projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
L'Oficina de Drets Civils i Polítics recull la teva comunicació.
T'atendrem i en rebràs una resposta en què valorarem els fets que exposes.
Tant si t'han vulnerat un dret civil o polític, com si vols fer-nos alguna consulta en relació amb una possible vulneració d'algun d'aquests drets, fes-nos-ho saber mitjançant aquest formulari.
Si heu fet altres gestions prèvies en relació amb els mateixos fets, enumereu-les
Si considereu oportú complementar aquesta comunicació amb algun document o imatge, ens els podeu fer arribar com a fitxers annexos al formulari.
Cap dels fitxers no pot ser més gran de 2 MB.
* Consento que l'Oficina de Drets Civils i Polítics del Departament de la Vicepresidència i d'Economia i Hisenda tracti les meves dades amb la finalitat de recollir els dubtes o les queixes que, com a ciutadà o ciutadana, presento en relació amb possibles vulneracions de drets civils i polítics.
El Govern de la Generalitat de Catalunya està compromès a protegir els drets civils i polítics, individuals i col·lectius, dels ciutadans i les ciutadanes de Catalunya.
La posada en marxa de l' Oficina de Drets Civils i Polítics ha de permetre:
Objectius i actuacions de l'Oficina
Te'n destaquem alguns i fem balanç de les possibles vulneracions detectades el 2018
Premis per a empreses de producció audiovisual independents, incloses les agrupacions d'interès econòmic (AIE)
Coneix les dades de la repressió de l'1 d'octubre
Casos documentats i contrastats en què la mateixa societat civil vulnera drets bàsics
Compromesos amb la defensa dels drets civils i polítics
Notícies i entrevistes relacionades amb els drets civils i polítics a Catalunya
Correspon a la Generalitat de Catalunya, d'acord amb l'article 218.5 de l'Estatut d'autonomia, l'exercici de la tutela financera sobre els governs locals, respectant l'autonomia que els reconeix la Constitució.
En virtut d'aquesta competència, correspon al Departament de la Vicepresidència i d'Economia i Hisenda, principalment:
L'Ordre ECF/138/2007, de 27 d'abril, sobre procediments en matèria de tutela financera dels ens locals, regula el format i el contingut de la documentació que cal trametre en cadascun dels supòsits i preveu la tramitació per mitjà telemàtic a l'extranet de les administracions catalanes ( www.eacat.cat ).
de 27 d'abril, sobre procediments en matèria de tutela financera dels ens locals.
L'Oficina vehicularà les queixes i denúncies i posarà a disposició de la ciutadania instruments d'assessorament.
La nova entitat iniciarà una campanya de promoció i divulgació dels continguts del Pacte Internacional de Drets Civils i Polítics, que forma part de l'ordenament jurídic
El vicepresident del Govern i conseller d'Economia i Hisenda, Pere Aragonès, ha remarcat aquesta tarda al Parlament que la recent creada Oficina de Drets Civils i Polítics (ODCP) "vol garantir els drets de tothom, encara que no s'estigui d'acord amb el seu contingut.
És això el que dóna valor a la llibertat d'expressió".
Aragonès ha volgut deixar clar que "aquesta Oficina no s'ha creat per defensar els drets d'una determinada ideologia, sinó per protegir els drets de tothom, i per fer valer aquella màxima que la llibertat d'expressió quan té més valor és quan s'expressa allò que no es vol sentir, de forma cívica i pacífica".
El vicepresident, que ha comparegut davant la Comissió d'Economia i Hisenda acompanyat del director de l'ODCP, Adam Majó, ha indicat que l'organisme definirà i coordinarà, les polítiques relacionades amb els drets civils i polítics per establir els plans d'actuació, posarà a disposició de la ciutadania instruments d'assessorament i planificarà i farà el seguiment de l'execució de les mesures endegades.
La tasca de l'ODCP es concretarà en quatre funcions: en primer lloc, l'acompanyament de la ciutadania en la possible vulneració dels drets civils i polítcs; en segon lloc, l'establiment de relacions amb entitats públics o privats que treballen en el sector, i l'assessorament al propi Govern de la Generalitat; en tercer lloc, la divulgació i promoció de campanyes i debats; i finalment, el seguiment de la situació dels drets polítics a Catalunya amb l'emissió d'informes, sempre en el marc de les competències de la Generalitat.
D'altra banda, posarà en marxa en breu una campanya de promoció i divulgació dels continguts del Pacte Internacional de Drets Civils i Polítics.
Aragonès ha destacat que aquest Pacte "forma part del nostre ordenament jurídic, signat per l'estat espanyol el 1977, previ a l'elaboració de la Constitució espanyola i per tant, integrat en el que diu la pròpia Constitució".
L'ODCP "treballarà conjuntament amb la Sindicatura de Greuges", ha destacat el vicepresident, i amb altres unitats de Govern que tenen relació amb els drets civils i polítics, com els Departaments d'Interior, Justícia i Exteriors, per facilitar al màxim la garantia d'aquests drets, d'acord amb les polítiques públiques de l'administració catalana.
En aquest sentit, Aragonès ha fet servir un símil, i ha comparat l'Oficina amb un "servidor que ha de vehicular les estratègies del Govern davant les possibles vulneracions dels drets".
El Govern va aprovar el passat 1 d'octubre el nomenament d'Adam Majó com el primer director de l'ODCP.
Aquest organisme, creat el juny passat ( Decret 28/2018, de 7 de juny, de reestructuració del Departament de la Vicepresidència i d'Economia i Hisenda ), compta amb el rang orgànic de secretaria general, dins el departament de la Vicepresidència i d'Economia i Hisenda.
L'Oficina de Drets Civils i Polítics (ODCP) i una vintena de col·lectius, entitats, associacions i persones han elaborat el Manifest del 20 de desembre, contra les vulneracions de drets del Referèndum de l'1 d'octubre de 2017, que s'ha presentat avui a la sala de cotxeres del Palau Robert.
El director de l'ODCP, Adam Majó, ha destacat que " l'objectiu d'aquesta jornada ha estat, en primer lloc, ajudar a millorar la col·laboració i el coneixement mutu d'aquestes entitats i col·lectius que treballen per donar resposta a la repressió i, en segon lloc, visualitzar que tot i havent-hi moltes situacions personals, tots els afectats formen part d'una mateixa causa ".
L'Oficina ha reunit les entitats i col·lectius afectats per la repressió soferta entorn l'1 d'octubre del 2017, amb la intenció de crear un espai de trobada per unir esforços i restablir els drets vulnerats.
La declaració consensuada pretén donar una visió de causa comuna en resposta a la repressió lligada als fets del dia del referèndum.
En set punts, el Manifest exposa l'ofensiva antidemocràtica rebuda i remarca que la gran majoria de denúncies encara no s'han jutjat.
En aquest sentit, el text encoratja a les persones denunciants de la violència policial a nom retirar les denúncies i a anar fins el final del procés judicial.
El text fa una crida a tota la ciutadania a donar suport a les persones afectades i agraeix la solidaritat rebuda, especialment la de dotzenes de juristes d'arreu del territori que, de forma desinteressada s'han posat a disposició dels denunciants.
Finalment, el Manifest demana a totes les institucions públiques que es comprometin en la defensa dels principis reconeguts en el Pacte Internacional dels drets Civils i Polítics de les Nacions Unides, que el regne d'Espanya va subscriure el 1977.
Aquest Pacte Internacional reconeix els drets a la llibertat d'expressió, d'associació, de reunió, de manifestació, a la participació política i a un judici just.
Una iniciativa de l'Oficina de Drets Civils i Polítics
La proclamació del Manifest s'ha produït per iniciativa del l'Oficina de Drets Civils i Polítics (ODCP).
Creada el setembre passat amb la intenció de coordinar les polítiques relacionades amb els drets civils i polítics del Govern de la Generalitat, l'ODCP estableix els plans d'actuació, conjuntament amb els departaments implicats en aquests tipus de polítiques, i amb total col·laboració amb la Sindicatura de Greuges.
