projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Per tal de fer la gestió més fàcil i més àgil a tots els ens locals que ens esteu demanant llicències per fer el microcurs LGBTI us informem del següent calendari:
Terminis per demanar inscripcions del curs
En aquests terminis (divendres o dijous assenyalats) recollirem les demandes de formació a través de l'excel que us vam enviar.
El dilluns o dimarts següent al divendres demanat, a les 9h del matí l'alumnat rebrà un correu on se l'informarà que ja pot començar a realitzar el curs (rebrà una adreça i una contrasenya).
Aquest alumnat tindrà el curs actiu durant 15 dies.
Acabat aquest termini, es curs es tancarà, i s'emetrà un certificat d'aprofitament a l'alumnat que hagi superat el curs amb èxit.
Esperem que aquesta organització us faciliti la gestió del curs que us oferim gratuïtament, i que pensem que en aquest moments de pandèmia, ens pot ajudar a totes plegades a avançar amb la sensibilització i formació del nostre funcionariat.
Formació 'Com afrontar la discriminació LGBTI+'
Les administracions públiques de Catalunya han de vetllar per la incorporació d'activitats per a la no discriminació per raons d'orientació sexual, identitat de gènere o expressió de gènere als àmbits de la cultura, el lleure i l'esport següents: a) Certàmens culturals i esdeveniments esportius. b) Projectes relacionats amb la recuperació de la memòria històrica. c) Espectacles i produccions culturals infantils i juvenils. d) Recursos didàctics i fons documentals en l'educació no formal.
Les administracions públiques de Catalunya han de garantir: a) La promoció i difusió de les bones pràctiques de les associacions i les empreses d'educació en el lleure i de les entitats juvenils amb relació als principis d'aquesta llei. b) Juntament amb les federacions esportives, la lliure participació de les persones LGBTI a les competicions i el tracte correcte d'aquestes persones a les instal·lacions esportives. c) L'ampliació de les funcions de l'Observatori Català de l'Esport pel que fa a les accions contra la violència i la discriminació en l'àmbit esportiu, i la recollida de les bones pràctiques de sensibilització dels clubs, les agrupacions i les federacions esportives. d) L'accés a bibliografia específica sobre la temàtica LGBTI. e) L'adopció de les mesures pertinents en funció de la competència en matèria d'espectacles i activitats recreatives per a evitar que es puguin cometre actes homofòbics, bifòbics o transfòbics.
Aquest documental és el resultat final del Treball de Final de Grau (TFG) de tres estudiants de Periodisme i Comunicació Audiovisual de la Universitat Pompeu Fabra (Alex Benítez, Biel Roquet i Pere Simon), amb el que han col·laborat des de el CCE i l'INEFC.
En el documental per part de la Secretaria General de l'Esport de la Generalitat de Catalunya participem la Dra.
Anna Vilanova, professora titular de l'INEFC de Barcelona i Blanca Nualart (CCE).
"El gran salt | L'homosexualitat en el món de l'esport", es un treball documental, extens i complert en format audiovisual que tracta els problemes, dificultats i particularitats pròpies del col·lectiu LGTBI en el món de l'esport d'elit, així com la importància de la imatge d'estructura de família tradicional per a la carrera d'un/una professional de l'esport.
S'inicia el termini per fer la preinscripció al Màster Interuniversitari en Joventut i Societat (MIJS) per al curs 2018-2019 impulsat per sis universitats catalanes amb l'objectiu d'oferir una oferta educativa de tercer cicle en l'àmbit de la recerca, la intervenció i les polítiques públiques en joventut.
La preinscripció s'ha de fer en línia mitjançant l'aplicació d'inscripcions de la Universitat de Girona.
Un equip d'investigadors i investigadores de la Universitat de Girona, la Universitat Autònoma de Barcelona, la Universitat de Barcelona i la Universitat Pompeu Fabra lideren el Projecte-HEBE, una recerca sobre l'apoderament juvenil: els espais, els moments i els processos que hi intervenen.
