projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
L'aigua que es subministra als municipis pot provenir de recursos propis del municipi (pous, mines, riu...) o bé ser abastida per un altre subministrador d'aigua o una entitat supramunicipal.
En aquest cas, la tarifa en alta és la que paguen els subministradors d'aigua de la població a les entitats subministradores de caràcter supramunicipal.
Aquesta tarifa en alta és un cost més de l'entitat subministradora en baixa i la trasllada als seus abonats mitjançant la tarifa en baixa.
Tarifes aprovades pel Consell d'Administració de l'ACA
Correspon al Consell d'Administració de l'Agència Catalana de l'Aigua l'aprovació de les tarifes del servei d'abastament en alta; d'acord amb el previst em l'article 31.3 del text refós de la legislació en matèria d'aigües de Catalunya, aprovat pel Decret legislatiu 3/2003, de 4 de novembre.
Del divendres 9 d'octubre a les 16h fins dilluns 12 d'octubre a les 23h tots el sistemes, serveis i aplicacions TIC de l'ACA estaran fora de servei per trasllat del Centre de Procés de Dades de l'Agència Catalana de l'Aigua.
Aquest servei és exclusivament per a l'ús de gestors externs.
El sistema d'entrada manual de dades és una aplicació web que permet administrar, configurar i gestionar noves interfícies d'entrades manuals de dades.
Aquest servei està restringit a usuaris de l'Agència Catalana de l'Aigua.
Aquest servei és d'ús per a les entitats jurídiques que efectuen inspeccions per a l'Agència Catalana de l'Aigua.
Aquest servei és d'ús per a les entitats jurídiques que contracten amb l'Agència Catalana de l'Aigua.
Els titulars d'autoritzacions d'abocament subjectes a l'obligació de presentar a l'Agència Catalana de l'Aigua autocontrols periòdics de les característiques de les aigües residuals abocades poden complir aquesta obligació a través d'aquesta aplicació informàtica.
La Setmana Internacional del Compost (ICAW) és la iniciativa d'educació ambiental vinculada als conceptes d'economia circular i sostenibilitat.
Es celebra a nivell mundial en diferents països durant la primera setmana completa del mes de maig.
Es va iniciar al Canadà el 1995, i l'ICAW ha continuat creixent a mesura que més persones, empreses, municipis, escoles i organitzacions reconeixen la importància del compostatge i els beneficis a llarg termini del reciclatge de productes orgànics.
L'objectiu és conscienciar sobre els avantatges de fer servir compost per millorar o mantenir sòls de qualitat, fer plantes saludables, reduir l'ús de fertilitzants i pesticides, millorar la qualitat de l'aigua i protegir el medi ambient.
L'Agència Catalana de l'Aigua treballa per convertir els fangs que s'obtenen de les depuradores en un recurs.
La principal destinació del fang, que és el residu resultant del servei públic de depuració de l'aigua residual, és la valorització agronòmica (usos agrícoles, jardineria, etc).
Durant el 2019, la setmana Internacional del Compost s'ha celebrat del 5 a l'11 de maig i ha comptat amb diverses activitats proposades des de diferents entitats i administracions.
Riu Ebre al seu pas per Tortosa (arxiu).
El consell d'administració de l'Agència Catalana de l'Aigua (ACA) ha aprovat avui les bases d'una nova línia d'ajuts per dur a terme actuacions de prevenció i reparació de danys en trams urbans a les conques catalanes de l'Ebre i el Xúquer.
Aquesta subvenció preveu destinar 900.000 euros en actuacions en domini públic hidràulic dins de zona urbana, que comportin la retirada de grans densitats de vegetació que obstaculitzin el pas de l'aigua, eradicació d'espècies vegetals invasores que redueixen la capacitat de desguàs, la retirada d'arbres morts i caiguts i la retirada i redistribució de sediments.
En aquesta línia d'ajuts, que es convocarà properament, l'Agència pot assumir el 100% del cost dels treballs, amb un màxim de 60.000 euros per actuació i de 80.000 euros per municipi.
