projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
L' objectiu general de la jornada és que els professionals adquireixin consciència de la importància d'establir mesures per a la utilització segura dels medicaments d'alt risc, així com que aprenguin quines d'aquestes mesures es poden incorporar en els seus llocs de treball.
Canvis en la seguretat de la utilització de la medicació d'alt risc.
Quan modificar la forma galènica genera el risc.
Pacients i medicaments d'alt risc: Pacients psiquiàtrics.
Pla estratègic de recerca i innovació en salut
Vídeo cedit per l'Hospital Universitari Vall d'Hebron amb finalitat docent.
Montserrat Artigas Lage, directora Departament d'Infermeria, i Montserrat Llinàs Vidal, adjunta a la Direcció d'Infermeria.
Les actuals tendències terapèutiques justifiquen que la teràpia endovenosa sigui una de les vies d'administració de fàrmacs i altres substancies més freqüents en els hospitals, malgrat els seus avantatges, el seu ús s'associa a diverses complicacions tant infeccioses com no infeccioses, que poden comportar riscos importants per a la Seguretat dels Pacients.
La majoria d'aquestes complicacions són evitables des del coneixement i aplicació de les mesures de prevenció.
Amb l'objectiu de millorar la qualitat de les cures, relacionades amb la cateterització venosa perifèrica, la Direcció d'Infermeria conjuntament amb la Direcció Assistencial de l'Hospital Universitari Vall d'Hebron, proposa com a objectiu estratègic l'elaboració d'un programa formatiu en línia que permeti disposar d'un instrument formatiu a l'abast dels seus professionals.
A través de l'Aula Virtual d'Infermeria Vall d'Hebron es va llançar el 2009 la primera sessió formativa "Estàndards d'inserció i cures d'un catèter venós perifèric".
Aquesta sessió anava acompanyada d'aquest vídeo que permetia assimilar tots els continguts teòrics donats a la sessió i relacionats amb les mesures de prevenció a portar a terme durant la inserció, el manteniment i totes les cures dels catèters perifèrics.
Us presentem aquest vídeo, que desitgem pugui contribuir a la difusió del coneixement de les bones pràctiques i a la cultura de Seguretat dels Pacients en la nostra pràctica assistencial.
Formació en Radiologia Pediàtrica: indicacions, tècniques i optimització
• Pediatres i professionals d'infermeria pediàtrica
• Professionals sanitaris amb interés en la radiologia pediàtrica
Sala d'actes del centre corporatiu de l'Institut Català de la Salut (ICS)
Gran Via de les Corts Catalanes, 587, Barcelona
Activitat acreditada pel Consell Català de Formaciò Continuada de les Professions Sanitàries - Comissió de Formació Continuada del Sistema Nacional de Salut
- Control d'entrada: a l'inici de la formació, es farà de 9.00 a 09.40 hores.
- Control de sortida: a la clausura de la formació, començarà a partir de les 13.50 hores.
Difondre i promoure les bones pràctiques en les exploracions radiològiques realitzades en pacients pediàtrics i l'ús de l'ecografia per tal de reduir o eliminar la radiació rebuda i incrementar la seguretat del pacient.
Direcció General d'Ordenació Professional i Regulació Sanitària
Formació en Radiologia Pediàtrica: indicacions, tècniques i optimització (14/04/16)
D'acord amb l'article 5 de la Llei orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de protecció de dades de caràcter personal, us informem que les vostres dades personals seran recollides, incorporades i tractades en un fitxer automatitzat anomenat Trameses d'informació i inscripcions del Gencat, la finalitat del qual és gestionar i trametre la informació que el ciutadà ha requerit o se li ha sol·licitat.
Taller sobre mesures bàsiques d'higiene en els centres d'odontologia
Bones pràctiques odontològiques
Titulars de les clíniques dentals especialistes en odontologia i estomatologia
El taller està acreditat pel Consell Català de Formació Continuada de les Professions Sanitàries
La seguretat dels pacients és un component essencial de la qualitat assistencial que depèn de múltiples factors, com són la formació dels professionals, l'adequació de recursos, les instal·lacions, els equips tècnics, l'existència de procediments diagnòstics i terapèutics normalitzats, la documentació, la comunicació i, per descomptat, el factor humà.
Actualment, està ben documentat que les infeccions relacionades amb l'atenció sanitària son el segon esdeveniment advers més freqüent derivat d'una atenció poc segura.
Crear una estructura i unes condicions de treball adequades redueix el risc de transmetre infeccions entre les persones ateses i, per tant, contribueix a minimitzar els esdeveniments adversos.
Els centres d'odontologia no estan exempts d'oferir la màxima qualitat a les persones que s'hi visiten, motiu pel qual el Departament de Salut ofereix a tots els professionals d'aquesta especialitat sanitària una sèrie de sessions formatives que ajudin a entendre la importància d'aplicar de forma correcta certes mesures d'higiene bàsica, necessàries per evitar la transmissió de les infeccions, no solament entre les persones ateses sinó també entre les persones ateses i els professionals o a l'inrevés.
La metodologia emprada en el curs és molt dinàmica amb l'objectiu d'assegurar que tots els conceptes quedin clars i s'aprengui a aplicar-los.
Properament, haver fet el curs serà requisit imprescindible per autoritzar totes les clíniques dentals de Catalunya.
Garantir que es disposa dels coneixements i dels recursos necessaris per evitar la transmissió de microorganismes patògens.
Mecanismes de transmissió i cadena d'infeccions.
Neteja, desinfecció i esterilització de l'utillatge.
Neteja de l'entorn de les sales de tractament.
Monitoratge de l'aigua de les consultes i ús en la cirurgia.
Tècnica asèptica per a medicació parenteral.
Classificació i rebuig dels residus sanitaris:
Per a la concessió de crèdits es tindrà en compte l'assistència al curs des de l'inici fins al final (100% d'hores) i el fet d'haver superat els tests d'avaluació de la formació.
Els alumnes que arribin amb més de quinze minuts de retard o hagin de marxar abans de la finalització de la sessió no obtindran l'acreditació.
Curs per a instructors en seguretat dels pacients per a serveis d'urgències i emergències
De setembre a desembre de 2012 (presencial 20 i 21 de setembre)
La seguretat dels pacients és un component essencial de la qualitat assistencial que depèn de múltiples factors, com són la formació dels professionals, l'adequació de recursos, les instal·lacions, els equips tècnics, l'existència de procediments diagnòstics i terapèutics normalitzats, la documentació, la comunicació i, per descomptat, el factor humà.
Actualment, està ben documentat que les infeccions relacionades amb l'atenció sanitària son el segon esdeveniment advers més freqüent derivat d'una atenció poc segura.
Crear una estructura i unes condicions de treball adequades redueix el risc de transmetre infeccions entre les persones ateses i, per tant, contribueix a minimitzar els esdeveniments adversos.
Segons l'estudi EVADUR, almenys un 12% dels pacients visitats en els serveis d'urgències poden tenir algun tipus d'incident, amb dany o sense.
Els problemes relacionats amb la medicació, la comunicació, les cures i/o els procediments solen ser els més habituals i sobre els quals s'han de desenvolupar estratègies de millora.
La seguretat dels pacients en els serveis d'urgències és puntuada pels mateixos professionals que hi treballen amb una nota de 6 punts sobre 10 segons l'estudi Cultura.
SEMES, com a organització adherida a la Declaració dels Professionals per la Seguretat dels Pacients, desenvolupa, des de l'any 2008, el Programa SEMES de seguretat dels pacients que inclou activitats de cultura, difusió, formació i investigació en seguretat dels pacients aplicada als sistemes d'urgències i emergències.
En aquest sentit, el Programa SEMES ha format 168 instructors entre 2009 i 2011, ha publicat els estudis Cultura i EVADUR i està desenvolupant eines proactives per a la reducció d'esdeveniments adversos en urgències i emergències (mapes de riscos).
