Parlem d'oportunitats per a empreses i centres de recerca en el marc de projectes europeus de l'Horitzó 2020, de programes d' open innovation i de la compra pública innovadora.
"I què, el Brexit?" – aquesta és la pregunta que tothom procura evitar, però que acaba apareixent en tota trobada professional a Londres.
Aquesta pregunta "innocent" sol amagar certs temors en els entorns de recerca, donada la preocupació pels consorcis amb socis britànics en el marc de projectes europeus Horizon 2020.
Certament s'obren interrogants en el context del que alguns temen acabi sent un "hard Brexit".
Ara bé, com es presenta a continuació, això no hauria d'eclipsar la multitud d'iniciatives i oportunitats que el Regne Unit ofereix i seguirà oferint a les empreses i centres de recerca catalans, des de l'open innovation corporativa fins la compra pública innovadora, entre d'altres.
Efectivament, fa mesos que se sospita un recel de socis europeus a l'hora de crear nous consorcis amb socis britànics, fins ara els que han participat en més projectes Horizon 2020.
De fet, organitzacions públiques al Regne Unit en els camps de la innovació tenen la consigna d'identificar possibles casos de discriminació per a denunciar-los davant les autoritats europees.
Conscient d'aquests riscos, el passat 13 d'agost el Ministre d'Hisenda Philip Hammond va assegurar públicament que el govern garantirà el finançament de la part britànica dels projectes Horizon 2020 que s'hagin adjudicat fins que es deixi la Unió Europea (encara que el projecte s'allargui més enllà d'aquesta data).
El que no està tan clar és que hi pugui haver un biaix -ni que sigui inconscient- per part dels avaluadors, que tenen la clara consigna de valorar els projectes al marge de l'origen dels socis.
Si alguna cosa ha quedat clara després del referèndum és que totes les opcions estan obertes i que cal operar amb la incertesa com a paràmetre.
El març de 2017, la Primera Ministra Theresa May activarà el famós article 50 del Tractat de Lisboa, per la qual cosa el Regne Unit no deixarà la Unió Europea abans del 2019.
Tenim per davant (com a mínim) dos anys de negociacions que poden resultar (o no) en una relació del Regne Unit similar a la que pot tenir Noruega, participant d'Horizon 2020.
S'obre una finestra de dos anys del business as usual que tant agrada als britànics i durant la qual no hi hauria d'haver implicacions a efectes de projectes europeus.
Però són els projectes europeus una condició necessària per a la cooperació tecnològica amb el Regne Unit?
El Regne Unit és el quart país del món on existeix més col·laboració entre indústria i centres de recerca.
Mostra d'aquest fort lligam són els programes d' open innovation, una font habitual d'R&D extern per a les grans empreses.
Aquestes iniciatives corporatives pretenen establir partenariats amb agents externs com ara start-ups o centres tecnològics, sigui via subcontractació, cooperació o adquisió de productes ja desenvolupats.
Aquest és el cas d' Unilever, que a través del seu programa d' open innovation està buscant solucions innovadores per a reptes com la millora de la salut i la higiene, la reducció de l'impacte ambiental o la millora de les condicions de vida dels petits agricultors.
O el cas de l'agroalimentària escocesa Devro, que vol incorporar tecnologies externes per a reptes com la recuperació de components químics dels efluents industrials.
Segurament arran d'un canvi en el marc legal, l'operadora Anglian Water, que controla el subministrament d'aigua a l'est d'Anglaterra, també busca solucions externes.
Això implica que a partir de l'abril de 2017 més d'un milió d'empreses Anglaterra i Gal·les que fins ara no tenien l'opció, podran canviar d'operador.
Aquesta liberalització està empenyent les operadores establertes a ser més competitives per tal de retenir la cartera de clients.
En aquest context, el passat novembre ACCIÓ va participar al brokerage Water Connect 2016, on es va presentar la plataforma Water Innovation Network.
A través d'aquesta, Anglian Water busca incorporar solucions innovadores per millorar l'eficiència en costos i la satisfacció del client, així com també per reduir l'impacte mediambiental i tendir a un model d'economia circular.
Un altre mecanisme d'inversió en innovació fortament utilitzat al Regne Unit és la compra pública innovadora, que està recolzada pel fons britànics de la Small Business Research Initiative (SBRI).
La SBRI busca connectar els reptes del sector públic amb idees innovadores de la indústria a través de projectes de compra pública innovadora sovint oberts a empreses internacionals.
Per exemple, el sistema de salut escocès està utitlitzant aquest mecanisme per a innovar en la diagnosi i el tractament dermatològic a través de plataformes digitals.
En la mateixa línia, el govern anglès està utilitzant compra pública innovadora per a dissenyar els centres d'atenció primària del futur, en volum de treball i gestió de la demanda, en diagnòstic i en cura personal.
Que l'ecosistema d'innovació britànic està a l'aguait de què resulta d'aquestes negociacions és evident.
Però en temps incerts, cal estar més alerta que mai i no oblidar els altres motors d'innovació del país, que en l'economia que ocupa la tercera posició al Global Innovation Index, no són pocs.
En el context del gran repte que representa el Brexit per a l'ecosistema d'innovació europeu, els múltiples programes d' open innovation o de compra pública innovadora emergeixen com a grans oportunitats també per a les empreses i els centres de recerca i tecnològics de Catalunya.
Si vols conèixer quines oportunitats ofereix el mercat britànic pels negocis i centres de recerca del teu sector, contacta:
Consultora d'innovació a Londres