projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
En temps de confinament com el que vivim degut a l'emergència sanitària resultant de la COVID-19, la despesa energètica de les nostres cases pot patir augments degut a l'increment en l'ús de la climatització, la il·luminació i dels aparells elèctrics que tenim a casa, ja sigui per estudiar, teletreballar, distreure'ns, cuinar, etc...
Per això, i a banda de recordar els canals on us podeu adreçar per obtenir informació rellevant sobre l'episodi d'emergència sanitària, us convidem a navegar per aquest apartat i seguir els consells relacionats amb l'ús de l'energia a casa.
També podeu recuperar la sessió de preguntes i respostes que es va fer el dia 3 d'abril en directe, al nostre canal Youtube en aquest enllaç:
Informació sobre el nou coronavirus
Al 2016 la Comissió Europea va presentar un nou paquet de mesures amb l'objectiu de proporcionar un marc legislatiu estable per facilitar la transició envers l'energia neta.
Amb l'objectiu de permetre a la UE complir els compromisos de l'Acord de París, les propostes "Energia neta per a tots els europeus" tenen com a finalitat ajudar el sector energètic de la UE a ser més estable, més competitiu i més sostenible i adaptable al segle XXI.
El paquet té els següents objectius principals:
El 2018, el Consell Europeu aprova la directiva 2018/844, una revisió de la directiva 2010/31/UE.
La directiva incrementa l'eficiència energètica dels edificis i fomenta la rehabilitació alhora que defineix l'edifici de consum d'energia gairebé zero (nearly Zero Energy Building - nZEB).
La descarbonització dels edificis, que a la vegada són altament ineficients és un dels principals objectius a llarg termini.
Promou projectes de rehabilitació rendibles econòmicament, introdueix un indicador intel·ligent per als edificis, simplifica les inspeccions dels sistemes de calefacció i aire condicionat i promou la mobilitat elèctrica mitjançant la instal·lació de punts de recàrrega en els aparcaments.
Cada estat membre ha transposat aquesta definició, i a Espanya un edifici de consum d'energia gairebé nul és aquell edifici, nou o existent, que compleix amb les exigències reglamentàries establertes en el Document Bàsic "DB HE Estalvi d'Energia" del Codi tècnic de la edificació, referent a la limitació de consum energètic per a edificis de nova construcció.
Aquesta definició està indicada al Reial Decret 732/2019, pel que es modifica el Codi tècnic de l'edificació, aprovat pel Reial Decret 314/2006, de 17 de març.
En aquest apartat es pot trobar un recull de diferents entitats que realitzen cursos de formació en l'àmbit de la rehabilitació energètica.
Guia pràctica que dóna informació sobre la rendibilitat econòmica i idoneïtat de tecnologies energèticament eficients o paquets de millores a diferents tipologies d'edificis del sector residencial en les diferents zones climàtiques de Catalunya.
Col·legi Arquitectes de Catalunya
Col·legi d'Aparelladors, Arquitectes Tècnics i Enginyers d'Edificació de Barcelona
Col·legi d'Aparelladors, Arquitectes Tècnics i Enginyers d'Edificació de Lleida
Col·legi d'Aparelladors, Arquitectes Tècnics i Enginyers d'Edificació de Tarragona
Col·legi d'Aparelladors, Arquitectes Tècnics i Enginyers d'Edificació de Girona
Ministeri per a la Transició Ecològica
És una certificació per edificis i per espais ecològics que visualitza l'ideal per a l'entorn construït.
Utilitza la metàfora d'una flor en la seva imatge perquè el conjunt d'edificis i el seu entorn, hauria de funcionar tant netament i eficientment com una flor.
La certificació està gestionada per l'International Living Future Institute amb presència a Europa a través del Living Future Europe.
Actualment on està més implantat és als EEUU.
Amb el LBC (Living Building Challenge) es poden dissenyar i construir edificis que siguin:
El certificat està organitzat en 7 àrees de rendiment que es visualitzen en la seva imatge amb pètals: ubicació geogràfica (entorn), aigua, energia, materials, salut i felicitat, igualtat i bellesa.
Aquest conjunt de pètals estan compostos a més, per 20 imperatius o criteris.
Un projecte es pot certificar amb tots els pètals, complint els 20 imperatius o només buscar la certificació d'alguns pètals i imperatius.
En funció dels pètals que es compleixen s'identifiquen els certificats per un nom específic: certificació Living, certificació pètal o certificació d'energia amb balanç zero (NetZero).
Es tracta d'un estàndard que ofereix diferents certificats segons l'objectiu energètic:
El mètode de treball se centra en dotar als edificis d'habitatges d'una correcta construcció de la envolupant (façana, coberta, etc.) i de mesures d'envolupant.
Disposar d'aquest certificat implica que l'edifici té una pèrdua quasi bé nul·la d'energia calorífica a l'hivern i una bona ventilació i climatització a l'estiu.
La potència contractada és la potència que us cal a la vostra llar per poder connectar els diferents aparells elèctrics de manera simultània.
Si ajusteu la potència contractada a les vostres necessitats evitareu contractar kW de més, cosa que repercutirà econòmicament en la vostra factura elèctrica.
La potència que necessiteu depèn de dos factors.
D'una banda, del tipus i quantitat d'aparells elèctrics que tingueu, i de l'altra, de la potència d'aquests aparells.
Existeixen diferents mètodes per calcular la potència aproximada que necessiteu.
Si ja teniu la llum contractada (menys de 15 kW) i voleu comprovar si podeu disminuir-ne la potència, podeu fer servir diferents mètodes:
Si encara no teniu llum, abans de donar-la d'alta consulteu el butlletí elèctric, el document que acredita el bon estat de la instal·lació i que s'obté en el moment de donar d'alta la llum.
Per tant, l'ha de tenir el propietari o promotor de l'immoble o la persona que va donar d'alta la instal·lació.
El butlletí elèctric especifica la potència màxima a instal·lar i la potència recomanada.
Si creieu que la potència recomanada és excessiva per als vostres equips elèctrics, podreu ajustar-la.
A l'hora de contractar la potència de la vostre casa, cal tenir present que actulament es pot ajustar en interèvals de 0,1 kW.
Si voleu canviar la potència contractada també podeu consultar a un instal·lador oficial.
A més, heu de tenir en compte que:
Reduir la potència comporta despeses per part de la companyia elèctrica (10,94€)
Augmentar la potència, que vol dir tenir accés a més potència de xarxa de distribució, suposa pagar els 10,94€ anteriorment indicats, més 44,86€ per cada kW d'augment en concepte de drets d'exten sió i drets d'accés.
La companyia elèctrica inclourà tots aquests imports en la primera factura elèctrica després d'haver efectuat el canvi.
Infografia sobre com optimitzar la potència
Actualment, per facturar l'e lectricitat a ls consumidors ac ollits a Preu Voluntari per al Petit Consumidor (PVPC) es té en compte el preu de producció de l'energia elèctrica, els peatges i el marge de comercialització corresponent.
El cost de producció de l'electricitat en el mercat té diverses components, però la principal és es determinen d'aco rd amb el preu horari del s mercat s diari s i intradiaris, gestionat s per l'operador del mercat elèctric responsable de la gestió econòmica del sistema, OMIE, durant el període al qual correspon la facturació.
Així, el s consumidors acollits a PVPC paguen pel seu consum el preu del mercat elèctric
Aquest sistema pren com a referència el preu de l'electricitat del mercat majorista que cotitza i canvia cada hora en funció de l'oferta i la demanda.
Alguns dels factors que intervenen en el preu:
Red Eléctrica de España (REE), com a operador del sistema elèctric espanyol, és responsable de calcular i publicar els nous PVPC.
