Un nou treball de l'OCDE tracta els canvis que s'estan produint en els últims anys en la producció industrial.
Mentre que la desindustrialització i la deslocalització han dominat les informacions en les últimes dècades, els últims anys la discussió sobre la necessitat de polítiques per potenciar la indústria han guanyat importància.
En aquest context l'informe subratlla que les discussions polítiques sovint ignoren els canvis que s'estan produint en el procés industrial, en el sentit que és més que la producció d'objectes tangibles i que els països de l'OCDE s'estan especialitzant en les activitats de més valor afegit i menys en la producció de bens.
L'informe aborda aquesta qüestió en el context de canvi estructural a llarg termini de les economies de l'OCDE i analitza l'evolució del paper de la producció industrial i dels serveis.
Un informe de la Direcció General d'Afers Econòmics i Financers de la Comissió Europea analitza si la crisi ha afectat la posició de privilegi de la Unió Europea en el comerç internacional.
Tot i que la UE encara té les majors quotes de mercat relatives, la seva posició s'ha deteriorat des de la crisi, molt més que la dels EUA, i el seu avantatge en bens intensius en coneixement s'ha erosionat en part.
Preocupa si la UE serà capaç de seguir el ritme d'evolució del context mundial i mantenir la seva posició forta en les cadenes globals de valor.
El fet que la UE va guanyar l'any 2013 quotes relatives de mercat per primera vegada en el període posterior a la crisi, ofereix alguna raó per a l'optimisme, segons l'informe.
Un document de General Electric i Accenture analitza la importància econòmica del que es coneix com Internet industrial i les oportunitats que ofereix a empreses d'àrees diverses com aviació, petroli, gas, transport, salut i mineria.
L'Internet industrial permet a les empreses utilitzar sensors i aplicar tecnologies de recollida i anàlisi de dades.
La suma del Big Data i de l'Internet de les coses fa que les empreses industrials vegin grans oportunitats en l'Internet industrial i en molts casos estan fent inversions i desplegant la primera generació de solucions, de manera que, segons l'informe, el Big Data pot alterar el panorama competitiu de nombroses industries de manera immediata (el proper any).
Tanmateix, els desafiaments al voltant de la seguretat, magatzems de dades i les dificultats en els sistemes d'integració de dades entre organitzacions amenacen amb retardar les solucions de l'Internet industrial.
La Comissió Europea ha presentat la seva estratègia per avançar cap al mercat únic de l'energia.
Es tracta de la comunicació COM (2015) 80 final titulada A Framework Strategy for a Resilient Energy Union with a Forward-Looking Climate Change Policy, que estableix, en cinc dimensions estratègiques, els objectius d'aquesta integració energètica i les mesures que la Comissió adoptarà per assolir-los.
Destaquen noves accions legislatives que reestructurin i revisin el mercat elèctric, la garantia de major transparència en els contractes de gas, el desenvolupament de la cooperació regional com a pas important cap a un mercat integrat, amb un marc regulador més estricte, noves normes que assegurin el subministrament de gas i electricitat, major finançament de la UE destinat a l'eficiència energètica i un nou conjunt de mesures sobre energies renovables, entre altres.
Un document elaborat per la Direcció General d'Afers Econòmics i Financers de la Comissió Europea examina els impactes fiscals i el cost sobre l'estat de benestar que comportarien reformes sobre els incentius fiscals relacionats amb el treball en cinc països europeus: França, Espanya, Regne Unit, Hongria i Eslovàquia.
Tot i la diferència entre països, els resultats suggereixen que la reducció dels incentius fiscals sobre el treball provocaria una menor participació en el món laboral de les persones amb major risc d'exclusió, la qual cosa, a més, es traduiria en una pèrdua neta d'ingressos.
L'efecte de la reducció d'incentius fiscals sobre l'estat de benestar podria ser significatiu, segons l'informe.
Un nou informe de Fedea aborda els efectes de determinats aspectes del disseny de les prestacions per desocupació a Espanya sobre l'estabilitat en l'ocupació a mig i llarg termini.
Els resultats d'un exercici de simulació per comparar l'impacte que tindria escurçar la durada de les prestacions per desocupació mostren que reduir a la meitat les prestacions augmenta el temps total ocupat dels treballadors de la mostra, però en menys d'un 3% respecte de la situació actual.
Per tal de millorar l'estabilitat en l'ocupació el que seria efectiu en el mercat de treball espanyol és, segons l'informe, més que canviar la durada de les prestacions per desocupació, canviar els incentius a l'hora de contractar, de manera que el contracte estàndard de sortida de l'atur fos el contracte indefinit i no el temporal.
El darrer número de la revista Economia Industrial, que publica el Ministeri d'Indústria, Energia i Turisme, és un monogràfic que inclou articles de diferent abast temporal (majoritàriament retrospectius) que, des de diferents òptiques, mostren el tipus de plataforma que ha estat la revista durant els seus primers cinquanta anys d'existència.
Agrupats en quatre blocs abasten diferents temàtiques i àmbits (indústria, energia, societat civil i acadèmic).
Un treball recent de l'OIT aborda el concepte ni-ni, un indicador relativament nou que va començar lligat a la preocupació per l'abandonament escolar entre els adolescents en la dècada dels 2000 i que ha anat guanyant cada vegada més importància associat a una àmplia gamma de vulnerabilitats entre els joves com són l'atur, l'abandonament escolar prematur i el desànim respecte del mercat de treball.
L'autora considera que la taxa ni-ni és un indicador àmpliament incomprès i, per tant, mal interpretat i proposa un enfocament que podria servir com un petita guia per tal d'analitzar i construir respostes polítiques al voltant d'aquest indicador.
L'OIT ha publicat un llibre E ls mercats de treball, les seves institucions i la desigualtat segons el qual per reduir la desigualtat els països han d'enfortir les institucions del mercat laboral, definides en termes amplis, per incloure aquelles institucions que regulen el mercat de treball: negociació col·lectiva, salari mínim, modalitats de contractes de treball i reglamentació de la jornada laboral, i les que permeten redistribuir els ingressos, com les pensions, les prestacions per desocupació, el suport als ingressos per als pobres i els serveis socials públics.
Analitza també les polítiques de plena ocupació ja que el treball és la principal font d'ingressos per a la majoria de les llars.
Un treball publicat pel Banc d'Espanya analitza la capacitat de resposta dels salaris al cicle econòmic entre 1987 i 2013 a partir de les dades de la Mostra continua de vides laborals (MCVL).
Les conclusions apunten que nivells més elevats d'atur no provoquen una major disminució dels salaris en els períodes de recessió, i en contrapartida, una menor taxa d'atur tendeix a incrementar els augments salarials en èpoques expansives.
Els salaris dels treballadors que entren al mercat de treball, amb menys d'un any en el lloc de treball, mostren major sensibilitat als cicles econòmics, i per contra els salaris dels treballadors amb més de sis anys d'antiguitat en l'ocupació són els més protegits enfront dels ajustaments salarials en les recessions.
Els resultats són similars quan s'analitzen les diferències entre els treballadors amb contracte indefinit i temporal, i entre treballadors joves i de més edat.
Un informe del centre d'innovació del BBVA aborda el fenomen del micromecenatge (conegut com crowdfunding, en anglès), que suposa l'aplicació del model col·laboratiu en l'àmbit financer, una tendència d'innovació que estan aprofitant tant emprenedors com inversors.
Presenta com funcionen les plataformes de micromecenatge, quines són les seves claus d'èxit i els seus riscos i posa l'exemple d'una startup de drones que s'ha finançat amb aquesta alternativa financera.
Un document de treball de l'OCDE analitza l'evolució de la quota espanyola del mercat mundial d'exportacions de mercaderies durant el període 1996-2013, tenint en compte dos factors: la competitivitat i els efectes estructurals (l'impacte de l'especialització, ja sigui en productes o en termes geogràfics).
Com altres països, Espanya ha experimentat pressions de la competència de la Xina i altres economies emergents que s'han traduït en una pèrdua de la quota de mercat mundial.
No obstant això, la pèrdua, segons l'informe, ha estat menor que en altres economies avançades d'Europa gràcies a una millor competitivitat.
Per contra, l'estructura dels mercats geogràfics als quals exporta Espanya, amb un gran pes en zones de creixement lent, en termes relatius, i un pes petit en els països emergents de ràpid creixement, ha exercit un impacte negatiu en les exportacions espanyoles.
El Cercle d'Empresaris ha presentat un document d'anàlisi i propostes pel sector energètic titulat Cap a una energia competitiva, sostenible i garantida que, davant del repte al que s'enfronten els sistemes energètics espanyol i europeu, planteja propostes centrades en tres eixos: millora de la competitivitat econòmica, increment de la seguretat del subministrament i augment de la sostenibilitat.
Les propostes s'estructuren en sis línies d'actuació: eficiència energètica; energies renovables; gas natural; combustibles tradicionals; combustibles fòssils no convencionals, i interconnexions.
L'Agència europea per a la Seguretat i la Salut en el Treball ha presentat una selecció de les primeres conclusions de l'Enquesta europea sobre riscos nous i emergents (European Survey of Enterprises on New and Emerging Risks, ESENER).
Es tracta de la segona edició d'aquesta enquesta que se centra en els riscos psicosocials com l'estrès, la violència i l'assetjament en el lloc de treball, realitzada en gairebé 50.000 empreses de tot Europa.
L'Idescat ha elaborat les Projeccions de població de Catalunya que, amb una periodicitat quinquennal, avalua les xifres, l'estructura per edat i sexe i la distribució territorial que tindrà la població de Catalunya al llarg dels propers anys.
Ofereix les tendències poblacionals a mitjà i llarg termini (horitzó 2026 i 2051) i, dels tres escenaris que proporciona, el mitjà, compatible amb un context de recuperació econòmica progressiva, és el que proposa com escenari de referència.
La xifra dels 7,479 milions d'habitants de 2013 disminuirà progressivament fins als 7,333 milions el 2018 i s'acabarà situant en 7,456 milions el 2026.
A llarg termini, la població continuarà creixent de forma moderada fins arribar el 2051 gairebé als 8 milions d'habitants.
La població activa, de 16 a 64 anys, seguirà la tendència a la baixa dels darrers anys i, tot i un saldo migratori positiu de 30.000 persones anuals a partir de 2026, continuarà la davallada fins arribar el 2051 a valors semblants als de 2003.
El darrer número de la publicació de Funcas Quaderns d'informació econòmica, inclou l'article La reassignació de recursos, factor clau per a la competitivitat, que examina si l'ús d'indicadors basats en preus i costos, com els costos laborals unitaris, serveix per explicar la competitivitat d'una economia.
Analitza els factors que determinen els costos laborals a França, Alemanya, Itàlia i Espanya, utilitzant dades a nivell d'empresa i conclou que la pèrdua de competitivitat de l'economia espanyola durant els darrers anys no sembla produir-se entre les empreses més grans i amb major presència en el comerç internacional, de manera que la pèrdua de competitivitat de l'economia podria ser principalment el resultat d'una falta de flexibilitat per reassignar de forma eficient els recursos entre sectors i entre empreses, més que l'evolució dels costos laborals unitaris.
La Comissió Europea ha anunciat els projectes que es beneficiaran de la segona ronda del concurs del Consell Europeu d'Investigació (CEI), destinat a subvencionar les millors investigacions europees amb la finalitat que es converteixin en productes viables en el mercat (crear empreses, establir drets de propietat intel·lectual o explorar altres vies per posar a prova les seves idees en el mercat).
En total han estat subvencionades 59 investigacions, de les quals 8 corresponen a Espanya.
Destaca que 6 d'aquestes (el 75%) són catalanes i corresponen a les institucions següents: Fundació Privada Institut Català d'Investigació Química (2 projectes); Centre Internacional de Mètodes Numèrics en Enginyeria (2 projectes); Centre de Recerca en Agrigenòmica CSIC-IRTA-UAB-UB, i Fundació Privada Institut d'Investigació Oncològica de Vall-Hebron.
La Direcció General d'Afers Econòmics i Socials de la Comissió Europea acaba de publicar un informe que analitza les diferències salarials entre treballadors indefinits i temporals en els diferents països de la Unió Europea, a partir de l'Enquesta europea d'estructura salarial.
Entre les conclusions destaca que els treballadors amb contractes indefinits guanyen, de mitjana, un 15% més que els treballadors amb contractes temporals, amb característiques similars, i que el perfil més beneficiat correspon al d'un home de mitjana edat, amb formació acadèmica de grau mitjà i ocupat en treballs qualificats.
Explorant els diferents països, els resultats de l'informe mostren que els salaris dels treballadors indefinits més elevats s'associa amb alts nivells de protecció d'aquests treballadors, ratis alts de temporalitat de l'economia, llargs períodes d'atur amb dret a prestació i salaris mínims baixos.
El servei d'estudis del BBVA ha presentat l'informe corresponent al primer trimestre de 2015 que analitza la situació de l'economia espanyola i ofereix les seves previsions.
L'escenari que presenta es caracteritza per una recuperació més accelerada de l'economia; amb una previsió d'augment del PIB del 2,7% el 2015 i el 2016 i amb la creació de més d'un milió de llocs de treball durant els dos anys.
Tanmateix, assenyala que els desequilibris del mercat de treball continuen sent rellevants i planteja que una reforma que fomentés la contractació indefinida tindria efectes positius sobre l'ocupació.
Per tal d'impulsar la productivitat és necessari una major inversió en innovació i capital humà.
La Fundació per a la innovació tecnològica Cotec ha elaborat el seu informe anual on analitza la situació de l'RDI a Espanya i la seva evolució.
De 1995 fins l'inici de la crisi la despesa total en R+D a Espanya va augmentar ininterrompudament i amb la crisi la tendència es va invertir i no ha deixat de disminuir.
Els principals països del nostre entorn, especialment Alemanya i França, en canvi, no han deixat d'augmentar la inversió en R+D. La despesa mitjana de la UE-28 es va reduir un 1,1% l'any 2009 però va créixer el 2010 (4,1%), el 2011 (5,1%), el 2012 (3,9%) i el 2013 (1,5%).
El repartiment de la despesa per comunitats autònomes es manté semblant al d'anys anteriors, amb Madrid, Catalunya i el País Basc, concentrant el 33%, 25% i 11%, respectivament.
La principal novetat de l'anàlisi d'enguany és que, per primera vegada des de l'inici de la crisi, el sector privat va finançar les activitats d'R+D en major mesura que el sector públic.