Altres normes amb rang reglamentari
El Ple del Parlament, en la sessió tinguda el dia 28 de juliol de 2016, ha ratificat el Codi de conducta dels membres del Parlament de Catalunya (tram.
221-00005/11), aprovat per la Comissió del Reglament en la sessió tinguda el dia 25 de juliol de 2016, d'acord amb l'article 15 del Reglament del Parlament.
Codi de conducta dels membres del Parlament de Catalunya
El títol V de la Llei 19/2014, del 29 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern, estableix els principis ètics i les regles de conducta bàsics als quals han d'ajustar llur actuació els alts càrrecs de la Generalitat i disposa que les institucions i els organismes públics compresos en l'àmbit d'aplicació de la llei elaborin un codi de conducta que concreti i desenvolupi aquells principis d'actuació, n'estableixi d'addicionals, si escau, i determini les conseqüències que pot tenir incomplir-los.
La disposició addicional cinquena de la Llei 19/2014 regula el règim específic del Parlament de Catalunya en matèria de transparència, accés a la informació pública i bon govern, en el qual s'inclou el desenvolupament de les regles de bon govern en l'àmbit parlamentari, que el mateix Parlament ha d'establir d'acord amb el principi d'autonomia institucional que li reconeix l'article 58.1 de l'Estatut.
La reforma del Reglament del Parlament per adaptar-lo als requeriments de la Llei de transparència introdueix, entre els deures dels diputats, diverses obligacions en matèria de bon govern i estableix també que el Parlament elabori i aprovi un codi de conducta amb el contingut mínim que determina l'article 15 del Reglament.
Les regles de bon govern, entre les quals destaca de manera especial el Codi de conducta, són una exigència derivada d'una demanda social de més transparència que ha de garantir, com a element essencial, que les persones que exerceixen càrrecs públics electes siguin un exemple referencial de bona praxi en l'exercici al màxim nivell de la funció representativa i de servei públic.
L'elaboració de codis de conducta en l'àmbit parlamentari té nombrosos referents, especialment en l'àmbit del dret comparat de les democràcies occidentals i de la Unió Europea.
També hi ha informes i llibres blancs en aquesta matèria que recomanen l'aplicació de mesures de bon govern i regles ètiques pensades per assolir les màximes expectatives socials d'un capteniment exemplar dels càrrecs públics i, de manera especial, dels membres de les cambres legislatives.
Els codis de conducta s'han vist molt sovint com a meres declaracions programàtiques, no s'han percebut com a veritables regles obligatòries de conducta i amb unes garanties efectives de control i exigència.
Però aquesta percepció ha de canviar forçosament amb l'entrada en vigor de la Llei de transparència, perquè el seu contingut posa en relleu un canvi substancial en la manera de valorar els codis de conducta.
Els codis de conducta no poden tenir un valor merament declaratiu, de desig o de recomanació i s'han de convertir en instruments de contingut vinculant, que tinguin com a objectiu garantir la integritat, l'honorabilitat, la transparència i la responsabilitat dels càrrecs públics electes.
Aquest canvi d'enfocament es produeix perquè els codis esdevenen instruments d'existència obligatòria, que tenen com a finalitat desplegar i concretar les regles de conducta que estableix la Llei de transparència i han de determinar les conseqüències d'incomplir-les.
Aquest Codi de conducta aborda tots els àmbits essencials que integren el concepte de bon govern.
En primer lloc, defineix els principis bàsics als quals els diputats han d'ajustar sempre llur actuació, entre els quals cal destacar els d'integritat, honorabilitat, objectivitat, imparcialitat, transparència, responsabilitat i austeritat.
En segon lloc, estableix les regles bàsiques del capteniment dels càrrecs electes envers els ciutadans, els empleats públics, les altres institucions i els mitjans de comunicació.
Finalment, complementa el règim d'incompatibilitats per raó del càrrec definit per la llei, regula les situacions de conflicte d'interessos i estableix les conseqüències d'un eventual incompliment.
Capítol I. Objecte i àmbit d'aplicació
El Codi de conducta dels membres del Parlament de Catalunya té com a objecte desplegar el mandat de l'article 15 del Reglament del Parlament en aplicació de l'apartat 2.f de la disposició addicional cinquena de la Llei 19/2014, del 29 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern.
El Codi de conducta s'aplica als diputats del Parlament de Catalunya.
Principis generals d'actuació i d'exercici del càrrec
Els diputats del Parlament han d'exercir els drets i complir els deures inherents a llur càrrec d'acord amb l'interès públic.
