projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Conferència a càrrec de Clàudia Maluenda, productora executiva a Malmo Pictures, i analista de guió a Showrunners Barcelona.
Conferència sobre les sèries de televisió on descobrirem els orígens dels principals antiherois.
Walter White ( Breaking Bad ), Dexter Morgan ( Dexter), Tony Soprano ( Los Soprano ) són individus que a la vida real serien a la presó però al món de la ficció protagonitzen sèries.
Tot i que són uns personatges amb un comportament reprovable, és curiós veure com poden despertar certa empatia i causar fascinació.
Fins i tot ens hi podem sentir identificats en algun moment.
D'on ve l'interès cap a uns personatges que són ben bé el contrari d'un heroi clàssic?
Què és allò que ens atrapa d'ells?
Voleu descobrir quin és el magnetisme que desperten entre l'audiència?
El fons de sèries de la Biblioteca
És molt gran, variat i va creixent sense parar!
Aquest mes de novembre hi hem incorporat moltes novetats.
Les podeu consultar clicant a l'enllaç que trobareu a l'apartat "més informació".
I si voleu tenir ben apamats els antiherois que presentarà la Clàudia passeu per la Biblioteca.
Hi trobareu totes les sèries que tenim disponibles i un expositor especial amb les més destacades.
És llicenciada en Ciències de la Informació (Universitat Ramon Llull) i Màster en Guió de Cinema i Televisió (Universitat de Barcelona).
És sòcia i productora executiva de la productora audiovisual Tàndem Entertainment, juntament amb Laura Rubirola, amb qui també ha posat en marxa l'escola de guió i creació audiovisual Showrunners Barcelona.
S'ha especialitzat en l'anàlisi de la ficció televisiva, participant en programes radiofònics sobre aquesta matèria, de Catalunya Ràdio, Cadena Ser i Betevé, i impartint conferències sobre aspectes com 'La figura de l'antiheroi', 'La dona a les sèries', 'Les sèries europees' o 'Les adaptacions cinematogràfiques', en esdeveniments organitzats pel Plot Girona Sèries Fest, el TR3SC, i la Xarxa de Biblioteques de la Diputació de Barcelona.
A banda, és editora dels llibres especialitzats en guió "El guion hablado" i "It's not TV", que aborden el procés creatiu de les pel·lícules, i l'anàlisi narratiu i filosòfic de la ficció seriada, respectivament.
Durant nou anys, ha estat al capdavant de la Fundació Taller de Guionistes, escola especialitzada en la disciplina del guió que ha format a més d'un miler d'alumnes durant més de vint anys i que ha comptat amb docents com Cesc Gay, Rodrigo Sorogoyen i Joaquim Oristrell, entre d'altres.
DIUMENGE 17 de novembre a les 12 h L'hora del conte al Museu del Port de Tarragona
El cicle que aquest any arriba a la 10a edició s'adreça a un públic familiar, i vol fondre en una sola proposta el llegat del mar Mediterrani, un mar proper i alhora desconegut, farcit d'històries, mites i llegendes que formen part del nostre imaginari col·lectiu, i que des de la família s'ha transmès al llarg de generacions.
Les propostes d'activitats d'aquesta nova edició són d'allò més variades i n'hi ha per a totes les edats i gustos: ballmanetes per als més petits i contes per als més grans, un taller d'educació ambiental per a saber-ne més de les tortugues babaues, la possibilitat de veure la subhasta en directe, una laboratori de creació literària a partir de fotos antigues del Serrallo...
Totes les activitats es combinen entre l'espai del Museu i el de la Sala infantil de la Biblioteca i cal fer reserva prèvia.
Des del Museu del Port i la Biblioteca també es fa un treball conjunt de recuperació i difusió del patrimoni immaterial dels pescadors amb el projecte El Serrallo, un lloc de conte.
La memòria dels pescadors iniciat l'any 2011 amb la intenció de recollir el testimoni de persones vinculades al barri mariner de Tarragona.
Aquest testimoni oral que només viu en el record dels pescadors més grans, es recull en una col·lecció de contes "Petit Museu" adreçada al públic infantil i que compta ja amb cinc títols publicats.
Aquests contes apropen les famílies a alguns aspectes de la vida del Serrallo: com i quan es feien pescadors, la cuina de barca, la pesca de l'encerclament, la de l'arrossegament i la del palangre o la feina de les remendadores.
Destacar que tots els contes inclouen una versió final de la història més ampliada amb un glossari de l'argot mariner que surt en els relats.
La Biblioteca disposa de lots d'aquests cinc títols a disposició d'entitats o escoles interessades i si el voleu adquirir cal que us adreceu al Museu del Port de Tarragona.
Esperem que gaudiu de totes les activitats.
Adaptació d'un conte sicilià a càrrec de Sílvia Palazón.
Edat: famílies amb infants de 2 a 4 anys.
Activitat familiar per fer una immersió al fons marí.
Lloc: Pòsit de Pescadors, antiga Llotja de Peix, al carrer Trafalgar, 25.
18 h 41è Laboratori de lletres i imatges
Conte i taller de creació literària a càrrec d'Imma Pujol.
Taller inspirat en el projecte " El Serrallo un lloc de conte.
18 h L'hora del conte + Taller de ciència.
Una de les arts menors del Serrallo a càrrec d'Imma Pujol.
Taller de ciència: La tortuga babaua a Tarragona.
A càrrec de Txiqui López, educador ambiental.
Amb la col·laboració de l'Ajuntament de Tarragona.
Edat: famílies amb infants a partir de 5 anys.
Les places per les activitats són limitades i heu de fer les inscripcions a la Sala infantil de la Biblioteca; per correu electrònic: [EMAIL] o per telèfon al 977 240 331 i al 977 240 544 i al Museu del Port de Tarragona.
Del 27 d'octubre al 17 de novembre de 2019.
Organitza: Museu del Port de Tarragona i Biblioteca Pública de Tarragona
Conferència a càrrec de Glòria Bordons.
Joan Brossa (Barcelona, 1919-1998) fou un poeta en majúscules que entenia la creació poètica com quelcom que anava més enllà de qualsevol convencionalisme.
La poesia era per a Brossa una eina al servei de la comunicació, sense divisió de gèneres, oberta, transversal, polièdrica.
De forma autodidacta, va beure de la tradició literària del país i es va nodrir de les tendències creatives europees per tal de crear un llenguatge, un univers propi, que el converteix en un dels màxims representants de la segona avantguarda catalana.
Brossa és un poeta amb una producció ingent, que va concebre l'acte poètic com un exercici necessari per a la condició humana.
Amb Brossa penetrem en el món de l'inconegut per eixamplar els límits de l'expressió poètica.
Primera quinzena de novembre: exposició a la Casa de les Lletres
L'exposició Brossa polièdric, concebuda per Judith Barnés, és una proposta divulgativa pensada especialment per a ser exposada a biblioteques amb la voluntat de donar a conèixer la trajectòria vital i professional del poeta.
El conjunt vol penetrar en el procés creatiu de l'autor i fer entendre la seva producció com un tot indissoluble que defuig de qualsevol etiqueta.
El conjunt està format per deu plafons, tres daus i un llibre de gran format.
Conferència – espectacle al voltant de la relació del poeta amb la màgia Mag Hausson.
Conferència-espectacle al voltant de la relació que Joan Brossa va tenir amb la màgia i de la presència que aquesta va tenir en l'obra d'aquest artista.
En cadascun d'aquests vessants de l'obra de Joan Brossa es troben infinitats de referències a la màgia que posen de manifest l'admiració del poeta per aquest art. Brossa i la màgia és una xerrada, acompanyada d'un audiovisual i d'un seguit de jocs de mans, que relaciona diferents aspectes de la seva obra i que permet endinsar-se en l'univers poètic i màgic del poeta.
