La llengua catalana i el tractament de les llengües
Relacions entre ensenyaments i actuacions
Desplegament curricular i organització
Establiment del currículum dels cicles formatius
Estructura del currículum dels cicles formatius
El mòdul professional de formació en centres de treball
Foment de l'acció dels centres educatius
Avaluació del mòdul professional de formació en centres de treball
Avaluació general dels ensenyaments
Obtenció, efectes i convalidació dels títols
Efectes acadèmics del títol de tècnic
Convalidacions i correspondències
Efectes acadèmics del títol de tècnic superior
Convalidació i reconeixement de crèdits
Prova d'accés als cicles formatius de grau mitjà
Prova d'accés als cicles formatius de grau superior
Convocatòries de la prova d'accés
Exempcions de la prova d'accés per acreditar estudis superiors
Formació, cursos i coordinació per als ensenyaments de formació professional
Cursos de preparació de les proves d'accés en centres d'educació secundària
Formació per a les proves d'accés en centres de formació de les persones adultes
Reconeixement acadèmic dels aprenentatges
Ensenyaments de formació professional per a persones adultes
Ofertes formatives a col·lectius específics
Proves per a l'obtenció directa dels títols
Flexibilització de l'oferta de formació professional
Criteris de desplegament de les mesures flexibilitzadores
Inici de l'expedient d'implantació o d'autorització
Distribucions temporals extraordinàries
Efectes de la manca de superació d'unitats formatives soltes
Col·laboracions per impartir unitats formatives o mòduls professionals en entorns laborals
Ofertes a col·lectius singulars
Ofertes a col·lectius singulars a iniciativa externa
Admissió i durada de les ofertes a col·lectius singulars
Formació professional en alternança
Oferta de cicles en zones de baixa densitat de població
Orientació del currículum a necessitats d'adequació del perfil professional
L'article 131.3.c) de l'Estatut d'autonomia de Catalunya preveu que correspon a la Generalitat la competència compartida per a l'establiment dels plans d'estudi corresponents, incloent-hi l'ordenació curricular, amb relació als ensenyaments no obligatoris que condueixen a l'obtenció d'un títol amb validesa a tot l'Estat.
L'article 131.1 de l'Estatut d'autonomia de Catalunya estableix que correspon a la Generalitat la competència exclusiva sobre els ensenyaments postobligatoris que no condueixen a l'obtenció d'un títol o una certificació acadèmica o professional amb validesa a tot l'Estat i sobre els centres docents en què s'imparteixen aquests ensenyaments.
Els articles 39 al 44 de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació, regulen els ensenyaments de formació professional.
D'acord amb el que disposa l'article 6.4 de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació, correspon a les administracions educatives l'establiment del currículum dels ensenyaments, del qual han de formar part els aspectes bàsics.
Mitjançant el Reial decret 1538/2006, de 15 de desembre, s'ha establert l'ordenació general de la formació professional del sistema educatiu.
La Llei 12/2009, del 10 de juliol, d'educació, regula, a l'article 62, els ensenyaments de formació professional que s'integren en el sistema educatiu, i l'article 53.4 estableix que el Govern ha de determinar els currículums dels ensenyaments postobligatoris que condueixin a l'obtenció de certificacions o titulacions pròpies de la Generalitat.
D'altra banda, l'article 55.2 preveu que es poden impartir en la modalitat d'educació no presencial els ensenyaments postobligatoris, els ensenyaments que no condueixen a titulacions o certificacions amb validesa a tot l'Estat, els cursos de formació preparatòria per a les proves d'accés als ensenyaments del sistema educatiu, la formació en les competències bàsiques, la formació per a l'ocupació i la formació permanent.
La Llei orgànica 5/2002, de 19 de juny, de les qualificacions i de la formació professional, té per finalitat l'ordenació d'un sistema integral de formació professional, qualificacions i acreditació, que respongui amb eficàcia i transparència a les demandes socials i econòmiques a través de les diverses modalitats formatives.
També estableix que l'oferta de formació sostinguda amb fons públics ha d'afavorir la formació al llarg de tota la vida i acomodar-se a les diferents expectatives i situacions personals i professionals.
Mitjançant el Decret 28/2010, de 2 de març, s'ha regulat el Catàleg de qualificacions professionals de Catalunya i el Catàleg modular integrat de formació professional, que són el referent per a l'adaptació del contingut dels títols de formació professional al context laboral i de l'activitat econòmica catalana.
El Comunicat de Maastricht de 14 de desembre de 2004, fet pels ministres responsables de l'ensenyament i de la formació professional de 32 països europeus, considera que dins de cada estat cal desenvolupar i posar en marxa enfocaments de formació oberts i flexibles que permetin als ciutadans definir la seva trajectòria individual alhora que cal establir estructures i mecanismes flexibles i oberts per a la formació professional.
Igualment considera prioritària la millora de les respostes dels sistemes de formació professional a les necessitats de les persones o grups amb risc d'exclusió.
El Decret 176/2003, de 8 de juliol, de creació de l'Institut Català de les Qualificacions Professionals, estableix que l'Institut és l'òrgan tècnic encarregat de definir i proposar, per a l'àmbit de Catalunya, un sistema integrat de qualificacions i formació professional com a instrument per a la identificació i el reconeixement de competències, definició i actualització de les qualificacions professionals i la formació associada, i convalidació o correspondència entre la formació específica, l'ocupacional, la contínua i l'experiència laboral, d'acord amb la normativa d'aplicació.
És objecte d'aquest Decret l'ordenació general dels ensenyaments de formació professional inicial a Catalunya, que es compon dels cicles formatius de grau mitjà i dels cicles formatius de grau superior, d'acord amb la nova ordenació bàsica.
També són objecte d'aquest Decret altres actuacions que faciliten a les persones l'accés, la capitalització, la mobilitat i la consecució d'itineraris formatius professionalitzadors, amb la voluntat d'articular un marc de formació obert i flexible que permeti donar respostes als reptes del nostre entorn, alhora que incorpora, amb les modificacions oportunes, la regulació fins ara continguda en el Decret 240/2005, de 8 de novembre, pel qual s'estableixen diverses mesures flexibilitzadores de l'oferta dels ensenyaments de formació professional específica.
D'altra banda, aquesta regulació es complementa amb el Decret 67/2007, de 20 de març, pel qual es regulen els ensenyaments de formació professional inicial en la modalitat a distància.
Els principals reptes de la formació professional són l'equitat, la qualitat i l'excel·lència dels seus ensenyaments, la conveniència d'incrementar la proporció d'alumnat que els cursa, l'assoliment d'una major implicació de les empreses, i la construcció del sistema integrat de qualificacions i formació professional.
Els centres disposen d'autonomia per tal d'establir i adaptar les seves programacions, i per tal de possibilitar les respostes adequades, s'incrementen les possibilitats de cursar aquests ensenyaments, s'interrelacionen els ensenyaments de formació professional amb els altres ensenyaments i amb les formacions i actuacions que n'afavoreixen l'accés i la capacitació efectiva per cursar-los, i s'amplien els supòsits generals de col·laboració, sobretot amb les empreses.
Aquestes respostes potencien els itineraris formatius personals a fi d'afavorir l'aprenentatge al llarg de la vida.
Aquest Decret s'ha tramitat d'acord amb la Llei 13/1989, de 14 de desembre, d'organització, procediment i règim jurídic de l'Administració de la Generalitat, i d'acord amb la Llei 13/2008, de 5 de novembre, de la Presidència de la Generalitat i del Govern, vist el dictamen del Consell Escolar de Catalunya i el dictamen del Consell de Treball, Econòmic i Social de Catalunya.
La formació professional inicial comprèn el conjunt d'accions formatives que inclou els ensenyaments de formació professional ordenats en cicles formatius de grau mitjà i en cicles formatius de grau superior que condueixen a l'obtenció del títol de tècnic i de tècnic superior, i es complementa amb altres actuacions que faciliten a les persones l'accés, la capitalització, la mobilitat i la consecució d'itineraris formatius professionalitzadors.
Les finalitats dels ensenyaments de formació professional són les següents:
a) Satisfer les necessitats de formació i de qualificació professional de les persones perquè puguin respondre a les necessitats derivades de la competitivitat del teixit econòmic i de la cohesió social i territorial.
b) Impulsar i aprofundir en la cooperació i participació de les empreses i les seves organitzacions en la seva planificació i desenvolupament.
c) Facilitar l'accés a la qualificació, la millora de la qualificació assolida, i l'orientació al llarg de la vida.
Les característiques dels ensenyaments de formació professional són les següents:
a) Adequació a les diferents situacions de les persones destinatàries.
b) Capitalització de les competències personals assolides per qualsevol via d'adquisició mitjançant els procediments d'acreditació, de convalidació, d'exempció o de reconeixement acadèmic.
c) Adaptació a les necessitats de mobilitat laboral dins de cada camp professional i a l'evolució i adaptació de les qualificacions.
d) Contextualització de la formació a les característiques del territori i la implicació dels agents que hi intervenen.
e) Connexió adient entre les ofertes formatives i les actuacions que s'hi relacionen per tal de facilitar la progressió de les persones.
f) Articulació dels continguts dels mòduls de les diverses ofertes professionalitzadores de manera que permetin la progressió des dels programes de qualificació professional inicial fins als estudis superiors i la correspondència amb altres ensenyaments del sistema educatiu, inclosos els estudis universitaris, com també facilitar l'accés al món del treball.
g) Inclusió en el sistema integrat de qualificacions i formació professional.
Els objectius dels ensenyaments de formació professional inicial consisteixen en el fet que l'alumnat pugui:
a) Adquirir les competències professionals, personals i socials corresponents als ensenyaments cursats.
b) Comprendre l'organització i les característiques del sector corresponent, així com els mecanismes d'inserció professional; conèixer la legislació laboral i els drets i obligacions que es deriven de les relacions laborals, i adquirir els coneixements i aptituds necessàries per treballar en condicions de seguretat i salut i prevenir els possibles riscos derivats del treball.
c) Adquirir la competència lingüística instrumental en la llengua o llengües estrangeres adients a l'àmbit professional de treball.
d) Adquirir la sensibilitat i la capacitat per desenvolupar les seves activitats respectant el medi ambient i amb la utilització dels recursos en el grau adequat a la finalitat a assolir.
e) Adquirir una identitat i maduresa professional emprenedora en el desenvolupament de les activitats professionals, i motivadora per a l'autoaprenentatge i per a l'actualització permanent de les seves competències.
f) Adquirir les capacitats i habilitats per treballar en equip.
El règim lingüístic dels ensenyaments de formació professional inicial es regeix pels principis del títol II de la Llei 12/2009, del 10 de juliol, d'educació.
El departament competent en matèria de política educativa en l'àmbit de l'ensenyament no universitari ha de fomentar, des d'una perspectiva de gènere, el coneixement, la difusió, l'interès i l'accés de les dones i dels homes a totes les especialitats de formació professional.
A fi d'augmentar la presència d'alumnat en determinades especialitats, i de corregir les situacions de subrepresentació d'un o altre sexe, el departament, dins del marc normatiu vigent, podrà establir accions positives específiques que les corregeixin, i ha de dur a terme accions específiques d'orientació professional no sexista.
El departament ha de donar una atenció adequada, en condicions d'accessibilitat i amb els recursos de suport necessaris, en cada cas, a les persones amb discapacitat.
Els departaments competents han de fomentar la coordinació dels ensenyaments de formació professional amb les actuacions que s'hi relacionen, a l'efecte de facilitar a les persones l'accés la informació, l'orientació, la capitalització, la mobilitat i la consecució d'itineraris formatius professionalitzadors verticals i horitzontals al llarg de la vida.
Els instituts, els centres de formació de persones adultes i els centres educatius de titularitat privada poden dur a terme aquestes actuacions en els termes que estableixi el departament.
El departament ha de promoure els itineraris verticals de l'alumnat, especialment mitjançant la formació i les proves d'accés, i els itineraris horitzontals, per tal d'ampliar la formació i aconseguir més polivalència.
a) Els ensenyaments d'educació secundària obligatòria, els quals proporcionen la formació bàsica d'aquests cicles formatius.
b) La prova d'accés a aquests cicles, adreçada als alumnes que no han obtingut el títol de graduat o graduada en educació secundària obligatòria, la qual pot tenir elements comuns amb les proves d'accés als ensenyaments artístics i amb les proves d'accés als ensenyaments de tècnic esportiu.
c) La formació professional bàsica.
d) El curs de formació específic, la superació del qual permet l'accés a aquests cicles.
e) La formació per a la prova d'accés a aquests cicles, adreçada a les persones adultes que no tenen el títol de graduat o graduada en educació secundària obligatòria.
f) L'acreditació de competències professionals d'unitats de competència incloses en el títol de tècnic o tècnica corresponent.
g) El reconeixement acadèmic dels aprenentatges adquirits per les persones adultes en activitats d'ensenyament no reglat, experiència laboral o activitats socials, amb relació a les unitats de competència incloses en els cicles de grau mitjà.
h) Els cicles de grau mitjà d'arts plàstiques i disseny.
i) Els ensenyaments conduents a l'obtenció de les titulacions de tècnic esportiu o tècnica esportiva.
j) Els certificats de professionalitat que tinguin com a referència les qualificacions i unitats de competència incloses en els ensenyaments de formació professional inicial.
Els cicles de grau superior estan relacionats amb:
a) Els ensenyaments de batxillerat, els quals proporcionen la formació bàsica d'aquests cicles.
b) La prova d'accés a aquests cicles, adreçada als alumnes que no han obtingut el títol de batxiller, la qual pot tenir elements comuns amb les proves d'accés als ensenyaments artístics i amb les proves d'accés als ensenyaments de tècnic esportiu superior.
c) El curs de formació específic, adreçat als alumnes que han superat un cicle formatiu de grau mitjà, la superació del qual permet l'accés als cicles formatius de grau superior.
d) La formació per a la prova d'accés a aquests cicles, adreçada a les persones adultes que no tenen el títol de batxiller.
e) L'acreditació de competències professionals d'unitats de competència incloses en el títol de tècnic o tècnica superior corresponent.
f) El reconeixement acadèmic dels aprenentatges adquirits per les persones adultes en activitats d'ensenyament no reglat, experiència laboral o activitats socials, amb relació als cicles formatius de grau superior.
g) Els cicles de grau superior d'arts plàstiques i disseny.
h) Els ensenyaments conduents a l'obtenció de les titulacions de tècnic esportiu o tècnica esportiva superior.
i) Els certificats de professionalitat que tinguin com a referència les qualificacions i unitats de competència incloses en els ensenyaments de formació professional inicial.
El departament, en el marc del Sistema integrat de qualificacions i formació professional, ha de preveure les mesures organitzatives i d'equivalències per tal d'identificar les competències professionals assolibles per l'alumnat que siguin comunes a diversos ensenyaments i preveure les correspondències oportunes.
Així mateix pot regular la impartició conjunta o compartida dels diversos ensenyaments per part dels centres educatius ateses les competències i continguts comuns o equivalents entre:
a) els cicles dels ensenyaments d'arts plàstiques i disseny,
b) els cicles dels ensenyaments de formació professional,
c) els cicles dels ensenyaments esportius, i
d) els altres ensenyaments que es puguin establir del mateix nivell de qualificació.
En el marc de l'ús social dels centres educatius, els centres dependents del departament poden cedir, en el marc de convenis o acords de col·laboració, l'ús de les instal·lacions i equipaments per dur a terme altres accions de formació promogudes per empreses, entitats, organitzacions o altres administracions, mitjançant la compensació econòmica per part de qui la promogui.
Els ensenyaments de formació professional i les actuacions que s'hi relacionen es poden impartir en la modalitat presencial i no presencial.
Una persona, en el mateix curs acadèmic, no pot cursar el mateix cicle formatiu complet en més d'una modalitat.
En el mateix curs acadèmic, es poden cursar mòduls o unitats formatives del mateix cicle formatiu, distribuïts entre la modalitat presencial i la modalitat no presencial.
La normativa corresponent reglamentarà els aspectes de custòdia de l'expedient acadèmic.
El departament pot establir els mecanismes de cooperació adients, especialment amb el departament competent en formació professional per a l'ocupació i amb les administracions locals, per tal de possibilitar l'accés a la informació i a la orientació professionals de l'alumnat existent i de l'alumnat potencial.
En el marc d'aquesta cooperació s'han d'aprofitar els serveis d'informació, d'orientació, d'assessorament i d'acompanyament, les diverses vies i modalitats formatives i els procediments de capitalització de competències mitjançant l'acreditació, la convalidació, l'exempció o el reconeixement acadèmic, d'acord amb les necessitats, expectatives, interessos i disponibilitats de les persones usuàries, per tal d'identificar i seguir l'itinerari formatiu adient.
Així mateix, s'ha de fomentar la participació i col·laboració de les empreses i entitats en el procés formatiu de l'alumnat i en la seva inserció, especialment, per disposar prou llocs i de prou qualitat per dur a terme la formació pràctica en centres de treball, per impartir la formació en alternança, i per garantir l'adequació de la formació a les necessitats específiques de qualificació i formació de l'entorn social i laboral del territori.
Els títols de formació professional són els de tècnic i tècnic superior.
Els títols de tècnic i tècnic superior acrediten les qualificacions professionals, les unitats de competència que en constitueixen el referent i la formació que contenen, i tenen els efectes establerts en la legislació vigent, sense que les qualificacions professionals o les unitats de competència constitueixin cap regulació de l'exercici professional.
Els ensenyaments conduents al títol de tècnic són els cicles formatius de grau mitjà.
Els ensenyaments conduents al títol de tècnic superior són els cicles formatius de grau superior.
Els ensenyaments de formació professional es componen:
a) Pels títols establerts pel Govern de l'Estat.
b) Pels títols propis establerts pel Govern de la Generalitat.
Els títols propis establerts pel Govern de la Generalitat han de respondre a necessitats de qualificació que no es puguin atendre amb els títols establerts pel Govern de l'Estat; la denominació dels títols propis no pot ser igual ni induir a confusió amb els títols estatals.
Els títols propis establerts pel Govern de la Generalitat tenen, en el territori de Catalunya, efectes professionals.
En la norma que creï cada títol es poden determinar els efectes acadèmics que en cada cas escaigui, d'acord amb la normativa vigent.
En els títols propis que s'expedeixin, i en les certificacions corresponents, s'ha de fer constar el caràcter de títol propi i la seva validesa limitada a Catalunya.
L'expedició i el registre dels títols establerts pel Govern de Catalunya s'ha de dur a terme d'acord amb la normativa específica que ho reguli.
El Govern estableix el currículum dels cicles formatius prenent com a referent del perfil professional el Catàleg de qualificacions professionals vigent a Catalunya.
Els continguts bàsics dels ensenyaments mínims han de formar part del currículum, que té com a elements configuradors els resultats d'aprenentatge, els criteris d'avaluació i els continguts relacionats amb cada resultat d'aprenentatge.
Els currículums han d'impulsar i atendre la innovació, les necessitats formatives dels sectors econòmics, les iniciatives de sectors nous i els mercats emergents.
El Govern pot ampliar els continguts dels títols de formació professional d'acord amb les qualificacions i unitats de competència del Catàleg de qualificacions professionals vigent a Catalunya, així com de formació no associada a l'esmentat Catàleg, respectant el perfil professional del títol.
El departament pot adaptar el currículum a determinats perfils professionals i a necessitats específiques del sector, amb respecte dels seus elements bàsics.
El departament ha d'establir les mesures adequades per a l'actualització permanent del currículum dels cicles formatius i per al desenvolupament de cursos per a una major especialització.
El currículum dels cicles formatius s'estructura en mòduls professionals:
Mòduls professionals associats a una o més unitats de competència.
Mòduls professionals de suport, que contenen formació de base o transversal a diferents cicles formatius.
Mòduls professionals comuns a tots els títols: mòdul de formació i orientació laboral, mòdul d'empresa i iniciativa emprenedora, i mòdul de formació en centres de treball.
Mòdul de síntesi, en tots els cicles formatius de grau mitjà.
Mòdul de projecte, en tots els cicles formatius de grau superior.
Els mòduls professionals s'estructuren en unitats formatives, de durada variable, que són una agrupació de resultats d'aprenentatge i continguts d'un mòdul professional, relacionades generalment amb unes activitats de treball i alhora amb coherència didàctica per a l'aprenentatge.
El mòdul professional de formació en centres de treball forma part del currículum dels cicles formatius i no té caràcter laboral.
Les finalitats del mòdul professional de formació en centres de treball són:
a) Complementar l'adquisició per l'alumnat de les competències professionals que s'assoleixen en el centre educatiu, mitjançant la realització d'un conjunt d'activitats de formació identificades entre les activitats productives del centre de treball.
b) Contribuir a l'assoliment, per part de l'alumnat, dels objectius dels ensenyaments de formació professional, i en especial a la qualificació de l'alumnat i a la comprensió de les relacions laborals.
c) Contribuir a l'avaluació dels aspectes més rellevants de la competència professional adquirida per l'alumnat.
Pot quedar totalment exempt del mòdul professional de formació en centres de treball qui acrediti una experiència corresponent al treball a temps complet d'un any, relacionada amb els estudis professionals respectius.
El departament pot establir els supòsits d'exempció parcial.
El departament ha de subscriure els acords i convenis amb les empreses i institucions per tal de facilitar la realització del mòdul professional de formació en centres de treball.
El departament ha d'establir sistemes d'homologació de les empreses i entitats que han d'acollir alumnat per realitzar la formació en centres de treball per tal de garantir les condicions adequades i la qualitat requerida.
Els centres educatius han de desenvolupar i completar el currículum dels ensenyaments professionals tenint en compte les característiques de l'alumnat i les possibilitats formatives derivades de l'entorn socioeconòmic.
La referència per a aquest desenvolupament la constitueixen les competències professionals, personals i socials que es requereixen en el món laboral, i especialment en les unitats de competència associades als mòduls professionals.
Aquesta concreció, en les seves línies fonamentals, ha de formar part del desplegament del projecte educatiu del centre.
Les metodologies didàctiques de la formació professional han de promoure la integració dels continguts i l'adquisició, per part de l'alumnat, de les capacitats clau més significatives establertes en el perfil professional del cicle formatiu corresponent.
S'entenen per capacitats clau les capacitats transversals que afecten diferents llocs de treball i que són transferibles a noves situacions de treball.
Entre aquestes capacitats destaquen, per la seva freqüència i importància, les d'autonomia, emprenedoria, innovació, organització del treball, responsabilitat, relació interpersonal i treball en equip.
La integració dels continguts ha de permetre tractar globalment els aspectes tecnològics, els aspectes pràctics i els aspectes instrumentals per arribar a la comprensió conjunta des de la visió de les seves interrelacions.
El departament ha d'establir el marc reglamentari de les modificacions curriculars que facilitin l'assoliment dels objectius establerts a l'article 3 per a l'alumnat amb necessitats educatives específiques.
L'organització dels cicles formatius s'ha d'adequar a les necessitats a satisfer.
L'òrgan competent del departament pot autoritzar calendaris i jornades lectives específiques.
L'oferta ordinària de cicles formatius ha de possibilitar la matrícula parcial per mòduls professionals i la matrícula parcial per unitats formatives.
En el marc de l'autonomia pedagògica, organitzativa i de gestió dels centres educatius, i la seva relació i cooperació amb l'entorn productiu i sociolaboral, el departament ha de fomentar i ha d'afavorir i estimular el treball en equip del professorat, la formació permanent del professorat, la recerca i innovació en el seu àmbit docent, i el desenvolupament de les actuacions que afavoreixin la millora contínua dels centres.
El departament ha de fomentar la participació dels centres educatius en programes, projectes i accions, especialment en l'àmbit de la Unió Europea.
El departament ha de fomentar la realització d'intercanvis i d'estades de l'alumnat en altres països i ha d'establir el procediment de reconeixement dels continguts cursats a l'estranger en relació amb els cicles formatius.
L'avaluació de l'aprenentatge de l'alumnat és contínua, ha d'atendre l'organització modular i s'ha de fer per unitats formatives.
L'avaluació es realitza tenint en compte els resultats d'aprenentatge i els criteris d'avaluació establerts a cada unitat formativa.
La superació del mòdul s'obté amb l'avaluació positiva de les unitats formatives que el componen.
La junta d'avaluació, en la sessió final d'avaluació del cicle, ha d'analitzar, per a cada alumne, l'aprenentatge en el conjunt dels mòduls professionals corresponents al cicle formatiu en relació amb les competències professionals, personals i socials expressades en els objectius generals del cicle formatiu.
En règim presencial, cada unitat formativa es pot avaluar en quatre convocatòries, comptant les ordinàries i les extraordinàries per a la recuperació, excepte el mòdul de formació en centres de treball, que ho és en dues.
Amb caràcter excepcional, el departament pot establir altres convocatòries extraordinàries per a les persones que n'hagin exhaurit el nombre màxim per motius de malaltia, discapacitat o altres que condicionin o impedeixin el desenvolupament ordinari dels estudis.
La qualificació dels mòduls professionals és numèrica, entre 1 i 10, sense decimals.
La superació del cicle formatiu requereix l'avaluació positiva en tots els mòduls professionals que el componen.
Es consideren positives les puntuacions iguals o superiors a cinc punts.
La qualificació final del cicle formatiu serà la mitjana aritmètica ponderada per la durada dels mòduls, expressada amb dos decimals.
El departament ha d'establir les condicions per acceptar la renúncia a la convocatòria i matrícula d'unitats formatives i de mòduls professionals.
La renúncia acceptada a la convocatòria s'ha de reflectir en els documents d'avaluació amb l'expressió "renúncia".
L'avaluació del mòdul professional de formació en centres de treball correspon al centre educatiu.
Aquesta avaluació s'ha de fonamentar en els informes emesos pel responsable de la formació de l'alumnat en el centre de treball.
Aquest mòdul es qualifica d'apte/a o de no apte/a.
Els certificats acadèmics dels ensenyaments dels cicles formatius han de contenir les qualificacions dels mòduls professionals que componguin el cicle formatiu i han de contenir les qualificacions obtingudes a les unitats formatives.
Els certificats acadèmics s'expedeixen, prèvia sol·licitud de la persona interessada, en els impresos oficials normalitzats pel departament.
Aquests certificats han d'expressar les qualificacions obtingudes per l'alumne, tant positives com negatives, amb expressió de la convocatòria concreta, ordinària o extraordinària, i el curs acadèmic, fins a la data d'emissió de la certificació.
La superació d'un cicle formatiu requereix l'avaluació positiva en tots els mòduls que el componen.
Els mòduls professionals superats acrediten les unitats de competència als quals estan associats.
D'acord amb les instruccions que determini el departament, es poden certificar les unitats de competència associades als mòduls professionals.
Els documents del procés d'avaluació dels ensenyaments de formació professional són l'expedient acadèmic de l'alumne, les actes d'avaluació i els informes d'avaluació individualitzats.
Els informes d'avaluació i els certificats acadèmics són els documents bàsics que garanteixen la mobilitat de l'alumnat.
El departament, amb la intervenció que correspongui a la Inspecció d'Educació i a l'Agència d'Avaluació i Prospectiva de l'Educació, ha d'avaluar el funcionament dels ensenyaments de formació professional inicial.
Per tal d'adequar l'oferta formativa a les demandes socials i a les necessitats dels diversos sectors econòmics, el departament ha de fer avaluacions conjuntes amb els agents econòmics i socials.
La superació dels ensenyaments de formació professional de grau mitjà i de grau superior dóna dret a l'obtenció, respectivament, del títol de tècnic i tècnic superior corresponent.
El títol de tècnic dóna dret, en el cas de l'alumnat que hagi accedit a la formació professional de grau mitjà a través de la prova d'accés, a l'accés directe a totes les modalitats del batxillerat.
La convalidació entre els ensenyaments professionals i el batxillerat s'ha de fer d'acord amb el que s'estableixi en la definició del títol professional.
Els continguts dels ensenyaments de formació professional s'han d'articular de manera que permetin la correspondència amb altres ensenyaments del sistema educatiu.
Qui tingui acreditada una unitat de competència té convalidats els mòduls corresponents segons s'estableixi a la norma que regula cada títol.
El títol de tècnic superior dóna dret a l'accés directe als estudis universitaris que determini l'ordenament.
Els departaments competents en educació, i ensenyament universitari, i les universitats catalanes han d'aplicar els mecanismes de convalidació i de reconeixement de crèdits que aprovi el Govern per tal de garantir la coordinació de l'ordenació dels ensenyaments universitaris amb la formació professional superior.
El departament pot establir, en el seu àmbit competencial, el procediment per al reconeixement de la formació superada entre els cicles formatius de grau superior i els estudis superiors no universitaris.
Per cursar els cicles formatius de grau mitjà es requereix estar en possessió del títol de graduat en educació secundària obligatòria i per cursar els cicles formatius de grau superior cal estar en possessió del títol de batxiller.
També s'hi pot accedir, sense els requisits acadèmics, mitjançant la superació d'una prova regulada pel departament.
El contingut de les proves i els procediments de realització s'han d'adaptar a persones amb discapacitat.
En els cicles formatius de grau superior, i d'acord amb la norma que reguli cada títol, té preferència per accedir-hi l'alumnat que cursi bé la modalitat o modalitats de batxillerat, bé les matèries que es considerin preferents, o bé ambdues.
Per accedir, mitjançant la prova d'accés, als cicles formatius de grau mitjà, cal tenir complerts disset anys d'edat en l'any natural de realització de la prova.
La prova d'accés té per finalitat acreditar les capacitats, els coneixements, i les habilitats suficients per cursar amb aprofitament els ensenyaments del cicle formatiu per al qual s'opti.
El departament ha d'establir les exempcions de la part de la prova que corresponguin per a qui hagi superat els mòduls obligatoris d'un programa de qualificació professional inicial, estigui en possessió d'un certificat de professionalitat o acrediti una determinada qualificació o experiència laboral, com a mínim equivalent a un any amb jornada completa en el camp professional relacionat amb els estudis que vulgui cursar.
Per accedir, mitjançant la prova d'accés, als cicles formatius de grau superior, cal tenir complerts dinou anys d'edat en l'any natural de realització de la prova, o divuit anys per a qui acrediti estar en possessió del títol de tècnic relacionat amb aquell al qual vol accedir.
La prova d'accés té per finalitat acreditar la maduresa en relació amb els objectius del batxillerat i les capacitats corresponents al camp professional de què es tracti.
La prova d'accés consta d'una part comuna i d'una part específica.
El departament ha de regular les exempcions de la part de la prova d'accés corresponents per a qui hagi superat un cicle formatiu de grau mitjà, estigui en possessió d'un certificat de professionalitat relacionat amb el cicle formatiu que vulgui cursar, o acrediti una determinada qualificació o experiència laboral, com a mínim equivalent a un any amb jornada completa en el camp professional relacionat amb els estudis que vulgui cursar.
El departament ha de convocar anualment les proves d'accés als cicles formatius i ha de designar els centres educatius públics on s'han de fer.
El departament pot fer convocatòries específiques de les proves d'accés per tal d'atendre necessitats singulars.
Les persones que han superat les proves d'accés a la universitat per a majors de 25 o de 45 anys, o que han accedit a la universitat per haver acreditat experiència laboral o professional tenint complerts 40 anys d'edat, estan totalment exemptes tant de la prova d'accés als cicles formatius de grau mitjà com de la prova d'accés als cicles formatius de grau superior.
El departament ha de regular les condicions en què les persones que hagin obtingut un títol propi de la universitat o hagin obtingut un títol d'ensenyament superior no universitari puguin quedar totalment o parcialment exemptes de la prova d'accés als cicles formatius, en funció del grau d'afinitat entre els ensenyaments universitaris i el cicle formatiu a què vulguin accedir.
Els cursos de preparació de les proves d'accés tenen per finalitat facilitar la progressió formativa de l'alumnat.
El curs de preparació de les proves d'accés als cicles formatius de grau mitjà s'adreça a l'alumnat que supera els programes de qualificació professional inicial.
El curs de preparació de les proves d'accés als cicles formatius de grau superior s'adreça a l'alumnat que ha superat un cicle formatiu de grau mitjà afí.
b) El procediment i les condicions d'implantació en centres educatius que imparteixin ensenyaments de formació professional de titularitat pública.
c) El procediment i les condicions d'autorització en centres educatius que imparteixin ensenyaments de formació professional de titularitat privada.
d) Els efectes de la seva superació, en relació amb la qualificació final de les proves d'accés, tenint en compte el que estableixen les normes bàsiques en la matèria.
La formació per a les proves d'accés té per finalitat facilitar la progressió formativa de les persones adultes.
La formació per a les proves d'accés als cicles formatius de grau mitjà s'adreça a les persones adultes que no posseeixen el títol de graduat en educació secundària obligatòria.
La formació per a les proves d'accés als cicles formatius de grau superior s'adreça a les persones adultes que no posseeixen el títol de batxiller.
b) El procediment i les condicions d'implantació en centres educatius que imparteixin la formació per a persones adultes de titularitat pública.
c) El procediment i les condicions d'autorització en centres educatius que imparteixin la formació per a persones adultes de titularitat privada.
d) Els efectes la seva superació, en relació amb la qualificació final de les proves d'accés.
El departament ha d'establir el procediment de reconeixement acadèmic dels aprenentatges i els seus efectes pel que fa als aprenentatges adquirits per a les persones adultes en activitats d'ensenyament no reglat, en l'experiència laboral, o en activitats socials, en relació amb els cicles formatius de grau mitjà o superior.
El departament pot formalitzar convenis o acords de col·laboració amb empreses, entitats, organitzacions i altres administracions per tal d'establir les condicions de realització d'accions formatives susceptibles de ser reconegudes.
Per tal de facilitar la coordinació entre les diverses accions vinculades al sistema integrat de qualificacions i formació professional a fi que les persones i col·lectius interessats puguin seguir, de forma eficient i no repetitiva, les accions interdependents dels itineraris de qualificació i de promoció, el departament ha d'establir actuacions i terminis compatibles, segons correspongui, entre els processos següents:
a) Els cursos de preparació de les proves d'accés.
b) La formació per a la prova d'accés.
c) La convocatòria de les proves d'accés als cicles formatius.
d) Les proves d'obtenció directa dels títols.
e) Les convocatòries d'acreditació de competències professionals d'unitats de competència incloses en el corresponent títol de tècnic o tècnic superior.
f) Els procediments de reconeixement acadèmic dels aprenentatges adquirits per les persones adultes.
El departament ha de col·laborar en la coordinació de les diverses accions vinculades al sistema integrat de qualificacions i formació professional en allò que incideixi en la formació professional.
Amb aquest fi s'ha d'instrumentalitzar la col·laboració amb el departament competent en formació professional per a l'ocupació, amb el Consorci per a la Formació Contínua de Catalunya, i amb els departaments, les administracions locals i els consorcis dels quals depenguin centres educatius que imparteixin ensenyaments de formació professional.
Aquesta col·laboració ha d'estar oberta també als centres educatius de formació professional de titularitat privada.
El departament pot regular els ensenyaments de formació professional per a les persones adultes mitjançant una metodologia flexible i oberta, basada en l'autoaprenentatge, i amb una oferta adaptada a les seves condicions, capacitats, necessitats i interessos personals que els permeti la conciliació de l'aprenentatge amb altres activitats i responsabilitats.
Per tal de facilitar la formació permanent, la cohesió social, l'equitat, i la inclusió de les persones o grups desafavorits en el mercat de treball, el departament pot regular la formació en règim presencial o a distància d'unitats formatives o mòduls professionals inclosos en títols i associats a unitats de competència del Catàleg de qualificacions professionals vigent a Catalunya.
Per accedir i cursar aquesta oferta formativa, no s'exigeixen els requisits d'accés previstos amb caràcter general.
Cal una autorització específica de l'òrgan competent del departament.
Aquesta formació és capitalitzable per a l'obtenció d'un títol de formació professional o d'un certificat de professionalitat.
Per a l'obtenció dels títols cal acreditar que es reuneixen els requisits d'accés.
El departament ha d'establir les condicions i els centres en què s'han de dur a terme les proves per a l'obtenció directa dels títols de tècnic i de tècnic superior, les quals han de comptar amb la supervisió de la Inspecció d'Educació.
Se n'ha de fer una convocatòria anual.
Per presentar-se a les proves d'obtenció directa dels títols, es requereix complir els dos requisits següents:
a) Per als títols de tècnic, tenir divuit anys, i per als de tècnic superior, vint anys o bé dinou per a qui estigui en possessió del títol de tècnic.
b) Posseir els requisits d'accés acadèmic o d'accés mitjançant prova als cicles formatius.
Les persones adultes que hagin cursat, sense completar, cicles formatius, tant en règim presencial o a distància, es poden presentar a aquestes proves per superar els mòduls professionals que tinguin pendents.
Amb la finalitat de millorar la formació al llarg de la vida, possibilitar l'adaptació a les situacions personals i professionals de l'alumnat i millorar l'oferta i la qualitat de l'educació, s'estableixen les mesures flexibilitzadores següents:
a) La impartició parcial de cicles.
b) Les distribucions temporals extraordinàries i les distribucions conjuntes.
c) La matrícula parcial, amb dues possibilitats: oferta de places vacants, i oferta específica de cicles formatius amb matrícula parcial.
d) Les col·laboracions per impartir unitats formatives o mòduls professionals en entorns laborals.
e) Les ofertes a col·lectius singulars.
g) La formació professional en alternança.
h) L'oferta de cicles en zones de baixa densitat de població.
i) L'orientació del currículum a necessitats d'adequació del perfil professional.
j) Altres que estableixi la persona titular del departament a proposta de la direcció general competent en matèria de formació professional.
El desplegament d'aquestes mesures ha de respondre als criteris d'ajust en la seva organització, d'adaptació a les persones destinatàries i d'adequació de la seva durada i horaris a les necessitats a satisfer.
La implantació o l'autorització de les mesures requereix, en tot cas, que els centres tinguin prèviament implantat o autoritzat el cicle o cicles formatius objecte de les mesures flexibilitzadores.
La implantació o l'autorització ha de tenir present, segons correspongui, la disponibilitat o necessitat dels equips i instal·lacions que es requereixen, i la disponibilitat o necessitat de recursos humans.
L'aplicació de les mesures flexibilitzadores per part dels centres demana, prèviament, implantar-les, si són centres públics, o una autorització, si són centres privats, llevat dels casos en què es preveu l'aplicació del règim de comunicació.
Els requisits acadèmics d'accés als cicles formatius objecte de les mesures flexibilitzadores són els establerts amb caràcter general per a l'accés als ensenyaments de formació professional, sense perjudici del que s'estableix per a les ofertes formatives destinades a col·lectius específics.
Els criteris de prioritat i de desempat en l'admissió són els que s'apliquen a la formació professional, llevat del que s'estableix en relació amb la matrícula parcial i amb les ofertes a col·lectius singulars.
L'inici de l'expedient per implantar les mesures flexibilitzadores es duu a terme:
a) En cas de centres dependents del departament, mitjançant sol·licitud del director o directora del centre, o bé a iniciativa de la direcció general competent en matèria de formació professional.
Els agents socials, els agents econòmics, l'Administració local, les Cambres de Comerç, Indústria i Navegació, col·lectius professionals, i qualsevol altre departament de la Generalitat, poden proposar al departament que implanti, en centres de la seva dependència, les ofertes formatives que es preveuen en aquest Decret.
b) En cas de centres públics no dependents del departament, i de centres privats, mitjançant sol·licitud del seu titular.
Les sol·licituds es presenten en els serveis territorials del departament, o en el seu cas, en el Consorci d'Educació de Barcelona, o per qualssevol del sistemes que preveu l'article 38 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.
Els serveis territorials o el Consorci d'Educació de Barcelona, un cop analitzada la sol·licitud, han de trametre la proposta motivada corresponent a la direcció general competent en matèria de formació professional, la qual, en el termini màxim de 3 mesos, ha de resoldre i informar la direcció general competent en matèria de centres educatius, i el servei territorial o el Consorci d'Educació de Barcelona.
El silenci administratiu suposa l'autorització de la implantació de la mesura flexibilitzadora.
La impartició parcial de cicles consisteix en l'oferta d'algunes de les unitats formatives o mòduls professionals que els componen amb la finalitat de facilitar l'accés a la formació de les persones interessades a cursar una part del cicle formatiu.
El departament ha d'establir els procediments de preinscripció i matrícula per possibilitar la matrícula parcial per mòduls professionals i per unitats formatives.
La distribució temporal extraordinària consisteix en la distribució del cicle formatiu de manera diferent a l'establerta amb caràcter ordinari, en tres o més cursos acadèmics, amb la finalitat de facilitar l'accés a la formació de les persones les disponibilitats horàries de les quals no s'ajusten a la distribució ordinària dels cicles formatius.
La distribució conjunta consisteix en la combinació de dos cicles formatius afins, bé sigui de tots o de part dels seus mòduls professionals, que pot permetre a l'alumnat obtenir dues titulacions o una formació complementària amb estalvi de temps.
En el seu entorn social i laboral, els centres sostinguts amb fons públics, un cop finalitzat el procés ordinari de matrícula, han de promoure i oferir individualment a les persones la matrícula parcial de les unitats formatives o mòduls professionals de cicles formatius en què restin places vacants.
En cas que el nombre de sol·licituds sigui superior al nombre de vacants, s'han d'aplicar els següents criteris de prioritat:
1r Haver acreditat almenys una unitat de competència, en el procediment de reconeixement de les competències professionals, de les que corresponen al mateix cicle formatiu que es vol cursar.
2n Treballar en el mateix sector professional al qual correspon el cicle formatiu.
3r Haver treballat en el sector professional al qual correspon el cicle formatiu.
4t Haver treballat en qualsevol sector.
Dins de les prioritats de la 1a a la 4a, les sol·licituds s'ordenen de major a menor temps complint la condició, dins de la cinquena s'ordenen per sorteig públic.
Els centres no sostinguts amb fons públics poden oferir la matrícula parcial de les unitats formatives de cicles formatius en què restin places vacants.
A cadascuna de les unitats formatives, l'oferta de places vacants no pot superar la relació màxima professor/alumnat, sense perjudici del que preveu l'article 51.2.
La matrícula parcial de places vacants és d'aplicació directa pels centres i no requereix la tramitació d'expedient que preveu l'article 44.1.
L'oferta específica de cicles formatius amb matrícula parcial es pot fer per unitats formatives d'un mòdul professional, o per mòduls professionals del cicle formatiu, per tal de respondre a una necessitat de formació, identificada prèviament, d'un col·lectiu específic de persones, que pot derivar, entre d'altres, de la necessitat de qualificació, requalificació, o readaptació professionals.
Els criteris de prioritat i de desempat en l'admissió es fixen en la resolució que implanta o autoritza la mesura flexibilitzadora d'acord amb la necessitat de formació, identificada prèviament, d'un col·lectiu específic de persones i de les finalitats concretes que justifiquen l'oferta; altrament serà d'aplicació el que estableix l'article 49.2.
Les ofertes específiques de cicles formatius amb matrícula parcial poden tenir, entre d'altres, les finalitats següents:
a) Facilitar la inserció i la reinserció professionals.
b) Facilitar l'adaptació dels treballadors i treballadores per compte d'altri, de l'economia social o per compte propi, als canvis en el mercat laboral.
c) Facilitar o acompanyar plans o processos de promoció, requalificació o reconversió.
d) Facilitar l'accés a la formació professional de treballadors i treballadores, en actiu o desocupades, i de persones amb risc d'exclusió social.
e) Facilitar l'autoocupació dels treballadors i treballadores de l'economia social o per compte propi i de les persones desocupades.
f) Col·laborar en iniciatives de desenvolupament local.
g) Qualificar en la utilització de les tecnologies de la informació i de la comunicació aplicades a una professió o camp professional.
h) Facilitar la compleció de la formació a les persones que hagin iniciat el procés d'acreditació de competències professionals.
Els centres sostinguts amb fons públics poden garantir plaça per al curs següent, per cursar de nou les unitats formatives o mòduls professionals a l'alumnat de matrícula parcial que no els hagués superat, únicament en el cas de poder tornar a oferir vacants per a matriculació parcial una vegada finalitzat el procés ordinari de matrícula.
Els centres poden, en cadascuna de les unitats formatives o mòduls professionals, ampliar en un màxim del deu per cent la relació màxima professor/alumnat a fi d'oferir plaça a l'alumnat de matrícula parcial que no els hagués superat.
La finalitat de les col·laboracions per impartir unitats formatives o mòduls professionals en entorns laborals és la de poder disposar dels espais, les instal·lacions i els productes més idonis per impartir els cicles formatius per a l'aprenentatge de l'alumnat.
Els centres poden impartir, en entorns laborals, una o més unitats formatives o mòduls professionals dels cicles formatius de formació professional.
Cal que es compleixin tots els requisits següents:
a) El centre té implantat o autoritzat el cicle formatiu i no disposa dels espais o instal·lacions més idonis, o bé el centre, amb els espais i instal·lacions que facilita l'empresa o entitat col·laboradora, completa els requisits per a la implantació o autorització del cicle formatiu.
b) L'empresa o entitat col·laboradora posa a disposició les seves instal·lacions.
c) L'empresa o entitat col·laboradora pot posar a disposició persones formadores si es tracta de mòduls o unitats formatives l'atribució docent dels quals correspongui a professors especialistes.
Excepcionalment, i mitjançant autorització individual, si es tracta d'unitats formatives o mòduls professionals no atribuïts a professors especialistes, l'empresa o entitat col·laboradora pot posar a disposició persones formadores sempre que posseeixin l'atribució docent que, d'acord amb la normativa vigent, els permet impartir el mòdul professional objecte de la col·laboració.
Les empreses o entitats podran posar a disposició personal especialitzat com a suport a l'activitat docent.
d) El centre, mitjançant el seu professorat, és el responsable de l'ensenyament i de l'avaluació, la qual es farà tenint en compte, si s'escau, els informes de les persones formadores de l'empresa.
En el cas dels centres educatius dependents del departament la col·laboració s'ha de concretar mitjançant un conveni o acord de col·laboració entre la direcció general competent en matèria de formació professional i l'empresa o entitat col·laboradora.
Pel que fa als centres educatius públics que no depenguin del departament, i per als centres privats, cal adjuntar a la sol·licitud d'implantació de la mesura l'acord o conveni signat entre el titular del centre i l'empresa o entitat col·laboradora.
Les ofertes a col·lectius singulars poden comprendre totes o part de les unitats formatives o dels mòduls professionals del cicle formatiu.
La finalitat de les ofertes de cicles formatius a col·lectius singulars és la d'atendre les necessitats d'inserció o reinserció laboral, promoció, reciclatge o adaptació professional, o les derivades dels alumnes amb més dificultats, amb risc d'exclusió social i/o amb discapacitats.
La resolució de l'òrgan competent del departament per la qual s'implanti, en centres públics, aquesta mesura, ha d'establir el nombre mínim i el màxim de places.
La resolució de l'òrgan competent del departament per la qual s'autoritzi als centres privats aquesta mesura ha d'establir, en tot cas, el nombre màxim de places.
Les ofertes a col·lectius singulars de cicles no sostinguts amb fons públics, les apliquen directament els centres, i no és necessària la tramitació de l'expedient que preveu l'article 44.1.
Els centres han de comunicar aquestes ofertes al servei territorial o, si escau, al Consorci d'Educació de Barcelona, i no poden sobrepassar la capacitat màxima simultània d'alumnes.
El departament pot implantar, en els centres de la seva dependència, ofertes de cicles formatius a col·lectius singulars, en desplegament d'acords o convenis formalitzats que es promoguin per qualsevol altra administració, empresa o associació.
Aquesta oferta requereix la compensació econòmica als centres educatius per part de qui la promogui o bé l'abonament del preu públic que es pugui establir.
La resolució de la direcció general competent en matèria de formació professional per la qual s'implanti o s'autoritzi l'oferta de cicles formatius a col·lectius singulars ha de contenir una data determinada d'acabament.
La duració ordinària no serà superior a quatre anys o a quatre cursos acadèmics sense perjudici que, en casos excepcionals, es puguin ampliar aquests terminis.
Els eventuals criteris de prioritat i desempat en l'admissió, que s'han d'incloure en la resolució, es fixen per a cada oferta atenent les característiques del col·lectiu singular al qual s'adreça i les seves especials necessitats educatives.
La matrícula semipresencial l'apliquen directament els centres, que han de comunicar-ho al servei territorial o, si escau, al Consorci d'Educació de Barcelona.
El departament ha d'establir la regulació de la formació professional en alternança, que té per objecte facilitar a les persones i a les empreses la combinació de la formació i de la feina, i n'ha de preveure el règim d'implantació o autorització.
Aquesta regulació ha de permetre fer concrecions del calendari i la jornada lectius per tal que l'alumnat cursi la formació professional mentre treballa.
L'oferta de cicles en zones de baixa densitat de població té per objecte estalviar a les persones el desplaçament o el canvi de residència per tal de cursar determinats cicles formatius, estenent i acostant l'oferta formativa a l'alumnat de territoris en els quals la baixa demografia no comportaria la implantació ordinària d'un cicle formatiu.
L'oferta de cicles en zones de baixa densitat de població combina, per a cada cicle formatiu, els continguts impartits de forma presencial amb els continguts impartits a distància.
L'orientació del currículum a necessitats d'adequació del perfil professional té per objecte incorporar bé resultats d'aprenentatge, bé continguts no inclosos en el currículum, o bé ambdós, que permetin donar resposta a necessitats específiques d'un determinat sector professional relacionat amb el perfil professional del cicle formatiu, utilitzant fins al 10% de les hores de durada del cicle formatiu.
Correspon al director del centre establir, per escrit, l'orientació del currículum segons les necessitats d'adequació del perfil professional, la qual ha de concretar els resultats d'aprenentatge; els criteris d'avaluació i els continguts que s'hi incorporen; la distribució i la durada dels mòduls adaptats.
En tot cas s'han de respectar els ensenyaments mínims i s'han de mantenir tots els mòduls establerts en el Decret corresponent.
L'orientació del currículum segons les necessitats d'adequació del perfil professional, l'apliquen directament els centres, que han de comunicar-ho al servei territorial o, si escau, al Consorci d'Educació de Barcelona.
—1 Totes les referències genèriques al departament s'han d'entendre fetes al departament competent en matèria de política educativa en l'àmbit de l'ensenyament no universitari.
—2 El departament ha de prioritzar els convenis de col·laboració amb empreses que impliquin compromisos que afavoreixen la inserció, reinserció, promoció laboral o autoocupació de les persones en els ensenyaments de formació professional.
El departament ha d'adoptar les mesures necessàries per garantir la continuïtat dels estudis de l'alumnat que, sense haver completat el cicle formatiu derivat de la Llei orgànica 1/1990, de 3 d'octubre, d'ordenació general del sistema educatiu, resulti afectat per la implantació dels nous currículums derivats de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació.
—1 Es deroga el Decret 332/1994, de 4 de novembre, pel qual s'estableix l'ordenació general dels ensenyaments de formació professional específica a Catalunya.
—2 Es deroga el Decret 240/2005, de 8 de novembre, pel qual s'estableixen diverses mesures flexibilitzadores de l'oferta dels ensenyaments de formació professional específica.
—3 Es deroga el Decret 301/2000, de 31 d'agost, de regulació dels instituts d'educació secundària i superior d'ensenyaments professionals.
S'habilita el conseller o consellera competent en matèria de política educativa en l'àmbit de l'ensenyament no universitari perquè dicti les disposicions que calguin per al desplegament d'aquest Decret.