projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
La Direcció General de Cooperació Cultural del Departament de Cultura juntament amb les quatre Diputacions (Barcelona, Lleida, Girona i Tarragona), ha organitzat la quarta Trobada de programadors municipals d'arts escèniques i música, que enguany ha tingut lloc al Teatre Principal de Sabadell amb l'assistència d'un centenar de programadors municipals d'arreu de Catalunya.
Un dels principals objectius de l'acte és poder establir un espai de trobada anual entre els programadors dels equipaments públics de Catalunya que permeti avançar en la vertebració i la consolidació del Sistema Públic d'Equipaments Escènics i Musicals de Catalunya (SPEEM).
És una trobada pensada per oferir eines, informació i recursos als programadors i poder informar-los i assessorar-los sobre l'oferta actual d'arts escèniques i música.
Trobada de responsables i personal tècnic de programació cultural municipal al Museu d'Història
La Direcció General de Creació, Acció Territorial i Biblioteques del Departament de Cultura conjuntament amb les Diputacions de Barcelona, Girona, Lleida i Tarragona, han organitzat la segona Trobada de responsables i personal tècnic de programació cultural municipal d'aquest any, que ha tingut lloc al Museu d'Història el passat 11 de novembre de 2019.
El sub-director general de Promoció Cultural, Toni Cabré, ha començat explicant les novetats de Programa.cat per a la convocatòria de 2020.
Els canvis més significatius son:
Per primera vegada, hem estrenat un espai anomenat "micro obert" on els programadors han pogut compartir experiències relacionades amb la creació artística, la programació cultural estable, les xarxes territorials o les infraestructures culturals en l'àmbit de les arts escèniques i la música.
Els centres d'art i els museus de caràcter municipal i les fundacions públiques o privades i galeries d'art, que siguin productors d'exposicions i que tinguin interès a incorporar-les al Programa d'exposicions itinerants del Departament de Cultura, poden fer arribar les seves propostes a la Subdirecció General de Promoció Cultural.
L'exposició que es presenti ha d'estar ja produïda o trobar-se en una fase avançada de projecte i ha de complir les condicions formals, de contingut i econòmiques descrites en el punt següent d'aquesta pàgina.
Per presentar les seves propostes, els centres d'art i els museus de caràcter municipal i les fundacions públiques o privades i galeries d'art han d'enviar una memòria de l'exposició o del projecte i la fitxa de presentació de propostes expositives d'arts visuals contemporànies adjunta per correu electrònic dintre del termini establert.
La Comissió del Programa d'Exposicions Itinerants, formada per experts d'aquest àmbit i representants del Departament de Cultura, valora l'oportunitat, qualitat i interès de totes les propostes i projectes expositius rebuts a la Subdirecció i en fa una primera selecció, que trasllada al Plenari de responsables de centres d'art i museus municipals, i de responsables de fundacions públiques i privades, constituït per tots els tècnics i tècniques responsables de la programació d'espais públics i privats de difusió d'arts visuals.
Els projectes que finalment s'ofereixen per itinerar en el marc del Programa d'exposicions itinerants del Departament són el més sol·licitats.
Les propostes que es presentin per formar part del Programa d'exposicions itinerants del Departament de Cultura han de complir amb un seguit de condicions formals i de contingut, i amb unes condicions econòmiques.
Condicions formals i de continguts dels projectes expositius:
Els centres d'art que acullin les exposicions garantiran que les instal·lacions i infraestructura de l'espai expositiu tinguin les condicions òptimes i habituals per acollir les obres d'art i el muntatge de l'exposició (parets, pintura, instal·lació elèctrica i il·luminació, climatització i mesures de seguretat).
El Departament de Cultura assumirà la totalitat dels costos següents:
El Departament de Cultura no participarà en les despeses de producció del projecte.
