projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Mitjançant aquest Edicte, la Direcció General de Funció Pública del Departament de Governació i Relacions Institucionals fa saber que el senyor Jesús Miguel Acín Biota, en nom i representació de la Candidatura Autònoma de Treballadors de l'Administració de Catalunya -CATAC-, ha interposat el recurs contenciós administratiu núm. 618/2014 davant la Secció Quarta de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya contra el punt vuit del Decret 48/2014, de 8 d'abril, pel qual es modifica el Decret 56/2012, de 29 de maig, sobre jornada i horaris de treball del personal funcionari al servei de l'Administració de la Generalitat (DOGC 6601, de 10.4.2014).
Es fa públic en compliment del que disposen els articles 48, 49 i 50 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa, en relació amb l'article 59 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú, a l'efecte que serveixi de citació a les persones a favor de les quals haguessin derivat o derivessin drets l'acte impugnat, i a les que tinguessin interès directe en el seu manteniment, les quals podran comparèixer i personar-se en les actuacions com a demandades, si així ho creuen convenient, davant l'esmentada Secció Quarta de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya, en el termini de nou dies a comptar de l'endemà de la publicació d'aquest Edicte.
Barcelona, 4 de setembre de 2014
Directora general de Funció Pública
Els contractes de "soccita" o "soccida" pels quals hom s'obliga a menar, àdhuc a pasturar, el bestiar d'altri, repartint-se entre ambdós els fruits i els guanys, així com el conlloc, i altres d'anàlegs, que se solen celebrar en algunes comarques sobre cria i recria de bestiar, amb dret a utilitzar-lo o sense, es regiran per les convencions atorgades, i, en llur defecte, pels usos i costums de les comarques respectives.
Els contractes de terratge, boïgues, eixarmades i altres d'anàlegs, en els quals el conreador assumeix com a obligació principal la de millorar una finca o posar-la en conreu, es regiran, a manca de pacte, pels usos i costums del lloc, i acabaran de dret en finalitzar el termini estipulat o, en defecte seu, l'usual a la comarca.
Els contractes de parceria rústica, en allò a què no s'oposi la legislació especial sobre arrendaments rústics, es regiran preferentment pels pactes dels contractants i, en llur defecte, pels usos i costums de la localitat.
En la masoveria, llevat pacte contrari, el masover no haurà de satisfer al propietari cap mena de preu de lloguer per la casa i altres dependències que ocupa com a tal, àdhuc amb la seva família; però aquesta ocupació seguirà la sort del contracte.
- La Comissió de seguiment dels contractesd'integració recollirà les dades estadístiques derivades del Registre de contractes d'integració i fomentarà els estudis adients per elaborar els diferents contractes-tipus per a cada varietat d'integració.
També estudiarà la possibilitat d'estendre la tècnica de la integració a altres activitats del sector agrari que no siguin les ramaderes.
A aquest efecte, elevarà anualment una Memòria al Conseller del Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca.
- Es crea, en el si del Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca, una comissió de seguiment dels contractes d'integració.
Aquesta Comissió estarà presidida pel Secretari General del Departament i un membre per cadascuna de les organitzacions sindicals agràries, degudament legalitzades, que desenvolupin les seves activitats vitals en el territori de Catalunya.
L'article 27.4 de la Llei 15/2009, del 22 de juliol, de mediació en l'àmbit del dret privat, estableix que el Centre de Mediació de Dret Privat de Catalunya retribueix les persones mediadores en els supòsits en què una o més parts tenen dret a justícia gratuïta, d'acord amb les tarifes que fixa el departament competent en matèria de dret civil.
Segons l'article 39 del Reglament de la Llei 15/2009, aprovat pel Decret 135/2012, de 23 d'octubre, aquesta retribució es pot fer directament pel Centre de Mediació de Dret Privat de Catalunya o per les entitats que hi col·laboren.
