projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El principi cabdal de l'assistència sanitària penitenciària és garantir que tots els interns disposin d'una atenció equivalent a la que rep el conjunt de la població.
Per complir aquest objectiu, l'atenció a les presons té un caràcter integral, és a dir, les actuacions i els mitjans dels sistema sanitari estan orientats prioritàriament a la prevenció de les malalties i a la promoció de la salut, alhora que preveu els aspectes educatius, assistencials, de curació i de rehabilitació dels malalts.
En aquest marc, la política planificadora de la Direcció General de Serveis Penitenciaris integra els recursos d'atenció primària, especialitzada, hospitalària i sociosanitària que són necessaris per garantir l'atenció a la població reclusa i donar una continuïtat assistencial als que són alliberats.
Els objectius dels programes de salut implementats als centres penitenciaris de Catalunya són:
- Millorar i preservar l'estat en salut bucodental de la població reclusa als centres penitenciaris.
- Cobrir i facilitar les necessitats de la població en salut odontològica.
- Restaurar o implantar les peces dentals que calguin així com facilitar, reparar o implantar les pròtesis als interns que les necessitin.
- Facilitar l'atenció sanitària preceptiva que pugui necessitar qualsevol persona que ingressa a la presó.
- Identificar els problemes de salut física o psíquica evidents que pugui presentar l'intern.
- Proporcionar l'assessorament clínic, la informació i l'educació sanitària, de manera acurada, adient i sistemàtica, així com la informació sobre l'organització i els serveis sanitaris que tindrà al seu abast.
- Incloure els interns en els diversos programes preventius, de promoció de la salut, de reducció de danys o d'altres que tingui el centre.
Prevenir que els interns s'infectin pel virus de l'hepatitis B, evitar que els interns es converteixin en portadors crònics, disminuir la prevalença de portadors crònics entre els interns i disminuir la incidència d'hepatitis crònica, de cirrosi i d'hepatocarcinoma.
Informar del programa adient la població amb problemàtica addictiva a derivats opiacis, amb la finalitat d'evitar les infeccions, reinfeccions, tràfic o consum per drogues.
Oferir i incloure en programa voluntari aquells interns que no estan en condicions d'abandonar la dependència però que volen suprimir-ne les pràctiques de risc.
Millorar l'expectativa i qualitat de vida del malalt drogodependent en facilitar l'abstinència a drogues il·legals i la rehabilitació social.
Aquest programa engloba els subprogrames següents:
a) El subprograma de manteniment amb metadona (PMM)
b) El subprograma d'intercanvi de xeringues (PIX)
sobre determinades reformes introduïdes per la Llei orgànica 1/2015, de 30 de març, per la qual es modifica la Llei orgànica 10/1995, de 23 de novembre, del Codi penal
per garantir els drets i la no-discriminació de les persones transgènere i intersexuals als centres penitenciaris de Catalunya
reguladora de les comunicacions íntimes de les persones internes en centres penitenciaris de Catalunya
sobre la documentació relativa als interns que ingressen als centres penitenciaris de Catalunya i a les persones que hagin de complir una pena de localització permanent.
sobre la determinació de les competències de l'Administració penitenciària en matèria de llibertat vigilada
relativa al procediment de treball per a l'excarceració d'interns amb risc alt de reincidència delictiva violenta
Conveni sobre protecció dels drets humans i de les llibertats fonamentals, de 4 de novembre de 1950 (article 6.3.c)
Text traduït pel Servei Lingüístic de l'Àmbit Judicial d'acord amb l'original publicat al BOE núm. 243, de 10 d'octubre de 1979.
Aquest conveni va ser ratificat per l'Estat espanyol el 26 de setembre de 1979.
Tot acusat té, com a mínim, els drets següents:
c) defensar-se per si mateix o ser assistit per un defensor de la seva elecció i, si no té mitjans per pagar-lo, poder ser assistit gratuïtament per un advocat d'ofici, quan els interessos de la justícia ho exigeixin;
Text traduït pel Servei Lingüístic de l'Àmbit Judicial d'acord amb l'original publicat al BOE núm. 299, de 15 de desembre de 2006.