Impuls a dotze convenis de sanejament
En la sessió del consell d'administració d'avui també s'han aprovat dotze convenis de sanejament que contribuiran en millorar el sanejament de les aigües residuals de Tarragona i Lleida, amb una inversió inicial superior als 1,5 MEUR.
D'aquests convenis, vuit beneficiaran les terres de Lleida: tres dels acords seran amb l'Ajuntament de Tàrrega, per a la redacció dels projectes constructius del sanejament d'Altet (25.200 euros), Santa Maria de Montmagastrell (25.200 euros) i Claravalls (25.200 euros); un amb l'Ajuntament de Guissona per a la redacció dels projecte constructiu de sanejament de Guarda-si-venes (25.200 euros); tres amb el Consell Comarcal de les Garrigues per a redactar els projectes de sanejament de l'Albi (71.200 euros), Cervià de les Garrigues (59.700 euros) i Granyena de les Garrigues (59.700 euros); i un amb l'Ajuntament de Guissona per a l'optimització de la depuradora i l'estudi de la localització i desconnexió de les aigües blanques al clavegueram de Guissona (131.700 euros).
Pel que fa a les comarques tarragonines, els convenis aprovats han estat quatre: un amb l'Ajuntament de Mont-ral per a la redacció del projecte constructiu de sanejament Mont-ral (16.000 euros); un altre amb el Consell Comarcal del Baix Camp per a la redacció del projecte constructiu de sanejament de Vinyols i els Arcs (59.700 euros); un amb el Consell Comarcal del Baix Ebre per a l'execució de les obres de la depuradora de Tivenys (1.137.124 euros) i, per últim, un conveni amb el Consell Comarcal del Baix Camp per l'assumpció dels costos de sanejament de la depuradora de Prades (93.105 €/any).
Els instruments de la planificació hidrològica i de gestió del risc d'inundacions d'aquelles demarcacions hidrogràfiques compartides o internacionals que transcorren en part per territori català (Demarcació Hidrogràfica Internacional de l'Ebre, que inclou la Garona i Demarcació Hidrogràfica del Xúquer) són els els que podeu consultar en aquesta pàgina.
L'execució d'aquests plans i programes correspon principalment a les corresponents confederacions hidrogràfiques, sens perjudici de les competències de la Generalitat en matèries com l'abastament i el sanejament o la protecció civil.
Planificació hidrològica de la conca de l'Ebre.
Informació sobre el Pla de sequera de la confederació hidrogràfica de l'Ebre.
Planificació hidrològica de la conca del Xúquer.
Informació sobre el Pla de sequera de la confederació hidrogràfica del Xúquer.
El Pla especial d'actuació en situació d'alerta i eventual sequera (PES) és l'instrument de planificació que preveu les regles d'explotació dels sistemes i les mesures que cal aplicar en relació amb la utilització del domini públic hidràulic i han d'activar-se un cop l'Agència Catalana de l'Aigua, atesos els indicadors establerts, declari formalment la situació d'alerta i eventual sequera. té per objectiu donar continuïtat àgil i eficient des de la gestió ordinària o de normalitat hidrològica cap a la gestió de situacions de sequera i els episodis més crítics de manca de disponibilitat de recursos hídrics.
El PES recull l'experiència de les sequeres passades i s'elabora en compliment del mandat establert a l'article 27 de la Llei 10/2001, de 5 de juliol, del Pla Hidrològic Nacional.
El PES conté el sistema d'indicadors i de llindars d'entrada i sortida dels diferents escenaris de sequera, les regles d'explotació dels sistemes i les mesures a aplicar en relació a la utilització del domini públic hidràulic a cada escenari.
Això es complementa amb l'establiment d'unes disposicions de caràcter organitzatiu i la regulació de la vigència del Pla i dels supòsits de revisió i d'introducció de modificacions puntuals.
L'objectiu del Pla és pal·liar els efectes de les sequeres a fi de garantir en la mesura del possible l'abastament d'aigua.
Aquest objectiu s'assoleix mitjançant:
L'establiment d'un sistema d'indicadors de les situacions de sequera per a cadascuna de les unitats en què es divideixen les conques internes de Catalunya.
La definició de diferents escenaris de sequera l'entrada i sortida dels quals que es declara per a cada unitat en funció dels indicadors establerts.
La previsió de les mesures de gestió dels recursos hídrics i de les demandes d'aigua, així com d'explotació dels sistemes per a cadascun dels escenaris definits.
Es tracta d'un instrument àgil i eficient per gestionar els episodis de sequera ja que, en haver estat definides i aprovades pel Govern, després d'un procediment amb una àmplia participació cituadana, les mesures que cal adoptar en funció de l'escenari sequera, la declaració d'entrada i sortida dels tres estats previstos, suposa l'aplicació automàtica d'aquestes mesures.
A continuació es poden consultar les versions definitives del PES i de la seva documentació justificativa:
Documentació corresponent a l'avaluació ambiental estratègica:
Al web del Portal de la sequera podeu consultar una descripció resumida de l'operativa prevista al PES.
Llei del Pla Hidrològic Nacional
Pla especial d'actuació en situació d'alerta i eventual sequera
L'Agència Catalana de l'Aigua obre periòdicament diferents línies d'ajuts sobre el cicle de l'aigua, que podeu consultar a continuació en funció del seu estat de tramitació.
La informació publicada al web és la dels darrers 5 anys.
Cada línia de subvenció té dos documents inicials, les bases reguladores i la convocatòria.
A les bases es determina l'objecte, els beneficiaris i la dotació màxima.
A la convocatòria s'hi descriu el període de presentació de la sol·licitud, l'import de la convocatòria i el mitjà o canal de tramitació entre d'altres.
En aquesta pàgina es publiquen les línies de subvenció que només tenen publicades les bases reguladores (abans que es publiqui la convocatòria)
En aquesta pàgina trobareu aquelles línies que tenen el període de sol·licitud obert (en termini).
En aquesta pàgina trobareu les línies de subvenció que han finalitzat el termini de presentació de sol·licitud i que estan pendents de resolució expressa
En aquesta pàgina trobareu les subvencions tancades i resoltes definitivament.
Qualsevol persona física o jurídica titular de l'embarcació que vulgui navegar per rius o embassaments cal que disposi d'una declaració responsable de navegació presentada i validada per Agència Catalana de l'Aigua.
Les activitats sotmeses al règim jurídic de la declaració responsable, són:
Algunes activitats relacionades amb la navegació en aigües superficials (rius, embassaments, etc) requereixen construir o utilitzar diferents tipologies d'instal·lacions o formes de transport abans de poder exercir l'activitat de navegació.
És per això que l'Agència Catalana de l'Aigua ha de pronunciar-se prèviament, mitjançant resolució motivada, sobre la conformitat o disconformitat de l'activitat o instal·lació, en funció de la seva compatibilitat amb el domini públic hidràulic.
Els següents casos són els que necessiten un projecte justificatiu o memòria descriptiva i justificativa de les instal·lacions:
L'Agència Catalana de l'Aigua ha de pronunciar-se mitjançant resolució motivada (article 52 del Reglament del domini públic hidràulic) sobre la conformitat o disconformitat del projecte.
De forma simultània o amb posterioritat a la resolució sobre el projecte, es podrà presentar la declaració responsable de navegació.
En cas que es presenti de forma simultània no es podrà exercir l'activitat de navegació fins que l'Agència Catalana de l'Aigua no hagi resolt de forma favorable sobre el projecte o documentació tècnica associada.
Respecte l'establiment de zones de banys o zones recreatives i esportives en llera pública o zona de policia l'heu de sol·licitar amb el tràmit "Obres i activitats en domini públic hidràulic i en zona de policia de lleres (H0363)" d'acord amb l'article 75 del Reglament del domini públic hidràulic.
Aquest tràmit només el podeu fer presencialment si sou un particular.
Els autònoms, professionals, empreses, entitats i altres col·lectius heu de tramitar per internet.
Els ens locals han de fer la seva tramitació en línia a través de la plataforma EACAT
Qualsevol persona física, jurídica o administració.
És la declaració que han de presentar els usuaris amb fonts pròpies d'abastament d'aigua (pous, mines,...) que no hagin de presentar la Declaració de l'ús i la contaminació de l'aigua (DUCA).
Serveix per determinar el cànon de l'aigua, un impost de naturalesa ecològica sobre l'ús que fan els diferents usuaris de l'aigua.
Només s'ha de renovar si cal actualitzar dades.
Als usuaris que utilitzen aigua que prové de fonts pròpies i que no han de presentar la Declaració de l'ús i la contaminació de l'aigua (DUCA).
És a dir, que no siguin usuaris industrials i assimilables amb un volum anual d'aigua superior a 1.000 m 3, l'activitat econòmica dels quals es trobi inclosa en les seccions B, C i D i els grups A032, E360, E383 i J581 de la Classificació catalana d'activitats econòmiques (CCAE-2009).
La Declaració de l'estàndard i de l'eficiència en l'ús de l'aigua és la declaració que presenten els establiments industrials per sol·licitar l'aplicació del coeficient de millora en l'eficiència en l'ús de l'aigua.
Aquest coeficient s'aplica sobre el gravamen general del cànon de l'aigua i el seu valor actual és de 0,90.
La Declaració de l'estàndard i de l'eficiència en l'ús de l'aigua es presenta de forma voluntària a l'Agència Catalana de l'Aigua.
Als establiments industrials amb activitats incloses en les seccions B, C i D i les classes A032, E360, E383 i J581 de la CCAE-2009 de la Classificació Catalana d'Activitats Econòmiques (CCAE) i amb aplicació del règim especial per mesurament directe de la càrrega contaminant del cànon de l'aigua.
A l'hora de pagar els deutes a l'Agència Catalana de l'Aigua, es pot donar el cas que la situació econòmicofinancera d'una persona li impedeixi, de forma transitòria, pagar en els terminis legalment establerts.
Per això, es pot sol·licitar l'ajornament o fraccionament d'aquest pagament.
Podeu trobar tota la informació sobre les actuacions, les mesures i altres informacions rellevants de l'Agència Catalana de l'Aigua durant la crisi del COVID_19, d'acord amb el Pla de Contingència i les resolucions que se'n deriven, en aquest enllaç: http://aca.gencat.cat/ca/actualitat/laca-informa/
Cal sol·licitar l'autorització per a la instal·lació d'un sistema de geotèrmia, obert (amb captació d'aigua) o tancat (sense captació d'aigua).
Sistemes oberts: s'extreu aigua subterrània com a fluid per al bescanvi d'energia, i l'aigua escalfada/refredada (refrigeració/calefacció, respectivament) ha de ser gestionada, preferiblement injectant-la a l'aqüífer del qual s'ha captat.
La dissipació de la calor en el subsòl es fa bàsicament pels mecanismes de convecció i conducció, cosa que pot causar afeccions hidràuliques i tèrmiques en el medi.
Sistemes tancats: el fluid dels bescanviadors de les bombes de calor circula a través d'un circuit subterrani horitzontal o vertical de tubs.
No capten aigua subterrània, sinó que aprofiten el mecanisme de conducció.
El circuit pot assolir quilòmetres de llargada total, en funció de la càrrega tèrmica a dissipar.
En funció de com estiguin construïts, poden també tenir incidència en el subsòl.
Aquest tràmit només el podeu fer presencialment si sou un particular.
Els autònoms, professionals, empreses, entitats i altres col·lectius heu de tramitar per internet.
Els ens locals han de fer la seva tramitació en línia a través de la plataforma EACAT
Administracions, persones físiques i persones jurídiques
Les derivacions temporals d'aigües són aprofitaments d'aigua superficial o subterrània o de depuradores d'aigües residuals associats a una activitat temporal determinada, com pot ser l'execució d'una obra, que no donen dret a l'ús privatiu de l'aigua i que s'atorguen per un període màxim de dos anys.
La derivació d'aigua de les lleres públiques amb caràcter temporal, i no privatiu, requereix de l'autorització prèvia de l'Agència Catalana de l'Aigua.
Només s'admetran les sol·licituds de derivació d'aigües amb caràcter temporal que no pretenguin un dret a l'ús privatiu de l'aigua, com per exemple el reg d'obres públiques o el rebliment de basses contra incendis.
L'atorgament d'aquestes autoritzacions per derivació temporal es limita a la necessitat d'aigua circumstancial i excepcional, de caràcter temporal, que sigui conseqüència, per exemple, de la realització d'obres públiques o privades, de situacions d'emergència en què calgui disposar d'aigua per pal·liar un episodi greu de manca de salubritat en espais públics o de lluita contra incendis, i a aquelles altres necessitats d'aigua que l'Administració consideri justificades.
Administracions, persones físiques i persones jurídiques.
Les comunitats d'usuaris de l'aigua són corporacions de dret públic adscrites a l'Agència Catalana de l'Aigua, subjectes en el seu funcionament al que estableix la normativa i els seus propis instruments reguladors (estatuts, reglaments o convenis), la finalitat de les quals és l'administració de forma col·lectiva dels drets d'ús de l'aigua que els hi han estat concedits o reconeguts.
Les comunitats es poden regir per Estatuts i per Conveni.
Amb caràcter general, es regeixen per Estatuts les comunitats de més de 20 usuaris.
Justificadament s'acceptarà el règim de Conveni de les comunitats de més de 20 membres, sempre que sigui a elecció dels membres de la comunitat i el conveni estigui subscrit per tots els usuaris.
L'aprovació és vigent fins que canviïn els estatuts o el conveni per iniciativa de la comunitat d'usuaris, o bé, a requeriment de l'ACA.
Als usuaris de l'aigua d'una mateixa captació o de diversos aprofitaments gestionats de forma col·lectiva.
Els programes de manteniment i conservació de lleres públiques tenen per objecte preveure les actuacions necessàries per vetllar pel manteniment de les lleres públiques en bones condicions de desguàs, mitjançant una adequada gestió de la vegetació de ribera i la neteja dels elements que poden acumular-se a l'espai fluvial per motius naturals, com poden ser els temporals de vent o pluja.
Per aquest motiu, es consideren essencials per minimitzar els riscs per als béns i les persones en episodis de fortes precipitacions i riuades.
En el marc del Programa de mesures de l'àmbit hidrològic del Pla de gestió del risc d'inundació del districte de conca fluvial de Catalunya (PMH), l'Agència ha elaborat el Programa de manteniment i conservació de lleres públiques per als anys 2020-2021 (PMCL 2020/2021) per donar continuïtat a la política de manteniment de lleres públiques que d'ençà l'any 2001 es desenvolupa al districte de conca fluvial de Catalunya, on l'Agència té les competències pròpies per dur a terme aquest tipus d'actuacions com a responsable del compliment de la planificació hidrològica.
Atès que les previsions relatives a les actuacions de manteniment i conservació de lleres contingudes al PMH són genèriques, ha sigut necessària la seva concreció mitjançant l'aprovació d'un Programa d'actuació que comprengui tant les actuacions en trams urbans com no urbans.
Amb data 20 de maig de 2020, s'ha iniciat la licitació del contracte dels treballs de manteniment i conservació de lleres en trams urbans del PMCL 2018/2019.
L'objecte del contracte és l'execució dels treballs de manteniment i conservació de lleres en trams urbans que formen part del Programa de manteniment i conservació de lleres públiques 2018-2019, programa específic que dóna compliment a la mesura ES100.13.04.02 del Programa de mesures de l'àmbit hidrològic.
Detall de turbines per a la generació hidroelèctrica.
El consell d'administració de l'Agència Catalana de l'Aigua (ACA) ha aprovat aquest dijous les bases d'una nova línia d'ajuts destinada a millorar l'eficiència energètica de les minicentrals hidroelèctriques que hi ha en l'àmbit de les conques internes de Catalunya.
Aquestes actuacions d'adequació s'emmarquen en l'Agenda 2030 per a l'assoliment dels Objectius per al Desenvolupament Sostenible (ODS) i han de tenir com a objectiu una millor eficiència en el funcionament de les instal·lacions, en funció de les seves característiques per generar el màxim número de quilowatts d'energia amb el menor cost econòmic.
S'inclouen en aquests ajuts, per tant, actuacions com la modernització de les turbines o dels sistemes generadors, i s'ha de demostrar que les instal·lacions que s'acullin a la subvenció han produït energia en els 36 mesos anteriors a la data de la convocatòria.
Els ajuts van destinats a instal·lacions de petits productors ja existents i en cap cas comporten un perllongament de les concessions.
En aquest sentit, un dels objectius dels ajuts és precisament que la producció d'energia sigui més eficient mentre duri la concessió, potenciant la generació d'energia renovable i neta en el territori i contribuint a la transició energètica.
L'Agència podrà assumir el 90% del cost dels treballs, amb un màxim de 500.000 euros per actuació.
A més, aquelles actuacions que siguin atorgades, un cop s'obri i s'adjudiqui la convocatòria, hauran d'incrementar en almenys un 10% el cabal circulant que estableix el pla de gestio en el tram determinat.
Aforadors mesurant el cabal d'aigua d'un tram de riu.
L'Agència Catalana de l'Aigua (ACA) ha implantat des de l'1 de juny de 2020, l'obligatorietat d'alliberar cabals ambientals o ecològics en el 100% dels rius de les conques internes, seguint amb les directrius que marca l'actual planificació hidrològica catalana per al període comprès entre el 2016 i el 2021 i en línia amb els objectius de la Directiva marc de l'aigua.
Aquesta implantació ha estat progressiva, amb una primera fase duta a terme en el juny de 2018 per als trams fluvials protegits de les conques internes (un 50% del total), i una segona, desplegada fa un mes, per a la resta de rius (el que suposa el 50% restant).
Els cabals ambientals que s'han de respectar es poden consultar en aquest enllaç.
Aquesta implantació forma part dels objectius estratègics de la planificació dels recursos hidrics i suposarà un pas molt important en la millora de l'estat ecològics dels rius, tal com preveu la Directiva.
La importància dels cabals per a la biodiversitat
Els cabals de manteniment, també anomenats ambientals o ecològics, són el volum d'aigua que es deixa de manera constant en el riu, amb l'objectiu de garantir el bon funcionament dels ecosistemes vinculats al medi hídric.
Per tant, aquest cabal ha de ser compatible amb la resta de demandes ordinàries dels cursos fluvials, com són els usos domèstics, els industrials i els agrícoles.
A Catalunya, la determinació i la implantació d'aquests cabals es fa separadament per als dos àmbits de planificació hidrològica existents: les conques internes de Catalunya (CIC) i la part catalana de les conques de l'Ebre i la Garona.
L'Agència Catalana de l'Aigua té plenes competències per establir i implantar un règim de cabals de manteniment a les conques internes.
En canvi, a les conques catalanes de l'Ebre i la Garona, l'ACA realitza els estudis necessaris, el càlcul i la validació de cabals de manteniment amb els mateixos criteris que es fa a les conques internes, per tal d'obtenir uns cabals de manteniment coherents per a tot Catalunya, que transmet a l'organisme de conca competent (Confederació Hidrogràfica de l'Ebre) per a la seva implantació.
Evolució del Pla sectorial de cabals de manteniment
Les mesures previstes en el Pla de gestió (PGDCFC) actualment en vigor sobre l'aplicació de cabals ambientals en tots els rius de les conques internes s'han fet a partir del Pla sectorial de cabals de manteniment, aprovat pel Govern català l'any 2006 i basat en rigorosos estudis científics en què es definien els cabals que haurien de respectar-se en els rius per garantir un bon estat dels ecosistemes.
L'actual planificació hidrològica catalana contempla una aplicació gradual i progressiva -establint les dates temporals i els valors concrets- dels cabals ambientals previstos en el pla sectorial.
D'aquesta manera, s'analitzarà la repercussió dels cabals ambientals aplicats i, en cas que no es detecti una millora consistent i continuada en l'estat dels ecosistemes fluvials, s'estudiarà la possibilitat d'incrementar els cabals ambientals.
Aquest futur increment, tal i com es descriu al Pla, hauria d'anar acompanyat de mesures.