projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
En el DOGC núm. 8032 de 30/12/2019 s'ha publicat la Llei 9/2019, de 23 de desembre, de modificació de la Llei 16/2017, del canvi climàtic, pel que fa a l'impost sobre les emissions de diòxid de carboni dels vehicles de tracció mecànica.
La posada en marxa de la implantació efectiva de l'impost va posar en evidència algunes mancances de la regulació vigent que en feien necessària la modificació legislativa, com ara la relativa a la regulació d'una quantificació alternativa de les emissions de diòxid de carboni per als vehicles la fitxa tècnica dels quals no inclou aquesta informació.
Una de les modificacions més rellevants de la Llei és l'addició d'un nou article, el 43 bis, a la Llei 16/2017, per a regular la base imposable de l'impost.
Aquesta es fixa en el volum d'emissions, en grams de diòxid de carboni per quilòmetre, detallat en el certificat o fitxa tècnica expedit pel fabricant o importador del vehicle.
En el cas que no es disposi d'aquesta dada perquè es tracta de vehicles d'una certa antiguitat, s'estableixen unes fórmules específiques per a calcular la base imposable, tenint en compte les diferents tipologies de combustibles i considerant determinades propietats tècniques dels vehicles (la cilindrada, la potència neta, l'antiguitat, el pes, etcètera).
Aquestes fórmules s'han obtingut a partir de l'explotació estadística de la informació de les bases de dades disponibles del parc de vehicles de Catalunya.
En el BOE núm. 43, de data 19 de febrer de 2020 s'ha publicat el Reial decret-llei 4/2020, de 18 de febrer, pel qual es deroga l'acomiadament objectiu per faltes d'assistència al treball establert a l'article 52.d) del text refós de la Llei de l'Estatut dels Treballadors, aprovat pel Reial decret legislatiu 2/2015, de 23 d'octubre.
L'acomiadament per manques d'assistència al treball regulat en l'article abans indicat era un precepte que legitimava l'acomiadament objectiu de les persones treballadores que incorrien en faltes d'assistència al treball, tant justificades com injustificades, que superessin determinats percentatges.
Aquest precepte, però, ha donat lloc recentment a rellevants pronunciaments judicials, tant per part del Tribunal Constitucional com del Tribunal de Justícia de la Unió Europea.
Aquestes resolucions han assenyalat que l'interès per disminuir l'absentisme a l'empresa no pot dur-se a terme sense tenir en compte l'efecte que pot tenir en el col·lectiu de persones amb discapacitat o en persones amb malalties de llarga durada o inclusiu a les dones.
Aquesta norma te l'objectiu d'evitar que es produeixin, como conseqüència de l'aplicació del precepte que ara es deroga, discriminacions directes o indirectes per a col·lectius especialment vulnerables que es troben en alt risc d'exclusió professional i social (per exemple, per raó de discapacitat o gènere).
En el DOGC núm. 8068 de data 20 de febrer de 2020 s'ha publicat la Llei 1/2020, del 17 de febrer, de modificació de la Llei 14/2017m de la renda garantida de ciutadania.
En el balanç de resultats de la implantació de la Llei 14/2017, del 20 de juliol, de la renda garantida de ciutadania, s'ha constatat que el termini de carència d'ingressos és excessivament llarg per a les persones que es troben en situació de vulnerabilitat.
Una de les causes de les denegacions de sol·licituds de la prestació respon a interpretacions restrictives de la manca d'ingressos.
Per a evitar que aquestes pràctiques persisteixin, la formulació de la manca d'ingressos ha de tenir una concreció més gran, la qual cosa es recull en aquest a Llei 1/2020.
En el DOUE núm. 42, de 14 de febrer de 2020, pàg.
1001 a 1014 (14 pàg.) s'han publicat pel Tribunal de Justícia de la Unió Europea (DOUE-L-2020-80212) unes noves" Instruccions pràctiques a les parts sobre els assumptes sotmesos al Tribunal de Justícia ".