La metodologia emprada en el curs d'instructors garanteix tant la formació dels professionals com el lideratge i l'anàlisi de la seguretat clínica en els seus serveis d'urgències.
b) Formació presencial (20 - 21 de setembre de 2012)
c) Exercicis no presencials tutoritzats
Els alumnes que completin tots els aspectes formatius i els exercicis no presencials rebran:
La concessió de crèdits es farà d'acord amb l'assistència al curs presencial (100% d'hores), haver superat els tests d'avaluació de la formació en línia, així com haver completat els exercicis no presencials en tres mesos.
Què significa ser instructor/a SEMES?
Formació en seguretat dels pacients en atenció primària
Desenvolupament d'unitats funcionals de seguretat dels pacients en atenció primària
Referents dels nuclis de seguretat dels equips d'atenció primària (EAP)
Una de les activitats que es porta a terme en el Projecte de d esenvolupament d'unitats funcionals de seguretat dels pacients en atenció primària és la realització d'activitats formatives.
Concretament, s'han definit tres nivells de formació: per a referents gerencials, per a referents d'EAP i per a professionals d'EAP.
La formació ha estat impartida pel Departament de Salut per a gerents i referents dels EAP d'intervenció i aquests han de replicar la formació als professionals de l'equip.
En aquest apartat s'inclou el material formatiu per facilitar la formació als formadors.
Els objectius són: homogeneïtzar els conceptes bàsics de seguretat clínica, reforçar la cultura de la seguretat, identificar el risc a partir del model de seguretat dels pacients i donar formació en eines metodològiques.
Aquest projecte inclou la formació següent:
Es tracta de cursos presencials que tenen suport documental en línia.
La titulació s'obté quan es completa la formació presencial del mòdul II del curs.
El mòdul I es va impartir al juny i el mòdul II s'impartirà al desembre.
Es tracta de cursos presencials (tallers) que es van impartir els dies 24, 25 i 26 d'octubre.
Tenen suport tècnic documental en línia.
S'adreça al nucli de seguretat o al personal assistencial que designi el o la referent de l'hospital.
Impartit en modalitat de teleformació (aula virtual), tota la documentació del curs i el suport són en línia.
El període d'inscripció és obert.
Encara no s'ha fixat una data d'inici del curs malgrat que està previst que comenci a finals de novembre.
Gestió de riscos en pacients diabètics.
Avaluació d'un programa educatiu dirigit als professionals per millorar la seguretat dels pacients diabètics (SEGUDIAB)
Aquest estudi fa plausible que, si els professionals encarregats de l'atenció als diabètics (metges i infermers) reben una formació continuada específica que palesi la importància de la seva actuació envers els diabètics, obtinguin a mitjà termini una millora en el monitoratge de certs ítems, avaluables per l'e-CAP (sistema informàtic per a les històries clíniques utilitzat en l'atenció primària).
Analitzar l'eficàcia d'una intervenció educativa breu dirigida als professionals sanitaris d'atenció primària (AP) per millorar la seguretat dels pacients diabètics.
Assaig clínic aleatoritzat en deu àrees bàsiques de salut (ABS), cinc per al grup d'intervenció i cinc per al de control.
Les activitats principals realitzades en aquest projecte poden dividir-se en tres fases:
La població diana va ser els professionals sanitaris i els pacients.
Segons la puntuació en la Diabetes Attitude Scale (DAS-3), la intervenció educativa sobre els sanitaris va disminuir l'impacte psicosocial de la DM en els professionals sanitaris, que va passar d'un valor de 2,68 ± 0,32 a 2,41 ± 0,27 punts (p 0,05).
Tampoc no es van trobar diferències estadísticament significatives en les subescales que valoren la necessitat d'entrenament especial i la valoració del control estricte.
Els pacients del grup d'intervenció van mantenir el valor de l'hemoglobina glicosilada (Hb1Ac) de 6,9% a 6,8%, mentre que en el grup de control va augmentar lleugerament de 6,9% a 7,1%.
Aquests canvis impliquen que en el grup d'intervenció hi ha un 9,5% més de població diabètica controlada (Hb1Ac < 7%) al final de la intervenció, respecte d'abans de la intervenció.
Al final de la intervenció hi havia un 42,4% de diabètics amb risc cardiovascular en comparació amb el 50,5% en el grup de control, encara que les diferències no van ser significatives.
Al finalitzar les sessions, totes les ABS van presentar propostes de millora de qualitat (metodologia metaplà): mancances i punts forts o febles de l'equip.
A més, es va millorar la documentació clínica i les eines de registre.
Pràctiques segures per a la prevenció de caigudes en pacients ingressats
A Catalunya, i en el marc de l'Aliança per a la Seguretat dels Pacients, la prevenció de les caigudes ha estat una prioritat des de l'inici del desplegament del seu pla estratègic l'any 2006, estimulant el desenvolupament de projectes de millora i prevenció d'aquest esdeveniment advers considerat evitable en gran proporció.
Avaluar l'efecte d'una estratègia multifocal per millorar el compliment de les mesures preventives de caigudes en els hospitals i els centres sociosanitaris.
Les activitats principals realitzades en aquest projecte poden dividir-se en tres fases:
L'àmbit del projecte inclou els hospitals d'aguts i els centres sociosanitaris de Catalunya, amb una estimació mínima de participació de 30 centres.
El subjecte del projecte és el conjunt de professionals sanitaris d'aquests centres.
Es presenten els resultats preliminars de la prova pilot duta a terme a 78 centres (43 hospitals i 35 centres sociosanitaris) de Catalunya.
Dels recursos disponibles que es van oferir als centres participants, cal destacar el curs en línia en què van participar 4.093 professionals (2.987 dels quals van aprovar).
El percentatge de pacients amb avaluació del risc de caigudes va augmentar un 6,5% durant els sis mesos d'estudi.
A més, aquest percentatge va ser superior en els centres sociosanitaris.
Concretament, a l'inici de l'estudi l'avaluació del risc de caiguda es va fer en el 72,5% dels pacients dels centres sociosanitaris i en el 55,6% dels pacients dels hospitals, i al final de l'estudi en el 88,7% i el 58,8%, respectivament.
També es va observar un augment de les mesures generals (ús de calçat adient, llit baix, indicació específica de transferències amb ajuda), de les mesures relacionades amb l'entorn als hospitals (habitació propera a infermeria, timbre a l'abast dels malalts, lavabo correctament senyalitzat, terra antilliscant a la dutxa), i de les mesures específiques (constància de caiguda anterior, programa d'exercici, capacitat visual, acompanyament de la família, explicació de l'orientació en l'entorn hospitalari, prevenció de la hipotensió ortostàtica, etc.) tant en els hospitals com en els centres sociosanitaris.
Aquest projecte és una de les prioritats de l'Aliança per a la Seguretat dels Pacients a Catalunya, ja que la identificació correcta dels pacients es considera una mesura de primer ordre per evitar esdeveniments adversos en l'atenció sanitària.
Millorar el grau d'implantació de la identificació dels pacients en els hospitals i centres sociosanitaris.
Les activitats principals realitzades en aquest projecte poden dividir-se en:
L'àmbit és els hospitals i els centres sociosanitaris de Catalunya.
El subjecte del projecte és el conjunt de professionals sanitaris d'aquests centres.
Es presenten els resultats preliminars de 55 centres (53 hospitals i 2 centres sociosanitaris).
Entre tres i cinc mesos d'iniciar la intervenció, la disposició d'un protocol o procediment operatiu d'ús dels sistemes d'identificació als 55 centres va augmentar del 72,5% al 90%.
Així mateix, la cobertura de braçalets va ser del 98% en els centres avaluats.
A més, es va observar un percentatge més elevat de centres que utilitzen aquest sistema d'identificació en tots els serveis o unitats (80% dels 55 centres enquestats) respecte a les dades observades en el projecte de l'any 2008 (29% dels 75 hospitals enquestats).
Un total de 41 experts van contestar l'enquesta contextual per explorar les principals barreres i els facilitadors d'implementació dels sistemes d'identificació dels pacients.
Els elements més ben valorats van ser: la formació continuada, l'exemple positiu dels caps i referents, la disponibilitat d'un protocol i el reforç positiu.
Finalment, cal indicar que es van distribuir 6.000 pòsters per tal de promoure la identificació inequívoca dels pacients.
L'Organització Mundial de la Salut (OMS) defineix la caiguda com la conseqüència de qualsevol incident que precipita les persones o pacients a terra en contra de la seva voluntat (això inclou relliscades, ensopegades i pèrdua d'equilibri).
En el marc de l'Aliança per a la Seguretat dels Pacients a Catalunya i el Col•legi d'Infermeria de Barcelona durant els anys 2007-2008, es va dur a terme l'estudi multicèntric (36 hospitals d'aguts i 12 centres sociosanitaris) sobre la prevenció de caigudes i les lesions associades en pacients ingressats.
En aquest estudi, la taxa total de caigudes va ser de 2,25 caigudes per mil dies d'estada (2,12 en hospitals d'aguts i 2,81 en centres sociosanitaris).
Per tal de prevenir les caigudes en pacients ingressats en hospitals d'aguts i centres sociosanitaris es recomana fer l' avaluació del risc de caigudes en els pacients amb presència d'algun dels factors de risc següents:
Aquests cinc factors de risc són els que han demostrat tenir més capacitat predictiva de caigudes en l'àmbit hospitalari i sociosanitari.
El moment de fer aquesta avaluació és:
Un cop els pacients han estat avaluats i es consideren de risc, es recomana:
Finalment, cal destacar que es recomana evitar les immobilitzacions (també anomenades contencions o restriccions físiques) tant com sigui possible.
Els beneficis indiscutibles per a la salut de les exploracions diagnòstiques i tractament amb radiacions ionitzants poden estar acompanyats per un risc d'efectes biològics.
La dimensió del risc està relacionada amb les dosis: a major quantitat de radiació, riscos més alts.
Aquest risc, que analitzat individualment per a un pacient concret és petit, té especial rellevància en el cas de pacients pediàtrics què són més vulnerables degut a la major esperança de vida i a la radiosensibilitat d'òrgans i teixits.
Les exploracions radiològiques han d'estar correctament indicades i optimitzades per tal de que la dosi de radiació sigui tan baixa com raonablement sigui possible (principi ALARA), sense que la qualitat de la imatge diagnòstica es vegi minvada fins al punt de perdre la seva efectivitat.
El Departament de Salut, a l'any 2012 va crear el "Grup de Treball de Prevenció de radiacions ionitzants innecessàries en edat pediàtrica", amb l'objectiu d'impulsar la cultura de la seguretat del pacient entre prescriptors i professionals sanitaris que treballen amb equips radiològics i a la ciutadania.
Aquest grup ha elaborat el "Pla de disminució de la radiació ionitzant innecessària en edat pediàtrica (2015-2018)".
Els antibiòtics són fàrmacs que s'utilitzen tant en medicina com en veterinària per a la profilaxi i el tractament de les malalties infeccioses produïdes per bacteris.
La seva eficàcia i seguretat els ha fet molt populars i, per això, en moltes ocasions s'utilitzen de forma inadequada.
És cert que són una excel·lent arma terapèutica però, mal utilitzats, comporten conseqüències negatives, tant per a la salut individual com per a la salut pública.
La seva utilització inadequada (sobreutilització, mala utilització o infrautilització) facilita que els bacteris puguin desenvolupar resistències.
En aquest sentit, tots els agents implicats en la utilització dels antibiòtics (metges, personal d'infermeria, farmacèutics i pacients/cuidadors) han d'assumir la seva responsabilitat en el bon ús dels antibiòtics per tal de mantenir l'eficàcia dels tractaments.
Aquest apartat pretén recollir informació relacionada amb l'ús segur i adequat dels antibiòtics.
En ell trobareu articles científics, recomanacions, enllaços a vídeos, així com altres notícies que considerem que poden ser-vos d'interès.
Aquest projecte té la finalitat de implantar les unitats funcionals de seguretat dels pacients (UFSP) en els equips d'atenció primària (EAP) a Catalunya, dins el Pla estratègic de seguretat dels pacients a l'atenció primària 2011-14.
El projecte continua l'iniciat l'any 2008 a l'àmbit hospitalari.
Les principals activitats realitzades són les següents:
L'àmbit és l'atenció primària de Catalunya (41 EAP de la fase 1 durant l'any 2011 i la resta d'EAP l'any següent).
El subjecte del projecte és el conjunt de professionals d'aquests centres.
El projecte es va iniciar el mes de maig de 2011 i, a continuació, se'n presenten els resultats preliminars.
Actualment, s'ha identificat el 100% de l'estructura en seguretat dels pacients dels EAP de la fase 1 i el 60% de la fase 2.
De l'anàlisi de la situació inicial, amb la participació del 100% dels EAP de la fase 1 i el 18% de la fase 2, s'han identificat un total de 102 projectes desenvolupats pel 46% dels EAP de la fase 1 i 29 projectes desenvolupats pel 5% dels EAP de la fase 2.
D'altra banda, es disposen dels resultats de 946 qüestionaris MOSPS dels EAP de la fase 1 amb una participació del 55,39%.
Finalment, cal destacar que s'han format 94 professionals (32 a nivell gerencial i 62 referents de qualitat i seguretat).
Aquest projecte es va iniciar l'any 2008 i hi van participar 23 hospitals de Catalunya.
El propòsit d'aquest projecte és sumar-hi la totalitat d'hospitals de la Xarxa Hospitalària d'Utilització Pública (XHUP) de Catalunya.
Implantar una estratègia de gestió de la seguretat dels pacients en l'àmbit hospitalari per aconseguir l'excel·lència en seguretat dels pacients en les àrees especialment crítiques dels hospitals de Catalunya.
Projecte col·laboratiu d'extensió a la resta d'hospitals de la xarxa pública assistencial de Catalunya a finals de l'any 2012.
Es basa en el Model EFQM i en referències nacionals i internacionals de seguretat dels pacients.
A més, s'alinea amb l'acreditació dels hospitals de Catalunya i de la formació especialitzada.
L'àmbit és els hospitals públics de Catalunya.
El subjecte del projecte són el conjunt de professionals d'aquests centres.
Prescripció farmacèutica segura en l'atenció primària de salut
Prevenir problemes relacionats amb medicaments, actuant en el punt en què s'activa la prescripció d'un medicament en la història clínica digital de cada pacient.
Evitar i/o reduir el nombre d'incidències de seguretat relacionades amb la prescripció: els tractaments farmacològics redundants; les contraindicacions medicament-medicament i els problemes de salut-medicament, i els fàrmacs inapropiats en edats extremes (pacients geriàtrics i pediàtrics).
Les activitats realitzades d'aquest projecte poden dividir-se en dos tipus:
El PREFASEG s'ha incorporat en l'e-CAP d'atenció primària de l'Institut Català de la Salut.
La població diana és tota la població assignada i atesa en els centres d'aquest proveïdor, amb la intenció d'ampliar-la a tot Catalunya.
PREFASEG s'ha integrat en l'e-CAP i actua de manera interactiva alertant els professionals de problemes relacionats amb la seguretat dels medicaments en el mateix moment que hi donen d'alta un medicament nou.
El programa explora la compatibilitat d'aquest medicament amb la resta de la prescripció activa, amb els problemes de salut registrats de cada pacient, amb l'edat i el gènere.
PREFASEG completa les dimensions de seguretat actualment ja actives en l'e-CAP sobre interaccions medicamentoses rellevants i al·lèrgies.
Els avisos es mostren de manera agregada a través d'una única pantalla, i els professionals sanitaris són qui prenen la decisió última.
A més, hi ha traçabilitat en relació amb el comportament davant de cadascun dels avisos emesos pel programa i permet fer-ne el monitoratge.
Finalment, cal indicar que PREFASEG incorpora un tutorial de pediatria, per tal de facilitar la prescripció de medicaments a aquests pacients a partir de l'estandardització de les pautes per als medicaments més freqüents i integra una calculadora pediàtrica per calcular la dosi en funció del pes.