projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
S'estudiarà un àmbit situat sobretot a la corona nord del municipi de Vic, en el conjunt industrial que s'estén des de Gurb fins a Folgueroles, sense deixar de banda les possibilitats de la resta d'implantacions industrials de la comarca amb una òptica de conjunt i potencialitats com a sistema.
Inicialment l'àmbit d'estudi afecta als municipis de Vic, Gurb, Tavèrnoles, Folgueroles, Calldetenes i Santa Eugènia de Berga.
S'impulsa en coherència amb l'Estratègia territorial per a la localització de Nous Sectors d'Activitat Econòmica.
La posició estratègica de l'àmbit respecte algunes de les principals vies de comunicació del país, com són l'eix transversal, C-25, en el sentit est - oest i la C-17 i la C-37 en sentit nord-sud, així com l'existència d'un teixit productiu consolidat, el fan molt atractiu des del punt de vista de la implantació de l'activitat econòmica.
La intenció és dur a terme un treball coordinat entre tots els municipis afectats i la Generalitat, que possibiliti un desenvolupament unitari i coherent d'aquest àmbit territorial complex, caracteritzat per unes especials condicions de localització, patrimoni cultural, paisatge, requeriments d'accessibilitat i mobilitat i de cosit urbà, així com pels aspectes mediambientals referents a la contaminació del sòl per nitrats a la comarca d'Osona que demanden la necessitat d'un canvi de model productiu.
Per tant, es treballarà per desenvolupar les noves activitats de manera compatible amb l'establiment de determinacions sobre un desenvolupament urbanístic sostenible, minimitzant el consum de sòl i racionalitzar-ne l'ús, afavorint la mobilitat de persones i mercaderies i el transport públic, i mitjançant la protecció i gestió adequada del medi ambient i del patrimoni natural i cultural i paisatge, per tal de mantenir els valors culturals, agrícoles, paisatgístics, i ecològics que distingeixen la comarca.
Aquest pla director urbanístic respon a un actuació estratègica de suport al sector terciari.
El PDU del sector d'activitats Salt-Vilablareix ordenarà la peça de terreny que dibuixen els límits municipals de Salt, de Vilablareix i la sortida Girona sud de l'autopista AP-7.
En aquesta àrea es preveu, entre d'altres, la vertebració d'un nou sector comercial i terciari que reequilibri la distribució d'aquests usos en l'àmbit del sistema urbà de Girona.
L'objectiu és possibilitar l'emplaçament d'una nova àrea d'activitat econòmica que respongui a les futures demandes de sòl per aquests usos al sistema urbà de Girona, en un entorn d'excel·lent connectivitat viària, ferroviària i aeroportuària.
El pla afecta els municipis d'Aiguaviva i Riudellots de la Selva.
L'àrea d'estudi afecta unes 250 hectàrees aproximadament, a cavall entre ambdós municipis.
Limitaria al nord amb la riera de la Torre, al sud amb la carretera de Riudellots a l'aeroport C-25, a l'est amb l'autovia A-2 -antiga N-II, i a l'oest amb l'autopista AP-7.
Conjuntament amb el polígon industrial logístic del CIM La Selva, desenvolupat per l'empresa pública CIMALSA de la Generalitat de Catalunya, el nou PDU aprofitarà les sinergies existents d'accessibilitat i connectivitat i la proximitat a l'aeroport, per a la captació de noves activitats lligades a la logística i a la intermodalitat del transport.
També per potenciar el sector industrial i de serveis, ja implantat en aquesta zona, evitant la dispersió territorial de l'activitat logística i potenciant condicions optimitzades per a acollir noves activitats estratègiques per al territori i pel país.
Tot això amb models urbans sostenibles i en el marc dels principis establerts per l'Agenda Urbana de Catalunya i amb una clara vocació de país.
Aquest àmbit que ja s'ha considerat idoni com a àrea d'expectativa i expansió urbana amb l'objectiu de crear sòl per a activitat econòmica en el Pla director urbanístic del sistema urbà de Girona (PDUSUG) aprovat definitivament el 29 de juliol de 2010.
