projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Els cànons sobre la disposició del rebuig dels residus municipals són impostos ecològics que incentiven un comportament més respectuós amb el medi ambient i impulsen mesures de minimització i de valorització material dels residus.
Aquests cànons són instruments econòmics que contribueixen al finançament del cost que comporta la implantació de la gestió sostenible dels residus municipals.
Per a detallar els aspectes concrets del funcionament del cànon, la Junta de Govern per als Residus Municipals aprova anualment unes guies amb els criteris per a l'aplicació del cànon.
En data 31 de març de 2017 entra en vigor la Llei 5/2017, del 28 de març, de mesures fiscals, administratives, financeres i del sector públic i de creació i regulació dels impostos sobre grans establiments comercials, sobre estades en establiments turístics, sobre elements radiotòxics, sobre begudes ensucrades envasades i sobre emissions de diòxid de carboni, que modifica la Llei 8/2008, del 10 de juliol, de finançament de les infraestructures de gestió dels residus i dels cànons sobre la disposició del rebuig dels residus.
Els tipus de gravamen del cànon sobre la deposició controlada i la incineració de residus municipals són de:
Els cànons sobre la disposició del rebuig dels residus municipals i de la construcció són impostos ecològics que incentiven un comportament més respectuós amb el medi ambient i impulsen mesures de minimització i de valorització material dels residus.
Aquests cànons són instruments econòmics que contribueixen al finançament del cost que comporta la implantació de la gestió sostenible dels residus.
En data 31 de març de 2017 entra en vigor la Llei 5/2017, del 28 de març, de mesures fiscals, administratives, financeres i del sector públic i de creació i regulació dels impostos sobre grans establiments comercials, sobre estades en establiments turístics, sobre elements radiotòxics, sobre begudes ensucrades envasades i sobre emissions de diòxid de carboni, que modifica la Llei 8/2008, del 10 de juliol, de finançament de les infraestructures de gestió dels residus i dels cànons sobre la disposició del rebuig dels residus.
El cànon sobre la deposició controlada dels residus industrials és un impost ecològic que incentiva un comportament més respectuós amb el medi ambient i impulsa mesures de minimització i de valorització material dels residus.
Podeu trobar el llistat de transportistes incrits en el Registre de Transportistes de residus de Catalunya.
La inscripció al Registre de Transportistes de Residus de Catalunya cal efectuar-la en línia des del Sistema Documental de Residus.
És recomanable tenir sempre disponible en el vehicle la documentació que es facilitarà un cop hagueu tramitat la inscripció.
Qualsevol modificació que es vulgui fer sobre la comunicació presentada a l'ARC, altes i baixes de camions, canvis de grups de residus...s'ha de comunicar a l'Agència de Residus de Catalunya a través Sistema Documental de Residus
Cal presentar el model de devolució degudament completat.Un cop presentat, i previs els tràmits que l'ARC consideri oportuns sol·licitarà la devolució a la Caixa General de Dipòsits.
Cal presentar el model de devolució per baixa de l'empresa degudament completat.
Un cop presentat, i previs els tràmits que l'ARC consideri oportuns sol·licitarà la devolució a la Caixa General de Dipòsits.
A partir de la transposició de la Directiva 2010/75/UE d'Emissions Industrials del Parlament Europeu, que va derivar al Reial Decret Legislatiu 1/2016 i al Reial Decret 815/2013, en el tràmit de l'autorització ambiental integrada s'incorpora la necessitat de conèixer la qualitat del sòl i de les aigües subterrànies, amb la finalitat d'aconseguir una protecció elevada del medi ambient en el seu conjunt: atmosfera, sòl i aigua.
A Catalunya aquest tràmit s'emmarca en el procediment de prevenció i control integrats de la contaminació
Pel que fa al vector sòl, s'estableix la necessitat de disposar d'informació de la qualitat prèvia a la implantació de l'autorització ambiental i en el moment del tancament amb l'objectiu de determinar si s'ha causat una contaminació significativa del sòl, així com un control periòdic de la seva qualitat durant l'exercici de l'activitat.