A través del seu Sistema d'Informació de l'Operador del Sistema (e·sios), els petits consumidors poden conèixer el preu de l'energia elèctrica que se'ls aplicarà.
En el cas dels preus de l'electricitat en mercat lliure, aquest preu pot referir-se o no als preus del mercat elèctric, és a dir, poden ser preus variables horàriament o bé preus fixos.
En qualsevol cas, aquests preus sempre inclouran els peatges d'accés i el marge de comercialitzaci ó.
Els consumidors d'electricitat que es poden acollir al Preu Voluntari per al Petit Consumidor (PVPC) tenen els següents drets en relació amb el subministrament:
No us poden tallar la llum per manca de pagament d'una factura sobre la qual heu presentat una reclamació.
Per a més informació us podeu dirigir al 012.
Infografia dels drets dels consumidors
012, telèfon d'atenció ciutadana
És un estàndard de construcció d'edificis energèticament eficients, amb un elevat confort interior.
L'objectiu principal de les cases passives és obtenir elevats nivells de confort interior mantenint un consum energètic baix.
Està basat en uns criteris de disseny que permeten l'aprofitament de l'energia i de la llum natural durant l'hivern i la minimització de la incidència solar durant l'estiu.
Al mateix temps, les altes exigències tècniques i constructives contribueixen a l'excel·lent condicionament tèrmic conservant tota la calor absorbida a l'hivern i dissipant-la a l'estiu.
Un edifici amb la certificació Passivhaus optimitza l'aïllament tèrmic de les parts massisses i de les fusteries, evita els ponts tèrmics, minimitza les infiltracions i controla les reduïdes renovacions d'aire.
S'aconsegueix la certificació si el comportament energètic de l'edifici no supera uns límits, és a dir, tots els requeriments són d'obligat compliment.
Recentment, s'han afegit categories a la certificació que premien la generació d'energia amb fonts renovables.
El certificat té tres sistemes de puntuació: clàssic, plus i premium.
És obligatori fer el test d'estanquitat amb porta bufant (blower door test) per verificar que la permeabilitat de l'edifici compleix amb els requisits d'aquest estàndard.
Aquest certificat pot avaluar la sostenibilitat d'edificis i de districtes urbans.
La qualitat s'avalua de forma integral al llarg del cicle de vida de l'edifici.
El certificat no avalua mesures individuals sinó el rendiment global en un edifici o urbanització.
Degut a la seva flexibilitat, es pot adaptar de forma precisa tant a edificis del sector terciari com a edificis residencials.
També s'ajusta bé a les necessitats específiques de cada país.
El compliment de fins a 5 criteris de sostenibilitat es divideix en vàries seccions: ecologia, economia, aspectes socioculturals, tecnologia, fluxos de processos de treball i emplaçament.
Les primeres quatre seccions de qualitat tenen el mateix pes en l'avaluació, per tant, dóna la mateixa importància als aspectes econòmics i als criteris ecològics.
Les avaluacions es basen sempre en el cicle de vida d'un edifici i el confort de l'usuari.
El Certificat DGNB atorga els següents graus: platí, or, plata i en el cas d'edificis existents, també hi ha el grau bronze.
És un segell exigent, implantat especialment a Alemanya i Àustria.
Certifica la sostenibilitat d'una edificació segons el respecte envers el medi ambient, l'estalvi de recursos, el confort, la qualitat de vida dels seus habitants o usuaris, la compatibilitat amb l'entorn i els materials utilitzats.
Aquesta certificació s'adapta a les normatives del Codi Tècnic de l'Edificació (CTE) i de sostenibilitat de la Unió Europea (UE).
El seu objectiu és realitzar una avaluació per una empresa especialitzada sobre habitatges, construccions del sector terciari, interior d'edificis i polígons industrials.
S'avaluen 42 criteris que tenen associats un o més impactes ambientals i posteriorment es puntua la reducció d'aquests impactes respecte els generats per un edifici de referència.
