projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
La custòdia del territori és un conjunt d'estratègies i instruments que pretenen implicar els propietaris i usuaris del territori en la conservació i el bon ús dels valors i els recursos naturals, culturals i paisatgístics.
Es proposa establir un nou incentiu econòmic vers un compromís d'aquesta naturalesa, atès que tant la celebració dels acords com el manteniment dels terrenys en bones condicions ambientals comporta costos efectius, tant pels titulars dels mateixos com per les entitats de custòdia del territori signatàries dels acords, mentre que els beneficis ambientals que es deriven de la conservació del patrimoni natural en aquestes finques suposa un benefici per al conjunt de la societat.
Desenvolupar noves propostes de mesures d'incentiu o desgravació fiscal en el supòsits tals com propietaris i gestors de terres amb acords de custòdia o equivalents signats, empreses que facin inversions en conservació del patrimoni natural, en donacions a entitats ambientals, en donacions de finques d'interès ecològic a la Generalitat de Catalunya o a entitats de custòdia del territori, etc.
El passat dia 2 de juliol es van presentar els programes europeus d'ajuts per a l'R+D+I EEA Grants i Eco-Innovation en un acte organitzat conjuntament pel Departament de Territori i Sostenibilitat, ACC10, Centro para el Desarrollo Tecnológico Industrial (CDTI) i LEITAT Technologial Center.
En el decurs de la jornada, a mes de presentar ambdós programes, es va presentar un cas d'èxit de projecte Ecoinnovation per part de Leitat Technological Center i en acabar, les empreses assistents que prèviament ho havien demanat, van poder comentar i revisar les seves propostes de projectes EEA GRANT amb el CDTI.
Els ajuts europeus per a l'ecoinnovació pretenen donar un impuls a l'ecoinnovació a Europa, en els diferents sectors i que tingui com objectiu la prevenció o reducció dels impactes mediambientals o que contribueixin a l'ús òptim dels recursos.
Les prioritats d'aquesta convocatòria s'han centrat en:
Estan especialment adreçats a PIMES, tot i que les grans empreses també s'hi poden presentar.
El pressupost del programa és de gairebé 31,6 milions d'euros i la Comissió Europea cofinança el 50 % dels projectes acceptats.
Les propostes s'han de presentar telemàticament abans del 5 de setembre de 2013.
Es recomana que els projectes agrupin diverses empreses, que demostrin un valor afegit europeu i que tinguin un gran potencial d'aplicació comercial.
Per saber-ne més: Maria José Sárrias i Enric Pueyo
La UITP documenta els progressos que s'estan duent a terme en el camp del transport públic arreu del món.
Ho fa en la sèrie de reportatges "Redefining Public Transport", que posa el focus sobre ciutats i organitzacions que, amb diferents estratègies, treballen per aconseguir que el públic adopti modes de mobilitat més sostenibles.
Els sistemes de transport públic heretats del passat afronten actualment reptes com l'adaptació a una població creixent, i la necessitat urgent de reduir les emissions contaminants i de GEH.
Els usuaris d'aquest transport, de la seva banda, volen serveis confortables, pràctics i disponibles sota demanda.
En resposta a aquests desafiaments reptes, moltes ciutats del món estan realitzant progressos substancials en els seus sistemes i serveis de transport públic.
La sèrie de reportatges "Redefining Public Transport", de la UITP (International Association of Public Transport), feta en col·laboració amb la BBC, vol documentar aquesta mobilitat urbana de nova generació, i quin impacte té en el benestar de la ciutadania; per fer-ho examina els casos de quinze ciutats de quatre continents, agrupant les diferents actuacions que s'hi duen a terme en tres eixos: el de la innovació, el de la integració i el de la sostenibilitat.
Esquema de les ciutats examinades, amb l'eix en què s'inscriu l'actuació de cadascuna d'elles en el camp del transport públic.