El passat mes de desembre van avançar alguns dels resultats de la investigació del període 2014-2017, disponibles al web, i ara la recerca enceta una nova fase fins al 2020.
El blog Joves a contracorrent, que impulsa el Crític en col·laboració amb l'Observatori Català de la Joventut, ha publicat un nou article sobre l'impacte del masclisme en les relacions entre joves i sobre quina és la percepció que tenen de la violència vers les dones
El 25 de novembre, dia internacional per a l'eliminació de la violència contra les dones, la Direcció General de Joventut i l'Agència Catalana de la Joventut donen un nou impuls a la campanya amb l'objectiu, no només, d'assenyalar les situacions que són violència sexual sinó també d'entendre perquè són violència.
Teniu disponible la versió electrònica de la publicació Joventut, implicació i context polític de la col•lecció Estudis de l'Observatori Català de la Joventut en què diferents autors i autores analitzen les principals dades de l'Enquesta de participació i política 2017.
La Direcció General de Joventut, en col·laboració amb la Universitat de Lleida i el Màster Interuniversitari en Joventut i Societat, organitza el XXI Fòrum d'Estudis sobre la Joventut 2019 amb el títol "Polítiques de joventut 3.0" que tindrà lloc el 28 de novembre a Lleida.
La inscripció és gratuïta i es pot fer a través del web E-Joventut.
El Centre de Documentació de Serveis Socials Dixit, del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies, ha elaborat un dossier temàtic sobre la ruralitat a Catalunya en què recull recursos i documents que reflexionen sobre aquesta realitat i donen a conèixer iniciatives i experiències per al desenvolupament i el benestar de la societat rural.
Teniu disponible la versió electrònica de la publicació La situació de les polítiques municipals a Catalunya de la col·lecció Estudis de l'Observatori Català de la Joventut en què diferents autors i autores analitzen les principals dades de l'Enquesta a municipis i comarques de Catalunya.
El dia 10 de desembre l'Observatori Català de la Joventut de l'Agència Catalana de la joventut organitza una jornada per presentar la publicació La situació de les polítiques municipals a Catalunya a partir de les dades de l'Enquesta a municipis i comarques i iniciar un espai de reflexió sobre les principals conclusions que s'han obtingut.
La Direcció General de Joventut, a través de l'Agència Catalana de la Joventut, forma part d'un equip d'investigadors, liderats per la Universitat Metropolitana de Manchester, que estan dissenyant la primera enquesta europea que se centrarà en la salut i el benestar dels infants i joves, des del naixement fins als 25 anys.
Quines altres opcions tenen les persones joves quan decideixen emancipar-se?
La Direcció General de Joventut i el Consell Nacional de la Joventut de Catalunya (CNJC) posen en marxa un programa per impulsar models alternatius d'accés i tinença de l'habitatge als municipis de Catalunya.
La primera acció formativa serà el curs "Els models alternatius d'accés i tinença de l'habitatge i les polítiques de joventut" que tindrà lloc els dies 10 i 17 d'abril.
Les inscripcions ja estan obertes.
El blog Joves a contracorrent, que impulsa el Crític en col·laboració amb l'Observatori Català de la Joventut, ha publicat un nou article que analitza la situació de les persones amb diversitat funcional en el mercat laboral i quin és el paper de l'Administració i de les empreses per millorar la seva inserció laboral.
El blog Joves a contracorrent, que impulsa el Crític en col·laboració amb l'Observatori Català de la Joventut, ha publicat un nou article sobre l'impacte del masclisme en les relacions entre joves i sobre quina és la percepció que tenen de la violència vers les dones
L'article recull les principals dades del Baròmetre 2017, elaborat pel Centre Reina Sofia sobre Adolescència i Joventut, així com recursos per a professionals com ara el Protocol de Joventut per a l'abordatge de la violència masclista, elaborat per la Direcció General de Joventut; l'exposició itinerant Violència masclista en la parella: desmuntem mites? de l'Institut Català de la les Dones, i l'exposició Tabú.
Tu tries què t'hi jugues, elaborada conjuntament entre la Direcció General de Joventut, l'Associació Candela i La Bonne-Centre de Cultura de Dones Francesca Bonnemaison.
Joves a contracorrent és un espai impulsat per Crític, a partir de les dades que genera l' Observatori Català de la Joventut, àrea de l'Agència Catalana de la Joventut que es dedica a produir coneixement sobre la realitat social de la gent jove a Catalunya i la seva difusió.
Un equip d'investigadors i investigadores de la Universitat de Girona, la Universitat Autònoma de Barcelona, la Universitat de Barcelona i la Universitat Pompeu Fabra lideren el Projecte-HEBE, una recerca sobre l'apoderament juvenil: els espais, els moments i els processos que hi intervenen.
El passat mes de desembre van avançar alguns dels resultats de la investigació del període 2014-2017, disponibles al web, i ara la recerca enceta una nova fase fins al 2020.
Durant la jornada de presentació dels resultats, el passat 13 de desembre, es va debatre sobre què afavoreix l'apoderament juvenil, quins són els espais més rellevants o els moments més influents, quin és el paper dels adults i el de les institucions i altres qüestions d'interès.
També es va presentar el webdoc del projecte, una proposta innovadora de relat de vida, amb la participació d'un grup de joves, on expliquen els seus processos d'apoderament.
Aquest 2018, el Projecte-HEBE entra en una nova etapa en què es continua treballant sobre l'apoderament juvenil però, en aquest cas, focalitzant la recerca en la identificació de factors potenciadors i limitadors de l'apoderament juvenil: anàlisi de discursos i pràctiques d'educadors.
Els dos objectius finals d'aquesta recerca són, d'una banda, tractar de definir el concepte d'apoderament juvenil a través de l'anàlisi teòric del terme.
De l'altra, definir i identificar quins són els espais, els moments i els processos que intervenen en aquest procés d'apoderament.
Per assolir el segon objectiu s'han analitzat els relats de vida d'una mostra representativa de joves, s'ha elaborat un qüestionari als joves sobre la seva perspectiva de l'apoderament i, finalment, s'ha realitzat un documental interactiu com a eina d'anàlisi i reflexió sobre l'apoderament juvenil.
El Projecte-HEBE és una recerca finançada pel Ministeri d'Economia i Competitivitat sobre l'apoderament juvenil: els espais, els moments i els processos que hi intervenen.
S'inicia el termini per fer la preinscripció al Màster Interuniversitari en Joventut i Societat (MIJS) per al curs 2018-2019 impulsat per sis universitats catalanes amb l'objectiu d'oferir una oferta educativa de tercer cicle en l'àmbit de la recerca, la intervenció i les polítiques públiques en joventut.
La preinscripció s'ha de fer en línia mitjançant l'aplicació d'inscripcions de la Universitat de Girona.
El MIJS començarà el curs amb una renovació de la imatge així com canvis en el contingut formatiu, fruït d'un procés de revisió per introduir modificacions que millorin l'oferta.
Tot plegat, en la línia d'oferir una especialització avançada en la intervenció amb joves i en les polítiques de joventut i proporcionar formació avançada en recerca i estudis de joventut.
Les classes presencials del MIJS començaran a principis d'octubre de 2018 i finalitzaran al juny de 2019 en horari de divendres a la tarda i dissabtes al matí i es cursaran a la seu de les diferents universitats organitzadores.
El curs acabarà al setembre amb la presentació del treball final de màster, amb un total de 60 ECTS.
Aquesta és la 10a edició del MIJS organitzat conjuntament per la Universitat de Lleida (UdL), la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB), la Universitat de Girona (UdG), la Universitat de Barcelona (UB), la Universitat Rovira i Virgili (URV) i la Universitat Pompeu Fabra (UPF).
L'Enquesta de participació i política està a disposició de la comunitat investigadora per tal que contribueixi a enriquir el coneixement sobre els hàbits polítics de la joventut.
En aquesta pàgina s'ofereix el qüestionari i la informació tècnica de cadascuna de les edicions de l'enquesta.
Cal emplenar aquesta sol·licitud i fer-la arribar per correu postal a l'Observatori Català de la Joventut
L'Enquesta de participació i política és una font d'informació per a multitud d'anàlisis sobre les disposicions polítiques i les pràctiques participatives de les persones joves.
En qualsevol cas, l'Observatori Català de la Joventut publica l'informe bàsic a les seves col·leccions Estudis i Aportacions.
A més a més, també es fan i es publiquen anàlisis complementàries per aprofundir en alguna temàtica concreta.
(Col·lecció Aportacions núm. 60)
(Col·lecció Aportacions núm. 51)
(Col·lecció Aportacions núm. 33)
La primera edició de l'EPP es va dur a terme l'any 2005 en el marc d'un estudi més ampli sobre la participació política de les persones joves.
L'estudi responia a la necessitat d'obtenir una millor diagnosi de la participació de les persones joves que, junt amb l'emancipació, havia esdevingut un dels eixos del Pla Nacional de la Joventut de Catalunya 2000-2010.
En aquest cas, a part de l'enquesta, es va dur a terme paral·lelament una estratègia de recerca qualitativa amb grups de discussió de joves en els diferents àmbits territorials.
Pel que fa a les característiques tècniques, l'enquesta de 2005 es va dissenyar seguint els estàndards de qualitat exigits per l'estadística oficial.
Això vol dir que es va escollir una mostra que pogués ser explotada per tots els àmbits territorials del pla estadístic amb un nivell de confiança suficient.
El resultat va ser una enquesta telefònica que es va dur a terme a 3.300 joves de 15 a 29 anys.
A l'edició següent, l'any 2011, es va plantejar la necessitat de disposar de dades que permetessin comparar les actituds polítiques, els posicionaments i els comportaments de les persones joves amb la resta de la població.
Un dels errors més habituals a l'hora de parlar de la participació juvenil és fer-ho sense tenir en compte la participació de la resta de la societat.
Això sustenta molts tòpics sobre la implicació política de les persones joves que calia testar empíricament.
Per això es va proposar fer l'enquesta a tota la població amb una sobremostra de les persones joves de 15 a 29 anys.
Per fer-ho, la Direcció General de Joventut va rebre la col·laboració de la Direcció General de Relacions Institucionals i amb el Parlament.
A l'edició del 2011, per tant, es va fer l'enquesta a tota la població resident a Catalunya més gran de 15 anys, amb una mostra de 2.100 individus.
En concret es van entrevistar telefònicament 1.100 individus de 15 a 29 anys i 1.000 individus més grans de 29.
L'Enquesta a municipis i comarques de Catalunya (EMC) és una font d'informació que genera diverses publicacions.
L'anàlisi dels resultats i un resum dels principals resultats es publiquen, respectivament, dins la col·lecció Estudis i la col·lecció Aportacions de la Direcció General de Joventut.
A més a més, també es fan altres formats i informes complementaris.
(Col·lecció Aportacions núm. 57)
L'any 2009, amb motiu de l'avaluació del primer Pla nacional de joventut de Catalunya (PNJCat) i en el marc de l'elaboració del segon PNJCat 2010-2020, es va dur a terme una enquesta adreçada als ens locals de Catalunya per conèixer els posicionaments i el model de desenvolupament de les polítiques de joventut en l'àmbit local.
L'any 2016, coincidint amb el procés d'elaboració del nou Pla d'actuació territorial de joventut (PATJ), que tindrà vigència fins l'any 2020, es va voler reeditar aquest procés de recollida de dades i informació sobre l'acció dels ens locals de Catalunya en matèria de joventut.
Pel que fa a les característiques tècniques, l'enquesta s'ha adreçat al conjunt de municipis i consells comarcals de Catalunya a través de dues versions d'un qüestionari, una per a cadascuna d'aquestes administracions.
Finalment, 645 municipis i 42 consells comarcal van respondre el qüestionari.
L'Enquesta a la Joventut de Catalunya (EJC) està a disposició de la comunitat investigadora per tal que contribueixi a enriquir el coneixement sobre la realitat juvenil.
En aquesta pàgina s'ofereix el qüestionari i la informació tècnica de cadascuna de les EJC fetes a partir de l'any 2002 (moment en què l'EJC esdevé una estadística oficial).
Cal emplenar aquesta sol·licitud i fer-la arribar per correu postal a l'Observatori Català de la Joventut.
L'Enquesta a la joventut de Catalunya és, des de l'edició de 2002, una estadística oficial de la Generalitat de Catalunya.
En aquesta pàgina s'ofereixen les taules estadístiques dels principals resultats de les diferents edicions de l'EJC.
Es tracta d'una selecció dels principals indicadors de l'enquesta creuats per les variables d'estratificació de la mostra (àmbit del Pla territorial, grandària del municipi, sexe i grup d'edat) i altres variables independents.
D'altra banda, l'EJC també s'utilitza per actualitzar el Sistema d'indicadors sobre la joventut a Catalunya (SI-jove).
L'Enquesta a la joventut de Catalunya (EJC) de la Direcció General de Joventut s'elabora per tal de conèixer en profunditat les condicions de vida i les trajectòries vitals de les persones joves a Catalunya.
A partir de les dades de l'EJC12, la Fundació Francesc Ferrer i Guàrdia ha elaborat set informes territorials amb l'objectiu de fer una anàlisi comparativa sobre les condicions de vida dels joves a cadascun dels àmbits del Pla territorial de Catalunya.
Aquesta anàlisi territorialitzada ha de permetre disposar d'un coneixement més acurat de la realitat heterogènia de la joventut a Catalunya i adequar el desplegament del PNJCat a les necessitats de cada territori.
L'Enquesta a la joventut de Catalunya és una font d'informació que genera diverses publicacions.
L'anàlisi bàsica de cada edició de l'EJC i un resum dels principals resultats es publiquen, respectivament, dins la col·lecció Estudis i la col·lecció Aportacions de la Direcció General de Joventut.
A més a més, també es fan i es publiquen anàlisis complementàries per aprofundir en alguna temàtica concreta.
(Col·lecció Aportacions núm. 58)
(Col·lecció Aportacions núm. 52)
(Situació i necessitats de la joventut a Catalunya 2012)
(Col·lecció Aportacions núm. 37 - català)
(Col·lecció Aportacions núm. 38 - anglès)
(Col·lecció Aportacions núm. 19)
(5,8Mb) Document escanejat de la publicació en paper.
(7,3Mb) Document escanejat de la publicació en paper.
El SIjove de la Direcció General de Joventut té l'objectiu de proporcionar informació fiable, rellevant i periòdica sobre la realitat juvenil a Catalunya, per tal de detectar les tendències principals que s'hi produeixen i contribuir a identificar les necessitats d'intervenció.
Els indicadors s'organitzen en vuit àmbits temàtics: població, educació, treball, habitatge, cultura, salut, participació i inclusió social.
Per conèixer el procés de creació i les característiques del SIjove.
La crisi actual ha tingut un impacte especialment important als països del sud d'Europa i la gent jove és un dels col·lectius que n'ha sortit més malparat, sobretot en l'àmbit laboral.
Convé no perdre de vista que, arreu d'Europa, la taxa d'atur juvenil duplica –de mitjana– la del conjunt de la població.
Catalunya segueix aquesta mateixa correlació, amb l'agreujant que, aquí, partim d'una taxa d'atur general més elevada.
A tot això, cal afegir-hi un cert afebliment de les polítiques socials, que són les que han de permetre fer front als processos de vulnerabilitat juvenil (preexistents i que, ara, s'han agreujat).
En aquest context, la família d'origen té més protagonisme en les transicions a la vida adulta, circumstància que debilita la igualtat d'oportunitats.
Paral·lelament, la crisi ha incentivat alternatives a les formes tradicionals d'experiència de la condició juvenil.
El cicle de conferències "A contracorrent.
L'impacte de la crisi en les trajectòries juvenils", organitzat per la Direcció General de Joventut, ofereix els resultats de l'Informe general de l'Enquesta a la joventut de Catalunya 2012 (EJC12).
L'EJC12 és una estadística oficial de la Generalitat de Catalunya, i la seva anàlisi ha estat realitzada per un equip d'especialistes en cadascun dels àmbits estudiats.
L'impacte de la crisi en les trajectòries juvenils.
Barcelona, novembre i desembre de 2013
Estudi sociològic elaborat per encàrrec de l'Observatori Català de la Joventut.
Consisteix en un sondeig d'opinió dut a terme entre 2.000 joves (de 15 a 29 anys) residents i censats a Catalunya.
Les conclusions de l'estudi parlen dels joves nascuts després de 1968 i proporcionen una perspectiva molt àmplia sobre quines són les preocupacions i les expectatives d'un col·lectiu que, si bé és fruit d'un context social determinat, també és protagonista de la seva pròpia transformació i de la transformació de la societat.
Col·lecció Aportacions: Enquesta a la joventut de Catalunya
Enquesta a la joventut de Catalunya
Les institucions públiques relacionades amb les polítiques de joventut poden sol·licitar un exemplar (sotmès a disponibilitat)
L'educació en el lleure se'ns revela com una oportunitat per millorar els processos d'inclusió dels infants i joves d'origen immigrat.
Però, també, pot resultar una oportunitat per a educar els infants i joves d'origen català en la riquesa cultural que aquests nous veïns i veïnes aporten a la societat catalana.
Aquesta guia neix dels projectes pilot de Calidoscopi: pla per a la interculturalitat en el lleure i pretén ser una eina per donar idees sobre possibles actuacions per incorporar els joves immigrats a les entitats d'educació en el lleure o a les activitats organitzades puntualment.
A la guia es plantegen idees per a l'acció i es recullen alguns dels recursos dels quals es disposa per a dur-les a terme.
La participació dels joves és un dels puntals metodològics en l'elaboració de les polítiques integrals de joves: cal fer polítiques per als joves però també amb els joves.
Així doncs, els joves són, alhora, objecte i subjecte: ells i elles dissenyen i implementen polítiques de joventut des del mateix teixit juvenil.
Aquesta guia parteix de la participació entesa com a capacitat d'intervenció, de decisió de les persones joves sobre tot allò que les afecta.
És, a més, un marc de referència per aclarir conceptes com el de participació, dóna pistes per interpretar les diferents formes i nivells de participació, manifesta els mecanismes de relació entre els joves i l'Administració i, entre la participació i la gestió de les actuacions.
Una eina útil que permet conèixer els aspectes bàsics a tenir en compte en la creació de processos de participació juvenil.
El disseny d'unes polítiques integrals de joventut requereix un coneixement general dels diferents àmbits en què volem intervenir.
La guia que es presenta a continuació és una aproximació als debats que hi ha a l'entorn de les polítiques de joventut.
Planteja una mirada senzilla i esquemàtica, que no vol ser exhaustiva, sobre alguns dels debats que hi ha actualment en cada una de les grans àrees de les polítiques de joventut: educació, cultura, treball, habitatge, etc.
És una proposta genèrica, i per tant, es fa imprescindible situar aquests debats en el marc dels nostres contextos locals.
La guia consta de dues parts, la primera presenta de manera sintètica i polaritzada algun dels principals debats que hi ha al voltant del món juvenil.
La segona part consta d'un recull bibliogràfic que permet aprofundir en els temes que més interessin.