projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
La Cartera de serveis socials determina el conjunt de prestacions de serveis, econòmiques i tecnològiques de la Xarxa de Serveis Socials d'Atenció Pública i és l'instrument que assegura l'accés a les prestacions garantides de la població que les necessiti.
Aquest document defineix cada tipus de prestació, així com la població a qui va dirigida, l'establiment o equip professional que l'ha de gestionar, els perfils i les ràtios de professionals, els estàndards de qualitat i els criteris d'accés.
El 29 d'abril de 2014 s'ha publicat l' Ordre BSF/130/2014, de 22 d'abril, per la qual s'estableixen els criteris per determinar la capacitat econòmica de les persones beneficiàries de les prestacions de servei no gratuïtes i de les prestacions econòmiques destinades a l'atenció a la situació de dependència que estableix la Cartera de serveis socials, i la participacio en el finançament de les prestacions de servei no gratuïtes
(Mitjançant la qual es prorroga la Cartera de serveis socials aprovada pel Decret 142/2010, de l'11 d'octubre).
Poden accedir als ajuts i les prestacions econòmiques que estableix la Cartera de serveis socials aquelles persones que hagin obtingut el reconeixement oficial de la situació de dependència en algun dels graus establerts.
El Departament resol quins ajuts i quines prestacions s'assignen en cada cas a partir del Programa individual d'atenció (PIA) que realitzen els serveis socials públics.
La quantia de les prestacions econòmiques l'acorda el Consell Territorial del Sistema per a l'autonomia i l'atenció de la dependència (SAAD) de la situació personal (grau de dependència, renda i patrimoni), l'entorn familiar i la disponibilitat de serveis al lloc de residència de la persona amb dependència.
La família és un nucli bàsic a partir del qual s'articulen relacions afectives i de solidaritat.
La diversitat familiar és un fet innegable.
Els drets de les famílies LGBTI han d'estar garantits per les administracions públiques.
Les persones i les parelles LGBTI poden tenir fills en comú.
Les famílies poden tenir fills i filles amb una orientació, identitat o expressió de gènere diversa.
Per qualsevol informació es pot contactar amb: [EMAIL].
També hi ha entitats que poden donar suport, assessorament i informació a les famílies, persones LGBTI amb menors a càrrec i menors trans.
El Departament a través de la Direcció General d'Igualtat, en coordinació amb els ens locals de Catalunya, ha posat en marxa la XARXA Pública de Serveis d'Atenció Integral LGBTI de Catalunya.
El SAI LGBTI és una prestació d'un servei per sensibilitzar i informar a persones i entitats, per tal de mostrar la diversitat d'orientació sexual i d'identitat de gènere i prevenir LGBTifòbia.
Aquest recurs es posa en funcionament per donar resposta a aquestes situacions de discriminació, i també, a qualsevol necessitat d'acompanyament, suport o informació que tingui la ciutadania en relació a la diversitat sexual i de gènere, i consolidar-se com un referent local LGBTI.
En el SAI LGBTI, és on pivoten les polítiques públiques locals, promovent la formació dels treballadors/es públics i el disseny i la implementació de les accions del Pla local LGBTI.
Aquests serveis, tramiten la targeta sanitària amb el nom sentit i el certificat faig constar a les persones trans*, majors i menors d'edat.
Per fer el tràmit, cal demanar cita prèvia al servei més proper al domicili.
Si pel fet de ser lesbiana, gai, transsexual, bisexual, transgènere o intersexual pateixes
• Situacions de violència verbal
• Accions d'aïllament, rebuig o menyspreu públic, notori i explícit
• Discriminació o assetjament en l'àmbit laboral
• Limitació d'accés a espais públics o privats
• Discriminació o assetjament en l'àmbit escolar
Si detectes accions de discriminació:
• Missatges intimidatoris a les xarxes socials
• Expressions discriminatòries en l'àmbit social, comunicatiu...
• Qualsevol tipus d'agressió, insult, amenaça, xantatge, incitació a la violència o a la discriminació
La Llei per garantir els drets de les persones lesbianes, gais, bisexuals, transgèneres i intersexuals i per eradicar l'homofòbia, la bifòbia i la transfòbia t'empara i preveu sancions per a les persones que porten a terme aquestes accions discriminatòries.
Pots fer-ho presencialment, per correu electrònic o per telèfon
• A les oficines d'atenció al ciutadà (OAC) que hi ha a totes les comissaries dels Mossos d'Esquadra (24 hores al dia)
• A l'àrea LGBTI de la Generalitat [EMAIL] o 93 551 77 17
Comunicació d'una denúncia (bústia de contacte)
Qualsevol fet discriminatori per motiu d'orientació sexual, identitat o expressió de gènere pot ser denunciat.
Poden ser fets recollits al Codi penal que segueixen la via policial i judicial, o també poden ser objecte de sancions administratives.
A la Llei per garantir els drets de les persones lesbianes, gais, bisexuals, transgèneres i intersexuals i per eradicar l'homofòbia, la bifòbia i la transfòbia es recullen tota una sèrie d'infraccions:
Quan una denúncia arriba a la Generalitat cal destriar si es tracta de fets penals, laborals o bé si poden seguir una via administrativa.
És a partir d'aquí que es tramita i es deriva als organismes competents per a la seva resolució.
Les sancions administratives es poden interposar a partir de la denúncia de conductes il·lícites que provoquen desigualtat i discriminació.
A partir de la Llei de garantia dels drets LGBTI també hi ha el deure d'intervenció de les diferents administracions públiques.
S'obre expedient de cada cas, al qual s'aporta tota la informació necessària.
S'investiga i instrueix el cas a partir de les diferents proves i testimonis aportats, les quals ajuden a determinar el tipus de sanció i la resolució que s'ha de dictaminar.
Les sancions que s'interposen són un instrument de la Llei per acabar amb la discriminació de les persones LGBTI, i cal que es prengui consciència de la necessitat de denunciar els fets.
El Govern de la Generalitat va començar a desenvolupar les polítiques per a les persones lesbianes, gais, bisexuals, transgèneres i intersexuals el 2005, amb la creació del Programa per al col·lectiu gai, lesbià i transsexual.
Mitjançant el Programa es va elaborar i coordinar el primer Pla interdepartamental per a la no-discriminació d'homosexuals i transsexuals.
Aquest primer Pla és el que ha marcat la línia els darrers anys i ha estat la base dels avenços legislatius que donen compliment als drets, a la diversitat d'orientació sexual i expressió de gènere i a la no-discriminació, que queden recollits a la Llei 11/2014, del 10 d'octubre, per a garantir els drets de lesbianes, gais, bisexuals, transgèneres i intersexuals i per a erradicar l'homofòbia, la bifòbia i la transfòbia.
El desplegament legislatiu consolida els drets de plena ciutadania de les persones LGBTI, però cal seguir-lo complementant amb accions positives i de normalització que avancin cap a la plena igualtat i eliminin qualsevol tipus de discriminació per orientació sexual o identitat i expressió de gènere.
El Pla interdepartamental és l'eina necessària per portar a terme aquestes accions i fer possible una implementació transversal dels objectius d'igualtat i no-discriminació.
Actualment treballem en l'actualització del darrer Pla i cal seguir treballant en aquesta línia.
Si bé s'ha fet molta feina, encara en queda molta per fer, però tenim un context diferent a partir del qual cal revisar el que s'ha fet per millorar l'acció de Govern pel que fa a polítiques LGBTI i fer un relleu sobre noves bases d'actuació.
El nou Pla s'ha d'elaborar a partir del que marca la Llei 11/2014 i també a partir de la seva diagnosi d'implementació, que dos anys i escaig després de la seva aprovació té un alt nivell de desenvolupament i aplicació.
Els Principis de Yogyakarta sobre l'aplicació de la legislació internacional de drets humans amb relació a l'orientació sexual i la identitat de gènere, elaborats per un grup internacional de juristes especialistes l'any 2006, formulen que les polítiques governamentals "han d'integrar a les seves polítiques i presa de decisions un enfocament pluralista que reconegui i afirmi la complementarietat i indivisibilitat de tots els aspectes de la identitat humana, incloent-hi l'orientació sexual i la identitat de gènere."
Si bé Catalunya té una legislació adequada, cal desenvolupar-la i aplicar-la.
El Pla interdepartamental és un instrument fonamental per la implementació dels drets de les persones LGBTI i l'erradicació de la seva discriminació.
Garantim els drets de les persones gais, lesbianes, bixesuals, transgèneres i intersexuals
L'objectiu d'aquesta àrea funcional, que depèn de la Direcció General d'Igualtat, consisteix en implementar les polítiques per a la igualtat de les persones LGBTI.
També és l'encarregada de la tramitació de les incidències i denuncies per fets discriminatoris dirigits a les persones LGBTI.
a) Realitzar actuacions per a la no-discriminació de les persones lesbianes, gais, bisexuals, transgènere i intersexuals i contribuir a assolir la plena equiparació legal i social d'aquest col·lectiu, i evitar qualsevol actuació, regulació i actitud discriminatòria.
b) Impulsar el desplegament i avaluar la implementació i el compliment de la Llei 11/2014, del 10 d'octubre, per a garantir els drets de les lesbianes, gais, bisexuals, transgèneres i intersexuals i per a eradicar l'homofòbia, la bifòbia i la transfòbia.
c) Resoldre queixes, incidències i denúncies de fets LGBTIfobs.
d) Coordinar i supervisar l'execució del Pla interdepartamental per a la no-discriminació.
e) Establir les relacions amb els departaments de la Generalitat i altres organismes privats i públics per garantir el desplegament del Pla.
f) Valorar els projectes de subvencions vinculats amb l'Àrea.
g) Donar suport al Consell Nacional de Lesbianes, Gais, Bisexuals, Transgèneres i Intersexuals i impulsar-lo.
h) Qualsevol altra funció de naturalesa anàloga que li encomanin els seus superiors jeràrquics.
Article 161 del decret 289/2016, de 30 d'agost, de reestructuració del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies.
Els diferents tràmits des de l' Àrea per a la igualtat de tracte i no discriminació de persones lesbianes, gais, transgènere i bisexuals es troben descentralitzats als diferents departaments.
Tot i així aquí trobareu un recull de tràmits que pot facilitar la cerca.
- Nom sentit a la targeta sanitària.
La Llei recull la demanda històrica del teixit associatiu que ha liderat durant dècades la reivindicació dels drets del col·lectiu i que encara és lluny de la plena normalització.
Amb ella es vol avançar, doncs, en el reconeixement dels drets.
Aquesta llei ha estat pionera i completa la legislació sobre els drets i llibertats de les persones LGBTI i per a garantir el desenvolupament bàsic de les competències que té la Generalitat i que li han estat encomanades.
La no discriminació per motius d'orientació sexual, identitat de gènere o expressió de gènere pot afectar diversos àmbits sensibles de la vida de qualsevol persona.
Ja es pot consultar l'informe sobre la Situació laboral de les persones joves a Catalunya referent al 2n trimestre de 2020.
El 70% de les àrees de Joventut i el 97% dels serveis d'atenció jove de Catalunya s'ha mantingut actius durant el confinament per l'emergència de la COVID-19 per donar resposta a les necessitats de les persones joves.
Aquesta és una de les principals conclusions de les dues enquestes que l'Agència Catalana de la Joventut, de la Direcció General de Joventut, va realitzar el mes d'abril, en ple confinament, entre totes les àrees de Joventut de Catalunya i els serveis d'atenció jove.
L'informe constata un fort impacte entre les persones joves de les mesures per front a la pandèmia i un augment de les desigualtats dins del col·lectiu
L'educació en el lleure designa un conjunt d'iniciatives, moviments i experiències que es realitzen en el temps lliure d'infants i joves amb una intencionalitat pedagògica fora del currículum escolar i de l'àmbit familiar.
La Direcció General de Joventut vetlla perquè l'educació en el lleure a Catalunya sigui de qualitat.
Regula la formació dels monitors/es i directors/es d'educació en el lleure, les activitats a l'aire lliure de joves menors de 18 anys, i les instal·lacions juvenils.
Actualment dos grans sectors organitzen activitats d'educació en el lleure durant tot l'any i en períodes de vacances: les grans federacions, que representen l'associacionisme educatiu català i aglutinen centres d'esplai i agrupaments escoltes, i les empreses d'educació en el lleure, un sector empresarial dinàmic i que ofereix propostes educatives de qualitat.
Informació, recursos i tràmits per a l'organització de les acampades, camps de treball, casals de vacances, colònies i rutes en les quals participen menors de 18 anys i la prevenció de riscos durant la seva realització, especialment la tramitació de la notificació de l'activitat.
Correspon a la Direcció General de Joventut, a través del Servei d'Associacionisme i Educació en el Lleure, acreditar, supervisar i impulsar la formació de monitors i directors d'educació en el lleure, reconèixer les Escoles d'Educadors en el Lleure Infantil i Juvenil, la inspecció de les seves activitats, establir o autoritzar els programes de formació i lliurar els diferents diplomes.
La Xarxa Catalana d'Instal·lacions Juvenils està formada per totes les cases de colònies, albergs de joventut, granges escola, aules de natura i campaments juvenils degudament legalitzats a Catalunya.
Si rebeu un avís de Protecció Civil a través del CECAT (Centre de Coordinació Operativa de Catalunya), o altre organisme autoritzat, dient que heu d'abandonar un espai natural (per exemple, un massís) és important que tingueu present aquestes qüestions:
L'important és sortir de la zona que s'ha declarat "tancada".
Si coneixeu bé la zona i els camins, dirigiu-vos de la forma més fàcil i coneguda cap a fora de la zona que ha estat declarada "tancada".