Algunes participen de dos eixos, i hi ha actuacions que es duen a terme en dues ciutats
En l'eix de la innovació trobem els casos d'estudi de Bangkok, Zuric, Copenhaguen, Delhi, Rio de Janeiro i Dijon, i Lió.
En l'eix de la integració trobem els casos de Londres, Dijon, Melbourne, Hong Kong i Singapur.
En l'eix de la sostenibilitat trobem els casos de Shenzhen (Xina), Dublín, Göteborg, Milà i (novament) Delhi.
Mecanismes de transferència del coneixement del la recerca i la innovació, Dimensió social de la mobilitat
Al butlletí 18 ens fèiem ressò de la publicació a Internet del mapa dels 134 paisatges de Catalunya, disponibles en 5 formats diferents, per part de l'Observatori del Paisatge de Catalunya.
Aquest mapa va ser el resultat de la finalització, al 2016, dels 7 catàlegs de paisatge que abasten tot el territori català.
Aquest estiu s'ha publicat el mapa de les 134 unitats de paisatge, una iniciativa liderada per l'Observatori del Paisatge de Catalunya i l'Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya, i que ha comptat amb el suport de la Secretaria d'Hàbitat Urbà i Territori.
Un mapa d'aquest tipus posa al mateix nivell tots els paisatges, donant visibilitat a paisatges enormement interessants, però que en canvi són poc coneguts i, sovint, menysvalorats.
El mapa té dues cares, d'una banda es mostra el mapa a escala 1:250.000 acompanyat d'una explicació del procés de definició d'aquestes unitats de paisatge i la seva utilitat; i de l'altra banda, es mostra el mapa dels miradors de les unitats de paisatge a escala 1:500.000, envoltat de fotografies preses des d'aquests punts.
Per a l'Administració el mapa constitueix una eina molt útil a l'hora de fer la planificació territorial i el planejament urbanístic, i també per avaluar les implicacions derivades de la implantació de plans sectorials com poden ser els d'infraestructures, els agraris o els turístics.
D'aquesta manera les unitats de paisatge esdevenen àmbits funcionals de referència als quals se'ls poden aplicar estratègies concretes, normatives o projectes de paisatge.
A més, les unitats de paisatge constitueixen una eina de sensibilització cap a la societat per a que es prengui consciència del paisatge que ens envolta i doni valor als seus valors culturals, naturals i també als possibles riscos.
Per saber-ne més: Observatori del Paisatge de Catalunya
Observació del paisatge, Sensibilització social
El projecte Houseful: Solucions i serveis circulars innovadors per al sector de l'habitatge
El sector de l'edificació és un gran consumidor de recursos, és per això que té un important paper en la seva contribució per evitar el canvi climàtic.
L'edificació consumeix un 50% dels materials primers extrets, un 40% del consum d'energia final, un 33% del consum d'aigua i un 33% de tot el residu produït.
El projecte europeu Houseful ( http://houseful.eu/ ), format per 16 socis de diversos països europeus, entre ells l'Agència de l'Habitatge de Catalunya, proposa un canvi de paradigma cap a un sector de l'habitatge fonamentat en l'economia circular que demostra la viabilitat d'onze solucions basades en aquests conceptes.
Aquestes solucions seran cocreades pels membres del consorci del projecte i organismes, juntament amb entitats que tinguin interès en promoure l'economia circular que poden ser per una banda enginyeries, arquitectures, productors de materials amb conceptes de circularitat, etcètera, i per altra els que tinguin influència i poder per implantar-la com constructores, promotores, legisladors, governs, ajuntaments i agències d'habitatge; o els que d'alguna manera es puguin veure afectats per la seva implantació com els inquilins i propietaris.
Les solucions es classifiquen en cinc vectors: holístic, material, aigua, residus i energia.
Els objectius que es pretenen assolir amb la creació i implantació d'aquestes solucions són tres:
Les solucions proposades pel projecte Houseful s'implantaran en quatre edificis demostratius.
Dos es troben situats a Àustria i els altres són dues promocions d'habitatge social gestionades per l'Agència de l'Habitatge de Catalunya, una de les quals està a Sabadell i l'altre a Sant Quirze del Vallès.
Edifici del Bloc dels Mestres a Sabadell, província de Barcelona
L'Agència de l'Habitatge de Catalunya implantarà algunes de les solucions creades al projecte Houseful en aquest edifici aprofitant la seva rehabilitació.
L'edifici, construït l'any 1958, es troba totalment aïllat a partir de la primera planta, te orientació sud-est i consisteix en una finca de 9 pisos d'alçada, amb 16 habitatges, 2 per planta, i un local per a l'associació de veïns del barri a planta baixa.
Tots els espais dels habitatges són exteriors.
La reforma adaptarà l'edifici als requeriments del nou Codi Tècnic de l'Edificació i hi ha una part considerable de reforç estructural.
Es col·locarà un aïllament exterior al seu embolcall, ja que actualment l'edifici no en disposa, i s'instal·larà gas natural per a la cuina i per a la producció d'Aigua Calenta Sanitària que es feia amb acumuladors elèctrics.
Les solucions proposades al projecte Houseful es combinaran amb la rehabilitació convencional de l'edifici aplicant-se, o bé com a instal·lacions addicionals, o bé com a substitució de materials i sistemes.
Les solucions que s'implantaran són les que es mostren a la Figura 3.
Edificació.Sostenibilitat, Gestió de la demanda i dels recursos hídrics, Valorització de residus no aprofitables com a subproductes, Recollida i tractament de residus, Mitigació.
Direcció del projecte: Direcció General de Polítiques Ambientals
Altres participants: Universitat de Barcelona
Període: de gener del 2011 al desembre del 2011
Objectiu: Millora de la gestió de dades biològiques.
Nou portal d'entrada de dades personals al banc de dades de biodiversitat de Catalunya amb eines d'anàlisi i de consulta de dades.
Fagus en línia és el primer esglaó desenvolupat per tal d'aconseguir un paquet ofimàtic basat en tecnologia web per a la gestió integral de dades florístiques i, en general, biològiques.
Aquesta eina permet fer servir qualsevol navegador web des de qualsevol part del món per tal d'informatitzar llistes de citacions.
Nova aplicació al Banc de dades de biodiversitat de Catalunya
Objectiu: Tenir un major coneixement de les propietats físiques i químiques de les roques, amb un doble objectiu: per una banda caracteritzar els processos que han donat origen a les formacions rocoses, i per altra banda correlacionar estrats que tinguin les mateixes propietats en localitats llunyanes.
D'aquesta manera es vehiculen les activitats de recerca necessàries per a poder realitzar les sèries de mapes a diferents escales de l'IGC, per a la millora del coneixement del sòl i subsòl del territori.
Descripció: L'estudi de les característiques geoquímiques i petrofísiques de les principals roques i sediments de Catalunya, permetrà augmentar la informació dels mapes geològics així com estudiar efectes dels materials geològics per al medi ambient.
En l'actualitat la zona d'estudi comprèn la conca del riu Besòs, la conca del riu Congost i les rieres del Maresme.
Entre els resultats destacats figuren els mostreig de sòls, sediments i roques i l'anàlisi de la distribució d'elements majoritaris i traça en els materials geològics.
Base de dades de les propietats físiques i químiques de sòls, sediments i roques del territori de Catalunya.
Situació de la conca hidrogràfica del riu Congost i mapa geològic simplificat d'una zona d'estudi
Amb la campanya d'adopció de Greenpeace Polònia és possible apadrinar una abella per només 47 cèntims d'euro.
Els fons recaptats serviran per estudiar les espècies pol·linitzadores del país i posteriorment articular les mesures més adequades per mirar de frenar-ne el declivi.