L'article 12 f) del Reial Decret Legislatiu 1/2016 estableix que el titular de l'activitat (incloses a l'annex 1) ha de disposar de l'informe base, o de situació de partida, de la qualitat del subsòl o en el seu defecte un informe tècnic que justifiqui que no existeix la possibilitat de contaminació del subsòl.
Per a l'elaboració d'aquests informes, que han de ser realitzats per una entitat habilitada EC-SOL segons el Decret 60/2015, cal considerar els documents següents:
En cas que l'activitat consideri que no li escau la presentació de l'informe base ja que no té possibilitat de contaminar el sòl o les aigües subterrànies caldrà una justificació raonada considerant:
Per a més informació sobre aquest tràmit es pot consultar aquesta pàgina web
Els articles 66 i 66 bis de la Llei 20/2009 regula el cessament definitiu o temporal de les activitats incloses en el seu àmbit d'aplicació i estableix el següent:
En cas que aquesta avaluació detecti una alteració en el subsòl (superació dels criteris de referència vigents), caldrà acotar-la i delimitar-la en extensió i profunditat.
Per a més informació sobre aquest tràmit es pot consultar la aquesta pàgina web
El titular de l'activitat ha de realitzar un seguiment periòdic de la qualitat del subsòl segons l'article 10 del reglament d'emissions industrials aprovat pel Reial decret 815/2013.
Els resultats d'aquest seguiment s'han de trametre a l'ARC a partir dels mitjans electrònics amb l'Administració Pública ( formulari petició genèrica ).
L'article 38 de la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de residus i sòls contaminats estableix la possibilitat de la descontaminació del sòl per a qualsevol ús previst sense la declaració prèvia del sòl com a contaminat.
Recuperació voluntària de sòls.
La descontaminació del sòl per a qualsevol ús previst del sòl es pot portar a terme, sense la declaració prèvia del sòl com a contaminat, mitjançant un projecte de recuperació voluntària aprovat per l'òrgan competent de la comunitat autònoma.
Després de l'execució del projecte s'ha d'acreditar que la descontaminació s'ha realitzat en els termes que preveu el projecte.
L'Administració competent ha de portar un registre administratiu de les descontaminacions que es produeixin per via voluntària.
Per a iniciar el procediment de la recuperació voluntària d'un sòl, s'ha de presentar al registre de l'Agència de Residus de Catalunya una sol·licitud d'aprovació de projecte de recuperació d'un sòl en via voluntària
Qualsevol persona física o jurídica o empresa que es faci càrrec de la recuperació del sòl en la seva qualitat de causant de la contaminació o de propietari o posseïdor del sòl.
En el cas que qui signi la sol·licitud ho faci en representació d'una empresa o persona cal aportar l'acreditació pertinent (fotocòpies de DNI, poders, autorització,...).
S'ha de presentar el model de sol·licitud de recuperació voluntària del sòl el qual s'ha de descarregar i desar a l'ordinador i complimentar diferents apartats.
Per poder iniciar el procediment de la recuperació voluntària d'un sòl, aquest model de sol·licitud ha d'anar acompanyat d'una sèrie de documentació (indicada en el model) sobre la identificació, investigació/ns de la qualitat del subsòl, anàlisi/s de risc i projecte detallat de recuperació de l'emplaçament.
L'article 20 del Decret Legislatiu 1/2009 estableix que "En el tràmit d'obtenció d'autoritzacions o llicències que comporten un canvi d'ús d'un sòl que prèviament ha suportat una activitat potencialment contaminant del sòl, l'ens competent per a atorgar-les requereix la presentació per part del sol·licitant d'un estudi detallat del sòl i, si escau segons els resultats, d'una anàlisi de risc feta d'acord amb el que estableix el Reial decret 9/2005, del 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.
Aquesta informació s'ha de trametre a l'Agència de Residus de Catalunya, que ha d'emetre un informe preceptiu prèviament a l'atorgament de les autoritzacions o llicències que habiliten l'actuació, l'activitat o l'obra."