Es troba en una posició d'excel·lent accessibilitat i amb repercussió supramunicipal i també es caracteritza per la seva gran dimensió.
El PDU metropolità de Girona, neix de la necessitat de formular un pla d'abast supramunicipal que reconegui el Sistema Metropolità de Girona, que sigui coherent amb les determinacions del Pla territorial Parcial de les Comarques Gironines (PTPCG) i els objectius assenyalats pel PDUSUG.
Així, vol donar resposta a les necessitats d'una realitat supramunicipal amb estratègies i dinàmiques conjuntes, que presenta una continuïtat urbana en el territori i supera els límits administratius municipals.
Respon, també, a les directrius de la Llei de territori, que preveuen plans d'estructura urbana plurimunicipals, pensats pels reptes de país que requereixen solucions complexes amb instruments que superin els límits administratius dels municipis.
Aquest pla director urbanístic respon a un actuació estratègica de suport del sistema logístic.
El PDU de l'eix Riera de Caldes constituirà un sistema logístic, relligant els sectors del CIM Vallès i la plataforma intermodal d'Adif, així com estructurant els espais buits que va deixar la construcció d'infraestructures com les vies fèrries, la C-33 i la C-17.
Igualment, el PDU vetllarà per vertebrar un parc fluvial al voltant de la Riera de Caldes i un corredor d'espais verds entre ambdós municipis aprofitant la posició del Parc Central de Santa Perpètua.
Superfície àmbit PDU: 112,59 ha
L'àmbit d'aquest PDU, tot i que s'anirà concretant al llarg de la seva redacció, proposa, per una banda, delimitar i ordenar un sector de nova ordenació d'unes 32 hectàrees situades al litoral Metropolità de Barcelona, a la franja que queda entre la via del ferrocarril i el mar i des de la desembocadura del riu Besòs a Sant Adrià fins al final de l'espai de les Tres Xemeneies, al límit amb el barri de la Mora de Badalona.
I d'altra banda, transformar mitjançant directrius urbanístiques, un àmbit més gran d'aproximadament 92 hectàrees on es troben actualment magatzems i àrees industrials.
L'àrea de les Tres Xemeneies, on fins fa poc s'ubicaven indústries i empreses de producció energètica, ocupa una posició estratègica i molt ben comunicada dins de la ciutat metropolitana que li confereix un gran potencial per a localitzar-hi activitats.
Amb el tancament de les antigues indústries, s'obre la possibilitat de repensar i transformar aquesta àrea en el marc dels processos de millora del front litoral metropolità.
Municipis: Sant Adrià de Besòs - Badalona
Superfície àmbit PDU: 124,90 ha
Usos: Activitat econòmica /residencial
El Pla director urbanístic del Centre Direccional de Cerdanyola del Vallès proposa un model urbà complex, compacte i cohesionat, en el que interrelacionen els usos de base econòmica amb els residencials garantint així la diversitat dels interessos econòmics existents amb els residencials, garantint la diversitat funcional, la qualitat i la riquesa
de la vida urbana en harmonia amb el lloc i l'entorn, preservant els dos grans espais que tenen consideració de parcs territorials dins l'àmbit.
Municipis: Martorell, Abrera, St Esteve Sesrovires, Castellví de Rosanes, Olesa de Montserrat, Esparreguera i Castellbisbal.
Crear model estructural jerarquitzat de les infraestructures viàries i ferroviàries territorials, interurbanes i locals d'una manera integrada i complexa, per tal de superar la condició d'encreuament i reforçar el caràcter de node comarcal articulat.
Dotar l'àmbit de la coherència formal i estructural que permeti superar la constatació de "lloc cruïlla" i configurar una "ròtula territorial".
Definir un sistema de bulevards urbans com a xarxa viària de segon ordre.
Integrar tots els nivells de la xarxa ferroviària entorn la futura estació central.
Situar el ferrocarril en una posició central i traslladar els moviments viaris d'alta capacitat a l'exterior del sistema urbà.
Establir les prioritats d'actuació en infraestructures i localitzar un intercanviador carretera-ferrocarril de mercaderies.