A partir de la catalogació de l'arxiu Joan Brossa, s'han pogut establir relacions entre documents o diaris guardats i poemes, o entre esborranys i versions finals, de manera que, en alguns casos, és possible resseguir el procés de creació del poema, ja sigui visual ja sigui escrit.
D'altra banda, el propi procés d'escriptura de poemes o peces teatrals així com de l'elaboració de llibres és un camí que acaba i recomença constantment.
En la xerrada es presentaran exemples de creació de poemes literaris, escènics i visuals i també de confecció de llibres, de manera que el públic podrà veure el punt de partida real dels poemes i el procés brossià d'obrir finestres a la realitat.
Departament de Cultura i Casa de les Lletres.
Celebrem amb aquest cicle la vida i obra de Ramon Foguet i la Tarragona al temps de la Il·lustració.
Nascut a Sant Martí de Maldà (Urgell) el 1729 d'una família de pagesos, Foguet va ser seminarista a Tarragona, un cop finalitzats els seus estudis de Teologia i dret, es va doctorar en Filosofia.
Canonge de Tarragona des de molt jove, va ser nomenat ardiaca de Vila-seca i, entre altres títols, va ocupar els càrrecs d'arxiver capitular, vicari general i, donada la seva forta implicació amb la ciutat, diputat eclesiàstic i comissionat provincial a la Cort.
Home de basta cultura -era un bon coneixedor de les llengües clàssiques- va esdevenir figura fonamental de la cultura tarragonina de l'època i referent dels cercles il·lustrats de la Península gràcies a la seva erudició en el camp de la història i l'arqueologia, així com a la seva passió de bibliòfil i col·leccionista d'antiguitats (medalles, camafeus, quadres, ceràmica antiga...), que varen convertir la seva casa en un museu de visita obligada.
Entre la seva àmplia producció literària i els seus interessos antiquaris, destaca per pionera la recopilació de les inscripcions romanes de Tarragona iniciada amb el seu amic i eclesiàstic Bartomeu Pou, projecte que malauradament no va arribar a bon port.
Va morir a Tarragona el 16 de novembre de 1794.
Molts dels seus coetanis el van recordar amb paraules de lloança, tal com demostren les notes necrològiques i elogis pòstums publicats.
Activitats que es duran a terme A LA BIBLIOTECA:
Conferència: E l cicle festiu de Santa Tecla, el Corpus i les entrades espectacularitzades.
A càrrec de Jordi Bertran, gestor cultural i professor associat a la Universitat Rovira i Virgili.
Aquesta centúria és la darrera en què Tarragona mantindrà el seguici popular d'arrel medieval en mans de les confraries.
Alhora la importació del ball de valencians i els nous temps de la Il·lustració generen canvis notables en les celebracions.
Organitzen: Biblioteca-Hemeroteca Municipal de Tarragona.
Departament de Cultura, Biblioteca del Seminari Pontifici de Tarragona, Universitat Rovira i Virgili.
Departament de Filologia Catalana, ICAC (Institut Català d'Arqueologia Clàssica), Arxiu Històric de Tarragona.
Conferència 'Malalties minoritàries' a càrrec d'Ester Ginés Rivas, farmacèutica de professió.
Un any més, la Biblioteca se suma a la campanya de difusió i sensibilització social sobre les malalties minoritàries que precedirà els programes de La Marató a TV3 i Catalunya Ràdio el diumenge 15 de desembre, en la seva 28a edició.
Les malalties minoritàries són patologies molt poc freqüents que afecten un màxim de 5 persones per cada 10.000 habitants.
Actualment, n'hi ha descrites unes 7.000 i al voltant del 80% són d'origen genètic.
Inclouen un conjunt de malalties molt diferents entre si, però tenen en comú que acostumen a ser greus, cròniques, progressives i discapacitants.
A Catalunya, es calcula que hi ha 400.000 persones amb una malaltia rara.
Com que són tan desconegudes, poc freqüents i nombroses, sovint el diagnòstic correcte triga anys a arribar.
Un cop diagnosticats, el 40% dels pacients no tenen tractament.
Segons els experts, dos dels objectius més urgents de la recerca en malalties minoritàries són les proves per detectar-les en el moment de néixer i els tractaments eficients i segurs, com la teràpia gènica, que s'ha desenvolupat molt en els darrers anys.
Els recursos recaptats per La Marató 2019 contribuiran a impulsar aquests i altres objectius de la recerca.
DIVENDRES 29 de novembre a les 18.30 h a la Secció Local.
Versió original en àrab, subtitulada en català.
La Walaa és una noia adolescent que viu al camp de refugiats de Balata, a la ciutat de Nablus (Palestina).
És valenta i obstinada, i ha decidit entrar a les forces de l'Autoritat Nacional Palestina.
Les proves per entrar al cos policial són molt dures, però si ho aconsegueix, es convertirà en una de les poques dones policia que hi ha a Cisjordània.
Encara és jove i immadura, però la resignació no forma part del seu vocabulari.
La vida de la Walaa està marcada per l'instint de supervivència i la superació de grans obstacles.
Després de vuit anys, la seva mare torna de la presó, condemnada per haver ajudat un terrorista suïcida.
El seu germà petit pretén imitar els seus ídols en la lluita de carrer.
Tot això suposa un niu de contradiccions per als plans de futur de la Walaa.
Una pel·lícula que ens apropa a la vida d'una noia des dels 15 fins als 21 anys que, disposada a arribar fins al final, s'atreveix a qüestionar allò que està establert i a posar en dubte les estructures que l'envolten.
Amb tot això, podrà finalment complir el somni de convertir-se en policia?
Christy Garland ha dirigit curtmetratges de ficció i documentals premiats i aclamats per la crítica.
Resident a Toronto, sovint treballa amb coproduccions dels països nòrdics.
Amb distribució per tot el món, les pel·lícules de Garland ofereixen un fort component dramàtic, de caràcter punyent i transformador amb temàtiques universals.
The Bastard Sings the Sweetest Song (2012, Hot Docs, Sheffield) va obtenir unes crítiques excel·lents en la seva estrena internacional.
La seva última pel·lícula, Cheer Up (2016, Hot Docs, DOC NYC) va ser considerada per la revista Vice com "un retrat colpidor del que significa ser dona i jove en l'actualitat".
Nominació a Millor Documental "Glashütte Original", Berlinale - Alemanya, 2018
Premi Especial del Jurat a Millor Documental Canadenc, Hot Docs - Canadà, 2018.
Nominació a Millor Pel·lícula, Millor Fotografia i Millor Edició, Canadian Film Awards – Canadà, 2019.
Sofia International Film Festival – Bulgària, 2019.
Els matins de dissabtes de 10.30 h a 12 h, des del 2 de febrer al 27 d'abril a la Biblioteca.
Els Code Clubs (en català: clubs de codi o clubs de programació) són una xarxa d'activitats gratuïtes totalment gestionades per voluntaris amb l'objectiu que els infants tinguin l'oportunitat d'aprendre a programar.
Aquestes activitats es porten a terme en horari extraescolar, a les escoles i també a la Biblioteca.
Actualment, hi ha més de 1350 Code Clubs repartits per tot el món.
Amb materials didàctics que han estat pensats amb l'objectiu que els nens puguin aprendre els fonaments de la programació a través de l'estimulació de la seva creativitat.
La filosofia que mou els Code Club és utilitzar la diversió com a eina fonamental per estimular la creativitat i l'aprenentatge autònom dels nens; es proposen descobrir la màgia que hi ha darrera dels ordinadors, amb l'objectiu que els nens siguin més crítics davant de certes situacions del món digital.
