Amb data 19 de novembre de 2008, el Parlament Europeu i el Consell han adoptat la Directiva 2008/96/CE, sobre gestió de la seguretat de les infraestructures viàries.
La Directiva requereix l'establiment i l'aplicació dels procediments d'actuació de gestió de la seguretat viària que s'han considerat com a millor pràctica a Europa en les infraestructures viàries que formen part de la xarxa transeuropea de carreteres, definida a la Decisió 1692/96/CE del Parlament i del Consell, de 23 de juliol de 1996, així com a posteriors actualitzacions i possibilita igualment la seva aplicació a les infraestructures viàries no incloses en la xarxa transeuropea de transports però que hagin estat finançades amb fons comunitaris.
La Generalitat de Catalunya, en exercici de les seves competències en matèria de xarxa viària i de trànsit, d'acord amb els articles 140.5 i 164.1 de l'Estatut d'autonomia de Catalunya, ha tingut històricament una sensibilitat especial a l'hora d'impulsar polítiques i estratègies de millora de la seguretat viària tal com recull l'article 48.2 de l'Estatut d'autonomia, com a principi rector de les polítiques socials i econòmiques de la Generalitat.
Aquestes polítiques i estratègies s'han articulat mitjançant els plans de seguretat viària de Catalunya que amb caràcter triennal han implicat el Govern de la Generalitat i la societat catalana en general, amb l'objectiu comú de la reducció constant de l'accidentalitat i les seves conseqüències.
El Text refós de la Llei de carreteres, aprovat pel Decret legislatiu 2/2009, de 25 d'agost, estableix, en el seu article 9, que la Generalitat de Catalunya, a proposta del departament competent en matèria d'infraestructures viàries, ha d'establir normes i criteris tècnics per al disseny, el servei i la seguretat viària de les carreteres i per a la informació a les persones usuàries, d'acord amb la normativa específica que sigui aplicable.
Així mateix, el Text refós de la Llei de carreteres, aprovat pel Decret legislatiu 2/2009, de 25 d'agost, en el seu article 10, específic de seguretat viària, estableix que el projecte de qualsevol nova infraestructura viària ha d'observar tots els requisits necessaris en matèria de seguretat viària; que el manteniment de la xarxa viària titularitat de la Generalitat de Catalunya ha de donar sempre prioritat a totes les obres i actuacions que incideixin en la millora de la seguretat viària, i, finalment, que el departament competent en matèria de carreteres ha d'elaborar i aprovar un pla d'actuacions de millora dels trams amb alta concentració d'accidents que s'ha d'integrar en el Pla de seguretat viària de Catalunya.
El Reial decret 345/2011, d'11 de març, sobre gestió de la seguretat de les infraestructures viàries en la Xarxa de carreteres de l'Estat, va incorporar al dret espanyol la Directiva 2008/96/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 19 de novembre de 2008, sobre gestió de la seguretat de les infraestructures viàries.
El present Decret estableix les condicions en què s'ha de realitzar l'aplicació dels procediments d'actuació quant a la gestió de seguretat viària que preveu la Directiva Europea 2008/96/CE en les infraestructures viàries integrants de la xarxa transeuropea que formen part de la xarxa viària de la Generalitat de Catalunya, i així s'incorpora a l'àmbit competencial català.
Per tot això, a proposta dels consellers d'Interior i de Territori i Sostenibilitat, d'acord amb el Dictamen de la Comissió Jurídica Assessora, i amb la prèvia deliberació del Govern,
Aquesta disposició té per objecte l'establiment i l'aplicació de procediments relacionats amb les avaluacions d'impacte de la seguretat viària, les auditories de seguretat viària, les inspeccions de seguretat viària i la gestió de la seguretat a les infraestructures viàries.
Aquest Decret s'aplica en aquelles infraestructures viàries titularitat de la Generalitat de Catalunya que formin part de la xarxa transeuropea de carreteres, amb independència que es trobin en fase de disseny, construcció o explotació.