L'actuació dels diputats no pot estar induïda o compromesa per la finalitat de cercar o d'obtenir qualsevol mena de recompensa o de benefici particular o de tercers que no sigui conforme a l'interès general dels ciutadans o d'un determinat sector de la societat.
Els diputats del Parlament han d'exercir sempre llurs atribucions amb integritat i honestedat, vetllant per no incórrer en cap conflicte d'interessos ni en cap altra mena de situació que pugui condicionar indegudament l'exercici de llur càrrec representatiu.
Els diputats del Parlament tenen l'obligació de declarar qualsevol interès privat que pugui tenir relació amb llurs activitats públiques i han d'adoptar totes les mesures necessàries per a evitar d'incórrer en cap situació de conflicte d'interessos.
L'obligació que estableix l'apartat 2 s'ha de fer efectiva en el moment d'adquirir la plena condició de diputat.
Així mateix, al llarg de la legislatura el diputat està obligat a comunicar les variacions dels interessos privats que puguin tenir relació amb la seva activitat pública.
Els diputats del Parlament han d'actuar d'acord amb el principi de transparència i han de complir les obligacions d'informació i de publicitat relatives a l'exercici del càrrec.
Austeritat i retiment de comptes
Els diputats del Parlament i els grups parlamentaris han de gestionar els recursos que el Parlament posa a llur abast amb el compliment estricte de les obligacions que estableix la normativa comptable i pressupostària.
Els diputats del Parlament han de garantir que utilitzen els recursos que el Parlament posa a llur abast de manera racional, adequada i eficient en l'exercici de llurs funcions.
El capteniment dels diputats del Parlament ha de respondre sempre a la confiança pública de què són dipositaris com a càrrecs electes.
Els diputats del Parlament han de mantenir en tot moment una conducta respectuosa amb els altres diputats i amb els ciutadans, i una actitud escrupolosa i exemplar d'acord amb el principi d'igualtat sense discriminació per raó de gènere, orientació sexual, creences, ideologia, origen o condició social, ètnia, llengua o qualsevol altra.
Aquest capteniment ha d'implicar sempre la utilització d'un llenguatge adequat, i també un sistema de relació fonamentat en la interacció constructiva, cordial i dialogant amb totes les persones i tots els col·lectius sense exclusió.
Els diputats del Parlament han de tenir un tracte adequat i respectuós amb totes les persones que presten serveis al Parlament.
Aquest tracte ha de respectar sempre els drets que els Estatuts del règim i el govern interiors reconeixen al personal al servei del Parlament.
Relacions amb els mitjans de comunicació
La col·laboració entre els diputats del Parlament i els mitjans de comunicació s'ha d'orientar a favor del dret a la informació i del dret dels ciutadans a poder tenir una opinió informada.
Aquesta col·laboració no inclou les informacions confidencials o sobre les quals el Reglament del Parlament o les lleis estableixen una restricció en interès d'altres drets o béns jurídics.
En les compareixences públiques davant els mitjans de comunicació, els diputats del Parlament han de tenir cura de l'actitud, el llenguatge emprat i el tracte envers els professionals de la informació i també les altres persones que hi són presents, amb la finalitat de preservar la dignitat de la institució parlamentària.
Publicitat de l'agenda parlamentària
Els diputats del Parlament han de fer pública llur agenda parlamentària en el Portal de la Transparència del Parlament.
La publicitat de l'agenda parlamentària ha d'incloure, en tot cas, les reunions, els contactes i les audiències que els diputats tenen, en l'exercici de llurs funcions, amb qualsevol persona, entitat o organització que tingui la condició de grup d'interès i pugui influir en la tramitació de les iniciatives parlamentàries o l'exercici del dret de vot.
L'agenda parlamentària ha d'estar actualitzada i se n'ha de fer publicitat amb periodicitat quinzenal com a mínim.
S'hi han d'indicar les persones, les entitats i les organitzacions concernides, i també la data i l'objecte de la reunió, l'acte o l'activitat.
Els diputats del Parlament tenen el deure d'assistir a les reunions, les sessions, els debats i les votacions del Ple, de les comissions o dels altres òrgans parlamentaris dels quals són membres.
Per a ampliar la transparència s'ha de publicar l'assistència, l'orientació de vot i les propostes parlamentàries dels diputats, tant en les sessions plenàries com en les comissions de treball.
Els diputats del Parlament no poden promoure actuacions emparades en l'exercici de llur càrrec que impliquin un abús de dret o un frau de llei.
Els diputats del Parlament han d'ésser especialment curosos i diligents en l'aplicació de les regles de cortesia i han de respectar les normes parlamentàries d'ordre i disciplina.
Drets dels ciutadans i dels compareixents
Els diputats del Parlament han de respectar sempre els drets dels ciutadans als quals facin referència directa amb motiu de l'exercici del càrrec.
En el cas de compareixents o de candidats a ésser designats o proposats pel Parlament, els diputats han de formular les preguntes i fer les intervencions respectant sempre els drets fonamentals dels compareixents.
Els diputats del Parlament estan subjectes al règim d'incompatibilitats legalment establert i a les obligacions de declaració d'activitats i de béns que estableix el Reglament en aquesta matèria.
El contingut de les declaracions dels diputats, degudament actualitzat, s'ha de fer públic en el Portal de la Transparència en els termes que estableix el Reglament.
Els diputats del Parlament exerceixen el càrrec amb dedicació exclusiva, sens perjudici de l'exercici de les activitats públiques o privades que permet llur règim d'incompatibilitats.
El reconeixement d'una situació de compatibilitat comporta els efectes retributius establerts legalment i, si escau, una reducció dels drets econòmics dels diputats del Parlament en funció de la naturalesa de l'activitat declarada compatible, que ha d'ésser fixada per la Mesa d'acord amb el que estableix l'article 12.2 del Reglament del Parlament.
Els diputats del Parlament i els grups parlamentaris han de vetllar pel compliment estricte dels preceptes i les regles que estableixen el Reglament del Parlament i aquest Codi de conducta en matèria de conflictes d'interessos.
Als efectes del que estableix aquest Codi de conducta, hi ha conflicte d'interessos si es dóna un dels supòsits a què fa referència l'article 15 i es pot deduir raonablement que pot condicionar l'exercici del càrrec parlamentari en perjudici de l'interès general.
El que estableix l'apartat 2 no afecta en cap cas la participació i l'actuació dels diputats en l'exercici de la funció legislativa, llevat que es tracti d'iniciatives legislatives amb objecte o contingut singular o particular.
Tampoc no afecta l'exercici de les altres funcions parlamentàries si l'objecte o el contingut de la iniciativa legislativa té caràcter general o es refereix a un col·lectiu indeterminat de destinataris.
La situació de conflicte d'interessos comporta el deure d'abstenció del diputat en la presa de decisions que hi tinguin relació directa.
Són interessos personals del diputat, a l'efecte del que estableix l'article 14:
b) Els interessos del seu entorn familiar, incloent-hi el cònjuge o el convivent amb una relació d'afectivitat anàloga i els parents fins al segon grau de consanguinitat o d'afinitat.
c) Els interessos de les persones jurídiques, les entitats privades, les organitzacions, les plataformes o les xarxes socials amb les quals estigui vinculat per una relació laboral, professional o mercantil mentre exerceix el mandat, si es tracta d'una activitat compatible, o en els tres anys anteriors a l'elecció.
d) Els interessos de les persones jurídiques, les entitats privades, les organitzacions, les plataformes o les xarxes socials amb les quals els familiars a què fa referència la lletra b estan vinculats per una relació laboral o professional mentre exerceix el mandat o en l'any anterior a l'elecció.
Prevenció de conflictes d'interessos
Els diputats del Parlament, per mitjà de la Mesa del Parlament, poden demanar un informe a la Comissió de l'Estatut dels Diputats si creuen que poden incórrer en una situació de conflicte d'interessos.
La Mesa del Parlament ha de demanar el parer de la Comissió de l'Estatut dels Diputats si ho considera necessari o si un diputat li ha expressat dubtes sobre la possibilitat d'estar inclòs en una situació de conflicte d'interessos.
Declaració d'interessos econòmics
Els diputats del Parlament han de presentar a la Comissió de l'Estatut dels Diputats una declaració d'interessos econòmics.
La declaració d'interessos econòmics s'ha de presentar sota la responsabilitat personal dels diputats, amb la finalitat de preveure possibles conflictes d'interessos i de complir el principi de transparència.
La declaració d'interessos econòmics s'ha de mantenir actualitzada.
És responsabilitat de cada diputat actualitzar la declaració en el termini d'un mes a comptar del moment en què s'hagi produït qualsevol situació o canvi que afecti la declaració.
La declaració d'interessos econòmics és complementària de la declaració d'activitats i de béns que han de formular els diputats del Parlament d'acord amb el que estableix el Reglament del Parlament.
La declaració d'interessos econòmics ha de contenir una informació precisa i detallada sobre:
a) Les activitats professionals del diputat durant el mandat i els tres anys anteriors a l'elecció, i també la pertinença, durant aquest període, a consells i òrgans de l'administració d'empreses, organitzacions no governamentals, associacions i altres organismes amb personalitat jurídica.
b) Les assignacions que, si escau, pugui percebre el diputat per l'exercici d'un mandat en un altre parlament o per raó d'un càrrec representatiu.
c) Les activitats remunerades que el diputat acompleixi durant l'exercici del seu mandat, per compte propi o per compte d'altri.
d) La pertinença a consells o òrgans d'administració d'empreses, organitzacions no governamentals, associacions i altres organismes amb personalitat jurídica, o qualsevol altra activitat extraparlamentària directiva o gestora, remunerada o no, que el diputat exerceixi.
e) Les activitats ocasionals remunerades de qualsevol mena, incloses les literàries, artístiques, acadèmiques o d'assessoria, si la remuneració, en conjunt, excedeix els 5.000 euros en un any natural.
f) La participació en empreses o societats durant el mandat i els tres anys anteriors a l'elecció, si atorga al diputat una influència rellevant en l'entitat de què es tracti.
g) El suport econòmic, personal o material prestat per tercers al diputat que complementi els mitjans facilitats pel Parlament i pels grups parlamentaris.
h) Els altres interessos de contingut econòmic que poden influir en l'exercici de les funcions del diputat.
L'acompliment de les activitats a què fa referència l'apartat 1 s'entén, en qualsevol cas, sens perjudici de l'aplicació del règim d'incompatibilitats establert per als diputats del Parlament.
El Parlament ha de facilitar als diputats un model de declaració d'interessos econòmics a fi de garantir que segueixin la mateixa pauta quant al contingut, estructura i abast de la informació de la declaració.
La Mesa del Parlament, per tal de poder garantir el compliment del que estableix l'article 15.b, pot instar els diputats a demanar a les persones concernides la informació o documentació necessàries perquè el Parlament en pugui tenir coneixement.
A aquesta informació li és aplicable, en tot cas, la legislació de protecció de dades personals.
La informació de la declaració d'interessos econòmics és pública i s'hi ha de poder accedir per mitjà del Portal de la Transparència del Parlament.
La informació de la declaració d'interessos econòmics publicada en el Portal de la Transparència ha de recollir íntegrament el contingut de la declaració.
El Parlament ha de vetllar, en tot cas, perquè el tractament de les dades personals de terceres persones altres que el diputat sigui absolutament conforme a la legislació de protecció de dades personals.
El règim de publicitat a què fa referència aquest article també inclou les declaracions d'activitats i de béns.
Termini de presentació i efectes
La declaració d'interessos econòmics s'ha de presentar en el termini de dos mesos a comptar de la data de constitució del Parlament o de la d'adquisició de la condició de diputat, si és posterior.
La manca de la declaració d'interessos econòmics dóna lloc a l'aplicació del règim sancionador que estableix el capítol V.
La declaració d'interessos econòmics dels diputats del Parlament es pot complementar voluntàriament amb la informació relacionada amb les activitats professionals acomplertes els anys immediatament anteriors a l'elecció, especialment en el sector dels serveis, les professions liberals i les activitats de consultoria, i també amb informació sobre les activitats professionals i empresarials del cònjuge o el convivent amb una relació d'afectivitat anàloga.
La Mesa del Parlament pot requerir l'aportació de la informació a què fa referència l'apartat 1 si és necessària per a garantir el compliment d'aquest Codi de conducta.
El Parlament i el diputat requerit han de vetllar perquè les dades personals de terceres persones es tractin d'acord amb la legislació de protecció de dades personals.
Obsequis, ofertes d'hospitalitat i distincions
Els diputats del Parlament no poden acceptar cap obsequi o regal de valor, ni cap favor o servei que els sigui ofert per raó del càrrec.
S'entén per obsequi o regal de valor el que supera l'import estimat de 150 euros.
Els diputats, si en virtut de les regles de cortesia reben obsequis o regals de valor, els han de lliurar al Parlament, el qual n'ha de portar un registre que ha d'ésser de consulta pública en el Portal de la Transparència.
Els obsequis i regals s'han alienar periòdicament i els rendiments obtinguts s'han de destinar al finançament d'activitats o serveis socials.
Els diputats del Parlament no poden acceptar cap oferta d'hospitalitat, invitació o altres serveis que impliquin una despesa econòmica a càrrec de tercers, en benefici propi o de l'entorn familiar dels diputats.
No s'inclou en aquest supòsit la invitació a intervenir o participar en actes o altres manifestacions en representació del Parlament o en exercici del càrrec de diputat, o en representació del partit, d'un sindicat, d'un col·legi professional, d'una fundació o d'una associació a què pertanyi el diputat, si no hi ha cap conflicte directe o indirecte d'interessos per raó de qui ofereixi l'hospitalitat, la invitació o altres serveis que comportin despesa econòmica a càrrec de tercers.
Els diputats del Parlament no poden acceptar cap distinció, encara que sigui merament honorífica, si pot condicionar llur actuació com a representants de l'interès general.
Les despeses originades per l'acompliment d'activitats que duen a terme els diputats en exercici del càrrec i autoritzades per la Mesa del Parlament s'han de fer efectives sobre el cost real i efectiu acreditat.
Els serveis del Parlament han de pagar directament o per mitjà de reemborsament l'import de les factures, o document equivalent, presentades prèviament corresponents a despeses per activitats dels diputats.
Els diputats no poden percebre dietes o despeses de representació no previstes en l'estructura salarial.
Obligacions derivades del Registre de grups d'interès del Parlament
Els diputats han de complir les obligacions que estableixen les normes reguladores del Registre de grups d'interès del Parlament i l'article 9 d'aquest Codi de conducta.
Capítol V. Instruments de garantia del Codi de conducta
La Mesa del Parlament ha de garantir el compliment d'aquest Codi de conducta i adoptar, si escau, les mesures necessàries en cas de contravenció.
a) Vetllar sempre perquè els diputats compleixin les obligacions d'aquest Codi de conducta.
b) Verificar el compliment de l'obligació de fer la declaració d'interessos econòmics i que el contingut de la declaració s'ajusta al que estableix l'article 18.
c) Intervenir en cas d'incompliment o de risc d'incompliment de les obligacions establertes per aquest Codi de conducta, especialment les relatives a situacions de conflicte d'interessos, i proposar les mesures necessàries de prevenció o correcció.
La Mesa del Parlament ha de supervisar el compliment del règim d'incompatibilitats dels diputats i de les obligacions inherents a les declaracions d'activitats, de béns i del Registre d'interessos, d'acord amb el que estableix el Reglament i sens perjudici de les funcions que aquest atribueix a la Comissió de l'Estatut dels Diputats.
La Comissió de l'Estatut dels Diputats és l'òrgan encarregat d'emetre un informe per a determinar si hi ha conflicte d'interessos i, en general, sobre l'aplicació d'aquest Codi de conducta.
La Mesa del Parlament ha d'aprovar un informe anual de les seves actuacions respecte a l'aplicació d'aquest Codi de conducta.
Aquest informe s'ha de publicar en el Portal de la Transparència.
En els afers que afectin un membre de la Mesa, el diputat afectat s'ha d'abstenir d'intervenir.
Procediment intern de verificació
Si hi ha motius per a creure que un diputat del Parlament pot haver infringit aquest Codi de conducta, la Mesa del Parlament, a iniciativa pròpia o d'un grup parlamentari, pot iniciar el procediment de verificació i demanar de manera motivada un informe a la Comissió de l'Estatut dels Diputats.
La Comissió de l'Estatut dels Diputats, per mitjà d'una informació reservada, ha d'examinar els fets i valorar si hi concorren circumstàncies suficients que indiquin l'existència d'una possible infracció.
Si la Comissió de l'Estatut dels Diputats decideix investigar els fets perquè considera que s'ha pogut cometre una infracció, ha de formular, amb l'audiència prèvia del diputat afectat, un informe, una recomanació o una proposta que ha d'elevar a la Mesa del Parlament.
Els serveis del Parlament han d'elaborar anualment un informe que ha de tenir com a objecte comprovar que les declaracions tributàries dels diputats coincideixin amb la declaració d'activitats i de béns i la declaració d'interessos econòmics.
Si la Mesa del Parlament, a la vista de les conclusions de l'informe de la Comissió de l'Estatut dels Diputats, considera que s'ha comès una infracció, pot imposar al diputat les sancions següents:
Si la Mesa del Parlament, d'acord amb les conclusions de l'informe de la Comissió de l'Estatut dels Diputats, considera que la infracció és molt greu, pot proposar al Ple que acordi la suspensió temporal de l'exercici de la funció parlamentària mentre el diputat no resolgui la situació d'incompliment.
La decisió del Ple no pot ésser objecte de sol·licitud de reconsideració, però sí que es pot sol·licitar la reconsideració de la proposta de la Mesa al Ple.
Si la infracció se sanciona amb una multa, l'import d'aquesta es pot fer efectiu mitjançant la retenció de l'assignació econòmica del diputat en un percentatge màxim del 30% mensual.
Els informes de la Comissió de l'Estatut dels Diputats a què fa referència l'article 26.3 i les resolucions de la Mesa del Parlament en matèria sancionadora s'han de publicar en el Portal de la Transparència.
L'aplicació del règim sancionador s'entén sens perjudici de l'obligació del diputat d'adoptar de manera immediata les mesures necessàries per a resoldre i eliminar la situació d'incompliment en la qual hagi incorregut, de les quals ha de donar compte a la Comissió de l'Estatut dels Diputats.
Les infraccions d'aquest Codi de conducta en matèria d'ordre i disciplina s'han de sancionar d'acord amb el que estableix específicament el títol VII del Reglament, i no hi és aplicable el que estableix aquest article.
L'aplicació del règim sancionador que estableix aquest Codi de conducta s'entén sens perjudici de les altres conseqüències jurídiques que el Reglament del Parlament pot vincular al compliment de les obligacions que estableix.
Motivació i graduació de les sancions
Les sancions imposades per la Mesa del Parlament d'acord amb l'article 27 han d'ésser motivades i indicar clarament els fets i els fonaments jurídics que en justifiquen la imposició.
Les resolucions sancionadores s'han de notificar al diputat i també a la persona interessada si s'ha formulat una denúncia.
Les sancions establertes per l'article 27.1 i 2 poden ésser acumulatives en funció de la gravetat de la infracció.
En qualsevol cas, s'han de tenir en compte totes les circumstàncies concurrents per a valorar i determinar la responsabilitat, especialment si hi ha intencionalitat, reincidència o reiteració, i els perjudicis causats, si escau.
a) Facilitar intencionadament informació parcial o ometre o manipular informació rellevant en allò que afecta el compliment de les obligacions que estableix aquest Codi de conducta.
b) Incomplir el deure d'abstenció en cas de conflicte d'interessos.
c) Acceptar obsequis o regals de valor ostensiblement superior al que estableix l'article 22.1.
S'entén per valor ostensiblement superior el que supera quatre vegades l'import màxim que estableix el dit article 22.1.
a) Donar informació incompleta sobre el compliment de les obligacions que estableix aquest Codi de conducta.
b) Incomplir els terminis establerts per a la presentació de les declaracions que han de formular els diputats d'acord amb el Reglament i aquest Codi de conducta.
c) Incomplir el deure de publicitat de l'agenda parlamentària a què fa referència l'article 9.2.
d) Facilitar dades parcials o incompletes en el cas de les declaracions complementàries.
e) Acceptar obsequis, regals, favors, ofertes d'hospitalitat o altres serveis de caràcter personal que contravinguin a les regles que estableix aquest Codi de conducta, sens perjudici del que estableix la lletra c de l'apartat 4.
Són infraccions lleus les conductes que comportin incompliment dels principis i de les regles de conducta altres que les establertes pels apartats 4 i 5.
El diputat que hagi estat sancionat pot demanar a la Mesa del Parlament, mitjançant un escrit motivat, la reconsideració de la decisió adoptada.
La sol·licitud de reconsideració s'ha de formular en el termini de cinc dies a comptar de la notificació de la sanció i la Mesa l'ha de resoldre en el termini de quinze dies.
La sanció no és ferma fins que es resol la sol·licitud de reconsideració.
Les sancions fermes imposades d'acord amb aquest Codi de conducta poden ésser objecte d'empara en els termes que estableix la Llei orgànica del Tribunal Constitucional.
Les disposicions sobre publicitat incloses en els articles 9 i 10 entren en vigor en el moment en què es compleixin les condicions tècniques del Portal de la Transparència i del web del Parlament necessàries perquè siguin efectives.
La Mesa del Parlament ha d'adoptar les mesures necessàries per a l'aplicació d'aquest Codi de conducta.
També correspon a la Mesa formular propostes de modificació del Codi, que ha de tramitar la Comissió del Reglament, d'acord amb el que estableix l'article 15 del Reglament.
Palau del Parlament, 28 de juliol de 2016