Així mateix el Code Club ajuda als nens a desenvolupar el pensament computacional que és de gran ajuda per poder programar ordinadors, però això són objectius que es consideren secundaris.
Es tracta de tallers gratuïts d'1 hora i mitja de durada que es faran els dissabtes a la Biblioteca a les 10.30 h del matí, en grups reduïts i conduïts per dos voluntaris de la Universitat Oberta de Catalunya.
El taller començarà el dissabte 2 de febrer i finalitzarà el dissabte 27 d'abril.
Inscripcions a la Sala Infantil de la Biblioteca, al correu electrònic ( bptarragona.cultura ) o al telèfon 977 240 331.
del 7 al 28 de febrer a la Planta Primera de la Biblioteca.
El conjunt de llibres del Servei de Biblioteques del Front, conservats a la Biblioteca Pública de Tarragona, són avui un testimoni de la mobilització social i política que hi va haver en temps de conflicte per tal que els soldats tinguessin llibres i lectura al front.
El referent d'aquesta experiència havia estat l'organització de biblioteques circulants amb servei de préstec per als combatents americans durant la Primera Guerra Mundial.
El Servei de Biblioteques del Front va ser creat, per decret de la Generalitat, el 17 de febrer de 1937.
Des del començament de la Guerra civil espanyola l'Agrupació d'Escriptors Catalans i altres entitats havien organitzat la recollida i tramesa de llibres al front, però li mancava una organització al darrere; i és per això que la Conselleria de Cultura creà el Servei de Biblioteques del Front.
El seu objectiu era regular-hi el trasllat de llibres, mitjançant una xarxa de biblioteques ambulants connectada amb la direcció tècnica de Biblioteques Populars de la Generalitat.
Així mateix es considera indispensable portar lots de llibres als Hospitals de Sang, i als hospitals de convalescència o establiments de repòs.
El Servei tenia una seu a Barcelona i dues subcentrals, una a Cervera (front del Nord i del Centre) i una a Tarragona (front sud d'Aragó), des d'on els llibres eren distribuïts a Sarinyena i a Alcanyís.
Una ordre del 17 d'agost del 1938 va ordenar la depuració dels llibres republicans, i entre aquests, els del Servei de Biblioteques del Front.
Tot sembla indicar que hi va haver la voluntat d'esquivar aquesta ordre per part dels bibliotecaris durant el franquisme, i mercès a això s'ha conservat una bona part dels lots de llibres que havien estat destinats al front de guerra de l'Aragó i que s'hi enviaven des de Tarragona.
Una part dels llibres del Servei de Biblioteques del Front han arribat als nostres dies, i la Biblioteca Pública de Tarragona en conserva un dels millors conjunts: 411 títols diferents amb diversos exemplars (d'alguns n'hi pot haver entre 10 i 20).
Dels títols que se'n conserven més exemplars són de l'obra d' Antoni Rovira i Virgili Quinze articles, i de Josep Pous i Pagès Al marge de la revolució i la guerra.
Des de la Biblioteca l'any 2006, amb motiu del setanta-cinquè aniversari de la proclamació de la II República es va confeccionar el Catàleg dels llibres conservats a la Biblioteca Pública de Tarragona, que té una segona edició.
Article sobre la col·lecció de llibres del SBF conservada a la Biblioteca Pública de Tarragona
El Servei de Biblioteques del Front.
La col·lecció conservada a la Biblioteca Pública de Tarragona ".
A: "Item: Revista de biblioteconomia i documentació", núm. 47 (set.- des.
Nova PROGRAMACIÓ nous cicles dels Clubs de Lectura
Nova programació dels clubs de lectura per aquest primer trimestre 2019.
Club de lectura vinculat al Teatre Nacional de Catalunya i a les obres que s'hi representen.
L'art de volar / El arte de volar amb guió d'Antonio Altarriba i il·lustracions de Kim.
