projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
La Comissió Nacional de la Competència actua com a òrgan consultiu sobre qüestions relatives a la defensa de la competència.
En particular, pot ser consultada en matèria de competència per les cambres legislatives, el Govern, els diferents departaments ministerials, les comunitats autònomes, les corporacions locals, els collegis professionals, les cambres de comerç i les organitzacions empresarials o de consumidors i usuaris.
En tot cas, la Comissió Nacional de la Competència ha de dictaminar sobre:
a ) Projectes i proposicions de normes que afectin la competència i, en particular, aquells pels quals es modifiqui o es derogui, totalment o parcialment, el present text legal o la Llei 1/2002, de 21 de febrer, de coordinació de les competències de l'Estat i les comunitats autònomes en matèria de defensa de la competència, així com els projectes de normes reglamentàries que les despleguin.
b ) Projectes d'obertura de grans establiments comercials, segons estableix la Llei 7/1996, de 15 de gener, d'ordenació del comerç detallista, quan la seva instal·lació a la zona de què es tracti pugui alterar la lliure competència en un àmbit supraautonòmic o en el conjunt del mercat nacional, posant de manifest la repercussió dels projectes d'obertura per a la defensa de la competència.
c ) Criteris per a la quantificació de les indemnitzacions que els autors de les conductes previstes en els articles 1, 2 i 3 d'aquesta Llei hagin de satisfer als denunciants i a tercers que hagin resultat perjudicats com a conseqüència d'aquelles, quan li sigui requerit per l'òrgan judicial competent.
d ) Totes les qüestions a què es refereix l'article 16 d'aquesta Llei i el Reglament (CE) núm. 1/2003 del Consell, de 16 de desembre de 2002, relatiu a l'aplicació de les normes sobre competència que preveuen els articles 81 i 82 del Tractat de la Comunitat Europea quant als mecanismes de cooperació amb els òrgans jurisdiccionals nacionals.
e ) Qualssevol altres qüestions sobre les quals hagi d'informar la Comissió Nacional de la Competència d'acord amb el que preveu la normativa vigent.
La Comissió Nacional de la Competència és l'òrgan competent per instruir i resoldre sobre els assumptes que té atribuïts per aquesta Llei i, en particular:
a ) Aplicar el que disposa aquesta Llei en matèria de conductes restrictives de la competència, sense perjudici de les competències que corresponguin als òrgans autonòmics de defensa de la competència en el seu àmbit respectiu i de les pròpies de la jurisdicció competent.
b ) Aplicar el que disposa aquesta Llei en matèria de control de concentracions econòmiques.
c ) Aplicar a Espanya els articles 81 i 82 del Tractat de la Comunitat Europea i del seu dret derivat, sense perjudici de les competències que corresponguin en l'àmbit de la jurisdicció competent.
d ) Adoptar les mesures i decisions per aplicar els mecanismes de cooperació i assignació d'expedients amb la Comissió Europea i altres autoritats nacionals de competència dels estats membres previstos en la normativa comunitària i, en particular, el Reglament (CE) núm. 1/2003 del Consell, de 16 de desembre de 2002, relatiu a l'aplicació de les normes sobre competència previstes en els articles 81 i 82 del Tractat de la Comunitat Europea, i en el Reglament (CE) núm. 139/2004 del Consell, de 20 de gener de 2004, sobre el control de les concentracions entre empreses i les seves normes de desplegament.
e ) Exercir les funcions que corresponen a l'Administració General de l'Estat en relació amb els mecanismes de coordinació previstos a la Llei 1/2002, de 21 de febrer, de coordinació de les competències de l'Estat i les comunitats autònomes en matèria de defensa de la competència.
f ) Realitzar les funcions d'arbitratge, sense perjudici de les competències que corresponguin als òrgans competents de les comunitats autònomes en els seus àmbits respectius, tant de dret com d'equitat, que li siguin sotmeses pels operadors econòmics en aplicació de la Llei 60/2003, de 23 de desembre, d'arbitratge, així com aquelles que li encomanin les lleis.
