D'acord amb l'article 40 de la Llei 19/2014, del 29 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern (en endavant LTAIPBG) i amb la Moció 179/X del Parlament de Catalunya, sobre les accions per a desplegar aquesta llei, el Ple del Parlament de 30 d'abril de 2015 va elegir, superant el llindar de 3/5 parts de la Cambra, i prèvia avaluació d'idoneïtat dels candidats en seu de la Comissió Primera el 28 d'abril de 2015, les persones següents:
El nomenament va ser fet pel Decret del President de la Generalitat número 102/2015, d'11 de juny (DOGC 6892, de 15.06.2015) i la presa de possessió va tenir lloc el 15 de juny de 2015, a la seu de la Conselleria de Governació i Relacions Institucionals de la Generalitat.
De conformitat amb l'establert a l'apartat 2 de la Moció 217/X del Parlament de Catalunya, sobre l'aplicació en l'àmbit local de l'LTAIPBG, el mateix dia de la presa de possessió, la GAIP es va constituir en sessió plenària i va elegir per unanimitat la senyora Elisabet Samarra com a presidenta, i el senyor Oriol Mir com a vicepresident, i així ho va comunicar per escrit a la Presidència del Parlament el 17 de juny de 2015.
A la sessió del Ple de 9 de juliol es va acordar adoptar l'acrònim GAIP com a denominació abreujada de la Comissió.
D'acord amb l'article 41 LTAIPBG, correspon a la Generalitat, a través del departament que es determini per Decret, dotar la Comissió dels mitjans personals i materials necessaris per a l'exercici de les seves funcions, sempre respectant-ne la independència orgànica i funcional.
El departament al qual es va assignar al 2015 la provisió de mitjans de la GAIP, mentre no s'aprovés el reglament que havia d'establir-ne l'adscripció formal, va ser el Departament de Governació i Relacions Institucionals, aleshores competent en matèria de transparència.
La GAIP té la seva seu a la planta 4a de l'edifici ubicat al carrer de la Tapineria, número 10, de Barcelona.
La GAIP va traslladar al secretari general del Departament de Governació i Relacions Institucionals, per carta de data 26 de maig de 2015, la proposta de dotació de personal que avaluava necessària per a garantir uns nivells adequats de qualitat en el seu funcionament.
Concretament, es demanaven quatre persones tècniques per assumir les funcions següents: secretaria tècnica, responsable de reclamacions, responsable de mediacions i responsable de comunicació, difusió via web i elaboració de materials de difusió.
A més, es demanava personal de suport per a la gestió documental, així com de suport administratiu.
La provisió real de personal a la GAIP, però, s'ha limitat a dues places de suport administratiu i una secretaria tècnica.
La provisió es va realitzar previ anunci al portal corporatiu de la Generalitat ATRI, entre totes les persones funcionàries de la Generalitat que hi van optar.
La GAIP es va encarregar de la definició funcional de cada lloc, l'elaboració de la descripció dels llocs de treball aprovats, de dur a terme el procés de selecció i de l'avaluació de les persones que hi van optar.
Finalitzat el procés, les persones seleccionades es van incorporar a la GAIP al mes de setembre.
Concretament, la relació de llocs de treball de la GAIP està integrada per:
1 plaça de tècnic superior A-29
Provisionalment, i mentre se seguia el procés de provisió dels llocs de treball detallat anteriorment, es va assignar a la GAIP una plaça C-18 del Departament de Governació i Relacions Institucionals.
Aquesta plaça de suport provisional s'ha mantingut al servei de la GAIP fins a la data.
L'experiència en el funcionament dels primers mesos d'activitat de la Comissió mostra que la càrrega de feina imputable a la tramitació, resolució i publicació de les reclamacions presentades a la GAIP és destacable.
Els quadres següents defineixen el flux d'activitat que comporta el procediment de reclamació, i el de mediació que, si s'escau, s'insereix en ell, i resulten prou aclaridors de la complexitat del sistema atesa la necessitat de donar garanties suficients a totes les parts afectades per l'accés a la informació que es reclama.
(veure quadres a la versió pdf)
A aquesta activitat relacionada amb les Reclamacions presentades, que constitueix el nucli de les funcions, cal afegir-hi altres actuacions que la GAIP també ha realitzat durant l'any 2015, com ara: l'elaboració de les normes internes d'organització i funcionament i l'aprovació dels manuals de reclamació i mediació, l'atenció de consultes per part de les administracions o persones en relació amb l'aplicació de la normativa en matèria d'accés a la informació, l'elaboració de dictàmens a petició dels ens obligats per l'LTAIPBG, la participació en l'elaboració de projectes normatius, la formació i participació en sessions de difusió, el manteniment de relacions institucionals amb un ventall ampli d'òrgans, o el disseny i la definició dels continguts del web.
L'any 2016 s'han afegit a aquestes funcions altres relacionades amb la formulació de criteris generals, el manteniment i l'edició del web, la traducció de les resolucions i l'elaboració de la memòria d'activitats i de resums doctrinals.
Les despeses de personal i per qualsevol altre concepte derivat de les funcions i activitats de la Comissió han de ser autoritzades prèviament pel departament de la Generalitat d'adscripció, i s'assumeixen amb càrrec al pressupost del departament esmentat.
D'acord amb l'article 44 LTAIPBG, les Resolucions de la GAIP s'han de publicar en el portal web de la Comissió.