El seu objectiu és permetre a les parts i els seus representants entendre millor l'abast de les disposicions i discernir més clarament la conducta del procediment davant el Tribunal de Justícia i, en particular, els requisits a què està sotmès, en particular els relacionats amb la tramitació i traducció d'al·legacions o a la interpretació simultània de les observacions establertes en les audiències orals.
En el DOGC núm. 8074 de 28/02/2020 es publica l'ORDRE VEH/21/2020, de 26 de febrer, per la qual es fixa l'horari d'atenció a la ciutadania de les oficines d'atenció ciutadana i de les oficines de registre per a la presentació de documents en el Registre electrònic de l'Administració de la Generalitat, i es dona publicitat a l'horari de les oficines de registre de les universitats de Catalunya habilitades per a la presentació de documentació adreçada a l'Administració de la Generalitat, i se'n publica la relació.
Amb la voluntat de millorar el servei d'atenció presencial i de presentació de documents en el registre electrònic de l'Administració de la Generalitat a través de les oficines de registre dels diferents òrgans, serveis territorials i organismes que depenen de l'Administració de la Generalitat, mitjançant aquesta Ordre es regulen els horaris per a l'atenció a la ciutadania.
A més, també es dona publicitat a la llista d'oficines de registre de les universitats de Catalunya habilitades per a la presentació de documentació adreçada a l'Administració de la Generalitat.
Aquesta Ordre acompleix aquesta finalitat i completa la informació relativa a les oficines presencials de l'Administració de la Generalitat, amb la seva identificació, les adreces i horaris d'accés, així com el canal electrònic pel qual es difondrà de manera actualitzada la relació de les oficines d'atenció presencial i de registre, facilitant-ne la consulta amb un motor de cerca.
Aquesta ordre entra en vigor el proper dia 01/03/2020.
Al BOE núm. 226, de 5 de novembre de 2019, s'ha publicat el Real Decret-llei 14/2019, de 31 d'octubre, pel qual s'adopten mesures urgents per raons de seguretat pública en matèria d'administració digital, contractació del sector públic i telecomunicacions.
Aquesta disposició modifica parcialment diverses lleis i altres normes i comprèn mesures urgents relatives a la documentació nacional d'identitat, a la identificació electrònica davant les Administracions Públiques, a la contractació pública i al sector de les telecomunicacions.
En la millora de la difusió del dret vigent, el Portal Jurídic de Catalunya, en col·laboració amb diferents departaments i entitats de la Generalitat de Catalunya, va endegar el projecte anomenat Codis de Legislació.
Es tracta de compilacions de les principals normes vigents en un sector de l'ordenament jurídic, permanentment actualitzades, presentades per branques del Dret.
Hem publicat un nou títol dins de la col·lecció: el Codi de contractació pública.
Aquest Codi inclou més de noranta normes que s'actualitzen permanentment, ja que es basa, en bona part, en els textos consolidats del Portal Jurídic de Catalunya.
Aquest quart volum de la col·lecció ha estat impulsat i coordinat pel Gabinet Jurídic de la Generalitat de Catalunya i l'Entitat i la Direcció General de Contractació Pública s'ha encarregat de la selecció de normes.
Esperem que us sigui d'utilitat!
Col·lecció "Codis de Legislació"
Al DOUE núm. C-380 de data 8 de novembre de 2019 s'ha publicat les " Recomanacions als òrgans jurisdiccionals nacionals, relatives al plantejament de qüestions prejudicials (2019/C 380/01) ".
Aquestes recomanacions estan adreçades als òrgans jurisdiccionals del Estats membres de la Unió Europea i són el reflex de les disposicions del tercer títol del Reglament de procediment del Tribunal de Justícia.
En elles es recorden les característiques essencials del procediment prejudicial i els elements que aquests òrgans han de tenir en compte abans de plantejar qüestions prejudicials davant el Tribunal de Justícia, a la vegada que se'ls facilita indicacions pràctiques sobre la forma i el contingut de les sol·licituds de decisió prejudicial, sent necessari prestar la màxima atenció, en particular, a la protecció de dades personals contingudes en aquelles.
