I. Tal com resulta de la seva denominació, el Projecte de decret sobre el qual es dictamina té per objecte desplegar la Llei 6/2001, de 31 de maig, d'ordenació de l'enllumenat per a la protecció del medi nocturn.
És una llei que, segons l'article 1, regula les instal·lacions i els aparells d'enllumenat interior i exterior, pel que fa a la contaminació lumínica que poden produir i que, segons l'article 2, té com a finalitats mantenir al màxim possible les condicions naturals durant les hores nocturnes, promoure l'eficiència energètica dels enllumenats exteriors i interiors, evitar la intrusió lumínica en l'entorn domèstic i prevenir i corregir els efectes de la contaminació lumínica en la visió del cel.
Com diu la mateixa llei en l'exposició de motius, l'enllumenat artificial durant la nit és un dels requisits imprescindibles per a l'habitabilitat de les zones urbanes.
No obstant això, un disseny o un ús inadequats de les instal·lacions d'enllumenat té conseqüències perjudicials per a la biodiversitat i el medi ambient, en la mesura que s'alterin, d'una manera desordenada, les condicions naturals de foscor que són pròpies de les hores nocturnes.
Sobre aquesta base, tal com s'indica en l'antecedent 2, el Projecte de decret, en la part substantiva, es desenvolupa en 29 articles, distribuïts en quatre títols.
El primer, dedicat a les disposicions generals; el segon, al règim regulador de la il·luminació; el tercer, al règim d'intervenció administrativa i, el quart, al règim d'inspecció, de control i sancionador.
Val a dir, finalment, que la competència autonòmica per regular la matèria resulta de l'article 10.1, apartat 6 de l'Estatut, que atribueix a la Generalitat competència quant a la protecció del medi ambient.
La necessitat d'aquest Dictamen és evident, atès que el Projecte de decret té com a objecte desplegar un text legal.
En aquest sentit, l'article 3.1 del Decret legislatiu 1/1991, de 25 de març, pel qual s'aprova el Text refós de les lleis reguladores de la Comissió Jurídica Assessora, en la lletra b) preveu aquests dictàmens en relació amb els projectes de reglaments o disposicions de caràcter general que es dictin en execució de les lleis i les seves modificacions.
La tramitació del Projecte de decret ha estat impulsada pel Departament de Medi Ambient (actualment de Medi Ambient i Habitatge), i s'inicià amb una sèrie de reunions de la Comissió per a la Prevenció i Correcció de la Contaminació Lumínica que donaren lloc a un primer text.
Consta a l'expedient una primera memòria, datada el 17 d'abril del 2003, que, després d'establir la justificació i el procés d'elaboració del Projecte de decret, es limita, fonamentalment, a efectuar una descripció succinta del contingut.
El 10 de novembre del 2004, però, es redactà una nova memòria, que, a part de fer referència a les disposicions afectades, no afegeix res de significatiu al text anterior.
No és fins al 17 de desembre del 2004 que es redacta el també preceptiu estudi econòmic, que fa una estimació de les despeses i dels beneficis que es derivaran de la disposició, així com dels ajuts a l'estalvi energètic, amb una valoració final dels efectes que s'esP.n obtenir amb la seva aplicació.
Com resulta també de l'antecedent 3, consta en l'expedient el preceptiu informe de l'Institut Català de la Dona sobre l'anomenat impacte de gènere.
Per tant, hi figuren tots els documents exigits per l'article 63.2 de la Llei 13/1989, de 14 de desembre, d'organització, procediment i règim jurídic de l'Administració de la Generalitat de Catalunya.
Tal com resulta dels antecedents 4, 5, 6 i 7, el text s'ha sotmès dues vegades a la consideració de diversos departaments del Govern i a l'informe del Consell de Treball Econòmic i Social, que no s'ha pronunciat; del Consell Assessor per al Desenvolupament Sostenible de Catalunya, que ha expressat el seu punt de vista -en data de 14 de desembre del 2004, amb observacions sobre alguns articles del Projecte-, i de la Comissió de Govern Local de Catalunya, que n'informà favorablement el 17 de febrer del 2005.
Al marge d'aquestes consultes en l'àmbit administratiu, segons resulta de l'antecedent 4, s'ha publicat un edicte en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya de 13 de maig del 2003 i, a més, per carta de 8 de juliol del 2003, s'ha donat tràmit d'audiència a una sèrie d'entitats representatives de diferents sectors comercials, per bé que només de la ciutat de Barcelona.
No consta que s'hagi fet cap gestió similar a la resta de Catalunya, aspecte que és reprobable.
També és criticable el fet que, segons resulta de les dates indicades, els tràmits d'audiència i d'informació pública hagin tingut lloc sense que els interessats disposessin de l'informe econòmic preceptiu, de redacció posterior; en contra, per tant, de les previsions que resulten d'aquell article 63.2 de la Llei 13/1989.
Consta en l'expedient un informe valoratiu de les observacions formulades, tal com s'indica en l'antecedent 6, i, segons resulta de l'antecedent 7, s'ha emès l'informe previst en l'article 65 d'aquella Llei 13/1989, signat per la responsable d'Assessorament Normatiu, amb el vistiplau de l'advocat de la Generalitat.
El text del Projecte de decret, a part del preàmbul, conté els 29 articles ja al·ludits en el fonament jurídic I, tres disposicions addicionals, unes altres tres de transitòries i una de final, a part d'un annex, i cal fer-hi les observacions que s'indiquen seguidament.
a) L'article 3.2 exclou de les obligacions fixades en el Projecte de decret "les instal·lacions d'il·luminació exterior de les infraestructures descrites a l'article 3.1 de la Llei 6/2001".
L'esmentat article, però, fa referència, no només a infraestructures -lletres a) a la d) inclusivament, i lletra f)-, sinó també, a la lletra e), als vehicles a motor.
b) L'article 4 conté les definicions que cal tenir en compte en la lectura del Projecte i, si bé n'introdueix unes que només amplien les que consten en l'article d'igual numeració de la Llei, en conté dues que alteren el text d'aquesta.
Sota la lletra a) es defineix la contaminació lluminosa i s'indica entre parèntesi que aquesta és anomenada contaminació lumínica en la Llei 6/2001 -que efectivament descriu aquest concepte sota la lletra a), també en el seu article 4-, però, a més, és evident que la literalitat de les dues definicions no és la mateixa.
Segons la Llei, en efecte, contaminació lumínica és "l'emissió de flux lluminós de fonts artificials nocturnes en intensitat, direccions i o rangs espectrals innecessaris per a la realització de les activitats previstes en la zona en què s'han instal·lat els llums", mentre que el Projecte de decret parla d'augment del fons de brillantor del cel nocturn a causa de la dispersió de llum procedent de la il·luminació artificial".
D'altra banda, la lletra c) del Projecte defineix el flux d'hemisferi superior instal·lat com "la proporció de flux lluminós emès per sobre del pla horitzontal del pàmpol d'un llum respecte al flux total emès pel llum", quan la Llei parla de "flux radiat per damunt del pla horitzontal per un aparell d'enllumenament o per un cos, un edifici o un element lluminós", en la lletra j) de l'article 4.
És evident que, d'acord amb l'article 5.1 del Decret legislatiu 1/1991, aquesta Comissió Jurídica Assessora ha de limitar l'abast del dictamen als aspectes jurídics de la disposició examinada.
Però, a partir d'aquí, és evident també que caben només dues possibilitats, segons si les definicions del Projecte signifiquin només un complement tècnic d'allò que diu el text legal o si, en canvi, són una modificació d'aquest.
En la primera hipòtesi, no s'hauria de procedir amb la introducció d'una nova definició, com fa el Projecte, sinó amb la indicació clara, en un article diferent del que conté les definicions o en un apartat 2, d'aquest, que d'allò que es tracta és de desenvolupar el concepte establert pel legislador.
En la segona, la posició del Projecte seria contrària a dret i, per tant, ha de ser rebutjada.
L'observació té el caràcter d'essencial.
c) L'article 5 completa les disposicions de l'article 3 en matèria de zonificació, precisant els conceptes de zones E1, E2, E3 i E4 i, en l'apartat 2 preveu que els ajuntaments poden establir modificacions en l'àmbit del seu territori, "sempre que això signifiqui un grau de protecció més elevat de les condicions de foscor natural del cel", quan la Llei, en l'apartat 3 d'aquell article -a part de parlar de "terme municipal", concepte més apropiat que el de "territori" que usa el Projecte-, en té prou amb què "no disminueixi el nivell de protecció", punt de vista evidentment menys exigent.
Cal establir, per tant, l'adequació corresponent, però cal observar, a més, que, malgrat que la Llei prevegi la possibilitat d'excepcionar aquest règim, si concorren causes justificades, "d'acord amb allò que sigui regulat per reglament", aquesta regulació no s'ha dut a terme en el Projecte.
d) L'article 8.4, en el seu primer incís, conté la definició de projector, que, per raons de sistemàtica, sembla que hauria de figurar entre les de l'article 4.
e) L'article 9.1 fa una referència a l'actuació dels ajuntaments, en relació a la qual cal reproduir allò que resta dit en la lletra anterior.
f) L'epígraf de l'article 15 hauria de fer referència més exactament a les competències dels municipis i no dels ens locals.
És a dir, el concepte de funcions, que pressuposa l'exercici d'una determinada actuació prevista per la llei i que empra l'article, està referida fonamentalment als ajuntaments i, per tant, no s'avé amb el sentit que cal donar a la delegació al consell comarcal que preveu la lletra d) -prevista en la disposició addicional quarta de la Llei, d'altra banda-, precisament pel desplaçament de la funció que suposa la delegació.
Per tant, partint de la base que la referència de les altres previsions que fa el precepte són els ajuntaments, seria més adequat passar aquesta delegació -no cal dir que com a possibilitat- a un apartat número 2 de l'article.
g) L'article 16 es refereix només als concursos com a sistema de contractació, quan és així que aquests no són l'única via possible de contractació.
Per tant, seria millor que hom parlés de procediments de contractació.
h) Res no cal objectar a la delegació de funcions prevista en l'article 19.4, atès que es preveu expressament en la disposició addicional tercera de la Llei
i) L'article 20 s'ocupa de la tipificació de les infraccions i el Projecte novament introdueix algunes alteracions en la regulació que fa la Llei en l'article 16, aspecte que no hi ha dubte que és especialment delicat en una matèria com aquesta.
Val a dir que, a vegades, les alteracions no són gaire significatives, la qual cosa no vol dir, però, que, per raons de coherència, no haguessin d'existir.
Amb tot, cal situar al marge de la crítica algunes addicions que són assumibles i fins i tot justificades.
En aquest sentit, en la lletra b) dels apartats 1 i 2 de l'article, hom introdueix una referència a les disposicions municipals reguladores de la contaminació lluminosa, amb el benentès, però, que, d'acord amb allò que s'ha dit en la lletra c), en comptes de l'exigència que aquestes "atorguin un major grau de protecció", n'hi ha prou amb què no el disminueixin.
Com també són assumibles les referències que es fan en l'annex del Projecte, que, com és natural, no podien figurar a la Llei
Tampoc no cal posar inconvenients al fet que, en l'apartat 1, relatiu a les infraccions lleus, s'alteri l'ordre dels dos darrers supòsits de l'article 16.1 de la Llei i se'ls doni un altre de més lògic, ni que hom parli d'instal·lació i d'utilització en el supòsit de la lletra c), quan, en el seu equivalent de la Llei -que és la lletra d)-, es fa referència només a la instal·lació.
En canvi, en l'apartat 2, relatiu a les infraccions greus, hom inclou dos supòsits que no són a la Llei, concretament a les lletres d) i e), que fan referència a la superació de, respectivament, els valors de luminància de les taules 8 i 9 de l'annex, i els d'il·luminació de la taula 5.
Si es tracta d'especificacions tècniques d'algun dels altres supòsits del mateix apartat, res no caldria objectar-hi, més enllà de recomanar que, per coherència amb el text legal, hom faci la indicació expressa que es tracta, en efecte, d'especificacions, i es dugui el text a un apartat independent.
Si això no és així, els dos supòsits s'haurien de suprimir.
La fonamentació d'aquest criteri negatiu es troba, evidentment, en l'article 25.1 de la Constitució, partint de la base que, segons la jurisprudència constitucional, la referència a la legislació vigent s'ha d'entendre feta a una llei formal, i això malgrat el criteri més obert que el Tribunal Constitucional ha admès en relació amb les disposicions administratives.
Com és natural, l'observació es fa també amb caràcter d'essencial.
j) L'article 21 és una reiteració, novament amb redacció alterada de l'article 17 de la Llei, i es recomana suprimir-lo.
k) Per raons d'estètica literària, l'apartat 2 de l'article 22, en comptes de reproduir mecànicament l'inici de l'apartat anterior, podria redactar-se afirmant que "quan es tracta d'infraccions tipificades com a molt greus, la incoació i la tramitació correspon als Serveis Territorials del Departament de Medi Ambient i Habitatge".
Quant a l'apartat 3, és innecessari, per obvi.
Però, si es vol mantenir, hauria de completar-se amb la referència als ajuntaments, per coherència amb la competència d'aquest, reconeguda en l'apartat 1.
l) L'article 26 reprodueix, en l'apartat 1, la taula de sancions de l'article 19 de la Llei, per bé que, com és natural, expressades només en euros i no en pessetes i euros.
Però, a més, introdueix, en un segon incís, una previsió d'estabilització que s'empara en la disposició final quarta de la Llei
m) A l'article 27, en fer referència a la Llei estatal 30/1992, hom omet les paraules "de les Administracions públiques", després de "règim jurídic".
n) La disposició addicional primera afirma una obvietat, a part que el mot "existent", precisament perquè fa referència a les instal·lacions existents, hauria d'anar en plural.
o) En la segona seria millor integrar l'acord del Govern de referència en el text del precepte, sense aïllar-lo en un parèntesi.
p) La disposició final -indicada erròniament en plural: "disposicions finals", preveu la immediata entrada en vigor del Decret.
No es veuen raons per aplicar el sistema general de vacatio legis de l'article 42 de la Llei 3/1982, del Parlament, el president i el Consell Executiu de la Generalitat, que obre un període que s'estima convenient per facilitar al ciutadà el coneixement de la disposició.
Es pot elevar al Govern el Projecte de decret pel qual s'aprova el desplegament de la Llei 6/2001, de 31 de maig, d'ordenació ambiental de l'enllumenament per a la protecció del medi nocturn, amb les observacions que es fan en el fonament jurídic IV, de les quals són essencials les fetes al final de les lletres b) i i).