Los surcos del azar amb guió i dibuix de Paco Roca.
Picasso en la Guerra Civil amb guió i dibuix de Daniel Torres.
Tornem amb la col·laboració del Museu Nacional Arqueològic i l'ONCE.:
Cicle de novel·la policíaca i negra.
Conduït per Margarita Aritzeta.:
Sobre la llibertat de Stuart John Mill.
Activitat vinculada al Premi Sant Joan de Novel·la.:
INSCRIPCIONS OBERTES a la Biblioteca, i també per correu electrònic a [EMAIL]
Dimecres 27 de Febrer a les 19 h.
Juntament amb el Centre de Normalització Lingüística i l'Escola Oficial d'Idiomes, aquest club de lectura ofereix de manera trimestral lectures adreçades tant als aprenents dels primers nivells de català, com a totes aquelles persones, nouvingudes o no, que vulguin millorar el català o amb dificultats lectores de qualsevol tipus.
Dimecres 27 de FEBRER de 19 h a 20 h
Llegim l'obra de Defoe per celebrar els 300 anys de la seva primera publicació (1719).
Robinson Crusoe és un mariner que naufraga i arriba a una illa deserta, on viu durant vint-i-vuit anys.
El protagonista ha de començar pràcticament de zero, fent front als perills de la vida salvatge i a la soledat.
S'ha escrit que es tracta d'una autobiografia fictícia del personatge del títol, un nàufrag anglès que passa 28 anys en una illa remota.
L'obra és una de les més venudes de la literatura abans del segle XX i va esdevenir un clàssic dels llibres d'aventures i la literatura juvenil, fins al punt de donar nom a tot un gènere literari, la robinsonada.
Dimecres 27 de febrer a les 18.30 h.
Taller a càrrec de Mateo Ramírez Louit, realitzador audiovisual.
Taller dissenyat per a persones interessades en la dimensió plàstica del cinema i/o que tinguin un especial gust per la fotografia o la pintura, encara que no en tinguin coneixements previs ni aprofundits.
El seu objectiu és aconseguir clarificar els mecanismes de la perspectiva, la llum i el color que creen la "realitat" cinematogràfica.
Dotar-los d'una nova terminologia en quan a l'apreciació pictòrica i fer identificables els models iconogràfics en el cinema.
Els eixos de cinema i pintura no són necessàriament paral·lels i semblants, sinó que hi ha molts aspectes i matisos que les fan molt properes i, alhora, extraordinàriament diferenciades.
Considerant que ambdues són arts visuals, la primera observació a fer és que la tela pictòrica, amb la seva quietud, ens convida a contemplar-la i reflexionar-la, en canvi, la pantalla canviant ens forneix un model diferent de contemplació.
Nascut el 1983 a Barcelona, format a l'ESCAC (2004-2008) i amb un Màster d'Estudis de cinema i audiovisual contemporani a la UPF (2015-2017), ha realitzat un gran nombre de curtmetratges documentals i de ficció que engloben les temàtiques socials en el marc de gèneres de drama, thriller i fantàstic.
L'experiència laboral de Mateo Ramírez en l'àmbit de la imatge cinematogràfica i audiovisual comença a partir del 2007 a institucions com Casa Asia, Unitat d'Audiovisuals de la UB, i es segueix desenvolupant a Media Films, Entretanto Films i Audiovisuales Sin Fronteras.
A l'estranger porta a terme treballs per Aula Factoria Patagonia (Sud de Xile), Vaso Roto Ediciones (Mexic DF, Mèxic), De La Saye University: Digital Film Program (Manila, Filipines), TNT (Paris, França); experiències que han influït fortament en la seva manera de concebre el cinema.
Actualment porta la part visual de la GALERIE K a Barcelona i es realitzador de la seva pròpia plataforma WBTV Cinema.
A la Biblioteca, per correu electrònic ( [EMAIL] ) o bé per telèfon al 977 240 331.