La península dels Balcans té trets diferencials respecte a la resta d'Europa de l'Est, tots ells països amb herència soviètica i, per tant, en transició dels sistemes econòmics centralitzats.
En un sentit estès del terme, la regió abraça una diversitat de països, majoritàriament de parla eslava, com és el cas de la major part de Bulgària, Bòsnia i Hercegovina, Macedònia, Montenegro, Sèrbia, Croàcia i Eslovènia.
Només a Romania, el país més gran en població i extensió, predomina una llengua llatina, mentre que l'albanès ho fa a Albània, Kosovo i part de Montenegro.
Aquesta diversitat inclou, també, diferents religions -no obstant la predominança del cristianisme ortodox-, així com diferents escales de valors, pel que fa al treball i emprenedoria, i el repartiment de drets i deures entre societat i estat.
La regió també mostra diferències econòmiques: d'Eslovènia, el país més ric de tot el bloc de l'Est, fins als països que no són membres de la UE, amb nivells de riquesa del voltant del 40% de la mitjana europea.
En aquest sentit, el rang d'oportunitats de negoci varia al llarg de la regió, però certament comparteix, d'entrada, una gran disponibilitat de fons UE, fonamentalment destinats a projectes d'infraestructura i desenvolupament institucional i social.
Durant el seminari es van transmetre aquestes oportunitats de negoci per a les empreses catalanes, i, per tant, es van aterrar les grans xifres d'inversió pública destinades a la regió: 182.000 M d'euros per als països d'Europa de l'Est i pel període 2014-2020, vehiculats via els Fons Estructurals i de Cohesió; 12.000 M d'euros per als països en estat de pre-admissió a la UE (tots els dels Balcans més Turquia).
Només Croàcia, que té una alta complementarietat amb Catalunya i que destaca per la bona tasca en matèria d'integració europea, té assignats més de 1.500 M d'euros anuals en la nova programació financera UE 2014-2020.
Tot plegat indica un alt potencial per a les empreses catalanes, precisament en sectors on hi tenim avantatge comparatiu, sumats a la limitada capacitat d'aquests països d'executar els fons disponibles.
Aquestes es volen explicitar, desglossant-les en els sectors/segments amb major potencial per a l'empresa catalana, des d'un punt de vista de necessitats específiques de demanda i major factor competitiu dels productes i serveis catalans.
En concret, es plantegen oportunitats, entre d'altres, en sectors com l'e nergia i el medi ambient, les TIC i el transport i les infraestructures, o el sector salut.
També es va aportar informació qualificada sobre les principals barreres d'entrada per accedir a la regió, a partir del cas específic de Croàcia, així com els requisits i passos a seguir per aconseguir major garantia d'èxit i fer-hi negocis.
Balcans, oportunitats de negoci a la nova Europa
Anna Coelho, directora de l'Oficina Comerç i Inversions de la Generalitat de Brusel·les
Reptes i oportunitats comercials als Balcans
Característiques de la Programació 2014-2020 per a Croàcia
Niksa Tkalec, responsable del fons UE per a Croàcia a la Repr.
Principals característiques de Croàcia: oportunitats de negoci i inversió
Dario Kobešćak, cap de la Divisió de Suport a l'Inversor – Invest in Croatia