En les determinacions referents a criteris per a futures ampliacions, contingudes a la fitxa de l'espai del Moianès corresponent al volum III del PEIN, ja constava com a criteri per a futures ampliacions la Capçalera de la Riera d'Oló.
Des de llavors, en diverses ocasions i també des del territori s'havia plantejat la possibilitat d'ampliar l'espai amb l'objectiu de millorar la representació de determinats elements de la biodiversitat i del patrimoni geològic presents en l'àmbit natural del Moianès.
L'actual ampliació dóna resposta a aquests aspectes alhora que permet millorar la viabilitat ecològica de l'espai natural protegit, i garantir la connexió ecològica entre els sectors anteriors.
També significa un pas qualitatiu important per millorar la representació de diversos tipus d'hàbitats en el sistema d'espais naturals protegits de Catalunya, amb la inclusió de boscos mixtos amb abundància d'auró blanc (Acer campestris) o les rouredes seques de roure martinenc (Quercus humilis).
A nivell faunístic consolida la representació dels valors naturals propis del Moianès i millora substancialment la representació d'algunes espècies d'interès per a la conservació o les àrees cria i/o distribució diverses espècies com el cranc de riu, l'àliga marcenca, l'àliga cuabarrada, la llúdriga, la bagra, el barb cua-roig, entre d'altres.
Els valors naturals d'aquesta ampliació es completen amb la inclusió de diversos punts d'interès geològic, arqueològic i arquitectònic.
Mitjançant aquest Decret, i en virtut de l'article 20 de la Llei 12/1985, de 13 de juny, d'espais naturals i de l'article 7 de les normes del PEIN, es modifica l'espai del Moianès, incloent-hi terrenys dels termes municipals de Moià, Santa Maria d'Oló, l'Estany, Castellcir, Collsuspina i Muntanyola, els quals contenen elements d'interès natural la conservació dels quals es considera necessari d'assegurar, d'acord amb les determinacions de la Llei 12/1985, de 13 de juny, d'espais naturals.
La inclusió en l'àmbit de l'espai de terrenys del terme municipal de Muntanyola explica la modificació del nom de l'espai, donat que aquest terme és l'únic que no pertany a l'àmbit històric i geogràfic del Moianès.
En la tramitació del Decret s'ha donat audiència als ens locals afectats, s'ha sotmès la proposta a informació pública i s'han sol·licitat els informes preceptius d'acord amb la legislació vigent.
En conseqüència, a proposta del conseller de Medi Ambient i Habitatge, i d'acord amb el Govern
Es modifica el Pla d'espais d'interès natural (PEIN), aprovat pel Decret 328/1992, de 14 de desembre, en relació amb l'espai del Moianès en els aspectes següents:
a) Es modifica el nom de l'espai del Moianès, que passa a ser espai del Moianès i la Riera de Muntanyola.
b) Es modifiquen els límits i les determinacions de l'espai continguts en els documents del Pla d'acord amb els annexos d'aquest Decret.
Les referències a l'espai del Moianès contingudes en els annexos de les Normes del Pla d'espais d'interès natural (PEIN), publicades dins del Decret 328/1992, de 14 de desembre, i en la resta de disposicions, s'han d'entendre realitzades a l'espai del Moianès i la Riera de Muntanyola.
Es deixa sense efecte la delimitació definitiva de l'espai del PEIN del Moianès continguda en el Pla especial de delimitació definitiva aprovat per l'Acord de Govern, de 8 de febrer de 2000, en aquells trams que queden afectats per l'ampliació del nou espai del Moianès i la Riera de Muntanyola.
Mapa dels límits de espai del Moianès i la Riera de Muntanyola
Determinacions de l'espai del Moianès i la Riera de Muntanyola contingudes en el PEIN
A continuació es mostra la fitxa de l'espai del Moianès i la Riera de Muntanyola per incorporar al "Volum III.
Espais inclosos en el PEIN: síntesi informativa actuacions preventives i altres determinacions" del Pla d'espais d'interès natural en relació amb la modificació de l'espai del Moianès i la Riera de Muntanyola.
Depressió central oriental de llevant
Superfície total de l'espai al Bages
Superfície total de l'espai a Osona
Superfície total de l'espai al Vallès Oriental
c) Cartogràfica (plànol SGE, E. 1:50.000)
Espai que comprèn bona part dels sectors naturals característics i representatius de l'altiplà del Moianès i un sector de la Riera de Muntanyola.
Al nord-oest, l'espai inclou bona part de la Riera d'Oló, des del nucli d'Armenteres fins a Sant Feliuet de Terrassola juntament amb tota la Baga del Soler.
Al sud d'aquesta zona l'espai s'estén per la part occidental dels municipis de l'Estany i Moià, tot incloent les obagues del Perer, el Riu Sec, Rodors, fins al Serrat de Vilaclara i Bussanya.
Al sud-oest, inclou bona part de la Riera de l'Om, els paratges a l'oest de Montbrú i la Vall de Marfà i les obagues i solanes del Torrent de La Fàbrega, a l'oest de la carretera C-59, entre Castellterçol i Moià.
A l'est d'aquesta carretera, l'espai s'estén cap al nord-est, des de la Riera del Gai fins al límit de terme municipal entre Moià i Castellterçol, i fins a les proximitats de Collsuspina, incloent bona part dels torrents de l'Espina, Mal i Gomar entre d'altres.