La Comissió Nacional de la Competència compta, per al compliment dels seus fins, amb els següents béns i mitjans econòmics:
a ) Les assignacions que s'estableixin anualment amb càrrec als pressupostos generals de l'Estat.
b ) Els béns i drets que constitueixin el seu patrimoni, així com els productes i les rendes d'aquest.
c ) Els ingressos obtinguts per la liquidació de taxes meritades per la realització d'activitats de prestació de serveis derivats de l'exercici de les competències i funcions atribuïdes per aquesta Llei.
En particular, constitueixen ingressos de la Comissió Nacional de la Competència les taxes que es regulen a l'article 23 d'aquesta Llei.
d ) Qualssevol altres que legalment li puguin ser atribuïts.
La Comissió Nacional de la Competència ha d'elaborar i aprovar amb caràcter anual un avantprojecte de pressupost amb l'estructura que assenyali el Ministeri d'Economia i Hisenda i l'ha de remetre a aquest per a la seva elevació a l'acord del Govern i posterior remissió a les Corts Generals, integrat en els pressupostos generals de l'Estat.
El control econòmic i financer de la Comissió Nacional de la Competència s'efectua d'acord amb el que disposen la Llei 47/2003, de 26 de novembre, general pressupostària, i la Llei orgànica 2/1982, de 12 de maig, del Tribunal de Comptes.
El personal al servei de la Comissió Nacional de la Competència ha de ser funcionari o laboral en els termes establerts per a l'Administració General d'Estat, d'acord amb el seu Estatut.
L'Estatut de la Comissió Nacional de la Competència ha de determinar els llocs de treball del personal directiu en atenció a l'especial responsabilitat, competència tècnica i rellevància de les tasques assignades.
El personal directiu ha de ser preferentment funcionari i es permet la cobertura de llocs directius en règim laboral mitjançant contractes d'alta direcció, sempre que no tinguin atribuït l'exercici de potestats públiques, de conformitat amb el que disposa l'article 9.2 de la Llei 7/2007, de 12 d'abril, de l'estatut bàsic de l'empleat públic.
El personal que passi a prestar serveis a la Comissió Nacional de la Competència pels procediments de provisió de llocs de treball previstos en aquesta Llei manté la condició de personal funcionari o laboral, d'acord amb la legislació aplicable.
El personal funcionari de carrera està en la situació de servei actiu llevat que li correspongui quedar en la situació de serveis especials.
En els termes en què estableixi el seu Estatut, la Comissió Nacional de la Competència pot igualment contractar personal laboral temporal per a la realització de treballs d'especial contingut tècnic, d'acord amb la normativa aplicable en matèria de contractació laboral de les administracions públiques.
La tramitació de les corresponents convocatòries de selecció i provisió de llocs de treball la realitza la Comissió Nacional de la Competència en els mateixos termes establerts per a l'Administració General de l'Estat.
a ) El president de la Comissió Nacional de la Competència, que té les funcions de direcció i representació de la Comissió i presideix el Consell.
b ) El Consell de la Comissió Nacional de la Competència, òrgan col·legiat de resolució format pel president de la Comissió Nacional de la Competència i sis consellers.
c ) La Direcció d'Investigació, que exerceix les funcions d'instrucció d'expedients, investigació, estudi i preparació d'informes de la Comissió Nacional de la Competència.
a ) El president de la Comissió Nacional de la Competència, que exerceix les funcions de direcció i representació d'aquesta i presideix el Consell.
b ) El Consell de la Comissió Nacional de la Competència, òrgan col·legiat de resolució format pel president de la Comissió Nacional de la Competència i sis consellers, un dels quals ocupa la vicepresidència.
c ) La Direcció d'Investigació, que fa les funcions d'instrucció d'expedients, investigació, estudi i preparació d'informes de la Comissió Nacional de la Competència.
La Comissió Nacional de la Competència és una entitat de dret públic amb personalitat jurídica pròpia i plena capacitat pública i privada, adscrita al Ministeri d'Economia i Hisenda, que exerceix el control d'eficàcia sobre la seva activitat.
La Comissió Nacional de la Competència actua en el desenvolupament de la seva activitat i per al compliment dels seus fins amb autonomia orgànica i funcional, plena independència de les administracions públiques, i submissió a aquesta Llei i a la resta de l'ordenament jurídic.