En el marc d'aquest tràmit, la documentació necessària que l'ens competent per atorgar l'autorització o llicència ha de trametre a l'Agència de Residus de Catalunya (ARC) per tal que aquesta pugui emetre l'informe preceptiu és la següent:
Aquesta documentació s'ha de presentar a l'Ajuntament, l'ens competent en atorgar les autoritzacions o llicències d'obra i aquest sol·licitarà a l'Agència de Residus de Catalunya que emeti el corresponent informe previ preceptiu de valoració de tota la documentació.
L'ARC valorarà tota la documentació disponible sobre la qualitat del sòl de l'emplaçament d'acord amb la normativa vigent (RD 9/2005, DL 1/2009) i en el marc del projecte constructiu presentat establirà les condicions oportunes.
Entre aquestes destaquem: pla de vigilància ambiental (PVA), mostreig residual, anàlisi quantitatiu de risc (AQR), si escau, així com la presentació de la documentació justificativa de l'execució de l'excavació i l'acreditació de la gestió dels residus efectuada.
En el cas que el resultat del mostreig residual superi els criteris de referència i el resultat de l'AQR segons l'ús futur indiqui un risc acceptable, l'emplaçament correspondrà a un sòl alterat que podrà requerir la presentació d'un programa de control i seguiment periòdic del sòl, o dels vapors o de les aigües subterrànies, que haurà de ser aprovat per l'ARC, i que té per finalitat valorar l'evolució de les substàncies contaminants en el temps i l'espai.
L'article 3 del Reial Decret 9/2005, determina quines són les Activitats Potencialment Contaminants del sòl (APC) i els Informes de Situació (IPS/IS) que aquestes han de tramitar a l'administració competent, l'Agència de Residus de Catalunya (ARC).
El RD 9/2005 defineix les APC com aquelles activitats industrials o comercials que, ja sigui per l'ús de substàncies perilloses o per la generació de residus, poden contaminar el sòl.
El Sistema Documental de Residus (SDR) disposa d'una eina de suport per orientar si una activitat és potencialment contaminant del sòl (APC) segons els criteris del RD 9/2005 i l'Ordre PRA/1080/2017.
Aquesta eina també permet presentar una Declaració Responsable per a aquella APC que hagi presentat a l'ARC anteriorment algun Informe de Situació (IPS/IS) i, a partir de les modificacions de l'Annex 1 incloses a l'Ordre PRA/1080/2017, deixi de ser considerada com a APC.
Les APC han de presentar els Informes de Situació que determina l'article 3 del RD 9/2005 següents:
S'han de presentar telemàticament mitjançant l'aplicació disponible al Sistema Documental de Residus (SDR) excepte l'Informe de situació de propietat que s'ha d'emplenar el formulari disponible a l'apartat d'informació relacionada i presentar a l'ARC a partir dels mitjans electrònics amb l'Administració Pública ( formulari petició genèrica ).
El contingut i estructura dels IPS/IS està basat en el que determina l'annex II del RD 9/2005, i és el mateix per als diferents tipus d'informes de situació excepte l'Informe de Situació de propietat.
L'aplicació permet importar aquelles dades coincidents de l'informe amb la declaració anual de residus industrials (DARI), la declaració anual de residus industrials per als gestors (DARIG) o a la sol·licitud de l'alta de productor tramitada a partir de l'any 2013.
Igualment permet importar el contingut dels informes de situació previs presentats.
- Superació dels nivells genèrics de referència (NGR)
L'existència d'indicis de contaminació comportarà la necessitat d'ampliar la informació disponible i, per tant, desenvolupar una nova etapa d'investigació: fase d'avaluació preliminar.
Aquesta fase correspon a la realització de l' informe d'avaluació preliminar.
S'ha de disposar d'una primera aproximació real a la magnitud de la problemàtica, definir l'origen i naturalesa del focus de contaminació, els vectors de transferència i els subjectes que s'han de protegir, i definir si calen actuacions d'emergència.
Aquesta fase comporta la realització de mostreig de sòls, sediments, residus i/o aigües.
Els resultats s'hauran d'avaluar i interpretar atenent l'objecte de protecció i l'ús del sòl o els organismes que cal protegir.
En aquesta fase, els resultats analítics de les mostres de sòls han de permetre la comparació directa d'aquests amb els nivells genèrics de referència (en endavant NGR) establerts en el RD 9/2005.
En aquesta fase també caldrà determinar, en cas que l'objecte de protecció sigui la salut humana, si la concentració en TPH (hidrocarburs totals del petroli) supera els 50 mg/kg i en cas que l'objecte de protecció sigui l'ecosistema, si existeix toxicitat d'acord amb els bioassaigs especificats en l'annex IV del RD 9/2005.
Els resultats d'aquesta comparació ens poden portar a:
La fase d'avaluació detallada consisteix en la realització de l' informe d'avaluació detallada que ha de permetre caracteritzar amb precisió el/els focus de contaminació, delimitar l'abast de la contaminació, determinar si el risc és acceptable o inacceptable i, en aquest segons cas, obtenir la informació suficient per passar a la següent fase d'estudi.
En aquesta fase el resultat de l'anàlisi de risc determinarà si:
- Redacció del projecte de recuperació
La consideració d'un sòl com a contaminat comporta l'obligació de desenvolupar les actuacions de recuperació ambiental de l'emplaçament.
La fase de recuperació d'un emplaçament comprèn bàsicament tres etapes:
Quan se sospita una contaminació del sòl, el problema principal recau en el fet de determinar i conèixer amb precisió l'abast i la gravetat de la contaminació present.
Així doncs, cal iniciar un seguit d'actuacions d'investigació que permetin caracteritzar i determinar aquesta contaminació i definir l'abast i les tasques de recuperació necessàries basant-se en el risc que comporta, tal com preveu el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.
La gestió d'un sòl contaminat consisteix en un procés gradual en el temps, en què es parteix d'una fase inicial en la qual es disposa de poca informació i s'avança a fases en les quals s'adquireix més coneixement sobre la problemàtica de contaminació.
Cada fase va associada a un tipus d'estudi determinat on s'avalua la informació obtinguda i es decideix si cal continuar endavant amb el procés, cosa que permet optimitzar els recursos tècnics i econòmics que cal aplicar.
Ara bé, donada l'elevada variabilitat de problemàtiques de contaminació del sòl, depenent de les característiques i possibilitats d'actuació i solució, és possible que algunes etapes d'aquest procés es puguin agrupar.
Aquest procés de gestió està emmarcat en quatre etapes, que segueixen la definició i nomenclatura que ha establert l'Agència Europea de Medi Ambient (AEMA).
L'objectiu principal d'aquest espai web es disposar d'una eina que permeti conèixer i posar en contacte els principals actors que treballen a Catalunya en el camp de la descontaminació de sòls.
El sòl és un recurs no renovable a curt i mitjà termini, ja que els processos que el generen són extremadament lents i requereixen milers d'anys.
El sòl contaminat és aquell que conté contaminants químics de caràcter perillós i d'origen antròpic en concentracions superiors a les que li són pròpies, i que representin un risc inacceptable per a les persones i/o el medi ambient.
Per minimitzar els efectes adversos dels sòls contaminats sobre la salut humana i la pèrdua de recursos naturals cal prevenir-ne la generació, identificar els problemes que suposa, gestionar-los i recuperar-los.
El principal repte actual és avançar cap a la descontaminació sostenible dels sòls mitjançant tècniques fisicoquímiques i/o biològiques in situ que permeten evitar la generació, el trasllat i l'eliminació de residus, valoritzant el sòl com a recurs.
Per fer-ho, és imprescindible la col·laboració dels diferents actors implicats (grups de recerca, enginyeries especialitzades, sector industrial i administracions públiques).