Modificar l'ARE La Sínia II/Hort de la Vila per assolir-ne l'execució amb una nova ordenació que eviti noves edificacions residencials al nucli antic de Martorell, consolidi els espais lliures de l'Hort de la Vila i s'adapti a les determinacions del PDU d'Infraestructures de la Ròtula de Martorell-Abrera aprovat inicialment.
El Pla director territorial de la Garrotxa ha quedat sense efecte, d'acord amb el previst a la disposició final de la normativa del Pla territorial parcial de les Comarques Gironines, aprovat per Acord del Govern de 14 de setembre de 2010 i publicat al DOGC núm. 5735 de 15 d'octubre de 2010.
El Pla director territorial de l'Empordà ha quedat sense efecte, d'acord amb el previst a la disposició final de la normativa del Pla territorial parcial de les Comarques Gironines, aprovat per Acord del Govern de 14 de setembre de 2010 i publicat al DOGC núm. 5735 de 15 d'octubre de 2010.
És el Pla territorial sectorial que defineix les directrius i les línies d'actuació per als propers anys en relació amb l'oferta dels serveis de transport públic a Catalunya i la gestió del conjunt del sistema.
Té caràcter de pla territorial sectorial, d'acord amb la Llei 23/1983, de 21 de novembre, de política territorial, i de pla específic de mobilitat a l'efecte d'allò que estableix la Llei 9/2003, de 13 de juny, de la mobilitat.
Els seus continguts i actuacions s'emmarquen dins la normativa i el planejament vigents i, particularment, desplega el Pla d'infraestructures de transport de Catalunya.
A l'àmbit metropolità, la planificació del transport públic es complementa amb el Pla Director de Mobilitat i el Pla Director d'Infraestructures, tots dos de l'ATM Àrea de Barcelona.
07/03/2017: Aprovació definitiva (Acord de govern de 7 de març de 2017).
Abasta el conjunt de serveis de transport col·lectiu interurbà de viatgers de l'àmbit de Catalunya, és a dir:
La síntesi dels plans territorials parcials que aquí es mostra facilita la percepció de l'ordenació del territori de Catalunya que resulta del conjunt dels plans aprovats.
Els 10 plànols que composen aquesta síntesi, s'han obtingut mitjançant la refosa de les determinacions dels plans territorials parcials corresponents a cada una de les variables que, en conjunt, defineixen l'ordenació de l'espai territorial.
La síntesi expressa la coherència general dels plans territorials parcials aprovats, i aporta una visió de l'ordenació del territori de Catalunya que es desprèn del conjunt d'aquests plans.
Els plànols de la síntesi no tenen valor normatiu.
Aquest és exclusiu dels documents integrants de cada pla territorial parcial als quals cal acudir en cas de dubte.
Catalunya es divideix en 7 àmbits funcionals territorials que integren un conjunt de comarques cada un (entre 4 i 7), que són els següents: Alt Pirineu i Aran, Camp de Tarragona, Comarques Centrals, Comarques Gironines, Metropolità de Barcelona, Ponent (Terres de Lleida) i Terres de l'Ebre.
Entre el 2006 i el 2010 s'ha aprovat un pla territorial parcial per a cada un dels àmbits, que s'ha publicat en el DOGC en les dates que consten en el mapa.
L'any 2010 es va aprovar la Llei 23 sobre la creació de l'àmbit funcional del Penedès.
Aquest nou àmbit de planificació estarà format per les comarques de l'Alt Penedès, el Baix Penedès, el Garraf i aquells municipis de la comarca de l'Anoia que s'hi vulguin incorporar.
Un cop definit l'àmbit en la respectiva totalitat es durà a terme la redacció d'un pla territorial parcial específic.
Els PTP són una figura de planificació territorial derivada del Pla territorial general de Catalunya (PTGC) que estableixen el model territorial dels àmbits funcionals amb un horitzó de 15-20 anys.
Han estat elaborats sobre la base dels Criteris de planejament territorial, en coherència amb les determinacions del PTGC i amb interacció amb la planificació sectorial.
S'ha optat per la concepció evolutiva dels plans perquè tinguin un procés indefinit de millora com a instrument de racionalització espacial dels processos que es produeixen en el territori.