Aquesta exigència legal de difondre via web les Resolucions de la GAIP comportava assignar com a prioritat en els treballs de la GAIP la definició de continguts, disseny, conceptualització i l'edició del que havia de ser el seu web.
El Departament de Governació i Relacions Institucionals va encarregar al CTTI la contractació del web de la GAIP al proveïdor tecnològic adjudicatari del lot corresponent en el diàleg competitiu realitzat en el seu dia, la UTE HP-VASS.
L'encàrrec es va formalitzar per un import de total del contracte de 89.298 euros, IVA inclòs, essent el recurrent anual de 9.067 euros, IVA inclòs.
Més enllà del projecte tecnològic assumit per aquest proveïdor, la GAIP es va encarregar d'elaborar i fer el seguiment del projecte funcional, la conceptualització, la definició i la provisió de continguts i la validació del web.
Durant el 2015, i mentre la GAIP elaborava el portal propi, el Portal de Transparència de Catalunya va destinar un apartat propi per a la GAIP, a través del qual aquesta va poder difondre les dades essencials relacionades amb aquest òrgan: la funció, la composició, l'accés al formulari de reclamació i un apartat de Preguntes Més Freqüents per a facilitar el coneixement del dret d'accés i el seu exercici.
Aquest espai va permetre, igualment, complir amb els requisits de publicitat activa en relació amb els membres de la GAIP (perfil professional, retribucions, compatibilitats, etc.).
Els treballs de definició i seguiment del projecte van ocupar el segon semestre de 2015, i la validació es va fer en els primers mesos de 2016.
El portal web de la GAIP www.gaip.cat es va obrir el 22 de febrer de 2016 i es manté actualitzat amb els mitjans propis de la GAIP, ja que encara no es disposa de personal per a tasques de difusió.
Formulari electrònic de reclamació
Un altre dels projectes que, des del mateix nomenament, els membres de la GAIP han impulsat més activament ha estat la posada en funcionament d'un canal electrònic per a la presentació de reclamacions.
La definició i posada en marxa del formulari electrònic es va fer amb el suport del Gabinet Tècnic del Departament de Governació i Relacions Institucionals, i se suporta en la plataforma de gestió de serveis i tràmits de la Generalitat (GSIT).
El formulari electrònic va ser posat a disposició del públic amb data 24 de novembre de 2015.
Eines de gestió documental i suport a la tramitació electrònica
Per raons d'eficiència dels recursos públics, la GAIP va descartar el desenvolupament d'una eina tecnològica pròpia per a assistir el seu personal en la tramitació de les reclamacions; en el seu lloc, es van avaluar diferents eines de suport a la tramitació existents, del Consorci d'Administració Oberta i de la pròpia Generalitat, per veure quina s'adequava millor a les necessitats de la GAIP i compartir i aprofitar eines corporatives.
Finalment, la GAIP va valorar que l'eina que millor responia a les seves necessitats era el tramitador genèric de la Generalitat i en va demanar l'ús.
Es tracta d'una eina de suport que facilita la gestió de les reclamacions, el seguiment dels diversos tràmits i l'accés a les eines de notificació electrònica.
Des del Departament de Governació i Relacions Institucionals es va assumir el compromís de permetre a la GAIP el seu ús a finals del primer trimestre de 2016, però encara no se'n disposa.
Estudi del projecte de Reglament de la Comissió i elaboració de les al·legacions i propostes d'esmena: maig 2015
Els membres de la Comissió van ser designats pel Parlament de Catalunya el 30 d'abril de 2015, d'acord amb la Moció 179/X del Parlament de Catalunya, sobre les accions per a desplegar la Llei 19/2014, del 29 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern, que establia la necessitat d'avançar aquesta designació a l'entrada en vigor de la Llei precisament per garantir un paper actiu de la Comissió en l'elaboració i definició del seu Reglament, que d'acord amb la disposició final tercera de l'LTAIPBG s'hauria d'haver aprovat abans de l'1 de juliol de 2015.
D'acord amb això, els cinc membres designats van iniciar els treballs d'anàlisi del projecte de Decret pel qual s'aprova el Reglament de la Comissió de Garantia del Dret d'Accés a la Informació Pública que s'estava elaborant des del Departament de Governació per tal de poder formular les observacions i esmenes necessàries al text i que aquestes poguessin ser tingudes en compte durant la seva tramitació.
Per a dur a terme aquests treballs els membres de la Comissió es van reunir durant el mes de maig de 2015 i van fer arribar la seva valoració al Departament de Governació i Relacions Institucionals a través de dues reunions mantingudes amb el director de l'Oficina per al Desenvolupament de l'Autogovern els dies 19 i 26 d'aquell mes.
El mes de juny de 2015, el projecte de Decret va ser sotmès a la Comissió Jurídica Assessora (CJA), el dictamen de la qual es va emetre el mes de setembre.
Atès que l'LTAIPBG preveu que, prèviament a la seva aprovació pel Govern, i als efectes de protegir la independència de la GAIP, s'ha de sotmetre a informe del Parlament el projecte de Decret, i havent estat dissolt el Parlament per la convocatòria d'eleccions, la tramitació del projecte de Decret va restar suspesa durant mesos fins a la constitució del nou Govern de la Generalitat que ha reprès els treballs per a la seva tramitació.
Actualment la tramitació del projecte de Decret ha estat assumida per raó del seu àmbit de competència pel Departament d'Afers i Relacions Institucionals i Exteriors i Transparència i es troba en una fase avançada de tramitació en seu governamental.
