Avaluació dels recursos forestals mundials: principals resultats
Aquest document ofereix una visió sinòptica dels boscos del món i de les maneres en què els recursos han anat canviant en el període 1990-2020.
L'informe complet, amb dades sobre els països, es publicarà més endavant.
Una de les conclusions d'aquest informe preliminar és que la desforestació continua a escala mundial, encara que a un ritme més lent: des de 2015, s'han convertit a altres usos 10 milions d'hectàrees de boscos a l'any, fet que suposa una disminució respecte dels 12 milions d'ha anuals dels cinc anys anteriors
Aquest informe revisa els avenços importants en el marc de la governança forestal, inclosos els desenvolupaments de la UE i internacionals, i debat com la coordinació amb altres àrees polítiques que no siguin els boscos pot conduir a la integració de les polítiques.
A partir de l'evidència d'una revisió de literatura, entrevistes a parts interessades i resultats del tallers, esbossa diverses vies potencials per a la futura formulació de polítiques forestals a Europa
Fer que el comerç funcioni per a la política climàtica: ajustaments o normes de producte: adaptar-se o no al carboni
Aquest breu document sobre política reflexiona sobre els reptes d'un mecanisme d'ajustament de fronteres de carboni en l'economia post-COVID19 i explora el paper que poden tenir els estàndards de producte ambientals per complementar el mecanisme.
La pandèmia de la COVID19 ha canviat ràpidament el panorama econòmic i social que vivim i ha situat la política climàtica de la UE en un context diferent.
Sembla, doncs, raonable revisar una de les peces centrals previstes de l'acció climàtica de la UE: el mecanisme d'ajustament de fronteres de carboni (CBAM)
Impacte de la pandèmia de la COVID19 sobre les exportacions de matèries primeres a la Xina
Avaluació preliminar de l'impacte de la pandèmia de coronavirus (COVID19) sobre les exportacions de matèries primeres a la Xina, centrada en els països en desenvolupament dependents de productes bàsics.
Els efectes totals seran provocats pels forts xocs negatius de la demanda d'importacions a la Xina davant els productes energètics (per exemple, els petrolis crus) i els grans cultius, mentre es preveu que les taxes de creixement anual de les exportacions de fruita, nous, soja i arròs superin les que prevaldrien en una situació sense la crisi de la COVID19.
Les diferències en els xocs de la demanda d'importació pel que fa a producte condueixen a diferències d'efectes a escala nacional.
Tot i que es preveu que la majoria dels països es vegin afectats negativament per l'impacte de la COVID19, alguns poden augmentar les seves exportacions a la Xina
Què poden significar les tendències de la política agrícola nacional per als esforços per actualitzar les normes de l'OMC sobre suport domèstic
Aquest informe analitza en detall el suport agrícola en una secció transversal de membres de l'Organització Mundial del Comerç (OMC).
Examina com aquest suport es relaciona amb els objectius de la política pública, el tipus d'instruments de suport nacional escollits i els límits actuals de suport de l'OMC als països.
Proposa simplificar les regles de suport intern permetent als països proporcionar un cert nivell mínim de suport que distorsiona el comerç basat en un percentatge del valor de la producció
Sector de les oleaginoses, canvis de polítiques i de mesures del sector industrial: compendi anual
Compendi anual que ofereix un panorama general de les principals polítiques governamentals i mesures connexes adoptades pel sector privat en relació amb els mercats mundial i nacionals de llavors oleaginoses i productes derivats l'any 2019.
El seu objectiu és facilitar la tasca dels responsables de les polítiques, experts de mercat, analistes i altres parts interessades i proporcionar-los un panorama general breu i concís sobre les novetats de política rellevants per al sector.
El document, el podeu llegir en castellà, francès i anglès
L'anàlisi de la conjuntura i l'actualitat agrícola i agroalimentària
Document que analitza la conjuntura agroalimentària a escala global i les seves repercussions en el consum i la distribució a França
Inversió estrangera directa i comerç en cadenes de valor agroalimentàries globals
La inversió estrangera directa (IED) i el comerç són impulsors de les cadenes de valor globals agroalimentàries (VGC), la qual cosa permet a les empreses difondre les seves activitats per països en cadenes de producció complexes.
Aquest estudi explora el paisatge de la IED en els sectors agrícola i alimentari utilitzant una nova base de dades sobre fusions i adquisicions (M & As) que abasta el període 1997-2017.
