projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El 72% dels pacients analitzats complien tots els criteris clínics del tractament establerts en l'acord d'harmonització
El Servei Català de la Salut ha publicat un informe d'avaluació de resultats del tractament de malalties del càncer colorectal metastàtic amb anticossos monoclonals anti-EGFR i anti-VEGF en primera línia.
S'han seleccionat les dades informades pels prescriptors per als pacients diagnosticats de càncer colorectal metastàtic que han estat tractats al Sistema Integral de Salut de Catalunya (SISCAT) amb bevacizumab, cetuximab i panitumumab i que van ser inclosos al Registre de Pacients i Tractaments (RPT) del CatSalut entre el gener de 2015 i desembre de 2018.
En aquest període es van registrar dades de 1.385 pacients amb càncer colorectal metastàtic que han estat tractats amb bevacizumab, cetuximab i panitumumab com a primera línia de tractament en 27 centres diferents.
Un 72% dels tractaments complien els criteris clínics d'inici del tractament establerts a l'acord d'harmonització.
La durada mediana estimada del tractament va ser de 5,6 mesos i la mitjana de supervivència global dels pacients tractats de 26,9 mesos.
La despesa acumulada en el període analitzat ha estat de 17 milions d'euros, i el cost mitjà per tractament de 13.000 euros.
El Programa d'Harmonització Farmacoterapèutica (PHF), que estableix criteris d'ús, accés i provisió harmonitzats dels medicaments, tracta d'afavorir un accés equitatiu als tractaments farmacològics de les malalties oncològiques i reduir la variabilitat no justificada de l'ús dels medicaments en els diferents centres i assolir els millors resultats clínics possibles a l'àmbit del Sistema Integral de Salut de Catalunya (SISCAT).
La construcció dels nous quiròfans ha comportat una inversió de prop de 20 M EUR, entre les obres i els equipaments.
El Servei Català de la Salut ha cofinançat les obres de construcció del nou Bloc Quirúrgic, adjudicades per un import de 7 M d'EUR
L'Hospital Sant Joan de Déu Barcelona va presentar, el dia 11 de novembre, els primers quiròfans pediàtrics d'Espanya que integren en un mateix espai quirúrgic una ressonància magnètica, un TAC i un arc híbrid.
Aquesta tecnologia permet als equips de cirurgia disposar d'imatges en temps real i en realitat augmentada de la zona on han d'intervenir, amb el que obtenen una major precisió en les intervencions extremadament complexes, com són les reseccions de tumors cerebrals o la cirurgia de l'escoliosi, per exemple.
El nou bloc quirúrgic fa possible que algunes operacions que fins ara requerien cirurgia oberta es puguin fer mitjançant tècniques mínimament invasives sense moure el pacient de la sala d'operacions.
A Sant Joan de Déu es duen a terme més de 15.000 intervencions quirúrgiques cada any.
L'any 2006 es va signar el Conveni de col·laboració entre l'Hospital de Sant Joan de Déu d'Esplugues de l'Ordre Hospitalari de Sant Joan de Déu i el Departament de Salut i el CatSalut per a la realització de les inversions d'ampliació i millora de l'hospital.
Els anys 2014 i 2019 es van introduir modificacions per ajustar el termini previst per a l'execució de les inversions fins al 2020, atesa la complexitat de les obres en coexistir amb el desenvolupament de l'activitat assistencial del centre.
La inversió a realitzar es va estimar en 63,4 M EUR dels quals el Departament de Salut, a través del CatSalut, finança fins a un import total de 36 M EUR, el que representa un 56,8 per cent de la inversió.
El bloc quirúrgic té una superfície de 2.200 m2, més del doble que l'anterior (800 m2), i disposa de vuit quiròfans i una sala de reanimació de deu llits, de les quals, quatre són per a pacients crítics.
L'equipament es complementa amb un TAC que es pot traslladar a qualsevol quiròfan i tots els quiròfans disposen d'estacions d'anestèsia d'última generació que aporten un control absolut de l'estat del pacient durant tot el procés quirúrgic.
La tecnologia aplicada en aquest nou bloc permet als equips de cirurgia disposar d'imatges en temps real i en realitat augmentada de la zona on han d'intervenir, amb el que també obtenen una major precisió en les intervencions extremadament complexes.
Altres actuacions desenvolupades o en curs
El Conveni de col·laboració entre el CatSalut i l'Hospital Sant Joan de Déu també ha permès la renovació i la millora dels espais d'urgències, els de consultes externes i els de diagnòstic per la imatge.
A hores d'ara es troben pendents de finalitzar, o estan a punt de fer-ho, les darreres actuacions a executar en el marc del conveni:
La població de referència del 2019 a Catalunya és de 7.570.452 persones.
Totes les regions sanitàries han incrementat el nombre de població excepte les regions de Terres de l'Ebre i l'Alt Pirineu i Aran.
El Servei Català de la Salut (CatSalut) ha aprovat les darreres dades de població de referència del 2019.
Aquestes dades provenen del Registre central de persones del sistema sanitari públic de Catalunya (actualment RCA) i són un element bàsic a l'hora de formular qualsevol estratègia de gestió, planificació i avaluació.
L'RCA és la font d'informació que pot proporcionar dades de població més actualitzades i, a la vegada, permet l'agregació i classificació més versàtil de cara als usos habituals en els sistemes d'informació sanitària.
Són necessàries tant per a la identificació de necessitats, la planificació de salut i de serveis, la contractació de serveis, l'assignació de recursos i l'avaluació dels serveis i dels resultats en salut.
La població de referència del CatSalut per a l'any 2019 és de 7.570.452 persones, de les quals un 50,95% són dones i un 49,05% són homes.
Aquesta xifra representa un creixement del 0,69% respecte al tall del 2018, amb un augment de 51.539 persones.
Totes les regions sanitàries han guanyat població a excepció de les regions sanitàries de Terres de l'Ebre i l'Alt Pirineu i Aran que disminueixen un 0,32% i 0,08% respectivament.
Pel que fa a les noves altes produïdes durant el 2018, 57.025 són naixements i 139.905 corresponen a persones amb nacionalitat estrangera, un 58,38% respecte al total de les noves altes.
Respecte a les baixes s'han produït un total de 66.509 defuncions i 121.065 trasllats fora de Catalunya.
El percentatge total de persones amb nacionalitat estrangera de l'RCA se situa al voltant del 14,55%.
Aquestes dades són una font d'informació fonamental per dur a termes les polítiques sanitàries del sistema sanitari públic.
Durant la passada edició van participar unes 5.000 persones i és fruit de la col·laboració entre el Consell de Col·legis de Farmacèutics de Catalunya (CCFC) i el CatSalut
El Programa d'educació sanitària a la gent gran sobre el bon ús dels medicaments és una iniciativa que consta de xerrades informatives impartides per farmacèutics comunitaris amb l'objectiu d'augmentar el coneixement sobre l'ús dels medicaments i millorar les habilitats en el seu maneig.
És fruit de la col·laboració entre el Consell de Col·legis de Farmacèutics de Catalunya (CCFC) i el CatSalut.
Les xerrades es realitzen en centres cívics, casals de gent gran, ajuntaments i residències d'avis, arreu de Catalunya.
Els tallers tenen una durada aproximada de 45 minuts i l'assistència és voluntària i sense cap cost per als participants.
L'any 2018 es van realitzar unes 250 sessions amb aproximadament 5.000 assistents arreu de Catalunya i uns 155 farmacèutics comunitaris.
Les enquestes realitzades han mostrat un grau de satisfacció molt elevat per part dels participants i un impacte sobre els hàbits d'ús dels medicaments.
En l'edició del 2019, el Programa ofereix nou temes titulats: "Què cal saber del dolor", "Què cal saber dels antibiòtics", "Què cal saber de la hipertensió arterial", "Què cal saber de la hipercolesterolèmia", "Què cal saber de la diabetis", "Què cal saber de la salut bucodental", "Què cal saber de l'insomni" i un cicle de dues sessions; una primera amb conceptes bàsics sobre "El bon ús dels medicaments" i una segona sessió en format taller sobre la "Importància de seguir bé els tractaments".