Reunions setmanals del Ple de la GAIP
La Comissió va acordar que es reuniria setmanalment, sens perjudici de reunions extraordinàries del Ple i de l'assistència ordinària i diària dels membres de la Comisisó a la seva seu.
La Comissió, durant l'any 2015, es va reunir en vint-i-cinc ocasions en Ple.
Les actes corresponents a aquestes sessions es fan públiques al web de la GAIP.
3.3.1 Departament de Governació i Relacions Institucionals
La GAIP ha mantingut, durant l'any 2015, diferents reunions amb el Departament de Governació i Relacions Institucionals per a debatre el dimensionament i les necessitats de dotació per a l'inici d'activitats, així com per a la defensa i debat de les al·legacions presentades al Reglament d'organització i funcionament de la GAIP.
Consell de Transparència i Bon Govern de l'Estat
La presidenta i el vicepresident de la Comissió es van reunir el 8 de juliol de 2015 a Madrid amb la presidenta del Consejo de Transparencia y Buen Gobierno, Esther Arizmendi.
En el si de la trobada, la GAIP va donar a conèixer les especificitats que té en relació amb l'òrgan estatal i altres models a nivell autonòmic, en tractar-se d'un òrgan de caràcter col·legiat i de designació parlamentària, així com les especialitats de la normativa catalana en matèria de transparència i accés a la informació, com el procediment de mediació entre la persona reclamant i l'administració contra la que es reclama que, amb caràcter únic i innovador, el legislador català ha posat a disposició de la ciutadania per afavorir la resolució ràpida i pactada dels conflictes nascuts arran de la denegació total o parcial a informació pública.
A fi de presentar-se com a òrgan de garantia i per posar en coneixement de les administracions locals el funcionament de la Comissió, la presidenta de la GAIP va adreçar el mes d'octubre una carta a tots els alcaldes i presidents d'administracions locals donant-se a conèixer i oferint l'assessorament de la GAIP per resoldre qualsevol dubte que els plantegés el compliment de les obligacions relacionades amb l'accés a la informació pública.
El dia 21 d'octubre es va celebrar una reunió institucional amb el Síndic de Greuges, amb l'assistència del Síndic, Rafael Ribó, l'adjunt general, Jaume Saura, la gerent, Mar Molinas, la responsable de comunicació i dos assessors especialitzats en matèria de transparència, i per part de la Comissió, de tots els membres del Ple i la secretària tècnica.
La reunió va servir de presentació de la posada en funcionament de la Comissió i per establir una línia de comunicació per a l'exercici de les relacions de coordinació des de les responsabilitats de la GAIP pel que fa a la garantia d'accés a la informació pública, i del Síndic per a l'informe anual d'avaluació de l'LTAIPBG, que li correspon de conformitat amb el que preveu la mateixa llei, que completa el sistema de garanties amb l'establiment d'un procediment d'avaluació externa del compliment d'aquesta i li encarrega al Síndic aquesta tasca avaluadora.
Amb el Síndic de Greuges també s'han iniciat els treballs per formalitzar un conveni de col·laboració que atribueixi a la GAIP la competència per conèixer de les reclamacions que s'interposin en relació amb les sol·licituds d'accés a la informació pública adreçades al Síndic per les informacions que aquest tingui en el seu poder.
Autoritat Catalana de Protecció de Dades (APDCAT)
Les relacions amb l'Autoritat Catalana de Protecció de Dades, més enllà de les derivades del tràmit d'informe preceptiu d'aquesta institució en els casos de reclamacions per desestimació fonamentada en la protecció de dades personals, ha estat fluïda i habitual.
Ambdós organismes han treballat conjuntament textos de projectes normatius, com la reforma de la llei d'arxius, que tenien incidència en l'accés a la informació, i han apropat posicions en relació amb la necessària compatibilització dels drets que sengles organismes protegeixen i garanteixen: l'accés a la informació pública i la protecció de dades personals.
Comissió Nacional d'Accés, Avaluació i Tria Documental (CNAATD)
En tres ocasions es van reunir ambdós òrgans per establir els termes del marc de col·laboració estable que es volia donar a la seva coordinació, conjuntament amb l'Autoritat Catalana de Protecció de Dades.
Fruit d'aquestes reunions, s'ha assolit l'acord de creació de la Mesa de Coordinació conjuntament amb l'Autoritat Catalana de Protecció de Dades.
A més, la GAIP, a través del seu vicepresident, participa en el Ple de la CNAATD.
Durant el 2015, aquesta participació es va concretar en dues reunions.
Destaca entre el contingut d'aquestes reunions el seguiment de les taules d'avaluació i accés documental i el debat sobre el contingut de la modificació del Decret 13/2008, d'accés, avaluació i tria documental per adaptar-lo a la Llei 19/2014 de transparència, accés a la informació pública i bon govern, així com actualitzar el contingut de les seves disposicions.
D'acord amb la previsió continguda a la disposició addiciona sisena de l'LTAIPBG de promoure la coordinació per a l'aplicació de criteris homogenis d'aplicació de la llei en llurs respectius àmbits d'actuació, la GAIP ha promogut la creació de la Mesa de Coordinació entre la GAIP, l'APDCAT i la CNAATD com a marc estable per a l'adopció conjunta de criteris, que es va formalitzar amb data 21 d'octubre.