Estableixen determinacions per als tres sistemes territorials bàsics en què s'estructuren els plans:
L' aplicació dels plans territorials parcials es fa mitjançant els informes d'adequació dels plans urbanístics a les determinacions territorials corresponents.
L'elaboració i tramitació dels plans territorials parcials s'ha fet d'acord amb el Reglament aprovat mitjançant el Decret 142/2005, de 12 de juliol.
Els plans territorials de caràcter parcial s'han elaborat d'acord amb els criteris de planejament territorial adoptats per aquest Departament, sense perjudici de la seva coherència amb el Pla territorial general de Catalunya, el qual desenvolupen:
El Govern ha aprovat el Pla de Transports de Viatgers de Catalunya (PTVC) 2020, que defineix les directrius generals per millorar els serveis de transport públic interurbà de viatgers, tant ferroviaris com per carretera, amb l'horitzó de l'any 2020.
El Govern té l'objectiu que el transport públic sigui una alternativa real per atendre les necessitats de mobilitat de la ciutadania, considerant-lo com una peça clau de l'estat del benestar i com a mesura de millora ambiental que contribueixi a la reducció d'emissions, la millora de la qualitat de vida de les persones, l'estalvi d'energia, i millori la seguretat viària.
La Llei 23/1983, de política territorial, és l'instrument que defineix les tres figures de planificació territorial.
La superior és el Pla territorial general de Catalunya i és l' instrument marc de la planificació territorial de Catalunya.
Els plans territorials parcials i els plans territorials sectorials han de desenvolupar el Pla territorial general.
Els primers comprenen àmbits més petits del territori -actualment 7- i permeten més proximitat i més detall, mentre que els segons mantenen com a àmbit d'actuació tot Catalunya però s'ocupen només d'un component de la realitat territorial que requereix un cert nivell d'estudi i planificació: carreteres, espais d'interès natural, tractament de residus, etc. El plans més pròpiament territorials, els territorials parcials, han de definir el model territorial de l'àmbit corresponent mitjançant l'ordenació coherent dels components basics del model territorial: els espais oberts, els assentaments i les infraestructures de mobilitat, com a mínim, que els planejaments urbanístics hauran de concretar.
Els plans territorials sectorials han d'assegurar la necessària coherència de les actuacions d'un aspecte específic, com les carreteres o els espais agraris i han de quantificar les necessitats i dèficits del sector.
En la pràctica alguns departaments han elaborat a vegades documents anomenats "plans sectorials", molt propers als plans territorials sectorials, per tal d'establir les grans línies d'acció en matèries que els són pròpies.
Aquests plans no estan subjectes al marc de la Llei 23/1983, de política territorial, i de fet són normalment la explicitació de compromisos que assumeix la Generalitat.
Un pla territorial parcial és un instrument regulat per la legislació territorial, que ordena àmbits superiors a la comarca un cos normatiu amb unes normes d'ordenació territorial i uns plànols determinacions de divers grau de compliment.
Un pla urbanístic és un instrument regulat per la legislació urbanística, que ordena l'ús del sòl i l'edificació municipal amb determinacions precises i amb un caràcter vinculant inequívoc.
En principi les determinacions dels plans territorials parcials no afecten les determinacions dels plans urbanístics aprovats amb anterioritat a l'aprovació del pla territorial parcial del seu àmbit, per bé que quan se'n faci la revisió s'hi hauran d'adaptar.
Les normes relatives al sistema territoriald'espais oberts són de referència prioritària per al municipi mentre que les estratègies de creixement són directrius que hauran de modular el futur desenvolupament urbanístic del municipi així com l'extensió urbana d'acord amb el pla territorial.
Actualment tot el territori de Catalunya està ordenat per plans territorials parcials i per alguna de les figures de planejament urbanístic general.
La planificació territorial es concreta en l' ordenació física del territori per als àmbits territorials d'escala supramunicipal i és el marc per a l'aplicació de la legislació urbanística.
Aquests àmbits territorials poden ser tot Catalunya, com a mínim, la comarca o una agrupació de comarques.
Els instruments principals d'aquesta ordenació són els plans territorials, definits en la Llei 23/1983, de política territorial (enllaç).
La figura de planificació de rang superior és el Pla territorial general de Catalunya, marc de referència per a la resta de plans territorials (parcials, sectorials i directors territorials).
Els àmbits d'actuació de l'ordenació a escala territorial es defineixen en funció de l'instrument de planificació a redactar.
Els més comuns són: el tractament del sistema territorial dels espais oberts, amb la definició d'unes categories de sòl; el sistema territorial d'assentaments, format dues tipologies de teixits: els nuclis històrics i i seves extensions i les àrees especialitzades; les infraestructures del sistema territorial de mobilitat i transport; la definició dels àmbits idonis per a la cooperació supramunicipal i per al desenvolupament de planejament urbanístic supramunicipal i el paisatge territorial.
La iniciativa d' elaboració o revisió dels plans territorials correspon a l'òrgan de la Generalitat que tingui les competències El Pla territorial general de Catalunya l' aprova el Parlament mentre que els plans territorials parcials i sectorials s'aproven amb un acord de Govern.
L' ordenació urbanística és també ordenació de l'espai i regula l'ús del sòl i de l'edificació amb un grau de precisió molt superior a la planificació territorial.
La legislació urbanística dota als instruments que defineix d'una capacitat executiva i d'una precisió a les vinculacions normatives clarament superior a les que la legislació territorial dóna als seus instruments, per bé que això, en part, és causat per l'extensió dels àmbits i per la distància que són propis del planejament territorial, per l'escala en la qual es plantegen les propostes i pel caràcter més esquemàtic d'aquestes propostes en el cas de la planificació territorial.
La planificació territorial és molt més recent ja que la primera llei territorial es va aprovar l'any 1983, pocs anys després de la recuperació de la Generalitat com a òrgan d'autogovern de Catalunya i cal remarcar que, segons el principi de jerarquia de la normativa, els plans que en resultin s'hauran d'aplicar a uns territoris que ja tenen els respectius planejaments urbanístics en la majoria de municipis, de manera que la revisió dels plans urbanístics municipals haurà d'ajustar-se a les directrius establertes als plans territorials.
L' ordenació urbanística a Catalunya té ja més d'un segle de pràctica habitual en molts municipis, per bé que es podria datar l'inici de l'urbanisme modern l'any 1956, amb l'aprovació de la primera Ley del suelo estatal, especialment a partir de la següent Llei del sòl de 1976.
El concurs fotogràfic 'ClicMob!' consisteix en la publicació de fotografies sobre el transport i la mobilitat sostenible amb l'etiqueta a la xarxa Instagram.
Del 16 al 28 de setembre de 2020.
Un abonament de transport per a tot un any per a la millor fotografia.
Una estada a Vall de Núria per a la fotografia que obtingui la segona millor puntuació.
Vàlid per a una estada d'una nit per a dues persones a l'Hotel Vall de Núria en règim de dormir més esmorzar.
Cal consultar la disponibilitat abans de fer-ne la reserva.Vàlid per a la temporada d'hivern 20/21.
Un bitllet a PortAventura per a dues persones per a la fotografia que obtingui la tercera millor puntuació.
Vàlid per a dos bitllets combinats amb el parc PortAventura World.
Inclou el desplaçament d'anada i tornada des de qualsevol estació de Rodalies de Catalunya.Inclou l'entrada d'un dia al parc.
El termini per presentar projectes ha finalitzat.
Si vols explicar la teva experiència amb el món de la bicicleta, aquesta és la teva oportunitat.
Ser ràpid té premi: les propostes enviades abans del 7 de d'abril i que siguin seleccionades gaudiran d'un descompte del 100% en la inscripció al Congrés, excepte en aquells casos en què el Comitè consideri que tenen finalitats comercials.
Les comunicacions s'han d'ajustar als subàmbits següents:
L'acceptació del projecte i l'espai per presentar-lo estan sotmesos a l'aprovació per part del Comitè de Seguiment per l'Organització del Congrés.
Inscripcions obertes al 6è Congrés Internacional de la Bicicleta.
Les inscripcions durant el mes d'abril tindran un 33% de descompte, així el seu cost serà de 40 €.