La creació de l'Oficina s'ha cregut convenient després de la detecció de possibles casos de vulneracions de drets civils i polítics, i tenint en compte que, en ocasions, l'administració de justícia no és prou àgil.
D'aquesta forma, l'ODCP pretén elevar el nivell de respecte als drets civils i polítics, tant individuals com col·lectius.
El Parlament va encarregar a l'Oficina de Drets Civils i Polítics la redacció de dos informes: un, sobre el creixement de l'extrema dreta a Europa i els drets de les dones; l'altre, sobre els drets de les dones amenaçats a Espanya.
Com a pas previ a la publicació d'aquests dos informes, hem redactat aquest informe sobre l'extrema dreta a Catalunya i Espanya, per definir l'estat de la qüestió a febrer de 2020.
Una de les funcions principals de l' Oficina de Drets Civils i Polítics és vetllar perquè es compleixin les mesures adoptades en la Resolució del Parlament Europeu 2018/2869 (RSP), de 25 d'octubre, sobre l'auge de la violència neofeixista a Europa.
És per aquest motiu que cal informar de la situació actual, sintetitzada sota el nom 'El creixement de l'extrema dreta a Europa i els drets de les dones.
El Parlament de Catalunya ha demanat al Govern que l' Oficina de Drets Civils i Polítics elabori un informe sobre el creixement de l'extrema dreta a Europa i sobre la manera com aquest fenomen afecta els drets de les dones.
A l'hora de triar les fonts per obtenir el material necessari per redactar el document s'ha partit de la premissa que mai no hi ha una manera única de relatar els fets, si bé els fets són els que són.
És per aquest motiu que, d'una banda, hem volgut ser curosos amb les paraules que recullen els fets i, de l'altra, ens hem esforçat a mantenir el punt de vista objectiu necessari per comprendre la gravetat i transcendència del fenomen de creixement analitzat i de les conseqüències se'n deriven.
L' extrema dreta a Europa és un fenomen complex que engloba un ampli espectre de partits situats a la dreta dels partits conservadors clàssics, els quals comparteixen la preocupació per la identitat que s'expressa en termes de cultura essencial i tancada.
Aquest informe s'acosta als parlamentaris que en els seus països respectius tenen una presència institucional significativa.
Davant el vertigen que produeixen els canvis socials i la incertesa amb què les societats afronten el futur, aquestes forces polítiques proposen un retorn impossible a un passat pretesament feliç.
Així, ofereixen seguretat i protecció a una part de la ciutadania i vinculen aquest fet al rebuig a la immigració; parlen d'un estat del benestar només per a les persones considerades 'nacionals' (provinents d'unes tradicions, trets culturals i valors suposadament comuns), i ho fan en contraposició a conceptes com el cosmopolitisme o el multiculturalisme.
En tots els casos podem detectar una sèrie de factors comuns, com la xenofòbia, la islamofòbia i les actituds contràries al reconeixement dels drets de les dones.
El Parlament de Catalunya ha demanat al Govern que l' Oficina de Drets Civils i Polítics elabori un informe sobre el creixement de l'extrema dreta a Europa, i sobre l'afectació que aquest fenomen té en els drets de les dones.
L'informe que presentem amb el títol ' El creixement de l'extrema dreta a Europa i els drets de les dones (març 2020)' fa una radiografia de la situació actual en relació amb aquest tema.
L'Oficina de Drets Civils i Polítics té encomanada la missió de vetllar pel compliment de les mesures que preveu la Resolució del Parlament Europeu 2018/2869 (RSP), de 25 d'octubre, en relació amb l'auge de la violència neofeixista a Europa.
És per aquest motiu que esdevé necessari informar de la situació actual, radiografiada sota el nom 'Els drets de les dones amenaçats a Espanya.
Com a metodologia de treball, aquest informe de l'Oficina de Drets Civils i Polítics parteix de l'estudi dels mitjans de comunicació, les fonts d'expertesa i les dades extretes d'entitats del sector amb l'objectiu d'analitzar els termes, les notícies i els conceptes que ens permetin copsar, explicar i transmetre l'anàlisi de l'estat dels drets de les dones i les amenaces i vulneracions comeses a Espanya, en els últims temps.
Agraïm la col·laboració de l'Institut Català de les Dones i de la Direcció General d'Igualtat, que amb les seves lectures, observacions i aportacions han ajudat a millorar, bastir i perfilar l'esperit d'aquest informe.
Les fonts per radiografiar la realitat han tingut en compte que mai existeix una única manera de relatar els fets, però que els fets són els que són.
Hem volgut ser curosos amb les paraules que els recullen i tenir l'objectivitat necessària per comprendre la gravetat i transcendència de les vulneracions detectades.
El Parlament de Catalunya ha demanat al Govern que l'Oficina de Drets Civils i Polítics, d'una banda, elabori un informe concret dels drets de les dones que estan sent amenaçats a l'Estat espanyol i, de l'altra, plantegi solucions per poder-los protegir.
És per aquest motiu que esdevé necessari informar de la situació actual, radiografiada sota el nom ' Els drets de les dones amenaçats a Espanya.
Aquest informe és fruit de la participació de l' Oficina de Drets Civils i Polítics de la Generalitat de Catalunya en l'elaboració de l 'informe anual sobre el mecanisme de revisió de l'estat de Dret, una de les iniciatives més importants del Programa de treball de la Comissió per al 2020.
L' informe anual sobre el mecanisme de revisió de l'estat de dret és una de les iniciatives més importants del Programa de treball de la Comissió per al 2020.
Aquest mecanisme actua com a eina de prevenció, sensibilització conjunta i aprofundiment en el diàleg sobre els problemes de cada estat membre.
Dins dels àmbits de revisió a Espanya, l' Oficina de Drets Civils i Polítics de la Generalitat de Catalunya participa en la consulta amb aquest informe: ' L'estat de dret a Espanya.
Consideracions sobre la imparcialitat del sistema judicial'.
El Jutjat Mercantil 11 de Barcelona ha resolt la demanda de mesures cautelars prèvies urgents interposades per Foment del Treball Nacional contra l'activitat de Consum Estratègic.
L'Oficina de Drets Civils i Polítics vol fer públic el posicionament davant d'aquest cas, tot entenent que afecta el dret a la llibertat d'expressió.
La campanya informativa anomenada Consum Estratègic proposava consumir a determinades empreses a partir de criteris ètics i ideològics.
La balança fiscal recull els fluxos fiscals entre regions que origina l'acció del sector públic central en la mesura que els impostos i les despeses públiques es distribueixen territorialment.
La diferència entre la despesa que el sector públic central realitza en una regió i el volum d'ingressos que aquesta aporta al finançament del conjunt de la despesa de l'Administració central és el saldo de la balança fiscal d'aquesta regió.
Quan en una regió els recursos detrets superen els beneficis o pagaments que rep, el signe del saldo dels fluxos fiscals originats és negatiu; és a dir, hi ha una sortida neta de recursos fiscals.
Al contrari, quan el volum d'ingressos que una regió aporta al sector públic central és inferior als beneficis o pagaments que rep, hi ha una entrada neta de recursos i, per tant, el saldo dels fluxos fiscals és positiu.
En aquest sentit, l'any 2005 la Comissió Mixta de Valoracions va crear un grup de treball per a l'actualització de la balança fiscal de Catalunya.
Aquest grup, format per 13 experts, va elaborar dos documents en què es calcula el dèficit fiscal de Catalunya amb l'Administració central.
El primer treball, que es va presentar el gener del 2005, mostra els resultats per al període 1986-2001.
El segon treball, publicat el juliol del 2008, actualitza la balança fiscal de Catalunya amb l'Administració central fins al 2005.
La moció 4/IX del Parlament de Catalunya, sobre el nou model de finançament basat en el concert econòmic, va instar al Govern a "actualitzar les balances fiscals d'acord amb la voluntat expressada en la Comissió Mixta de Valoracions Estat-Generalitat del 2 de desembre de 2004 i donar continuïtat als treballs i al mètode del Grup de Treball per a l'Actualització de la Balança Fiscal de Catalunya del gener de 2005 i del juliol de 2008".
