projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
-2 L'interès de demora es determinarà aplicant el tipus bàsic del Banc d'Espanya vigent el dia en què venci el termini assenyalat en el paràgraf anterior, incrementat d'un 25%, llevat que la Llei de Pressupost n'estableixi un de diferent.
Si el pagament de les obligacions de la Generalitat no fos efectiu en el termini dels tres mesos següents a llur reconeixement o a la notificació de la resolució judicial, el creditor tindrà dret al cobrament d'interessos al tipus bàsic establert pel Banc d'Espanya vigent el dia de llur reconeixement, llevat que la Llei de Pressupost n'estableixi un de diferent, des que reclami per escrit el compliment de l'obligació fins a la data del pagament.
-2 L'interès aplicable serà el tipus bàsic del Banc d'Espanya vigent el dia del venciment del deure.
-3 Un percentatge de participació en la recaptació total de l'Estat pels impostos directes i indirectes, àdhuc els monopolis fiscals.
-4 El rendiment de les taxes de la Generalitat, ja siguin de creació pròpia o bé a conseqüència de la transferència de serveis de l'Estat.
-13 Els rendiments dels preus públics.
-3 Un percentatge de participació en la recaptació total de l'Estat pels impostos indirectes, àdhuc els monopolis fiscals.
-4 El rendiment de les taxes per aprofitaments especials i per la prestació dels serveis directes de la Generalitat, ja siguin de creació pròpia o bé a conseqüència de la transferència de serveis de l'Estat.
-3 Són empreses vinculades, als efectes d'aquesta Llei, les societats civils o mercantils que són gestores de serveis públics de què és titular la Generalitat o les que hi han subscrit convenis, i en les quals aquesta té la facultat de designar tots o una part dels òrgans de direcció o hi participa directament o indirectament, com a mínim, en un 5% del capital social.
-3 Les societats de la Generalitat es regiran per les normes de dret mercantil, civil o laboral, excepte en les matèries en què sigui d'aplicació la present Llei.
-3 El Conseller d'Economia i Finances pot acordar l'explotació dels béns patrimonials quan aquesta s'hagi d'instrumentar amb subjecció a la legislació reguladora dels arrendaments rústics o urbans; pertoca al Consell Executiu d'acordar qualsevol altra forma de cessió d'ús.
S'autoritza el Consell Executiu perquè, ateses les modificacions de la Llei de Patrimoni que han estat aprovades, faci les adaptacions necessàries del seu Reglament.
-1 Mitjançant decret, el Govern, a proposta del Departament d'Economia i Finances, pot cedir gratuïtament el domini de béns patrimonials immobles de la Generalitat a favor d'altres administracions o institucions públiques o entitats privades sense ànim de lucre que hagin d'utilitzar-los per a fins d'utilitat pública o d'interès social.
-2 Les cessions autoritzades per l'apartat 1 requereixen la iniciació i la tramitació del expedient corresponent per la Direcció General del Patrimoni de la Generalitat.
-3 El decret o l'acord de cessió sempre ha de consignar l'ús concret i les finalitats a què les entitats cessionàries han de destinar els béns, el termini per a complir els fins i per a ésser destinats els béns, i ha d'establir el dret de reversió automàtica de ple dret al patrimoni de la Generalitat, per al cas que els béns cedits no es destinin a l'ús determinat o deixin de ésser destinats en els terminis fixats.
-4 El dret de reversió a què és refereix l'apartat 3 produeix plens efectes en el mateix moment que s'acrediti, mitjançant acta notarial notificada en forma, que els béns cedits no es destinen a les finalitats previstes.
-5 L'acord de cessió d'ús o la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya del decret de cessió del domini, porta implícita la desafectació dels béns objecte de cessió sense cap altre requisit.
L'adquisició a títol onerós de quotes, parts alíquotes o títols representatius del capital d'empreses constituïdes d'acord amb el dret civil o el mercantil s'ha de fer per compra o per subscripció.