Assistència i protecció dels espanyols a l'exterior
Els poders públics, en l'àmbit de les seves competències, han d'establir les mesures perquè les oficines consulars, conselleries de treball i afers socials i altres dependències de l'Administració espanyola a l'exterior comptin amb els mitjans personals, materials i tècnics necessaris per prestar la deguda assistència, protecció i assessorament a la ciutadania espanyola a l'exterior.
L'Administració General de l'Estat i la de les comunitats autònomes, en l'àmbit de les seves respectives competències, han de prestar especial atenció als qui es trobin en situacions de necessitat i als privats de llibertat, fonamentalment als condemnats a la pena capital o cadena perpètua, així com la ciutadania espanyola que hagi estat víctima de delictes de lesa humanitat en processos de repressió política.
L'Estat ha de fomentar l'adopció de mesures encaminades a reforçar la tutela judicial dels espanyols a l'exterior, impulsant la firma de tractats o convenis en matèries com reconeixement de sentències i defensa dels penats.
Reglamentàriament, s'han de determinar els supòsits en què la ciutadania espanyola resident a l'exterior que no tingui recursos econòmics pot accedir a l'assistència jurídica gratuïta quan aquest benefici no existeixi al país de residència.
La Sentència del Tribunal Constitucional de 17 de gener de 2019 ha estimat el recurs d'inconstitucionalitat promogut pel president del Govern espanyol contra la Llei del Parlament de Catalunya 10/2017, del 27 de juny, de les voluntats digitals i de modificació dels llibres segon i quart del Codi civil de Catalunya.
El Tribunal Constitucional analitza la regulació del Registre que formulen els preceptes impugnats i conclou que no es configura com un simple instrument registral de caràcter administratiu vinculat a la competència substantiva en matèria de dret civil que la Generalitat de Catalunya té assumida estatutàriament (art. 129 EAC), sinó que es tracta d'un registre públic de dret privat en el qual s'hi poden inscriure per a la seva validesa, documents de voluntats digitals en defecte d'altres disposicions d'última voluntat.
Per això, l'alt tribunal considera que amb la creació i l'ordenació de l'esmentat registre electrònic de voluntats digitals el legislador de Catalunya ha excedit el seu àmbit competència, amb invasió de la competència exclusiva sobre l'ordenació de registres i instruments públics que l'article 149.1.8 reserva a l'Estat.
La sentència declara la inconstitucionalitat de l'article 10 de la Llei 10/2017, del 27 de juny, i per connexió també declara la inconstitucionalitat dels articles 6 i 8, amb l'abast que respectivament s'indica en els punts 1r i 2n del veredicte, l'article 11 i la disposició final primera.
És una mesura de seguretat per evitar la propagació de la COVID-19
La dotació de personal passa a ser de 4.900 treballadors
Ciutat de la Justícia (Barcelona)
Malgrat el canvi de fase i l'augment de personal, els jutjats continuaran prestant, de moment, els serveis essencials, que són les guàrdies, les mesures i les ordres de protecció de menors i dones, el funcionament dels registres civils, els aixecaments de cadàvers o les actuacions amb detinguts.
Queden fora dels serveis essencials els desnonaments, les subhastes judicials i la celebració de vistes no urgents i ajornables.
El Departament de Justícia ha adquirit 1,2 milions d'unitats de mascaretes d'un sol ús i 20.650 mascaretes reutilitzables; 260.000 parells de guants i 9.500 litres de gel hidroalcohòlic per abastir els jutjats de Catalunya fins a finals d'any.
En el mateix sentit, el Departament està equipant els jutjats de Catalunya amb més d'un miler de mampares i pantalles protectores, amb una inversió prevista de gairebé 40.000 euros.
La Generalitat també n'ha invertit uns 26.000 en tasques de desinfeccions extraordinàries als jutjats i ha retolat tots els edificis judicials amb instruccions sobre les distàncies de seguretat i les normes de prevenció.
Justícia ha recollit en un document de bones pràctiques les mesures per garantir al màxim la seguretat i la salut dels treballadors i usuaris de l'Administració de justícia.
L'objectiu del Departament és que tots els treballadors tinguin la informació sobre les bones pràctiques que s'hauran de tenir en compte abans, durant i després de la jornada laboral.
Per exemple, el text aconsella rentar-se les mans freqüentment i mantenir els espais de seguretat.
També recull les mesures que afecten els operadors jurídics i particulars que, de manera inexcusable, hagin d'anar als òrgans judicials per treballar o fer gestions presencialment.
I s'hi recorda que s'ha de fer servir la forma telemàtica per a tots els tràmits que ho permetin.
El Servei d'atenció t elemàtica a la v íctima del d elicte del D epartament de Justícia ha rebut un total de 750 consultes durant els mesos de maig i ju ny.
D'aquestes, 153 han estat consultes per violència masclista, que és aquella que exerceix un home respecte d'una dona, ja sigui parella o exparella, convisquin o no.
És una xifra que suposa un increment del 61 % respecte al mateix període de l'any passat, quan es van registrar 95 con sultes d'aquest a tipologia.
En canvi, en aquest mateix període de temps, s'ha constatat una caiguda d'un 53 % de l es consultes per delictes contra la propietat; és a dir, furts i robatori s.
E n els darrers dos mesos s'han rebut un total de 109 consultes per aquesta tipologia delictiva respecte a les 233 rebudes l' any passat.
En tercer lloc, el S ervei ha atès 67 consultes relacion ades amb la violència domèstica davant de les 50 que es van registrar l'any passat.
Violència domèstica és aquella que es produeix en l'àmbit familiar: d'un pare o d'una mare cap a ls seus fills; d'avis cap a nets, i a l'inrevés; o de les parelles del pare o de la mare cap als fill s, i a l'inrevés.
La gran majoria de les consultes, prop d'un 50 %, són per saber quins recursos i serveis estan a l'abast de les víctimes, me ntre que un 30 % ho han estat per saber quin és el procediment per interposar una denúncia.
En un 6 % s'han demanat per les dades i els contactes dels òrgans i edificis judicials.
El 9 2 % de les consultes han estat per via telefònic a; mentre que la resta, per correu electrònic.
El 71 % de les consultes, les ha fet es una dona, d'entre 30 i 60 anys en el 58 % dels casos, en un 80 % de nacionalitat espanyola.
Per contactar amb el Servei d' i nformació i a tenció a les v íctimes del d elicte s'ha de fer a través del telèfon 900 12 18 84 o l'adreça electrònica [EMAIL].
A l'altre costat del telèfon un equip de juristes, psicòlegs, treballadors i educadors socials informen, assessoren i orienten les persones que hi contacten sobre on s'han de dirigir, com s'han de protegir i, si cal, els ofereixen suport psicològic i de contenció emocional.
L'horari d'atenció és de les 8 del matí fins a les 10 de la nit, i els usuaris s'hi poden adreçar en català, castellà, anglès, francès, alemany i àrab.
El Departament de Justícia està habilitant els funcionaris dels jutjats amb eines informàtiques que facin possible el teletreball i no s'hagin de desplaçar als seus llocs de treball davant de possibles rebrots de la COVID-19.
El lletrat de l'Administració de justícia serà qui autoritzarà el teletreball en funció de l'organització i de la situació.
Uns 850 funcionaris de l'Administració de justícia passaran de tenir un ordinador de sobretaula a un equip portàtil que els permetrà treballar de forma presencial o remota.
Els aparells seran per a gestors i tramitadors de les jurisdiccions mercantil, social, de família i contenciosa administrativa.
Els auxilis judicials no disposaran de portàtil perquè l'activitat que desenvolupen és presencial.
Un centenar dels portàtils es destinaran als jutjats que assumeixen funcions de registre civil a Catalunya.
No se'n lliuraran al Registre Civil Únic de Barcelona perquè, en aquest cas, la instal·lació informàtica és propietat i responsabilitat del Ministerio de Justicia.
D'altra banda, 3.000 funcionaris podran teletreballar des de casa amb els seus ordinadors privats a partir de setembre.
El Departament de Justícia habilitarà l'accés per Internet als programes de l'e-justícia.cat, amb totes les mesures de seguretat i garanties processals.
La jurisdicció penal queda fora del projecte en aquest moment, ja que no està connectada a l'e-justícia.cat; és a dir, els seus expedients són en paper i, per tant, la majoria de l'activitat que s'hi desenvolupa es presencial.
La inversió del Departament és de 370.000 euros, dels quals 170.000 corresponen als portàtils i 200.000 a l'habilitació dels aparells domèstics.
El Departament ja ha lliurat 416 portàtils a professionals de les jurisdiccions mercantil i social.
La resta -434- es lliuraran al setembre a les jurisdiccions de família i contenciosa administrativa i també als registres civils.
El lliurament dels portàtils prioritza jurisdiccions amb major volum d'assumptes i d'activitat, com són els jutjats mercantils i els socials de tot el territori.
Al setembre començarà l'habilitació de l'accés dels ordinadors domèstics per a 3.000 funcionaris amb els mateixos criteris de volum d'assumptes i d'activitat.
El Departament de Justícia ja destina des de fa anys 1.800 portàtils a jutges i magistrats, fiscals, lletrats i metges forenses de Catalunya, cosa que els ha permès seguir treballant durant la pandèmia.
A l'octubre, un cop finalitzi la implantació, un total de 5.650 treballadors de l'àmbit de l'Administració de justícia a Catalunya estaran preparats per teletreballar, el 64,2 % de tot el personal.
El Departament de Justícia custodia 268 quilòmetres d'arxius als dipòsits dels diferents edificis judicials de Catalunya.
Un total de 212 quilòmetres estan dipositats als arxius judicials de Barcelona; 25 km, als de Girona; 6 km, als de Lleida; 22, als de Tarragona; i 3,5 km, als de Terres de l'Ebre.
La Xarxa d'Arxius Judicials de Catalunya és l'organisme encarregat de gestionar la documentació.
Els arxivers de Justícia custodien, classifiquen i organitzen tota la documentació per facilitar-ne l'accés als professionals, als historiadors i als ciutadans.
També participen en la selecció dels documents que s'han de destruir perquè ja no tenen valor ni utilitat, com ara els judicis per faltes de fa 20 anys o més.
Els principals usuaris de la Xarxa són els magistrats, jutges, fiscals, lletrats i altre personal de l'Administració de justícia a Catalunya: metges forenses, personal tècnic i funcionaris judicials en l'exercici de les seves funcions.
Durant el 2019 els arxivers de Justícia han atès 226.777 consultes.
La gestió de la documentació: conservació i eliminació
Cada jutjat té un arxiu propi, on diposita la documentació que genera i al cap de cinc anys s'envia a l'arxiu central que hi ha a cada edifici judicial.
Es calcula que cada jutjat produeix cada any unes 200 capses de documents.
És un volum molt elevat i per això Justícia impulsa l'expedient electrònic, que ha de resoldre els problemes d'espai.
La gestió de la documentació s'inicia amb l'obertura dels expedients judicials, continua amb la tramitació per part de les oficines judicials, segueix amb l'arxivament als arxius judicials i finalitza amb la destinació final, que, a partir de les resolucions de la Junta d'Expurgació, pot consistir o bé en la seva conservació en un arxiu històric de la Xarxa d'Arxius Comarcals i Provincials del Departament de Cultura, o bé en la seva eliminació.
Per commemorar aquest dia, Justícia prepara la presentació en format virtual de l'exposició "La memòria del segle XX des dels arxius judicials" que es va inaugurar el 17 de setembre de 2019 a La Model, de Barcelona.
Una mostra d'una cinquantena de documents de la justícia ordinària de l'època, amb sentències, sumaris, informes i expedients dels anys de la Guerra Civil i el franquisme.
L'exposició estarà disponible a partir de demà, 9 de juny, al web Calaix de la Generalitat de Catalunya.
També, en la mateixa data, estarà disponible a la pàgina web del Dia Internacional dels Arxius 2020, un vídeo de l'historiador i president de l'Associació Memòria i Història de Manresa, Joaquim Aloy, on explica que la consulta dels arxius judicials ha estat imprescindible en la seva investigació sobre el cost de la Guerra Civil i el franquisme a Manresa.
Els jutjats catalans ja treballen des d'aquest dimarts amb el 100 % de la plantilla disponible arran de l'entrada en vigor de la fase 3 de desconfinament a l'Administració de justícia.
La plantilla dels jutjats és d'uns 7.500 treballadors, entre gestors, tramitadors, auxilis judicials i metges forenses.
Fins ara, durant la segona fase, hi treballaven uns 4.900 funcionaris; és a dir, el 65 % del personal.
A l'inici del confinament va ser d'un 10 %.
Els jutjats han recuperat des de la setmana passada tots els serveis habituals.
Hi ha, però, assumptes i procediments que es tramiten de forma preferent: règim de visites, custòdies compartides, prestacions d'aliments per situacions familiars derivades de la COVID-19, processos laborals sobre acomiadaments i extinció de contractes o processos de concursos de deutors de persona física.
Aquests tràmits preferents estaran vigents durant l'estat d'alarma i en els tres mesos posteriors.
El Departament de Justícia ha actualitzat el nombre de jutjats que han de treballar a les tardes per garantir l'ocupació dels espais d'acord amb els criteris de salut laboral.
Així, dels 208 òrgans de la fase 2, es passa a un total de 199 en aquesta fase 3.
La reducció es deu a l'adequació i millora d'espais, com ara la reestructuració de taules i mobiliari.
Al matí, treballaran entre el 70 % i 80 % del personal; i a la tarda, entre el 20 % i 30 %, per garantir les distàncies de seguretat entre treballadors.
La cita prèvia, que permet accedir als edificis judicials garantint les mesures de prevenció, segueix vigent durant l'estat d'alarma i en els tres mesos posteriors des de la seva finalització.
Les mesures sanitàries segueixen vigents
Justícia ha recollit en un document de bones pràctiques les mesures per garantir al màxim la seguretat i la salut dels treballadors i usuaris de l'Administració de justícia.
L'objectiu del Departament és que tots els treballadors tinguin la informació sobre les bones pràctiques que s'hauran de tenir en compte abans, durant i després de la jornada laboral.
Per exemple, el text aconsella rentar-se les mans freqüentment i mantenir els espais de seguretat.
També recull les mesures que afecten els operadors jurídics i particulars que, de manera inexcusable, hagin d'anar als òrgans judicials per treballar o fer gestions presencialment.
I s'hi recorda que s'ha de fer servir la forma telemàtica per a tots els tràmits que ho permetin.
El Departament de Justícia ha adquirit 1,2 milions d'unitats de mascaretes d'un sol ús i 20.650 mascaretes reutilitzables, 260.000 parells de guants i 9.500 litres de gel hidroalcohòlic per abastir els jutjats de Catalunya fins a finals d'any.
En el mateix sentit, el Departament està equipant els jutjats de Catalunya amb més d'un miler de mampares i pantalles protectores, amb una inversió prevista de gairebé 40.000 euros.
La Generalitat també ha invertit uns 26.000 euros en tasques de desinfeccions extraordinàries als jutjats i ha retolat tots els edificis judicials amb instruccions sobre les distàncies de seguretat i les normes de prevenció.
Les comunicacions i visites amb els interns estan regulades pel Reglament penitenciari, tot i que cada centre té unes normes internes adaptades als seus serveis i disponibilitats.
Tant si es tracta de comunicacions ordinàries com especials, les persones autoritzades a fer-les s'han d'identificar a l'entrada del centre amb els documents d'identitat oficials (DNI, passaport o permís de circulació).
Els familiars dels ingressats poden entrevistar-se amb el personal mèdic del centre.
- Per a qüestions mèdiques cal trucar a la secretaria mèdica del Pavelló, al telèfon 93 731 78 61, en dies feiners i horaris d'oficina, de 8 a 15.30 hores, per concertar dia i hora de l'entrevista.
- Per a qüestions sobre el règim dels interns i la seguretat de la instal·lació, cal demanar cita amb el coordinador del Pavelló, al telèfon 93 731 78 61, en dies feiners i en horaris d'oficina, de 9 a 17 hores.
Durant les comunicacions, i prèvia autorització de la direcció del centre, que cal demanar per escrit, els familiars poden lliurar als ingressats articles, com ara revistes, CD, aparells de ràdio o llibres... un cop han estat inspeccionats pels serveis de seguretat de la institució.
Qualsevol altre article o producte, com ara, menjar, roba, etc. està prohibit.
- de dilluns a divendres, dins la franja horària de 15 a 20 hores.
- torn de matí, dins la franja horària de 9.45 a 13.15 hores.
- torn de tarda, dins la franja horària de 15 a 20 hores.
Tenen lloc als locutoris del centre i poden durar fins a 30 minuts.
Prèviament, cal concertar la visita al servei de finestreta del mateix centre, que atén els divendres de 13 a 18.30 hores i dissabtes i diumenges, de 8 a 18.30 hores.
Mòduls 3 i 4, Departament d'Atenció Especialitzada i infermeria
- Mòdul 5: interns en l'article 75, de dilluns a dijous, torns de tarda i sancionats, divendres al matí.
- Psiquiatria: dissabtes i diumenges al matí.
Es permeten visites familiars a la mateixa unitat, però cal concretar abans el dia i l'hora.
- Mòdul semiobert: dissabtes de 17 a 17.40 hores i diumenges d'11.50 a 12.30h i de 17 a 17.40h.
- Departament de Mesures de Seguretat: de dilluns a dijous, matí o tarda.
Comunicacions extraordinàries (vis-a-vis)
Divendres, dissabtes i diumenges matí
Es poden ingressar diners en els comptes que els interns tinguin al seu nom (peculi), a la finestreta del centre habilitada a aquest efecte i dins els horaris següents:
A 36 quilòmetres de Barcelona, la Roca del Vallès només té accés directe per carretera.
Si veniu del sud, podeu arribar-hi per l'autopista A-7, sortida Granollers.
Des de Barcelona, hi ha un trajecte alternatiu, lliure de peatge, que consisteix a agafar la carretera C-17 (a Puigcerdà) i el desviament cap a Montcada i Reixac.
Després s'ha de continuar per les carreteres BV-5012 i BV-5001, fins a la Roca del Vallès.
Si veniu del nord, heu d'agafar la sortida Granollers Est-Mataró.
Des del nucli de la Roca, Granollers o municipis de les rodalies, s'ha d'agafar la carretera de Granollers al Masnou per arribar al centre penitenciari ( vegeu plànol ).
Hi ha un servei directe d'autobusos entre Barcelona (Fabra i Puig) i el Centre Penitenciari, que presta l'empresa Sagalés (escolliu La Roca –centre penitenciari– com a parada de destinació):
Una de les maneres més ràpides d'arribar a Lleida, des de Barcelona, és per l'autovia A-2.
És un trajecte d'uns 160 quilòmetres, lliures de peatge.
Per fer el trajecte cal utilitzar l'A-7 entre Girona i Barcelona (enllaç de Martorell) i posteriorment agafar la N-II (autovia) fins a la ciutat de Lleida.
Per fer el trajecte s'ha d'agafar la carretera N-340 fins a Lleida o enllaçar amb l'A-2 fins a la capital del Segrià.
Tren: Servei de Renfe ( consulteu horaris i trajectes ).
Per fer el trajecte cal que utilitzeu l'A-7 entre Girona i Barcelona (enllaç de Martorell) i posteriorment agafeu la N-II (autovia) fins a la ciutat de Lleida.
Per fer el trajecte heu d'agafar la N-340 fins a Lleida o enllaçar amb l'A-2 fins a la capital del Segrià.
Servei d'autobusos interurbans que presta l'empresa Alsina Graells.
Des de Lleida, els desplaçaments al centre penitenciari es poden fer mijtançant el servei urbà d'autobusos (línies 9, 10 i 14).
Serveis de taxis: Servei de taxis de Lleida.