projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Aquest compromís se signa a les consultes de pediatria, abans que la família viatgi als seus països d'origen.
Desenvolupa un projecte de recontrucció virtual en 3D del Castellum Uellosos, un castell carolingi ubicat al cim del Puig de Sant Andreu.
Ja s'han perforat 24 dels 36 pous de 120 metres que permetran eliminar la instal·lació de gasoil per calefacció i aigua calenta.
El projecte ha de minimitzar els ultrapassaments per sobre del dic amb forts temporals.
Cal "reestructurar el mapa escolar d'aquest territori per poder fer una oferta potent de secundària però també una reactivació de l'escola rural".
Les obres han consistit en l'eixamplament de la carretera i la rectificació del revolt de la Pilastra.
La trenca torna al Parc Natural dels Aiguamolls d'Empordà
Familiaria celebra a Empúries la seva quarta edició amb més activitats de recreació històrica i visites virtuals
La Generalitat certifica la Vall de Camprodon com a Destinació de Natura i Muntanya en Família
L'AGi i el territori donen suport al Govern per continuar negociant amb Ryanair i AENA.
Destaquen l'augment de la plantilla i l'oferta d'ensenyaments postobligatoris.
Treball i l'Ajuntament de Figueres acorden impulsar un projecte conjunt per agrupar en aquest espai tots els serveis laborals i socials.
Ha lliurat el 52è premi Prudenci Bertrana de novel·la a Montse Barderi per "La memòria de l'aigua".
Amb aquest import es financien 145 ajuntaments i 8 consells comarcals gironins el 2019 per a executar Plans Locals i Comarcals de Joventut.
Lluís Soler, alcalde de Deltebre, ha estat escollit com a nou president de l'entitat.
Girona lidera el rànquing a Catalunya en l'ús del català als jutjats
La Generalitat, l'Ajuntament i la Diputació commemoren conjuntament la Diada demanant unitat d'acció
Girona acull la primera sessió dels processos de participació per a definir la planificació hidrològica catalana
S'han implantat tres rutes que comuniquen Girona-Sarrià de Ter-Sant Julià de Ramis, Girona-Sarrià de Ter-Campdorà, i Girona-Taialà-Canet d'Adri-Llorà.
Des de 2003, més de 100.000 gironins han après català.
Les comarques gironines han tancat la Setmana Bio amb la visita a una finca de pomes ecològiques.
Els dos ports de la Costa Brava han finalitzat la temporada amb un 11% més de passatgers.
Ho ha fet a Girona durant la primera Cimera de Gènere en Ciències de la Salut.
Els 26 museus que formen la Xarxa fan una valoració de satisfacció del 9,23 sobre 10.
Girona acull la commemoració dels 40 anys de la creació del Departament de Salut
La Garrotxa segueix sent líder en recollida selectiva a les comarques de Girona i millora cinc punts en l'últim any
El Parc Natural de les Capçaleres del Ter i del Freser aconsegueix la Carta Europea de Turisme Sostenible
Des que es van constituir els nous ajuntaments s'ha reunit amb els alcaldes i alcaldesses de 100 municipis.
L'objectiu és detectar les oportunitats de cooperació, intercanvi i mobilitat professional transfrontereres.
Es tracta de la I Jornada d'Empreses Promotores de la Salut, organitzada per l'Agència de Salut Pública de Catalunya, l'ICS i Pimec Girona.
S'hi analitza la importància de la neurociència cognitiva i la gestió emocional per a l'aprenentage de la llengua d'acollida.
Puig de les Basses és un dels centres penitenciaris on es du a terme el programa pilot.
Lloret de Mar és el primer municipi gironí reconegut amb el segell.
Lliurament dels primers distintius turístics de Barris i Viles Marineres que atorga la Generalitat
Es presenta a Girona el nou protocol d'actuació davant de maltractaments a la infància i a l'adolescència
Unes 200 cabres salvatges viuen al massís del Montgrí
Quan fa una setmana es presentaven a La Jonquera les actuacions que s'han realitzat per crear franges de protecció contra incendis forestals al municipi, es va destacar que s'havia après la lliçó.
En un acte com aquell era inevitable recordar el malaurat incendi forestal que fa cinc anys va afectar aquesta població i també altres municipis de l'Alt Empordà.
Un incendi que va fer prendre encara més consciència sobre la vulnerabilitat de la zona per les seves condicions climatològiques i els elevats riscos naturals.
Aquesta vulnerabilitat també és la que ens ha portat a promoure des de la Generalitat a Girona un projecte europeu de cooperació transfronterera anomenat Cooperem que té per objectiu facilitar una estratègia compartida en la gestió i prevenció d'incendis a la zona situada entre les comarques gironines i el departament dels Pirineus Orientals.
La proposta ja ha superat la primera fase del procés de selecció del programa europeu Interreg-POCTEFA 2014-2020, i ara ha entrat en la fase avaluadora final.
Cooperem està impulsat pel Departament d'Interior i també compta amb la participació, per part catalana, del Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació i la Diputació de Girona.
Les mateixes entitats que junt amb els consells comarcals han donat suport tècnic i jurídic als ajuntaments per executar les franges de protecció.
Aquestes franges al voltant dels nuclis de població que estableix la llei, són responsabilitat de tots, de les diferents administracions, i també dels veïns.
A casa nostra s'estan fent els deures ja que el 97% dels municipis gironins ja han redactat el pla de delimitació de les franges, 156 ja el tenen aprovat definitivament i una vintena l'estan executant.
La cooperació i la col·laboració entre totes les parts implicades és essencial en la prevenció i lluita contra els incendis forestals i en la protecció del territori i de les persones.
Especialment ara, quan a les portes de l'estiu, cal extremar les precaucions.
La Taula del Ter va tancar el dia 14 un acord històric que posarà fi al greuge que durant cinc dècades ha patit la conca del riu.
Dècades durant les quals el territori ha mostrat una solidaritat extraordinària envers l'àrea de Barcelona.
Un territori que no deixarà pas de ser solidari però que ara, i després de vuit mesos d'un treball rigorós i responsable, disposa d'un full de ruta clar, amb passos i un calendari ben delimitats per reduir gairebé a la meitat les extraccions del riu Ter en deu anys i per potenciar els cabals de manteniment per recuperar el bon estat ecològic.
He tingut l'oportunitat de poder-ne ser part i dic amb orgull que aquest és un acord que transcendirà no només pel contingut sinó també pel procés que s'ha seguit per fer-lo possible.
Perquè crec sincerament que és un clar exemple de democràcia participativa.
La Taula del Ter ha permès que totes les parts implicades hagin aportat dades tècniques, punts de vista i propostes per posar fi a una problemàtica que no era fàcil de resoldre.
Quan al gener van començar les primeres reunions, recordava en aquest mateix espai que calia el consens de totes les parts perquè volíem que l'estratègia que s'apliqués fos totalment compartida.
I aquest consens ha estat possible.
L'acord és resultat de la combinació de comptar amb una eina adequada per al debat i amb la bona predisposició, solidaritat i generositat demostrada per tothom.
Dedicant-hi el temps que ha calgut.
I molt important també, la Taula ha estat una eina que ha fet la feina des del territori i amb el territori.
Un espai institucional de diàleg amb la participació de tu a tu de la Generalitat, administració local, entitats del territori i usuaris.
Tots junts hi hem consensuat uns criteris de gestió, unes actuacions i un calendari de realització.
En definitiva, hem acordat una estratègia compartida.
En un moment en què massa sovint s'imposa la dinàmica d'allò immediat, no hem de perdre de vista que els temes complexos requereixen temps.
Temps i transparència, intercanvi d'informació, escoltar, explicar i discutir de manera fonamentada; si realment hi ha voluntat d'acord.
A la Taula del Ter n'hi ha hagut, de voluntat d'acord.
I hem estat capaços de fer un exercici de confiança mútua.
Crec que aquest és el camí que ha de seguir la política si vol recuperar prestigi, confiança i credibilitat.
Aquest mes de juny s'ha presentat el dispositiu de la campanya contra incendis forestals que a les comarques gironines comptarà amb 850 persones i 114 vehicles.
Disposar d'efectius materials i personals és important, però no suficient.
La tragèdia del foc de Portugal, i també el record dels incendis que han afectat les comarques gironines els últims anys, ens obliguen a repetir una altra vegada la importància de la prevenció i la precaució.
En aquest sentit, el mes passat recordava que el 97% dels municipis de les nostres comarques ja té redactat el corresponent pla de delimitació de les franges de protecció contra incendis que serveixen de tallafocs.
Anem pel bon camí però encara queda molta feina per fer, perquè ara cal dur a la pràctica aquestes franges.
Des del Govern estem incentivant aquesta autoprotecció i la prova és que aquest any s'ha destinat un milió d'euros a tot Catalunya per estimular els Ajuntaments perquè apliquin aquesta mesura de prevenció.
Les administracions hi estem treballant plegades, de bracet, però també ens cal la implicació de la ciutadania.
Respecte la importància de la precaució, només cal recordar que la mà de l'home està al darrere de nou de cada deu incendis, segons les dades dels Agents Rurals.
Es tracta d'una xifra prou contundent per fer-nos prendre consciència de la transcendència d'evitar qualsevol negligència o actitud incívica que pugui acabar provocant un foc.
I més encara si tenim en compte que, si la tendència continua com fins ara, aquest estiu es pot superar la xifra d'actuacions dels Bombers per foc del 2012, l'any amb més focs a l'estiu i un dels més complicats amb incendis de gran abast com el que es va viure a l'Empordà.
Per tot plegat cal insistir en el valor que té la combinació de prevenció, precaució i civisme per lluitar contra els incendis.
"No ens rendirem, continuarem el camí amb rigor, sense renúncies i sense por."
Ho vaig afirmar durant l'acte per commemorar la Diada Nacional de Catalunya que vam celebrar el passat dia 11 la Generalitat, l'Ajuntament de Girona i la Diputació a l'Edifici de la Generalitat a Girona.
Va ser la meva primera Diada com a Delegat del Govern, de la mateixa manera que aquesta és la meva primera salutació en aquest espai.
Els sentiments són contradictoris.
Per una part sento la satisfacció de poder dirigir-me a vosaltres com a nou Delegat.
Però per l'altra, no podem oblidar que fa gairebé un any que no rebeu aquest butlletí arran de l'aplicació de l'article 155 i de la destitució del meu predecessor, Eudald Casadesús.
Mereix el meu reconeixement, com també el mereix el col·lectiu de treballadors i treballadores de la Generalitat a Girona que durant l'últim any ha continuat treballant al servei de la ciutadania.
Malgrat els moments de dificultats, ara toca mirar endavant, sense oblidar.
Hem de sortir d'una dècada de crisi econòmica i també de mesos d'aplicació del 155.
Però sobretot hem d'estar al servei de la ciutadania i donar resposta a les seves necessitats.
És amb aquest objectiu que des que he assumit el càrrec he mantingut contactes amb representants institucionals, empresarials, sindicals, educatius i socials.
També a nivell intern, he visitat el personal dels diferents departaments i organismes de la Generalitat a Girona, amb qui tenim un deute per no haver defallit els últims mesos.
En aquest butlletí veureu exemples de com el Govern treballa perquè Catalunya progressi tant des del punt de vista econòmic com social, perquè entre tots construïm un país que ofereixi oportunitats a tothom i una societat més justa i lliure.
Torno a repetir aquí el que ja vaig dir el primer dia que vaig posar els peus a l'Edifici de la Generalitat a Girona: tothom tindrà les portes obertes per aconseguir aquests objectius.
I també per sumar esforços per buscar solucions i millorar el nostre servei situant les persones i les seves necessitats al centre de la nostra acció.
El dia 1 d'octubre el Govern va celebrar la reunió del Consell Executiu a Sant Julià de Ramis, coincidint amb el primer aniversari del referèndum d'autodeterminació.
Es va tractar d'una jornada que es va voler envoltar de simbolisme.
No només perquè es va celebrar al municipi on havia de votar el president Carles Puigdemont, sinó perquè també va servir al president Quim Torra per reivindicar l'esperit d'aquell 1 d'octubre de fa un any.
Un esperit que, com va recordar ell mateix, passa pel compromís amb la democràcia, la llibertat i els drets civils i polítics.
No podem obviar que ens trobem en un moment de molta complexitat, amb presos i preses polítics, persones exiliades i moltes altres imputades i represaliades per complir el que demanava el poble i per defensar drets tan bàsics com el d'autodeterminació i el d'expressió.
La repressió viscuda des de fa un any s'ha construït sobre una gran mentida perquè tots sabem que el procés s'ha singularitzat per ser un moviment de pau, concòrdia i convivència; reivindicatiu però sempre amb uns cànons d'excel·lència pel que fa a la seva posada en escena.
El període d'excepcionalitat que vivim no farà que el Govern eludeixi el compromís amb el mandat democràtic de l'1 d'octubre.
Però encara menys que eludeixi el deure de servei a la ciutadania.
Com a representant d'aquest Govern sé que no serà fàcil, però les dificultats no ens poden fer perdre la il·lusió per la feina que podem fer pel país i per la seva gent.
Pel país, els nostres objectius per aquesta legislatura són clars: més cohesió social; més prosperitat econòmica, responsable i sostenible; més democràcia i més internacionalització.
I per la seva gent, treballarem per uns serveis públics de més qualitat, i també per aconseguir més benestar i més justícia social.
La Generalitat destinarà 1,4 milions d'euros a finançar quatre projectes turístics de les comarques gironines que han optat als Plans de Foment Territorial del Turisme.
Uns plans que es doten amb els ingressos recaptats a través de l'impost sobre les estades en establiments turístics, i que es destinen a la creació o rehabilitació d'espais que afavoreixin un model turístic de qualitat, competitiu i sostenible des del punt de vista ambiental.
Uns requisits que compleixen els projectes presentats pels ajuntaments de Palamós, Tossa de Mar i Torroella de Montgrí i el Consorci de les vies verdes de Girona.
Es tracta d'una línia d'ajuts que està en sintonia amb el que marca el Pla Estratègic de Turisme de Catalunya per convertir el nostre país en una de les millors destinacions turístiques a partir de l'equilibri territorial, la diversificació de l'oferta, l'adaptació al que demanda el turista, la desestacionalització i la innovació del producte.
Uns aspectes sobre els que també incidirà el nou Pla Estratègic 2018-2022.
No podem obviar que el turisme és un sector estratègic per a Catalunya.
És un dels principals motors generadors d'ocupació i riquesa.
I hem de vetllar perquè continuï així si volem que aquest sector també contribueixi a crear una economia pròspera, responsable i sostenible.
Tot això no ho pot fer tot sol el Govern que jo represento.
Només la suma d'esforços de les diferents administracions, institucions i actors privats farà que sigui possible afrontar el futur del sector amb garanties i convertir les nostres terres i el nostre país en una destinació turística capdavantera.
Els quatre projectes gironins inclosos en els Plans de Foment del Turisme són un exemple d'aquesta col·laboració.
L'Edifici de la Generalitat a Girona va acollir aquest més de març, l'acte institucional amb motiu del Dia Internacional de les Dones que organitzem conjuntament amb la Diputació i l'Ajuntament.
Un acte que des de la Generalitat vàrem voler aprofitar per posar fi a un dèficit històric, ja que a l'Edifici no hi havia cap espai amb nom de dona.
Des d'aquell dia, el vestíbul institucional porta el nom de Narcisa de Caramany i Fontdevila, qui va ser la fundadora de la Casa de la Convalescència, creada el febrer de 1781.
Una elecció que va sortir de la votació popular que es va fer entre totes les persones que treballen a la Generalitat a Girona.
El seu nom s'ha afegit, així, al de l'Auditori Josep Irla, la sala de premsa Carles Rahola i a la sala de reunions Joan Ponç.
D'aquesta manera vàrem voler reivindicar el feminisme, tal i com deia el títol de la declaració institucional que es va llegir aquell dia i que animava a continuar reivindicant la igualtat efectiva entre dones i homes i a canviar una societat que encara permet, fomenta i normalitza la desigualtat.
En aquesta línia, voldria recordar que el Govern impulsa el Pla estratègic de polítiques d'igualtat de gènere 2019-2022 que recull actuacions en una àmplia varietat d'àmbits: educació, món laboral i coresponsabilitat en els usos dels temps; participació política i social; apoderament de les dones, i comunicació, entre altres.
Per descomptat, també defineix mesures per incorporar la perspectiva de gènere en les polítiques públiques del Govern.
Tot aquest treball tindrà millors resultats si sumem forces.
Tots junts, institucions, entitats i societat en general, hem de treballar per trencar estereotips, posar fi a les exclusions i precarietats i així aconseguir una societat més igualitària i justa.
La producció de fruita dolça és un àmbit estratègic per al sector agroalimentari gironí i un dels pilars de la seva economia si tenim en compte que les nostres comarques són una de les principals zones productores de l'Estat.
Aquesta situació capdavantera no està exempta de problemàtiques, moltes lligades als baixos preus que reben els productors i a la forta competència d'altres zones.
Però el sector gironí ha afrontat aquests reptes amb decisió, com vaig poder comprovar durant la visita que vaig fer a la seu que la Indicació Geogràfica Protegida Poma de Girona té a la Tallada d'Empordà.
En comptes d'arronsar-se davant les dificultats, des de Poma de Girona han apostat per la qualitat i una producció cada vegada més sostenible, amb la col·laboració de l'Institut de Recerca i Tecnologia Agroalimentària de la Generalitat.
A més forma part, a través de Fruit Futur, d'un programa internacional que farà possible que en els propers anys puguem comprar al mercat noves varietats adaptades a altes temperatures.
O sigui, adaptades al canvi climàtic.
La innovació, la qualitat i la sostenibilitat són les millors eines per fer front als reptes del mercat i per això la mateixa consellera d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació, Teresa Jordà, va fer costat a aquest programa internacional i a l'acord firmat amb el líder mundial de producció i comercialització de fruita per vendre aquestes noves varietats.
Si durant la visita a Poma de Girona em vaig posar a disposició del sector, des d'aquí trasllado el desig que els productors puguin fer realitat el seu merescut anhel de situar-se entre la elit de la producció mundial de pomes.
El passat 26 de maig varen tenir lloc les eleccions municipals.
Abans que res, voldria felicitar als nous alcaldes i alcaldesses, així com agrair la feina feta als que han decidit deixar la política municipal o no han estat reelegits, la majoria després de molts anys de ser el màxim representant del seu municipi.
M'agradaria aprofitar aquest butlletí per posar en valor la feina de tots els batlles dels 221 municipis de les comarques gironines.
Ser alcalde no és una feina fàcil.
Significa estar disponible 24 hores els 365 dies a l'any, renunciar a hores d'estar amb la família i, sovint, és una feina poc agraïda on es magnifiquen els problemes i es relativitza la feina feta.
És estar a la primera línia de la política.
És el primer punt de la feixuga administració, on el ciutadà s'adreça per gestionar o trobar solucions al seu dia a dia.
Com deia abans, no és fàcil, però jo que he estat alcalde durant molts anys, us puc dir que també és una feina agraïda i que et dona moltes satisfaccions.
El fet de poder ajudar els veïns i veïnes del teu poble o ciutat, de tenir iniciatives per millorar el benestar i la qualitat de vida de la teva gent, de veure créixer i ordenar on vius, de fer tangible allò que en un primer moment sembla impossible i de tantes i tantes coses....és d'un valor incalculable.
Estem passant moments difícils com a país, on molta gent se sent decebuda amb la política.
Penso que els alcaldes i alcaldesses podeu fer-hi molt amb el vostre treball diari i amb el contacte directe amb la gent per canviar aquesta idea, i sapigueu que, com a màxim representant del Govern català a les comarques gironines, sempre estaré al vostre costat per tot allò que necessiteu.
La meva intenció és poder-vos saludar personalment i conèixer sobre el terreny les vostres necessitats i per això he començat aquest mateix mes tot un seguit de visites a la totalitat dels municipis gironins.
Molta sort i encerts a tots i a totes en aquesta nova etapa que enceteu.
El dia 29 de maig de 2018, a la seu de la Delegació del Govern de la Generalitat de Catalunya a Girona, es va constituir el Comitè de Pilotatge del projecte COOPEREM, projecte transfronterer que té com a socis a la Generalitat de Catalunya, concretament el seu departament d'Interior, actuant com a coordinador els serveis territorials a comarques gironines, i la Direcció General de Prevenció, Extinció d'Incendis i Salvaments; el departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació; la Diputació de Girona; el SEDIS 66 (bombers francesos); el departament del Pirineu Oriental francès; l'ONF (Agència Forestal francesa); i com a associats els municipis mancomunats (SIVU Albera), així com l'Ajuntament de la Jonquera.
Aquest mes de juliol, concretament el dia 8, va tenir lloc una nova reunió del comitè, a la localitat catalana de la Jonquera, després de les celebrades anteriorment a Perpinyà i Girona.
El projecte COOPEREM pretén desenvolupar una política compartida en matèria de prevenció i gestió del risc d'incendis a la zona transfronterera, així com millorar l'anticipació del risc i donar resposta als desastres causats gràcies al treball conjunt, a part d'elaborar un pla estratègic transfronterer, des de la fase d'anticipació fins a la fase d'intervenció.
Els objectius que s'ha marcat el comitè de pilotatge es posar en funcionament una gestió coordinada del risc d'incendi, desenvolupar una resposta transfronterera ràpida, eficaç i segura a les catàstrofes, així com aplicar una estratègia d'anticipació conjunta per fer front al risc d'incendi.
Estem treballant en una marca transfronterera on hi coexisteixen dos estats, un territori que va des de les comarques gironines a l'actual departament francès dels Pirineus Orientals; des del mar Mediterrani (Portbou-Cervera de la Marenda) i fins a la Cerdanya on, els sinistres, la prevenció i els incendis no coneixen fronteres.
El projecte engloba un espai de més de 10.000 km2, amb 1,2 milions d'habitants, 13 comarques, 448 municipis, amb 2 aeroports regionals i 2 ports comercials.
Es tracta d'un projecte transfronterer finançat pel programa Interreg V A Espanya-França-Andorra, POCTEFA 2014-2020.
Un projecte engrescador del que estem orgullosos de poder coordinar, i que esperem es vegin els resultats a finals del proper exercici de 2020.