L'estudi constata que la inversió estrangera directa té un paper important en la participació en les cadenes de valor globals agroalimentàries, i destaca les estretes interdependències entre la inversió estrangera, el comerç i els altres canals que les empreses multinacionals utilitzen per relacionar-se amb les cadenes de valor globals agroalimentàries
La gestió del sòl en un moment de grans reptes: el Pacte verd de la UE i les seves pròximes estratègies
Document de l'Organització Europea de Propietaris de Terres (ELO), en què exposa la seva visió sobre el Pacte Verd i la seva disconformitat amb algun dels aspectes d'aquest Pacte.
L'ELO no rebutja enfàticament la conclusió que el nostre sistema alimentari actual és ambientalment insostenible, ni que els canvis suggerits puguin ser necessaris.
El que argumenta és que encara no hi ha una anàlisi prou profunda que tingui prou en compte els quatre reptes per donar suport a algunes mesures específiques indicades al Pacte Verd.
Se suposa que la formulació de polítiques europees sempre va acompanyada de l'anàlisi convincent d'impactes que mostri i justifiqui els canvis de política.
Aquesta anàlisi encara no és a l'abast del domini públic, i hauria d'estar-ho segons l'ELO
Com de transparent i inclusiu és el procés de disseny dels plans estratègics nacionals de la PAC?
Aquest document analitza la transparència i la inclusió en el disseny dels plans estratègics de la PAC en sis estats membres seleccionats: França, Irlanda, Itàlia, Alemanya, Espanya i Polònia.
Els resultats mostren pràctiques interessants quant a l'establiment de procediments de revisió escrits o plataformes en línia, però identifiquen nombroses limitacions i llacunes que els estats membres i la Comissió han de salvar amb urgència.
Agricultura per a la natura: el paper dels pagaments basats en resultats
Llibre que recopila diverses experiències irlandeses de desenvolupament i aplicació d'enfocaments basats en resultats per a la conservació de la biodiversitat de les terres de conreu.
Aquest llibre s'adreça a un públic internacional de professionals, responsables polítics i acadèmics interessats en enfocaments basats en resultats per a la conservació de la biodiversitat i la prestació de serveis dels ecosistemes.
El capítol introductori (capítol 2) conté una crítica a la política agroambiental de la UE i els capítols de cloenda (capítols 8 i 9) també consideren el context de la política i reflexionen sobre les lliçons apreses i el futur cap on ens dirigim
Propostes per a una altra PAC per integrar l'alimentació a la PAC post-2020
L'autora d'aquesta nota, Pour un autre PAC, és una plataforma d'interorganitzacions franceses que constitueix un espai comú de reflexió i acció amb l'objectiu de reformar la política agrària comuna (PAC).
Aquesta nota dona fe de la visió que comparteixen els membres de la plataforma sobre aquest tema, presenta les definicions dels termes centrals ("democràcia alimentària", "accessibilitat als aliments" o "menjar sostenible") i fa un balanç de l'elaboració de l'alimentació a l'actual PAC.
A partir d'aquest treball, se'n desprèn una primera onada de mesures amb l'objectiu de complir dos objectius: la qualitat nutricional de la producció d'aliments i el primer pas cap a l'accés de tothom a una dieta escollida, diversificada i saludable
Els paquets de recuperació fiscal de la COVID19 acceleraran o endarreriran el progrés del canvi climàtic?
Estudi de la Universitat d'Oxford que analitza 700 mesures aplicades a la crisi de 2008.
L'anàlisi destaca la importància dels estímuls verds per recuperar l'economia
Recessió econòmica mundial per la COVID19: evitar la fam ha de ser al nucli de l'estímul econòmic
La nova nota sobre política de la FAO afirma que, més enllà de l'emergència sanitària per la COVID19, una recessió s'albira a l'horitzó i els països haurien de prendre mesures ara per disminuir-ne l'impacte sobre la fam i la inseguretat alimentària a llarg termini.
L'escenari que planteja la FAO és que l'any 2020 el nombre de persones subnodrides als països importadors nets d'aliments augmentarà de 14,4 milions a 80,3 milions.
La majoria d'aquest augment s'esdevindria en països amb baixos ingressos
La situació i evolució recent del sector oleícola, les estratègies de futur que contribueixin a la seva modernització i a fer-lo més competitiu, i els motius de l'actual situació de preus baixos en origen centren aquest informe elaborat per la Cátedra Caja Rural de Jaén
Lectures recomanades de 19 de maig de 2020