Hi ha 6 nivells de certificació que van de 0 a 5 fulles verdes, a més fulles, més compromís amb el medi ambient.
La certificació LEED neix als Estats Units l'any 1998 a través del USGBC (US Green Building Council).
És un certificat vàlid per a edificis terciaris, blocs d'habitatges i habitatges unifamiliars.
A Catalunya força edificis compten amb aquest certificat de sostenibilitat, mostrant el seu compromís amb el medi ambient, i assegurant un elevat estàndard de qualitat i òptim rendiment energètic.
El certificat té quatre nivells: certificat, plata, or i platí.
S'assoleix en funció de la puntuació aconseguida en cadascun dels següents indicadors mediambientals:
Aquest certificat aplica els mateixos criteris a tots els països, per aquest motiu, les empreses internacionals l'utilitzen sovint per comparar els seus edificis entre sí i distingir-se de la seva competència.
Ofereix una visió global de sostenibilitat l'edifici, ja que cobreix una gran quantitat d'aspectes ambientals en una única anàlisi, anant més enllà de les tradicionals normes de gestió mediambiental i abastant el cicle complet de la construcció.
Disposa de diversos esquemes d'avaluació, de manera que pot aplicar-se tant a desenvolupaments urbanístics, com a edificis.
Té en compte les diferents fases de l'edificació des del seu disseny, construcció i posterior manteniment.
És un certificat vàlid per a urbanisme, habitatge i nova construcció (terciari i habitatge).
Té en compte tots els aspectes de sostenibilitat d'un edifici, analitzant en profunditat cadascuna de les següents categories ambientals: gestió del procés de disseny, energia, aigua, salut i benestar, ús del sòl i ecologia, transport, materials, residus, contaminació i innovació.
Consta de cinc nivells de puntuació: correcte, bo, molt bo, excel·lent i excepcional.
Aquest certificat està àmpliament estès a Europa, i està adaptat a la normativa espanyola.
El sector de l'edificació representa el 40% del consum energètic total de la Unió Europea.
Al 2016 la Comissió Europea va presentar un nou paquet de mesures amb l'objectiu de proporcionar un marc legislatiu estable per facilitar la transició envers l'energia neta.
Amb l'objectiu de permetre a la UE complir els compromisos de l'Acord de París, les propostes "Energia neta per a tots els europeus" tenen com a finalitat ajudar el sector energètic de la UE a ser més estable, més competitiu i més sostenible i adaptable al segle XXI.
El paquet té els següents objectius principals:
Els objectius quantitatius són les següents:
Al 2018, el Consell Europeu va arpobar una revisió de la directiva 2010/31/UE.
La directiva incrementa l'eficiència energètica dels edificis i fomenta la rehabilitació.
La descarbonització dels edificis, que a la vegada són altament ineficients és un dels principals objectius a llarg termini.
Promou projectes de rehabilitació rendibles econòmicament, introdueix un indicador intel·ligent per als edificis, simplifica les inspeccions dels sistemes de calefacció i aire condicionat i promou la mobilitat elèctrica mitjançant la instal·lació de punts de recàrrega en els aparcaments.
En aquest apartat es pot consultar la normativa relativa a la construcció d'edificis a Catalunya.
La directiva europea 2010/31/UE relativa a l'eficiència energètica d'edificis, defineix un edifici de consum d'energia gairebé nul com aquell amb un nivell d'eficiència energètica molt alt.
La quantitat gairebé nul·la o molt baixa d'energia requerida hauria d'estar coberta, en molt àmplia mesura, per energia procedent de fonts renovables, inclosa energia procedent de fonts renovables produïda in situ o en l'entorn (segons).
Cada estat membre ha transposat aquesta definició, i a Espanya un edifici de consum d'energia gairebé nul és aquell edifici, nou o existent, que compleix amb les exigències reglamentàries establertes en el Document Bàsic "DB HE Estalvi d'Energia" del Codi tècnic de la edificació, referent a la limitació de consum energètic per a edificis de nova construcció.
Aquesta definició està indicada al Reial Decret 732/2019, pel que es modifica el Codi tècnic de l'edificació, aprovat pel Reial Decret 314/2006, de 17 de març.
Diàriament es produeixen desplaçament per tot el territori català per dur a terme les nostres activitats quotidianes, anar a treballar, a l'escola, a la universitat... és el que en diem mobilitat obligada.
Cada cop més, gaudim també de les possibilitats d'una oferta molt àmplia tant en el camp del lleure com en el del turisme.
Aquest moviment ininterromput de persones i mercaderies garanteix, sens dubte, l'activitat econòmica i el contacte social entre els nostres municipis.
Però aquest esclat de mobilitat, si no és objecte d'una planificació acurada, amb una visió tant global com local, i si no gaudeix del consens dels diferents agents que hi participen, pot esdevenir un factor amb importants efectes negatius com ara: la congestió, el risc d'accidents, l'elevat consum d'energia, la contaminació atmosfèrica i els efectes sobre el canvi climàtic.
En aquest sentit, el sector transport és el principal consumidor d'energia a Catalunya, representant el 39% del consum d'energia final i responsable del 29% del còmput global de les emissions de CO 2.
A més, les emissions generades pel transport creixen molt per sobre de qualsevol altre sector.
Tampoc es pot oblidar la forta dependència del petroli que suposa prop del 98%, essent la diversificació energètica pràcticament inexistent.
Cal la col·laboració de tothom, tant des del punt de vista del desenvlupament de fonts energètiques que ens permetin reduir la dependència del petroli (vehicle elèctric, gas natural, biocombustibles, etc.), i tecnològic per introduir vehicles més eficients amb menor consum i menors emissions de CO 2.
Però també i possiblement en un àmbit més proper al ciutadà, caldrà treballar, des de les administracions locals i autonòmiques, per introduir models de mobilitat més sostenibles en els municipis.
El Parlament de Catalunya va ser pioner a tota Espanya en aprovar una llei de mobilitat on s'assumeix per primer cop que el fenomen de la mobilitat ha de ser objecte de planificació i intervenció pública.
Es prioritzen els sistemes de transport més sostenibles, com ara el transport públic, el transport col·lectiu, anar a peu o en bicicleta però sense renunciar a la complementarietat del transport privat.
Cal cercar la intermodalitat que suposi la màxima eficiència, minimitzi els costos socials i ambientals i maximitzi els beneficis globals de la societat.
Les mesures encaminades a afavorir la intermodalitat, a incentivar i promoure l'ús de combustibles alternatius al petroli, a promoure una conducció més eficient, a promoure un ús més racional del vehicle privat, a promoure i fomentar el transport públic, a impulsar el transport col·lectiu, etc ajudaran sens dubte a reduir la despesa energètica i de retruc les emissions de gasos d'efecte hivernacle.
L ́eficiència de l ́enllumenat públic garanteix que un municipi millori les prestacions al ciutadà sense que això signifiqui despeses innecessàries.
L ́enllumenat públic és, sens dubte, una part indiscutible del paisatge urbà que influeix decisivament en molts aspectes de la vida nocturna de la ciutat.
A més, per a molts municipis, l ́enllumenat públic significa la despesa energètica més important, que assoleix fins a valors entorn al 50% o 60% del seu total.
Per aquests motius, es fa palesa la necessitat d ́aplicar aspectes d ́eficiència energètica i d ́ús racional de l ́energia en les instal·lacions d ́enllumenat públic sense que això signifiqui, és clar, un perjudici per a l ́entorn urbà.
Val a dir que alguns municipis que han optimitzat al màxim l'eficiència d'aquest servei han arribat a obtenir estalvis de l'ordre del 40% d'energia elèctrica.