El Departament de Cultura comparteix amb els centres d'art que programin les produccions en règim d'itinerància la despesa pels conceptes que s'especifiquen a continuació:
Per tal de sol·licitar d'acollir les exposicions que finalment formin part del Programa d'Exposicions Itinerants, els responsables de la programació dels espais, centres d'art o museus municipals han d'omplir el formulari de sol·licitud d'exposicions adjunt i enviar-lo per correu electrònic dintre del termini que s'estableixi.
Els criteris de valoració de les sol·licituds dels espais que volen acollir projectes expositius són els següents:
Hi ha dos tipus d'agents culturals que poden participar activament a Programa.cat:
Els professionals (companyies/formacions/intèrprets) amb propostes d'arts escèniques i música poden introduir-les a l' aplicació de Programa.cat, accessible a través d'Internet, sempre que compleixin els següents requisits:
En qualsevol cas, la comissió assessora de Programa.cat és l'ens competent per valorar la professionalitat, d'acord amb aquests conceptes o amb d'altres que pugui determinar de forma singular.
Els ens podran externalitzar la gestió d'una part o la totalitat de les programacions estables municipals a través d'un conveni o acord amb institucions o entitats del municipi.
S'exclouen d'aquest sistema de suport:
Els teatres, auditoris i espais d'arts municipals disposen d'una aplicació, accessible a través d'Internet, per consultar les propostes que figuren a Programa.cat.
Per tal de poder utilitzar-la, l'ajuntament ha de donar d'alta els seus programadors.
Un cop s'ha accedit a l'aplicació de Programa.cat, els programadors tenen a la seva disposició un cercador d'espectacles i concerts, a més de dades d'agents nacionals i internacionals.
Per tal d'acollir-se als ajuts de Programa.cat, els ens locals han de complir els requisits següents:
La Cartografia és un encàrrec del Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya, en el marc del Pla Integral de les Arts Visuals, en què des de fa gairebé dos anys s'està treballant amb el conjunt de l'escena artística catalana, d'acord amb la sol·licitud de la Plataforma Assembleària d'Artistes de Catalunya.
Aquesta cartografia ens serveix per conèixer de primera mà la realitat del sector professional dels artistes en actiu, tant pel que fa a l'estructura com al funcionament, en relació amb la formació, les condicions de producció, la difusió i comercialització del seu treball artístic, la situació econòmica del sector i el grau d'aplicació de les bones pràctiques professionals.
La Direcció General de Cooperació Cultural ha obert una línia de publicacions electròniques per als catàlegs de les mostres d'arts visuals que han format o formen part del seu programa d'exposicions itinerants.
Actualment, podeu consultar els materials publicats a les plataformes següents:
El PICEM es basa en una aplicació informàtica accessible des de qualsevol ordinador amb connexió a Internet que permet la introducció de dades i la seva explotació estadística en temps real.
Els municipis que participen al projecte accedeixen a aquest web mitjançant un codi d'usuari personal i hi introdueixen les dades de les activitats culturals que duen a terme.
Aquestes dades es processen automàticament, de forma que l'usuari n'obté indicadors, taules i gràfics, en un entorn web actual i àgil.
Per tal de facilitar l'obtenció d'informació útil per a cada municipi participant, des del PICEM s'organitzen sessions de formació personalitzada en l'entrada de dades, a més de formació general en temes d'interès per als tècnics de cultura municipals.
D'altra banda, periòdicament s'actualitza el Manual de Procediment del Projecte.
Per donar-vos d'alta en aquest aplicatiu, us podeu posar en contacte amb l'equip de coordinació del PICEM mitjançant correu electrònic.
Haureu de signar un protocol de col·laboració entre el vostre ajuntament i el Departament de Cultura, i a partir d'aquest moment se us assignarà una clau d'usuari i una contrasenya per tal que pugueu accedir a l'aplicatiu web.
També s'organitzen trobades anuals de programadors i programadores municipals com a eina útil per coordinar el Projecte.
En aquest apartat, podeu consultar les properes activitats formatives per a tècnics de Cultura i programadors municipals d'arts escèniques, música i arts visuals que organitza la Sub-direcció General de Promoció Cultural.
La Direcció General de Creació, Acció Territorial i Biblioteques i l'Institut Català de les Empreses Culturals (ICEC), de la mà del Servei de Desenvolupament Empresarial, en col·laboració amb la Direcció General del Patrimoni Cultural, organitzen el mòdul formatiu " L'accessibilitat en els equipaments culturals ", en el marc de les actuacions dels plans d'accessibilitat dels equipaments escènics i musicals, espais i centres d'arts visuals, museus i cinemes.
El mòdul consta de cinc formacions adreçades a programadors i tècnics d'aquests espais, i s'hi tractarà dels diferents àmbits de l'accessibilitat i la seva aplicació pràctica.
Més informació: https://sde.cultura.gencat.cat/cultura/aplicacio-practica-de-la-llei-d-accessibilitat-en-els-museus-i-els-centres-i-espais-d-arts-visuals--i-_ad_3585_index.html
Més informació: https://sde.cultura.gencat.cat/cultura/aplicacio-practica-de-la-llei-d-accessibilitat-en-els-museus-i-els-centres-i-espais-d-arts-visuals--ii-_ad_3586_index.html
La Direcció General de Creació, Acció Territorial i Biblioteques i l'Institut Català de les Empreses Culturals (ICEC), de la mà del Servei de Desenvolupament Empresarial, en col·laboració amb la Direcció General del Patrimoni Cultural, organitzen el mòdul formatiu " L'accessibilitat en els equipaments culturals ", en el marc de les actuacions dels plans d'accessibilitat dels equipaments escènics i musicals, espais i centres d'arts visuals, museus i cinemes.
Sessió formativa que té com a finalitat formar en accessibilitat les persones programadores, responsables i tècniques dels museus i els centres i espais d'arts visuals, d'acord amb la Llei 13/2014, del 30 d'octubre, d'accessibilitat, que té per objecte establir les condicions d'accessibilitat necessàries perquè els espais d'ús públic, els edificis, els mitjans de transport, els productes, els serveis i els processos de comunicació garanteixin l'autonomia, la igualtat d'oportunitats i la no-discriminació de les persones amb discapacitat o amb altres dificultats d'interacció amb l'entorn.
El Pla d'accessibilitat de museus i centres i espais d'arts visuals a càrrec de Juan Antonio Martínez García, coordinador de la Xarxa d'Arts Visuals de la Subdirecció General de Promoció Cultural, i Magda Gassó Hoja, cap del Servei de Museus i Protecció de Béns Mobles.
La cadena de l'accessibilitat en la programació de museus i centres d'arts visuals
Formació a càrrec d' Estel·la Oncins Noguer, investigadora postdoctoral del grup de recerca TransMedia Catalonia de la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB) i doctora en Accessibilitat i Intel·ligència Ambiental.
La Direcció General de Creació, Acció Territorial i Biblioteques i l'Institut Català de les Empreses Culturals (ICEC), de la mà del Servei de Desenvolupament Empresarial, en col·laboració amb la Direcció General del Patrimoni Cultural, organitzen el mòdul formatiu " L'accessibilitat en els equipaments culturals ", en el marc de les actuacions dels plans d'accessibilitat dels equipaments escènics i musicals, espais i centres d'arts visuals, museus i cinemes.
Sessió formativa que té com a finalitat formar en accessibilitat les persones programadores, responsables i tècniques dels museus i els centres i espais d'arts visuals, d'acord amb la Llei 13/2014, del 30 d'octubre, d'accessibilitat, que té per objecte establir les condicions d'accessibilitat necessàries perquè els espais d'ús públic, els edificis, els mitjans de transport, els productes, els serveis i els processos de comunicació garanteixin l'autonomia, la igualtat d'oportunitats i la no-discriminació de les persones amb discapacitat o amb altres dificultats d'interacció amb l'entorn.
Presentació de la jornada a càrrec de Toni Cabré, sub-director general de Promoció Cultural, i Magda Gassó Hoja, cap del Servei de Museus i Protecció de Béns Mobles
Bloc 1: «Conèixer més la discapacitat»
Bloc 2: «Aspectes generals de la llei 13/2014 d'accessibilitat»
Bloc 3: «Aplicació pràctica de la llei en els museus d'art i centres d'arts visuals. què cal fer per assolir l'accessibilitat per a tothom?»
Formació a càrrec de Victoria Pérez Camisón, arquitecta del Centre per a l'Autonomia Personal Sírius, servei que depèn de l'Àrea d'Accessibilitat i Supressió de Barreres de la Generalitat de Catalunya.
El sistema públic d'equipaments culturals és el conjunt d'equipaments de titularitat pública, privada o del tercer sector que proveeixen un servei públic cultural i ofereixen als ciutadans i ciutadanes de Catalunya la possibilitat d'accedir a la cultura en les seves múltiples facetes i llenguatges disciplinars, i tenen la missió de protegir i difondre el patrimoni cultural nacional.
En conjunt, els equipaments culturals són una de les principals eines de les administracions públiques per garantir els drets culturals reconeguts a l'Estatut de Catalunya.
El sistema públic és l'eina de governança per coordinar tots els diferents nivells d'equipaments culturals (nacionals, territorials i locals) en la prestació del servei públic; a més, assegura que hi ha una distribució dels equipaments culturals territorialment equilibrada i un nivell d'activitat cultural ajustat a les necessitats de cada població i la seva àrea d'influència.
Hi ha tipus d'equipaments culturals públics que estan organitzats en sistemes específics, com és el cas del Sistema de Museus, regulat per la Llei de museus del 1991, el Sistema Bibliotecari de Catalunya, creat el 1993 i desenvolupat pel Sistema de Lectura Pública, o el Sistema d'Arxius, que el 2001 crea el registre d'arxius, mapa i cens d'arxius.
El Sistema Públic d'Equipaments Escenics i Musicals de Catalunya (SPEEM) ordena el conjunt de teatres i auditoris en equipaments escènics i musicals nacionals, locals multifuncionals, bàsics i altres espais escènics i musicals; n'estableix els mecanismes de relació entre l'administració i els equipaments i impulsa la cooperació entre els membres de l'esmentat sistema.
El Sistema Públic d'Equipaments d'Arts Visuals de Catalunya (SPEAV), abans anomenat Xarxa Pública de Centres i Espais d'Arts Visuals de Catalunya, es configura com el sistema propi del conjunt d'entitats titulars d'equipaments d'arts visuals participats per l'Administració de la Generalitat i d'ens locals que promouen i gestionen programacions d'arts visuals en equipaments de titularitat pública o privada.
Aquest Sistema té la voluntat de garantir l'equilibri territorial, especialment de les pràctiques artístiques contemporànies i la màxima qualitat artística, tècnica i professional.
Cantada de caramelles pels carrers del municipi per part de la societat coral el raïm.
A peu per diverses masies i nuclis de població: Sant Sebastià dels gorgs, sant pere molanta, l'Arboçar, Can Rossell, Can Puigigró, Can Fontanes, Can ferrer vell
Organitzadors: Societat coral el Raïm de Sant Cugat Sesgarrigues
La Xarxa Pública de Centres i Espais d'Arts de Catalunya (XAV) està formada actualment per vuit centres.
A més, manté una relació de col·laboració estreta amb el Museu d'Art Contemporani de Barcelona (MACBA), com a centre de referència de la contemporaneïtat, i amb l' Arts Santa Mònica.
Els centres que formen part de la Xarxa són:
El Departament de Cultura ha desenvolupat una aplicació informàtica a través de la qual els ens titulars d'equipaments culturals susceptibles de formar part de l'SPEEM podran donar d'alta els seus equipaments.
A més a més, aquest servei permet fer les sol·licituds d'integració, modificació o exclusió dels ens dins del Sistema Públic d'Equipaments Escènics i Musical de Catalunya.
D'altra banda, també s'utilitzarà com a mecanisme de relació amb els òrgans de govern de l'SPEEM: Comissió Institucional, Taula Tècnica i Taules Territorials (convocatòries de reunions, enviament actes, etc.)
En aquest sentit, la posada en marxa d'aquest servei permetrà el compliment de la llei de l'administració electrònica que permet, per tant, que els serveis que ofereix l'Administració a la ciutadania es prestin d'una manera més eficaç, ràpida i eficient; facilita l'acostament als ciutadans, multiplica els canals pels quals els ciutadans s'hi poden relacionar i en simplifica les relacions.
El Tinglado 2, al Moll de Costa de Tarragona, és l'espai expositiu de les arts visuals i plàstiques del Camp de Tarragona que gestiona la Conselleria de Cultura de l'Ajuntament de Tarragona.
El Port de Tarragona va obrir el Tinglado 2 el 1988 i al llarg d'aquests anys ha mantingut una programació estable que ha comptat amb la presència d'artistes com Perejaume, Eva Lootz, Barbara Kruger, Tom Carr, Hannah Collins, Jordi Colomer, etcètera.
Ha estat seu del Centre d'Art de Tarragona, seu de l'SCAN (Festival Internacional de Fotografia) i del Teler de Llum.
Tot plegat ha servit perquè, entre d'altres distincions, el Tinglado 2 hagi rebut el Premi Nacional d'Arts Plàstiques.
Centre d'Art Terres de l'Ebre acompleix els resultats de la voluntat i el compromís mantinguts fins ara amb les arts visuals a les Terres de l'Ebre, establint així un centre d'art i de creació que constituirà un espai de referència per a l'art contemporani, que alhora s'articularà amb altres espais, circuits i accions tant en el propi context català com amb centres d'arts d'altres territoris.
És el primer centre d'exposicions d'arts visuals de les Terres de l'Ebre, i vol ser un referent tant a nivell territorial com artístic per a tots els artistes de la zona.
El centre és fruit d'una tradició que es va posar en marxa fa anys amb la Biennal d'Art i el Festival de Videocreació Strobe, que han aconseguit transcendir el marc local projectant-se al conjunt del país.
Durant aquest temps ha recollit la trajectòria seguida pel cicle Espai d'Arts Visuals que es va encetar el 2003 com un cicle estable d'arts visuals, a més de l'experiència acumulada pel Museu de Montsià i l'Escola d'Art.
El Centre d'Art la Panera de Lleida és una plataforma de producció, difusió, formació i exhibició de les arts visuals al nostre país i pretén ser un instrument que estableixi ponts entre la creació visual i la creació produïda en d'altres àmbits culturals.
Vol ser un centre de reflexió que vinculi les arts visuals amb les diverses problemàtiques que genera la nostra societat.
La Panera produeix i coprodueix exposicions i projectes educatius i comunitaris, formals i no formals.
Aquest és un dels seus valors afegits més importants, ja que té una alta capacitat de generar coneixement original i concretar-lo en producte.
A més, desenvolupa un treball d'intercanvi en xarxa amb altres equipaments culturals del territori per tal de vetllar per l'equilibri descentralitzador, i estableix ponts entre l'àmbit de la cultura i el de l'ensenyament per tal d'impulsar els temes d'art i educació, tema que està desenvolupant amb activitats pedagògiques i visites comentades.
El 2018 es va posar en funcionament la Xarxa de cooperació territorial de Lleida, que inclou tots els equipaments lleidatans integrats a l'SPEEM i amb la participació de l'Institut d'Estudis Ilerdencs en representació de la Diputació de Lleida.
La participació i interès per part dels diferents municipis integrats ha estat molt elevada, la qual cosa ha permès establir un Pla d'Actuació del qual destaquen les següents accions més rellevants:
Per tal de comprovar l'aplicabilitat pràctica del model teòric que dissenya el projecte de revisió de l'SPEEM, i que normativament es tradueix en el Decret 9/2017, de 31 de gener, la Taula Tècnica de l'SPEEM va acordar el 16 de juny de 2015 iniciar una prova pilot amb l'objectiu de desplegar la Xarxa territorial de Girona i l'articulació de les funcions territorials dels equipaments corresponents.
En aquest sentit, el 8 de juny de 2016, la Taula Tècnica va acordar crear la Taula Territorial de Girona, que es va constituir el 21 de juny de 2016.
Per tal de constatar la viabilitat del model de vertebració territorial que preveu el Decret 9/2017, s'ha desplegat, com a prova pilot, la Xarxa de cooperació territorial de Girona, que inclou tots els equipaments gironins integrats a l'SPEEM.
Des de la Sub-direcció General de Promoció Cultural es va elaborar el Pla de Cooperació territorial de la Xarxa de Tarragona del Sistema Públic d'Equipaments Escènics i Musicals (SPEEM) 2019-2023.
El gener de 2019 va tenir lloc la primera reunió a la seu dels Serveis Territorials de Cultura a Tarragona amb l'assistència de 17 tècnics de cultura de diferents equipaments en la qual es va presentar una síntesi de la diagnosi continguda en el Pla de cooperació.
En la mateixa reunió es va acordar constituir la Taula Territorial de l'SPEEM de Tarragona, òrgan col·legiat en què s'organitzen les Xarxes de de cooperació del Sistema Públic d'Equipaments Escènics i Musicals (SPEEM).
El juliol de 2019 es va elaborar i enviar una enquesta sobre les característiques dels equipaments escènics i musicals de les comarques tarragonines que han emplenat les persones a càrrec dels equipaments o les activitats culturals en el cas dels municipis que no disposin de cap infraestructura cultural, pregant-los que aportessin la màxima i més fidel informació possible, per tal de realitzar una diagnosi acurada dels equipaments escènics i musicals del territori i poder detectar possibles mancances així com proposar millores a implementar.
L'antic recinte industrial de la Fabra i Coats ha incorporat un nou espai de difusió de la cultura, la creativitat i la innovació més contemporània.
El Centre d'Art Contemporani de Barcelona conviu amb la fàbrica de creació, i ambdós es constitueixen com un potent focus de difusió nacional i internacional de la creació des de Barcelona que en potenciarà la capitalitat cultural, però també amb ple contacte al barri.
Fabra i Coats - Centre d'Art Contemporani de Barcelona i Fàbrica de Creació té com a objectiu la producció, difusió i exhibició de projectes artístics contemporanis de creadors del context local i internacional.
El seu àmbit de treball son les arts visuals, centrant-se principalment en l'espai de transició entre els circuits de l'art emergent i les trajectòries artístiques plenament consolidades i reconegudes.
Amb tot, el Centre vol potenciar el diàleg entre les diverses generacions mirant d'establir punts de contacte tant amb els sectors més emergents com amb els més consolidats.
És un Centre que neix amb la voluntat de promoure el risc i l'experimentació, oferint, des de la qualitat i l'excel·lència, una gran llibertat en els discursos artístics.
La seva activitat ha d'ajudar a crear les sinergies que permetin la projecció internacional, la multidisciplinarietat dels llenguatges artístics, la mirada intergeneracional, l'excel·lència en els continguts i la integració en les xarxes de treball professionals.
Ha obert les portes amb un espai de 600 metres quadrats i està previst que en els pròxims anys creixi fins a ocupar-ne 2.450 en tres plantes de l'edifici.
Tot i que quan estigui en ple funcionament el centre preveu dotar-se d'una direcció artística, en aquesta fase es programa per temporades a partir d'una convocatòria pública de projectes.
La primera és a càrrec de l'equip format per David Armengol i Martí Manen amb "El text: principis i sortides".
El projecte es compon de cinc exposicions, grups de treball, activitats complementàries i un projecte educatiu.
Les cinc exposicions s'organitzen a manera de llibre, començant amb un pròleg i acabant amb un epíleg.
Diumenges i festius, d'11 a 15 h