La política del règim de Franco cap als estrangers que entraven en territori espanyol es caracteritzà per la improvisació, sobretot respecte del col·lectiu jueu, i va variar amb els anys en funció del desenvolupament de la mateixa Guerra Mundial i de l'origen dels evadits.
Tot i aquesta manca de claredat, cal destacar l'acció humanitària que van desenvolupar pel seu compte alguns diplomàtics espanyols destinats a diverses ambaixades del centre d'Europa.
La prohibició d'entrada legal a Espanya comportà que les persones que volien fugir d'Europa haguessin de creuar de manera clandestina els Pirineus.
L'actuació de les ambaixades i els consolats dels països aliats va ser decisiva perquè el règim franquista hagués de suavitzar la seva política respecte dels refugiats.
Es pot parlar d'una tolerància inicial amb permissivitat de pas pel territori espanyol dels refugiats que tenien documentació en regla.
Posteriorment, es va endurir la vigilància, la qual cosa va provocar la repatriació cap a França de totes aquelles persones que eren detingudes per haver passat la frontera de manera il·legal.
Tot i aquesta manca de claredat, cal destacar l'acció humanitària que desenvoluparen pel seu compte alguns diplomàtics espanyols destinats a diverses ambaixades del centre d'Europa.
Davant l'actitud contrària del Ministeri d'Afers Exteriors espanyol, foren els mateixos diplomàtics, alguns expedint visats i d'altres amagant els jueus a les seves residències, els qui salvaren milers de vides.
La prohibició d'entrada legal a Espanya comportà que les persones que volien fugir d'Europa haguessin de creuar els Pirineus de manera clandestina.
Aquest fet va generar la solidaritat d'alguns veïns de les localitats frontereres, que ajudaren els fugitius.
Entre aquestes figures, destaquen la dels passadors anònims que guiaven les persones que ho necessitaven per les muntanyes fins a un lloc segur.
L'actuació de les ambaixades i consolats dels països aliats va ser decisiva perquè el règim franquista hagués de suavitzar la seva política respecte dels refugiats.
L'ambaixada dels EUA acollí serveis oficials com el War Refugee Board, allotjat a l'ambaixada dels EUA, organisme creat pel president Roosevelt que s'encarregà d'ajudar diversos refugiats de guerra.
Igualment, destaca l'ajut rebut per organitzacions humanitàries i benèfiques, com la Creu Roja.
En aquest sentit, també cal esmentar la tasca realitzada per l'organització benèfica jueva American Jewish Joint Distribution Committee.
Establerta a Barcelona des de 1942, i sota la direcció de Manuel Sequerra, aquesta institució vetllà per la sort dels refugiats que, després de creuar la frontera, s'establien de manera clandestina a la capital catalana.
Entre aquests refugiats, estigueren els soldats i pilots aliats que caigueren en territori ocupat i que la resistència francesa ajudava a fugir.
Gràcies al seu suport, van poder travessar clandestinament la frontera i arribar a Espanya, des d'on es van tornar a incorporar a l'exèrcit aliat.
Els soldats i pilots que eren detinguts en travessar la frontera de manera clandestina, gràcies a les xarxes de resistència dels països ocupats pels nazis, eren traslladats per les autoritats franquistes a diversos centres d'internament.
Entre aquests centres, cal esmentar la presó de Sort, el camp de concentració de Cervera o el més destacat de tots, el camp de concentració de Miranda de Ebro, a Burgos, centre que acollí milers de presoners de diferents nacionalitats i que estigué en funcionament fins al 1947.
La deportació dels republicans als camps nazis
Neutralitat, no bel·ligerància i retorn a la neutralitat
La família Vándor, d'origen jueu, va ser perseguida per les autoritats nazis.
Gràcies a les gestions de l'ambaixador espanyol a Budapest Angel Sainz Briz va aconseguir salvar la vida.
Ángel Sanz Briz, diplomàtic espanyol destinat a Budapest (Hongria), va contribuir a salvar la vida d'uns cinc mil jueus hongaresos durant l'Holocaust, proporcionant passaports espanyols.
Per aquests fets, va ser reconegut com a Just entre les Nacions.
Presó-Museu "Camí de la llibertat, espai de memòria instal·lat a l'antiga presó del partit judicial de Sort, on eren internades les persones que travessaven il·legalment la frontera durant la Segona Guerra Mundial © Arxiu Memorial Democràtic