Al DOGC núm. 8004 de data 18 de novembre de 2019, apareix publicada la Llei 7/2019, de 14 de novembre, de modificació de la Llei 2/2000, del consell de l'audiovisual de Catalunya, i de la Llei 11/2017, de l'11 d'octubre, de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals.
En el Preàmbul d'aquesta Llei es declara que l'apartat IV.3 de la Resolució 306/XI, la Moció 13/XI i la Resolució 90/XII obliguen el Parlament a modificar amb urgència les lleis del Consell de l'Audiovisual de Catalunya i de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals per a tornar als criteris de governança que inspiraven les lleis anteriors, és a dir, a la cultura parlamentària dels dos terços, d'amplis consensos.
Aquesta urgència respon a la necessitat que es prenguin mesures ràpides sobre la governança del Consell de l'Audiovisual de Catalunya i de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals.
Es pretén donar resposta a dues demandes que semblaven antagòniques: d'una banda, la urgència respecte als aspectes relatius als òrgans de govern i, de l'altra, la necessitat de disposar del temps suficient per a fer una bona diagnosi de les reformes requerides amb vista al futur.
Us informem que l'Administració de la Generalitat ha iniciat una consulta pública prèvia a la reforma del procediment d'elaboració de normes del Govern.
Es pretén regular en un avantprojecte de llei, de forma unificada, el procediment d'elaboració dels reglaments i les iniciatives legislatives, per tal d'actualitzar-lo als canvis introduïts a la normativa estatal del procediment administratiu comú i de bases del règim jurídic de les administracions públiques, així com a la normativa de transparència.
Alhora es revisarà l'actual procediment per simplificar-lo i fer-lo mes adaptable a la tramitació electrònica.
En el disseny d'aquest procediment es potenciarà l'avaluació d'impacte normatiu i els mecanismes de participació, per alinear-lo amb els estàndards europeus i internacionals.
També es planteja la possibilitat de preveure procediments específics més flexibles, com ara un procediment d'urgència; un procediment per consolidar textos normatius, així com un procediment que faciliti l'aprovació de normativa experimental que permeti innovar i provar diverses alternatives amb els menors riscos possibles.
La consulta restarà oberta fins el 31 de desembre de 2019 al Portal Participa, on podeu efectuar suggeriments sobre el funcionament del procediment normatiu del Govern i les seves possibilitats de millora, així com contestar un qüestionari.
Al DOGC núm. 8012 de 28/11/2019 s'ha publicat el DECRET LLEI 16/2019, de 26 de novembre, de mesures urgents per a l'emergència climàtica i l'impuls a les energies renovables.
La Generalitat de Catalunya, davant la nova alerta feta per la comunitat científica i veient amb preocupació els impactes que el canvi climàtic té i tindrà a Catalunya i arreu del planeta, ha entès que era necessari prendre una major consciència del risc que representa.
A banda dels efectes evidents sobre els ecosistemes, els efectes previsibles del canvi climàtic poden perjudicar notòriament la nostra economia productiva, des de l'afectació negativa en el funcionament i el manteniment de moltes infraestructures a importants alteracions dels entorns on es desenvolupen activitats amb demandes intensives d'aigua o d'energia.
L'afectació sobre la salut humana és un altre element d'especial preocupació, ja que el consum excessiu de combustibles fòssils, en especial pel transport en els àmbits urbans, a més d'agreujar l'efecte hivernacle per les seves emissions de CO2, també contribueix a incrementar els nivells de NOx i PM10 a l'atmosfera.
La comunicació entre administracions públiques de dades personals contingudes en els registres es regeix pel que disposen els articles 11 i 15 de la Llei orgànica 15/1999, del 13 de desembre, de protecció de dades de caràcter personal, llevat de les que calguin per al compliment de les funcions de control i verificació de les administracions públiques o per a la gestió d'ajuts, avals, préstecs o subvencions de caràcter públic.
n) L'adreça de la pàgina web i l'adreça electrònica a l'efecte de les notificacions.
En el termini d'un mes s'ha de sol·licitar al Protectorat l'anotació dels actes d'inscripció obligatòria.
e) Les delegacions de funcions i els apoderaments generals, i també llur modificació, revocació o substitució, a excepció dels poders generals per a plets.
a) En cas que es tracti d'una persona física, el del cònjuge, el d'altres persones amb qui hom estigui especialment vinculat per lligams d'afectivitat, el dels seus parents en línia recta i, en línia col·lateral, fins al tercer grau de consanguinitat o afinitat; i el de les persones jurídiques en les quals hom exerceixi funcions d'administració o amb les quals hom constitueixi, directament o per mitjà d'una persona interposada, una unitat de decisió, d'acord amb la legislació mercantil.
a) En cas que es tracti d'una persona física, el del cònjuge, el d'altres persones amb qui hom estigui especialment vinculat per lligams d'afectivitat, el dels seus parents en línia recta sense limitació i en línia col·lateral fins al quart grau de consanguinitat o el segon d'afinitat, i el de les persones jurídiques en les quals hom exerceixi funcions d'administració o amb les quals hom constitueixi, directament o per mitjà d'una persona interposada, una unitat de decisió, d'acord amb la legislació mercantil.
En el DOGC núm. 8143 del 09/10/2020 s'ha publicat l' EDICTE relatiu a la constitució de la Secció de Cassació 6a de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya.
Aquesta Secció coneixerà dels recursos de cassació de les normes emanades de la Comunitat Autònoma de Catalunya i a aquest efecte es dona a conèixer la constitució i composició de la dita Secció per a l'any judicial 2020-2021
Al BOE núm. 178 de 27/06/2020 s'ha publicat el Reial Decret-llei 24/2020, de 26 de juny, de mesures socials de reactivació de l'ocupació i protecció del treball autònom i de competitivitat del sector industrial.
La situació d'emergència sanitària causada por el Covid-19 está produïnt encara efectes per a les empreses i l'ocupació, que exigeixen, mitjançant aquest Reial decret-llei, mantenir les mesures extraordinàries previstes al Reial Decret-llei 8/2020, de 17 de març, de mesures urgents extraordinàries per tal de fer front a l'impacte econòmic i social del COVID-19, i al Reial Decret-llei 18/2020, de 12 de maig, de mesures socials en defensa de l'ocupació, en tant que les causes referides en aquestes disposicions impedeixen la recuperació íntegra de la activitat de les mateixes, i les mesures excepcionals vinculades a aquests en matèria de protecció per desocupació i cotitzacions a la Seguretat.
En el DOGC núm. 8171 de 7 de juliol de 2020 s'ha publicat la Llei 7/2020, del 2 de juliol, de l'Agència de la Natura de Catalunya, que entrarà en vigor el 17/07/2020.
L'Agència de la Natura de Catalunya té per missió la protecció, la planificació, la gestió, la restauració, el millorament i l'estudi del medi natural de Catalunya, tant en l'àmbit continental com en el marí, amb la finalitat de conservar-ne el patrimoni natural, la biodiversitat i la geodiversitat, i de garantir els serveis ambientals i les externalitats positives dels ecosistemes, amb criteris d'integritat, sostenibilitat, persistència i eficiència.
L'Agència s'ha de constituir en el moment en que es dicti el decret que n'aprovi els seus Estatuts.
Havent observat una errada al text del Decret esmentat, tramès al DOGC i publicat al núm. 6824, de 5.3.2015, se'n detalla la correcció oportuna:
"i) Urbanitzacions i nuclis de població situats en terrenys forestals o en la franja de 500 m que els envolta, les obres dels quals no estiguin recepcionades per l'Ajuntament, o que no estiguin inclosos en un pla de protecció civil municipal.
Es pot admetre un pla únic per a diferents urbanitzacions i nuclis de població, sempre que es prevegin els riscos particulars de cada un i sempre que es consideri l'efecte dòmino entre ells.",
"i) Urbanitzacions i nuclis de població situats en terrenys forestals o en la franja de 500 m que els envolta, que no hagin estat objecte de recepció per l'ajuntament, o que no estiguin inclosos en un pla de protecció civil municipal.
Es pot admetre un pla únic per a diferents urbanitzacions i nuclis de població, sempre que es prevegin els riscos particulars de cada un i sempre que es consideri l'efecte dòmino entre ells."
Les explotacions apícoles existents a Catalunya, hauran de sol·licitar llur inscripció a l'esmentat registre, en el termini de 6 mesos, comptats des de la data d'entrada en vigor d'aquest Decret.
Els propietaris titulars d'aquestes explotacions apícoles hauran de presentar la seva sol•licitud d'inscripció a les Seccions Territorials de Ramaderia corresponents, indicant el nombre d'arnes que tenen.
Les explotacions apícoles amb més de 25 arnes, existents a Catalunya, hauran de sol·licitar llur inscripció a l'esmentat registre, en el termini de 6 mesos, comptats des de la data d'entrada en vigor d'aquest Decret.
Els propietaris titulars d'aquestes explotacions apícoles hauran de presentar la seva sol·licitud d'inscripció a les Seccions Territorials de Ramaderia corresponents, indicant el nombre d'arnes que tenen.
4.1 A efectes de control sanitari les explotacions ramaderes de Catalunya tindran assignat un únic número de marca oficial d'identificació.
Aquest número de marc oficial serà assignat als titulars de les explotacions pels Serveis Veterinaris de les Oficines Comarcals del Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca, i s'anotarà a l'apartat de marques oficials que consta al Llibre d'Explotació.
4.2 Aquesta marca oficial es determinarà de la forma següent:
4.2.1 Les tres primeres xifres assenyalaran el número de municipi en el qual radica l'explotació.
Per a la numeració dels municipis caldrà atenir-se a l'ordre alfabètic dels municipis de Catalunya contemplat a l'ordre de 29 de març de 1985 del Departament de Governació.
4.2.2 A continuació del número de municipi hi haurà una identificació per a Catalunya, expressada en forma de tres punts verticals.
4.2.3 La identificació de l'explotació dins d'un municipi es determinarà per la combinació de dues lletres majúscules de l'abecedari, excloent-ne la "ch", "ll", "ñ", "q" i "w".
4.2.4 Si les combinacions de dues lletres majúscules són insuficients en algun municipi, per a la identificació de totes les explotacions es faran combinacions amb lletres i números.
Els requisits mínims establerts a l'article 15 d'aquest Decret no seran d'aplicació als centres docents públics i privats creats o autoritzats amb anterioritat a l'entrada en vigor d'aquest Decret.
No obstant això, quan aquests centres reformin llurs edificis o instal·lacions, hauran d'assolir progressivament els requisits mínims establerts a l'article esmentat.
Els centres que a l'entrada en vigor d'aquest Decret rebin finançament públic per a personal amb titulacions diferents de les que preveu l'article 13, podran mantenir-lo com a part integrant del personal que els pertoqui, però quan siguin baixa seran substituïts per personal amb les titulacions establertes en l'article esmentat.
Al personal afectat per la recol·locació se'ls respectaran els drets que tinguin en el centre d'origen.
1.1 L'alumnat escolaritzat en centres d'educació especial amb anterioritat a la publicació d'aquest Decret i que d'acord amb el seu articulat s'hauria d'escolaritzar en centres docents ordinaris, podrà romandre-hi fins acabar de cursar l'ensenyament bàsic.
1.2 L'alumnat que en el moment de la publicació del present Decret estigui cursant formació professional adaptada o aprenentatge de tasques podrà romandre-hi fins que acabi la seva escolaritat en aquest tram educatiu.
En aquests centres podrà també desenvolupar funcions docents el professorat de determinades àrees o matèries de formació professional de titulacions requerides a l'article 33.1 de la Llei 1/1990, de 3 d'octubre, d'ordenació general del sistema educatiu o altra normativa d'aplicació.
Amb les limitacions d'edat previstes a l'article 7.1 d'aquest Decret, els centres d'educació especial que ho tinguin autoritzat podran continuar impartint ensenyaments de formació professional adaptada o aprenentatge de tasques.
Aquests ensenyaments s'adaptaran, en les condicions i terminis que fixi el Departament d'Ensenyament, al que estableix la regulació dels programes adaptats de garantia social i programes de formació per a la transició a la vida adulta previstos a l'article 7.2 d'aquest Decret.
El primer paràgraf de l'article 2.1 del Decret 67/1996, de 20 de febrer, pel qual es regula l'adscripció dels mestres al primer cicle de l'educació secundària obligatòria i la readscripció en els centres d'educació infantil i primària, la normativa transitòria dels desplaçaments per modificacions de les plantilles docents, el desenvolupament dels requisits d'especialització, i el pla de formació i capacitació per a la recol·locació del professorat, queda redactat de la manera següent:
Els requisits d'especialitat que hauran de tenir els mestres que passin a prestar serveis al primer cicle de l'educació secundària obligatòria, seran per als llocs de treball assenyalats a l'apartat 1 de l'article 1, els establerts en el Reial decret 895/1989, de 14 de juliol, modificat pel Reial decret 1664/1991, de 8 de novembre, i altra normativa d'aplicació, per ocupar determinats llocs de treball de l'EGB, corresponents a les mateixes àrees de coneixement de l'etapa d'ESO que hauran d'impartir.
No obstant això, per als llocs de treball de pedagogia terapèutica, a més de les titulacions previstes a l'esmentat Reial decret també es consideraran com a capacitacions d'especialitat la llicenciatura en psicologia, pedagogia, psicopedagogia, ciències de l'educació o altres titulacions oficials equivalents."
11.1 Per tal d'assegurar una atenció especialitzada a l'alumnat amb necessitats educatives especials derivades de discapacitats, els centres docents disposaran dels llocs de treball que es descriuen a continuació:
a) Els centres docents ordinaris d'educació primària disposaran de llocs de treball de mestre de l'especialitat de pedagogia terapèutica.
b) Els centres docents ordinaris d'educació secundària disposaran de llocs de treball de professorat d'ensenyaments secundaris especialitat psicologia/pedagogia, i llocs de treball reservats als mestres, especialitat de pedagogia terapèutica.
c) En funció de les necessitats detectades i d'acord amb els criteris que estableixi el Departament d'Ensenyament per als centres públics de primària i secundària, es podrà assignar a aquests centres altre personal qualificat per a realitzar tasques específiques, quan la naturalesa de les necessitats especials de l'alumnat que s'hi escolaritzi així ho requereixi.
d) Els centres docents ordinaris amb unitats d'educació especial disposaran de llocs de treball de mestre de l'especialitat de pedagogia terapèutica i, si s'escau, d'altre personal.
e) Els centres docents d'educació especial podran disposar de llocs de treball de mestre de l'especialitat de pedagogia terapèutica, mestre de l'especialitat d'audició i llenguatge, de fisioteràpia, de professorat d'especialitat psicologia/pedagogia, educadors i d'altre personal auxiliar, en les condicions i proporcions que s'estableixen a la normativa vigent.
f) En els centres d'educació especial, el Departament d'Ensenyament podrà assignar, també, altre personal qualificat i mestres d'altres especialitats diferents a les establertes al paràgraf e) d'aquest article, per a realitzar tasques específiques quan la naturalesa de les necessitats educatives especials dels alumnes que s'hi escolaritzen així ho requereixi.
11.2 El servei de menjador es regirà pel que estableix el Decret 160/1996, de 14 de maig, pel qual es regula el servei escolar de menjador als centres docents públics de titularitat del Departament d'Ensenyament i pel que fa al servei de transport, es regirà pel Decret 161/1996, de 14 de maig, el qual regula el servei escolar de transport per tal de facilitar el desplaçament de l'alumnat en l'educació obligatòria, així com per la normativa que se'n derivi.