D'acord amb la Resolució del director del CatSalut, es deixa sense efecte la Comissió d'avaluació econòmica i d'impacte pressupostari (CAEIP), que havia estat creada el 5 de setembre de 2013.
Les tasques que desenvolupava la CAEIP estaven centrades en l'anàlisi econòmica i l'impacte pressupostari de medicaments vetllant per l'eficiència dels recursos públics esmerçats en la prescripció de medicaments.
Ara aquestes funcions han quedat integrades al Programa d'Harmonització farmacoterapèutica, des d'on es continua la tasca de potenciar l'avaluació econòmica per a la presa de decisions amb els criteris i el coneixement que va establir la CAEIP.
Podeu consultar els documents de la CAEIP des d'aquest enllaç.
El 95% i el 99% de les sol·licituds d'inici i de renovació del tractament, respectivament, complien els criteris de tractament recomanats en les pautes d'harmonització del tractament farmacològic de la malaltia d'Alzheimer.
El Servei Català de la Salut (CatSalut) ha publicat un informe de les dades del Registre de tractament farmacològic de la malaltia d'Alzheimer (RTFMA).
S'han seleccionat les dades informades pels prescriptors per als pacients registrats al RTFMA que han estat tractats amb donepezil, rivastigmina, galantamina i memantina en l'àmbit del Sistema sanitari integral d'utilització pública de Catalunya (SISCAT) entre els mesos de gener a desembre de 2018.
En aquest període hi ha registrades dades de 51.226 pacients amb una edat mitjana de 78,6 anys (67% dones), dels quals 31.403 (61%) continuaven el tractament iniciat en anys anteriors, 10.755 (21%) van finalitzar el tractament i 9.068 (18%) van iniciar el tractament.
Les pautes d'harmonització no recomanen iniciar el tractament farmacològic en els pacients amb valors en l'escala GSD-FAST ≤ 3, i recomanen retirar el tractament en els pacients amb valors ≥ 7B.
En els pacients que van sol·licitar iniciar el tractament l'any 2018 només un 5% tenien un valor de GSD-FAST ≤ 3.
En els 17.827 pacients per als quals es va sol·licitar la renovació del tractament l'any 2018 només un 0,05% tenien valors de GSD-FAST ≥7B.
La despesa global d'aquests tractaments l'any 2018 va ser aproximadament d'uns 32 milions d'euros.
El RTFMA per a les persones diagnosticades amb MA, implantat l'any 2011, és una aplicació informàtica vinculada al Sistema integrat de recepta electrònica (SIRE) i que es va actualitzar l'any 2016 d'acord amb els criteris diagnòstics especificats en les Pautes d'harmonització de la malaltia d'Alzheimer.
El RTFMA s'empra per a la validació automàtica de la dispensació dels tractaments per a la MA des de l'any 2012.
Cal incloure les dades personals, clíniques, i dels tractaments prescrits als pacients, com a condició necessària per a la validació i dispensació dels fàrmacs a l'inici del tractament.
La validesa del tractament té una durada de 24 mesos, i aleshores cal sol·licitar la renovació, canvi o discontinuació del tractament.
Avui dimarts 1 d'octubre es trasllada, a la 4a planta d'Hospital Plató, la Unitat de Geriatria d'Aguts (UGA) de l'Hospital Clínic de Barcelona, en el marc de l'aliança reforçada entre les dues institucions.
Aquesta Unitat, que disposarà d'atenció mèdica continuada les 24 hores, compta amb 20 llits i està dotada amb personal facultatiu i d'infermeria propis de la UGA, que rep el suport de l'Hospital Plató per a Interconsultes, Exploracions Complementàries, Fisioteràpia i Treball Social.
La UGA és un dispositiu d'internament per l'atenció al pacient geriàtric o fràgil que presenta descompensació reversible de la seva malaltia crònica principal o algun procés agut intercurrent.
Durant l'any 2018 va atendre 581 pacients.
Aquesta acció reforça la gestió integrada de l'atenció especialitzada de l'AISBE Àrea Integral de Salut Barcelona Esquerra i compta amb el suport institucional del CatSalut.