Així mateix, l'apartat 6 de l'article 27 de la Llei 15/2009, del 22 de juliol, preveu que, en les mediacions amb pluralitat de parts gestionades pel Centre de Mediació de Dret Privat de Catalunya, s'ha d'establir la remuneració sobre la base de les tarifes que fixa el departament competent en matèria de dret civil i en funció del nombre de parts i de la complexitat del cas.
L'article 34 del Reglament de la Llei 15/2009, del 22 de juliol, estableix un màxim de sis sessions en les mediacions en què participin fins a quatre parts, si bé el Centre de Mediació de Dret Privat de Catalunya, amb caràcter excepcional, pot autoritzar el seu increment.
Per tot l'esmentat es fa necessari, doncs, fixar les tarifes en els procediments de mediació en l'àmbit del dret privat.
Vist l'informe proposta del director general de Dret i d'Entitats Jurídiques;
En ús de les atribucions que em son conferides,
—1 S'aproven les tarifes que s'apliquen als procediments de mediació de la Llei 15/2009, del 22 de juliol, de mediació en l'àmbit del dret privat, i que són les següents:
Mediacions amb dues parts intervinents: 40 € per cada una de les parts participants i sessió.
Mediacions de tres a cinc parts intervinents: 30 € per cada una de les parts participants i sessió.
Mediacions amb més de sis parts intervinents: 120 € per sessió conjunta.
Sessions individuals amb alguna de les persones participants en la mediació: 40 € per sessió.
—2 Queden sense efecte les tarifes fixades per l'Ordre JUS/484/2006, de 17 d'octubre, per la qual es fixen les tarifes en els procediments de mediació familiar.
Contra aquesta Resolució, que posa fi a la via administrativa, es pot interposar, amb caràcter potestatiu, recurs de reposició davant la consellera de Justícia en el termini d'un mes, o recurs contenciós administratiu davant de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya en el termini de dos mesos.
Ambdós terminis es computaran des de l'endemà de la publicació d'aquesta Resolució al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
Transcorregut un mes des de la interposició del recurs de reposició sense que es notifiqui la seva resolució es podrà entendre desestimat i es podrà interposar recurs contenciós administratiu en el termini de sis mesos, a comptar des de l'endemà del dia en què es produeixi l'acte presumpte desestimatori del recurs davant l'òrgan abans esmentat.
Barcelona, 17 de desembre de 2012
f ) Per lactància d'un fill de menys de dotze mesos tenen dret a una hora d'absència de la feina, que poden dividir en dues fraccions.
El permís que preveu aquest apartat constitueix un dret individual dels funcionaris, sense que se'n pugui transferir l'exercici a l'altre progenitor, adoptant, guardador o acollidor.
Es pot sol·licitar la substitució del temps de lactància per un permís retribuït que acumuli en jornades completes el temps corresponent.
Aquesta modalitat es pot gaudir únicament a partir de la finalització del permís per naixement, adopció, guarda, acolliment o del progenitor diferent de la mare biològica respectiu, o una vegada que, des del naixement del menor, hagi transcorregut un temps equivalent al que comprenen els permisos esmentats.
Aquest permís s'incrementa proporcionalment en els casos de part, adopció, guarda amb finalitats d'adopció o acolliment múltiple.
f ) Per lactància d'un fill més petit de dotze mesos té dret a una hora d'absència de la feina que pot dividir en dues fraccions.
Aquest dret el pot exercir indistintament l'un o l'altre dels progenitors, en cas que tots dos treballin.
La funcionària també pot sol·licitar la substitució del temps de lactància per un permís retribuït que acumuli en jornades completes el temps corresponent.
Aquest permís s'incrementa proporcionalment en els casos de part múltiple.
No obstant això, en matèria de permisos de naixement, adopció, del progenitor diferent de la mare biològica i lactància, el personal laboral al servei de les administracions públiques es regeix pel que preveu aquest Estatut, i no són aplicables a aquest personal, per tant, les previsions del text refós de la Llei de l'Estatut dels treballadors sobre les suspensions dels contractes de treball que, si s'escau, correspondrien pels mateixos supòsits de fet.
