projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
La societat de la informació i el coneixement provoca canvis socials, econòmics i culturals que obliguen a plantejar-se què entenem per aprendre avui.
La idea del que vol dir saber i del que vol dir aprendre s'està transformant.
En la societat actual plana la idea que les persones no progressaran augmentant els seus coneixements, sinó aprenent a gestionar els desconeixements que aniran apareixent durant tota la seva vida.
Aquesta gestió es farà possible perquè la via d'accés al coneixement, en la societat de la informació, és una via personalitzada.
Els ciutadans hauran de ser capaços d'aprofitar les interaccions i els diferents espais d'aprenentatge.
Aquesta actitud i les habilitats que haurà de desplegar li serviran per poder donar resposta a les seves necessitats canviants d'aprenentatge, que haurà de ser autosostingut, connectat, dinàmic i personalitzat.
Vivim en un món caracteritzat pel canvi i és necessari replantejar el propòsit de l'educació i l'organització de l'aprenentatge.
Cal que els alumnes estiguin preparats per donar resposta a les demandes de la societat del coneixement i la informació.
És per això que cal replantejar aspectes sobre el processos d'ensenyament i d'aprenentatge amb una visió oberta i flexible que ofereixi a les persones l'oportunitat de viure amb dignitat i benestar, pugui descobrir el seu potencial, fomentar les seves capacitats, i en un futur proper, pugui participar activament i responsable en la societat per construir un món sostenible i en pau.
L'alternança entre formació i treball en els ensenyaments de formació professionals inicial permet als i les estudiants compaginar la formació acadèmica amb una feina de qualitat, relacionada amb l'especialitat.
Aquest alumnat disposa d'un contracte laboral o beca amb contraprestació econòmica.
Aquesta regulació ha de permetre fer concrecions del calendari i la jornada lectiva per tal que l'alumnat cursi la formació professional mentre treballa.
Els objectius de l'alternança entre la formació i el treball són els següents:
Es dirigeix preferentment a l'alumnat matriculat en els cicles formatius de grau mitjà o grau superior en sectors o activitats econòmiques amb necessitats no satisfetes de personal qualificat, disposat a simultaniejar la formació amb un treball relacionat amb la seva formació.
En els ensenyaments de formació professional inicial la formació en alternança pot adoptar dues modalitats:
Combina el temps de formació en el centre educatiu i el temps d'activitat dels alumnes a l'empresa, sense que comporti el reconeixement acadèmic del temps d'activitat a l'empresa.
Combina el temps de formació en el centre educatiu i el temps d'activitat dels alumnes a l'empresa i comporta el reconeixement acadèmic dels aprenentatges assolits pels alumnes en la seva activitat, que realitzen en condició de: treballador assalariat, becari de formació o voluntari.
Amb l'objectiu de donar resposta a les necessitats del mercat laboral, la formació professional dual aposta per augmentar la col·laboració entre els centres de formació professional i les empreses, en el procés formatiu dels alumnes.
Actualment un nombre significatiu d'empreses participen en el nou model de formació professional dual, fent possible que els alumnes puguin compatibilitzar la formació als centres educatius amb la formació en entorns laborals reals.
Aconseguir la implantació d'aquesta modalitat de formació revertirà, sens dubte, en la millora de la productivitat i l'ocupació al nostre país.
Per a més informació, podeu consultar:
Diari de conferències: Document per recollir les idees força, continguts, temes, activitats..., per compartir amb l'equip docent
Accés al formulari de valoració de les conferències
Com ensenyar el procés de composició?
La mirada sobre els textos des de l'ensenyament i l'aprenentatge.
Grup GREAL Universitat Autònoma de Barcelona
Escriptura i reflexió metalingüística, un camí de doble sentit.
L'ensenyament de la literatura: el canvi radical pendent.
Professor i formador de Llengua i Literatura castellanes
32a conversa pedagògica: L'espai escolar com a entorn d'aprenentatge i benestar
L'entorn educatiu cal que ofereixi, a més d'un entorn de qualitat, seguretat física i psicològica, un disseny estètic ric en formes, colors, imatges i estructures que potenciïn la creativitat i sobretot, esdevinguin espais generadors d'aprenentatge.
Vetllar per la qualitat, el disseny i la cura dels espais és una tasca contínua que requereix ser pensada, compartida entre tots els agents de la comunitat educativa.
Amb aquesta intenció, es vol compartir aquesta conversa amb aquells centres que volen anar més enllà en el disseny i en els criteris que inspiren el funcionament dels seus espais.
No es tracta de fórmules o consells pràctics com a receptes vàlides per a tots els casos, sinó de possibilitats genèriques per transformar els espais escolars amb recursos sostenibles.
D'altra banda, des d'aquesta mirada, espais com entrades, aules, passadissos, porxos, patis, etc, adquireixen rellevància en ser considerats punts de trobada, d'investigació i experimentació i esdevenen entorns d'aprenentatge.
Aquest acte va tenir lloc el dijous 7 de juny a les 17.30h a la Sala d'Actes del Departament d'Educació.
Teresa Bardera, Mestra i formadora de mestres -Departament Educació Generalitat de Catalunya-ICE de la Universitat de Girona (UdG).
Ha realitzat assessoraments i seminaris i ha col·laborat en l'elaboració de diversos materials al voltant del tema dels espais escolars.
Assumpta Cirera, Professora del Departament de Didàctica de les Arts i les Ciències de la Universitat de Vic – Universitat Central de Catalunya.
Màster en Educació Interdisciplinària de les Arts a la Universitat de Barcelona, fent el TFM sobre La influencia de l'espai en els aprenentatges.
Responsable de la remodelació de l'Aula d'Educació Visual i Plàstica de la UVIC.
Cap de Servei de Gestió de construccions escolars des de 2011 del Departament d'Educació de la Generalitat de Catalunya.
Responsable de la supervisió de centres educatius (2006-2011)
Montserrat Pedreira és mestra, llicenciada en psicologia i Doctora en Educació.
Imparteix docència en el grau d'Educació Infantil a la Facultat de Ciències Socials de Manresa de la UVic-UCC.
És la creadora i responsable pedagògica dels espais de ciència per a infantil Niu de Ciència del Museu de Ciències Naturals de Barcelona i Lab 0_6, Centre de descoberta, recerca i documentació per a l'educació científica a les primeres edats.
Trenta-dosena conversa pedagògica - Versió íntegra
Parteix del qCampus, una experiència pionera a nivell europeu, en la qual durant una setmana i amb periodicitat anual, professors i professores d'arreu de Catalunya, des de l'any 2006 participen en activitats formatives amb l'objectiu d'incrementar el coneixement de conceptes, eines i sistemes de gestió de la Qualitat, tant pels centres del Projecte de Qualitat i millora contínua del Departament d'Educació, com per a d'altres centres que estiguin valorant la possibilitat d'iniciar un procés d'implementació d'aquestes metodologies.
La formació és complementària o bé d'introducció a la desenvolupada dins dels grups de treballs i Xarxes del Projecte; la metodologia emprada combina els conceptes, l'estudi de casos i la realització d'activitats, amb la finalitat d'establir xarxes de coneixement i incrementar el valor de les relacions i la cooperació que es creï durant la setmana que dura l'esdeveniment.
Aquest curs l'oferta formativa vol ser més àmplia, prop de 60 cursos diferents, sumant a l'esdeveniment altres programes:
ImpulsFP (que inclou, ActivaFP, OrientaFP, EmprènFP i InnovaFP), els Programes de formació i inserció (PFI), la Formació professional bàsica (FPB), l' FPDUAL i el programa de Mobilitat internacional.
Amb la idea de tenir una oferta conjunta de formació la primera setmana de juliol.
Aquesta edició, donades les circumstàncies actuals provocades per la Covid-19, per primera vegada també, serà online.
Dates: Del 1 al 7 de juliol de 2020
Participants: Adreçat preferentment a professorat dels centres que participen en els diferents programes i projectes de la Sub-direcció General de Programes i Projectes:
Projecte de Qualitat i Millora Contínua
ImpulsFP: ActivaFP, OrientaFP, EmprènFP i InnovaFP
Programes de formació i inserció (PFI) i la Formació professional bàsica (FPB)
També pot participar professorat d'altres centres que estiguin interessats.
Els participants poden matricular-se en tots els cursos possibles tenint en compte els requisits del curs i el possible solapament en el calendari.
Certificació: El professorat assistent disposarà d'un certificat de participació, d'acord amb el requisits establerts, per cada curs superat.
Treball inclusiu a l'aula: diversitat de l'Amèrica Llatina.
Formació telemàtica per aprofundir en el coneixement de les realitats llatinoamericanes que són l'origen i també el bagatge cultural d'una part de l'alumnat català.
Treballarem des del repte de la interculturalitat, i també en clau COVID-19.
Sensibilització cap a les relacions interculturals.
La diversitat lingüística i cultural de les aules de Catalunya.
Formació telemàtica adreçada a la sensibilització i al coneixement de la diversitat lingüística i cultural i a les desigualtats socioeducatives que el professorat troba a les seves aules en l'actualitat.
Joves d'ascendència marroquina a Catalunya.
Proposta formativa que proposa conèixer la realitat de les famílies marroquines i els seus fills i filles, parant esment tant a la realitat heterogènia del Marroc com als processos migratoris i d'inclusió socioeducativa i cultural a Catalunya.
Des de la sub-direcció general de programes i projectes s'ha impulsat la certificació de qualitat de la formació en alternança DUAL que presta el centre en col·laboració amb les empreses.
Els centres educatius tenen integrada l'FPDUAL en els seus sistemes de gestió, dins del procés d'ensenyament-aprenentatge.
Amb aquesta certificació volem establir els nivells de qualitat amb que s'està desenvolupant.
Fins ara, les certificacions dels centres comprenien el desenvolupament de l'FPDUAL dins del procés d'ensenyament - aprenentatge.
Amb aquesta certificació volem donar un pas més per establir fins a quin punt, la coordinació amb l'empresa en la prestació d'aquest servei es desenvolupa amb els nivells de qualitat que demana el centre.
L'obtenció del corresponent segell de qualitat està lligat per tant, en primer lloc, al sistema de gestió propi de l'institut i, en un segon terme, vindrà marcat pel nivell de desenvolupament del servei d'FP-DUAL que presta l'empresa.
Protocol i "check-list" certificació qualitat empreses FP Dual
Les matemàtiques han de contribuir que tothom estigui més preparat per viure en la nostra societat de manera plena i constructiva.
Les matemàtiques aporten rigor i utilitat i, per l'altra banda, obren camí cap a la bellesa i l'abstracció.
En la nostra conversa parlarem i reflexionarem sobre l'educació matemàtica a les escoles des d'una perspectiva àmplia, però també farem una mirada a la contribució que hi poden fer les famílies i la societat.
Ponents: Anton Aubanell i Montserrat Torra, del Centre de recursos per aprendre i ensenyar matemàtiques (CESIRE-CREAMAT), del Departament d'Ensenyament de la Generalitat de Catalunya.
Les dues darreres lleis d'educació, la LOGSE (1990) i la LOE (2006) han marcat dos moments de canvi importants en la concepció de l'ensenyament i aprenentatge de les llengües.
Ambdues lleis incorporen indicacions metodològiques que no sempre s'han traduït en pràctiques habituals a les aules.
D'altra banda, les recomanacions que provenen de la recerca i els exemples que sorgeixen d'experiències innovadores encara tenen molt de camí a fer per convertir-se en pràctiques generalitzades.
En aquesta conversa farem un repàs dels reptes superats i dels deures pendents pel que fa a temes com la lectura, l'escriptura, la literatura, l'expressió oral i la llengua estrangera entre d'altres.
Per acabar reflexionarem i conversarem sobre com es poden fer aquests deures per avançar en els nous reptes.
Ponents: Natàlia Maldonado Martín i Francina Martí Cartes, del Centre de suport a la innovació i recerca educativa en llengües (CESIRE-CIREL), del Departament d'Ensenyament de la Generalitat de Catalunya.
Sangakoo, aprenentatge col·laboratiu en xarxa
La incorporació de les tecnologies de la informació i la utilització de les xarxes a les aules és un fet imparable i un repte per al sistema educatiu, en aquest inici del segle XXI.
Buscar complicitats, col¿laboracions i connexions entre diferents disciplines i àmbits del coneixement ens permet trobar eines tecnològiques que faciliten l'aprenentatge de continguts, tot tenint en compte les claus educatives.
En aquesta conversa destacarem la importància d'aprendre fent, d'alliberar les energies creatives de cada persona, posant l'aprenentatge col¿laboratiu de les matemàtiques com a referència.
La xarxa Sangakoo permet crear l'entorn col¿laboratiu entre estudiants i professorat.
Parlem de les necessàries sinergies entre els continguts acadèmics, la pedagogia i les eines tecnològiques.
El paper de la ciència i la tecnologia a la nostra societat actual ha canviat molt.
L'escola ja no és l'única font d'informació i de coneixement per als nostres estudiants.
Ensenyar i aprendre ciències a l'escola se'ns presenta com un repte nou per a tots nosaltres.
L'objectiu fonamental és el de contribuir a fer, dels nostres estudiants, ciutadans amb criteri i amb capacitat d'utilitzar arguments i evidències, pròpies de la ciència, per prendre decisions, individuals i col¿lectives, i actuar enfront de problemes derivats de la salut, dels recursos alimentaris i energètics, de la sostenibilitat del medi ambient i d'altres que milloren la qualitat de vida dels éssers humans.
A través de la nostra conversa analitzarem i reflexionarem sobre què comporta aquest nou repte, de quins recursos disposem i quins podem compartir entre tots plegats, així com quines són les tendències actuals en l'ensenyament-aprenentatge de les ciències.
Ponents: Jesús Chivite Perez i Montserrat Cabello Guilera, del Centre de Documentació i Experimentació en Ciències (CESIRE-CDEC), del Departament d'Ensenyament de la Generalitat de Catalunya.
Ponents: Joana Ferrer Miquel, del Servei d'Orientació i Serveis Educatius; Núria Vallduriola Calbó, directora de l'institut Torre Roja de Viladecans i Anabel Rodríguez Membrilla, cap d'estudis de l'institut Esteve Terrades de Cornellà de Llobregat.
En la nostra conversa volem plantejar la importància i la necessitat de compartir i treballar, en un projecte comú, i també en els petits projectes.
Ens pot ajudar a millorar la qualitat de l'enseyament-aprenentatge?
Ens pot fer créixer com a persones, com a professionals?
De treballar en equip se n'aprèn, quan hi ha voluntat de comunicar-se, de compartir, de gestionar les diferències, de dialogar, de cooperar...
És molt difícil abordar la docència sense una formació en el treball d'equip, cal que es tingui en compte en la formació inicial i s'hi integri l'aprenentatge d'aquesta competència.
L'ajuda mútua entre els mestres crea un clima agradable a l'escola –un arriba on no arriba l'altre–, però no sempre és fàcil, cal tenir en compte i respectar les opinions diferents, sense oblidar que el projecte representa el col·lectiu.
Ponents: Maite Miró Cubias i Montserrat Sala Busquets, del Servei d'Ordenació Curricular d'Educació Infantil i Primària, del Departament d'Ensenyament de la Generalitat de Catalunya; Mariona Trabal Mitjans, mestra de l'Escola Orlandai de Barcelona; Assumpta Duran Oller, mestra de l'Escola de Borredà de la ZER Berguedà Centre.
De les vuit competències bàsiques que ha d'assolir l'alumnat en finalitzar l'educació bàsica, dues estan directament vinculades als valors, les actituds i la convivència.
En concret, la competència d'autonomia i iniciativa personal i la competència social i ciutadana.
L'adaptació a l'entorn, la regulació del comportament o la superació de les adversitats, com tantes altres aptituds i habilitats humanes, s'aprèn i s'ensenya.
Per a alguns alumnes aquest aprenentatge és un camí planer, per a altres és un camí desigual i accidentat que necessita de més ajut de la família i del professorat.
