projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El Parlament Europeu és l'única institució de la Unió Europea que els seus membres són escollits per sufragi universal directe.
Els diputats i diputades del Parlament Europeu representen als 500 milions de ciutadans i ciutadanes de la Unió Europea, i són elegits cada cinc anys pels votants dels 28 Estats membres (inclòs el Regne Unit).
Les eleccions al Parlament Europeu tindran lloc en els diferents països de la Unió en el mateix període, entre els dies 23 i 26 de maig, però cada estat membre pot fixar-ne les dates concretes i l'horari de votació.
A l'Estat espanyol, les eleccions se celebraran el 26 de maig, de forma simultània a les eleccions municipals, al Consell General d'Aran i a les eleccions autonòmiques a tretze comunitats autònomes.
Els diputats i diputades al Parlament Europeu són escollits d'acord amb els sistemes electorals de cada país, però han de respectar uns principis comuns establerts per la legislació de la Unió com el dret de sufragi actiu i passiu dels no nacionals, sufragi universal directe, regla de la proporcionalitat, igualtat entre homes i dones, vot secret i mandat de cinc anys renovable.
En el cas espanyol, aquestes normes generals es completen amb:
El nombre d'eurodiputats o eurodiputades per país es calcula d'acord amb la seva població, però segueix una proporcionalitat decreixent per tal d'evitar que els països més poblats estiguin sobrerepresentats i que els països petits quedin sense representació: cap país, independentment de la seva població, pot tenir menys de 6 ni més de 96 eurodiputats.
El nombre total d'eurodiputats i eurodiputades no pot ser superior a 751.
Actualment, el Parlament Europeu està format per 751 diputats i diputades, dels quals 54 han estat escollits per l'Estat espanyol.
La presentació de candidats i candidates està reservada a les formacions polítiques nacionals, si bé, els diputats i diputades al Parlament Europeu s'agrupen per afinitats polítiques i no per nacionalitats.
El 28 d'abril es celebraran eleccions a les Corts Generals: Congrés i Senat.
Hi podran votar tots els espanyols majors d'edat inscrits al cens electoral, tant si resideixen a l'Estat espanyol com a l'estranger.
En total seran convocats 36.893.976 electors i electores, dels quals 1.157.196 podran participar per primera vegada.
A Catalunya, dividida en quatre circumscripcions electorals, s'escolliran un total de 48 diputats i diputades i 16 senadors i senadores:
A les eleccions al Congrés, es vota a una formació política, i s'escull la papereta de la candidatura corresponent; per contra, a les eleccions al Senat, es vota a la persona i es trien 3, 2 o 1 candidats o candidates d'entre tots els candidats i candidates de les diferents formacions polítiques que figuren en una papereta única.
S'han convocat eleccions municipals parcials per al proper 17 de novembre de 2019.
Hi ha dues circumstàncies que comporten la convocatòria d'eleccions parcials:
A Catalunya, en les eleccions locals del passat 26 de maig no es van presentar candidatures a la presidència de l'entitat municipal descentralitzada (EMD) d'Àreu, al municipi d'Alins (Pallars Sobirà).
Correspon, per tant, celebrar-hi eleccions parcials el proper 17 de novembre.
El president o presidenta de l'EMD és elegit directament pels veïns i veïnes de l'entitat pel sistema majoritari mitjançant la presentació de candidatures pels diferents partits, federacions, coalicions o agrupacions d'electors.
Cada candidatura a la presidència ha d'incloure un candidat o candidata suplent.
D'acord amb la normativa electoral, la competència de la convocatòria del procés electoral a l'entitat municipal descentralitzada és de la Generalitat de Catalunya; tanmateix la gestió, en aquesta convocatòria, la du a terme el Ministeri de l'Interior.
L'Estat espanyol s'organitza territorialment en municipis i províncies.
La província és una entitat local amb personalitat jurídica pròpia, determinada per l'agrupació de municipis.
El govern i l'administració autònoma de les províncies s'encomana a les diputacions provincials.