Al nord d'aquest sector i de la carretera N-141c entre Moià i Collsuspina, l'espai comprèn els paratges dels gronys, Puig Rodó, els serrats de Garfís i Postius, i la vall del Torrent de Terradelles i un sector de la capçalera de la Riera de Muntanyola, fins al Puigcimós i el Torrent de l'Alou.
Espai natural que comprèn un ampli sector representatiu dels sistemes naturals del Moianès i de l'àrea pròxima del municipi de Muntanyola.
L'espai abasta un conjunt de relleus calcaris i margosos que assoleixen una altitud entre els 400 i els 1000 metres, característics de l'altiplà ondulat del Moianès.
La vegetació predominant és de caràcter submediterrani, amb el predomini de les formacions vegetals pròpies del país de la roureda seca de roure martinenc.
En el paisatge actual les rouredes han estat substituïdes en part per pinedes secundàries de pi roig i pinassa, prats i pastures i conreus de secà.
L'espai és una zona molt rica en densitat i diversitat de carnívors.
Espai natural que comprèn una àmplia representació dels sistemes naturals i del paisatge de la comarca natural del Moianès.
La flora i la vegetació d'aquest espai tenen l'interès de conservar alguns elements submediterranis força rars a la resta del territori català.
L'espai conté a més una bona representació de l'hàbitat propi de les rouredes seques i la seva flora i fauna associada.
A nivell faunístic, l'espai és un bon representant de la fauna forestal amb una típica influència mediterrània.
Cal afegir a més la presència de destacades espècies d'interès per a la conservació en els ecosistemes fluvials que travessen l'espai (cranc de riu, llúdriga) i entre la fauna invertebrada, diverses espècies rares de caràcter mediterràneo-ibèric.
L'interès natural de l'espai es completa amb la presència de diversos punts d'interès geològic entre els quals el més destacable és el del sistema càrstic de les coves del Toll i de les Toixoneres, i la zona humida de l'Estany.
A.6 Aspectes socioeconòmics d'interès
Majoritàriament de propietat privada.
c) Construccions i instal·lacions
Carreteres que travessen l'espai.
De nord a sud, la carretera C-59 entre Castellterçol i l'eix transversal, per Moià i l'Estany.
D'oest a est la carretera N-141c, entre Calders i Collsuspina passant per Moià.
Masies i edificacions rurals disperses.
A.7 Impactes actuals i previsibles
Processos erosius i de degradació dels ecosistemes a conseqüència de les activitats antròpiques.
Avinyó: Normes subsidiàries de planejament urbanístic (1989).
L'Estany: Normes subsidiàries de planejament urbanístic (1991.
Moià: Pla general d'ordenació urbana (Revisió de 1984).
Santa Maria d'Oló: Normes subsidiàries de planejament urbanístic (1993).
Collsuspina: Normes subsidiàries de planejament urbanístic (1999.
Muntanyola: Normes subsidiàries de planejament urbanístic (1993).
Castellcir: Normes subsidiàries de planejament urbanístic (1981).
Castellterçol: Pla general d'ordenació urbana (1981).
b) Espais naturals de protecció especial.
Pla territorial parcial de les comarques centrals (2008).
B.1 Problemes específics dels sistemes naturals
Vulnerabilitat de determinades comunitats i espècies de la flora i fauna, atesa la seva raresa a l'espai.
B.2 Problemes derivats de l'activitat antròpica
Pressió urbanística perimetral.
Puntualment existeixen processos erosius i de degradació de la vegetació.
Espècies invasores que afecten la flora i la fauna autòctona.
Pel que fa a la fauna destaquen el visó americà (Mustela vison) i el cranc de riu americà (Procambrus clarki)
B.3 Síntesi dels problemes de l'espai.
Espai sense una problemàtica generalitzada.
B.4 Avaluació del grau de protecció legal existent
Aquest espai no gaudeix de la protecció legal suficient.
B.5 Altres factors condicionants de la conservació de l'espai
Espai en un bon estat de conservació, tot i les transformacions que han sofert algunes zones.
La reglamentació derivada del PEIN, amb la protecció estricta d'algunes espècies, resulta suficient per atendre els requeriments bàsics de la seva protecció, en les condicions actuals i previsibles.
C.1 Criteris per a la delimitació definitiva
L'espai del PEIN del Moianès i la Riera de Muntanyola podrà incorporar aquelles àrees adjacents classificades pel planejament urbanístic com a sòl no urbanitzable o qualificades com a zona verda, sistema d'espais lliures o similar, que puguin millorar la viabilitat ecològica de l'espai i que continguin valors naturals similars als de l'espai, com per exemple els sectors al sud de l'espai, pròxims al nucli de la Fàbrega.
C.2 Criteris de prioritat per a futures ampliacions
Torrent Mal i la Riera de Fontscalents, en els municipis de Castellterçol i Castellcir.
Sector de la Riera de la Golarda al sud-oest de l'espai, en el municipi de Monistrol de Calders.
Atès el caràcter silvícola d'aquest espai, d'acord amb l'article 47 de la Llei 6/1988, forestal, s'ha de continuar impulsant amb caràcter prioritari la redacció de projectes d'ordenació i plans tècnics de gestió i millora forestals.
Pel que respecta a la connectivitat ecològica, caldria emprendre les mesures necessàries per eliminar els punts conflictius per l'atropellament de mamífers (especialment ungulats) detectats en les carreteres C-59 i N-141c que travessen l'espai.
D'acord amb l'article 9 de la Llei 12/1985, d'espais naturals, tindran la consideració d'estrictament protegides en aquest espai les espècies de la fauna invertebrada: Moitessieria olleri i Xerocrassa murcica.