Correspon d'acordar-la al Govern, a proposta del Departament d'Economia i Finances i, si fos del cas, del conseller o consellera competent per raó de la matèria.
En cas d'empreses mercantils, la participació de la Generalitat en el capital de l'empresa, com a resultat de l'adquisició, no pot ésser inferior al 5% del capital.
L'adquisició a títol onerós de quotes, parts alíquotes o títols representatius del capital d'empreses constituïdes d'acord amb el dret civil o mercantil s'ha de fer per compra o per subscripció.
Correspon d'acordar-la al Govern, a proposta del Departament d'Economia i Finances i, si fos del cas, a petició del Conseller competent per raó de la matèria.
En cas d'empreses mercantils, la participació en el capital de l'empresa com a resultat de l'adquisició no pot ésser inferior al 10% del capital.
Únicament es poden adscriure béns de domini públic als organismes autònoms, les empreses públiques i les societats de capital públic amb participació majoritària de la Generalitat, en relació amb els béns que té assignats el mateix departament del qual depenen.
-1 Els organismes autònoms de la Generalitat de Catalunya poden sol·licitar al Departament d'Economia i Finances, mitjançant el departament de qui depenguin i per al compliment de llurs fins, l'adscripció de béns patrimonials de la Generalitat de Catalunya.
a) Tots els actes administratius de l'Institut poden ser objecte de recurs ordinari davant el titular del Departament al qual està adscrit l'Institut.
b) El recurs extraordinari de revisió s'ha d'interposar sempre davant l'òrgan administratiu que l'hagi dictat.
-2 La interposició de recurs contenciós administratiu és procedent d'acord amb el que estableix la Llei d'aquesta jurisdicció
-3 L'exercici d'accions civils i laborals es regeix per les normes d'aplicació general i la reclamació prèvia s'ha d'adreçar sempre al director de l'Institut.
a) Tots els actes administratius de l'Institut poden ser objecte de recurs d'alçada davant el titular del Departament al qual està adscrit l'Institut.
b) El recurs extraordinari de revisió s'ha d'interposar sempre davant el Consell Executiu de la Generalitat.
-2 La interposició de recurs contenciós administratiu és procedent d'acord amb el que estableix la Llei d'aquesta jurisdicció.
-3 L'exercici d'accions civils i laborals es regeix per les normes d'aplicació general, i la reclamació prèvia s'ha d'adreçar sempre a la Junta de Govern.
Projecte de llei d'administració institucional, de descentralització, desconcentració i de coordinació del sistema català de serveis socials.
Dictamen sol·licitat pel Parlament de Catalunya, en relació al Dictamen de la Comissió de Política Social (BOPC, núm. 194, de 24 de febrer de 1994), sobre el Projecte de llei d'administració institucional, de descentralització, desconcentració i de coordinació del Sistema Català de Serveis Socials
58.1 La Junta de Sanejament gestiona i recapta les exaccions que estableix aquesta Llei d'acord amb les normes que s'hi contenen i amb les que dictarà el reglament de desplegament.
Supletòriament, regeix la legislació general aplicable a la percepció, la comprovació i la inspecció dels tributs de la Generalitat.
58.2 Les persones físiques i jurídiques a les quals aquesta Llei imposa obligacions de caràcter material o formal en relació amb la percepció dels ingressos que s'hi regulen quedaran subjectes a les determinacions que en matèria d'inspeccions i règim sancionador estableix la legislació tributària per als subjectes passius.
58.3 El règim d'infraccions i de sancions aplicables en la gestió d'aquestes exaccions és el vigent per a la resta de tributs de la Generalitat.
56.1 En la fixació de l'increment de tarifa o del cànon aplicable a la utilització de l'aigua per a usos domèstics s'ha d'utilitzar, per a tenir en compte la càrrega contaminant, un coeficient de concentració demogràfica diversificat en permanent i en estacional.
56.2 El coeficient permanent pot diversificar-se per grups de població i s'ha d'aplicar tenint en compte el nombre d'habitants residents en cada municipi segons el darrer cens de població.
56.3 L'aplicació del coeficient de concentració demogràfica estacional és determinada per la capacitat d'acolliment de cada municipi afectat, tenint en compte les edificacions de segona residència, les empreses d'hoteleria i els altres allotjaments turístics destinats a proporcionar habitació o residència en èpoques, zones o situacions turístiques.
56.4 Es declara l'exempció del pagament de l'increment de tarifa i del cànon de sanejament en els casos que s'utilitzi l'aigua per a usos domèstics que es produeixin en municipis la població total dels quals, sumades a la de dret i la estacional ponderada, no superi els 400 habitants.
56.5 Reben la consideració d'usos domèstics de l'aigua, a l'efecte del que disposa aquesta Llei, els casos d'utilització per empreses industrials d'un volum total anual d'aigua inferior a 6.000 m3 i que no ocasioni una contaminació de caràcter especial en naturalesa o quantitat.
55.1 La Junta de Sanejament efectua la liquidació del cànon de sanejament i en fa la notificació directament als subjectes passius, titulars o usuaris reals dels respectius aprofitaments d'aigües superficials o subterrànies i d'instal·lacions de recollida de les aigües pluvials inclosos dins un àmbit territorial amb pla de sanejament aprovat.
55.2 Sempre que la base imposable del cànon estigui constituïda per un volum d'aigua, la Junta de Sanejament podrà implantar, d'ofici o a petició del subjecte passiu i, en tot cas, a càrrec d'aquest, un sistema de mesurament directe per comptador.
54.2 Les quantitats facturades i percebudes en concepte d'increment de tarifa de sanejament han d'ésser declarades i ingressades, mitjançant autoliquidació prèvia, a la Junta de Sanejament.
L'incompliment d'aquesta obligació constituirà una infracció tributària sancionable segons el que estableix la legislació vigent.
La manera i els terminis per a realitzar la declaració, l'autoliquidació i l'ingrés esmentats, i també els altres aspectes relatius a la intervenció de les entitats subministradores en la percepció de l'increment, s'han de regular per reglament.
54.2 Les quantitats facturades i percebudes en concepte d'increment de tarifa de sanejament han de ser declarades i ingressades, mitjançant autoliquidació prèvia, a la Junta de Sanejament.
La manera i els terminis per a realitzar les esmentades declaració, autoliquidació i ingrés, i també els altres aspectes relatius a la intervenció de les entitats subministradores en la percepció de l'increment, s'han de regular per reglament.
En els casos en què, per raó de les característiques, la perillositat o la incidència especials de la contaminació produïda per un subjecte passiu determinat, l'Administració construeixi instal·lacions de tractament o d'evacuació per atendre concretament un focus de contaminació, el Consell Executiu pot acordar la substitució de l'increment de tarifa o cànon de sanejament per l'aplicació d'una exacció, al pagament de la qual és obligat aquell subjecte passiu, determinada en la seva quantia anual per la suma de les quantitats següents:
a) El total previst de despeses de funcionament i de conservació d'aquelles instal·lacions.
b) El 4% del valor de les inversions realitzades per l'Administració, degudament actualitzat, tenint en compte l'amortització tècnica de les obres i les instal·lacions i la depreciació de la moneda, en la manera que determini un reglament.
El tipus aplicable s'expressa en pessetes per metre cúbic o en pessetes per unitat de contaminació, en funció de la base imposable a què s'hagi d'aplicar.
Els valors base per unitat de volum per a usos domèstics i industrials i el valor de la unitat de cada paràmetre de contaminació s'han d'establir en la Llei de Pressupostos de la Generalitat.
En aprovar els plans de sanejament i les seves revisions, el Consell Executiu hi pot introduir coeficients de concentració demogràfica o d'altres que siguin aplicables.
La base imposable és constituïda:
a) En general, pel volum d'aigua consumit o estimat en el període d'acreditament, expressat en metres cúbics.