En compliment d'aquest mandat parlamentari, es va actualitzar la balança fiscal de Catalunya amb el sector públic central (2006-2009).
El 25 de juliol del 2012, el Parlament de Catalunya va aprovar la Llei 10/2012 de publicació de les balances fiscals.
Aquesta Llei estableix que el Departament d'Economia i Coneixement ha de calcular anualment la balança fiscal de Catalunya amb el sector públic central.
El 30 de juliol de 2013 el Govern de la Generalitat va constituir un Grup de treball per al seguiment i actualització de la metodologia de càlcul de les balances fiscals de Catalunya.
Des de la promulgació d'aquesta llei s'han calculat les balances fiscals de Catalunya del període comprés entre els anys 2010 al 2014.
L'avaluació econòmica de les polítiques públiques és l'anàlisi sistemàtica i explícita d'alternatives per solucionar un problema o necessitat, valorades en termes dels costos i dels beneficis econòmics i socials.
L'avaluació es pot fer abans de posar en marxa una intervenció (un pla, un programa o un projecte), un cop està en funcionament o bé quan ha finalitzat.
L'objectiu últim és disposar d'informació que ajudi a prendre decisions que assegurin el millor ús possible dels recursos públics.
En aquest web trobaràs informació, documentació i recursos relatius a la realització d'avaluacions econòmiques i d'informes d'Impacte Econòmic i Social (IIES), eines de suport a l'avaluació econòmica i d'avaluació de polítiques públiques en termes generals, així com guies i notes tècniques específiques d'avaluació econòmica i altres recursos per ampliar-ne coneixement (materials de cursos, jornades i fonts d'informació).
L'1 de juliol de 2016 van entrar en vigor les noves obligacions de publicitat i transparència en matèria d'ajuts d'Estat, les quals:
La Comissió Europea vetlla perquè la informació sobre els ajuts d'Estat concedits sigui clara i accessible per a tothom, amb l'objectiu que la ciutadania conegui la destinació dels recursos públics.
D'altra banda, en l'àmbit dels ajuts d'Estat, la transparència permet a les empreses comprovar si els ajuts concedits a les seves competidores són legals, fet que promou la igualtat de condicions entre les empreses europees ubicades en els diferents estats membres.
Totes aquestes mesures de transparència i publicitat queden recollides en el document Competition policy brief: State aid transparency: Why?
How?, que ha publicat la Direcció General de Competència de la Comissió Europea (vegeu annex).
Consegüentment, els estats membres han de publicar en un únic web (d'abast estatal o regional) totes les línies d'ajuts d'Estat, els ajuts directes (ad-hoc), i també tots els atorgaments d'ajuts que concedeixen; han d'indicar, a més, els noms dels beneficiaris o beneficiàries que reben ajuts superiors als 500.000 euros.
A l'Estat Espanyol, aquesta informació es publica al web Base de Dades Nacional de Subvencions (BNDS) de la Intervenció General de l'Administració de l'Estat.
Es tracta d'una base de dades que s'alimenta de la informació que aporten els ministeris i les comunitats autònomes, entre les quals hi ha Catalunya.
La Intervenció de la Generalitat de Catalunya és la responsable de subministrar les dades referents a les subvencions i ajuts que s'atorguen en territori català.
Les línies d'ajuts o ajuts directes (ad-hoc) que notifiquen o comuniquen altres estats membres es poden consultar al web de la Comissió Europea.
La Comissió també dedica un espai a la publicitat dels atorgaments d'ajuts que han concedit els diferents estats membres, que li són comunicats en virtut d'aquestes noves obligacions de transparència i publicitat (ajuts individuals superiors a 500.000 euros).
Addicionalment, des de la unitat d'ajuts d'Estat de la Direcció General de Promoció Econòmica, Competència i Regulació volem contribuir a millorar la transparència amb la publicació de la llista de les línies d'ajuts i ajuts ad-hoc comunicats a la Comissió Europea en virtut dels reglaments d'exempció corresponents vigents en l'actualitat.
El nostre objectiu és facilitar la tasca de recerca d'informació pel que fa als ajuts d'Estat que concedeix la Generalitat de Catalunya i els ens i organismes que en depenen o hi estan vinculats.
Abans de l'entrada en vigor d'aquestes obligacions de transparència, la Generalitat de Catalunya ja proporcionava informació a la Comissió Europea sobre la despesa realitzada en cadascuna de les línies d'ajuts d'Estat i ajuts directes en el marc de l'Informe anual d'ajuts d'Estat.
Aquestes dades estan disponibles al web d'Ajuts d'Estat de la Comissió Europea.
Sí, però només ajuts destinats a la inversió i que abasten determinades zones del territori.
La Decisió de la Comissió Europea SA 38472 designa les una sèrie d'àrees geogràfiques com a zones C no predeterminades i dins de municipis concrets: Terres de l'Ebre, Camp de Tarragona, Baix Llobregat, Catalunya Central, comarques de Girona i pla de Lleida.
L'ajut ha de ser notificat a la Comissió Europea, d'acord amb el que estableix l'article 108.3 del TFUE i amb les directrius sobre els ajuts estatals de finalitat regional per al 2014-2020 (DOUE núm. C 209 de 23-07-2013).
No obstant això, queda exempt de notificació, i per tant es pot comunicar en virtut del Reglament general d'exempció per categories (Reglament CE 651/2014), si compleix les condicions generals i específiques que es recullen en els capítols I i III (articles 13 a 16) del Reglament esmentat.
La quantia queda delimitada per la dimensió de l'empresa i per la zona a la qual es preveu destinar l'ajut.
En el cas dels ajuts a la inversió, s'ha de mantenir la inversió durant un temps determinat i fer una aportació financera del 25 % del projecte.
Com que és un ajut públic s'ha d'ajustar a l'article 107.1 del Tractat de funcionament de la Unió Europea (TFUE).
Malgrat estar inclosos dins la normativa general d'ajuts d'Estat, els finançaments públics en aquesta matèria tenen certes particularitats, ja que les activitats de R+D+I es consideren un sector estratègic dins de la Unió Europea (article 179 del TFUE).
Les que engloba i descriu el Marc sobre ajudes estatals d'investigació, desenvolupament i innovació (Marc R+D+I).
Els aspectes més destacables són:
Les vies per compatibilitzar els ajuts d'Estat en aquest àmbit són les mateixes que en qualsevol altre tipus d'ajut:
Si els règims d'ajuts i subvencions cofinançats amb FEIE són ajuts d'estat en el sentit de l'article 107.1 del Tractat de Funcionament de la Unió Europea, aquests s'han de regularitzar d'acord amb l'apartat 13 de l'article 2 del Reglament (CE) 1303/2013 del Parlament i del Consell, de 17 de desembre pel que s'estableixen les disposicions generals relatives al fons europeu de desenvolupament regional, al fons social europeu, al fons de cohesió, al fons europeu agrícola de desenvolupament rural i al fons europeu marítim i de la pesca i es deroga el Reglament (CE) 1083/2006 del Consell.
No, només els que impliquen una activitat econòmica i, a més, compleixen certes condicions.
També cal que l'Administració pública corresponent així ho declari.
Mitjançant un acte d'atribució jurídicament vinculant en virtut de la legislació nacional.
Perquè ho sigui cal complir tots els requisits de l'article 107.1 del Tractat de funcionament de la UE (TFUE).
Malgrat això, si també compleix tots els requisits de la sentència Altmark, no serà considerat un ajut d'Estat.
Quan les empreses que reben una compensació per SIEG són d'un dels àmbits següents:
Quan els SIEG no queden coberts per la Decisió 2012/21/UE.
Ara bé, els SIEG en l'àmbit dels transport terrestre i en el dels serveis públics de radiodifusió queden coberts per una normativa específica i no per aquest Marc.
Quadre extret de la guia útil 'Els serveis d'interès econòmic general (SIEG) dins la normativa d'ajuts d'Estat'