L'Hospital Clínic de Barcelona és un hospital públic universitari amb una història centenària.
Amb una plantilla de 4.500 professionals, és un dels principals centres d'assistència mèdica d'Espanya i el primer en producció científica.
Ofereix una assistència de qualitat, una investigació biomèdica del màxim nivell competitiu i una gran dedicació docent per formar professionals.
Tot plegat s'emmarca en l'excel·lència d'una gestió equilibrada, amb l'objectiu d'oferir a la societat una medicina humanitzada d'avantguarda.
Hospital Plató és un centre sanitari acreditat pel Departament de Salut de la Generalitat de Catalunya integrat al Sistema Sanitari Integral d'Utilització Pública de Catalunya (SISCAT).
Fundat l'any 1925, actua com a hospital general bàsic donant cobertura sanitària a una població de 150.000 ciutadans.
Treballa amb el model de gestió EFQM (European Foundation for Quality Management) des de l'any 2003, desenvolupant l'excel·lència en sostenibilitat econòmica, gestió de l'atenció a professionals i qualitat en l'assistència a pacients.
L'informe analitza l'eficiència hospitalària a partir de l'estada mitjana, i de la utilització de cirurgia major ambulatòria i de cirurgia de curta estada
El Servei Català de la Salut ha publicat un nou informe breu que analitza l'eficiència en relació amb les estades hospitalàries dels centres hospitalaris de Catalunya en el període 2005-2017.
S'han considerat els hospitals de titularitat públics tots els hospitals que integren el sistema sanitari integral d'utilització pública SISCAT i s'han comparat alguns indicadors respecte l'activitat que fan els hospitals privats.
L'informe analitza l'evolució de les estades mitjanes hospitalàries la cirurgia major ambulatòria i la cirurgia de curta estada.
Les estades mitjanes hospitalàries han anat disminuint al llarg dels anys, tant en els hospitals públics (de 6,7 dies l'any 2005 a 6,0 dies l'any 2017) com en els privats (de 4,5 dies l'any 2005 a 3,9 dies l'any 2017).La disminució en l'estada mitjana hospitalària s'acompanya d'un augment en la complexitat de l'activitat atesa, independentment de la titularitat de l'hospital.
La cirurgia major ambulatòria (CMA) és la cirurgia programada en la que el pacient un cop intervingut és donat d'alta al mateix dia, i la cirurgia de curta estada (CCE) és la cirurgia programada en la que el pacient fa com a màxim una pernoctació a l'hospital, per tant, inclou també la CMA.
En analitzar l'activitat quirúrgica programada s'observa un fort increment de la Cirurgia major ambulatòria (CMA), que augmenta en el temps.
És més important en els hospitals públics, que representa fins a un 60% de l'activitat quirúrgica programada, mentre que en els privats és del 38%.
Pel que fa a la Cirurgia de Curta Estada (CCE) passa del voltant d'un 60% l'any 2005 a més del 72% l'any 2017, aquest percentatge és lleugerament superior en els hospitals públics.
En el hospitals públics, sis de cada deu intervencions no requereixen ingrés CMA, i en els privats només quatre de cada deu.
Actualment als hospitals públics set de cada deu intervencions quirúrgiques programades són de curta estada.
Per tal de fer comparables l'activitat dels dos tipus d'hospitals, s'han estudiat aquestes variables en algunes intervencions concretes, entre elles les colecistectomies (extirpació de la bufeta biliar) les herniorràfies (reparació de l'hèrnia), els parts, i les pròtesis de genoll.
En els 13 anys estudiats hi ha un esforç per reduir l'estada mitjana, tant en els hospitals públics com en els privats, però la disminució és més important en els hospitals públics.
En aquest sentit els hospitals públics redueixen un 28% l'estada mitjana, mentre que els privats ho fan en un 14%.
Pel que fa la cirurgia major ambulatòria i la cirurgia de curta estada, els hospitals públics han incrementat en un 25% la CCE i en un 41% la CMA, mentre que els privats han incrementat en un 18% la CEE i en un 29% la CMA.