Resten exclosos de les previsions d'aquest Decret els túnels de carretera als quals resulti d'aplicació la Directiva 2004/54/CE, de 29 d'abril, de requisits mínims de seguretat per als túnels de la xarxa transeuropea de carreteres, o el corresponent decret que la desplegui al nivell de les competències de la Generalitat de Catalunya.
A efectes d'aquest Decret, són d'aplicació les definicions següents:
a) Xarxa transeuropea de carreteres: la xarxa viària inclosa en la secció 2 de l'annex I de la Decisió núm. 1692/96/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 23 de juliol de 1996, modificada per la Decisió núm. 884/2004/CE, sobre les orientacions comunitàries per al desenvolupament de la xarxa transeuropea del transport, i en qualsevol altre instrument comunitari posterior que a aquest efecte sigui adoptat per les altres autoritats comunitàries sobre classificació d'aquestes vies.
b) Actuació: conjunt d'activitats amb l'objectiu de construir o millorar un tram d'infraestructura viària, que comprèn des de la seva concepció fins a la seva posada en servei.
c) Modificació substancial d'una infraestructura viària: actuació que inclou duplicacions de calçada, variants de població o obres de condicionament d'infraestructures viàries existents en una longitud continuada de més de 10 km.
d) Condicionament d'una infraestructura viària: actuacions amb la finalitat de modificar les característiques geomètriques de la infraestructura viària existent, amb actuacions tendents a millorar els temps de recorregut, el nivell de servei i la seguretat de la circulació.
e) Projecte d'infraestructura: document que defineix la construcció d'una infraestructura viària nova o la modificació substancial d'infraestructures de la xarxa ja existents.
f) Avaluació d'impacte de la seguretat viària: anàlisi estratègica comparativa de la repercussió sobre la seguretat de la xarxa viària d'una infraestructura viària nova o de la modificació substancial d'una infraestructura viària ja existent.
g) Auditoria de seguretat viària: comprovació independent, detallada, sistemàtica i tècnica de la seguretat de les característiques de disseny d'un projecte d'infraestructura viària, aplicada a les seves diferents fases que van des del seu projecte de traçat i/o del projecte de construcció fins a la seva explotació inicial.
h) Classificació de trams d'infraestructures viàries amb alta concentració d'accidents: mètode per determinar, analitzar i classificar els trams de la xarxa viària en servei en els quals s'hagi registrat un elevat nombre d'accidents en proporció amb el flux de circulació.
i) Classificació de la seguretat de la xarxa: mètode per determinar, analitzar i classificar els trams de la xarxa viària existent atenent el seu potencial de millora de la seguretat i d'estalvi pel que fa a costos derivats de l'accidentalitat.
j) Inspecció de seguretat: comprovació ordinària i periòdica de les característiques i de les oportunitats de millora de la seguretat viària on el nivell d'actuació que en resulti s'emmarqui en l'àmbit del manteniment o la conservació.
k) Pla específic de seguretat viària: document on es defineixen els diferents programes, actuacions de millora, seguiment i avaluació de la seguretat viària en l'àmbit de les infraestructures viàries en servei.
Tots els projectes de nova infraestructura o de modificació substancial d'una infraestructura viària ja existent han de ser objecte d'una avaluació d'impacte de la seguretat viària.
L'avaluació d'impacte de la seguretat viària es realitza en aquelles fases del disseny de la infraestructura on s'analitzen diferents alternatives i, específicament, durant l'elaboració de l'estudi informatiu, al qual s'incorpora com a document diferenciat.
L'avaluació d'impacte de la seguretat viària ha d'exposar les consideracions en matèria de seguretat viària que contribueixin a l'elecció de la solució proposada en la fase d'anàlisi d'alternatives.
A més, ha de facilitar la informació necessària per realitzar l'anàlisi multicriteri en general i de cost-benefici en particular, de les diverses opcions examinades en l'estudi informatiu.
L'equip tècnic redactor de l'avaluació d'impacte de la seguretat viària ha de ser diferent dels equips tècnics encarregats d'elaborar l'estudi informatiu i l'estudi d'impacte ambiental, amb els quals ha de treballar en estreta coordinació, aportant l'assessorament necessari en matèria de seguretat viària per a la seva definició.