Mitjançant un Decret del Consell Executiu es poden establir els mètodes d'estimació objectiva singular de la base imposable en casos de captacions superficials o subterrànies d'aigua no mesurades per comptador, d'instal·lacions de recollida d'aigües pluvials o de subministrament mitjançant contractes d'aforament.
En qualsevol cas, i llevat que el Consell Executiu, en aprovar el pla zonal o especial de sanejament, en disposés un de superior, es fixa un mínim de facturació de caràcter general a l'efecte del règim econòmico-financer que estableix aquesta Llei, de 6 m3 per usuari i mes.
b) En els casos en què l'Administració, d'ofici o a instància del subjecte passiu, opti per la determinació per mesura directa o per l'estimació a capmàs de la càrrega contaminant, la base consisteix en la contaminació efectivament produïda o estimada expressada en unitats de contaminació.
50.1 Constitueix el fet imposable de les exaccions consistents en l'increment de tarifa i el cànon de sanejament qualsevol consum potencial o real d'aigua de tota procedència per raó de la contaminació que pot produir.
L'acreditament coincideix, en el cas de l'increment de tarifa, amb aquell consum i, per al cànon de sanejament, es produeix el darrer dia de cada trimestre natural.
50.2 Si no hi ha contaminació per adobs, pesticides o matèria orgànica que afecti les aigües superficials o les subterrànies, no s'aplicarà l'increment de tarifa ni el cànon de sanejament a la utilització que facin els agricultors de l'aigua per a regadiu.
L'increment de tarifa i el cànon de sanejament són incompatibles amb la imposició de contribucions especials aplicades al finançament de la implantació i de l'explotació de la xarxa de col·lectors generals, estacions de tractament i obres d'abocament d'aigües residuals; però són compatibles amb la percepció de taxes i amb qualsevol altre preu o recurs autoritzat legalment per a la prestació del servei de proveïment i d'evacuació.
41.1 La Junta de Sanejament atribueix els recursos obtinguts a l'entitat encarregada de l'execució de les obres o de la prestació del servei.
L'atribució es produirà automàticament quan l'entitat que faci l'obra o servei sigui aquella a la qual hagi estat delegada la recaptació dels recursos.
Altrament, la Junta de Sanejament satisfarà les subvencions pertinents en la forma i els terminis que s'estableixin amb aquesta finalitat.
En tot cas, la Junta de Sanejament pot comprovar, pels mitjans que consideri oportuns, la inversió de les quantitats assignades en relació amb les seves finalitats adequades.
41.2 Les entitats competents per a l'execució de les obres i la prestació dels serveis poden sol·licitar, a més, les ajudes de l'Estat i d'altres entitats públiques que preveu la legislació vigent, així com contraure els crèdits necessaris amb entitats oficials o privades.
40.1 L'increment de tarifa i el cànon de sanejament són destinats al finançament dels costos d'infrastructura i d'explotació de les obres i instal·lacions aprovades.
Els recursos obtinguts queden afectes a la destinació prevista i han de ser objecte de comptabilitat separada per la Junta de Sanejament.
La Generalitat pot fiscalitzar la comptabilitat esmentada, així com l'execució de les obres finançades amb aquests recursos.
40.2 El pagament d'interessos i l'amortització de crèdits es poden garantir a càrrec de la recaptació que s'obtindrà amb les exaccions regulades en aquesta Llei.
39.1 Es creen com a ingressos específics del règim econòmico-financer previst en aquesta Llei l'increment de tarifa de sanejament i el cànon de sanejament, per a usos domèstics o industrials de l'aigua, que seran aplicables en el territori que amb aquesta finalitat es determini en aprovar els plans i projectes de sanejament.
39.2 L'aplicació de l'increment de tarifa afecta la utilització d'aigua subministrada pels ajuntaments o per empreses de proveïment i l'aplicació del cànon de sanejament afecta la utilització d'aigua procedent d'aprofitaments d'aigües superficials o subterrànies o d'instal·lacions de recollida de les aigües pluvials que efectuïn directament els mateixos usuaris.
39.3 La gestió d'aquestes exaccions correspon a la Junta de Sanejament, que les ha de percebre:
a) En el cas de l'increment de tarifa de sanejament: per mitjà de les entitats, públiques o privades, subministradores d'aigua.
b) En el cas del cànon de sanejament: directament dels usuaris.
37.1 El govern i l'administració de la Junta de Sanejament són a càrrec del President i del Consell de Direcció de l'organisme.
37.2 El President de la Junta de Sanejament i del seu Consell de Direcció és el Director General d'Obres Hidràuliques; no obstant això, quan el Conseller de Política Territorial i Obres Públiques assisteixi a les reunions del Consell, n'assumirà la presidència.
37.3 Formen part del Consell de Direcció de la Junta de Sanejament, a més del President de l'organisme, sengles representants de l'administració de la Generalitat i dels municipis, les indústries i d'altres interessos.
a) Integren la representació de la Generalitat:
Un vocal per cadascun dels Departaments següents: Governació; Economia i Finances; Sanitat i Seguretat Social; Política Territorial i Obres Públiques; Agricultura, Ramaderia i Pesca; Indústria i Energia, i Comerç, Consum i Turisme.
El Director de la Junta d'Aigües.
b) La representació de les entitats locals és constituïda per set vocals en representació de les diferents zones en què, atenent criteris hidrogràfics, es dividirà el territori de Catalunya en matèria de sanejament.
Aquests vocals seran designats pels òrgans de govern de les associacions d'àmbit autònomic constituïdes a l'empara de la disposició addicional 5 de la Llei 7/1985, de 2 d'abril, i correspondrà, com a mínim, un per cadascuna de les conques i les demarcacions establertes a l'article 8 d'aquesta Llei.
c) La representació de les indústries consistirà en dos vocals designats per les associacions empresarials.
d) La Generalitat pot designar fins a dos vocals més en representació d'altres interessos afectats per l'aplicació dels plans de sanejament.
e) Actua com a secretari, amb veu i sense vot, un funcionari del Departament de Política Territorial i Obres Públiques, que serà designat pel President i aixecarà les actes de les sessions, lliurarà les certificacions dels acords i conservarà els llibres oficials.
37.4 Quan l'ordre del dia de la reunió del Consell de Direcció inclogui la consideració específica d'assumptes que afectin un municipi, hi serà convocat l'alcalde corresponent.
Si l'assumpte es referia conjuntament a més de tres municipis, els alcaldes respectius designaran de mutu acord aquell que haurà de concórrer a la reunió.
L'alcalde, acompanyat de la persona que designi, podrà assistir només a la deliberació de l'assumpte per al qual haurà estat convocat i prendre-hi part amb veu però sense vot.
36.1 La Junta de Sanejament és un organisme autònom administratiu adscrit al Departament de Política Territorial i Obres Públiques amb plena autonomia funcional per al compliment de les tasques que aquesta Llei li assigna.
36.2 La Junta de Sanejament, com a entitat de dret públic, gaudeix de personalitat jurídica i patrimoni propis i de plena capacitat d'obrar per complir els seus fins, d'acord amb aquesta Llei i amb la legislació general sobre entitats autònomes que li és d'aplicació.
En conseqüència, pot adquirir, posseir, reivindicar, permutar, gravar o alienar qualsevol tipus de béns, concertar crèdits, establir contractes, contractar i explotar obres i serveis, obligar-se, interposar recursos i executar les accions previstes per les lleis.
36.3 La Junta, dins l'àmbit de la seva competència, exerceix les funcions següents:
a) La promoció, orientació, coordinació, informació i fiscalització de les actuacions concernents a la planificació, execució i explotació de les infrastructures d'evacuació de les aigües residuals, estacions depuradores i emissaris submarins, així com dels sistemes de reutilització de les aigües depurades.
b) La gestió, recaptació, administració i distribució dels recursos que li atribueix aquesta Llei.
c) L'elaboració de l'avantprojecte del seu pressupost anual.