Les diputacions provincials són òrgans d'elecció indirecta, és a dir, la seva composició es definirà a partir dels resultats de les eleccions municipals que tindran lloc el proper dia 26 de maig.
El nombre de diputats o diputades corresponents a cada diputació provincial es determina segons el nombre de residents de cada província, de conformitat amb el barem següent:
Per a les eleccions de 2019, el nombre de diputats o diputades a elegir a cada província, d'acord amb la xifra de població de cada municipi oficialment aprovada l'1 de gener de 2018, és el següent:
A partir d'aquests totals, les juntes electorals provincials reparteixen, d'acord amb la població, els llocs de diputats o diputades corresponents a cadascun dels partits judicials.
Una vegada constituïts tots els ajuntaments de la província, cada junta electoral de zona fa el repartiment dels llocs de diputats en el partit judicial, d'acord amb el següent procediment:
Un cop feta l'assignació de llocs de diputats, la junta electoral de zona convoca separadament, dins els cinc dies següents, els regidors de les formacions polítiques que hagin obtingut lloc de diputats.
Aquestes formacions han d'elegir, d'entre les llistes de candidats que tenen l'aval d'almenys un terç d'aquests regidors, els que han de ser proclamats diputats i tres suplents.
Un cop feta l'elecció, la junta electoral de zona proclama els diputats electes i els suplents.
El cinquè dia hàbil posterior a la proclamació dels diputats electes es constitueix la diputació que escollirà al seu president per majoria absoluta en primera votació o per majoria simple en segona.
El dia 26 de maig de 2019, de forma simultània a les eleccions municipals, se celebren eleccions a la presidència de les entitats municipals descentralitzades (EMD).
A Catalunya, hi ha 65 EMD, 4 a Barcelona, 1 a Girona, 54 a Lleida i 6 a Tarragona.
Els òrgans de govern d'una EMD són un president o presidenta i la junta de veïns.
El president o presidenta és elegit directament pels veïns i veïnes de l'entitat pel sistema majoritari mitjançant la presentació de candidatures pels diferents partits, federacions, coalicions o agrupacions d'electors.
Cada candidatura a la presidència ha d'incloure un candidat o candidata suplent.
La junta de veïns, formada pel president o presidenta i els vocals, és designada de conformitat amb els resultats de les eleccions per l'ajuntament en la secció o seccions constitutives de l'EMD, en un nombre equivalent dels regidors i regidores que integren l'ajuntament.
El dia 26 de maig de 2019 se celebren eleccions municipals en tots els municipis de l'Estat espanyol.
En aquestes eleccions, s'escullen els regidors o regidores que han de formar part dels ajuntaments durant els propers quatre anys.
El nombre de regidors o regidores a elegir en cada municipi s'estableix en funció de la seva població segons l'escala següent:
D'acord amb els resultats de les eleccions, els ajuntaments es constituiran en sessió pública el dia 15 de juny de 2019.
En la mateixa sessió de constitució, el Ple elegeix l'alcalde o alcaldessa.
En el cas que s'hagués interposat un recurs contenciós electoral contra la proclamació dels regidors o regidores electes, la constitució de les corporacions municipals es farà el dia 5 de juliol de 2019.
La paritat electoral és la presència equilibrada de dones i homes en la representació política.
En el cas de les eleccions municipals, aquesta composició equilibrada suposa que, en els municipis de més de 3.000 habitants, en el conjunt de la llista electoral, i en tot cas en cada tram de cinc llocs, els candidats i candidates d'un i altre sexe no podran ser representats en menys d'un 40%.
Quan l'últim tram de la llista no arribi al cinc llocs, la proporció dones i homes en aquest tram ha de ser el més pròxim possible a l'equilibri numèric.
Aquesta regla s'ha d'aplicar a les llistes de titulars i suplents de forma independent.
Els municipis amb una població superior als 250 habitants, un total de 759 municipis que representen un 80% dels municipis catalans, elegeixen els seus representants d'acord amb un sistema electoral comú que té les següents característiques:
En la resta de municipis i entitats locals, els sistemes electorals que s'apliquen presenten singularitats pròpies:
- S'elegeixen 3 regidors o regidores en els municipis de fins a 100 habitants; i 5, en els municipis d'entre 101 i 250 habitants.