La direcció general competent en matèria d'infraestructures viàries de la Generalitat de Catalunya, amb la col·laboració de l'organisme competent en matèria de trànsit i seguretat viària, ha de definir, mitjançant instruccions, els requeriments, els procediments i la concreció dels continguts a aplicar per a la realització de les avaluacions d'impacte de la seguretat viària, tot garantint el compliment dels criteris d'avaluació recollits a l'annex 1, i les seves actualitzacions.
Tots els projectes de nova infraestructura i de modificació substancial d'una infraestructura viària ja existent han de ser objecte d'una auditoria de seguretat viària del disseny de la infraestructura.
Les auditories de seguretat viària s'han de realitzar, com a processos independents, en les fases següents:
a) En la fase d'elaboració del projecte de construcció i, si s'escau, del projecte de traçat.
En aquells projectes que s'han d'executar mitjançant el contracte de concessió d'obra pública, en la fase d'elaboració de l'avantprojecte de construcció i explotació.
c) En la fase d'explotació inicial del servei.
També han de ser objecte d'auditories de seguretat viària les modificacions dels projectes de construcció que es redactin en la fase d'execució de les obres i, si escau, en la fase d'explotació.
L'equip tècnic redactor de les auditories de seguretat viària, que ha d'incloure en tot cas una persona auditora, ha de ser diferent i independent dels equips tècnics encarregats del disseny i supervisió del projecte en cada fase, amb els quals ha de treballar en estreta coordinació aportant l'assessorament necessari en matèria de seguretat viària.
Les auditories de seguretat viària han de revisar els aspectes relacionats amb la seguretat viària de cadascuna de les fases d'una actuació amb el nivell de detall amb què estigui definida, identificant els possibles elements de disseny crítics i les deficiències i omissions que puguin comprometre la seguretat viària.
Aquesta informació, i les consegüents recomanacions que la persona auditora consideri procedents en matèria de seguretat, han de quedar recollides en l'informe d'auditoria corresponent.
Quan no es procedeixi a la rectificació del disseny en correspondència amb els elements de risc identificats en l'informe d'auditoria, l'òrgan competent ha d'exposar les raons de la decisió en un informe resposta que s'incorporarà, com a apèndix, a l'informe d'auditoria de la fase de l'actuació a què correspongui.
La direcció general competent en matèria d'infraestructures viàries de la Generalitat de Catalunya, amb la col·laboració de l'organisme competent en matèria de trànsit i seguretat viària, ha de definir mitjançant instruccions els requeriments, els procediments i la concreció dels continguts a aplicar per a la realització de les auditories de seguretat viària en les seves actuacions, així com el termini màxim, des de la posada en servei de l'obra, en què s'hauran de fer les auditories durant la fase d'explotació inicial del servei, tot garantint el compliment dels requeriments i dels criteris d'auditoria que figuren a l'annex 2, i les seves actualitzacions.
Designació i formació d'auditors de seguretat viària per a projecte d'infraestructura
La direcció general competent en matèria d' infraestructures viàries de la Generalitat de Catalunya, amb la col·laboració de l'organisme competent en matèria de trànsit i seguretat viària, ha d'establir un programa de formació inicial que permeti obtenir el certificat d'aptitud i un programa d'actualització periòdica de coneixements de les persones auditores de seguretat viària.
Mitjançant una ordre del/de la conseller/a del departament competent en matèria d'infraestructures viàries s'ha d'establir un procediment d'acreditació i d'obtenció del certificat d'aptitud de les persones auditores de seguretat viària.
Les auditories de seguretat viària per a projectes d'infraestructura poden ser realitzades directament per l'Administració o indirectament mitjançant contracte.
En cap cas les persones auditores de seguretat viària reben instruccions de l'Administració competent en relació amb l'informe d'auditoria.
Aquestes persones han de complir els requisits següents:
a) Tenir experiència o formació específica en disseny d'infraestructures viàries, enginyeria de seguretat viària i anàlisi d'accidents.
b) Tenir formació específica en projecció, planificació, construcció, conservació o explotació d'infraestructures viàries, i un nivell de titulació igual o superior al requerit per a l'autor/a del projecte en les fases de l'elaboració del projecte, i un nivell de titulació igual o superior al requerit per al/a la director/a d'obra en la fase prèvia a la posada en servei i en la fase d'explotació inicial.
c) Tenir experiència en projecció, planificació, construcció, conservació o explotació d'infraestructures viàries.
d) Haver realitzat el programa de formació inicial de persones auditores a què es refereix l'article 5.1 i haver superat les proves d'acreditació i d'obtenció del certificat d'aptitud que s'estableixin.
e) Haver realitzat, amb la periodicitat que s'estableixi, els cursos periòdics d'actualització de coneixements a què es refereix l'article 5.1.
Inspeccions de seguretat viària
La direcció general competent en matèria d'infraestructures viàries ha de dur a terme, com a mínim cada tres anys, inspeccions de seguretat viària de les infraestructures viàries en servei incloses dintre de l'àmbit d'aplicació d'aquest Decret, identificant els elements de la infraestructura susceptibles de millora pel que fa a la seguretat viària en el marc de les actuacions de conservació i manteniment.
La direcció general competent en matèria d'infraestructures viàries ha de realitzar comprovacions de les possibles repercussions de les obres viàries sobre el flux de trànsit per tal que s'adoptin les mesures de seguretat pertinents.
La direcció general competent en matèria d'infraestructures viàries de la Generalitat de Catalunya ha de definir, mitjançant instruccions, els requeriments, els procediments i la concreció dels continguts a aplicar per a la realització de les inspeccions de seguretat viària.
Gestió de la seguretat viària en les vies en servei
En totes les infraestructures viàries en servei incloses dintre de l'àmbit d'aplicació d'aquest Decret s'ha de realitzar, de manera sistemàtica, el seguiment i l'anàlisi de la seva accidentalitat en l'àmbit de la infraestructura.
En aquest marc, els departaments competents en matèria de trànsit i de seguretat viària han d'establir els pertinents protocols que garanteixin la disponibilitat i l'intercanvi de la informació necessària.
En les infraestructures viàries en servei, la direcció general competent en matèria d'infraestructures viàries de la Generalitat de Catalunya ha de realitzar, amb la col·laboració de l'organisme competent en matèria de trànsit i seguretat viària, com a mínim cada tres anys, l'anàlisi i la classificació dels trams d'infraestructures viàries en servei amb alta concentració d'accidents, dels trams amb un alt potencial de millora de la seguretat i dels trams amb un alt potencial d'estalvi quant a costos derivats de l'accidentalitat, amb la finalitat d'identificar els elements de la configuració de la infraestructura viària que puguin contribuir a la concentració dels accidents i proposar les mesures correctives o preventives adequades.
Aquest estudi detallat ha d'incloure com a mínim una avaluació sobre el terreny del tram d'infraestructura viària analitzat que ha de ser realitzada per part d'equips de persones expertes en seguretat viària, en què un/a dels/de les membres, com a mínim, ha de complir els requisits que estableix l'article 5, apartat 3, lletra a).
La direcció general competent en matèria d'infraestructures viàries de la Generalitat de Catalunya ha de vetllar per l'establiment de la senyalització i abalisament adequat, segons la normativa vigent, dels trams d'infraestructura viària que estiguin en obres i dels trams d'infraestructura viària amb un major índex d'accidentabilitat.
En totes les infraestructures viàries en servei incloses dintre de l'àmbit d'aplicació s'ha de redactar, amb la mateixa periodicitat que el Pla de seguretat viària de Catalunya, un pla específic de seguretat viària.
Aquest pla es desenvolupa anualment mitjançant un programa d'actuacions que ha d'incloure accions específiques de millora dels trams de la xarxa amb alta concentració d'accidents i amb un alt potencial de millora de la seguretat i d'estalvi en quant a costos derivats de l'accidentalitat.
Tant el pla específic de seguretat viària com els corresponents programes d'actuacions anuals que el desenvolupin en l'àmbit d'aquest article s'han de coordinar i formar part del Pla de seguretat viària de Catalunya.
La direcció general competent en matèria d'infraestructures viàries de la Generalitat de Catalunya ha de definir, mitjançant instruccions, els procediments i la concreció dels continguts a aplicar per a la realització de la gestió de la seguretat viària en les vies en servei en el marc d'aquest Decret, aplicant els requeriments i els criteris que estableix l'annex 3, i les seves actualitzacions.
L'òrgan competent en matèria de policia de trànsit a la xarxa d'infraestructures viàries de la Generalitat de Catalunya ha d'adequar els informes relacionats amb cada accident mortal i greu que tingui lloc a les infraestructures viàries incloses dintre de l'àmbit d'aplicació d'aquest Decret, de manera que es pugui disposar de la informació mínima requerida a l'annex 4 d'aquest Decret, i a les seves actualitzacions.
L'organisme competent en matèria de trànsit i seguretat viària de la Generalitat de Catalunya, amb la col·laboració de la direcció general competent en matèria d'infraestructures viàries, ha de calcular, com a mínim cada tres anys, el cost social mitjà dels accidents mortals i dels accidents greus que es produeixin a la xarxa viària de Catalunya.
Carreteres titularitat de la Generalitat de Catalunya compreses en la xarxa transeuropea de carreteres.
Les infraestructures viàries de titularitat de la Generalitat de Catalunya compreses en la xarxa transeuropea de carreteres són les indicades a l'annex 5.
Infraestructures viàries no gestionades directament per l'Administració de la Generalitat de Catalunya
En aquells trams d'infraestructures viàries que no es gestionin directament per l'Administració de la Generalitat de Catalunya, els/les seus/seves gestors/gestores, sota la supervisió de la direcció general competent en matèria d'infraestructures viàries de la Generalitat de Catalunya, han de realitzar les mesures previstes en els articles 4, 6 i 7 d'aquest Decret.
Acreditació de persones auditores
Durant un període de dos anys des de l'entrada en vigor de les instruccions a què fa referència l'article 4.5, les auditories de seguretat viària poden ser realitzades per aquelles persones que compleixin els requisits previstos en els apartats 3.a) a 3.c), ambdós inclosos, de l'article 5.
Transcorregut aquest període, les auditories de seguretat viària només poden ser realitzades per persones auditores de seguretat viària acreditades que compleixen tots els requisits previstos a l'article 5.
Actuacions en fase d'estudi informatiu o equivalent
Els estudis informatius o les actuacions que es trobin en la fase de redacció on s'analitzen diferents alternatives, i que no hagin estat aprovats tècnicament per la direcció general competent en matèria d'infraestructures viàries de la Generalitat de Catalunya amb anterioritat a l'entrada en vigor de la instrucció a què es refereix l'article 3.5, han de ser objecte d'avaluació d'impacte de la seguretat viària d'acord amb les previsions de l'article 3.
Els estudis informatius o les actuacions que es trobin en la fase on s'analitzen diferents alternatives, aprovats tècnicament per la direcció general competent en matèria d'infraestructures viàries de la Generalitat de Catalunya amb anterioritat a l'entrada en vigor de la instrucció a què es refereix l'article 3.5, no han de ser objecte d'avaluació d'impacte de la seguretat viària.
Actuacions en fase de projecte de construcció o equivalent
Els projectes en aquelles fases del disseny de la infraestructura on ja es concreten les solucions constructives i, específicament, durant l'elaboració del projecte de traçat i/o del projecte de construcció o, en el seu cas, de l'avantprojecte de construcció i explotació, que no hagin estat aprovats tècnicament per la direcció general competent en matèria d'infraestructures viàries de la Generalitat de Catalunya amb anterioritat a l'entrada en vigor de la instrucció a què es refereix l'article 4.5, han de ser objecte d'auditoria de seguretat viària d'acord amb les previsions dels articles 4 i 5.
