El primer Pla Nacional de Joventut de Catalunya, aprovat l'any 2000, va suposar la creació d'un marc de referència per definir, impulsar i coordinar les polítiques de joventut a Catalunya amb l'objectiu de donar resposta a les transformacions que s'estaven produint en la realitat juvenil a casa nostra.
L'adopció del PNJCat, com a referent de les polítiques de joventut, va suposar l'assumpció d'una perspectiva àmplia, que entén les polítiques de joventut com totes aquelles intervencions (tant de l'Administració com de la societat civil) que configuren les oportunitats i els recursos a partir dels quals les persones joves construeixen el seu propi projecte vital.
A més a més, l'aprovació de la Llei 33/2010, d'1 d'octubre, de polítiques de joventut dóna reconeixement i cobertura normativa al PNJCat: regula el Pla Nacional de Joventut de Catalunya com a norma de valor jurídic, que pren la forma de pla sectorial de coordinació en matèria de joventut.
Vincula l'Administració local i la Generalitat, i especifica el paper del Consell Nacional de la Joventut de Catalunya en la seva doble vessant: com a ens de dret públic sotmès al dret privat i com a plataforma interassociativa de les entitats juvenils de Catalunya.
Així doncs, l'any 2010 va marcar un punt d'inflexió en la història de les polítiques de joventut en tant que va suposar la fi de la vigència del que havia estat el primer Pla Nacional de Joventut de Catalunya 2000-2010 a casa nostra i s'iniciava una nova etapa regida pel PNJCat 2020.
L'elaboració del PNJCat 2020 es va desenvolupar a partir de dues grans fases: l'avaluació conjunta del PNJCat anterior i un intens procés de consulta i recollida de propostes amb tots els agents implicats (Govern, món local i joves) amb l'objectiu d'elaborar de manera consensuada les bases del què havia de ser el PNJCat 2020.
Aquest procés va donar lloc a l'actual PNJCat 2020, un document que disposa del consens social, del consens institucional i del consens polític, resultat del treball amb els agents socials, polítics i institucionals d'arreu de Catalunya.
El 29 de gener de 2013, el PNJCat 2020 va ser aprovat mitjançant decret (tal com estableix la Llei 33/2010, d'1 d'octubre, de polítiques de joventut), fet que li dóna rang normatiu.
L'impuls i seguiment del PNJCat 2020 es duu a terme des del Consell Rector del PNJCat, que és el seu òrgan de govern i està format per: la Direcció General de Joventut, en representació del Govern de la Generalitat; l'Associació Catalana de Municipis i la Federació de Municipis de Catalunya, en representació del món local, i el Consell Nacional de Joventut de Catalunya, en representació del moviment juvenil organitzat, fent efectiva la triple dimensió del desplegament de les polítiques de joventut.
El PNJCat 2020 es construeix a partir de les tres dimensions que constitueixen el nou Pla: discursiva, substantiva i operativa.
Cadascuna d'aquestes dimensions, articulen un tipus de contingut que contribueix a conceptualitzar i desenvolupar les polítiques de joventut a Catalunya en tres nivells diferenciats.
A més a més, i com a novetat respecte al Pla anterior, el nou PNJCat estableix 25 grans fites que marquen un horitzó quantificat cap el qual vol avançar el Pla i resulten del compromís dels diferents departaments de la Generalitat de Catalunya per contribuir a la millora de la realitat juvenil catalana.
El fet que el PNJCat reconegui l'acció d'agents tant diferents dins del camp de joc de les polítiques de joventut requereix d'un mapa organitzatiu que permeti organitzar i coordinar l'acció d'aquests agents: administració de la generalitat, món local i moviment juvenil organitzat.
Per això, defineix un seguit d'òrgans que han de permetre mantenir una comunicació fluida i constant entre els diferents nivells de desplegament de les polítiques de joventut: