projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Barcelona, 2010, Secretaria de Funció Pública i Modernització de l'Administració, Escola d'Administració Pública de Catalunya, 48 pàg., ISBN 978-84-393-8424-3.
Aquesta eina pretén ser la pauta per aconseguir la màxima adequació de les proves i el procés d'avaluació amb els requeriments establerts en el perfil competencial de la Descripció del lloc de treball i garantir-ne la coherència en relació amb les capacitats referents a la direcció i gestió d'equips subordinats, que haurà de desenvolupar la persona que l'ocupi.
La Guia conté una orientació sobre la metodologia bàsica que cal emprar en un procés d'avaluació de competències de comandament, fent un recorregut per les fases a seguir, és a dir, la identificació de les competències que s'han d'avaluar; l'elecció del sistema d'avaluació — inclou també quines proves són les més adequades per avaluar les diferents competències identificades al Diccionari, i una breu explicació de cadascuna d'aquestes—; el disseny de les proves i els instruments de registre, així com la forma de procedir en la fase d'avaluació pròpiament dita.
1.1 La Guia per a l'avaluació de competències
El Diccionari de competències dels càrrecs de comandament de la Generalitat de Catalunya
Perfils de competències, indicadors i nivells associats
Identificació de les competències a avaluar
Elecció del sistema d'avaluació.
Matriu d'elecció orientadora de les onze competències descrites al Diccionari
Exemples d'exercicis per avaluar llocs de treball de comandament
Exemple de graella de valoració
Orientacions bàsiques per a l'avaluador
Barcelona, 2009, Secretaria de Funció Pública i Modernització de l'Administració, Escola d'Administració Pública de Catalunya, 42 pàg., ISBN 978-84-393-8206-5.
La necessitat de racionalitzar l'estructura i millorar l'assignació de les persones als llocs de treball ha conduït la Secretària de Funció Pública i Modernització de l'Administració, del Departament de Governació i Administracions Públiques de la Generalitat de Catalunya, a impulsar una nova ordenació del personal al servei d'aquesta administració pública.
L'agrupació de llocs de treball en àmbits funcionals d'acord amb les àrees professionals és una iniciativa que té com a objectiu principal optimitzar l'adaptació del personal a les exigències dels llocs de treball.
Una persona que és assignada a un lloc de treball que no s'adequa al seu perfil professional no pot treballar bé ni se sentirà satisfeta.
Una organització que rep un efectiu que no pot respondre als requeriments dels llocs de treball que té vacants no pot prestar un bon servei.
Definició dels àmbits funcionals del grup A
Identificació del mapa provisional.
Definició dels continguts de l'àmbit.
Definició dels àmbits funcionals del grup C
Mapa provisional d'àmbits funcionals del grup A
Normes de funcionament de les comissions redactores
Barcelona, Secretaria de Funció Pública i Modernització de l'Administració, Escola d'Administració Pública de Catalunya,
Primera edició: juny de 2009, 72 p., ISBN 978-84-393-8044-3
Segona edició: juny de 2020, 96 p., ISBN 978-84-18199-22-6
Barcelona, 2020 (2a edició), Secretaria de Funció Pública i Modernització de l'Administració, Escola d'Administració Pública de Catalunya
Aquest Diccionari recull tretze competències que estan estretament lligades amb l'estructura, l'estratègia i els valors de l'Administració de la Generalitat.
Per cada competència s'estableixen tres nivells (normal, alt i molt alt) i es descriuen els comportaments associats a cada nivell.
Els nivells estan relacionats amb les funcions del lloc, el nombre de persones que en depenen, el nivell de responsabilitat, l'enquadrament en l'organització i l'àrea d'influència del lloc.
Amb la publicació de la primera edició, l'Administració de la Generalitat va iniciar el camí cap a una política de selecció dels càrrecs de comandament –cap de secció, cap de servei i subdirector o subdirectora– basada en les competències professionals, d'acord amb un model que permet establir predictors del comportament de la persona dins de l'organització i facilitar-ne el desenvolupament professional.
Aquesta nova edició del Diccionari s'amplia als responsables d'unitats i àrees amb un nivell de qualificació equivalent i incorpora nous continguts, adaptats als canvis socials i tecnològics actuals.
D'una banda, identifica nous comportaments associats a les competències ja descrites en la primera edició, com els relacionats amb l'orientació a la dada en l'anàlisi i la presa de decisions, la incorporació de la visió de l'usuari en la definició i avaluació dels serveis, o els referents a l'ètica en el compromís amb el servei públic.
D'altra banda, descriu dues noves competències: la visió digital del servei públic i l'orientació a la innovació.
Diccionari de competències dels càrrecs de comandament i llocs singulars de la Generalitat de Catalunya
Com s'ha d'utilitzar aquest diccionari
Direcció i desenvolupament de persones
Comunicació, persuasió i influència
Visió digital del servei públic
Flexibilitat i gestió del canvi
Treball en equip i treball en xarxa
Orientació als resultats i orientació a la qualitat
Anàlisi de problemes i presa de decisions
Compromís amb el servei públic i l'organització
Actualització professional i millora contínua
[...] una primera diferència amb altres reculls o comentaris sobre l'EBEP consisteix que aquests comentaris prenen com a punt de partida la nostra realitat administrativa i, per tant, moltes de les argumentacions i anàlisis es plantegen des de la realitat de l'Administració pública catalana.
Un segon element que s'ha tingut present en aquesta obra ha estat reconèixer que l'EBEP és una norma que dissenya un model obert de la funció pública, si bé encara està mancat d'un desplegament suficient.
Efectivament, a hores d'ara encara manca tot el desplegament estatutari que han de dur a terme tant l'Administració general de l'Estat com les comunitats autònomes.
Tanmateix, després de gairebé tres anys des de la seva entrada en vigor, tenim la suficient perspectiva per veure quins seran els eixos principals d'aquest desplegament.
Un tercer aspecte diferenciador és la metodologia emprada per planificar i elaborar aquests comentaris.
En primer lloc, es fa consideració per part de reconeguts especialistes a aquelles matèries que constitueixen les variables essencials del règim personal al servei de les administracions públiques: classes de personal, carrera, retribucions, etc. Però, a més, conté una reflexió inicial sobre el caràcter instrumental de l'EBEP com a eina per a la modernització administrativa. [...
Finalment, també com un element diferenciador, a la darrera part d'aquests comentaris disposem d'una interessant aportació d'un expert reconegut, Francesc Cardona, a l'entorn dels models i reptes de la funció pública en els països de l'OCDE i la UE, així com d'un estudi final del professor Rafael Jiménez Asensio sobre les perspectives de desplegament de l'EBEP.
Director de l'Escola d'Administració Pública de Catalunya
Associació Catalana de Gestió Pública i Escola d'Administració Pública de Catalunya, Barcelona, 2003, 760 p., isbn 84-393-6121-1
Aquest llibre recull les ponències, les comunicacions i les conclusions del I Congrés Català de Gestió Pública, que es van dur a terme a Barcelona els dies 26 i 27 de setembre de 2002, a la seu del Col·legi d'Advocats de Barcelona, organitzat per:
- Associació Catalana de Gestió Pública,
- Universitat Autònoma de Barcelona, i
L'exercici de la gestiópública a les societats actuals
Valors: cap a una ètica de la responsabilitat professionaldel gestor públic
El gestor públic i les tecnologies de la informació i comunicació en un entorn de canvis estratègicsi culturals
El present i el futur de la direcció pública
Tres reptes de futur per a la gestió pública catalana
En coedició amb la Direcció General de Participació Ciutadana.
L'elaboració d'aquest estudi és fruit d'una subvenció de l'Escola per a treballs de recerca sobre administració pública (convocatòria 2007-2008; Resolució GAP 2726/2007 de 3 de setembre) i d'una subvenció de la Direcció General de Participació Ciutadana del Departament d'Interior, Relacions Institucionals i Participació.
Participació i integralitat en la regeneració urbana
Noves polítiques urbanes per a una societat complexa
Barris, exclusió social i polítiques de regeneració
L'exclusió social urbana i els efectes de barri
Evolució de les polítiques de regeneració urbana a Europa
Regeneració urbana: de què parlem exactament?
Innovació en les polítiques de regeneració urbana: integralitat i participació
La Llei de millora de barris, viles i àrees urbanes que requereixen atenció especial
La cooperació i la transversalitat
Anàlisi comparativa dels casos d'estudi
Santa Caterina i Sant Pere de Barcelona
Factors explicatius de la participació i la integralitat en les polítiques de regeneració
Factors explicatius de la participació i la integralitat:
La millora de la participació en els projectes integrals de la Llei de barris
El coneixement de la realitat local
Els òrgans de seguiment i de participació
Els processos de participació en actuacions concretes
La informació, la comunicació i la transparència
Del caràcter top-down a la coproducció dels PII
La participació com una qüestió política i no merament tècnica
Diferents barris de les nostres ciutats són testimonis de la concentració territorial de les desigualtats i l'exclusió social.
Ara bé, encara que d'una banda la degradació del barri pot contribuir a accentuar situacions d'exclusió, de l'altra també pot ser un espai d'oportunitats per millorar la situació de les persones i els grups que hi viuen.
A Catalunya, l'interès per donar resposta a les problemàtiques multidimensionals dels territoris més desafavorits s'ha materialitzat amb la Llei 2/2004, de 4 de juny, de millora de barris, àrees urbanes i viles que requereixen una atenció especial.
Aquest llibre —editat per l'Escola d'Administració Pública de Catalunya i la Direcció General de Participació Ciutadana— avalua, a partir de l'anàlisi de vuit programes de regeneració urbana vinculats a la Llei de barris, l'impacte de les diferents formes i graus de participació ciutadana sobre els continguts dels programes.
Així mateix, du a terme propostes de millora de les formes de governança urbana per avançar cap a processos de regeneració urbana més integrals i amb un grau més elevat de legitimitat i funcionalitat des d'un punt de vista social i comunitari.
Coedició amb Ariel-Grup 62, Barcelona, 2007, 590 pàg., ISBN (EAPC) 84-393-7488-6, ISBN (ARIEL) 84-9711-000-6.
L'EAPC i Columna publiquen, el 2012, una actualització del llibre amb el títol: Curs de dret públic de Catalalunya.
Adaptat a la nova legislació i a la sentència del Tribunal Constitucional 31/2010, del 28 de juny, sobre l'Estatut de Catalunya.
La construcció de l'Estat autonòmic
Models d'estat en dret comparat
Els precedents de l'autogovern de Catalunya
La Segona República espanyola i l'autonomia catalana
El règim de preautonomies i el debat constituent del títol VIII de la Constitució espanyola
Els principis constitucionals i les vies d'accés a l'autonomia
La funció constitucional dels estatuts
Catalunya com a nacionalitat, els drets històrics i els símbols
La ciutadania catalana i els drets estatutaris
El territori i l'organització territorial
El regim jurídic de l'oficialitat lingüística
L'organització territorial i el règim local
Els principis constitucionals en matèria de règim local
Les competències de la Generalitat en matèria de règim local
Els elements integrants de l'organització local
El sistema constitucional de distribució de competències
Les competències autonòmiques i la Unió Europea
Les relacions institucionals de la Generalitat
Les relacions Generalitat-Estat: bilateralitat i multilateralitat
Les relacions amb altres comunitats autonòmes
Les relacions de la Generalitat amb la Unió Europea
L'acció exterior de la Generalitat
El finançament de la Generalitat
Els principis constitucionals en matèria de finançament
El règim comú i el règim de concert
Característiques del sistema de finançament comú
El contingut estatutari del finançament de la Generalitat
Estatut d'autonomia de Catalunya
Barcelona, 2007, Escola d'Administració Pública de Catalunya, 128 pàg., ISBN 978-84-393-7520-3.
Aquest estudi s'ha elaborat amb una subvenció de l'Escola d'Administració Pública de Catalunya per a llicenciats, destinada a treballs de recerca sobre Administració pública.
Aquest llibre presenta una experiència de canvi en una Administració local a partir de l'establiment de les competències com la base de la gestió integradora dels seus recursos humans.
Es descriu el disseny i la posada en marxa del sistema integral de gestió per competències, així com el contingut i la implantació dels instruments següents: l'avaluació del desenvolupament; la formació orientada a la millora dels gaps competencials a partir d'una guia de recursos; la carrera basada en la promoció dins el mateix lloc de treball.
Tots aquests instruments es fonamenten en aquest sistema innovador i es beneficien de l'articulació de plataformes tecnològiques ad hoc que han coadjuvat a implantar amb èxit el projecte.
Més enllà d'aquesta mirada profunda, es fa una reflexió crítica sobre l'impacte que ha tingut aquest nou model i també es plantegen un seguit de conclusions a tenir en compte a l'hora de desenvolupar un sistema d'aquestes característiques, que volen constituir una proposta de full de ruta.
Finalment es formula un quadre de comandament destinat a l'anàlisi i el seguiment de l'impacte d'aquest nou sistema en la millora professional dels recursos humans de l'organització.
Barcelona, 1996, 120 p., col·l.
L'elaboració d'aquest estudi va obtenir un ajut a la recerca en el "III Concurs per a la realització de treballs de recerca relacionats amb la ciència de l'administració, el dret i l'economia", convocat per l'Escola d'Administració Pública de Catalunya (DOGC núm. 1753, de 4 de juny de 1993).
Una ONG anomenada Assemblea de les Regions d'Europa
Concepte i rellevància de les organitzacions no governamentals (ONG)
A. Concepte d'organització no governamental (ONG)
B. Rellevància de les organitzacions no governamentals (ONG)
El Consell d'Europa i les ONG formades per poders locals i regionals
A. La Convenció de 1986 sobre la determinació de la personalitat jurídica de les ONG
B. El sistema consultiu previst per a les ONG al Consell d'Europa
B. Constitució de l'Assemblea de Regions d'Europa (ARE)
V. Estructura i funcionament de l'Assemblea de Regions d'Europa (ARE)
C. L'anterior col·laboració del Centre Europeu de Desenvolupament Regional (CEDRE) amb l'Assemblea de Regions d'Europa (ARE)
La vessant jurídica i política de les accions empreses per l'ARE
A. La vessant jurídica: els instruments emprats per l'ARE per a la realització de les seves accions
B. La vessant política: Els Estats Generals de les Regions d'Europa, punt de referència per a les accions empreses per l'ARE
Accions empreses per l'ARE respecte a l'extint Consell consultiu dels ens regionals i locals
A. El Comité consultiu de les institucions locals i regionals dels Estats membres de la Comunitat Europea
B. Actuació de l'ARE enfront la creació del Consell consultiu dels ens regionals i locals
A. Actuació de l'ARE enfront la perspectiva de modificació del Tractat de Roma
B. Resolució aprovada pel buró de l'ARE el 6 de setembre de 1990
V. Accions empreses per l'ARE en el procés d'obertura dels països de l'Est
A. L'obertura de les Regions de l'Est en el procés de construcció europea
B. La cooperació transfronterera com a motor d'integració de les Regions de l'Europa de l'Est
Consol Cervera i Carles Ramió durant la presentació
D'esquerra a dreta: Consol Cervera i Carles Ramió, i els autors,
En data 28 de març ha tingut lloc l'acte per presentar el segon llibre fruit dels millors treballs de recerca subvencionats darrerament per l'Escola d'Administració Pública de Catalunya.
Els autors, Agustí Cerrillo i Alfredo Galán, professors de la UOC i de la UB, respectivament, han explicat que aquest llibre és el resultat de les línies de treball ja encetades sobre qualitat, intercanvi i difusió d'informació a l'Administració pública.
Per fer l'estudi han considerat dos aspectes essencials relacionats amb qualsevol procés de gestió d'informació pública: d'una banda, la qualitat de la informació que es difon i, de l'altra, la responsabilitat que tenen les administracions públiques sobre la informació que generen o de la qual fan d'intermediàries.
El director de l'Escola, Carles Ramió, ha presentat l'acte.
Ha destacat que els ajuts a la recerca són una manera d'estimular la innovació a les institucions públiques.
Així, en la darrera convocatòria, també s'ha volgut fomentar que el personal públic amb vocació de reflexió i millora pugui accedir a aquestes subvencions, igual que els grups de recerca universitaris.
De la mateixa manera, Ramió ha explicat que al marge d'aquests ajuts, l'Escola pot publicar qualsevol treball de recerca que compleixi els criteris de qualitat establerts.
En relació amb la difusió d'informació pública a Internet de què parla el llibre, Ramió ha comentat que l'Escola no queda al marge del canvi de rol de les administracions públiques davant les TIC.
En aquest sentit, l'Escola està treballant en un nou web, en la creació de comunitats d'aprenentatge i coneixement i en la potenciació de l'e-learning.
La ponent convidada, Consol Cervera, directora de l' Oficina per al Desenvolupament de l'Administració Electrònica, ha parlat de l'impuls de l'Administració electrònica com un objectiu estratègic del Govern.
Ha explicat, precisament, que per prestar serveis de qualitat cal que els processos desenvolupats ho siguin d'inici a fi, i que la qualitat de la informació, hi estigui per sobre de la quantitat.
Per anar en aquesta direcció, Cervera ha explicat les fases del procés amb què treballa la Generalitat: seguir una estratègia i una planificació; tenir en compte el marc jurídic, que es preveu que estigui desenvolupat a l'estiu; dissenyar eines tecnològiques pensant en economies d'escala; donar suport a qui fa aquestes tasques i, per tancar el procés, avaluar la feina per oferir un nivell de qualitat a la ciutadania.
Barcelona, 1994, 100 p., col·l.
L'elaboració d'aquest estudi va obtenir un ajut a la recerca en el "II Concurs d'ajuts a la investigació en matèria d'Administració pública", convocat per l'Escola d'Administració Pública de Catalunya (DOGC núm. 1450, de 3 de juny de 1991).
Objecte de l'estudi i novetat de l'enfocament
I. La direcció i la planificació estratègiques
Altres valors més enllà de la legalitat
Models d'elaboració i d'implementació de les polítiques públiques
Planificació i direcció i planificació estratègiques
Política, gestió i administració dels recursos humans
La direcció i la planificació estratègiques dels recursos humans
Direcció estratègica i gestió de recursos humans a les administracions públiques catalanes
Breu descripció de la funció de personal a les administracions públiques catalanes
Proposta metodològica per a l'aplicació de la direcció i la planificació estratègiques dels recursos humans a les administracions públiques catalanes
Anàlisi i disseny de les polítiques de recursos humans
Fases en l'anàlisi i el disseny de les polítiques de recursos humans:
a) Acord inicial per a la planificació estratègica
b) Identificació dels manaments de l'organització
g) Establiment de l'objectiu central, raó de ser de la política de recursos humans
h) Establiment de línies estratègiques, objectius i estratègies operatives
Desenvolupament dels plans d'acció i de les polítiques de recursos humans
a) Planificació general dels recursos humans
c) Política d'admissió i acomiadament
d) Política d'integració professional
Implementació de les polítiques de recursos humans
Creació de les decisions fonamentals
a) Creació d'òrgans de tecnoestructura i de nous perfils professionals
c) Nova cultura organitzacional
Avaluació, control i redisseny de la política de recursos humans
Sensibilitat i acció polítiques
Formació per al canvi d'actituds
Escola d'Administració Pública de Catalunya, Barcelona, 2013, 170 pàg.
L'Escola d'Administració Pública de Catalunya va crear els Premis Alfons Ortuño amb l'objectiu de reconèixer honoríficament les actuacions d'innovació i bones pràctiques en matèria de gestió pública de les administracions públiques catalanes.
Aquest llibre recull les memòries de les nou iniciatives guardonades en la primera edició dels premis Alfons Ortuño, convocada l'any 2012.
Els premis es van lliurar l'11 de març de 2013, dins l'acte de cloenda del Centenari de l'Escola.
4 Lliurament dels Premis, l'11 de març de 2013, i breu semblança d'Alfons Ortuño
4.1 Parlament de la secretària d'Hisenda del Departament d'Economia i Coneixement
4.2 Parlament de la directora de l'EAPC
4.3 Parlament de la vicepresidenta del Govern
4.4 Parlament del president del Parc Salut Mar
5 Galeria d'imatges del lliurament
6 Memòries de les iniciatives guardonades
6.1 Àmbit d'Organització i recursos humans
6.1.a Premi: El gestor documental del Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural (2010 – 2012)
6.1.b Accèssit: La Generalitat de Catalunya a Girona.
6.1.c Accèssit: Optimització de la gestió dels serveis externalitzats al Campus de la UPC a Terrassa.
6.2 Àmbit de Gestió pressupostària, avaluació i transparència
6.2.a Premi: El sistema de licitació electrònica: la plataforma de serveis de contractació pública de la Generalitat de Catalunya.
Departament d'Economia i Coneixement.
6.2.b Accèssit: Actuació d'innovació i bones pràctiques en l'àmbit de gestió pressupostària, avaluació i transparència.
Agència de Qualitat Universitària.
6.2.c Accèssit: Simplificació de la gestió econòmica, e-factura i carpeta electrònica del proveïdor.
Ajuntament de Sant Feliu de Llobregat.
6.3 Àmbit de Polítiques sectorials i serveis finalistes
6.3.a Premi: Dades obertes a la Generalitat de Catalunya.
Direcció General d'Atenció Ciutadana i Difusió.
6.3.b Accèssit: Innovació en el servei municipal de neteja viària, recollida i transport de residus 2010-2012.
Ajuntament de Sant Cugat del Vallès.
6.3.c Accèssit: Creació i implantació del Sistema d'Informació Geogràfica a l'Àrea d'Obres i Urbanisme.
Ajuntament de Vilanova del Camí