Un dels temes que marca l'agenda de la Unió Europea en aquests moments —i probablement fins ben entrat l'any 2020— és el debat sobre quin ha de ser el seu pressupost a llarg termini, o el que és el mateix, el debat sobre el Marc Financer Pluriennal (MFP) per al període 2021-2027.
L'MFP tradueix les prioritats polítiques de la Unió en termes financers per a un període determinat i estableix els imports màxims de despesa comunitària per a cadascuna d'aquestes prioritats.
També inclou les fonts d'ingressos o recursos propis de la UE.
En conseqüència, l' MFP defineix, d'una banda, la forma com es finançarà la UE en aquest període i, de l'altra, com es gastaran aquests recursos i quines seran les prioritats de la despesa.
El pressupost de la Unió no és només un exercici comptable, sinó un exercici polític, ja que estableix les prioritats polítiques de la Unió Europea, donant respostes a les necessitats de la seva ciutadania.
Des del mes de maig de 2018 ja es coneixen els detalls de la proposta de pressupost europeu.
Elaborar aquesta proposta correspon a la Comissió Europea.
Les negociacions i l'aprovació final de l'MFP corresponen al Consell, és a dir, als estats membres, un cop el Parlament Europeu hagi donat el vistiplau.
Tant la Comissió Europea com el Parlament Europeu voldrien que les negociacions acabessin abans de les properes eleccions europees, però des del Consell es considera complicada aquesta opció, i les negociacions s'allargaran encara un any més com a mínim.
Des de Catalunya demanem als estats membres que facin tot el possible per aconseguir un acord amb el Parlament Europeu, al més aviat possible.
Des del Govern de Catalunya posem l'accent en aquests vuit aspectes:
Som aportadors nets al pressupost europeu
Catalunya és aportadora neta al pressupost de la Unió Europea.
Des de l'entrada d'Espanya a la Comunitat Econòmica Europea (CEE), l'any 1986, Catalunya contribueix a finançar el pressupost comunitari en la mesura que suporta els diferents ingressos comunitaris, i rep recursos procedents de la Unió Europea en la mesura que es beneficia de les diferents polítiques comunitàries.
Participem activament en les polítiques comunitàries
A Catalunya s'han programat al voltant de 2.000 M€ per al conjunt del període 2014-2020 en relació amb els fons estructurals i d'inversió (Fons Europeu de Desenvolupament Regional - FEDER; Fons Social Europeu - FSE; Fons Europeu Agrícola de Desenvolupament Rural - FEADER; i Fons Europeu Marítim i de la Pesca - FEMP) i amb el Programa d'ocupació juvenil gestionats per la Generalitat de Catalunya.
Tenim una estratègia de recerca i innovació, RIS3CAT, pionera i exemplar
L'Estratègia de recerca i innovació per a l'especialització intel·ligent de Catalunya (RIS3CAT) defineix les prioritats per a les polítiques públiques d'R+D+I i les actuacions que tenen el suport del Programa operatiu del FEDER de Catalunya 2014-2020 i respon a l'exigència de la Comissió Europea que els estats i les regions de la UE elaborin estratègies de recerca i innovació per a l'especialització intel·ligent que s'ajustin al seu potencial d'innovació.
Tenim entitats catalanes altament implicades i competitives
Les entitats amb seu a Catalunya són líders estatals en la captació de fons provinents del programa Horitzó 2020 (H2020), l'instrument insígnia del finançament de la recerca i la innovació a la UE.
Aportem excel·lència als projectes europeus
Els nostres investigadors i institucions destaquen a escala internacional per la seva excel·lència i gran capacitat innovadora.
Algunes dades sobre el programa Horitzó 2020 que així ho demostren són (segons xifres de l'AGAUR):