projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
La mediació es basa en la comunicació i té a disposició seva tots els sistemes de comunicació electrònica.
La possibilitat d'aplicar la tecnologia per resoldre conflictes també s'ha tingut en compte en la llei, regulant la mediació electrònica i la mediació simplificada des de l'any 2012.
No obstant això, avui dia, la majoria dels processos de mediació són presencials i no es fan servir a Espanya plataformes en línia que serveixin de suport a aquests processos de mediació.
A banda de les reticències dels mediadors a llançar-se a l'ús de la tecnologia en el procés de mediació, tampoc l'Administració electrònica s'ha aplicat als serveis públics de mediació, ni tan sols en la mediació intrajudicial.
En aquest sentit, la mediació es troba en una situació de retard respecte d'altres serveis i professions relacionats amb l'Administració de justícia.
Aquest article ofereix una sèrie de pautes, patrons i tècniques aplicables en la mediació desenvolupada per mitjans electrònics per ajudar els mediadors a incorporar la tecnologia de manera eficient.
A: Diario La Ley, [en línia], 28 de juliol de 2020
La transcendència d'un procés judicial no es troba en l'existència mateixa del procés, sinó en el que passa més enllà.
Sovint, un cop acabat aquest procés, es construeix una dialèctica de vencedor-vençut que no només desvirtua el propòsit del recurs jurisdiccional, sinó que fins i tot, de vegades, n'afavoreix la prolongació.
La mediació intrajudicial i extrajudicial poden afavorir un enfocament sociològic del conflicte en què l'enfrontament deixa pas al relat de l'acord.
Podeu demanar els articles complets per correu electrònic a la Biblioteca del CEJFE.
Els Mossos d'Esquadra engeguen un pla pilot a l'Institut Sobrequés, de Girona, adreçat a joves d'ESO i batxillerat perquè identifiquin aquestes situacions i ajudin les víctimes
Els mediadors dels delictes d'odi i discriminació entren a les aules de l'institut Sobrequés de Girona i ho fan de la mà dels Mossos d'Esquadra.
En aquests moments, set estudiants de tercer d'ESO i primer de batxillerat estan en procés de formació i el curs vinent seran capaços d'identificar situacions en què poden concórrer aquest tipus de fets i tindran eines per formar i ajudar possibles víctimes.
Els Mossos d'Esquadra han escollit la ciutat de Girona per començar aquest pla pilot, pioner a l'Estat espanyol.
L'inspector Albert Oliva, cap de la Unitat Central de Proximitat i Atenció al Ciutadà, i també portaveu del cos policial, destaca que només hi ha experiències similars a Alemanya i al Regne Unit.
La implantació d'aquest pla a Girona va iniciar-se després d'una reunió al Consell Municipal LGTBI de l'Ajuntament de Girona amb l'alcaldessa, Marta Madrenas.
Oliva assegura que els Mossos treballen, des de fa 12 anys, per donar coneixements en matèria de seguretat als joves a qui pot afectar aquesta mena de delictes, però aquest projecte és diferent, ja que són els mateixos alumnes els qui «sensibilitzaran la resta de companys de l'institut».
El pla pilot es fa a l'Institut Santiago Sobrequés, però els Mossos preveuen, a partir del nou curs, fer el projecte extensiu a altres centres de Catalunya.
El Departament de Justícia ha convocat els Premis ADR Justícia 2019, destinats a reconèixer les millors iniciatives impulsades per institucions públiques o privades i les millors accions de comunicació o difusió en l'àmbit de la mediació i altres formes de resolució de conflictes (ADR).
Creats l'any 2017, enguany els Premis ADR Justícia s'actualitzen i amplien l'abast dels guardons que es concedeixen per a tesis i treballs de recerca, alhora que incorporen dues noves categories per premiar les millors accions de difusió de la mediació i els ADR.
Aquest dilluns s'ha publicat al DOGC la resolució de convocatòria.
El termini per presentar-hi candidatures és de 15 dies hàbils i s'acaba el 22 de juliol.
Xavier Bernadí Gil, director general de Dret i d'Entitats Jurídiques
Hem preparat i us presentem el Butlletí ADR Justícia carregats d'il·lusió.
Amb la voluntat que sigui una bona eina per a una nova etapa: una etapa de canvi que ens interpel·la a tots.
Sabem que hi ha vies per gestionar els nostres conflictes de manera més civilitzada i eficaç.
Sabem amb quins problemes topen i quines solucions cal aplicar.
Explicar-ho, compartir-ho i tirar decididament endavant.
És ben clar que hem d'eixamplar la visió i explorar, a més de la mediació, qualsevol altre mitjà de resolució de conflictes que aporti més avantatges que la via judicial, sota el principi que podríem denominar de tutela conflictual efectiva i d'acord amb els plantejaments de la justícia multi-door (de múltiples opcions).
És clara, també, la política que cal seguir: educació en el diàleg i la pau, cultura de l'entesa i l'acord, inversió pública decidida i sostinguda, col·laboració institucional intensa i lleial, coneixement i competència.
Al Departament de Justícia, aquest convenciment ens ha dut a replantejar-nos totes les nostres responsabilitats en l'àmbit de la mediació i la manera d'exercir-les.
En efecte, en l'àmbit normatiu, estem revisant, de dalt a baix, el Codi civil de Catalunya per incloure i reforçar la mediació i altres mitjans anàlegs allà on sigui possible.
També impulsem la implantació de la sessió informativa obligatòria en determinats àmbits i supòsits del dret de família.
En l'àmbit aplicat, seguim de prop el desenvolupament de l'arbitratge, del dret col·laboratiu i de la coordinació de parentalitat i explorem les vies que ens permetrien impulsar-los.
Els darrers dos anys hem impulsat un pla pilot de mediació en l'àmbit de la jurisdicció contenciosa administrativa, amb uns resultats inicials molt engrescadors.
En el pla organitzatiu, estem repensant l'organització, les funcions i les activitats del Centre de Mediació de Dret Privat de Catalunya.
I pel que fa al foment de la mediació, hem implantat els Premis ADR Justícia, que arriben ara a la segona edició.
Hem mirat de ser arreu on ens han convidat i ens hem obert a col·laborar amb tothom per fer realitat aquest objectiu compartit.
El Butlletí ADR Justícia vol formar part d'aquest procés de canvi, de renovació de la forma, de la imatge, dels canals i de l'actitud a l'hora d'impulsar, difondre i implantar la pràctica de la mediació.
És una nova via de diàleg per enfortir el diàleg.
Confiem que sigui útil i que ens ajudi a fer que el nostre somni sigui, ben aviat, una realitat.
Com a advocada i consellera de Justícia, em plau molt presentar i donar la benvinguda al Butlletí ADR Justícia, el nou butlletí del nostre Departament sobre la mediació i altres mitjans de gestió alternativa de conflictes.
Amb voluntat de millora, el canal de comunicació que hem fet servir fins ara, l' InfoMediació, dona pas a aquest nou Butlletí ADR Justícia, amb un format, una estructura i uns continguts renovats.
L' InfoMediació va néixer el 18 de setembre de 2006, en el marc de l'aleshores denominat Centre de Mediació Familiar, com a "canal de comunicació entre tots els mediadors i les mediadores que consten al Registre del Centre de Mediació Familiar de Catalunya del Departament de Justícia".
Recentment, va superar els 500 números.
En aquest període, l' InfoMediació s'ha obert de forma progressiva a un nombre més ampli de destinataris, fins a abastar el conjunt d'institucions i professionals de la mediació: mediadors i persones de l'àmbit acadèmic, la recerca i la formació, òrgans i personal judicial, col·legis professionals, cambres oficials i associacions especialitzades, entre altres.
Ara fem un pas més i apostem per adreçar-nos tant a l'àmbit professional com a la ciutadania en general, amb una eina no únicament de comunicació, sinó també d'impuls i difusió de la cultura de la mediació.
En altres paraules, volem fer saber a tothom que hi ha vies per resoldre els conflictes que sovint són molt més avantatjoses per a tots que la via judicial, que tenen menors costos econòmics, temporals i emocionals, que permeten que les persones s'impliquin responsablement en la solució dels conflictes que pateixen i que, per això mateix, són més eficaces a l'hora d'implementar els acords assolits.
En els darrers anys, el Departament de Justícia no ha treballat només en la mediació de dret privat i en la mediació penal, sinó que també ha assumit responsabilitats generals d'impuls, promoció i desenvolupament dels mitjans alternatius de resolució de conflictes.
A una dècada del Llibre blanc de la mediació a Catalunya i a punt de celebrar el desè aniversari de la Llei 15/2009, del 22 de juliol, de mediació en l'àmbit del dret privat, ens trobem en un altre moment important per implantar la mediació.
En efecte, una vegada identificats els obstacles que han frenat la mediació fins ara, totes les institucions i tots els professionals coincidim en la necessitat de rellançar-la.
Coincidim en la necessitat de reforçar la mediació allà on ja es practica, d'estendre-la a àmbits on no ha tingut prou entrada (com en el camp empresarial, el de les relacions Administració/ciutadans o en l'àmbit de la salut), així com en la necessitat d'explorar, implantar o millorar altres ADR, com ara l'arbitratge, el dret col·laboratiu o la coordinació de parentalitat.
És clar que hi ha requeriments que no podem ignorar, com ara els culturals o els de caràcter econòmic o financer.
Però si perseverem a estendre aquesta cultura, no hi haurà obstacles ni requeriments insuperables.
Per això celebro el naixement del Butlletí ADR Justícia, us demano que us el feu vostre i desitjo que sigui ben útil per a tothom.
L'Associació Catalana de Dret Col·laboratiu ha culminat la primera edició de la seva Formació en dret col·laboratiu, que ha comptat amb la participació de vint advocades i advocats, els primers diplomats en aquesta matèria a Catalunya.
Per celebrar-ho, l'Associació va convocar-los a un sopar el passat 18 de juliol, on es va analitzar aquesta primera experiència i els guanys personals i professionals assolits per tots els participants.
Com s'explica al lloc web de l'Associació, que ja ha fet pública la segona edició d'aquesta formació, el dret col·laboratiu és un mètode alternatiu de resolució de conflictes, que permet als advocats portar a terme una negociació, de forma innovadora, col·laborativa, honesta i sincera envers l'altra part, sense que això suposi perdre la fermesa en la defensa dels interessos dels seus clients.
El dret col·laboratiu, fa del client el protagonista i principal partícip del procés i l'implica i l'acompanya.
És un procés en el qual les parts són protagonistes en la recerca de solucions.
El procés de negociació es fa de forma conjunta entre els advocats col·laboratius i els clients, per bé que en els equips també hi poden col·laborar, si s'escau, altres professionals (mediadors, coachs, psicòlegs, notaris...).
El dret col·laboratiu es desenvolupa en un procés fonamentat en les necessitats i els interessos de les parts, on les tècniques, els mecanismes i les eines sobre la gestió de conflictes, la gestió de les emocions i de les relacions entre les parts, prenen protagonisme.
Els advocats col·laboratius coneixen i estan formats per emprar aquestes eines.
Els advocats, quan actuen en un procés com a advocats col·laboratius (no és una funció permanent de l'advocat, és una eina més), es comprometen que, en cas de no arribar a un acord satisfactori, no representaran el client en el procés contenciós sobre l'assumpte.
El sopar va comptar amb l'assistència, com a convidat, del director general de Dret i d'Entitats Jurídiques, Xavier Bernadí, que va felicitar tots els participants i els va lliurar els diplomes i els distintius acreditatius de la formació en dret col·laboratiu.
Totes les persones que han superat aquesta formació podran lluir el distintiu en els seus despatxos i en les xarxes socials, de forma que quedi acreditada la seva idoneïtat per intervenir com a advocats experts en dret col·laboratiu.
El Comitè Assessor del Centre de Mediació de Dret Privat de Catalunya es va reunir el passat 17 de juliol per valorar les darreres actuacions d'impuls de la mediació i els ADR duts a terme des del Centre de Mediació de Dret Privat.
Sota la presidència del director general de Dret i d'Entitats Jurídiques, Xavier Bernadí, es va informar el Comitè de la convocatòria dels Premis ADR Justícia 2019 i la recent publicació del nou butlletí ADR Justícia, que renova i substitueix l'InfoMediació.
D'altra banda, el Comitè va ser informat sobre el nou logotip del Centre de Mediació i va valorar l'estat d'actuacions clau com el Pla pilot de mediació contenciosa administrativa i la creació del grup de treball de coordinació de parentalitat, i va tenir oportunitat d'analitzar, finalment, les iniciatives legislatives en l'àmbit de la mediació i els ADR que s'estan impulsant actualment.
El passat 2 de juliol es va publicar al Diari Oficial de la Unió Europea el nou Reglament (UE) 2019/1111, de 25 de juny de 2019, sobre competència, reconeixement i execució de resolucions en matèria matrimonial, de responsabilitat parental i sobre sostracció internacional de menors.
Amb la nova normativa, que s'aplicarà a partir del 22 d'agost de 2022, la Comissió renova l'última legislació en qüestió de conflictes familiars internacionals, en concret el Reglament (CE) núm. 2201/2003 del Consell, de 27 de novembre de 2003.
El Reglament inclou normes aplicables als casos de trasllat o retenció il·lícits d'un menor que afectin més d'un estat membre –completant, d'aquesta manera, el Conveni de l'Haia de 1980- i, en aquest camp, l'article 25 preveu que «com més aviat millor i en qualsevol fase del procediment, l'òrgan jurisdiccional convidarà les parts, directament o, si escau, amb l'assistència de les autoritats centrals, que considerin si estan disposades a recórrer a la mediació o a una altra via alternativa de resolució de litigis, llevat que això sigui contrari a l'interès superior del menor, no sigui adequat en el cas particular o comporti un retard indegut del procediment».
El Govern aprova la memòria preliminar d'un avantprojecte de llei d'actualització del Codi civil de Catalunya que vol, entre d'altres objectius, potenciar la mediació i afavorir els ADR amb la voluntat que les persones els utilitzin cada cop més.
Una primera proposta d'interès és la d'introduir un principi general, informador de tot el Codi, d'acord amb el qual, en les relacions jurídiques privades, les parts han d'intentar gestionar les controvèrsies mitjançant la mediació i altres mecanismes de resolució alternativa de conflictes.
A aquest efecte, el Departament de Justícia ha obert una consulta pública prèvia sobre aquesta proposta de modificació legislativa per conèixer l'opinió de la ciutadania, en general, i de determinats col·lectius afectats de manera especial per les disposicions que es pretenen aprovar.
Particularment, la consulta busca l'opinió de la ciutadania i els professionals i col·lectius afectats sobre la necessitat d'impulsar i reforçar normativament l'ús de la mediació i els ADR en els conflictes sorgits com a conseqüència de les relacions jurídiques privades que regula el Codi civil de Catalunya.
La consulta és oberta fins al 18 d'agost perquè els ciutadans, en general, i els professionals i les entitats interessades hi facin aportacions.
El passat 12 de juliol es va celebrar una reunió per presentar el Pla pilot de mediació contenciosa administrativa impulsat des de la Direcció General de Dret i d'Entitats Jurídiques per mitjà del Centre de Mediació de Dret Privat i diversos jutjats contenciosos administratius de Barcelona, i es va informar els assistents dels resultats assolits i les perspectives de futur.
La reunió va comptar amb la presència del director del Gabinet Jurídic de la Generalitat de Catalunya, representants dels serveis jurídics de l'Ajuntament de Barcelona, la directora dels Serveis Jurídics de la Diputació de Barcelona, representants de l'Associació Catalana de Municipis i la magistrada i la lletrada del Jutjat Contenciós Administratiu núm. 5 de Barcelona, juntament amb la direcció i personal tècnic del Centre de Mediació de Dret Privat.
El director general i la direcció del Centre de Mediació van exposar els antecedents i la trajectòria del Pla pilot i, juntament amb els assistents, van analitzar-ne els resultats i el seguiment futur.
En aquest sentit, es va destacar l'augment que s'ha produït de jutjats que participen al programa, actualment el 59% dels jutjats contenciosos de Barcelona.
Finalment, es van analitzar les vies per resoldre les dificultats que s'han identificat i les possibles reformes legals i els protocols de treball que es podrien aplicar per potenciar la derivació a mediació, alhora que es va valorar la conveniència d'impulsar, també, la mediació administrativa prèvia a la via contenciosa.
La mediadora i advocada Gema Murciano estudia la comediació i analitza si l'hem de considerar una tècnica completa o bé una eina puntual.
En l'article "Definició de comediació: eina o tècnica?", l'autora defineix la comediació com la intervenció que es produeix de diversos mediadors treballant de manera conjunta en un mateix supòsit amb un objectiu comú.
Per Gema Murciano, quan la comediació és la nostra manera de veure i realitzar una mediació no hi ha cap dubte que som davant d'una tècnica, i quan fem servir la comediació puntualment davant de casos concrets es converteix en una eina més per utilitzar-la en la gestió del conflicte.
En l'article, l'autora analitza a fons en quins supòsits és útil la comediació i quins avantatges té.
En l'àmbit de la resolució alternativa de conflictes i de la política s'ha consolidat el terme estudis de pau i conflictes, amb el sinònim complementari irenologia, normalitzat pel Consell Supervisor del TERMCAT.
Es refereix a la disciplina que s'ocupa d'investigar la manera d'apaivagar o resoldre els conflictes existents amb mitjans pacífics i de detectar els conflictes latents o emergents per evitar que es desenvolupin, sota la concepció que la pau és l'absència de tota mena de violència, incloent-hi els desequilibris estructurals i les injustícies socials.
Estudis de postgrau i màsters universitaris tenen aquest concepte com a protagonista, i també es documenta en l'extensa bibliografia d'un sector que, afortunadament, cada dia desperta més interès.
La forma estudis de pau i conflictes és un sintagma descriptiu perfectament adequat al concepte, que té un ús habitual entre els especialistes, probablement afavorit per l'ús en anglès de la forma paral·lela peace and conflict studies.
En certs contextos es pot trobar reduït a estudis de pau o estudis de conflictes.
Per la seva banda, el sinònim irenologia és una forma lingüísticament adequada, creada a partir del grec eir ḗ n ē 'pau', amb adjunció del sufix també d'origen grec -logia, que significa 'paraula, raó, teoria, tractat'.
Segons algunes fonts, la creació d'aquest terme es deu al periodista belga Paul Michel Gabriel Lévy, que hauria inventat aquest neologisme cap a 1950.
És important tenir en compte la proximitat formal i semàntica amb irenisme, un terme de l'àmbit de la religió i la filosofia d'ús ja consolidat i recollit en fonts lexicogràfiques de referència, que designa el corrent de pensament que considera la pau com l'estat normal de la societat i propugna per damunt de tot conciliar les discrepàncies.
Un total de 6,1 % dels alumnes d'ESO i Batxillerat afirmen haver patit un cas d'assetjament escolar o de ciberassetjament el darrer curs.
Si baixem al detall, un 4,8 % dels entrevistats afirma que ha estat víctima de l'assetjament escolar, percentatge que es redueix a un 1,3 % quan parlem de ciberassetjament.
Aquestes són algunes de les dades que posa de relleu el 1r Baròmetre b-resol sobre conflictes en l'entorn educatiu, elaborat a partir de més de 2.000 enquestes a alumnes d'ESO i Batxillerat de centres d'ensenyament que disposen de la solució tecnològica d'alerta i gestió de conflictes b-resol.
El Baròmetre no demana només pel darrer curs escolar, sinó per tota l'etapa escolar.
En aquest cas el percentatge d'afectats augmenta notablement: 1 de cada 5 alumnes d'ESO i Batxillerat afirmen haver patit un cas d'assetjament escolar o de ciberassetjament durant la seva vida.
L'enquesta ha preguntat també als més de 2.000 alumnes sobre les situacions de trastorn de conducta alimentària (TCA) durant l'últim curs.
La resposta ha estat que un 6,6 % dels alumnes afirma que ha patit un TCA el darrer any, una xifra que supera, en aquesta enquesta, les d'assetjament escolar i ciberassetjament plegades.
El Baròmetre b-resol ha estat impulsat pels creadors de l'app b-resol, la solució tecnològica guardonada amb el Premi ADR Justícia 2018 amb la qual els adolescents poden alertar, de manera anònima i segura, de conflictes com ara assetjament escolar, ciberassetjament, trastorns de conducta alimentària, violència de gènere, assetjament sexual o qualsevol mena de conflicte.
El Baròmetre b-resol tindrà continuïtat anual i analitzarà els diversos conflictes que afecten els joves, alhora que ajudarà docents i professionals a dimensionar l'existència d'aquests conflictes i a impulsar eines per conduir i millorar l'entorn educatiu.
L'Ajuntament de Camprodon ha dut a terme aquest estiu un programa pilot de mediació nocturna.
Es tracta de professionals que tracten amb els usuaris de l'oferta d'oci nocturn amb la finalitat de promoure actituds més respectuoses i cíviques.
Segons la notícia, que publica el Diari de Girona, l'objectiu del programa és gestionar de manera positiva i generadora de valor l'equilibri entre el gaudi de la nit i el dret al descans dels veïns i visitants de les zones més properes.
En les pròximes setmanes faran una valoració global de la iniciativa per tal d'extreure'n conclusions.
La mediació la duen a terme dos mediadors i un observador de l'Ajuntament, els quals intervenen quan detecten algun focus de conflicte o algun soroll.
El 7 d'agost de 2019 es va signar a Singapur la Convenció de Nacions Unides sobre els acords de transacció internacionals resultants de la mediació.
Aquest text havia estat aprovat per l'Assemblea General de les Nacions Unides el 20 de desembre de 2018 i ara l'han signat 46 estats.
El tractat, conegut també com a Convenció de Singapur sobre la mediació, s'aplica als acords de transacció internacionals resultants de la mediació i estableix un marc jurídic harmonitzat per al dret a invocar acords de transacció, i també per a executar-los.
La Convenció té com a objectiu facilitar el comerç internacional i promoure la mediació com a mètode alternatiu i eficaç de solució de controvèrsies comercials i, com a l'instrument internacional vinculant que és, s'espera que ofereixi certesa i estabilitat al marc internacional en matèria de mediació.
La Convenció de Singapur garanteix que un acord assolit per les parts adquireixi caràcter vinculant i pugui executar-se seguint un procediment simplificat i senzill.
El 18 de setembre es va constituir el grup de treball de coordinació de parentalitat, sota la presidència del director general de Dret i d'Entitats Jurídiques, Xavier Bernadí.
El grup d'experts, que es reunirà mensualment, neix a partir de la necessitat, identificada amb el Programa pilot de coordinació de parentalitat i els treballs posteriors, d'aprofundir més en l'anàlisi de la figura del coordinador de parentalitat i definir-ne l'organització, delimitar-ne amb més precisió el perfil professional i determinar els costos associats a aquesta figura.
La coordinació de parentalitat és una figura nova, vinculada a les instàncies judicials, que posa a l'abast de les famílies amb pares separats o divorciats en situacions d'alta conflictivitat un professional que els ajuda a gestionar la situació post-ruptura i a reorganitzar la situació familiar en benefici de l'interès superior dels menors.
El grup de treball l'impulsa la Direcció General de Dret i d'Entitats Jurídiques, per mitjà del Centre de Mediació de Dret Privat, en coordinació amb els jutjats de família i altres operadors professionals.