En defecte del que disposen aquesta Llei i les normes que la despleguin, la Comissió Nacional de la Competència actua en l'exercici de les seves funcions públiques d'acord amb el que estableixen la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú, la Llei 6/1997, de 14 d'abril, d'organització i funcionament de l'Administració General de l'Estat, d'acord amb el que preveu la disposició addicional desena, i el seu propi Estatut.
S'afegeix una nova lletra g a l'article 19.1.2n de la Llei 20/1991, de 7 de juny, de modificació dels aspectes fiscals del règim econòmic fiscal de les Canàries, que queda redactada de la manera següent:
« g ) Quan es tracti de lliuraments de béns immobles efectuats com a conseqüència d'un procés concursal.»
En tot el que no preveu aquesta Llei és aplicable el que disposa la Llei d'enjudiciament civil, i específicament pel que fa al còmput de terminis determinats a aquesta, així com en relació amb la documentació de les actuacions mitjançant sistemes de gravació i reproducció de la imatge i el so.
En l'àmbit dels processos concursals, hi són aplicables els principis de la Llei d'enjudiciament civil quant a l'ordenació formal i material del procés.
En el que no preveu aquesta Llei és aplicable el que disposa la Llei d'enjudiciament civil, i específicament respecte al còmput de tots els terminis que aquesta determini.
En l'àmbit dels processos concursals, són aplicables els principis de la Llei d'enjudiciament civil quant a l'ordenació formal i material del procés.
Per al càlcul dels honoraris notarials de l'escriptura pública de formalització dels acords de refinançament a què es refereixen l'article 71.6 i la disposició addicional quarta s'han d'aplicar els aranzels corresponents als "Documents sense quantia" previstos al número 1 del Reial decret 1426/1989, de 17 de novembre, pel qual s'aprova l'aranzel dels notaris.
Els folis de matriu de l'escriptura i de les primeres còpies que s'expedeixin no han de meritar cap quantitat a partir del desè foli inclusivament.
Així mateix, en aquests concursos s'ha d'acordar l'acumulació dels processos concursals ja iniciats quan es formulin propostes de conveni que afectin tots els processos, i poden presentar les propostes de conveni les administracions públiques, inclosos els organismes, les entitats i les societats mercantils vinculades o dependents d'aquestes.
Es pot condicionar l'aprovació de la proposta de conveni presentada en cadascun dels procediments concursals a l'aprovació de les propostes de conveni presentades en la resta de procediments concursals acumulats segons el que estableix aquesta disposició.
La competència per tramitar els concursos acumulats a què es refereix aquesta disposició es regula d'acord amb l'article 25 bis.3 d'aquesta Llei.
Així mateix, en aquests concursos s'acorda l'acumulació dels processos concursals ja iniciats quan es formulin propostes de conveni que els afectin a tots, i hi poden presentar les propostes de conveni les administracions públiques, inclosos els organismes, les entitats i les societats mercantils que hi estan vinculades o en depenen.
Es pot condicionar l'aprovació de la proposta de conveni presentada a cadascun dels procediments concursals a l'aprovació de les propostes de conveni presentades en els restants procediments concursals acumulats segons el que estableix aquesta disposició.
La competència per tramitar els concursos acumulats als quals es refereix aquesta disposició es regula d'acord amb l'article 25 bis.3 d'aquesta Llei.
En els concursos d'entitats esportives que participin en competicions oficials, s'han d'aplicar les especialitats que per a les situacions concursals prevegi la legislació de l'esport i les seves normes de desplegament.
En tot cas, la subjecció a la present Llei de les esmentades entitats no ha d'impedir l'aplicació de la normativa reguladora de la participació en la competició.
El Govern, dins dels sis mesos següents a l'entrada en vigor d'aquesta Llei, ha de remetre a les Corts Generals un Projecte de llei sobre especialitats del tractament de la insolvència de les societats i associacions esportives professionals, qualificades així per la Llei 10/1990, de 15 d'octubre, de l'esport, i dels crèdits salarials dels seus esportistes.
El notari ha d'impulsar les negociacions entre el deutor i els seus creditors, i pot designar, si ho considera convenient o ho sol·licita el deutor, un mediador concursal.
La proposta d'acord únicament pot contenir les mesures previstes a les lletres a), b) i c) de l'article 236.1.
El notari ha d'impulsar les negociacions entre el deutor i els seus creditors, llevat que designi, si ho considera convenient i pot designar, si s'escau, un mediador concursal.
La proposta d'acord únicament pot contenir les mesures previstes a les lletres a, b i c de l'article 236.1.
Té la consideració de concurs consecutiu el que es declari a sol·licitud del mediador concursal, del deutor o dels creditors per la impossibilitat d'arribar a un acord extrajudicial de pagaments o per incompliment del pla de pagaments acordat.
En el concurs consecutiu, llevat del supòsit d'insuficiència de massa activa en els termes que preveu l'article 176 bis de la Llei, s'ha d'obrir necessàriament i simultàniament la fase de liquidació, de conformitat amb el que disposa el títol V d'aquesta Llei, amb les especialitats següents:
Llevat que hi hagi una causa justa, el jutge ha de designar un administrador del concurs al mediador concursal, el qual no pot percebre per aquest concepte més retribució que la que li hagi estat fixada en l'expedient d'arranjament extrajudicial llevat que ateses circumstàncies excepcionals el jutge acordi una altra cosa.
També tenen la consideració de crèdits contra la massa les despeses de l'expedient extrajudicial i els altres crèdits que, de conformitat amb l'article 84 d'aquesta Llei, tinguin la consideració de crèdits contra la massa, que s'hagin generat durant la tramitació de l'expedient extrajudicial, que no hagin estat satisfets.
El termini de dos anys per a la determinació dels actes rescindibles es compta des de la data de la sol·licitud del deutor al registrador mercantil o notari.
En el cas de deutor empresari persona natural, si el concurs es qualifica com a fortuït, el jutge ha de declarar la remissió de tots els deutes que no siguin satisfets en la liquidació, llevat dels de dret públic sempre que siguin satisfets íntegrament els crèdits contra la massa i els crèdits concursals privilegiats.
Si l'acord extrajudicial de pagaments és complert íntegrament, el mediador concursal ho ha de fer constar en una acta notarial que s'ha de publicar en el Registre públic concursal.
Si l'acord extrajudicial de pagaments és complert íntegrament, el mediador concursal ho ha de fer constar en una acta notarial que s'ha de publicar en el Registre Públic Concursal.
Si el pla de pagaments és complert íntegrament, el mediador concursal ho ha de fer constar en una acta notarial que s'ha de publicar en el Butlletí Oficial de l'Estat i en el Registre Públic Concursal.
Cap creditor afectat per l'acord pot iniciar o continuar execucions contra el deutor per deutes anteriors a la publicació de l'obertura de l'expedient.
En virtut de l'acord extrajudicial, els crèdits queden ajornats i remesos de conformitat amb el que s'hagi pactat.
En cas de cessió de béns als creditors, els crèdits es consideren extingits en tot o en part, segons el que s'hagi acordat.
Els creditors conserven les accions que els corresponen per la totalitat dels crèdits contra els obligats solidaris i els garants personals del deutor.
La impugnació no suspèn l'execució de l'acord i només es pot fonamentar en la falta de concurrència de les majories exigides per a l'adopció de l'acord tenint en compte, si s'escau, els creditors que, tot i haver-hi de concórrer, no hagin estat convocats, en la superació dels límits que estableix l'article 236.1 o en la desproporció de les mesures acordades.
La sentència d'anul·lació de l'acord s'ha de publicar en el Registre públic concursal.
La impugnació no suspèn l'execució de l'acord i només es pot fonamentar en la falta de concurrència de les majories exigides per a l'adopció de l'acord tenint en compte, si s'escau, els creditors que, tot i haver-hi concórrer, no hagin estat convocats, en la superació dels límits que estableix l'article 236.1 o en la desproporció de les mesures acordades.
La sentència d'anul·lació de l'acord s'ha de publicar en el Registre Públic Concursal.
La impugnació no suspèn l'execució de l'acord i només es pot fonamentar en la falta de concurrència de les majories exigides per a l'adopció de l'acord tenint en compte, si s'escau, els creditors no convocats, en la superació dels límits que estableix l'article 236.1 o en la desproporció del quitança o moratòria exigides.
La sentència d'anul·lació de l'acord s'ha de publicar en el Butlletí Oficial de l'Estat i en el Registre Públic Concursal.
No obstant això, els creditors amb garantia real que no hagin acceptat l'acord, per la part dels seus crèdits que no excedeixin el valor de la garantia, queden vinculats a les mesures previstes a les lletres a) i b) de l'apartat 1 de l'article anterior, sempre que aquestes hagin estat acordades, amb l'abast que es convingui, per les majories següents, calculades en funció de la proporció del valor de les garanties acceptants sobre el valor total de les garanties atorgades:
a ) Del 65 per cent, quan es tracti de les mesures que preveu l'apartat 1 a) de l'article anterior.
b ) Del 80 per cent, quan es tracti de les mesures que preveu l'apartat 1 b) de l'article anterior.
No obstant això, els creditors amb garantia real que no hagin acceptat l'acord, per la part dels seus crèdits que no excedeixin el valor de la garantia, queden vinculats a les mesures previstes a les lletres a i b de l'apartat 1 de l'article anterior, sempre que aquestes hagin estat acordades, amb l'abast que es convingui, per les majories següents, calculades en funció de la proporció del valor de les garanties acceptants sobre el valor total de les garanties atorgades:
a ) Del 65 per cent, quan es tracti de les mesures que preveu l'apartat 1 a de l'article anterior.
b ) Del 80 per cent, quan es tracti de les mesures que preveu l'apartat 1 b de l'article anterior.
Si s'escau, ha d'instar també del jutge la conclusió del concurs per insuficiència de massa activa en els termes que preveu l'article 176 bis d'aquesta.
Perquè el pla de pagaments es consideri acceptat, cal que hi votin a favor creditors que siguin titulars, almenys, del 60 per cent del passiu.
En cas que el pla de pagaments consisteixi en la cessió de béns del deutor en pagament de deutes, aquest pla ha de comptar amb la aprovació de creditors que representin el setanta-cinc per cent del passiu i del creditor o creditors que, si s'escau, tinguin constituïda a favor seu una garantia real sobre aquests béns.
En tots dos casos, per a la formació d'aquestes majories s'ha de tenir en compte exclusivament el passiu que hagi d'estar afectat per l'acord i els creditors d'aquest.
Si el pla és acceptat pels creditors, l'acord s'ha d'elevar immediatament a escriptura pública, que tanca l'expedient que el notari hagi obert.
Per als oberts pel registrador mercantil, s'ha de presentar davant el Registre Mercantil una còpia de l'escriptura perquè el registrador pugui tancar l'expedient.
El notari o el registrador ha de comunicar el tancament de l'expedient al jutjat que hagi de tramitar el concurs.
Així mateix, ha de publicar l'existència de l'acord en el Butlletí Oficial de l'Estat i en el Registre Públic Concursal per mitjà d'un anunci que ha de contenir les dades que identifiquin el deutor, incloent-hi el número d'identificació fiscal, el registrador o notari competent, el número d'expedient de nomenament del mediador, el nom del mediador concursal, incloent-hi el número d'identificació fiscal, i la indicació què l'expedient està a disposició dels creditors interessats en el Registre Mercantil o la notaria corresponent per a la publicitat del seu contingut.
Si el pla no és acceptat, i el deutor continua incurs en insolvència, el mediador concursal ha de sol·licitar immediatament al jutge competent la declaració de concurs, que el jutge ha d'acordar també de manera immediata.
Els creditors convocats han d'assistir a la reunió, llevat dels que hi hagin manifestat la seva aprovació o oposició dins els deu dies naturals anteriors a la reunió.
Llevat dels que tinguin constituïda a favor seu una garantia real, els crèdits de què sigui titular el creditor que, havent rebut la convocatòria, no assisteixi a la reunió i no hi hagi manifestat la seva aprovació o oposició dins els deu dies naturals anteriors, s'han de qualificar com a subordinats en cas que, fracassada la negociació, sigui declarat el concurs del deutor comú.
El pla de pagaments i el pla de viabilitat poden ser modificats a la reunió, sempre que no s'alterin les condicions de pagament dels creditors que, pel fet d'haver manifestat la seva aprovació dins els deu dies naturals anteriors, no hagin assistit a la reunió.