Més de 500 professionals han participat en l'elaboració del document de consens de la comissió Tècnica de Cronicitat i Complexitat de l'Estratègia Nacional d'Atenció Primària i Salut Comunitària (ENAPISC)
La Comissió Tècnica de Cronicitat i Complexitat de l'ENAPISC ja ha publicat el document que defineix el procés assistencial de l'atenció a la cronicitat i la complexitat a la xarxa d'atenció primària i que descriu la visió i els objectius, la cartera de serveis, els models organitzatius així com els elements clau facilitadors que cal tenir en compte en la seva implantació.
El Grup de treball que ha elaborat el document ha estat format per professionals clínics experts en aquest àmbit (en la selecció dels quals s'ha tingut cura de preservar la representativitat territorial, professional i la paritat de gènere), per representants institucionals del Departament de Salut i el CatSalut, i per representants de la Comissió permanent de l'ENAPISC.
El document de consens resultant d'aquesta comissió s'ha compartit amb més de 500 professionals, Societats científiques, Col·legis professionals, Plans Directors, directius i associacions de ciutadania organitzada en un procés de socialització que ha rebut més del 50% de respostes i aportacions.
El grau d'acord amb el document ha assolit més del 80% (agrupant el d'acord i molt d'acord) en l'anàlisi de la socialització.
L'objectiu final ha estat el de definir entre tots el nou model per a l'atenció a la cronicitat i al complexitat en el context de l'atenció primària i l'entorn comunitari, fugint de documents estàtics nascuts des de l'administració, i cercant eines dinàmiques de transformació constant i de resposta als reptes que tenim davant.
Aquest model s'implementarà en territoris pilot per tal de poder realitzar, en un període no superior als 18 mesos, una avaluació de procés i resultats.
En l'avaluació de la prova pilot als territoris XAP demostratius s'analitzaran l'experiència i satisfacció de la ciutadania en primera persona.
Aquest mecanisme permetrà incloure la participació ciutadana real en el procés de disseny abans de la implementació del model a tot el territori.
També ha estat tasca d'aquest grup de treball analitzar els treballs previs realitzats en el marc del Programa de Prevenció i Atenció a la Cronicitat, del Pla director Sociosanitari del Departament de salut, del Pla de Salut 2016-2020, del Pla Nacional d'Urgències (PLANUC), de l'Agència de Salut Pública de Catalunya (pel què fa a la prescripció social) això com d'experiències territorials de gran valor.
En aquest enllaç trobareu més informació sobre l' Estratègia nacional de l'atenció primària i salut comunitària (ENAPISC).
Aquest és el segon any de la Jornada de l'Àrea del Medicament, un dia en què l'actualització i el debat sanitari se centren en l'ús racional dels medicaments per tal de millorar les actuacions en aquest àmbit.
En aquesta ocasió tractarem temes que tornen a ser d'actualitat com són la utilització dels antibiòtics.
Des de fa ja un temps es va informant, a professionals i a la població, de l'elevada taxa de resistències a antibiòtics per un sobre ús d'aquests medicaments, així com de noves recomanacions sobre la selecció, seguretat, durada dels tractaments o fins i tot de la prescripció diferida.
Comencem a disposar d'intervencions d'èxit, gràcies a la coordinació entre nivells assistencials i a la participació de diferents especialitats, com la microbiologia clínica, que contribueixen a millorar la prescripció empírica d'antibiòtics.
Així mateix, recordarem la importància de l'ús segur dels medicaments fent èmfasi en les oportunitats de millora que tenim en el nostre entorn.
Quina és la rellevància i l'impacte real de les alertes de seguretat?
Quins són els resultats de les notificacions espontànies de reaccions adverses a medicaments mitjançant el programa de Targeta Groga?
Què ens diuen els estudis sobre ingressos hospitalaris relacionats amb la utilització de medicaments?
Abordarem totes aquestes qüestions en la taula rodona de seguretat.