A partir de l'1 de maig el cost serà de 60 €.
El termini d'inscripcions finalitzarà el 16 de maig.
Itineraris del centres adherits al projecte Camins Escolars, Cerdanyola del Vallès
Les persones participants i destinataris de la bicicletada són els infants de 5è i 6è dels centres adherits al projecte Camins Escolars.
La bicicletada està organitzada de manera que es recullen i es deixen als infants de cada escola a la porta del seu centre educatiu.
El màxim d'alumnat participant serà de 350 infants
La bicicletada "PEDALA 2019" s'ha pensat com una activitat familiar gratuïta i apta per a tots els públics.
La sortida es farà a les 10h davant del Museu del Ter i el recorregut serà d'uns 4 km al llarg del passeig del Ter i fins a arribar a la Platja del Dolcet.
Allà es farà una breu parada on s'entregarà l'obsequi a tothom qui participi proporcionat per la Generalitat de Catalunya.
A continuació, es retornarà a la plaça Fra Bernardí on es finalitzarà la bicicletada i es servirà un entrepà.
Les inscripcions són gratuïtes i es faran mitja hora abans d'iniciar la bicicletada.
Animeu-vos a participar, el medi ambient és cosa de tots!
Àrea de serveis a la persona, Sant Joan Despí.
Temporada octubre - desembre 2018
Passejades adreçades a la gent gran per promoure caminar com a desplaçament saludable.
A cada sortida et posarem un segell a la targeta de participant.
Si assisteixes a totes o al 80% de les sortides, aconseguiràs un regal l?últim dia de la temporada.
Davant de l'Ajuntament Castellar del Vallès
De dimarts 1 octubre a divendres 4 d'octubre
Tallers d'educació viària i ambiental, als centres escolars d? educació primària de la vila, amb la col·laboració dels agents de policia.
Organització: Ajuntament ( Regidories de Seguretat Ciutadana, Cicles de Vida, Transició Ecològica)
Recorregut d'uns 17,5 km per 9 municipis per celebrar la Setmana de la Mobilitat Sostenible i l'ús de la bicicleta com a mitjà de transport en les zones urbanes metropolitanes.
És obligatori l'ús del casc i el bidó d'aigua.
Per qüestions de seguretat, no és recomanable a menors de 8 anys.
Inici: 10 h al parc de la Marquesa de l'Hospitalet de Llobregat.
Punt de trobada a Sant Joan Despí: 11.25 h a la rambla Josep M. Jujol.
https://labaixcicletada.wordpress.com/ i inscripcions gratuïtes mitja hora abans de la sortida dels diferents punts.
A l'arribada al parc de Torreblanca hi haurà: taller de reparació, sorteig de bicicletes i altres obsequis, Bicibox amb bicicletes elèctriques i més activitats a la Festa del parc de Torreblanca.
Què vol dir pensar la mobilitat des de la diversitat?
Per a qui està pensat el transport públic a Catalunya?
Conjuntament esborrarem mites i estereotips, coneixerem la normativa bàsica d'accessibilitat aplicable, quines estratègies podem fer servir per avançar i quins reptes hi ha actualment en aquest àmbit.
Així mateix, parlarem de com influeix la perspectiva de gènere en la mobilitat i la seva interseccionalitat amb la diversitat funcional, quines eines tenim a l'abast per la defensa del dret a la mobilitat, i quina xarxa d'entitats i moviments socials hi ha treballant per millorar el transport públic i la mobilitat sostenible a Catalunya.
Taller obert a tota la ciutadania, apte per tècnics i no tècnics de 14 a 100 anys.
Vine, convida a venir i enxarxat per una mobilitat més humana i sostenible!
Es proposa als alumnes de 1r a 4t Eso que vagin a l'escola amb bicicleta.
L'Escola disposa d'un aparcament per a 40 bicicletes.
Es dona un carnet per registrar l'assistència.
Al final dels 6 dies, aquells alumnes que en tinguin 4 o més, participaran en un sorteig de material per a bicicletes.
Els alumnes que vinguin caminant se'ls registrarà el recorregut i també participaran en el sorteig.