projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
En aquesta recerca es presenta el Pla d'Intervenció Motivacional (PIM) per subjectes que han de realitzar un programa formatiu (PF) en matèria de violència domèstica com a mesura penal alternativa.
La finalitat principal d'aquest programa motivacional és que els usuaris iniciïn el PF en condicions òptimes per així augmentar l'eficàcia de la mesura i la seva reinserció en la societat.
El PIM s'ha fonamentat en els models teòrics sobre motivació al canvi i en les tècniques terapèutiques que resulten més rellevants i eficaces, segons la revisió bibliogràfica exhaustiva feta en la recerca
El PIM és un programa d'intervenció individualitzat amb una duració d'entre 4 i 6 sessions, segons la intensitat de la seva aplicació.
El programa vol ajudar als participants a identificar els aspectes positius derivats d'aquest canvi i les seves capacitats personals per aconseguir-lo.
Per portar-ho terme, s'utilitza un estil terapèutic basat en el diàleg socràtic mitjançant el qual es treballen els aspectes següents: resolució de l'ambivalència, sentiment d'autoeficàcia, identificació d'objectius específics i desenvolupament d'un pla d'acció alternatiu.
Mitjançant l'elaboració dels exercicis i tasques descrits en aquesta memòria, el professional guia a l'usuari per aconseguir augmentar la seva motivació per canviar la conducta problemàtica que ha estat objecte de la imposició de la mesura penal.
Recerca en castellà [PDF, 1,37 MB]
alternatives a l'empresonament / tractament / agressors de parella / mesures penals alternatives / programa formatiu / violència domèstica / entrevista motivacional
Aquesta recerca té per finalitat aproximar-se a la percepció que tenen les víctimes de violència masclista del tracte que reben dels diferents operadors en seu judicial, i mostrar com aquestes actuacions les han afectat no només a nivell personal, sinó també a nivell processal.
L'objectiu principal és copsar l'experiència de les dones víctimes de violència de gènere en referència al seu pas pels jutjats especialitzats de Catalunya.
Per la consecució de l'objectiu s'ha treballat, d'una banda, amb la revisió i actualització teòrica i contextual del tema d'investigació i, per l'altra i principalment, amb la realització de més de 40 entrevistes als diferents operadors judicials i a dones víctimes de violència masclista i a entitats que treballen amb elles.
Els resultats ens demostren que existeixen múltiples mancances en l'abordatge de la violència masclista als jutjats, que es reflecteixen en temes com: la manca d'informació, la valoració del risc, l'existència de mites i prejudicis vers les dones, la manca de formació,...
Aquestes mancances són generadores de l'anomenada victimització secundària.
La situació descrita posa de manifest la necessitat de fer un veritable abordatge dels problemes detectats per tal de fer realment efectiva i eficient la lluita contra la violència masclista sobre les dones a seu judicial.
Recerca en català [PDF, 564 KB]
violència de gènere / víctimes / atenció judicial
Les normes penitenciàries reflecteixen el compromís de tractar els reclusos de manera justa i equitativa.
El primer intent d'establir aquestes regles a Europa es va produir el 1973, amb la introducció de les regles mínimes europees per al tracte dels reclusos, mitjançant la resolució (73)5 del Consell d'Europa.
Aquestes regles pretenien adaptar a les condicions europees les regles mínimes de les Nacions Unides per al tracte dels reclusos, que ja van ser formulades el 1955.
El 1987 les normes penitenciàries europees van ser revisades a consciència a fi que poguessin, com ho expressa l'exposició de motius, "recollir les necessitats i les aspiracions de les administracions penitenciàries, dels reclusos i del personal de presons en un enfocament coherent de la gestió i el tracte que sigui positiu, realista i contemporani".
La revisió actual té el mateix objectiu general.
Com les seves predecessores, es fonamenta tant en les regles penitenciàries prèvies com en els valors del Conveni Europeu per a la Protecció dels Drets Humans.
Tanmateix, des del 1987, s'han produït molts desenvolupaments en el dret i la pràctica penitenciaris a Europa.
Els canvis evolutius en la societat, la política penal, la pràctica i la investigació de les sentències, juntament amb l'adhesió al Consell d'Europa de nous estats membres, han canviat significativament el context de la gestió penitenciària i el tracte dels reclusos.
Recomanacions del Consell d'Europa
dret penal internacional / dret penitenciari / drets humans / drets fonamentals / presons / justícia penal
L'EATAF té com a tasca principal assessorar, mitjançant un dictamen d'especialista, quan un Jutjat formula una petició, en el marc de procediments judicials en l'àmbit de família, en els qual s'han de prendre decisions que involucren menors d'edat.
