Cartell commemoratiu del Dia Internacional de la Seguretat i la Salut en el Treball 2016.
Diu la primera entrada de la paraula construir del Diccionari de la Llengua Catalana de l'Institut Estudis Catalans, que construir 'és fer, formar (alguna cosa) ajuntant-ne les parts constituents segons una ordenació, segons un pla determinat'.
També diu, respecte a pla, que 'és un conjunt orgànic de directrius i de mesures adreçades a resoldre un problema o una situació determinada'.
No cal considerar un problema ni una situació determinada la prevenció de riscos laborals per entendre que cal intervenir-hi, ja que de ben segur tots estarem d'acord en el fet que, no tractar-la sí que suposa un problema i que per tant necessitem un pla per poder construir, si més no, un entorn laboral segur i saludable.
La salut de les persones i els seus drets com a treballadors són unes de les principals preocupacions de qualsevol societat moderna, i unes condicions d'ocupació i de treball deficients, més enllà del patiment i del greuge personal que suposen per als treballadors, tenen també una gran repercussió econòmica negativa en les empreses i el país.
La concertació social: el Marc Estratègic Català de Seguretat i Salut Laboral 2015-2020 (MECSSL).
Contra el que molta gent benintencionada pensa, l'Administració pública no ha d'emprendre en solitari un pla de país envers la prevenció, sinó que, ben al contrari, cal partir de la participació de tothom per constituir conjuntament un seguit d'objectius i d'actuacions que garanteixin la seguretat i la salut dels treballadors a Catalunya.
Com s'ha dit, no n'hi ha prou amb els esforços que l'Administració, des dels diversos àmbits (educatiu, sanitari...) pugui fer amb la implantació de les polítiques públiques, sinó que molts agents, des dels seus àmbits respectius, han de treballar per a la salut i el benestar laboral dels treballadors amb iniciatives ben alineades i complementàries.
Amb aquestes premisses, en el seu moment es va considerar necessari avaluar els resultats de l'execució de l'anterior Estratègia Catalana de Seguretat i Salut Laboral 2009-2014 i dissenyar una nova estratègia comuna, entre l'Administració i els agents socials més representatius, que permetés incidir en els principals problemes i prioritats pel que fa a la prevenció de riscos laborals al nostre país.
Aquesta iniciativa es va materialitzar amb la redacció del Marc Estratègic Català de Seguretat i Salut Laboral 2015-2020 (MECSSL) treballat i aprovat en el si del Consell de Relacions Laborals de Catalunya (CRL).
Aquest MCESSL va suposar un acord sobre els eixos fonamentals amb què els diversos actors del món laboral en general, i de la prevenció en particular, han d'orientar les planificacions de les seves actuacions i activitats i poder fer-ho de forma harmònica unes i altres, tot col·laborant eficientment en la millora de les condicions d'ocupació i de treball per tal que les empreses siguin més saludables i competitives.
El MECSSL consensuat amb els agents més representatius constitueix, doncs, un compromís d'aquests per executar plans d'actuació o accions adreçades a donar compliment als objectius acordats, però més enllà de les parts que el varen consensuar, la resta dels actors que intervenen en la prevenció, molts d'ells consultats en fase d'avaluació de l'anterior Estratègia Catalana de Seguretat i Salut Laboral 2009-2014 –com són les associacions i els col·legis professionals, les universitats, les associacions de serveis de prevenció, etc.–, l'han de fer seu i integrar-lo, en la mesura que sigui possible, a la seva tasca diària.
En aquest context, i en compliment del compromís adquirit en el MECSSL 2015-2020, el Govern de la Generalitat de Catalunya ha desenvolupat el Pla interdepartamental del Govern (el III Pla de Govern de Seguretat i Salut Laboral 2015-2020), on es defineixen les línies i els programes d'actuació que el Govern emprendrà durant aquest període.
El pla: III Pla de Govern de seguretat i salut laboral 2015-2020 (PdG)
Com a integrant del grup d'agents compromesos amb la feina i la salut que va redactar i aprovar el MECSSL, el Govern de la Generalitat de Catalunya va decidir impulsar l'elaboració del Pla de Govern de seguretat i salut laboral.
La intenció va ser contribuir i ajudar el conjunt de parts constituents de la prevenció a fer-ne de veritat i de forma eficient tot donant així resposta al seu propi compromís.
Fer un pla d'actuació en matèria de seguretat i salut laboral no era una experiència nova per a l'Administració catalana, ja que n'hi ha força antecedents, i amb resultats molt positius de planificació en aquesta matèria.
Així, cal remuntar-se a l'any 2005 per trobar la primera gran experiència de pla d'acció específic en prevenció de riscos laborals (el I Pla de Govern de Prevenció de Riscos Laborals).
Aquell pla va estar vigent del 2005 al 2008 i va esdevenir una eina fonamental que va afavorir una reducció significativa dels índexs d'incidència de la sinistralitat laboral.
A més, es varen desenvolupar els sistemes d'informació i registre per poder fer un seguiment de les pràctiques preventives de les empreses i es va potenciar la coordinació i cooperació entre institucions competents en seguretat i salut laboral, així com la participació dels agents socials i econòmics.
D'altra banda, el mateix any 2005, el Govern, els sindicats i les organitzacions empresarials de Catalunya van signar l'Acord estratègic per a la internacionalització, la qualitat de l'ocupació i la competitivitat de l'economia catalana, revisat posteriorment per al període 2008-2011, on es va fer palesa la voluntat d'elaborar un pla de seguretat i salut laboral.
L'any 2008 es va elaborar, amb la participació dels agents socials, l'Estratègia Catalana de Seguretat i Salut Laboral 2009-2012 – II Pla de Govern (ECSSL).
Aquella ECSSL definia el marc general de les polítiques de seguretat i salut laboral a Catalunya per al període 2009-2012 (prorrogat tàcitament fins al 2014) de forma coherent amb les estratègies espanyola i europea i es va constituir com a II Pla de Govern que també va incidir de forma significativa en la reducció de la sinistralitat laboral i la millora de les condicions de treball a Catalunya.
A la finalització del període de vigència de l'ECSSL es varen analitzar els resultats obtinguts en el marc de la Comissió de Seguretat i Salut Laboral del CRL, on es va fer una anàlisi exhaustiva de l'origen dels principals problemes relacionats amb la seguretat i la salut laboral, així com la definició dels reptes que caldria assumir els propers anys.
Fruit d'aquell treball es va definir un marc d'actuació conjunt, el MECSSL 2015-2020 (MECSSL) esmentat anteriorment.
Aquest marc va fugir de generalitzacions i es va centrar, conscientment i raonadament, en aquells reptes que s'entenien prioritaris, estratègics i assumibles, tot tenint en compte l'entorn socioeconòmic i laboral actual de Catalunya.
Amb tot, el III PdG s'emmarca en un context intern i extern.
Des del punt de vista intern és coherent amb la resta de plans interdepartamentals d'altres matèries connexes que té establert el Govern de la Generalitat i amb les accions a executar pels departaments competents (Salut, Ensenyament, Interior...), com poden ser les relacionades amb la formació, els hàbits saludables, els desplaçaments d'anada i tornada a la feina, etc.
Des del punt de vista extern, hi ha iniciatives en matèria de seguretat i salut laboral que tenen una forta influència en el nostre àmbit territorial, com pot ser l'estratègia europea i espanyola respecte de les quals el MECSSL i el PdG estan alineats, tot respectant, però, las particularitats i prioritats de les nostres empreses i els treballadors del nostre país.
El PdG és fidel a l'acord que es va prendre amb els agents socials dins el marc del CRL amb el disseny i l'aprovació del MECSSL 2015-2020 i en manté estrictament l'esquema d'objectius estratègics i operatius com a eix vertebrador.
El PdG desenvolupa, doncs, allà on li pertoca actuar en tant que administració pública, aquells objectius estratègics i operatius en línies d'actuació i programes d'actuació adequats.
En concret, el PdG desplega 132 línies d'actuació a desenvolupar principalment pel Departament de Treball, Afers Socials i Famílies, però també per part del Departament de Salut, el Departament d'Ensenyament, etc.
El breu resum del contingut de les accions a emprendre és el següent:
Objectiu estratègic 1: potenciar la millora de la gestió i la qualitat de la prevenció dels riscos laborals amb atenció especial a les pimes.
Objectiu estratègic 2: millorar les condicions de treball.
Objectiu estratègic 3: millorar la recerca, la difusió i l'aplicació pràctica del coneixement i integrar la prevenció en els continguts de la formació.
Objectiu estratègic 4: millorar el reconeixement dels danys a la salut derivats del treball.
Objectiu estratègic 5: promoure la implicació de totes les institucions i de tots els actors relacionats amb la prevenció de riscos laborals a Catalunya.
Objectiu estratègic 6: adequar el marc normatiu aplicable a la realitat del mercat i de la conjuntura existent, i vetllar per al seu compliment efectiu.
Objectiu estratègic 7: aconseguir un increment del finançament que permeti desenvolupar accions derivades del MECSSL.