El proppassat 16 d'octubre va finalitzar la tercera edició de la campanya de Greenpeace Polònia "Adoptuj pszczołę" ("Adopta una abella").
Les edicions d'anys anteriors han constituït els projectes de crowdfunding més importants del país pel que fa a nombre de participants, i han donat com a resultat actuacions com la implantació de cent hotels per a insectes pol·linitzadors en setze ciutats poloneses o la recuperació de la població d'abelles a la localitat de Przyczyna Dolna (voivodat de Lubusz), on l'octubre de 2014 algú va enverinar deliberadament cinc milions d'exemplars.
En aquesta tercera edició de la campanya s'han adoptat (virtualment) 103.254 abelles (13.254 més de l'objectiu que s'havia fixat l'organització): això es tradueix en 206.508 złotys (més de 48.000 euros) que en aquesta ocasió es destinaran a dur a terme estudis relatius a les abelles i altres insectes pol·linitzadors, molt particularment a censar-les i ubicar-les geogràficament, per poder dissenyar programes de protecció específics davant la davallada que experimenten actualment aquests animals a Polònia (com arreu del món, de fet).
L'objectiu de la tercera edició d'"Adoptuj pszczołę" es va superar amb escreix.
Sens dubte hi va ajudar la possibilitat de fer donatius mínims de menys de 0,5 euros, amb pagament segur en línia gràcies al sistema PayU (tot i que també s'acceptava el pagament amb targetes Visa i MasterCard)
Els estudis que hom pretén dur a terme gràcies als fons recaptats se centraran tant en les espècies domèstiques (mel·líferes) com en les silvestres.
La direcció del projecte correspon a la Facultat de Biologia de la Universitat de Varsòvia, i hi col·laboraran acadèmics de la Universitat Jan Kochanowski (Kielce, voivodat de Santa Creu) i investigadors del parc nacional de Wigry (voivodat de Podlàquia) que a data d'avui ja tenen publicats treballs sobre diverses espècies de borinots.
Segons els promotors de la campanya, els estudis actuals sobre insectes pol·linitzadors al país són escassos o estan desfasats, i no permeten precisar detalladament quina és la situació d'aquests animals, a quines amenaces s'enfronten i quina és la millor manera d'ajudar-los.
Els estudis que es volen realitzar, a més, responen al model de ciència ciutadana (també dita ciència en xarxa o monitoratge per voluntariat ): els investigadors se sustentaran parcialment en les dades aportades per ciutadans corrents pel que fa a la quantitat i la localització dels insectes a estudiar gràcies a aplicacions mòbils que es posaran en marxa més endavant.
El cens que es vol completar, d'abast nacional, es dividirà en tres etapes, cadascuna centrada en diferents aspectes de la vida dels insectes pol·linitzadors, i per a cadascuna de les quals hi ha previst un pressupost de 60.000 złotys (és a dir, 30.000 abelles adoptades):
Dimensió social de la sostenibilitat.
Tendències de la biodiversitat a Catalunya.
La multinacional japonesa Epson presenta un equip capaç de reciclar paper allà on s'utilitza, i sense ús d'aigua.
Aquest és el nom de l'aparell per a oficines que la companyia japonesa Seiko Epson Corporation va presentar a la fira Eco-Products de Tòquio (desembre de 2015), i que a partir d'aquest 2016 ha entrat en fase de producció.
L'aparell fa 2,5 m de llarg per 1,8 m d'alt i 1,2 m de profunditat, raó per la qual no és adequat per a ús domèstic; ara bé, és en empreses i oficines on es consumeix més paper d'impressora, i precisament per això, és aquí on PaperLab pot aportar els seus beneficis.
La matèria primera de què s'alimenta PaperLab és paper utilitzat, cosa que suposa avantatges també a l'hora de destruir documents confidencials.
Efectivament, es pot dur a terme una destrucció completa de materials sensibles sense haver de recórrer a empreses externes.
Els documents, en la primera fase del procés, són triturats i reduïts a fibres de paper; posteriorment, s'afegeixen a la fibra els aglutinants que interessin (en aquest sentit, PaperLab ofereix diverses opcions, per aconseguir diferents qualitats, gruixos, colors i fins i tot fragàncies); a continuació, es formen els fulls de paper nou mitjançant l'aplicació de pressió.
El procés: de paper utilitzat a paper nou mitjançant transformació en fibres de paper, aglutinació i formatat per pressió, sense ús d'aigua en cap moment (©Seiko Epson Corporation)
Des que s'hi introdueix el material a reciclar, la màquina triga tot just tres minuts a fabricar paper nou, i a partir d'aquí ofereix unes prestacions màximes de catorze fulls A4 per minut (cosa que fa 6.720 fulls en una jornada laboral de vuit hores, en ús continu).
Tot això, a més, amb una tecnologia que no fa servir aigua en cap moment, batejada per Epson com Dry Fiber Technology.
Aquest fet fa possible la instal·lació de PaperLab ben bé en qualsevol habitacle, fins i tot si no disposa de canalitzacions d'aigua.
Com a benefici suplementari de l'aparell, cal fer esment que desapareix el circuit de reciclatge, amb les externalitats ambientals que provoca en les fases de recollida i transport.
D'aquesta manera, a l'estalvi d'aigua cal sumar-hi el fet que s'eviten emissions de CO 2, que es guanya temps i que l'empresa pot reduir dràsticament la compra de paper nou.
Un nova dinàmica: del reciclatge al cicle curt (©Seiko Epson Corporation)
Dimensió social de la sostenibilitat, Valorització de residus no aprofitables com a subproductes, Recollida i tractament de residus, Optimització dels processos de tractament de residus
Recopilar la informació i les dades tèrmiques existents, i homogeneïtzar els formats, per reinterpretar les dades i generar cartografia complementària.
L'energia geotèrmica va ser objecte de nombrosos estudis i inversions durant els anys 70 i 80, coincidint amb la pujada dels preus del petroli.
A l'Estat espanyol es van abandonar les investigacions i des dels anys 80, no s'han realitzat més estudis.
La recent aprovació de la Directiva 2009/28/EC de la Unió Europea, en tràmit d'elaboració des de l'any 2006, ha motivat l'interès sobre l'energia geotèrmica, en qualitat que és d'energia renovable.
A Catalunya i des de la col·laboració amb l'ICAEN aquest interès s'ha focalitzat en l'estudi del potencial que la geotèrmia d'alta i mitjana temperatura té al nostre territori i, concretament, en els possibles jaciments de "roca seca" susceptibles de ser explotats amb la tècnica de l'estimulació artificial (EGS).
L'IGC i l'ICAEN van constituir un grup de treball per avaluar el potencial de l'energia geotèrmica a Catalunya amb l'IGME i el Instituto para la Diversificación y Ahorro de Energía (IDAE).
Per l'assessorament científic dels treballs s'ha comptat amb la col·laboració de l'Institut de Ciències de la Terra "Jaume Almera" del Consell Superior d'Investigacions Científiques.
L'objectiu dels treballs de l'IGC és la recopilació de la informació i les dades existents, d'homogeneïtzació de formats, la reinterpretació de les dades tèrmiques, així com la generació de cartografies complementàries.
Tota la informació s'incorpora a la base de dades geotèrmiques, per gestionar-la en un entorn SIG.
La base de dades geotèrmiques ha de servir per actualitzar l'estat del coneixement del recurs i per planificar de treballs futurs.
Com a document de síntesi dels resultats obtinguts en el desenvolupament dels treballs l'IGC prepara la publicació de l'Atles de recursos geotèrmics de Catalunya.
De manera paral·lela a l'avanç dels treballs d'elaboració de l'Atles, està prevista la realització d'inventaris de pous aptes per fer testificacions tèrmiques.