61.1 A la Direcció General de Serveis Penitenciaris li corresponen les funcions següents:
a) Promoure i avaluar el desenvolupament del sistema d'execució penal en els centres penitenciaris.
b) Executar les mesures d'internament i altres que s'imposin a les persones adultes i donar suport en els processos per a la seva reinserció.
c) Dirigir i supervisar els programes de rehabilitació de les persones internes i el funcionament dels centres penitenciaris.
d) Elaborar els programes de necessitats del sistema d'execució penal en centres i fer-ne la valoració.
e) Dirigir, en les competències que tingui assignades, els recursos humans i econòmics corresponents a l'àmbit dels serveis penitenciaris.
f) Qualsevol altra funció de naturalesa anàloga que li sigui encomanada expressament.
61.2 De la Direcció General de Serveis Penitenciaris en depenen orgànicament:
a) La Subdirecció General de Recursos Humans i Econòmics.
b) La Subdirecció General de Centres i Gestió Penitenciària.
c) La Subdirecció General de Programes de Rehabilitació i Sanitat.
d) El Servei de Suport Jurídic.
61.3 El Servei de Suport Jurídic i el Servei d'Inspecció depenen funcionalment de la Direcció General d'Execució Penal a la Comunitat i de Justícia Juvenil en l'execució de funcions relatives al seu àmbit de competències.
47.1 A la Direcció General de Modernització de l'Administració de Justícia li corresponen les funcions següents:
a) Planificar i aplicar les actuacions de millora de l'Administració de justícia a Catalunya i el seu apropament a la ciutadania.
b) Planificar i implementar el disseny de l'estructura de l'oficina judicial.
c) Dissenyar els sistemes de gestió i informació per mitjà de les tecnologies de la informació i les comunicacions d'acord amb les polítiques TIC del Departament i en col·laboració amb la Direcció de Serveis.
d) Dirigir els programes d'organització i gestió dels arxius, biblioteques, dipòsits judicials i la dotació de les bases de dades de legislació i jurisprudència.
e) Impulsar la gestió del canvi organitzatiu i la implantació dels serveis comuns de l'oficina judicial.
f) Coordinar amb els serveis i les gerències territorials les actuacions encaminades a la difusió de la nova organització judicial.
g) Planificar i dirigir la implementació del model de justícia de proximitat.
h) Supervisar els continguts dels diferents canals de comunicació dins de l'àmbit de la Direcció General.
i) Qualsevol altra funció de naturalesa anàloga que li sigui encomanada expressament.
47.2 De la Direcció General de Modernització de l'Administració de Justícia en depenen:
a) La Subdirecció General de Planificació i Programes.
b) El Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada, creat per la Llei 18/1990, de 15 de novembre.
b) El Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada, creat per la Llei 18/1990, de 15 de novembre, i que té l'estructura regulada pel Decret 171/2007, de 31 de juliol.
c) En el cas que sigui una empresa en funcionament: còpia de la comunicació, autorització o llicència ambiental de l'activitat que està desenvolupant el sol·licitant, a nom seu.
Nota: En el cas que sigui copropietari, caldrà l'autorització dels altres copropietaris.
- Certificat de compatibilitat urbanística (que acrediti que l'activitat que es vol desenvolupar està permesa en el lloc on es vol realitzar la inversió), o bé
a) Projecte signat per un professional competent, de la inversió a realitzar amb la descripció de les obres, pressupost desglossat, plànols, etc. que permeti l'execució total de les obres a realitzar, o bé
Nota: en els casos de contracte de concessió municipal, lloguer o de cessió d'ús el període de vinculació ha de ser igual o superior a l'establert en el punt 9.1 d'aquestes bases reguladores, i ha de ser vigent en el moment de la sol·licitud d'ajut.
b) En el cas de creacions d'empresa o ampliacions amb un canvi d'ús o en una nova ubicació: certificat de compatibilitat urbanística (que acrediti que l'activitat que es vol desenvolupar està permesa en el lloc on es vol realitzar la inversió).
c) En el cas que sigui una empresa en funcionament: còpia de la comunicació, autorització o llicència ambiental definitiva.
L'estructura orgànica bàsica del Departament de Justícia va ser fixada pel Decret 271/1983, de 23 de juny i després modificada per altres disposicions pel que fa a la Direcció General de Serveis Penitenciaris i de Rehabilitació i a la Direcció General de Protecció i Tutela de Menors.
Pel Decret 8/1985, de 14 de gener i per les disposicions que el despleguen, va aprovar-se una nova adequació orgànica per tal de recollir competències assumides pel Departament.
La diversitat de disposicions que han modificat l'estructura orgànica del Departament fan necessari que es dicti una disposició que reculli globalment l'estructura actual i les modificacions i la redistribució de les funcions necessàries per assolir la màxima eficàcia en el servei públic.
El Centre d'Estudis i Formació, com a òrgan dedicat a la investigació i la formació especialitzada en matèries pròpies del Departament es remodela mitjançant una divisió estructural que respon a les diferents branques que constituteixen l'eix de la seva activitat.
D'altra banda, donat l'increment i la complexitat de les funcions que en matèria d'administració i gestió desenvolupen les Direccions Generals, es fa necessari adequar la seva estructura d'acord amb els diferents nivells d'assumpció de tasques per a cada òrgan.
Així mateix, les competències de la Direcció General d'Entitats Jurídiques i de Dret fan convenient el canvi de la seva denominació i l'adequació de la seva estructura per tal d'assolir un nivell més òptim en el compliment de les funcions que té assignades, principalment pel que fa a la conservació, l'actualització i el desenvolupament del Dret Civil Català.
Per aquests motius i, atès el que disposa el Decret de 18 de setembre de 1978 sobre l'organització i les competències dels òrgans del Departament, a proposta del Conseller de Justícia i d'acord amb el Consell Executiu,
A la Direcció General de Serveis Penitenciaris i de Rehabilitació li corresponen les funcions següents:
La direcció, l'organització i la inspecció de les institucions i serveis penitenciaris de Catalunya.
La retenció i la custòdia dels detinguts, presos i penats, internats en els centres penitenciaris de Catalunya.
L'aplicació del tractament penitenciari, la realització d'actuacions i l'adopció de mesures per tal d'aconseguir la reeducació i la reinserció social dels sentenciats a penes i mesures privatives de llibertat.
El seguiment i el suport dels penats que compleixin condemna en règim de llibertat condicional.
L'assistència social penitenciària i postpenitenciària dels reclusos i alliberats i dels seus familiars.
Estructura del Departament i òrgans d'assistència al conseller
Estructura del Departament de Justícia
Òrgans d'assistència al conseller
Observatori de Dret Privat de Catalunya
Creació de l'Observatori de Dret Privat de Catalunya
Secretaria General del Departament de Justícia
Funcions del secretari general del Departament de Justícia
Estructura de la Secretaria General del Departament de Justícia
Funcions de la Direcció de Serveis
Estructura de la Direcció de Serveis
Funcions i estructura dels òrgans actius
Secretaria Sectorial d'Execució Penal
Creació de la Secretaria Sectorial d'Execució Penal
Funcions de la Secretaria Sectorial d'Execució Penal
Estructura de la Secretaria Sectorial d'Execució Penal
Estructura del Departament de la Presidència
Direcció General de Difusió Corporativa i Direcció General d'Atenció Ciutadana
Direcció d'Anàlisi i Prospectiva
Departament del Conseller en Cap
Unitat d'assistència i suport al/a la titular del Departament
Diverses unitats directives del Departament
Secretaria de Coordinació Interdepartamental
Delegacions territorials del Govern de la Generalitat
Àrea d'Obres, Manteniment i Logística
Unitats d'assistència i suport al/a la conseller/a.
Consell de Direcció i les unitats d'assistència i suport al/a la conseller/a
Servei d'Estudis i Estadístiques i Secció de Documentació i Publicacions
Subdirecció General d'Indústria i Àrea de Relacions Sectorials
Direcció General d'Economia Cooperativa, Social i d'Autoocupació i Direcció General de Relacions Laborals
Servei de Sistemes d'Informació
Secretaria per a la Planificació Territorial
Supressió d'òrgans i normativa vigent
Direcció de Planificació Educativa
Direcció d'Estratègia i Coordinació
Direcció General de Polítiques Ambientals i Sostenibilitat
Direcció General del Medi Natural
Delegacions territorials de Justícia
Delegacions territorials d'Interior
Delegacions territorials de Treball i Indústria
Delegacions territorials de Comerç, Turisme i Consum
Delegacions territorials de Governació i Administracions Públiques
Direcció General de Justícia Juvenil
Servei de Recursos Humans i Econòmics
Direcció General de Recursos i Règim Penitenciari
Subdirecció General de Recursos Humans i Econòmics
Secció de Contractació i Convenis
Secció de Comptabilitat i Seguiment Pressupostari
Secció d'Administració del Personal
Subdirecció General de Medi Obert i Mesures Penals Alternatives
Secció d'Educació, Cultura i Esports
Secció de Seguretat Penitenciària
Centre de Mediació Familiar de Catalunya
Observatori de Dret Privat de Catalunya
Servei de Registre i Assessorament d'Entitats Jurídiques
Servei d'Assessorament Econòmic i de Gestió Administrativa
Subdirecció General de Recursos Humans i Gestió Econòmica
Subdirecció General de Planificació i Estudis
Gabinet d'Assessorament Jurídic i Estudis
Subdirecció General de Coordinació de Programes de Millora de l'Accés a la Justícia
Servei de Torn d'Ofici i Justícia de Pau
Servei de Suport a les Comissions d'Assistència Jurídica Gratuïta
Subdirecció General de Suport als Òrgans Judicials
Subdirecció General d'Informàtica i Documentació
Servei de Documentació, Biblioteques i Arxius Judicials
Les gerències de Suport Judicial de Barcelona ciutat i Barcelona comarques
Disposició derogatòria 1 - Disposició derogatòria 4
La Fundació Universitat Autònoma de Barcelona, titular de l'Escola Fundació Universitat Autònoma de Barcelona - Formació, es va constituir l'any 1998 i té com a finalitat la col·laboració, amb la Universitat Autònoma de Barcelona, en el foment i la realització d'activitats docents, de recerca i de prestació de tots aquells serveis, vinculats a l'activitat universitària, el desenvolupament, l'articulació i la gestió del Parc Científic i Tecnològic de la Universitat Autònoma de Barcelona.
D'acord amb els seus Estatuts, la Fundació té la consideració de mitjà propi i servei tècnic de la Universitat Autònoma de Barcelona.
La Programació universitària de Catalunya, aprovada per la Resolució de 15 de juny de 2015 per al curs 2015-2016, inclou la implantació de l'estudi oficial de màster universitari en comptabilitat superior i auditoria, a l'Escola Fundació Universitat Autònoma de Barcelona - Formació.
De conformitat amb el que estableixen la Llei orgànica 6/2001, de 21 de desembre, d'universitats; la Llei 1/2003, de 19 de febrer, d'universitats de Catalunya; el Decret 390/1996, de 2 de desembre, de regulació del règim d'adscripció a universitats públiques de centres docents d'ensenyament superior; el Reial decret 1393/2007, de 29 d'octubre, pel qual s'estableix l'ordenació dels ensenyaments universitaris oficials; el Reial decret 557/1991, de 12 d'abril, sobre creació i reconeixement d'universitats i centres universitaris, aplicable transitòriament, i els Estatuts de la Universitat Autònoma de Barcelona, a proposta del Consell de Govern i amb l'informe favorable del Consell Social de la Universitat Autònoma de Barcelona, i a proposta del director general d'Universitats,
S'aprova l'adscripció de l'Escola Fundació Universitat Autònoma de Barcelona - Formació a la Universitat Autònoma de Barcelona, amb seu a l'Edifici Blanc del Campus Bellaterra, de Cerdanyola del Vallès.
S'aprova la implantació de l'estudi oficial de màster universitari en comptabilitat superior i auditoria a l'Escola Fundació Universitat Autònoma de Barcelona - Formació, centre adscrit a la Universitat Autònoma de Barcelona.
L'Escola Fundació Universitat Autònoma de Barcelona - Formació es regirà pel que disposen la Llei orgànica 6/2001, de 21 de desembre, d'universitats; la Llei 1/2003, de 19 de febrer, d'universitats de Catalunya, els Estatuts de la Universitat Autònoma de Barcelona, el seu propi reglament i el conveni de col·laboració acadèmica subscrit entre la Universitat Autònoma de Barcelona i el titular de l'Escola.
Una vegada establert el caràcter oficial de l'estudi implantat, el rector o la rectora de la Universitat sol·licitarà l'autorització d'inici d'activitats d'aquests estudis a la persona titular del departament competent en matèria d'universitats, amb efectes des de la seva impartició, a l'empara de la normativa vigent.
L'Escola Fundació Universitat Autònoma de Barcelona - Formació i la Universitat Autònoma de Barcelona hauran de dur a terme l'adaptació establerta a la disposició addicional primera del Reial decret 420/2015, de 29 de maig, de creació, reconeixement, autorització i acreditació d'universitats i centres universitaris.
Barcelona, 21 de juliol de 2016
El procediment notarial de resolució, que s'inicia una vegada fet el requeriment que estableix l'apartat 1 sense haver obtingut el pagament del preu ajornat i en una acta separada, és el següent:
a) El notari ha de demanar al Registre de la Propietat un certificat de domini i càrregues de la finca, que s'ha de fer constar en una nota marginal.
Una vegada rebut el certificat, ha de notificar al comprador la voluntat del venedor de resoldre el contracte, amb els efectes des de la data de la notificació, i també els titulars de drets reals inscrits amb posterioritat, en el domicili que hagi designat el comprador o que consti en el Registre segons el certificat.
Si hi consta expressament l'immoble com a habitatge de la família, també s'ha de notificar al cònjuge o convivent.
La notificació ha d'ésser personal.
Si no es pot notificar personalment, s'ha de practicar d'acord amb el que estableix la llei.
b) El comprador, en el termini de quinze dies, es pot oposar a la resolució si paga el deute, al·lega el pagament d'allò reclamat o l'existència d'una altra causa d'oposició establerta en el contracte.
En aquests casos, el notari dona per acabada la seva intervenció i per conclòs el procediment, i resta expedita la via judicial o arbitral.
No es pot al·legar el pagament si en l'escriptura de compravenda es va convenir que els pagaments es farien per mitjà de transferències al compte de provisions del notari que l'autoritza i no consta que els pagaments s'hagin fet.
c) En el supòsit de manca d'oposició a la resolució o d'oposició limitada a la liquidació practicada pel venedor, l'acta notarial de resolució constitueix títol per a la inscripció del domini de l'immoble a favor del venedor i per a la cancel·lació de la inscripció de la condició resolutòria exercida i la de tots els assentaments de càrregues, gravàmens i drets consignats en el Registre de la Propietat amb posterioritat a la inscripció de la compravenda, llevat dels relatius a litigis sobre la vigència o l'exercici de la mateixa condició resolutòria.
Sens perjudici del que estableix la disposició final primera, les associacions i les fundacions ja constituïdes subjectes a les disposicions del llibre tercer del Codi civil hi han d'adaptar els estatuts i han d'inscriure aquesta adaptació en el registre corresponent, si escau, abans del 31 de desembre de 2012.
Sens perjudici del que estableix la disposició final primera, les associacions i les fundacions ja constituïdes subjectes a les disposicions del llibre tercer del Codi civil hi han d'adaptar els estatuts i han d'inscriure aquesta adaptació en el registre corresponent, si escau, en el termini de tres anys a comptar de l'entrada en vigor d'aquesta llei.