La Generalitat de Catalunya, tal com recull el Pla de Govern 2013-2016 i l'Estratègia Catalunya 2020 (ECAT 2020), té el compromís de fomentar el sistema d'investigació, desenvolupament i innovació i l'afavoriment de la transferència de resultats amb el sector productiu.
En aquest context, i amb l'impuls de l'Agència de Residus de Catalunya, el 20 de gener de 2015 es va celebrar a la Universitat Autònoma de Barcelona, la jornada tècnica: "El sòl com a recurs.
Investigació i descontaminació sostenible" amb l'objectiu de compartir experiències i generar debat entorn als principals reptes de futur relacionats amb la contaminació de sòls de Catalunya.
Una de les conclusions més unànimes de la Jornada va ser la necessitat, manifestada per tots els actors, de disposar d'espais de trobada que facilitin l'intercanvi, la col·laboració i la transferència d'informació.
Les dades actuals dels grups de recerca i de les empreses són les que es van facilitar en el marc de la jornada tècnica: " El sòl com a recurs.
Investigació i descontaminació sostenible".
En cas de que es vulgui modificar, actualitzar o afegir dades i informació, cal enviar un correu electrònic a l'administrador del web [EMAIL] amb la descripció del canvi a introduir i la documentació que es consideri necessària.
Espai reservat per posar documentació sobre sòls contaminats: Congressos, publicacions i novetats normatives
La investigació d'un sòl contaminat analitza la contaminació causada per alguna activitat humana per tal de gestionar-la, minimitzant els seus efectes adversos sobre la salut humana i la pèrdua de recursos naturals.
El principal repte actual és avançar cap a la descontaminació sostenible d'aquests sòls contaminats i, per fer-ho, és imprescindible la col·laboració dels diferents actors implicats (grups de recerca, sector empresarial i administracions locals).
El Govern de la Generalitat de Catalunya, tal com recull el Pla de Govern 2013-2016 i l'Estratègia Catalunya 2020 (ECAT 2020), té el compromís de fomentar el sistema d'investigació, desenvolupament i innovació i l'afavoriment de la transferència de resultats amb el sector productiu.
En aquest context, l'Agència de Residus de Catalunya va organitzar el dia 20 de gener de 2015 a la Universitat Autònoma de Barcelona, aquesta jornada tècnica sobre la contaminació del sòl d'origen local o puntual amb la finalitat d'intercanviar coneixements i línies de treball comunes i cercar noves solucions a la problemàtica ambiental de la seva descontaminació.
Mitjançant la constitució de taules de treball multisectorials es van debatre els principals aspectes de les línies actuals de recerca (tipologies de tractaments i tècniques de descontaminació, quantificació i aplicacions reals, anàlisi i gestió dels riscos, etc.).
Dirigida a especialistes multisectorials entesos en la contaminació del sòl d'origen local o puntual:
Els passats 9 i 10 de març de 2017, l'Agència de Residus de Catalunya va organitzar la jornada tècnica R+d+i en l'aplicació de tecnologies de descontaminació del subsòl.
Els objectius de la jornada eren exposar els resultats de diferents projectes de descontaminació de sòls, així com oferir l'oportunitat d'establir contactes i compartir experiències relacionades amb la problemàtica de sòls contaminats.
Els temes exposats se centraven en l'aplicació de noves tècniques de descontaminació per tal de donar-les a conèixer i estendre'n la seva aplicació.
Necessitats que es van posar de manifest a la jornada prèvia celebrada el gener de 2015 El sòl com a recurs.
Investigació i descontaminació sostenible.
A la jornada hi van assistir prop de 190 representants de la indústria, activitats potencialment contaminants del sòl, empreses consultores, universitats i centres de recerca i organismes públics.
Natàlia Blàzquez, Ernest Marco, Marçal Bosch.
L'Agència de Residus de Catalunya va celebrar els dies 11 i 12 de juny de 2019, les « III Jornades sobre contaminació de sòls.
Les jornades es van celebrar al CosmoCaixa de Barcelona i hi van assistir, al llarg dels dos dies, 216 persones procedents de diferents sectors industrials, enginyeries i consultories, grups de recerca universitaris i administracions.
Aquestes noves jornades ha donat continuïtat a les anteriorment celebrades els anys 2015 i 2017 i han permès seguir avançant entre tots els agents implicats en les principals línies treball que s'havien destacat com prioritàries en trobades anteriors.
A diferència de les jornades anteriors, en aquestes hi ha hagut una destacada presència internacional, entre la que destaca la participació de representants de la Red Latinaoamericana de Prevención y Gestió de Sitios Contaminados (RELASC) i de Network for Industrially Co-ordinated sustainable land management in Europe (NICOLE).
R+d+i en l'aplicació de tecnologies de descontaminació del subsòl.
Investigació i descontaminació sostenible
A la jornada es presenta el projecte DECISIVE, i altres projectes de bioeconomia circular i gestió descentralitzada i un debat sobre l'encaix de la gestió descentralitzada en els sistemes de planificació actual.
Tota la informació està en anglès
Lloc: Campus Vila Universitària de la UAB
Organitzador: Agència de Residus de Catalunya
Consorci del Bages per a la gestió de residus
Jornada adreçada al personal tècnic que treballa als ens locals.
L'objectiu de la jornada era posar en comú i donar a conèixer les tendències actuals i les noves propostes que s'estan duent a terme a diversos llocs de Catalunya per millorar els índexs de recollida selectiva i el servei que s'ofereix als ciutadans en aquesta matèria
Organitzador: Agència de Residus de Catalunya
Mancomunitat d'Escombraries de l'Urgellet
Lluís Monfort i Núria Pallerès.
Consorci del Bages per a la gestió de residus
Agència d'Ecologia Urbana de Barcelona
Jornada adreçada al sector agrari potencialment receptor d'aquest recurs (compost)
Al llarg de la jornada, que es es va desenvolupar a la planta de compostatge de la localitat, es van explicarar els beneficis de la utilització del compost i de la fertilització orgànica.
També incluia una demostració de la seva aplicació en cultius llenyosos amb diferents tipus de maquinària.
Lloc: Planta de compostatge de l'Espluga de Francolí
Organitzador: Agència de Residus de Catalunya
Jornada adreçada al públic en general
La reducció de les pèrdues i el malbaratament alimentari (PMA) és un repte que cal afrontar per tal d'avançar cap a un sistema alimentari productiu, sostenible, resilient, saludable, responsable i d'accés universal.
El sector agroalimentari té un compromís en l'assoliment dels Objectius globals de Desenvolupament Sostenible (ODS) de les Nacions Unides, particularment en els objectius 2 de "fam zero" i 12 de "Producció i Consum responsables", que cal encarar de manera integrada amb altres àmbits com l'educació o la salut.
Des del DARP i l'ARC promovem la reducció de les PMA a Catalunya.
A la jornada es va presentar l'informe del CADS Mengem futur, es va debatre sobre el repte del sector agroalimentari en l'Agenda 2030 de les Nacions Unides, es van presentar els avenços realitzats en la quantificació de les PMA a Catalunya i es van compartir experiències internacionals i catalanes en la prevenció i la reducció de les pèrdues al sector primari.
Lloc: Sala Auditori del Palau de la Generalitat de Catalunya
Organitzador: Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació (DARP) i l'Agència de Residus de Catalunya
Catedràtica del Departament d'Administració d'Empreses i Gestió Econòmica dels Recursos Naturals de la Universitat de Lleida (UdL) i membre del CADS
Oficina de la FAO a Espanya - (ponència en castellà)
Director del CADS i president de la Xarxa EEAC
Representant de Feedback i redactor de l'Informe 'Farmers Talk Food Waste' - (ponència en anglès)
Responsable nacional del sector de la Fruita Dolça d'Unió de Pagesos
Director de Serveis d'Empresa de l'Ajuntament de Viladecans
CEO i Director General d'Indulleida