Són de la competència del Consell Executiu:
35.1 L'aprovació definitiva dels plans de sanejament que requereixin el finançament específic previst en aquesta Llei, i de la seva revisió, així com el seu règim econòmico-financer en l'àmbit espacial i temporal corresponents.
35.2 L'aprovació definitiva dels projectes no inclosos explícitament en un pla de sanejament, del seu règim especial de finançament i de la seva revisió.
35.3 L'aprovació, amb caràcter general, amb l'informe previ de la Junta de Sanejament i a l'efecte de determinar l'import de les exaccions a què es refereix l'article 39 d'aquesta Llei, de les disposicions següents:
a) Coeficients de concentració demogràfica permanent o estacional.
b) Coeficients específics de contaminació per activitats industrials.
c) Coeficients de depuració, segons els diversos tipus de dispositius.
35.4 La delegació, si s'escau, d'algunes o totes les fases de la gestió recaptadora de l'increment de tarifa i del del cànon de sanejament, en les entitats locals o consorcis afectats, especialment quan aquests consorcis o entitats executin les obres o prestin els serveis finançats a càrrec dels rendiments derivats d'aquelles exaccions.
a) La planificació global, és a dir, la formulació de l'esquema i de les directrius de sanejament en el territori de Catalunya pel que fa a la definició dels àmbits territorials de sanejament, amb l'establiment de criteris sobre nivells de depuració i de qualitats de substàncies efluents i recipients.
b) L'aprovació definitiva dels plans i els projectes de sanejament.
c) L'aprovació i la revisió del règim econòmico-financer dels plans i els projectes, així com la intervenció de despeses finançades, tant en la inversió com en la prestació de serveis.
d) La realització dels plans i l'execució de les obres i la prestació dels serveis de sanejament que promogui directament, i l'execució o la participació en aquells altres que les Administracions locals no realitzin o que es duguin a terme conjuntament.
a) Constituir consorcis amb entitats locals.
b) Promoure la constitució de mancomunitats municipals.
c) Donar assistència a les entitats locals afectades.
34.3 En l'exercici de les seves competències, les corporacions locals tenen iniciativa per a:
a) Constituir qualsevol organisme de gestió previst en la legislació local vigent.
b) Redactar els plans i els projectes.
c) Contractar i executar les obres i prestar els serveis.
34.4 Per col·laborar en l'execució d'un determinat pla o projecte, un cop haurà estat aprovat, podrà acordar-se la constitució d'una Junta col·laboradora de l'Administració, amb participació dels interessos concurrents en la conca del riu, zona vessant o àrea geogràfica afectada i amb la finalitat de transmetre o canalitzar iniciatives, fer suggeriments i formular observacions sobre la gestió que cal desenvolupar.
33.1 Les obres i serveis d'evacuació, tractament i recuperació de les aigües residuals corresponents als plans i projectes aprovats es finançaran a càrrec dels recursos obtinguts per aplicació del règim econòmic establert en aquesta Llei.
33.2 Les actuacions públiques s'han de desenvolupar dins el marc de planificació general de protecció del medi ambient que aprovi la Generalitat.
Els titulars d'establiments industrials amb abocaments a xarxes de clavegueram resten obligats a construir una arqueta de registre en el tram de conducció fora del recinte industrial que permeti en tot moment la inspecció de l'abocament per l'Administració.
La desatenció injustificada als requeriments de l'Administració tendents a fer efectiva aquesta obligació comporta la imposició de multes coercitives, que es poden reiterar per lapses de temps que siguin suficients per a complir el que s'ha ordenat, amb un mínim de cent mil pessetes i un màxim d'un milió.
Els titulars d'establiments industrials amb abocaments a xarxes de clavegueram restaran obligats a construir una arqueta de registre en el tram de conducció fora del recinte industrial que permeti en tot moment la inspecció de l'abocament per l'Administració.