Una de les actuacions de l'EATAF és la d'assistir a judici, per respondre a les preguntes que els operadors jurídics plantegin i aclarir i/o ampliar informació sobre la intervenció efectuada plasmada en l'informe tècnic.
El present estudi pretén analitzar el marc contextual en què es desenvolupen els fenòmens de les citacions i compareixences dels membres de l'EATAF a les vistes orals, als territoris de Barcelona, Tarragona, Lleida i Girona.
La investigació pren com a mostra un total de 456 citacions adreçades a l'Equip per part de tots els Jutjats de Catalunya durant l'any 2018.
Pel que fa a les variables estudiades, s'ha analitzat el rol del professional citat, la tipologia de programa en què s'emmarca aquesta intervenció i de l'òrgan judicial citant, la qualitat amb què s'ha citat a aquest tècnic, l'idioma de la citació, l'operador jurídic que peticiona aquesta intervenció professional, el resultat de la compareixença, el temps transcorregut entre la data de tramitació de l'informe i la data de la vista oral i el mitjà de compareixença.
En l'anàlisi estadística, el nivell de significació proposat ha estat p < 0,05.
L'objecte final de l'estudi és conèixer l'estat actual de la qüestió, que les conclusions ajudin a comprendre el fenomen i poder plantejar millores en els judicis familiars relatives a les citacions.
EATAF, assessorament judicial, citació, compareixença, vista oral
El Consell d'Europa, a través de la sessió del Comitè de Ministres, el 20 de gener de 2010, en la 1075a reunió dels delegats dels ministres, adopta la recomanació CM/R (2010)1, sobre les regles de probation.
La probation és una figura legal no existent com a tal a la legislació espanyola que inclou aquelles activitats i intervencions que impliquen una supervisió i assistència en la comunitat (fora dels centres penitenciaris), incloent la llibertat condicional, llibertat vigilada, l'assessorament i la mediació.
El propòsit del Consell d'Europa és aconseguir una unitat més gran entre els seus membres, en particular mitjançant una aproximació de les legislacions en assumptes d'interès comú i considerant que l'objectiu de la probation és de contribuir a un procés de justícia criminal just, així com a la seguretat pública, evitant i reduint la comissió de delictes.
Es fan aquestes recomanacions considerant que els organismes de probation es troben entre els principals organismes de justícia i que la seva tasca té gran impacte sobre la reducció de la població penitenciària.
Recomanacions del Consell d'Europa
Recomanacions en català [PDF, 251 KB]
Recomanacions en castellà [PDF, 224 KB]
dret penal internacional / mesures penals en la comunitat / alternatives a l'empresonament / presons / justícia penal / probation
El Comitè de Ministres del Consell d'Europa fa una sèrie de recomanacions considerant la importància d'establir principis comuns pel que fa a les polítiques penals integrades entre els seus Estats membres per tal de reforçar la cooperació internacional en aquest àmbit.
Veient el desenvolupament de les mesures penals en la comunitat, creient que constitueixen mitjans importants per combatre la delinqüència, reduir els danys que causa i reforçar la justícia, evitant també els efectes negatius de la detenció preventiva i l'empresonament, recomana que els Estats membres s'inspirin en les normes i els principis que estableix l'annex d'aquesta recomanació quan revisin la seva política, legislació i pràctica en relació amb la creació, el pronunciament i l'aplicació de sancions i mesures aplicades en la comunitat.
Recomanacions del Consell d'Europa
Recomanació en català [PDF, 758 KB]
Recomanació en castellà [PDF, 664 KB]
dret penal internacional / sancions i mesures penals en la comunitat / alternatives a l'empresonament / presons / justícia penal / probation
Diverses empreses tecnològiques d'arreu del món estan creant unes fitxes virtuals –els tokens o coloured coins – que representen la propietat o drets real sobre diversos tipus de béns, com immobles.
Amb la simple transmissió virtual d'aquests tokens asseguren que, alhora, es transmeti la titularitat d'aquests béns o drets de forma ràpida, àgil, i sense la intervenció dels intermediaris tradicionals, com els agents immobiliaris o inclús els notaris, promovent el moviment peer-to-peer (P2P) que, tot i iniciar-se a finals dels 90, va començar a prendre rellevància arrel de la crisi de 2007.
No obstant això, aquesta nova pràctica planteja diverses qüestions controvertides en l'àmbit del Dret civil català, com la seva validesa, la naturalesa dels drets atorgats, l'efectiva transmissió de la propietat o les obligacions dels adquirents de tokens.
