La Llei 7/1996, de 5 de juliol, d'organització dels serveis jurídics de l'Administració de la Generalitat de Catalunya, va crear el cos d'advocats de la Generalitat i va regular, amb caràcter general, les funcions d'aquest cos i l'estructura del Gabinet Jurídic de la Generalitat.
Mitjançant el Decret 257/1997, de 30 de setembre, es va aprovar el Reglament dels serveis jurídics de l'Administració de la Generalitat de Catalunya, el qual, entre altres aspectes, va desenvolupar l'estructura i les funcions del Gabinet Jurídic de la Generalitat i va regular determinats procediments d'integració de funcionaris de la Generalitat al cos d'advocats, així com el procediment d'accés per oposició lliure al mateix cos.
L'experiència assolida des de l'entrada en vigor del Decret esmentat fa aconsellable introduir diverses modificacions de caire organitzatiu tant pel que fa a l'estructura assenyalada com pel que fa al desenvolupament de les proves.
Així mateix, el Reglament aprofundeix en el mandat legal de coordinació i defensa unitària del Govern i de l'Administració de la Generalitat i en la unificació de criteris, i regula les funcions amb aquestes finalitats.
D'altra banda, el text desenvolupa la previsió legal continguda en la Llei 4/2000, de 26 de maig, de mesures fiscals i administratives, que habilita les unitats centrals del Gabinet Jurídic de la Generalitat per crear places de lletrats, les quals s'han de proveir amb funcionaris del grup A, escala general d'administració, llicenciats en dret, i estableix les correccions necessàries en la composició del tribunal que la jurisprudència constitucional fa aconsellables.
Per raons de tècnica jurídica, s'ha considerat oportú introduir les modificacions esmentades en un text únic que substitueix l'anterior Decret 257/1997.
Per tot el que s'ha exposat, d'acord amb el dictamen de la Comissió Jurídica Assessora, a proposta de la consellera de Governació i Relacions Institucionals i d'acord amb el Govern,
Es modifica el Reglament dels serveis jurídics de l'Administració de la Generalitat de Catalunya d'acord amb el text que s'adjunta com a annex a aquest Decret.
Queda derogat el Decret 257/1997, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el Reglament dels serveis jurídics de l'Administració de la Generalitat de Catalunya.
Barcelona, 19 de febrer de 2002
Consellera de Governació i Relacions Institucionals
Reglament dels serveis jurídics de l'Administració de la Generalitat de Catalunya
Del cos d'advocats de la Generalitat de Catalunya
1.1 L'assessorament en dret i la representació i la defensa jurídiques del Govern de la Generalitat de Catalunya i de la seva Administració són exercits pels advocats que integren el cos creat per la Llei 7/1996, de 5 de juliol, d'organització dels serveis jurídics de l'Administració de la Generalitat de Catalunya.
1.2 L'assessorament s'exerceix sens perjudici de les atribucions que corresponen a la Comissió Jurídica Assessora en virtut del Decret legislatiu 1/1991, de 25 de març.
2.1 Els advocats de la Generalitat integren el Gabinet Jurídic de la Generalitat i en l'exercici de les seves funcions estan sotmesos a la direcció i la coordinació jurídiques del seu director, el qual pot donar-los les instruccions i directrius escrites i verbals que calguin per al funcionament coordinat dels serveis.
2.2 També hi estan sotmesos els funcionaris adscrits als serveis jurídics, d'acord amb la disposició transitòria cinquena i les habilitats a què es refereix la disposició addicional primera, totes dues de la Llei 7/1996, de 5 de juliol.
2.3 No obstant el que estableix l'apartat 1 d'aquest article, els advocats de la Generalitat adscrits a les unitats departamentals o territorials en relació amb el règim de prestació de serveis també depenen del secretari general de cada departament, del delegat territorial del Govern o del president, director o càrrec similar dels organismes al servei dels quals han estat adscrits.
2.4 Els advocats de la Generalitat tenen garantida l'autonomia de criteri.
2.5 Els llocs de treball del cos d'advocats de la Generalitat consten en la relació de llocs de treball del Gabinet Jurídic de la Generalitat, dependent del Departament de Governació i Relacions Institucionals.
Els advocats de la Generalitat han de desenvolupar les seves funcions en règim de dedicació exclusiva, en els termes que regula l'apartat 6 de l'article 2 de la Llei 7/1996, de 5 de juliol, d'organització dels serveis jurídics de l'Administració de la Generalitat de Catalunya.
Del Gabinet Jurídic de la Generalitat i de la seva organització
Del Gabinet Jurídic de la Generalitat i del seu director
El Gabinet Jurídic de la Generalitat, dependent del Departament de Governació i Relacions Institucionals, és l'òrgan al qual correspon la funció assessora i contenciosa amb unitat de criteri davant de tots els tribunals judicials i jurisdiccionals en els quals estiguin en joc els interessos de la Generalitat.
El director del Gabinet Jurídic de la Generalitat és designat entre juristes de prestigi i nomenat i separat per decret aprovat pel Govern.
Té rang de secretari general i depèn del conseller del Departament de Governació i Relacions Institucionals.
6.1 Corresponen al director del Gabinet Jurídic de la Generalitat la direcció de l'exercici de les funcions assessora i contenciosa, així com la coordinació jurídica de totes les unitats amb funcions consultives o contencioses assistides per advocats de la Generalitat o altres lletrats, en els termes previstos per aquest Reglament, sens perjudici que pugui assumir personalment la representació i la defensa de la Generalitat.
6.2 El director del Gabinet Jurídic de la Generalitat pot demanar als advocats de la Generalitat i als lletrats i els serveis jurídics a què fan referència els articles 2.2 i 15 a 17 d'aquest Reglament informació relativa a la seva activitat i, si convé, practicar les actuacions pertinents amb la finalitat d'unificar criteris i d'articular una assistència jurídica de més qualitat.
6.3 El director del Gabinet Jurídic de la Generalitat pot revocar les delegacions de funcions que hagi efectuat i avocar les funcions dels òrgans inferiors en els termes que preveu la legislació sobre procediment administratiu.
6.4 L'emissió d'informes jurídics per part del director del Gabinet Jurídic de la Generalitat, que hagin estat sol·licitats pels òrgans previstos a l'article 4.3 de la Llei 7/1996, de 5 de juliol, substitueix l'emissió d'informes jurídics, fins i tot els preceptius, de les altres unitats del Gabinet Jurídic o de lletrats al servei de la Generalitat.
6.5 En cas d'absència, vacant o malaltia, les funcions que corresponen al director del Gabinet Jurídic de la Generalitat seran exercides pel director general d'Assumptes Contenciosos o pel director general de Serveis Consultius i Coordinació Jurídica, en funció de la matèria de què es tracti.
De l'organització del Gabinet Jurídic de la Generalitat
El Gabinet Jurídic de la Generalitat s'estructura en unitats centrals, departamentals i territorials.
De les unitats centrals del Gabinet Jurídic de la Generalitat
Són unitats centrals del Gabinet Jurídic de la Generalitat les següents:
a) La Direcció General d'Assumptes Contenciosos, de la qual depèn la Subdirecció General de Gestió i Coordinació Contenciosa.
b) La Direcció General de Serveis Consultius i Coordinació Jurídica, de la qual depenen la Subdirecció General de Serveis Consultius i Coordinació Jurídica i l'Àrea d'Administració i Serveis.
c) La Subdirecció General de Qüestions Constitucionals.
Són funcions de les unitats centrals del Gabinet Jurídic de la Generalitat les següents:
a) La representació i la defensa de l'Administració de la Generalitat davant els tribunals de qualsevol ordre jurisdiccional.
b) L'assessorament en dret del Govern de la Generalitat i de cadascun dels seus membres.
c) La coordinació jurídica de les unitats departamentals i territorials del Gabinet Jurídic i, d'acord amb el que disposa l'article 15 d'aquest Reglament, la dels serveis jurídics dels organismes autònoms i les entitats de dret públic i de les empreses públiques.
d) El seguiment de l'elaboració de normes legals i reglamentàries.
e) L'elaboració d'estudis sobre doctrina jurisprudencial i la selecció, recopilació i tractament de legislació, jurisprudència i doctrina.
f) La planificació, la promoció, la preparació i l'organització de les activitats d'actualització i perfeccionament del personal destinat als serveis jurídics de la Generalitat.
10.1 Correspon a la Direcció General d'Assumptes Contenciosos la direcció dels afers contenciosos sotmesos a tots els tribunals de qualsevol ordre jurisdiccional, amb excepció del Tribunal Constitucional, en què tinguin interès la Generalitat de Catalunya i els seus organismes, i l'assistència al director del Gabinet Jurídic de la Generalitat en la direcció de la funció contenciosa.
10.2 El director general d'Assumptes Contenciosos és nomenat pel Govern de la Generalitat entre advocats del cos o altres juristes de reconegut prestigi amb experiència en l'exercici de la funció contenciosa, a proposta del titular del Departament de Governació i Relacions Institucionals.
10.3 La Subdirecció General de Gestió i Coordinació Contenciosa depèn de la Direcció General d'Assumptes Contenciosos i li corresponen les funcions següents:
a) La direcció operativa del personal que li és adscrit.
b) La representació ordinària de l'Administració de la Generalitat en els litigis en què sigui part qualsevol dels departaments que la formen o dels organismes autònoms, les entitats de dret públic i les empreses públiques que en depenen, en tots els tràmits i instàncies processals.
c) La defensa jurídica, amb estudi d'antecedents i redacció de demandes, contestacions de demandes, redacció de recursos, impugnació de recursos i contestacions davant les diferents instàncies jurisdiccionals, excepte el Tribunal Constitucional.
d) El seguiment dels litigis en què siguin part qualsevol dels departaments de la Generalitat, o dels organismes autònoms, les entitats de dret públic i les empreses públiques que en depenen, en tots els tràmits i instàncies processals.
e) L'emissió dels informes jurídics que li siguin sol·licitats.
f) L'anàlisi de les resolucions dictades en els procediments seguits davant les diferents jurisdiccions, excepte la del Tribunal Constitucional.
g) L'assistència al director general d'Assumptes Contenciosos en la realització de les tasques esmentades.
11.1 Correspon a la Direcció General de Serveis Consultius i Coordinació Jurídica l'exercici de la funció assessora i de la coordinació jurídica de totes les unitats del Gabinet Jurídic de la Generalitat; l'assistència al director del Gabinet Jurídic de la Generalitat de Catalunya en la direcció de la funció assessora, i el règim interior del personal del Gabinet Jurídic de la Generalitat.
11.2 El director general de Serveis Consultius i Coordinació Jurídica és nomenat pel Govern de la Generalitat entre advocats del cos o altres juristes de reconegut prestigi amb experiència en l'exercici de la funció assessora, a proposta del titular del Departament de Governació i Relacions Institucionals.
11.3 Correspon a la Subdirecció General de Serveis Consultius i Coordinació Jurídica:
a) L'assessorament en dret del Govern de la Generalitat i dels seus òrgans de suport quan li sigui sol·licitat.
La sol·licitud d'informes ha d'anar adreçada al director del Gabinet Jurídic de la Generalitat o al director general de Serveis Consultius i Coordinació Jurídica.
Poden sol·licitar informes els consellers, els secretaris generals i els càrrecs assimilats a aquests.
b) L'assessorament en dret de l'Administració de la Generalitat i dels seus organismes autònoms, entitats de dret públic i empreses públiques en els termes que estableix l'article 15 d'aquest Decret.
c) La coordinació dels criteris jurídics entre totes les unitats del Gabinet Jurídic.
d) La participació en òrgans col·legiats de caràcter interdepartamental quan se li encomani.
e) La direcció operativa del personal que li és adscrit.
f) L'assistència al director General de Serveis Consultius i Coordinació Jurídica en la realització de les tasques esmentades.
La Subdirecció General de Serveis Consultius i Coordinació Jurídica s'estructura en l'Àrea d'Informes i Recursos, l'Àrea de Normativa i l'Àrea de Coordinació Jurídica.
11.5 Correspon a l'Àrea d'Informes i Recursos:
a) L'elaboració d'informes en relació amb la resolució dels recursos administratius que, d'acord amb la normativa aplicable, hagi de resoldre el Govern de la Generalitat.
b) L'elaboració d'informes en relació amb les reclamacions prèvies a l'exercici d'accions en via judicial que hagi de resoldre el Govern.
c) L'elaboració d'un informe previ a la declaració de lesivitat dels actes administratius en matèria de competència del Govern.
d) L'elaboració d'informes en relació amb convenis i contractes de caràcter interdepartamental que li siguin sol·licitats.
11.6 Correspon a l'Àrea de Normativa:
a) L'informe en dret dels avantprojectes i dels projectes de disposicions amb caràcter interdepartamental que li sotmetin a consulta els òrgans competents dels previstos a l'article 4.3 de la Llei 7/1996, de 5 de juliol.
L'emissió d'aquest informe substitueix l'informe jurídic de la unitat departamental del Gabinet Jurídic de la Generalitat en el procediment d'elaboració de disposicions de caràcter general.
b) L'elaboració d'avantprojectes normatius de caràcter interdepartamental i dels que li encomanin o que promogui.
c) La participació en l'elaboració d'avantprojectes normatius departamentals i el seguiment de l'elaboració de les lleis i de les disposicions de caràcter general.
d) La unificació de criteris en la interpretació i l'execució de les normes jurídiques.
e) L'elaboració de les propostes de modificació normativa que se li encomanin.
11.7 Correspon a l'Àrea de Coordinació Jurídica:
a) La realització de mecanismes de coordinació entre les unitats del Gabinet Jurídic de la Generalitat.
b) L'organització d'activitats jurídiques de caràcter interdepartamental.
c) La publicació d'estudis i informes del Gabinet Jurídic de la Generalitat en suport paper o electrònic.
d) La creació i la gestió de bases de dades jurídiques i d'altres instruments informàtics.
e) La promoció de treballs de recerca jurídica en l'àmbit del dret autonòmic en col·laboració amb altres organismes de la Generalitat que realitzen activitats de recerca jurídica.
f) El seguiment de la normativa comunitària.
g) La formació en dret dels advocats de la Generalitat i dels lletrats que presten serveis a les diferents unitats del Gabinet Jurídic de la Generalitat en col·laboració amb l'Escola d'Administració Pública, el Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada o amb altres organismes amb tasques formatives en l'àmbit de l'Administració de la Generalitat.
11.8 S'encomana a l'Àrea d'Administració i Serveis de la Direcció General de Serveis Consultius i Coordinació Jurídica la gestió del règim interior i del personal del Gabinet Jurídic de la Generalitat.
Aquesta Àrea no està reservada a advocats del cos d'advocats de la Generalitat.
Corresponen a la Subdirecció General de Qüestions Constitucionals l'exercici de les funcions següents:
a) La direcció operativa dels advocats de la Generalitat davant el Tribunal Constitucional i de la resta del personal que li és adscrit.
b) La representació i la defensa del Govern i de l'Administració de la Generalitat de Catalunya davant el Tribunal Constitucional en tots els procediments previstos en la legislació vigent.
c) La preparació dels requeriments d'incompetència que formuli el Govern de la Generalitat de Catalunya i de les respostes que hagi de donar als que li hagin estat formulats.
d) L'assessorament en les actuacions del Govern i de l'Administració de la Generalitat de Catalunya adreçades a la solució negociada o a la prevenció de la conflictivitat constitucional i en les que afectin el seu àmbit de competències; tot això sens perjudici de les funcions que sobre aquestes matèries corresponen a altres organismes consultius o assessors de la Generalitat.
e) L'assistència al director del Gabinet Jurídic de la Generalitat en la realització de les tasques esmentades.
13.1 Els òrgans actius en què s'estructuren les unitats centrals del Gabinet Jurídic de la Generalitat seran coberts per advocats del cos.
13.2 Mentre no es cobreixi la totalitat de les places de la plantilla del cos d'advocats, poden crear-se noves places en les unitats centrals del Gabinet Jurídic, amb funcions exclusives de representació i defensa, les quals han d'ésser proveïdes entre funcionaris de l'escala general d'administració, llicenciats en dret, amb el nivell que es determini en la relació de llocs de treball, d'acord amb les funcions esmentades.
L'exercici d'aquestes funcions no constitueix un mèrit preferent per a l'accés al cos d'advocats ni atorga altres drets o deures que els derivats d'aquesta disposició.
14.1 A cada departament de l'Administració de la Generalitat hi ha una assessoria jurídica amb nivell orgànic de subdirecció general.
Com a òrgan d'assessorament, estarà formada per un cap, que serà advocat del cos o, si no n'hi ha, un advocat especialment habilitat, que n'exercirà el comandament, a més dels advocats del cos que li siguin adscrits i d'altres funcionaris de la Generalitat del grup A, llicenciats en dret, que hi siguin destinats.
14.2 Correspon a l'advocat en cap de cada unitat departamental:
a) Efectuar personalment o supervisar la resposta a les peticions d'assessorament plantejades pel conseller respectiu, pel secretari general del departament o pels directors generals.
b) Actuar com a òrgan de relació entre la unitat i els serveis centrals del Gabinet Jurídic.
c) Dirigir, coordinar i supervisar l'actuació dels serveis que estiguin a càrrec seu.
d) Distribuir els assumptes entre els advocats de la Generalitat pertanyents a la unitat respectiva, si el lloc de treball no té assignada una àrea determinada.
e) Determinar els criteris de distribució d'afers entre els tècnics que, d'acord amb la disposició transitòria cinquena de la Llei 7/1996, de 5 de juliol, continuïn desenvolupant funcions d'assessorament.
f) Supervisar l'actuació dels advocats de la Generalitat i dels tècnics i la resta de personal adscrits a la unitat.
g) Trametre a la direcció del Gabinet Jurídic de la Generalitat una còpia literal dels informes emesos quan la direcció ho demani.
h) Sotmetre a la direcció del Gabinet Jurídic de la Generalitat, a l'efecte de coordinació, els assumptes que puguin afectar altres departaments o que requereixin la intervenció del Govern.
14.3 Correspon als advocats del cos destinats a les unitats departamentals l'exercici de les funcions d'assessorament que s'estableixen en l'article 19 d'aquest Reglament en relació amb l'àmbit material assignat al departament respectiu i als organismes que en depenen.
14.4 Els advocats del cos destinats a les unitats departamentals rebran les consultes que corresponguin del conseller respectiu i del secretari general, i les que aquest canalitzi procedents dels directors generals i dels presidents, els directors o els càrrecs similars dels organismes autònoms que no tinguin assignat un advocat del cos. En el cas d'advocats del cos específicament assignats a una secretaria sectorial o interdepartamental o a una direcció general, podran rebre les peticions de consulta d'aquesta.
15.1 Els advocats de la Generalitat tenen a càrrec seu l'assessorament en dret dels organismes autònoms, de les entitats de dret públic i de les empreses públiques de la Generalitat.
15.2 L'assessorament dels organismes autònoms i de les entitats de dret públic l'ha de prestar l'assessoria jurídica del departament al qual estiguin adscrits, llevat que en la relació de llocs de treball de l'organisme o entitat s'hagi creat una plaça d'advocat de la Generalitat i estigui ocupada, o bé que per disposició legal expressa o per decret del Govern s'autoritzi que estiguin dotats de serveis jurídics propis.
15.3 Els serveis jurídics propis han de coordinar la seva activitat amb la del Gabinet Jurídic; a aquest efecte, tant la unitat central com el cap de la unitat departamental poden donar instruccions adreçades a la unificació de criteris i requerir la remissió dels informes emesos pels serveis jurídics esmentats a l'efecte de saber els criteris utilitzats i formular les observacions pertinents al Govern o al conseller de qui depenguin.
16.1 S'autoritza les empreses públiques que adoptin la forma de societats civils o mercantils a organitzar els propis serveis jurídics.
Aquestes empreses públiques comunicaran al director del Gabinet Jurídic de la Generalitat, a través del departament de la Generalitat amb el qual es relacionin, la creació o la contractació dels serveis esmentats i les persones a qui s'encomanen.
16.2 En tot cas, el Gabinet Jurídic de la Generalitat i l'advocat en cap del departament respectiu tindran, en relació amb aquestes societats, les facultats recollides en l'apartat 3 de l'article precedent.
16.3 En defecte de serveis jurídics propis, l'assessorament d'aquestes societats correspon a la unitat departamental del departament al qual estiguin adscrites.
En el cas de les societats el capital de les quals pertanyi a un organisme públic, l'assessorament correspon als serveis jurídics d'aquest i, en cas de no tenir-los organitzats, als serveis jurídics de la unitat departamental corresponent.
17.1 L'assessorament del Servei Català de la Salut, de l'Institut Català de la Salut i dels organismes i entitats en els quals participen o que en depenen correspon al personal lletrat adscrit a aquestes entitats.
En aquest cas, els advocats de la Generalitat desenvoluparan les funcions d'assessorament en concurrència amb els lletrats d'aquestes entitats.
17.2 El director del Gabinet Jurídic de la Generalitat pot donar directrius i requerir la col·laboració dels serveis jurídics de les entitats a què es refereix l'apartat anterior per a defensar millor els interessos de la Generalitat i per unificar criteris jurídics d'actuació.
18.1 A cadascuna de les delegacions territorials del Govern hi ha una assessoria jurídica.
L'advocat en cap té, en l'àmbit de la unitat respectiva, les atribucions previstes en l'apartat 3 de l'article 14 d'aquest Reglament i farà o supervisarà la resposta a les peticions d'assessorament plantejades pel delegat territorial del Govern.
18.2 Correspon als advocats del cos destinats a les unitats territorials l'exercici de les funcions d'assessorament jurídic que preveu l'article 19 d'aquest Reglament; emetre informe sobre les qüestions que es plantegin en la circumscripció territorial respectiva, i les funcions de representació i de defensa de l'Administració de la Generalitat segons resulti de la distribució d'afers prevista en l'article 41.2 d'aquest Reglament, que prendrà en consideració l'assignació dels processos que comportin vistes públiques i presència efectiva.
18.3 Les actuacions de representació i defensa es desenvoluparan sota la dependència funcional immediata de la Direcció General d'Assumptes Contenciosos.
18.4 De manera excepcional, l'assessorament de la Delegació Territorial del Govern de Barcelona l'exercirà la unitat departamental a què correspongui per raó de la matèria, i la representació i la defensa jurídiques, la Direcció General d'Assumptes Contenciosos.
Funcions encomanades als advocats de la Generalitat
19.1 D'acord amb l'article 4 de la Llei 7/1996, de 5 de juliol, correspon als advocats de la Generalitat l'assessorament en dret sobre les qüestions següents:
a) Els projectes i els avantprojectes de disposicions de caràcter general.
b) Els contractes i els convenis administratius, civils, mercantils i laborals que s'han d'atorgar.
c) La suficiència dels poders per actuar que presenten els particulars davant l'Administració de la Generalitat.
d) La validesa i l'eficàcia dels documents en què es fonamenten els drets dels particulars.
e) Les condicions jurídiques incloses en els plecs de clàusules dels contractes administratius.
f) La constitució, la modificació i la cancel·lació de les garanties que s'han de prestar en favor de la Generalitat.
g) Les reclamacions administratives prèvies a les vies civil i laboral.
h) Els recursos davant els consellers.
i) Els expedients sobre declaració de lesivitat dels actes propis, amb caràcter previ a la seva impugnació davant la jurisdicció contenciosa administrativa.
j) Els expedients de denúncia i devolució d'ingressos indeguts.
k) Els estatuts d'organismes autònoms, empreses públiques, consorcis i fundacions en què participa la Generalitat.
l) La defensa jurídica de les competències de l'Administració de la Generalitat respecte de l'Estatut d'autonomia.
m) Qualsevol altre assumpte per a la resolució del qual les disposicions vigents exigeixen un informe jurídic, i tots els supòsits en els quals posteriorment ha de dictaminar la Comissió Jurídica Assessora en relació amb disposicions o actes de la Generalitat o dels seus organismes.
19.2 En els casos anteriors, el dictamen té caràcter preceptiu quan així ho estableix una norma jurídica.
19.3 En l'exercici de la funció assessora, els advocats de la Generalitat vetllaran especialment perquè es compleixi l'ordenament i pel respecte dels valors constitucionals.
19.4 Els advocats de la Generalitat poden ser consultats, d'acord amb el que disposen els articles 14.4 i 18.1, sobre qualsevol qüestió jurídica relacionada amb els afers de la seva competència.
En la consulta s'han de precisar els punts que han de ser objecte d'assessorament.
20.1 La sol·licitud d'assessorament es pot fer de manera verbal o escrita.
20.2 La petició escrita d'un informe ha de concretar els punts sobre els quals se sol·licita, ha d'indicar el precepte que ho exigeix o bé la conveniència de la petició i ha d'anar acompanyada de tots els antecedents de l'assumpte.
L'informe es pot emetre verbalment o per escrit; en tot cas, ha de coincidir amb la forma de la petició.
En el cas d'informes preceptius, s'han d'emetre necessàriament per escrit.
21.1 Els informes han de tenir caràcter tècnic jurídic i ser fonamentats en dret.
Tanmateix, poden contenir els consells, els advertiments i els suggeriments que es considerin necessaris sobre qualsevol aspecte que plantegi la consulta i que puguin ser útils per a la resolució de la qüestió.
Quan l'informe que es demani sigui immediatament anterior a la resolució d'un expedient administratiu, ha de contenir necessàriament:
a) L'enumeració clara i succinta dels fets.
b) Les disposicions legals aplicables, el raonament jurídic sobre la subsumpció del cas informat en aquelles normes jurídiques i l'al·legació raonada de la doctrina jurisprudencial, si escau.
Els dictàmens dels advocats de la Generalitat no són vinculants, tret que alguna disposició legal ho estableixi així.
Per a l'exercici de les funcions definides en aquest capítol, l'advocat de la Generalitat pot demanar al peticionari d'assessorament tots els documents que consideri necessaris o convenients per a l'emissió de l'informe.
24.1 Correspon als advocats de la Generalitat participar en òrgans col·legiats quan siguin designats per formar-ne part o quan estigui previst així per altres disposicions.
24.2 Sens perjudici d'altres funcions que els encomanin les disposicions vigents, els advocats de la Generalitat hauran de vetllar pel compliment de la legalitat vigent en l'actuació de l'òrgan i en l'adopció d'acords.
25.1 Correspon al director del Gabinet Jurídic, al director general d'Assumptes Contenciosos i als advocats de la Generalitat la representació i la defensa jurídiques del Govern i l'Administració de la Generalitat i dels seus organismes davant dels òrgans judicials i jurisdiccionals.
25.2 Excepcionalment, aquesta representació i defensa es poden encarregar a un advocat col·legiat quan el President de la Generalitat o el conseller competent ho decideixin, per la naturalesa de la qüestió debatuda o de l'organisme afectat, amb un informe previ, motivat i específic del director del Gabinet Jurídic, sens perjudici del que estableix l'article 61 de la Llei 15/1990, de 9 de juliol, d'ordenació sanitària de Catalunya.
25.3 La representació i la defensa de les empreses públiques que adoptin la forma de societats civils o mercantils s'ajustarà a les normes de la Llei d'enjudiciament civil.
25.4 La representació i la defensa processals dels ens públics que ajustin la seva activitat a les normes de dret privat s'encomana als advocats de la Generalitat quan l'actuació d'aquests s'hagi de dur a terme davant els tribunals de la jurisdicció contenciosa administrativa.
Quan es faci davant els tribunals de les jurisdiccions civil, penal o social, es podrà encomanar a un advocat col·legiat, sense que calgui l'habilitació del Gabinet Jurídic.
No obstant això, tant en aquest cas com en el previst en l'apartat 3, s'ha de comunicar al Gabinet Jurídic de la Generalitat la identitat de l'advocat designat per l'organisme o la societat en qüestió.
25.5 La representació i la defensa del Servei Català de la Salut, de l'Institut Català de la Salut i dels organismes o entitats en els quals participen o que en depenen corresponen al personal lletrat adscrit a aquestes entitats en matèria d'organització, serveis i prestacions del sistema sanitari públic i en els assumptes relatius a les finalitats que l'article 6 de la Llei 15/1990 atribueix al Servei Català de la Salut.
En aquest cas, els advocats de la Generalitat desenvoluparan les funcions de representació i defensa dels organismes esmentats en concurrència amb els lletrats d'aquests organismes.
25.6 El director del Gabinet Jurídic de la Generalitat pot donar directrius i requerir la col·laboració dels serveis jurídics de les entitats a què es refereixen els apartats anteriors per defensar millor els interessos de la Generalitat i per unificar criteris jurídics d'actuació.
Els advocats de la Generalitat, pel fet d'ésser nomenats, de prendre possessió del càrrec i d'ésser adscrits a la funció contenciosa, assumeixen sense cap més tràmit la representació processal de la Generalitat.
27.1 Les autoritats administratives han de prestar la màxima col·laboració a l'advocat de la Generalitat per a la defensa adequada en el judici dels interessos d'aquesta i dels seus organismes.
27.2 A aquest efecte, i a través de l'assessoria jurídica del seu departament, han de facilitar els documents i els antecedents que figurin a l'oficina respectiva i participar en la preparació i la pràctica de les diligències de prova de la manera que se'ls demani.
L'assessoria jurídica farà arribar a l'advocat de la Generalitat, amb la màxima urgència, tota la documentació i els antecedents esmentats.
27.3 Els serveis administratius de les unitats respectives comunicaran la recepció de la documentació a l'oficina d'origen.
El director del Gabinet Jurídic de la Generalitat celebrarà reunions periòdiques amb cadascun dels departaments i dels organismes a fi d'avaluar les causes i els resultats de la conflictivitat judicial respectiva i d'establir els sistemes de coordinació jurídica que escaiguin.
29.1 La interposició d'accions, la personació, l'assentiment i el desistiment en els procediments davant el Tribunal Constitucional requeriran l'acord previ del Govern de la Generalitat comunicat al director del Gabinet Jurídic.
En el cas de recursos d'empara, l'acord podrà ser adoptat pel conseller del departament competent per raó de la matèria i, en cas d'urgència, pel director del Gabinet Jurídic, que n'haurà de donar compte immediatament al conseller afectat.
29.2 El plantejament de recursos de súplica al Tribunal Constitucional requerirà l'autorització del director del Gabinet Jurídic de la Generalitat i serà procedent només en els supòsits en què, segons el seu prudent parer, consideri que existeix una possibilitat racional que el recurs prosperi.
30.1 La interposició d'accions en els procediments judicials requereix l'autorització prèvia del President de la Generalitat o del conseller corresponent, cursada al director del Gabinet Jurídic.
El mateix procediment se segueix en el cas dels ens públics amb personalitat jurídica pròpia, llevat que la norma o acord de creació hagi atribuït aquesta facultat al president o al director de l'organisme respectiu.
La personació com a demandada de l'Administració es produeix de conformitat amb la Llei reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa i no requereix autorització prèvia.
30.2 Excepcionalment, en casos d'urgència, llevat que sigui preceptiu l'acord del Govern, el director del Gabinet Jurídic de la Generalitat pot decidir la interposició d'accions judicials, de les quals ha de donar compte immediatament per escrit al President de la Generalitat o al conseller corresponent o, si és el cas, al president o director de l'organisme.
31.1 Per assentir a les demandes i per desistir de procediments en curs, cal l'autorització prèvia del President de la Generalitat o del conseller corresponent.
31.2 Si l'advocat de la Generalitat entén que hi ha raons jurídiques fonamentades per assentir o desistir d'una acció, ha d'elevar un informe raonat, a través del director general d'Assumptes Contenciosos, al director del Gabinet Jurídic de la Generalitat, el qual decidirà si sol·licita l'autorització corresponent.
32.1 L'advocat de la Generalitat ha de recórrer contra les sentències judicials desfavorables.
Se n'exceptuen els recursos de cassació, els quals no es poden interposar sense l'autorització prèvia del conseller corresponent o del director del Gabinet Jurídic de la Generalitat.
32.2 Nogensmenys, si l'advocat de la Generalitat considera suficientment fonamentada la sentència desfavorable, pot emetre un informe raonat de la possibilitat de no interposar recurs.
Aquest informe es tramitarà de la manera prevista en l'apartat 2 de l'article precedent i decidirà el director del Gabinet Jurídic de la Generalitat.
Així mateix, el director podrà autoritzar el manteniment o l'abandó dels recursos anunciats i no formalitzats.
32.3 Per desistir d'un recurs interposat cal l'autorització del President de la Generalitat o del conseller corresponent.
32.4 En exercici de la direcció de la funció contenciosa, el director del Gabinet Jurídic de la Generalitat pot interposar recurs de cassació en interès de llei i exercir les accions dissenyades per la legislació processal que consideri necessàries per unificar criteris o modificar els que reputi erronis.
33.1 En les causes criminals derivades de fets per raó dels quals la Generalitat pot resultar perjudicada, l'advocat de la Generalitat pot actuar com a acusador particular i exercir l'acció penal i la civil.
33.2 L'advocat de la Generalitat pot assumir la defensa dels membres del Govern, dels alts càrrecs i dels funcionaris per actes o omissions comesos en l'exercici del càrrec que no puguin ser constitutius d'algun dels delictes contra l'Administració pública tipificats en el títol XIX del llibre II del Codi penal, i dels quals pugui resultar alguna responsabilitat per a la institució o per al funcionari.
33.3 En aquests supòsits, cal una autorització expressa del President de la Generalitat o del conseller de qui depengui l'autoritat o el funcionari, lliurada per mitjà del director del Gabinet Jurídic.
33.4 Aquesta defensa no pot exercir-se si els interessos del defensat i els de la Generalitat són oposats o contradictoris.
En qualsevol moment en què l'advocat de la Generalitat adverteixi l'existència d'oposició d'interessos, s'abstindrà d'intervenir, ho farà avinent de manera immediata al director del Gabinet Jurídic de la Generalitat i esperarà les seves instruccions.
