitat establerta, aquesta llista a l'Administració que, si escau, instaria l'inici d'un procés sancionador i l'adopció de les mesures cautelars que escaiguin.
El conjunt del sistema de determinació i cobrament de la taxa inclouria un subsistema de supervisió i monitorització en continu, que permetria detectar immediatament desviacions en el funcionament del sistema.
Direcció de projecte: Direcció General de Territori i Mobilitat
Període: setembre 2012 – febrer 2013
Definició i valoració dels costos i beneficis que genera al conjunt de la societat un determinat projecte de mobilitat, sobre la base d'identificar i valorar els costos unitaris associats a l'execució, el manteniment i la gestió d'una infraestructura de transport i establir un sistema de valoració adequat per a cadascun dels costos a analitzar:
En primer lloc, s'han analitzat els estudis existents sobre la quantificació de costos del transport de passatgers i de mercaderies, així com els diferents mètodes de càlcul que s'utilitzen en els principals països del nostre entorn, els comptes d'explotació dels principals operadors de transport públic i els costos de referència de les inversions en infraestructura.
En segon lloc, s'han avaluat la revisió i la definició de la metodologia de referència de valoració dels costos interns i externs del transport a Catalunya per als diferents modes de transport: vehicle privat, motocicleta, bicicleta pública i privada, autobús urbà i interurbà, taxi, transport per ferrocarril per als diferents operadors, i transport de mercaderies per carretera i per ferrocarril, així com els àmbits territorials.
Això permet establir uns costos unitaris interns i externs per modes per a les variables viatgers, viatgers-km, vehicles-km, tones i tones-km, que possibilitaran caracteritzar l'estructura de costos dels diferents modes de transport terrestre i àmbits territorials a l'any 2010.
Aquests indicadors han de permetre elaborar la metodologia d'anàlisis cost-benefici de les infraestructures que la DGTM s'ha fixat com a prioritat per avaluar les actuacions de mobilitat competència del departament de Territori i Sostenibilitat (DTES) i identificar i prioritzar aquelles que aportin un major valor afegit al conjunt del territori.
Es porta a terme per la Facultat de Física de la Universitat de Barcelona, que impulsa el desenvolupament de diferents eines de modelització de la dispersió atmosfèrica de contaminats que, adaptades al territori de Catalunya, permeten tant complementar la informació sobre qualitat de l'aire que proporcionen les estacions de la Xarxa de Vigilància i Previsió de la Contaminació Atmosfèrica de Catalunya, com realitzar el pronòstic de la qualitat de l'aire.
Aquest darrer punt és important tant en la vigilància i informació dels nivells d'ozó troposfèric, com en l'elaboració d'una previsió dels nivells de qualitat de l'aire de manera operativa.
Utilitzar aquestes eines, adaptades a Catalunya, per obtenir una millor informació sobre el diagnòstic i el pronòstic de la qualitat de l'aire.
Permet optimitzar la informació discreta que proporcionen els punts de mesurament de la xarxa, obtenint l'avaluació de punts del territori on no hi ha mesures, i millorar la informació sobre la previsió per tal de fer més efectives les mesures de prevenció i de reducció de les emissions.
Millorar la informació territorial disponible sobre els nivells de qualitat de l'aire amb una resolució espaial elevada (1 x 1 km), així com disposar d'una informació més precisa del pronòstic dels nivells de contaminació.
Aquest fet suposa, entre d'altres, anticipar els episodis ambientals de contaminació i permetre que la població sensible pugui prendre mesures de prevenció, així com disposar de la implementació d'una eina per a l'elaboració de plans d'actuació per a la millora de la qualitat de l'aire.
Integrar les eines de modelització, adaptades a les característiques del territori de Catalunya, tenint en compte l'inventari concret d'emissions, la meteorologia i la orografia.
Aquests mapes han de constituir eines de suport per a la diagnosi de la qualitat de l'aire tal i com marca la legislació Europea.
Concretament, la novetat aquest 2015 ha estat l'elaboració de mapes anuals de la qualitat de l'aire per a Catalunya a partir de les sortides del sistema ARAMIS i les dades observacionals de les estacions de mesura de la XVPCA.
A més, s'ha realitzat l'adaptació de la sortida del model en format compatible amb el software DeltaTool de validació de models i amb una nova escala de colors definida pels tècnics de la secció d'immissions del Departament de Territori i Sostenibilitat.