Mapa de temperatures mesurades a 100 metres de profunditat
Direcció del projecte: Direcció General de Polítiques Ambientals i Sostenibilitat
Període: de juliol del 2011 al desembre del 2011
Cartografiar els horitzons litorals de Catalunya i representar-los a diferent escala segons la complexitat i la mida dels diferents sectors
Creació d'un SIG mitjançant una prova pilot per representar la cartografia dels hàbitats litorals en tres capes: CHLLinial (cartografia contínua de substrat rocós), CHLPunts 1 ( dades sobre els transectes en substrat rocós per determinar les diferents espècies vegetals i animals) CHLPunts 2 (cartografia discontínua dels hàbitats de sorres, graves i còdols)
Productes derivats: Cartografia dels hàbitats litorals a escala 1:1500 o 1:2000
Representació en ArcGIS d'un tram de costa.
La costa rocosa en carbassa i les cubetes mediolitorals en blau.
També es veu una platja de còdols en verd.
Un exemple d'un dibuix esquemàtic d'un transsecte de la CHLP1.
Transsectes de biomassa representats en un gràfic de caixes i bigotis.
Els diferents horitzons mesurats s'han agrupat segons el subestatge al qual pertanyen (eix de les X).
Anàlisi de l'evolució de les emissions de GEH a Catalunya des de 1990 fins a 2009, i estimació de les emissions de 2010.
Estudi del compliment amb l'objectiu del PMMCC dins del Protocol de Kyoto i dels objectius 2020.
Determinar el grau de compliment amb els objectius fixats pel PMMCC dins del protocol de Kyoto.
Aplicació per primera vegada a Catalunya de la metodologia europea amb l'objectiu de tenir un profund coneixement de les emissions de GEH a Catalunya.
Treball pioner a l'estat espanyol, en base a les directrius de l'AEMA.
Període: octubre 2012 – desembre 2013
Un consorci d'empreses liderat per Enertika està al capdavant del projecte, que aprofita l'energia de la frenada dels trens per recarregar els vehicles elèctrics situats a les estacions i per il·luminar i climatitzar les instal·lacions.
Els altres integrants del consorci són Alstom, Endesa, TRAM, Ferrocarrils de la Generalitat, Barcelona Digital Centre Tecnològic, CINERGIA i l'Institut de Recerca en Energia de Catalunya (IREC).
El projecte compta amb un pressupost d'1,2 milions d'euros i està impulsat per l'Agència per a la Competitivitat del Departament d'Empresa i Ocupació i amb cofinançament del fons FEDER de la Unió Europea.
Sota el nom Charge & Raid, el projecte consisteix en la creació d'una microxarxa intel·ligent que gestiona l'energia de la frenada dels trens i la reutilitza.
El sistema pretén estalviar fins a un 50% d'aquesta energia i destinar-la a l'acceleració d'altres trens de la mateixa línia, a la recàrrega de vehicles elèctrics i a la il·luminació i climatització de les estacions ferroviàries.
Ara per ara, el consorci està dissenyant les proves amb un prototip que simula les estacions d'FGC de Sant Cugat i la del tramvia Bon Viatge de la xarxa TRAM de Barcelona.
Actualment, l'energia que generen els combois en frenar s'envia a la catenària, i pot ser utilitzada per a l'acceleració d'altres trens de la mateixa línia.
El projecte Charge&Raid busca gestionar aquesta energia mitjançant una microxarxa intel·ligent, ubicada en una estació ferroviària, perquè en faci una gestió en temps real que permeti un estalvi d'energia que pot assolir el 15% en relació amb el consum actual d'aquestes estacions.
Els elements de recuperació d'energia i de generació mitjançant energies renovables podrien augmentar aquest estalvi fàcilment fins al 50%.
Variables com l'orografia del terreny i la pauta de conducció dels trens afecten al percentatge d'energia recuperada.