Per últim, i a la darrera taula, repassarem els aspectes fonamentals de la prevenció i el tractament de l'osteoporosi, entre els quals es troba la prevenció secundària en fractures, l'actualització dels fàrmacs disponibles i els nous abordatges terapèutics amb aproximacions diferents de la dels medicaments.
L'objectiu de la Jornada és compartir amb els professionals sanitaris i gestors dels diferents àmbits d'atenció a les persones àrees d'interès en les quals és necessària la reflexió i el debat, per a promoure la millora contínua de la prescripció.
El dia 24 d'abril de 2019 es va signar el Conveni de col·laboració entre el Parc Sanitari Sant Joan de Déu, l'Hospital Clínic de Barcelona i el Consorci Sanitari de Barcelona per establir i organitzar conjuntament l'atenció hospitalària de salut mental i addiccions al territori de l'Àrea Integral de Salut Barcelona Esquerra (AISBE).
D'aquesta manera es fa efectiu un projecte de gestió compartida dels recursos dels quals disposen aquestes organitzacions, articulat en una aliança estratègica a través de la qual s'ofereix a la població d'aquest AIS prestacions d'alt nivell, d'acord amb la planificació establerta.
L'AISBE abasta una població de poc més de 520.000 habitants dels barris de Sants-Montjuïc, Les Corts, Sarrià, Sant Gervasi i Esquerra de l'Eixample.
Aquest acord contribuirà a fer un salt qualitatiu en la construcció del model de psiquiatria comunitària.
Tanmateix a l'acte de la signatura es va fer la presentació de la Dra.
Mireia Vázquez, com a coordinadora de la Unitat Funcional d'Hospitalització d'Àmbit Comunitari, que és com s'anomena la unitat assistencial sorgida d'aquesta aliança.
Els ciutadans fan una mitjana de 7,8 visites l'any als equips d'atenció primària i un 54,7% d'aquestes visites les fan els metges de família.
Entre els motius de consulta més freqüent hi ha el diagnòstic, tractament i control dels principals factors de risc cardiovascular (hipertensió arterial, diabetis, excés de pes).
El Servei Català de la Salut ha publicat un nou informe breu que analitza l'activitat de l'atenció primària a Catalunya durant el 2018.
L'estudi analitza l'evolució de les visites, les característiques demogràfiques dels pacients i els motius de consulta més freqüents dels serveis d'atenció primària, que inclouen l'activitat dels equips d'atenció primària (EAP), els punts d'atenció continuada (PAC) i els equips d'atenció residencial (EAR).
Durant el 2018 els equips d'atenció primària van fer un total de 46,3 milions de visites, un 2,2% menys que l'any anterior.
Les visites per pacient baixen en tots els grups d'edat des del 2016.
El grup d'edat que ha disminuït més la mitjana de visites per pacient és el de 65 a 79 anys amb una reducció del 6,8% en relació al 2014.
Més de la meitat de les visites les fan els metges de família (54,7%) i una tercera part (33,3%) els professionals d'infermeria, percentatges semblants als d'anys darrers anys.
Pel que fa les visites de pediatria han disminuït com a conseqüència de la reducció de la població de 0 a 14 anys.
L'any 2018 el nombre de visites corresponents a la població pediàtrica ha baixat un 8,3% en relació al 2014.
El 76,9% de la població ha estat visitada, almenys una vegada, per algun professional d'atenció primària l'any 2018 i el 53,4% dels pacients visitats són dones i generen el 55,9% de les visites i el percentatge de les visites espontànies que han fet els equips d'atenció primària ha sigut del 43,1%.
Pel que fa als motius de consulta més freqüents que atenen els dispositius d'atenció primària hi ha el diagnòstic, tractament i control dels principals factors de risc cardiovascular (Hipertensió arterial, diabetis, hiperlipèmia, excés de pes).
Els factors de risc cardiovascular afecten a 2 milions de pacients i són presents en 10 milions de les visites.
Els trastorns d'ansietat i els de l'estat d'ànim afecten al 8,7% dels homes i al 17,2% de les dones ateses.
El mal d'esquena també afecta homes i dones de manera diferent.
La probabilitat de les dones de ser ateses per mal d'esquena és un 40% més alta que la dels homes.