L'Acta de Constitució de la Mesa de Coordinació per a l'aplicació homogènia de la Normativa d'Accés a la Informació Pública s'adjunta com a annex a aquesta Memòria.
Amb anterioritat a la constitució de la Mesa de Coordinació la GAIP va mantenir reunions preparatòries amb l'APDCAT i la CNAATD en diferents ocasions per poder acordar el seu contingut i orientació.
La convocatòria formal d'ambdues institucions es va acordar pel Ple de la Comissió el dia 26 de juny de 2015, en la seva segona sessió.
La GAIP va elaborar i elevar una proposta de Criteri relatiu a l'aplicació dels límits a l'accés a la informació i, després de rebre la reacció positiva de l'APDCAT, resta a l'espera que la CNAATD li traslladi el seu posicionament al respecte.
D'altra banda, cal destacar que es manté una relació institucional estable amb cadascuna de les dues institucions a banda de la Mesa de Coordinació.
Això és, una relació constant amb l'Autoritat Catalana de Protecció de Dades relativa la tramitació de reclamacions quan la protecció de dades de caràcter personal s'ha invocat per part de l'administració com a límit per a l'accés a la informació, que s'exposa amb més detalla a l'apartat relatiu a la tramitació de les reclamacions de la GAIP, i una relació permanent a través de la participació en el Ple de la CNAATD per part del vicepresident de la GAIP, que n'és membre, com s'ha explicat a l'apartat 3.3.6.
En l'àmbit de la formació, la GAIP ha participat a les activitats de formació en matèria de dret d'accés a la informació pública a les quals ha estat convidada.
Es pot destacar en aquest sentit la participació del vicepresident, el senyor Oriol Mir Puigpelat, en el marc del Seminari Barcelona Jurídica organitzat per l'Ajuntament de Barcelona sobre Transparència i Nova Democràcia amb la ponència "Els límits i la garantia del dret d'accés a la informació pública segons la nova regulació de la transparència administrativa".
També cal assenyalar la participació del vocal de la Comissió, el senyor Josep Mir i Bagó en el si de les X Jornades de Formació, organitzades pel Fòrum de síndics, síndiques, defensors i defensores locals de Catalunya i el Servei d'Estudis i Dictàmens Jurídics de la Facultat de Dret de la Universitat Autònoma de Barcelona, dedicades a la Transparència i Bon Govern amb una ponència relativa al dret d'accés a la informació i els seus límits.
Així mateix, la GAIP va promoure i va organitzar conjuntament amb l'Associació Catalana de Municipis, la Federació de Municipis de Catalunya i el Col·legi de Secretaris, Interventors i Tresorers de l'Administració Local de Catalunya una sessió de formació adreçada al personal dels ajuntaments que va tenir lloc el dia 4 de febrer de 2016 i que va comptar amb més de 350 assistents.
L'LTAIPBG crea la GAIP i estableix unes disposicions molt bàsiques i sumàries per regular la seva organització interna, les seves funcions i les reclamacions que s'hi poden presentar en garantia del dret d'accés a la informació pública, i remet al seu desplegament reglamentari la regulació més detallada d'aquestes qüestions.
El calendari electoral i polític de la segona meitat del 2015 i dels primers mesos del 2016 va retardar l'elaboració dels reglaments que han de desenvolupar aquesta llei.
Això explica que mentre que la GAIP es va constituir el 15 de juny de 2015 i l'LTAIPBG va entrar en vigor l'1 de juliol del mateix any, quan poc després es varen presentar les primeres reclamacions davant d'aquesta Comissió de Garantia no estava encara vigent una normativa prou concreta que resolgués les necessitats de funcionament intern de la GAIP i pogués oferir a la ciutadania la informació indispensable per saber com han de presentar i com es tramitaran les seves reclamacions.
Aquestes circumstàncies van dur a la GAIP a dotar-se de les seves Normes internes d'organització i funcionament, per una banda, i dels seus manuals de reclamació i de mediació, per l'altra.
Són eines que tenen un cert caràcter de provisionalitat, en la mesura que previsiblement part del seu contingut s'incorporarà als futurs reglaments de desenvolupament de l'LTAIPBG i que es justifiquen en l'objectiu de garantir un funcionament eficaç de la Comissió i d'oferir a la ciutadania previsibilitat i transparència de les seves actuacions.
Les Normes internes d'organització i funcionament de la GAIP s'emparen en la capacitat que la legislació de procediment administratiu atribueix als òrgans col·legiats que no s'integren a l'estructura jeràrquica de les Administracions públiques per regular la seva organització i funcionament interns.
Aquestes Normes fixen qüestions com ara les relatives a com s'han d'organitzar les reunions de la Comissió, a l'existència d'una Presidència i d'altres responsables interns i com s'han d'elegir i a la informació que ha de facilitar a través del seu web, entre altres qüestions.
A diferència de les Normes internes, els manuals de procediment no es poden fonamentar en cap previsió legal que els doni naturalesa i capacitat normativa; no tenen, per tant, força vinculant, són expressió de l'anomenat soft law.
Això no els priva, ni molt menys, d'eficàcia jurídica, ja que la GAIP s'autovincula a respectar el seu contingut i proporcionen a la ciutadania i a les Administracions afectades per l'activitat de la Comissió les pautes idònies per a les seves actuacions.
El Manual de Mediació és especialment necessari, ja que exposa detalladament la manera en què s'ha de conduir un procediment, el de mediació, que a penes té precedents en la resolució de conflictes jurídics entre l'Administració pública i la ciutadania; aquest caràcter innovador de la mediació, afegit a l'interès que aquest procediment ha concitat a bona part de les persones reclamants, fan que aquest Manual resulti especialment útil.
El Manual de Reclamació exposa amb detall el procediment que ha de seguir la tramitació de tota reclamació presentada a la GAIP, des de l'entrada al seu registre, fins a la notificació de la resolució corresponent, connectant-lo, si s'escau, amb el procediment de mediació.
Les reclamacions s'han de conduir amb plenes garanties de participació de la persona reclamant, de l'Administració reclamada i, sovint, de terceres persones amb drets o interessos afectats per la reclamació; això obliga a que els tràmits, inclosos, si escau, els informes preceptius requerits legalment, hagin de ser mesurats i acreditats degudament i a fixar terminis que garanteixin la resolució dins dels dos mesos establerts per l'LTAIPBG.
Aquest és bàsicament l'objecte del Manual de reclamació.
S'annexen a aquesta memòria les normes i manuals a què fa referència aquest apartat.
Tot i que l'LTAIPBG no atribueix expressament la competència d'emetre dictàmens o resoldre consultes a la GAIP, el projecte de Reglament de la GAIP elaborat pel Departament de Governació i Relacions Institucionals preveia que actués també com a òrgan davant del qual les administracions públiques poguessin formular consultes generals sobre l'aplicació del dret d'accés a la informació pública.
És per això que la Comissió entén que aquesta funció d'assessorament és indispensable i de gran utilitat per ajudar a consolidar i assentar les bases de l'exercici del dret d'accés a l'empara d'una normativa nova que suposa un canvi de paradigma per a les administracions.
Per això, malgrat que el Reglament de la GAIP encara no està en vigor, la GAIP va entendre's legitimada per atendre la consulta formal que li va adreçar la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals, sobre l'abast de clàusules de confidencialitat establertes a contractes d'aquesta Corporació signats abans de l'entrada en vigor de l'LTAIPBG, i va emetre el corresponent Dictamen, que consta annex en aquesta memòria.
De la mateixa manera, mitjançant un escrit adreçat als titulars dels ajuntaments, consells comarcals i diputacions, la GAIP s'ha ofert com a òrgan de consulta sobre l'aplicació de la normativa en l'àmbit de l'accés a la informació pública i ha atès les consultes sobre la interpretació i aplicació de l'LTAIPBG que li han estat formulades informalment a través de la Secretaria Tècnica de la Comissió.
A banda de les consultes que han estat formalment formulades a la Comissió, la GAIP atén també aquelles consultes que des de les administracions o per part de la ciutadania li són plantejades per canals electrònics o per telèfon, ja siguin relatives a la interpretació de la Llei, o bé, consultes relacionades amb la tramitació de les reclamacions o el compliment de les obligacions que tenen les diferents entitats subjectes a l'àmbit d'aplicació de la normativa de transparència.
Destaquen en aquest sentit, una vintena de consultes ateses sobre aspectes generals de la normativa o el desenvolupament del procediment de reclamació o mediació, que cal sumar a l'assessorament o l'orientació que s'ha donat a les administracions i a les persones reclamants en relació amb els procediments en curs davant de la GAIP.
A banda d'allò que s'ha esmentat en relació amb la participació de la Comissió en el projecte de Decret pel qual s'aprova el Reglament de la mateixa Comissió, encara en tramitació, la Comissió ha intervingut fent arribar les seves consideracions en diferents projectes normatius.
La recepció i resolució de reclamacions en matèria d'accés a la informació pública és la principal responsabilitat legal de la GAIP.
Durant l'any 2015 van tenir entrada a la GAIP 37 reclamacions, de les quals 15 es van presentar contra l'Administració de la Generalitat, 20 contra ajuntaments i 2 contra una universitat pública.
Totes elles van ser resoltes dins del termini legal de dos mesos, ampliat durant un termini addicional de fins a un mes més si s'havia sol·licitat el procediment de mediació, tal com preveu l'article 42.4 LTAIPBG.
A l'inici de l'any 2016 es manté el creixement de l'activitat de la GAIP, que s'ha incrementat de manera notable a partir del mes d'abril, segons es desprèn d'aquesta gràfica:
El procediment de mediació constitueix una forma de tramitació de la reclamació davant la GAIP en què, a petició de la part reclamant, les parts intenten resoldre el conflicte amb un acord que ha de ser unànime i s'ha de produir dins del termini màxim d'un mes.
En aquests casos, per tant, la Comissió no entra en el fons de la reclamació ni declara els drets a estimar, sinó que són les parts les que voluntàriament acorden l'abast i format de l'accés a la informació que es produirà; la Comissió, que dirigeix aquesta mediació, en fa el control de legalitat, però no d'idoneïtat, i si l'acord no és contrari a llei resol la finalització del procediment de reclamació i fa el seguiment de l'execució de l'acord.
En relació amb les reclamacions en què no s'ha demanat procediment de mediació i que, per tant, es tramiten pel procediment ordinari, així com en els casos en què havent-lo demanat, no han finalitzat amb acord de les parts, la GAIP resol sobre el fons de la pretensió, declarant si s'ha d'apreciar el dret d'accés o no, i les condicions, format i abast que ha de tenir.
Del total de reclamacions presentades el 2015, un 54,05% varen demanar inicialment acollir-se al procediment de mediació, per bé que només es va seguir la mediació finalment en relació amb dotze reclamacions, ja que set d'aquestes van ser inadmeses i en un altre cas es va produir el desistiment de la persona reclamant.
Pel que fa a les reclamacions respecte les quals la GAIP s'ha pronunciat sobre el fons, cal destacar que en cap cas s'ha desestimat totalment la pretensió d'accés.
En la gran majoria dels casos, el 71,5%, la GAIP ha resolt estimar totalment la pretensió de la reclamació, mentre que en un 28,5% l'estimació de la reclamació ha estat parcial.
En un dels casos es va produir el desistiment de la persona reclamant abans de la Resolució de la GAIP.
Per matèries, la GAIP ha declarat el dret a accedir a informació relacionada amb pressupostos i comptabilitat d'administracions i ens públics, processos de selecció de personal, nomenaments i provisió de llocs de treball de personal funcionari, així com convocatòries i resolucions d'adjudicacions de places de personal laboral d'administracions públiques, expedients de contractació pública de diversa naturalesa, retribucions del personal de les administracions públiques i els seus ens instrumentals, relació de llocs de treball i certificació d'altes i baixes de personal d'universitats.
Per contra, ha desestimat l'accés a dades personals com l'adreça, telèfon, data de naixement, DNI per ser redundants a informació identificativa ja facilitada, l'accés al motius de reserva de plaça d'un determinat cos funcionarial i, en relació amb les persones que havien participat en processos de selecció de personal laboral, va desestimar l'accés a les dades personals d'aquelles que no havien estat finalment seleccionades.
El resum de la doctrina establerta per la GAIP a les seves resolucions i la descripció més detallada de la informació pública que han tingut per objecte es pot trobar a la segona part d'aquesta memòria.
Es relacionen a continuació les resolucions destacades, aquelles que, per raó de la doctrina i la interpretació de l'LTAIPBG que incorporen, presenten un contingut susceptible de generar un major interès.
D'altra banda, consten annexes a aquesta Memòria 2015 totes les resolucions que ha dictat el Ple de la GAIP en relació amb les Reclamacions interposades durant l'any 2015, que equival als escassos sis primers mesos d'activitat i funcionament de la Comissió.
Ponderació i motivació dels límits a l'accés.
Resum: Els informes preceptius d'intervenció elaborats pels interventors municipals en relació amb els comptes públics constitueixen un tipus d'informació pública essencial que ha de ser plenament accessible per la ciutadania, per tal que aquesta pugui exercir degudament el control democràtic sobre l'actuació dels poders públics que tracta de garantir i fomentar la legislació de transparència.
Admissibilitat de l'aplanament de l'Administració reclamada en el marc de la reclamació davant la GAIP.
Competència de la GAIP per atendre reclamacions contra les universitats.
Resum: La Universitat, al·legant límits relatius a protecció de dades personals i a propietat intel·lectual, ofereix a la persona sol·licitant només vista i consulta a l'expedient i còpia d'alguns documents de caràcter públic i d'alguns que afecten els candidats seleccionats.
La reclamació es presenta amb l'objectiu d'obtenir còpia de tota la documentació presentada pels aspirants seleccionats.
La resolució de la GAIP atorga l'accés sol·licitat, després de ponderar els interessos favorables a l'accés amb els relatius a la protecció de dades de caràcter personal i de la propietat intel·lectual que concorren en el cas, i de tenir en compte l'informe emès a aquests efectes per l'Autoritat Catalana de Protecció de Dades.
Per poder valorar i resoldre sobre el fons de l'assumpte, es decideix prèviament sobre la competència de la GAIP per atendre una reclamació que té per finalitat l'accés als documents d'un procediment administratiu per part d'una persona que té la condició d'interessada, i en relació amb una universitat pública de Catalunya.
També s'analitza l'admissibilitat de la reclamació, tenint en compte el caràcter informal de la documentació produïda per a l'exercici del dret d'accés.
Dret a ser informat de l'estat de tramitació.
Resum: L'objecte de la sol·licitud és rebre informació sobre l'estat de tramitació d'un expedient d'obres majors, iniciat el 2012 per la mateixa persona reclamant.
L'Ajuntament incompleix reiteradament l'obligació de resoldre expressament les diverses sol·licituds cursades pel mateix motiu.
Les garanties de la legislació de transparència protegeixen l'efectivitat dels drets d'accés de les persones interessades als expedients administratius reconeguts per la legislació de procediment administratiu.
Dret d'accés a la documentació i dret a ser informat per escrit de l'estat de tramitació del procediment.
Aplicació del règim de silenci administratiu de la llei bàsica estatal.
Resolució estimatòria extemporània.
Resum: Una sol·licitud d'accés prèvia a l'entrada en vigor de l'LTAIPBG és té per presentada un cop la Llei entra en vigor per Decret d'alcaldia.
La resolució estimatòria extemporània no pot imposar nous terminis per a l'accés material a la informació.
El dret d'accés no està condicionat a motivació o interès.
Trasllat a terceres persones afectades.
Gestió i conservació documental.
Resum: El dret d'accés a la informació pública no pot ser condicionat ni restringit a la concurrència d'un interès personal i subjectiu en la informació a què es vol accedir, sinó que deriva i és conseqüència del caràcter públic objectiu de la informació.
L'administració no ha de desestimar preventivament les sol·licituds d'accés que tinguin afectació de drets de terceres persones, sinó que els n'ha de donar trasllat i tenir en compte les al·legacions que hi formulin o, en el seu cas, la seva manca d'oposició a l'accés.
Les taules d'avaluació documental han de garantir la conservació de la documentació a la qual la normativa vigent en matèria de transparència i accés a la informació pública en declara el dret d'accés, i ha de vetllar especialment per la conservació d'aquella que revesteix un major interès públic en la seva divulgació des de la perspectiva de la transparència, com és el cas de la gestió dels recursos econòmics i humans de les administracions.
Aplicació del règim d'accés de l'LRJPAC.
Resum: Una sol·licitud d'accés a un expedient en tràmit formulada com a persona interessada pot ser reclamada davant la GAIP, que aplicarà, si escau, la legislació sobre règim jurídic i procediment administratiu.
L'Ajuntament té l'obligació de resoldre de manera expressa i dins de termini tant les peticions d'accés a expedients en condició de persona interessada, com les sol·licituds d'accés a informació pública.
Control de la gestió econòmica municipal.
La informació lliurada ha de ser comprensible.
Resum: La ciutadania té dret a accedir a la documentació justificativa de les pèrdues i despeses extraordinàries de l'Administració.
Una de les finalitats principals de la nova regulació de la transparència administrativa és la de permetre que la ciutadania i els mitjans, i no només els seus representants i els òrgans públics competents, controlin la gestió econòmica de les diverses administracions.
A fi que la transparència i l'accés a la informació pública siguin reals i no merament formals, cal que la informació lliurada sigui comprensible i adequada a la finalitat de la petició formulada.
Requeriment extemporani i injustificat d'esmena de la sol·licitud presentada.
Accés a informació dels processos selectius de personal.
Deure de diligència de l'Administració en la instrucció del procediment.
Pèrdua o destrucció indeguda d'informació pública.
Resum: Els principis de publicitat i transparència que regeixen els processos de selecció de personal per part de les diverses administracions públiques comporten que la ciutadania hagi de poder accedir, entre altres aspectes, al nom, cognoms i el càrrec dels membres de l'òrgan de selecció, al nom, cognoms i la puntuació de la persona o persones finalment seleccionades, i a l'acta elaborada per l'òrgan de selecció, prèvia ocultació de les dades personals dels candidats que han participat en el procés respectiu i que no han estat finalment seleccionats.
El deure de diligència en la instrucció d'ofici dels procediments administratius obliga l'Administració a buscar exhaustivament la informació sol·licitada als seus arxius i a oferir al sol·licitant una resposta definitiva, sobre la seva existència o inexistència, en el termini màxim d'un mes que estableix la llei.
La Llei 19/2014 no permet oposar al dret d'accés circumstàncies pròpies de l'organització interna de l'Administració, com puguin ser la renovació del personal o una gestió indeguda dels seus arxius.
La pèrdua o destrucció indeguda d'informació pública vulnera tant la normativa de transparència, com la d'arxius, i pot ser objecte de sanció administrativa.
La comunicació directa de la informació només pot substituir la notificació d'una resolució motivada quan no es desestimi parcialment l'accés i la informació es lliuri en el mateix format sol·licitat.
Relació de llocs de treball i retribucions brutes assignades a cada lloc de treball.
Resum: La Llei 19/2014 obliga a dictar resolució expressa i motivada sempre que s'estimi només parcialment la sol·licitud, i sempre que s'estableixi com a forma d'accés a la informació un format diferent al demanat, supòsits en els quals no resulta possible substituir la resolució per la comunicació de l'article 34.8.
Qualsevol ciutadà ha de poder conèixer la relació de llocs de treball existents a les diverses administracions públiques i als seus ens instrumentals, així com la retribució bruta que cadascun d'ells té assignat.
Resum: Les universitats públiques són entitats obligades a fer efectiu el dret d'accés a la informació pública i estan subjectes a la garantia de la reclamació davant la GAIP.
No concorre el límit de l'article 22.1.
LTAIPBG (principi d'igualtat de les parts en els processos judicials), que només es pot aplicar en relació amb aquella informació que hagi estat expressament elaborada per a un procediment judicial.
La reclamació també pot tenir per objecte informació demanada a títol d'ampliació de la sol·licitud inicial, sempre que els antecedents acreditin la seva sol·licitud i que consti o es pugui presumir la seva denegació, i especialment si no s'hi oposa l'Administració reclamada.
Tasca complexa d'elaboració o reelaboració de la informació.
Resum: La causa al·legada d'inadmissió és que la informació sol·licitada requereix una tasca complexa d'elaboració o reelaboració.
L'accés a la informació pública pot requerir amb normalitat una tasca d'elaboració o de reelaboració, que pot transcendir els documents i els expedients administratius.
La inadmissió per aquesta causa s'ha de fonamentar en la seva complexitat.
Poden ser indicadors d'una tasca complexa d'elaboració o reelaboració la necessitat de programes sofisticats o especialitzats de tractament de dades, la cerca manual o combinada d'un nombre elevat d'expedients o d'arxius, la dificultat d'obtenir les dades demanades dins dels documents que les contenen o els altres de naturalesa similar que s'acreditin.
Les sol·licituds manifestament repetitives o amb un caràcter abusiu, que són causa d'inadmissibilitat per a la legislació bàsica de transparència, no ho són formalment per a les administracions catalanes, atès que la legislació catalana de transparència no ho preveu així i pot decidir un major grau d'exposició administrativa a les sol·licituds d'accés a la informació pública; tanmateix, això no treu que el principi general de prohibició de l'abús del dret d'accés, si és acreditat suficientment per qui l'al·lega, pugui comportar la inadmissió o la desestimació de les sol·licituds d'accés.
Els principis d'eficàcia i eficiència de l'actuació administrativa també han de servir als fins de la transparència i de l'accés a la informació pública, sense que puguin ser-los oposats.
El fet que les dades sol·licitades hagin estat publicades a un diari o butlletí oficial no és un motiu d'inadmissibilitat de les sol·licituds d'accés.
Accés parcial a un contracte reservat adjudicat per 160 milions d'euros.
Resum: La difusió de determinades dades relatives a una xarxa de radiocomunicacions policials i de serveis d'emergències com la xarxa RESCAT pot comprometre greument la seguretat pública i pot ser denegada a l'empara del límit contingut a l'article 21.1.a LTAIPBG.
Però això no exclou l'accés parcial a totes aquelles altres dades del contracte de gestió de la xarxa i de l'expedient d'adjudicació no afectades per l'esmentat límit o altres límits, per molt que el procediment de contractació hagi estat declarat reservat.
L'acord de lliurament parcial de la informació assolit en procediment de mediació satisfà l'objecte de la reclamació.
Podeu consultar més àmpliament la doctrina i les resolucions de la GAIP a la segona part i als annexos d'aquesta memòria.
Totes les resolucions de la GAIP emeses sobre reclamacions de l'any 2015 han estat objecte de compliment íntegre, llevat d'una, que ho ha estat només parcialment, atès que part de la informació a la qual es declarava l'accés s'havia destruït prèviament per part de l'Ajuntament en aplicació d'una taula d'avaluació documental.
El web de la GAIP ofereix informació permanentment actualitzada sobre el grau d'execució de les resolucions que dicta la GAIP.
Durant el 2015, la persona reclamant ha demanat seguir un procediment de mediació en un total de 20 reclamacions.
Van ser inadmeses 7 d'elles, i en un altre cas es va produir desestiment per part de la persona reclamant.
Es va seguir el procediment de mediació, per tant, en relació amb les 12 restants i en tots els casos s'ha arribat a un acord entre les parts que ha posat fi a la reclamació.
Valoració dels procediments de mediació
Les directives del Parlament Europeu i les recomanacions del Consell d'Europa reiteren des de fa anys que un sistema de justícia modern ha d'incorporar mitjans alternatius de solució de conflictes.
La mediació, com a sistema alternatiu de solució de conflictes, persegueix que siguin els mateixos interessats els qui gestionin un problema o conflicte i trobin la solució, ajudats per un professional expert en negociació, reconeixent a les parts el màxim exercici de la seva llibertat, que resolen directament el conflicte sense delegar la gestió dels seus interessos a tercers.
Així, l'LTAIPBG introdueix la mediació com a forma per resoldre les reclamacions, a diferència de la normativa estatal, que no preveu aquesta via per tramitar les reclamacions interposades davant els òrgans de garantia, i estableix que les reclamacions es poden tramitar per mitjà d'un procediment de mediació o d'un procediment ordinari amb resolució.
Es tracta d'una figura poc habitual quan una de les parts és una institució o administració pública, però ha resultat un mecanisme innovador i adequat quan es tracta d'aproximar posicions, concretar la informació sol·licitada o determinar els termes del lliurament o l'accés efectiu.
El procediment de mediació té una durada màxima d'un mes, repartit en un màxim de tres sessions de dues hores cadascuna.
D'acord amb el Manual de mediació elaborat per la GAIP, es poden celebrar sessions virtuals amb el suport de mitjans electrònics.
Un element destacat d'aquests primers mesos de funcionament ha estat l'elevat nombre de persones reclamants que han optar per sol·licitar la mediació, un 54,05%.
Aquest percentatge minva significativament en el 2016, en sentit inversament proporcional al creixement del nombre de reclamacions.
Tot i que la participació a la mediació per part de l'Administració no és voluntària, sinó obligada en els casos en què la persona reclamant en fa l'opció, el cert és que és de destacar la col·laboració mostrada per part de les Administracions públiques.
Pel que fa a l'administració reclamada, de les admeses a tràmit 5 han correspost a administracions locals i les altres 8 a la Generalitat.
(veure gràfica a la versió pdf)
La mediació s'ha demostrat molt eficaç per apropar posicions entre les parts, i útil per a assolir un acord, especialment quan les parts afectades per l'accés no són nombroses i la controvèrsia no té un caire essencialment jurídic.
Execució dels acords de mediació
Respecte l'execució dels acords de mediació que s'han assolit, com s'ha vist un total de 13, cal destacar que en el mateix acte de la mediació s'ha lliurat la informació reclamada o s'ha satisfet la pretensió de la persona reclamant en 5 dels procediments i en un d'ells de forma parcial.
Dins del termini previst per executar l'acord de mediació, normalment de dues setmanes, s'ha donat compliment a l'acord en 2 dels procediments i, respecte la resta, ha estat necessari que la Comissió requerís el compliment de l'execució de l'acord, tenint en compte que s'havia ultrapassat el termini previst, sense que li constés a la GAIP que aquest havia estat executat.
Malgrat aquest retard, tots els acords s'han executat.