Un clima de centre acollidor i comprensiu, una actitud ferma i decidida del professorat per intervenir educativament en els conflictes i un sistema gradual d'ajuts dirigits a l'alumnat amb més dificultats per regular el seu comportament i adaptar-se a l'entorn escolar, són claus necessàries per garantir l'assoliment de les competències bàsiques abans esmentades.
En la conversa parlarem sobre com educar la conducta dels alumnes, des de les accions que es dirigeixen a tot l'alumnat del centre fins a les actuacions específiques adreçades a un alumne/a en concret.
Ponents: Gemma Alsina Masmitjà, del Servei d'Atenció a la Diversitat i Inclusió del Departament d'Ensenyament de la Generalitat de Catalunya; Sun Gambús Forrellad, mestra de l'Escola Joan Torredemer Canela, de Matadepera; Isabel Pallarés Roque, professora i coordinadora de convivència de l'Institut Rovira-Forns, de Santa Perpètua de Mogoda.
Des d'aquest curs, el Departament d'Ensenyament, en el marc del Pla Nacional "Impuls de la lectura: 100% lectors", ha establert com a objectiu estratègic la millora de l'èxit escolar, que es vol aconseguir augmentant la competència lingüística i comunicativa de l'alumnat.
Per fer-ho possible, es potenciarà, en primer lloc, la lectura sistemàtica a tots les àrees i matèries del currículum, es focalitzarà l'atenció en el procés d'aprenentatge de la competència lectora de l'alumnat i en els resultats que aquest obté, es desenvoluparà l'hàbit lector i es promourà l'autoreflexió de l'alumnat com a lector, que li permeti aprofundir en el que llegeix i com ho llegeix (estratègies de lectura).
En aquesta conversa parlarem de totes aquestes qüestions des de diverses mirades: la dels responsables de l'Impuls de la Lectura, la dels assessors LIC i la dels centres educatius...
Ponents: Imma Canal, responsable de l'Impuls de la lectura, del Servei d'Immersió i Acolliment Lingüístics del Departament d'Ensenyament; Anna Ibarz, coordinadora LIC, responsable dels assessors de l'Impuls de la lectura, dels Serveis Territorials a Barcelona Comarques; Mercè Castellà Làzaro, directora de l'escola Antoni Botey de Badalona, i Laura Patrícia Mateu Díez, coordinadora pedagògica de l'institut Enric Borràs de Badalona.
L'educació artística és una eina bàsica per a la formació integral de les persones, ja que la competència artística facilita l'expressió, la comunicació, la percepció, la representació...
En aquesta conversa parlarem de l'educació de les arts al voltant de la interdisciplinarietat; de l'educació artística com a articuladora d'àrees de coneixement als centres educatius, tant a primària com a secundària.
Iniciarà la conversa: Marta Jiménez Albiol, membre de la comissió d'educació del Col·legi de Doctors i Llicenciats en Belles Arts i Professors de Dibuix de Catalunya (COLBACAT).
Volem avançar cap als bons resultats i ens preguntem: Quins són els principis bàsics a tenir en compte?
Què cal conservar i què cal canviar per fer l'ensenyament/aprenentatge de l'anglès més efectiu?
Benvinguts a compartir les vostres idees.
Parlem sobre pràctiques que funcionen a les nostres classes i sobre aquelles eines i novetats metodològiques que poden aportar millores a les nostres aules i fora d'elles.
Trobem els millors camins per tal que la nostra dedicació i esforç ens permetin avançar en el domini de les llengües i donin uns resultats de plurilingüisme real!
Iniciarà la conversa: Maria José Lobo., Servei d'Innovació i Formació de l'Educació Infantil i Primària.
Els alumnes de cicle superior (5è de primària) revisen col·lectivament, amb el guiatge de la mestra, les propietats textuals d'un text argumentatiu sobre la importància de dur una vida saludable.
Es presenta l'estratègia de l'entrevista personal d'escriptura entre iguals (6è EP) com a eina per ajudar a estructurar el pensament dels alumnes i aprendre a interactuar amb el propi text per millorar, així, les produccions escrites personals.
Entrevista d'escriptura entre iguals (presentació)
Alumnes de l'aula d'acollida escriuen anècdotes per al blog de l'aula.