Així doncs, el projecte consisteix en l'anàlisi de la naturalesa jurídica d'aquestes fitxes virtuals, la resolució de les qüestions controvertides quant a l'efectiva creació, modificació o transmissió de drets reals, inclosa la propietat, i d'altres qüestions de Dret tributari aplicables.
En el present projecte s'analitza de manera crítica el nou fenomen de la " tokenització " de drets en l'entorn blockchain, que permet crear fitxes virtuals que representen la propietat i d'altres drets reals sobre una cosa, així com la seva compatibilitat amb el llibre cinquè del Codi civil de Catalunya.
En concret, es valora la naturalesa jurídica d'aquests tokens, la possibilitat de crear, transmetre i extingir la propietat i els drets reals limitats, les situacions de comunitat creades i la seva tributació.
Drets reals, tokens, blockchain, smart contracts, dret civil català, propietat, smart property
El Comitè de Ministres reconeix els possibles avantatges d'aplicar la justícia restaurativa pel que fa als sistemes judicials penals, ja que pot complementar els processos penals tradicionals o pot aplicar-se com a alternativa a aquests.
Aquesta recomanació considera necessari augmentar la participació dels agents interessats, incloent-hi la víctima i l'ofensor, així com altres parts afectades i la comunitat en general, per abordar i reparar el dany causat pel delicte.
Considera important suscitar el sentit de la responsabilitat entre els ofensors i oferir-los oportunitats de reparar el dany causat, cosa que podria afavorir-ne la reinserció, permetre el desgreuge i l'entesa mútua, i fomentar el desistiment de cometre delictes.
Reconeix que la justícia restaurativa pot augmentar la conscienciació sobre l'important paper que exerceixen els individus i les comunitats a l'hora de prevenir el delicte i els conflictes consegüents i respondre-hi, amb la qual cosa s'afavoreixen unes respostes més constructives de la justícia penal.
Reconeix que la prestació de serveis de justícia restaurativa requereix uns coneixements i codis de pràctiques específics i una formació qualificada.
Reconeix també el creixent nombre de resultats d'investigacions que demostren l'eficàcia de la justícia restaurativa en diversos indicadors, entre els quals destaquen la recuperació de la víctima, el desistiment de l'ofensor i la satisfacció del participant.
I veient el possible dany que es podria provocar als individus i les societats a causa de la tipificació penal excessiva i l'ús excessiu de sancions penals punitives, especialment en grups vulnerables o socialment marginats, i que la justícia restaurativa es pot aplicar per respondre davant la delinqüència, si escau.
Per això el Comitè de Ministres recomana que els governs dels Estats membres tinguin en compte els principis que s'estableixen a l'Annex de la present Recomanació, i posin aquest text a disposició dels organismes i les autoritats nacionals pertinents i, en primer lloc, els jutges, els fiscals, la policia, els serveis penitenciaris, els serveis de llibertat condicional, els serveis de justícia juvenil, els serveis de suport a les víctimes i els organismes de justícia restaurativa.
Recomanacions del Consell d'Europa
Recomanació en català [PDF, 134 KB]
justícia restaurativa / mediació / ofensor / víctima / mediador / facilitador / diàleg
Malgrat cada vegada hi ha més dones usuàries del SMPA, poc se sap sobre les seves necessitats i les bones pràctiques a l'execució de les MPA.
De la mateixa manera, al nostre àmbit d'estudi falten dades desagregades per gènere.
La present investigació contribueix al coneixement sobre aquesta qüestió.
Els objectius principals de l'informe han estat dos: explorar el perfil i les diferències existents entre homes i dones penades a una MPA a Catalunya i conèixer les experiències de dones que han complert MPA per recollir aquells aspectes que segons elles mateixes i els delegats que s'encarreguen de la seva supervisió, identifiquen com a bones pràctiques a l'hora d'executar les MPA imposades.
La present investigació s'emmarca específicament dins del paradigma de la criminologia feminista del "què funciona" que pretén obtenir evidències sobre les intervencions més efectives i sensibles al gènere a l'execució penal per aconseguir un sistema penal més equitatiu.
La metodologia emprada ha estada mixta: a) anàlisis quantitatiu: anàlisis dades primàries amb programa estadístic SPSS a partir d'una mostra representativa de 580 homes i dones sobre TBC i suspensions amb regles de conducta i obligacions finalitzades a l'any 2017 a Girona i Barcelona.
Les principals variables estudiades han estat: nacionalitat, edat, procedència estrangers, situació econòmica, situació laboral, contacte previ MPA, historial delictiu, tipus PF, tipus MPA, tipologia delictiva i tipus TBC; b) anàlisis qualitatiu: entrevistes semi-estructurades en profunditat a 18 dones i 11 delegats i delegades de mesures penals alternatives realitzades durant l'any 2019 a les oficines de SMPA de Girona i Barcelona.
Es conclou que: a) malgrat les similituds entre homes i dones, hi ha diferències en la majoria de les variables estudiades que s'haurien de tenir en compte per a una execució equitativa; b) generalment, les bones pràctiques identificades per les dones i delegats entrevistats coincideixen: el suport flexible i l'entorn no autoritari, l'adequació a les seves circumstàncies i necessitats, la percepció de la utilitat de la pena i preferència per entorns no mixtes, entre altres.
S'adhereix a les evidències d'altres països de que les intervencions sensibles al gènere són la clau per una execució més equitativa i justa per tothom.
Recerca en castellà [PDF, 916 KB]
bones pràctiques / mesures penals alternatives / perspectiva de gènere / dones penades / homes penats / execució penal
El Consell d'Europa, a través de la sessió del Comitè de Ministres de l'11 de gener de 2006 en la 952a reunió dels representants dels ministres, adopta la recomanació CM/R (2006)2.
Aquestes normes continuen actualitzant els principis comuns relatius a política penitenciària.
Reiteren que no es pot privar ningú de la seva llibertat, llevat que aquesta privació de llibertat constitueixi una mesura d'últim recurs i que estigui d'acord amb els procediments definits per la llei.
Subratllen que per al compliment de les sentències de presó i el tractament dels reclusos cal tenir en compte els imperatius de seguretat, protecció i disciplina i que, al mateix temps, s'han de garantir unes condicions penitenciàries que no atemptin contra la dignitat humana i que ofereixin activitats formatives constructives i programes de tractament que preparin els reclusos per a la reinserció en la societat.
Recomanacions en català [PDF, 199 KB]
Recomanacions en castellà [PDF, 201 KB]
dret penal internacional / dret penitenciari / drets humans / drets fonamentals / presons / justícia penal
El Consell d'Europa, a través de la sessió del Comitè de Ministres el 27 de setembre de 2006 en la 974a reunió dels representants dels ministres, adopta la recomanació CM/R (2006)13.
El propòsit del Consell d'Europa és aconseguir una unitat més gran entre els seus membres, en particular mitjançant una aproximació de les legislacions en assumptes d'interès comú.
Aquest assaig argumenta una per una les recomanacions que es donen sobre l'ús de la presó preventiva, quines són les condicions en les quals té lloc i quines han de ser les mesures correctores per protegir dels abusos.
dret penal internacional / dret penitenciari / drets humans / drets fonamentals / presons / justícia penal
El Consell d'Europa, a través de la sessió del Comitè de Ministres el 27 de setembre de 2006 en la 974a reunió dels representants dels ministres, adopta la recomanació CM/R (2006)13.
El propòsit del Consell d'Europa és aconseguir una unitat més gran entre els seus membres, en particular mitjançant una aproximació de les legislacions en assumptes d'interès comú.
Amb aquesta recomanació insta els governs dels estats membres que divulguin els principis estipulats.
Aquesta resolució substitueix la resolució (65)11 sobre presó preventiva i la recomanació núm. R(80)11 del Comitè de Ministres als estats membres referent a la custòdia abans del judici, i que es guiïn per aquests principis en la seva legislació i pràctica.
Aquestes regles pretenen: a) establir límits estrictes a l'ús de la presó preventiva; b) fomentar l'ús de mesures alternatives sempre que sigui possible; c) requerir una decisió de l'autoritat judicial per a la imposició i el manteniment de la presó preventiva i les mesures alternatives; d) assegurar que les persones condemnades a presó preventiva es trobin en condicions adequades i subjectes a règims apropiats a la seva condició jurídica, que es basa en la presumpció d'innocència; e) requerir instal·lacions idònies i una gestió apropiada per a la detenció de les persones condemnades a presó preventiva, i f) assegurar l'establiment de mesures de protecció efectives contra possibles incompliments de les regles.
Recomanacions en català [PDF, 101 KB]
Recomanacions en castellà [PDF, 99 KB]
dret penal internacional / dret penitenciari / drets humans / drets fonamentals / presons / justícia penal
El Consell d'Europa, a través de la sessió del Comitè de Ministres el 12 d'abril de 2012 en la 1140a reunió dels delegats dels ministres, adopta la recomanació CM/R (2012)5, sobre el Codi ètic europeu per a personal penitenciari.