És possible prendre diverses mesures d'estalvi i eficiència energètica pel que fa a les instal·lacions d'enllumenat exterior:
Per tal de donar resposta a la disposició transitòria tercera del Reial Decret 235/2013, l'Institut Català d'Energia posa a disposició dels usuaris les dades corresponents a la informació pública dels certificats d'eficiència energètica dels edificis.
L'accés es pot realitzar a través de tres vies:
La eina permet cercar tots els certificats d'eficiència energètica d'edificis inscrits al registre oficial.
Podeu fer la cerca mitjantçant l'adreça de l'edifici o habitatge o bé amb l'identificador del tràmit de la Oficina Virtual de Tràmits (OVT) o del Canal Empresa o també amb la referència cadastral de l'edifici o habitatge.
El Portal de Mapes de la Generalitat de Catalunya ha incorporat en la seva oferta un hipermapa sobre certificats d'eficiència energètica.
Aquesta nova eina perment consultar en temps real de tots els certificats d'eficiència energètica d'edificis registrats a Catalunya.
L'eina permet fer cerques i fent zoom sobre la zona desitjada es poden veure tots els certificats d'eficiència energètica d'edificis registrats.
A més, fent clic sobre un punt concret es pot accedir a un resum del certificat i trobar un enllaç al Cercador de certificats de l'ICAEN on es pot trobar més informació i descarregar l'etiqueta d'eficiència energètica de l'edifici seleccionat.
Accediu a les Dades de Certificació d'eficiència energètica d'edificis al portal de Dades Obertes de la Generalitat
Les administracions locals, com a entitats més properes a la ciutadania, tenen un paper fonamental en la planificació i la gestió energètiques.
Per això, l'estalvi i l'eficiència energètica i les energies renovables han de formar part de les seves polítiques d'actuació.
En aquest sentit, la Unió Europea ha fixat l'objectiu d'aconseguir que els ajuntaments redueixin les seves emissions més d'un 20% l'any 2020, a través de la implicació dels governs locals compromesos amb el Pacte d'Alcaldes.
Els ajuntaments tenen un ampli marge d'actuació a l'hora d'implementar mesures per disminuir el consum energètic dels seus municipis i augmentar eficiència energètica dels seus equipaments: la figura del gestor energètic municipal, la compra agregada d'electricitat, les mesures en enllumenat públic, la utilització d'energies renovables per a alimentar xarxes de calor, la contractació d'empreses de serveis energètics, o la promoció de la mobilitat eficient, en són algunes d'elles.
El sector industrial és un dels principals consumidors d'energia de Catalunya, essent el segon sector consumidor d'energia final després del sector del transport.
Si es valora en energia primària, la indústria (incloent-hi tot el sector energètic) és, amb molta diferència, el principal consumidor d'energia del país, representant el 55% del consum total d'energia primària de Catalunya.
En conseqüència, és un sector prioritari en qualsevol política energètica fonamentada en l'estalvi i l'eficiència energètica.
Per aquest motiu, des dels seus inicis l'ICAEN ha posat al servei de les empreses manufactureres de Catalunya diversos programes d'assessorament per tal de millorar la competitivitat d'aquestes reduint els costos energètics associats a la seva producció.
La disminució d'aquests costos passa per ajustar el consum energètic aplicant bones pràctiques, mesures d'estalvi i d'eficiència energètica, i també mitjançant instal·lacions d'energies renovables per a l'autoconsum.
En termes general, el consum d'energia final a la indústria es distribueix entre la força mecànica que fan els motors d'agitació, compressors, bombes, transport o ventilació dels equips de procés, i l'energia tèrmica de les calderes, assecadors, forns o refrigeradors, i climatització.
En menor quantitat hi hauria els projectes d'enllumenat.
Aquests objectius d'estalvi energètic i econòmic es poden assolir per les industries manufactureres mitjançant diverses estratègies: