projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
L'Agència Catalana de Seguretat Alimentària (ACSA) va iniciar el 2008 un projecte d'anàlisi sociològic per recollir dades i informació sobre coneixements, hàbits i percepció de la ciutadania en matèria de seguretat alimentària.
Aquest projecte, anomenat "baròmetre de la seguretat alimentària a Catalunya", es porta a terme mitjançant una metodologia d'enquestes i s'orienta a la recollida de dades qualitatives i quantitatives.
Amb l'objectiu d'incrementar els coneixements en aquest àmbit i fer un seguiment regular de la seva evolució, s'han portat a terme diverses onades d'enquestes.
La informació disponible ens permet ja fer una anàlisi orientada a extreure conclusions i debatre sobre les fórmules i les estratègies d'intervenció que caldria aplicar per induir millores en la percepció, els coneixements i els hàbits de la ciutadania en matèria de seguretat alimentària.
La situació de la seguretat alimentària a Catalunya de l'any 2014 és estable respecte als anys anteriors i presenta uns paràmetres comparables als de la mitjana europea.
Les dades relatives a les malalties transmeses per via alimentària (MTA), tant pel que fa a brots com a casos individuals, es mantenen estables i en nivells baixos.
Tanmateix, algunes malalties com l'anisakiosi mostren una certa tendència ascendent.
Pel que fa a la presència de perills en aliments que es troben al mercat, la situació general de 2014 es manté estable en uns nivells elevats de conformitat global.
La taxa de conformitat de les mostres d'aliments analitzades per investigar perills biològics i químics se situa per sobre del 95% en termes globals.
En els controls efectuats en la fase primària s'observen resultats molt favorables en àmbits com medicaments veterinaris, alimentació animal, fitosanitaris i sanitat animal.
D'altra banda, en matèria de compliment normatiu per part dels operadors de la cadena alimentària, les dades disponibles indiquen que cal continuar treballant en els àmbits de l'autocontrol, la traçabilitat i la formació del personal com a elements clau en la seguretat alimentària perquè encara s'observa marge de millora.
La memòria anual sobre la situació de la seguretat alimentària a Catalunya 2015 recull les dades disponibles, les conclusions i les recomanacions de cada un dels àmbits de referència, de l'any 2015.
Mitjançant aquest document d'anàlisi, es porta a terme una síntesi de la informació més rellevant disponible en seguretat alimentària a Catalunya i una anàlisi de la situació per conèixer i donar compte de la situació i de l'evolució en el temps.
La situació de la seguretat alimentària a Catalunya de l'any 2015 és estable respecte als anys anteriors i presenta uns paràmetres comparables als de la mitjana europea.
Estudi en profunditat de caràcter qualitatiu sobre les percepcions socials de la seguretat alimentària a Catalunya, un àmbit d'estudi molt rellevant des de la perspectiva social, que s'ha situat com una qüestió de màxim interès per a les administracions públiques, com a conseqüència de l'impacte social que han tingut algunes crisis alimentàries des de final de la dècada dels noranta.
L'impacte generat sobre el consum i els comportaments alimentaris de la població després de comunicar aquestes crisis ha estat molt notable, especialment en el cas de la crisi de les vaques boges.
També han incidit sobre la societat els esforços de reordenació dels sistemes de gestió de la seguretat alimentària i els esforços de comunicació fets posteriorment per administracions, agents econòmics i agents científics, esforços que s'han adreçat a restaurar la confiança de la ciutadania.
En aquest context, cal preguntar-se quins són els factors que estan influint actualment en les valoracions de la seguretat alimentària, quines són exactament aquestes valoracions i com estan incidint en els comportaments alimentaris.
Abordar aquestes qüestions requereix d'una banda, fer un diagnòstic de les percepcions actuals sobre la seguretat alimentària basat en la identificació dels factors que les condicionen de manera rellevant i d'altra banda, establir la incidència real sobre les pràctiques de consum i la manipulació alimentària.
Tot seguit, cal generar mecanismes de seguiment i estudiar les transformacions que experimenten aquestes percepcions al llarg del temps.
Per això, aquest treball s'ha proposat caracteritzar de manera precisa les qüestions indicades, a fi de proporcionar un diagnòstic actual i posar les bases de coneixement i els criteris metodològics per desenvolupar un sistema de seguiment de les valoracions i les percepcions de la seguretat alimentària a llarg termini.
En aquest estudi, encarregat per l'Agència Catalana de Seguretat Alimentària a l'empresa d'estudis d'anàlisi social aplicada ANSOAP, ens proposem abordar un dels elements clau en la comprensió de les percepcions sobre la seguretat alimentària a Catalunya i l'evolució que aquestes percepcions han tingut al llarg del temps.
Es tracta d'estudiar els processos d'informació i la generació de coneixements que segueixen els consumidors catalans en relació amb les qüestions que giren al voltant de la seguretat alimentària, tant des de la perspectiva de les pràctiques que adopten en preparar i manipular els aliments com des de la formació de percepcions sobre els sistemes de seguretat alimentària a casa nostra.
Un enfocament doncs que, lluny de reiterar les qüestions tractades en l'estudi Exploració de les percepcions sobre la seguretat alimentària a Catalunya (Barcelona: Generalitat de Catalunya.
Agència Catalana de Seguretat Alimentària, 2007), orienta per establir els factors que afecten i condicionen aquestes percepcions, amb la qual cosa pretén obrir noves vies per a una comunicació eficaç i eficient sobre la seguretat alimentària.
El treball que presentem, encarregat per l'Agència Catalana de Seguretat Alimentària (ACSA) a investigadors de l'empresa especialitzada en anàlisi social, ANSOAP, consisteix en una prospecció en profunditat als comportaments de persones immigrades a Catalunya vers la seguretat alimentària.
Després de la realització de l'estudi Exploració de les percepcions socials sobre la seguretat alimentària a Catalunya (2007), en el qual es van posar de manifest quines eren les percepcions, valoracions i pràctiques de la població catalana en aquest àmbit, cal preguntar-se en quina mesura existeixen coincidències i diferències entre autòctons i nous ciutadans (persones nascudes en altres països, amb uns aprenentatges, unes creences i uns hàbits adquirits en un entorn social diferent).
Per tal de respondre a aquesta qüestió, hem dut a terme una recerca entre persones d'origen africà, asiàtic i llatinoamericà.
S'ha abordat l'anàlisi de la de seguretat alimentària en el context de les seves pràctiques alimentàries generals, diferents de les de la població autòctona, tenint en compte que s'han construït en un context amb unes pràctiques culinàries específiques, però que ara es troben sotmeses a una oferta d'aliments diferent.
Tot això mentre s'inicia un procés d'adquisició de nous hàbits i plats, apresos després de la immigració.
En aquest context marcat per les continuïtats i les transformacions del comportament alimentari, s'emmarca l'objectiu d'aquest estudi.
El propòsit final és, doncs, explicar les possibles divergències que poden existir respecte a la població catalana i establir quins són els àmbits sobre els quals pot ser desitjable una major sensibilització per compensar aquestes diferències.
A més, també es vol donar a conèixer tot un conjunt de pràctiques de manipulació observables en aquestes poblacions i obrir una nova dimensió al coneixement dels comportaments socials vers la seguretat alimentària a Catalunya.
En aquesta edició de l'Informe SAM corresponent a l'anàlisi de l'any 2009, constatem de nou que la seguretat alimentària és un tema de gran interès per a la premsa de més difusió a Catalunya.
Aquest interès és a la vegada causa i conseqüència d'una percepció pública que, cada cop més, situa el binomi "alimentació-salut" en una posició central i és conscient de la importància que tenen tots els passos de la cadena alimentària per assegurar la innocuïtat dels aliments.
També preocupa a la premsa (i, per extrapolació, a l'opinió pública) el poder garantir la disponibilitat d'aliments en quantitats suficients en un període marcat per la confluència entre la crisi alimentària mundial i l'actual crisi econò- mica, que afecta als sectors implicats en l'alimentació i als hàbits alimentaris de la població.
En l'Informe de l'any 2010 constatem de nou que la cobertura dels assumptes relacionats amb la seguretat alimentària en la premsa catalana és quantitativament important, tot i que no hi ha estat un any especialment destacat per la presència d'alertes alimentàries.
La major part dels textos publicats en aquest àmbit han estat relacionats amb la disponibilitat d'aliments en quantitats suficients (el que s'anomena "food security").
Un fet que està relacionat amb la crisi alimentària mundial i la crisi econò- mica, que són dos dels temes que apareixen amb més freqüència a la premsa en aquest període.
Paral·lelament a aquest fet, també ha crescut una certa conscienciació de la població per millorar la seva alimentació i la qualitat dels productes que consumeix, malgrat la crisi.
L'Informe SAM (Seguretat Alimentària als Mitjans de Comunicació) és el resultat de la monitorització i anàlisi anual de la cobertura periodística que han rebut les qüestions de seguretat alimentària a la premsa catalana i a la televisió, i té com a objectiu conèixer amb profunditat la informació que arriba a la societat sobre aquesta qüestió, així com reflexionar sobre com s'ha abordat i el paper que els mitjans de comunicació duen a terme en la percepció pública de la seguretat alimentària.
Dossier d'informació rellevant per desenvolupar una tasca pedagògica en relació amb l'ús de fitosanitaris en l'agricultura.
L'estratègia no passa tant per evitar la utilització de fitosanitaris, sinó per promoure la tranquil·litat social basada en un coneixement i una percepció realistes del que en suposa l'ús.
Els fitosanitaris són substàncies que ens permeten prevenir i curar les malalties de les plantes i els productes vegetals, així com evitar que les plagues destrueixin les collites.
Els productes fitosanitaris, tot i que no suposen un risc per a la salut dels consumidors, generen debat social.
Aquest debat social continuarà perquè, en el sistema actual de producció i consum, necessitem aquests productes per abastir la població.
Els fitosanitaris, químics i no químics, són fonamentals per a la producció d'aliments; fins i tot en l'agricultura ecològica està permès l'ús de determinats plaguicides.
Actualment, s'ha desenvolupat una àmplia gamma de productes sintètics de baix risc per garantir un control segur i eficaç de les plagues i malalties dels vegetals.
Per garantir la seguretat dels aliments que es serveixen a la restauració és imprescindible seguir i complir unes bones pràctiques de manipulació.
La neteja i la desinfecció de fruites i hortalisses que es consumeixin crues són especialment rellevants a fi d'eliminar-ne els microorganismes patògens.
Amb aquesta Infografia donem al sector de la restauració 10 recomanacions útils d'higiene de fruites i hortalisses per preparar els aliments amb seguretat.
Aquest nou Pla de seguretat alimentària per al període 2012-2016 ha estat elaborat amb la participació de les administracions publiques catalanes que tenen responsabilitats en seguretat alimentària, així com amb els operadors de la cadena alimentària, els consumidors i altres parts interessades.
Es tracta d'un instrument que dona continuïtat a l'estratègia dissenyada i explicitada en el primer Pla de seguretat alimentària iniciat al 2007.
El Pla de seguretat alimentària de Catalunya té per objectiu mantenir l'alt nivell de seguretat alimentària en totes les etapes de la cadena alimentària, des de la producció fins al consum.
La política de seguretat alimentària és una responsabilitat compartida per diferents administracions públiques (departaments de Salut; d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació; d'Empresa i Coneixement; i de Territori i Sostenibilitat) així com també per les administracions locals, societats científiques, els professionals relacionats amb la seguretat alimentària i també la societat civil.
El pla, per tant, vincula totes les administracions competents perquè actuïn de manera coordinada basant-se en objectius comuns i compartits.
El Pla de seguretat alimentària de Catalunya ha estat elaborat amb la participació de les administracions públiques de Catalunya que tenen responsabilitats en seguretat alimentària.
Aquestes administracions han de constituir una xarxa pública de seguretat alimentària integrada, impulsora d'un model relacional basat en la idea fonamental de la participació dels diversos actors i la seva corresponsabilització en la cerca i la implementació de solucions per encarar els nous reptes que la societat actual demanda.
És per això que s'ha considerat imprescindible comptar amb les aportacions de tots els professionals i les organitzacions vinculades a la cadena alimentària.
En aquest document es recullen els principals elements que componen les intervencions públiques en seguretat alimentària a Catalunya.
La seguretat alimentària s'ha d'entendre i gestionar des d'una perspectiva global i transversal.
Calen eines que permetin treballar dins d'una orientació estratègica que afavoreixi l'anàlisi de problemes, la presa de decisions, la implementació d'accions i l'avaluació de resultats des d'un enfocament general i conjunt.
La recopilació i l'anàlisi de la informació, l'assessorament científic i la difusió de la informació són elements essencials de la política de seguretat alimentària.
El document s'estructura en diferents apartats, que van des de l'avaluació de riscos fins a la comunicació passant per la gestió, sense deixar de banda els aspectes relacionats amb la qualitat i la coordinació de les intervencions.
La informació alimentària és la informació relativa a un aliment i posada a disposició del consumidor final per mitjà d'una etiqueta, un altre material d'acompanyament, o qualsevol altre mitjà, incloent eines tecnològiques modernes o la comunicació verbal.
L' Etiquetatge d'aliments és el principal mitjà de comunicació entre els productors d'aliments i els consumidors finals, constituint una eina clau per permetre'ls realitzar eleccions informades sobre els aliments que compren i consumeixen.
S'han establert normes a nivell nacional i de la Unió Europea per regular tant les disposicions d'etiquetatge que han d'incloure tots els aliments amb caràcter general, com aquelles altres de caràcter específic que regulen determinats tipus d'aliments (organismes modificats genèticament, nous aliments, aliments subjectes a requisits específics de comercialització a la Unió Europea...): Reglament (UE) no 1169/2011 del Parlament Europeu i del Consell de 25 d'octubre de 2011 sobre la informació alimentària facilitada al consumidor.
La Xarxa Internacional d'Autoritats de Innocuïtat dels Aliments (INFOSAN) és una xarxa mundial d'autoritats nacionals en matèria d'innocuïtat dels aliments gestionada conjuntament per la Organització de les Nacions Unides per a l'Alimentació i l'Agricultura (FAO) i l'Organització Mundial de la Salut (OMS) i que té la seva secretaria a l'OMS.
Per mitjà de INFOSAN, l'OMS ajuda als Estats Membres a gestionar els riscos relacionats amb la innocuïtat dels aliments, garantint l'intercanvi ràpid d'informació en les situacions d'emergència, a fi d'impedir que els aliments contaminats es dispersin per diferents països.
INFOSAN també facilita l'intercanvi d'experiències i de solucions d'eficàcia comprovada entre els diferents països i dins d'ells per optimitzar les intervencions futures destinades a protegir la salut dels consumidors.
La Llei 18/2009, de 22 d'octubre, de salut pública, estableix el mandat d'elaborar una memòria anual sobre la situació de la seguretat alimentària a Catalunya.
En aquest document es recull la informació més rellevant i s'analitza la situació en la matèria.
La memòria ha de ser aprovada per la Comissió Directora de Seguretat Alimentària.
L'anàlisi de la situació de la seguretat alimentària es porta a terme mitjançant indicadors que permeten conèixer els riscos per a la salut a través de les dades de prevalença i d'exposició als perills; el efectes reals sobre la salut de les persones a través de les dades d'incidència de malalties; i el grau de compliment de les normes vigents en àmbits com la innocuïtat, la qualitat, el benestar animal i altres qüestions relacionades amb la seguretat alimentària.
Així mateix, es recull informació que permet estimar la situació quant a la percepció de la ciutadania i de la societat en el seu conjunt.
La informació i les conclusions recollides en aquest document d'anàlisi han de constituir un referent per a tots els implicats en la seguretat alimentària, en un context de col·laboració orientada a la millora continuada així com un instrument de transparència per part de les administracions responsables.
La Comissió Europea reforça significativament les restriccions a l'ús de BPA en materials de contacte amb aliments
El bisfenol A (2,2-bis[4-hidroxifenil] propà) (BPA) és una substància química utilitzada en l'elaboració de materials plàstics i resines.
La Comissió Europea ha publicat en data 14 de febrer de 2018 el Reglament (UE) 2018/213 sobre l'ús de bisfenol A en els vernissos i revestiments destinats a entrar en contacte amb els aliments i pel qual es modifica el Reglament (UE) no 10/2011 d'aplicació a partir del 6 de setembre de 2018.
Els materials i objectes envernissats o revestits i els materials i objectes plàstics que hagin estat introduïts en el mercat legalment abans del 6 de setembre de 2018 podran seguir en el mercat fins que s'esgotin les existències.
Per a més informació la Comissió un document de Preguntes i respostes sobre BPA.
[1] Límit de migració específica (LME): quantitat màxima permesa d'una determinada substància alliberada des d'un material o objecte en aliments o en simulants alimentaris.
L'Agència Catalana de Seguretat Alimentària (ACSA) exerceix funcions de coordinació i supervisió del compliment dels objectius dels organismes executius d'inspecció i control especialitzats en els diferents àmbits de la cadena alimentària, depenents de diferents departaments de l'administració de la Generalitat i dels ens locals.
Dins d'aquest marc, com a instruments de coordinació, col·laboració i cooperació l'ACSA ha constituït uns grups de treball i unes comissions on s'aborden tots aquells aspectes de la cadena alimentària relacionats amb la seguretat alimentària.
En els grups de treball hi participen representants dels diferents departaments de la Generalitat i també dels ens locals.
En les comissions hi participen tant representats de les diferents administracions com representants de les associacions de consumidors i usuaris i els diferents sectors professionals.
La durada d'aquests grups i comissions pot ser estable quan es tracta de crear un espai de diàleg permanent entre les diferents entitats o ad hoc quan siguin creats per resoldre o abordar un tema concret que preocupa o interessa en un determinat moment (ex. avaluació d'un projecte de llei).
És voluntat de l'ACSA que aquests foros de treball siguin dinàmics, flexibles i interactius.
El tema que es tracta en els grups de treball o comissions pot ser general, quan l'objectiu és decidir estratègies d'actuació dins del sector agroalimentario, bé tècnic, quan es tracta d'aprofundir en aspectes concrets contemplats dins d'un marc estratègic.
La Comissió Directora de Seguretat Alimentària és l'òrgan directiu per als temes específics d'avaluació i comunicació dels beneficis i els riscs en seguretat alimentària.
Aquesta Comissió la regula el Decret 202/2015, de 15 de setembre, dels òrgans de direcció, d'assessorament i de consulta i participació en l'àmbit de salut pública (DOGC núm. 6958, de 17.9.2015).
Les funcions principals de la Comissió Directora són informar sobre la proposta de Pla de Seguretat Alimentària; aprovar la memòria anual sobre la situació de la seguretat alimentària a Catalunya; aprovar els criteris per a la comunicació en l'àmbit de la seguretat alimentària; recomanar actuacions, d'acord amb la finalitat i els objectius de l'Agència Catalana de Seguretat Alimentària, i analitzar i proposar les accions que s'ha d'emprendre a partir dels dictàmens científics i proposar el nomenament dels vocals del Comitè Científic Assessor de Seguretat Alimentària.
La Comissió es reuneix amb una periodicitat trimestral i està presidida pel secretari o secretària de Salut Pública.
A més, està formada per dinou membres representants dels departaments competents en matèria de salut, d'agricultura, alimentació, ramaderia i pesca, de medi ambient, de consum, i de comerç; representants dels ens locals, d'organitzacions empresarials del sector de l'alimentació, organitzacions agràries, Federació de Cooperatives Agràries de Catalunya, associacions de consumidors i les associacions relacionades amb la qualitat i la seguretat alimentàries més representatives.
Associació Catalana de Municipis i Comarques
Federació de Municipis de Catalunya
Federació de Cooperatives Agràries de Catalunya
Coordinadora d'Usuaris de la Sanitat
Associació Catalana de Ciències de l'Alimentació
L'Agència Catalana de Seguretat Alimentària (ACSA) és un àrea especialitzada de l'Agència de Salut Pública de Catalunya, que té com a finalitat aconseguir el màxim grau de seguretat alimentària a Catalunya, mitjançant les següents línies de treball:
Els valors de l'ACSA són la transparència, la independència, l'excel·lència científica i la participació.
Garantir el més alt nivell de salut i de seguretat alimentària en la població catalana és una responsabilitat compartida.
Col·laboren amb l'ACSA els organismes relacionats amb la seguretat alimentària de la Generalitat i els ens locals a Catalunya, així com tots els representants dels agents econòmics, professionals i associacions de consumidors.
Els objectius específics de l'Agència Catalana de Se­guretat Alimentària són els següents:
Corresponen a l'Agència Catalana de Seguretat Ali­mentària les funcions següents:
Memòries d'activitat de Salut Pública (Apartat de Seguretat Alimentària)