- Les candidatures presenten llistes de fins a 3 candidats o candidates, en els municipis de fins a 100 habitants; i de fins a 5, en els municipis d'entre 101 i 250 habitants.
- El vot no és a la llista, sinó individual al candidat o candidata: es poden votar un màxim de 2 candidats o candidates, en els municipis de fins a 100 habitants; i un màxim de 4, en els municipis d'entre 101 i 250 habitants.
- Recompte per majoria relativa: es proclamen electes els candidats o candidates amb el nombre més elevat de vots.
- Recompte per majoria simple: és proclamat alcalde o alcaldessa el candidat o candidata amb més vots.
El dia 26 de maig se celebren eleccions a tots els municipis de l'Estat espanyol.
En aquestes eleccions, s'escullen els regidors i regidores que han de formar part dels ajuntaments durant els propers quatre anys.
El mateix dia 26 de maig també se celebren les eleccions a la presidència de les entitats municipals descentralitzades.
A partir dels resultats que s'obtinguin en les eleccions municipals, es definirà la composició de les diputacions provincials, dels consells comarcals i de les juntes de veïns de les entitats municipals descentralitzades.
Aran, situat a l'extrem nord-oest de Catalunya, és una comunitat política i una entitat de naturalesa territorial que té personalitat jurídica pròpia i plena capacitat i autonomia per a la gestió dels interessos propis de la seva comunitat.
El govern i l'administració de l'Aran correspon al Consell General d'Aran, que assumeix, amb caràcter general, la gestió ordinària de l'Administració de la Generalitat en el territori.
Està integrat pel Síndic o Síndica i per tretze consellers o conselleres generals.
El dia 26 de maig de 2019 tenen lloc al territori d'Aran les eleccions al Consell General d'Aran, que s'esdevenen simultàniament amb les eleccions municipals.
En aquestes eleccions, s'escullen els tretze consellers o conselleres generals que constitueixen el Consell General d'Aran.
Finalització del mandat JEP i JEZ
BOP: Butlletí Oficial de la Província
CER: Cens d'Electors Residents a Catalunya
DOGC: Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya
DPOCE / OCE: Delegació provincial de l'Oficina del Cens Electoral / Oficina del Cens Electoral
TSJC: Tribunal Superior de Justícia de Catalunya
Llei orgànica 5/1985, de 19 de juny, del règim electoral general (LOREG)
Reial decret 1612/2007, de 7 de desembre, pel qual es regula un procediment de vot accessible que facilita a les persones amb discapacitat visual l'exercici del dret de sufragi
Reial decret 1621/2007, de 7 de desembre, pel qual es regula un procediment de votació per als ciutadans espanyols que es troben temporalment a l'estranger
Llei 1/2015, de 5 de febrer, del règim especial de l'Aran
Era província ei ua entitat locau damb personalitat juridica pròpria, determinada pera agropacion de municipis.
Es deputacions provinciaus son organs d'eleccion indirècta, ei a díder, era sua composicion se concretarà a partir des resultats des eleccions municipaus qu'auràn lòc eth pròplèu dia 26 de mai.
Eth nombre de deputats e deputades corresponents en cada deputacion provinciau se determine segon eth nombre de residents de cada província, en conformitat damb eth barèm que seguís:
Un còp constituïts toti es ajuntaments dera província, cada Junta Electorau de Zòna hè eth repartiment des lòcs de deputats e deputades en partit judiciau, cossent damb eth procediment que seguís:
Eth nombre de còssos a escuélher en cada municipi s'establís en foncion dera poblacion de cadun segon era escala següenta:
Segontes es resultats des eleccions, es ajuntaments se constituïràn en session publica eth dia 15 de junh de 2019.
En cas de que s'auesse interpausat un recors contenciós electorau contra era proclamacion des còssos e còsses elegidi, era constitucion des corporacions municipaus se harà eth dia 5 de junhsèga de 2019.
Es municipis damb ua poblacion superiora as 250 abitants, un totau de 759 municipis que representen 80% des municipis catalans, escuelhen es sòns representants cossent damb un sistèma electorau comun qu'a es següentes caracteristiques:
- Recompde per majoritat relativa: se proclamen elegidi es candidats damb eth nombre mès naut de vòts.
- Recompde per majoritat simpla: se proclame baile o bailessa era persona candidata damb mès vòts.
Enquia tres dies abans dera celebracion des eleccions, es representants des candidatures pòden nomenar enquia dus interventors per mesa electorau, majançant era expedicion de credenciaus qu'an de liurar ara Junta Electorau de Zòna corresponenta.
Eth representant de cada candidatura pòt autrejar eth poder a favor de quinsevolh ciutadan, màger d'edat e que se trape en plen us des sòns drets civius e politics, entà que represente era candidatura enes actes e operacions electorus.
Er apoderament se formalize deuant de notari o deuant deth secretari dera Junta Electorau Provinciau o de Zòna, es quaus expedissen era corresponenta credenciau, d'acòrd damb eth modèl oficiaument establit.
Es apoderats s'an d'identificar en tot mostrar era credenciau e eth Document Nacionau d'Identitat as membres dera mesa.
Els ajuntaments, sota la supervisió de les juntes electorals de zona (JEZ), elegeixen els membres de les meses electorals i els seus suplents per sorteig públic entre la totalitat de les persones incloses a la llista d'electors de la mesa corresponent, que sàpiguen llegir i escriure i siguin menors de setanta anys.
S'exclouen els electors que fan 18 anys entre la data del sorteig i la data de celebració de les eleccions.
Aquest sorteig es fa entre el 27 d'abril i l'1 de maig de 2019 i un cop celebrat es comunicarà als designats, que rebran una notificació i un manual d'instruccions.
Aqueres persones designades coma membres d'ua mesa electorau, ben sigue en qualitat de titolars o de suplents, e qu'agen ua causa justificada, pòden presentar allegacions ara sua designacion.
Dempús dera data dera notificacion, es membres dera mesa dispausen d'un termini de 7 dies naturaus entà presentar aguestes allegacions deuant dera Junta Electorau de Zòna (JEZ) que li correspongue.
Era JEZ a de resòlver es allegacions en termini de cinc dies e comunicà'c ara persona interessada.
Un còp resolvudes es allegacions pera JEZ, o ben desestimarà eth motiu allegat e notificarà definitivament eth nomenament ara persona designada o ben admeterà era allegacion, s'excusarà era persona deth cargue, se li notificarà e se designarà un aute membre de mesa, a qui s'emeterà era notificacion corresponenta.
Acabat eth recompde, eth president anóncie en votz nauta eth resultat, e especifique eth nombre d'electors censats, eth de certificacions censaus aportades, eth nombre de paperetes nulles, eth de vòts en blanc e eth des vòts obtengudi per cada candidatura.
Dempús comence era dubertura des envolòpes (era envolòpa nombre 1 damb era documentacion electorau corresponenta a cada mesa) qu'es presidents de cadua des meses electoraus liurèren eth dia des eleccions en jutjat.
As electors les cau apropar-se tara mesa un per un, dempús d'auer passat, s'ac desiren, pera cabina electorau.
Era identificacion der elector deuant dera mesa se hè per miei d'un des documents que seguissen:
S'accèpte era presentacion d'aguesti documents encara que siguen caducadi, mès cau que siguen originaus.
Er elector liure dera sua pròpria man ath president o presidenta era envolòpa o es envolòpes de votacion barrades.
Eth president, sense amagar era envolòpa o es envolòpes en cap de moment, a de nomentar er elector en votz nauta, e, en tot ahíger «vòte», a de retornar era envolòpa o es envolòpes ar elector entà que l'introdusisque o les introdusisque ena urna o enes urnes corresponentes.
Enes eleccions ath Conselh Generau d'Aran i intervien es juntes electoraus que seguissen:
Era Junta Electorau Provinciau (JEP) de Lhèida a es competéncies que seguissen:
Se triguen per sorteg entre es persones censades ena mesa.
Es meses electoraus se constituïssen eth dia des eleccions, tàs 8.00 ores deth maitin.
Eth president, es dus vocaus e es suplents respectius s'amassen en collègi electorau corresponent entà constituïr era mesa electorau.
Es electors damb bèth andicapat pòden ajudar-se d'ua persona que les acompanhe quan anaràn a votar o de bèth mejan materiau entà transportar es envolòpes electoraus as membres dera mesa.
- Ua papereta de votacion de cadua des candidatures que se presenten tàs eleccions convocades.
- Era envolòpa o envolòpes de votacion.
- Ua envolòpa dirigida ath president dera mesa a on vos correspon votar.
Es electors que se tròben inscriti en cens d'electors residents-absents que viuen en estrangèr (CERA) non pòden votar enes eleccions tath Conselh Generau d'Aran.
En cas des eleccions municipaus, s'a d'escríuer eth nòm dera formacion politica que se volgue votar ena papereta e s'introdusís era papereta ena envolòpa de votacion.
Se se vò votar en blanc, cau barrar era envolòpa sense introdusir-i cap de papereta.
Dempús, s'a d'introdusir ena envolòpa dirigida ath president dera mesa electorau que correspon:
Li cau acreditar era identitat damb eth document nacionau d'identitat (DNI), eth passapòrt o eth carnet de condusir (pr'amor qu'aguesti documents includissen era fotografia e era signatura dera persona titolara; en cap de cas s'admeterà fotocòpies).
Sonqu'en cas de malautia o incapacitat, acreditades per miei d'un certificat medicau oficiau, ua persona que non sigue era interessada pòt corsar era sollicitud de vòt per corrèu, entara quau causa cau que sigue autorizada per un document notariau o consolar provedit individuauments (en aguesti casi, tant eth certificat medicau coma era escritura notariau o consolara son gratuïts).
Era envolòpa conten era documentacion que seguís:
Er elector a d'arrecéber personauments aguesta documentacion, damb era acreditacion prealabla dera identitat.
Era votacion comence tàs 9.00 ores e finalize tàs 20.00 ores deth dia 26 de mai, maugrat que, se quauque elector demore laguens deth locau o en sòn accès, se li permeterà votar.
Es electors que trabalhen eth dia des eleccions pòden disposar, laguens der orari laborau, d'enquia quate ores entar exercici deth dret de sufrag i, que seràn retribuïdes.
Es ciutadans que complissen 18 ans eth dia des eleccions, pòden votar.
Se pòden consultar es listes electoraus en vigor des següentes manères:
Ath delà, eth Burèu deth Cens Electorau envie a cada elector ua carta censau que conten es dades actualizades dera inscripcion en cens electorau e dera seccion e era mesa a on correspon votar.
Era carta censau a un caractèr simplament informatiu e non servís entà identificar-se ara ora de votar.
En tres dies, es delegacions provinciaus deth Burèu deth Cens Electorau resolveràn es reclamacions e ordenaràn es rectificacions pertinentes, que calerà que siguen exposades enes ajuntaments respectius eth 19 d'abriu.
Les característiques essencials del sistema electoral d'elecció directa dels consellers o conselleres generals, d'acord amb la legislació electoral vigent, són les següents:
S'escullen tretze consellers o conselleres generals entre els sis terçons en què es divideix el territori de l'Aran.
La distribució entre els terçons és la següent:
El mandat dels consellers o conselleres generals dura quatre anys i coincideix temporalment amb el dels regidors o regidores dels ajuntaments.
El Consell General d'Aran es constitueix en sessió pública el primer dia laborable després dels quinze dies naturals següents a l'endemà de la proclamació d'electes.
En la sessió constitutiva, el Ple del Consell General escull d'entre els seus membres el Síndic o Síndica.