De la selecció dels advocats de la Generalitat i de la provisió dels llocs de treball
L'ingrés en el cos d'advocats de la Generalitat es fa pel sistema d'oposició lliure entre llicenciats en dret.
L'oposició s'ha de convocar d'acord amb l'oferta pública d'ocupació i es regirà per aquest Reglament i, supletòriament, per les normes generals de selecció de personal al servei de la Generalitat de Catalunya.
36.1 L'oposició constarà de dos exercicis teòrics i dos exercicis pràctics sobre matèries jurídiques i d'un exercici de coneixement del català amb proves orals i escrites.
Tots els exercicis seran públics.
36.2 Els exercicis teòrics consistiran en l'exposició oral de temes extrets a l'atzar d'un temari que contindrà qüestions relatives a totes les disciplines jurídiques.
Un dels exercicis se centrarà preferentment en matèries pròpies del dret privat i l'altre, en matèries de dret públic.
El temari serà aprovat per resolució del conseller competent en matèria de funció pública, a proposta del director del Gabinet Jurídic, i es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya almenys amb sis mesos d'antelació a l'inici del primer exercici de l'oposició.
36.3 El primer exercici pràctic consistirà, alternativament, a redactar una demanda o una contestació de demanda i l'informe sobre l'estratègia processal escollida, i el segon exercici pràctic consistirà en l'emissió d'un dictamen sobre supòsits relacionats amb les funcions del cos d'advocats de la Generalitat.
36.4 L'exercici de coneixement del català consistirà en les proves que es determinin en la convocatòria.
36.5 Els exercicis es duran a terme en l'ordre que assenyali la convocatòria i són eliminatoris si no se superen.
36.6 La convocatòria determinarà les característiques de desenvolupament de les proves.
La prova de català no serà necessària quan l'opositor acrediti el nivell de coneixement de la llengua catalana exigit a la convocatòria mitjançant un certificat de la Junta Permanent de Català o d'altres organismes o institucions que expedeixin títols o diplomes que hagin obtingut la declaració d'equivalència.
En el supòsit que el nombre d'aspirants que superi el procés selectiu sigui inferior al de les places convocades en algun dels torns, el nombre resultant de vacants es pot incorporar del torn de promoció interna al lliure o a l'inrevés, sempre que les bases de la convocatòria ho disposin.
39.1 El tribunal d'oposicions avaluarà la intervenció dels opositors amb ple respecte als principis d'objectivitat, capacitat i mèrit.
39.2 El tribunal és nomenat pel conseller competent en matèria de funció pública a proposta del director del Gabinet Jurídic de la Generalitat i el formaran els membres següents:
El director del Gabinet Jurídic de la Generalitat, el qual pot delegar en un advocat de la Generalitat.
Un membre de la Comissió Jurídica Assessora, a proposta del seu president.
Dos catedràtics d'universitats catalanes d'àrees de coneixements jurídics, un d'ells relacionat amb les àrees de dret penal o laboral i l'altre, amb les àrees de dret civil o mercantil, a proposta del Consell Interuniversitari de Catalunya.
Un representant de l'Escola d'Administració Pública de Catalunya, a proposta del seu director, que tingui la condició de jurista.
Tres advocats de la Generalitat, a proposta del director del Gabinet Jurídic de la Generalitat, un dels quals actuarà com a secretari.
39.3 Un representant de l'òrgan competent en matèria de normalització lingüística assistirà el tribunal en qualitat d'assessor, amb veu però sense vot.
39.4 Per a cada titular es designarà un suplent de la mateixa procedència.
39.5 Presidirà el tribunal el director del Gabinet Jurídic de la Generalitat o el seu delegat o, si de cas, el suplent respectiu i, per absència, l'advocat de la Generalitat més antic.
39.6 En cap cas el tribunal pot ser integrat majoritàriament per advocats de la Generalitat, qualsevulla que en sigui la situació administrativa.
Tampoc no en poden formar part funcionaris que hagin impartit cursos o treballs per a la preparació dels aspirants a proves selectives els dos anys anteriors a la publicació de la convocatòria corresponent.
39.7 El tribunal podrà constituir-se en sessió sempre que hi concorrin com a mínim cinc vocals titulars o suplents.
39.8 El tribunal elevarà al conseller competent en matèria de funció pública la proposta de nomenament com a advocats de la Generalitat dels que hagin superat el procés selectiu, la qual no podrà contenir un nombre superior al de places vacants ofertes.
40.1 La provisió de les places reservades a advocats de la Generalitat es regirà per aquest Reglament i, supletòriament, pel Reglament general de provisió de llocs de treball, i es farà per lliure designació o concurs de mèrits i capacitats, segons determini la relació de llocs de treball corresponent.
El nomenament es farà per resolució del conseller competent en matèria de funció pública.
40.2 Els concursos de provisió han de ser específics.
40.3 Els processos de provisió de llocs de treball es regiran per les normes contingudes en les bases específiques de les convocatòries corresponents.
40.4 La junta de mèrits la formaran cinc membres i es determinarà per ordre del conseller competent en matèria de funció pública.
La presidirà el director del Gabinet Jurídic de la Generalitat i en formarà part, en tot cas, un representant de la Secretaria d'Administració i Funció Pública.
Els altres tres membres hauran de ser funcionaris de la Generalitat, llicenciats en dret.
Altres disposicions en matèria de personal
41.1 D'acord amb el que estableix l'apartat 2 de l'article 14 d'aquest Reglament, la distribució d'assumptes entre els advocats de la Generalitat adscrits a un departament, si el lloc de treball no té assignada una àrea determinada, es fa segons les instruccions de l'advocat en cap.
41.2 La distribució dels assumptes contenciosos entre els advocats adscrits a la Direcció General d'Assumptes Contenciosos i les unitats territorials la fa el director general sota el principi d'especialitat i d'acord amb les directrius del director del Gabinet Jurídic de la Generalitat.
42.1 El director del Gabinet Jurídic de la Generalitat pot atribuir la representació i la defensa de qualsevol assumpte, així com l'emissió de dictamen i, en general, qualsevol actuació pròpia del cos a l'advocat del cos que expressament designi, encara que no estigui adscrit al departament del qual procedeix l'expedient.
42.2 En el cas que assigni a l'advocat del cos adscrit a un departament tasques pròpies d'un altre departament o de les unitats centrals del Gabinet Jurídic, haurà de demanar prèviament l'acord del secretari general al qual està adscrit.
Si les necessitats del servei ho requereixen, en casos excepcionals, amb una resolució motivada prèvia del director del Gabinet Jurídic, les funcions que la Llei atribueix als advocats de la Generalitat també poden ser exercides per altres funcionaris de la Generalitat del grup A, llicenciats en dret, amb l'abast material i temporal que determini l'habilitació corresponent; l'interessat haurà de donar-hi la seva conformitat.
Aquests funcionaris han d'actuar d'acord amb les directrius de l'advocat de la Generalitat del qual depenen.
El règim disciplinari dels funcionaris del cos d'advocats de la Generalitat s'ajustarà a la reglamentació general en la matèria, amb les particularitats següents:
a) L'acord d'incoació de l'expedient i de nomenament de l'instructor l'ha de prendre el director del Gabinet Jurídic, a proposta, si escau, del secretari general del departament, del delegat territorial del Govern o del president, director o càrrec similar de l'organisme autònom en què el funcionari presti els seus serveis;
b) La resolució de l'expedient correspon al director del Gabinet Jurídic, quan es tracti de faltes lleus, i al conseller del Departament de Governació i Relacions Institucionals, quan es tracti de sancions per faltes greus o molt greus, llevat de la separació del servei, que correspon al Govern.
El Gabinet Jurídic, d'acord amb les disponibilitats pressupostàries i amb la col·laboració de l'Escola d'Administració Pública de Catalunya i, si escau, de l'Institut d'Estudis Autonòmics, del Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada o d'altres centres que compleixin funcions anàlogues a les de la Generalitat o de les altres administracions, facilitarà l'accés dels advocats de la Generalitat a cursos d'actualització i perfeccionament de coneixements en dret per tal de mantenir i ampliar la formació i la pràctica necessàries per desenvolupar les seves tasques.
46.1 Els funcionaris que accedeixin a un lloc de treball del cos d'advocats de la Generalitat han de fer una declaració sobre l'exercici d'activitats professionals privades, i resten sotmesos a les disposicions de la Llei 7/1996, dels serveis jurídics de la Llei 21/1987, de 26 de novembre, d'incompatibilitats del personal al servei de l'Administració de la Generalitat.
46.2 Els advocats de la Generalitat a què fa referència l'apartat anterior no poden, en cap cas, defensar interessos contraris als de la Generalitat, ni prestar serveis o estar associats a bufets que ho facin.
Per excepció del que disposen els articles 10 i 14 al 17 d'aquest Reglament, els advocats de la Generalitat i els altres advocats adscrits a l'Assessoria Jurídica del Departament de Benestar Social tindran la representació i la defensa de l'Institut Català d'Assistència i Serveis Socials, en coordinació amb la Direcció General d'Assumptes Contenciosos, en els assumptes relatius al seu personal, en matèries de Seguretat Social i en temes propis de les competències d'aquest Institut i de les prestacions i serveis en matèria d'assistència i serveis socials que li atribueix el Decret legislatiu 17/1994, de 16 de novembre.
L'Assessoria Jurídica de la Secretaria d'Administració i Funció Pública queda sotmesa a la direcció i la coordinació jurídica del director del Gabinet Jurídic de la Generalitat.
La intervenció d'aquesta Assessoria no substitueix la intervenció de l'Assessoria Jurídica del Departament de Governació i Relacions Institucionals en els assumptes en què sigui preceptiva.
Per tal de garantir la coherència del conjunt de les estructures jurídiques de l'Administració de la Generalitat, qualsevol modificació de les estructures orgàniques de les assessories jurídiques dels departaments ha de comptar amb l'informe favorable del Gabinet Jurídic de la Generalitat.
No obstant el que disposa l'article 1 d'aquest Reglament, i en aplicació de l'apartat 1 de la disposició transitòria cinquena de la Llei, mentre no es cobreixen la totalitat de places de la plantilla del cos d'advocats els funcionaris que presten serveis en el Gabinet Jurídic de la Generalitat i en les assessories dels departaments continuaran desenvolupant les mateixes funcions de representació, defensa o assessorament.
Sens perjudici del que s'estableix amb caràcter general a l'apartat 1 de l'article 14 d'aquest Reglament, l'Assessoria Jurídica del Departament d'Economia i Finances conserva el rang orgànic de Direcció General, d'acord amb el Decret 369/2001, de 24 de desembre, de modificació del Decret 265/1986, de 3 de juliol, sobre creació de l'Assessoria Jurídica del Departament d'Economia i Finances, i correspon al titular de l'òrgan esmentat el comandament dels advocats de la Generalitat que li siguin adscrits i de la resta del personal que hi sigui destinat.
Els serveis i seccions jurídics adscrits a delegacions territorials existents en l'actualitat i dependents de l'Assessoria Jurídica del Departament d'Economia i Finances passen a tenir la consideració d'unitats departamentals en els termes d'aquest Reglament.
Se suprimeixen els llocs de treball del Gabinet Jurídic de la Generalitat següents:
L'adjunt/a a la Subdirecció General d'Assumptes Contenciosos.
La Secció de Fons Documental, Arxiu i Registre.
La Secció Requeriments i Seguiment Constitucional.