El propòsit del Consell d'Europa és aconseguir una unitat més gran entre els seus membres, en particular mitjançant una aproximació de les legislacions en assumptes d'interès comú i que observin principis comuns quant a les seves polítiques penitenciàries.
El Consell d'Europa diu que l'execució de les penes privatives de llibertat i el tracte als interns han de tenir en compte els requisits de seguretat, protecció i ordre, alhora que s'ha de garantir que les condicions carceràries no infringeixin la dignitat humana i ofereixin activitats professionals i programes de tractament significatius per als reclusos, de manera que se'ls prepari per a la seva reinserció en la societat.
En base a les recomanacions precedents a aquest text, el Consell d'Europa recomana que els governs dels estats membres es guiïn en la legislació, pràctica i codis de conducta interns per al personal penitenciari, pels principis establerts en el model de Codi ètic europeu per al personal penitenciari, el qual s'ha de llegir conjuntament amb les Normes penitenciàries europees.
Així mateix, recomana que els governs dels estats membres donin la major difusió possible d'aquest text i dels codis ètics que s'hi basen i que supervisin la seva implementació per part dels òrgans competents.
Recomanacions en català [PDF, 161 KB]
Recomanacions en castellà [PDF, 139 KB]
La major circulació de persones entre països ha comportat un nombre creixent d'estrangers empresonats.
Passa el mateix en els estats membres del Consell d'Europa, on cada cop hi ha més persones detingudes que no són nacionals del país en què estan recluses o que no tenen vincles propers en aquest país.
Així mateix, un nombre creixent de ciutadans dels estats membres es troben reclosos en presons a l'estranger.
Sovint han de fer front a una sèrie de dificultats provocades per les diferències en la llengua, la cultura, els costums i la religió, així com per l'absència de lligams familiars a nivell local o de contacte amb el món exterior.
Solen ser més propensos que altres delinqüents a ser sotmesos a presó preventiva en espera de judici i tenen més probabilitats de ser sentenciats a penes de presó després de ser declarats culpables.
L'objectiu de la Recomanació és cridar l'atenció de les autoritats nacionals competents quant al fet que els reclusos estrangers han de ser tractats de manera que es garanteixi, en la mesura del possible, la igualtat substantiva de tracte respecte de la resta de reclusos.
Això podria exigir que les autoritats adoptessin mesures addicionals per a combatre la possible discriminació contra els interns estrangers.
Amb aquestes mesures no es pretén donar més drets i llibertats als reclusos estrangers que a la resta d'interns, i en absolut s'han d'interpretar així.
La Recomanació aborda les dificultats a què s'enfronten els reclusos estrangers mitjançant la recomanació de mesures concretes que s'haurien d'adoptar per a reduir el nombre de sospitosos i delinqüents estrangers empresonats, per tal de millorar el tracte envers ells i satisfer les seves necessitats personals i socials específiques.
L'objectiu d'aquest tracte no és només fer front a les condicions de reclusió a què estan subjectes aquests interns, sinó també millorar la seva integració social després de l'excarceració, independentment de si romanen als països en què van ser empresonats o si tornen als seus països d'origen.
dret penal internacional / dret penitenciari / drets humans / drets fonamentals / presons / justícia penal / estrangers
El Consell d'Europa, a través de la sessió del Comitè de Ministres el 10 d'octubre de 2012, en la 1152a reunió dels delegats dels ministres, adopta la recomanació CM/R (2012)12 relativa als interns estrangers
El propòsit del Consell d'Europa és aconseguir una unitat més gran entre els seus membres, en particular mitjançant una aproximació de les legislacions en assumptes d'interès comú i en aquest àmbit observin principis comuns considerant el gran nombre de reclusos estrangers detinguts a les presons dels estats membres.
Es reconeixen les dificultats a què aquests reclusos es poden enfrontar a causa de diferents factors com ara les diferències en la llengua, la cultura, els costums i la religió, així com a causa de la manca de lligams familiars i de contacte amb el món exterior.
Amb les recomanacions es vol alleujar qualsevol possible aïllament dels presos estrangers i facilitar el seu tracte amb vistes a la reinserció social.
Es considera que aquest tracte ha de tenir en compte les necessitats especials dels reclusos estrangers; necessitats derivades del fet d'estar detinguts en un Estat del qual no són ni nacionals ni residents, per tal de proporcionar-los les mateixes oportunitats que a la resta de reclusos.
Recomanacions en català [PDF, 178,42 KB]
Recomanacions en castellà [PDF, 150,1 KB]
dret penal internacional / dret penitenciari / drets humans / drets fonamentals / presons / justícia penal / estrangers