Actuacions amb projecte de construcció o equivalent aprovat
Les actuacions amb projecte de traçat i/o del projecte de construcció o, en el seu cas, amb l'avantprojecte de construcció i explotació aprovat tècnicament per la direcció general competent en matèria d'infraestructures viàries de la Generalitat de Catalunya, però que no s'haguessin posat en servei amb anterioritat a l'entrada en vigor de la instrucció a què es refereix l'article 4.5, han de ser objecte d'auditoria de seguretat viària en la fase immediatament anterior a la posada en servei i d'explotació inicial del servei d'acord amb les previsions dels articles 4 i 5.
Inici de les inspeccions de seguretat viària
La primera inspecció de seguretat viària de les infraestructures viàries que ja estan en servei s'ha de dur a terme d'acord amb les previsions de l'article 6 dins d'un termini màxim de tres anys a partir de l'entrada en vigor d'aquest Decret.
Es faculta el/la titular del departament competent en matèria d'infraestructures viàries per dictar les normes necessàries per al desplegament i l'aplicació d'aquest Decret, i en concret la que estableix l'apartat 2 de l'article 5, així com per modificar els seus annexos quan sigui necessari com a conseqüència del que disposi la normativa comunitària.
Contingut de l'estudi de seguretat viària
Fins que no s'aprovi el reglament que determini el contingut de l'estudi de seguretat viària inclòs en l'estudi informatiu previ, que estableix l'article 25.3 del Reglament general de carreteres aprovat pel Decret 293/2003, de 18 de novembre, aquest contingut serà l'establert per les avaluacions d'impacte de seguretat viària que fixa l'annex I.
Barcelona, 16 de febrer de 2016
Elements per a una avaluació d'impacte de la seguretat viària:
b) situació actual i hipòtesi d'inacció;
c) objectius de seguretat viària;
d) anàlisi d'impacte en la seguretat viària de les alternatives proposades;
e) comparació d'alternatives, inclosa anàlisi de cost-benefici;
f) presentació d'una sèrie de solucions possibles.
a) víctimes mortals i accidents, objectius de reducció davant del supòsit d'inacció;
b) elecció d'itineraris i patrons de trànsit;
c) possibles efectes a les xarxes existents;
d) usuaris de les infraestructures viàries inclosos els usuaris vulnerables;
f) estacionalitat i condicions climàtiques;
g) presència d'un nombre suficient d'aparcaments segurs;
a) localització geogràfica, condicions estacionals i climàtiques i activitat sísmica;
b) tipus d'interseccions i distància entre elles;
d) tipus de trànsit autoritzats a la nova infraestructura viària;
e) funcionalitat de la infraestructura viària dins de la xarxa;
m) passos a nivell d'infraestructura viària/ferrocarril.
Criteris a la fase de projecte de construcció:
b) senyals i marques viàries coherents;
c) enllumenat d'infraestructures viàries i interseccions il·luminades;
d) equips instal·lats als marges de la infraestructura viària;
e) entorn del marge de la infraestructura viària, inclosa vegetació;
f) obstacles fixos als marges de la infraestructura viària;
g) previsió d'aparcaments segurs;
i) adaptació beneficiosa per a l'usuari de sistemes viaris de contenció.
Criteris a la fase prèvia a la posada en servei
a) seguretat dels usuaris de les infraestructures viàries i visibilitat en diferents condicions;
b) llegibilitat de les senyals i marques viàries;
d) avaluació de la seguretat a partir del comportament real dels usuaris;
La realització d'auditories en qualsevol de les fases pot implicar la necessitat de tornar a examinar els criteris de fases anteriors.
Criteris a la fase d'explotació inicial del servei: Avaluació de la seguretat viària en vista del comportament real dels usuaris.
Classificació de trams d'infraestructures viàries amb alta concentració d'accidents i classificació de la seguretat de la xarxa
Determinació dels trams d'infraestructures viàries amb alta concentració d'accidents
Per a la determinació dels trams de la infraestructura viària amb alta concentració d'accidents, s'ha de tenir en compte almenys el nombre d'accidents amb víctimes mortals sobrevinguts en els anys anteriors per unitat de longitud de la infraestructura en relació amb el volum de trànsit i, en el cas de les interseccions, el nombre d'aquests accidents per intersecció.