Per saber la mesa on cal votar, l'Oficina del Cens Electoral envia a tots els electors i electores una targeta censal on hi figura la secció en la qual està censat l'elector o electora i la mesa on li correspon votar, amb l'adreça del col·legi electoral.
La votació comença a les 9.00 hores i finalitza a les 20.00 hores del dia 26 de maig, tot i que si queda algun votant dins del local o en el seu accés se li permet votar.
Per votar cal identificar-se amb algun dels següents documents:
Els documents poden estar caducats però han de ser originals, en cap cas fotocòpies.
Els votants que treballin el dia de les eleccions poden disposar, dins de l'horari laboral, d e fins a quatre hores per a l'exercici del dret de sufragi, que seran retribuïdes.
Quan el treball sigui en jornada reduïda, s'efectuarà la corresponent reducció proporcional del permís.
Els treballadors o treballadores que tinguin jornada laboral amb un horari que no coincideixi ni totalment ni parcialment amb el de la votació, no tenen dret a demanar cap permís a l'empresa.
El justificant s'ha de sol·licitar a la mesa electoral el mateix dia de la votació.
Atès l'encavalcament del termini de sol·licitud de vot per correu per a les eleccions generals de 28 d'abril i les eleccions municipals, europees i al Consell General d'Aran de 26 de maig, cal especificar a l'oficina de Correus on es recull el formulari per a quin dels processos electorals se sol·licita el vot: 28 d'abril o 26 de maig (per al 26 de maig, hi ha una única sol·licitud per als tres processos convocats: eleccions municipals, europees i al Consell General d'Aran).
A la part superior dreta del formulari de sol·licitud, consta el nom del procés electoral per al qual s'ha d'utilitzar.
Des de la convocatòria de les eleccions i fins el 16 de maig les persones que desitgin votar poden acudir a qualsevol oficina de Correus de l'Estat espanyol i sol·licitar l'imprès per votar per correu.
La sol·licitud de vot és única per a tots els processos electorals convocats el 26 de maig.
L'Oficina del Cens Electoral enviarà la documentació per a tots aquells processos electorals que se celebren el 26 de maig en què el sol·licitant formi part del cens.
L'elector o electora ha d'emplenar l'imprès i entregar-lo personalment a qualsevol oficina de Correus.
S'ha d'acreditar la identitat mitjançant:
Han de ser documents originals, no s'accepten fotocòpies.
Només en cas de malaltia o incapacitat, acreditades mitjançant un certificat mèdic oficial, una persona que no sigui la interessada pot cursar la sol·licitud de vot per correu, per a la qual cosa ha d'estar autoritzada per un document notarial o consular estès individualment (en aquests casos, tant el certificat mèdic com l'escriptura notarial o consular són gratuïts).
Una vegada l'Oficina del Cens Electoral admet la sol·licitud de vot, ja no es pot votar de forma presencial a la mesa.
El termini per sol·licitar el vot finalitza el 16 de maig.
L'Oficina del Cens Electoral envia per correu certificat un sobre amb la documentació per poder votar al domicili que s'ha indicat a la sol·licitud, no més tard del 19 de maig.
A aquest termini cal afegir el temps que tardi el correu a arribar al domicili indicat en la sol·licitud.
El sobre conté la següent documentació:
L'elector o electora ha de rebre personalment aquesta documentació, amb l'acreditació prèvia de la identitat.
En cas que l'elector o electora no es trobi a l'adreça assenyalada en l'imprès de sol·licitud, haurà de presentar-se, personalment o a través de representació autoritzada notarialment o consularment (en cas de malaltia o incapacitat certificada mèdicament), a l'oficina de Correus corresponent.
Un cop s'hagi escollit la papereta de vot per a cadascun dels processos electorals per als quals es desitgi votar, s'introdueix en el sobre de votació corresponent (o sense incloure papereta, si es vol votar en blanc) i es tanca.
S'inclou el sobre o sobres de votació i el certificat en el sobre dirigit a la mesa electoral i s'envia per correu certificat no més tard del 22 de maig.
No és necessari que el votant faci aquest darrer tràmit de forma personal.