La mestra proporciona ajudes (modelatge) per a les diverses fases del procés de composició.
La proposta inclou una entrevista personal d'escriptura de planificació i de revisió amb una alumna.
Els alumnes de 6è han d'escriure una circular per convidar les famílies a l'obra de teatre que representaran.
La mestra aprofita aquesta situació perquè els alumnes aprofundeixin en el gènere de la circular informativa i, alhora, coneguin i apliquin estratègies de revisió i millora dels escrits.
Producció de ressenyes de llibres per a la biblioteca de l'escola.
Per a l'elaboració i revisió dels textos s'utilitza l'estructura cooperativa 1-2-4, amb la peculiaritat que, per a la revisió, cada grup s'especialitza en la revisió i correcció dels continguts d'una propietat textual.
Per fer-ho els alumnes disposen d'eines compartides per tot el grup classe.
Seqüència didàctica de l'activitat (presentació)
Els nens i les nenes de primer de l'Escola Rosella de Viladecavalls preparen un concurs.
Porten a l'escola el seu peluix preferit i escriuen descripcions per proposar als companys de l'altra classe que provin d'endevinar de quin peluix es tracta.
Els alumnes de primer de l'Escola Puig-agut de Manlleu escriuen una carta d'agraïment a les monitores de piscina.
En aquesta activitat la mestra modela i guia les diferents fases del procés de composició escrita.
També es treballen les característiques del gènere.
Després de fer un projecte en què els alumnes de primer de l'Escola Miguel de Unamuno (de Santa Coloma de Gramenet) han visitat una granja, tenen la necessitat d'escriure a la monitora una carta d'agraïment.
Ho fan amb una activitat d'escriptura col·lectiva.
L'Escola Cristòfor Mestre de Vilafranca del Penedès recull una activitat d'escriptura col·lectiva on els alumnes de primer fan una carta per demanar als de segon la col·laboració per a la celebració de Sant Jordi.
Vídeo: Escriptura col·lectiva d'un text
Activitat d'escriptura autònoma de l'Escola Cal Maiol de Barcelona per potenciar la creació lliure de textos.
Els alumnes de primer comparteixen i valoren possibles temes d'escriptura, dediquen un temps a escriure i la mestra intervé amb entrevistes d'escriptura per reforçar i expandir el tema.
Activitat d'escriptura autònoma plantejada després de compartir la planificació del text i donar orientacions per a la textualització.
S'acompanya amb l'anàlisi d'una entrevista d'escriptura entre mestra i alumne (Escola Molí del Vent de Torredembarra).
La mestra de l'Escola Maria Garcia Cabanes de l'Aldea mostra el procés d'escriptura als alumnes de P4.
Verbalitza les estratègies de composició i en demana la col·laboració.
Classe de P-4 Vídeo: Modelatge, textualització, revisió
La mestra de segon de l'Escola Font de l'Orpina de Vacarisses guia i acompanya el procés de composició escrita d'un text: la planificació, la textualització i la revisió.
Als alumnes de P-4 de l'Escola Eduard Marquina de Barcelona els sorgeix la necessitat d'escriure una nota a les famílies.
S'aprofita la situació per fer una activitat de dictat a l'adult.
L'Escola Pedralta de Santa Cristina d'Aro recull una activitat en petit grup on els alumnes de segon acorden i fixen unes instruccions de joc que dicten a la mestra.
En aquesta experiència de l'Escola Ruiz Amado de Castelló d'Empúries s'explica la posada en funcionament del racó d'escriptura.
L'objectiu d'aquest espai és posar els alumnes de segon en situació d'escriure individualment un text i practicar les habilitats apreses amb l'ajuda de diversos materials.
L'activitat que es presenta és l'elaboració col·lectiva d'un cartell informatiu amb el qual els alumnes conviden els familiars a la presentació del projecte que han treballat el primer quadrimestre.
Entre els alumnes de primer de l'Escola Mestres Muntanya de Granollers i la seva mestra munten un racó per escriure i enviar-se missatges.
S'estableixen les pautes de funcionament i es proposa una activitat d'inici.