Determinació dels trams en què es realitzaran anàlisis de la classificació de la seguretat de la xarxa
La determinació de trams per a l'anàlisi en la classificació de la seguretat de la xarxa tindrà en compte el seu estalvi potencial en costos derivats dels accidents.
Els trams d'infraestructures viàries es classificaran en categories.
Per a cada categoria d'infraestructura viària, s'analitzaran i classificaran trams d'acord amb factors relacionats amb la seguretat, com concentració d'accidents, volum de trànsit i tipologia del trànsit.
Per a cada categoria d'infraestructura viària, la classificació de la seguretat de la xarxa es traduirà en una llista prioritària de trams d'infraestructura viària en els quals s'espera que una millora de la infraestructura sigui altament efectiva.
Elements de l'avaluació per a les visites d'emplaçaments per part dels equips de persones expertes:
a) descripció del tram d'infraestructura viària;
b) referència a possibles informes anteriors sobre el mateix tram d'infraestructura viària;
c) anàlisi de possibles informes sobre accidents;
d) nombre d'accidents, víctimes mortals i ferits greus en els tres darrers anys;
e) conjunt de mesures correctores potencials en períodes de temps diferents, com per exemple:
eliminar o protegir els obstacles fixos situats en els marges de la infraestructura viària,
reduir els límits de velocitat i intensificar els dispositius locals de control de la seva observança,
millorar la visibilitat en diferents condicions meteorològiques i d'il·luminació,
millorar les condicions de seguretat dels equips situats en els marges de les infraestructures viàries, com els sistemes viaris de contenció,
millorar la coherència, la visibilitat, la llegibilitat i la col·locació de marques viàries (inclosa la implantació de bandes sonores) i senyals,
protegir contra la caiguda de roques, despreniments de terres i allaus,
millorar l'adherència/rugositat dels ferms,
redissenyar els sistemes viaris de contenció,
realitzar i millorar la protecció de la mitjana,
modificar el traçat de les zones d'avançament,
millorar les interseccions, inclosos els passos a nivell d'infraestructura viària/ferrocarril,
modificar l'amplada de la infraestructura viària i afegir vorals,
instal·lar sistemes de gestió i control del trànsit,
reduir el conflicte potencial amb usuaris vulnerables de la infraestructura viària,
millorar la infraestructura viària per homologar-la amb les actuals normes de disseny,
utilitzar senyalització intel·ligent,
millorar els sistemes intel·ligents de transport i serveis telemàtics per a finalitats d'interoperabilitat, emergència i senyalització.
Informació continguda en els informes sobre accidents
Els informes sobre accidents han d'incloure els elements següents:
1) localització, tan precisa com sigui possible, de l'accident;
2) imatges o diagrames del lloc de l'accident;
4) informació sobre la infraestructura viària, com tipus de zona, via o intersecció, inclosa la senyalització, nombre de carrils, marques viàries, ferm, condicions d'il·luminació i meteorològiques, límit de velocitat i obstacles en els marges de la calçada;
5) gravetat de l'accident, amb indicació del nombre de víctimes mortals i ferits, en la mesura que sigui possible, d'acord amb criteris comuns;
6) característiques de les persones implicades, com ara l'edat, el sexe, la nacionalitat, el nivell d'alcohol i la utilització o no d'equip de seguretat;
7) dades dels vehicles implicats (tipus, antiguitat, país, eventualment equips de seguretat, data de l'últim control tècnic periòdic d'acord amb la legislació aplicable);
8) dades de l'accident, com ara tipus d'accident, tipus de col·lisió, maniobra del vehicle i del/ de la conductor/a;
9) sempre que sigui possible, informació sobre el temps transcorregut entre el moment de l'accident i el registre d'aquest o l'arribada dels serveis d'emergència.
Xarxa transeuropea de carreteres titularitat de la Generalitat de Catalunya
Tram de Terrassa a Bellver de Cerdanya.