Una bona opció també és dirigir-vos cap al nucli habitat més proper que conegueu.
Sobretot, en sortir de la zona feu-ho de manera ordenada i meditada, sabent bé on aneu i com s'hi va.
És molt pitjor si us acabeu perdent per la zona sense saber ben bé el camí que agafeu.
En cas de no saber què fer, contacteu amb el 112.
No empreu cap estri que generi foc (fogonets, llums de butà...) i, en general, cal tenir cura de no fer cap acció que impliqui risc d'incendi, per petit que sigui.
Si observeu qualsevol indici d'incendi (per exemple, una columna de fum) aviseu immediatament al 112.
És molt convenient que quan contacteu amb el 112 ho feu mitjançant l'app del Cat112 My112 i amb la geolocalització del mòbil activada.
Lògicament, cas que, pel motiu que sigui, no tingueu ocasió d'emprar l'app My112, podeu fer la trucada normal, preferentment amb la geolocalització del telèfon activada.
Molt probablement la vostra federació o moviment té activat un sistema de suport i seguiment de les activitats d'estiu que feu les persones que en sou membres.
Si ho considereu necessari podeu contactar amb ella perquè us doni suport.
És convenient que si amb motiu d'aquesta sortida de l'espai natural feu canvis rellevants en la planificació i ubicació de l'activitat, ho comuniqueu a la vostra federació/moviment perquè en tingui constància.
També pot ser adequat avisar les famílies de les persones participants.
Erasmus+ és el nou programa integrat de la Unió Europea (UE) per a l'educació, la formació, la joventut i l'esport.
S'emmarca dins els objectius polítics de la Comissió Europea ( Estratègia 2020 ) i el Marc renovat de cooperació en l'àmbit de la joventut 2010-2018.
L' Erasmus+ combina i integra tots els actuals sistemes de finançament de la UE en l'àmbit de l'educació, la formació i la joventut, incloent el Programa d'Aprenentatge Permanent (Erasmus, Leonardo da Vinci, Comenius i Grundtvig), Joventut en Acció i cinc programes de cooperació internacional (Erasmus Mundus, Tempus, Alfa Edulink i el programa per a la cooperació amb països industrialitzats).
Per primera vegada, introdueix també mesures de suport a l'esport.
Tindrà una vigència de set anys: de l'1 de gener de 2014 al 31 de desembre de 2020.
La Direcció General de Joventut gestiona a Catalunya les accions del programa Erasmus+ que se centren en l'àmbit de joventut.
Els principals objectius d'aquest nou programa són:
El programa s'estructura en tres línies d'acció bàsiques:
Aquestes accions es concreten en:
L' Erasmus+ està obert a la participació de joves de 13 a 30 anys i a organitzacions i grups de joves que treballen en l'àmbit de l'educació, la formació, la joventut o l'esport, així com a les administracions públiques locals (Ajuntaments i Consells Comarcals) i a empreses amb programes de responsabilitat social.
Durant els set anys de vigència del programa, la Comissió Europea destinarà 14.700 milions d'euros, repartits bàsicament entre els programes d'educació (81%), joventut (10%) i esport (1,8%).
Aquest pressupost beneficiarà a quatre milions de persones, entre elles gairebé tres milions d'estudiants i 500.000 joves.
A començaments de la dècada dels noranta, es va firmar un acord de cooperació tripartida entre Catalunya i les regions franceses de Llenguadoc-Rosselló i Migdia-Pirineus.
L'Euroregió neix formalment el 19 d'octubre de 1991 com a resultat de la firma de la Carta de l'Euroregió a Perpinyà per part dels presidents de les tres regions.
L'Euroregió es recolza sobre una sòlida experiència de cooperació prèvia, iniciada també abans de l'ingrés d'Espanya a les Comunitats Europees.
L'Euroregió s'ha fet seva una fórmula de cooperació existent en altres zones frontereres del continent, basada en els interessos comuns, l'afinitat cultural i la proximitat geogràfica.
Aquesta associació es crea en un context en què la supressió de les fronteres dóna una nova dimensió a les regions perifèriques i els obre noves possibilitats d'actuació.
Més que no pas com una "associació regional", l'Euroregió s'auto defineix com un "marc de cooperació interregional i transfronterera" destinat a impulsar projectes i intercanvis no solament entre els tres governs regionals, sinó també entre el conjunt d'entitats locals, institucions acadèmiques i actors econòmics, socials i culturals de la "macroregió."
El grup de treball de joventut de l'Euroregió va signar un nou acord durant l'any 2001 en el qual es va establir la realització d'un intercanvi de joves artistes, una trobada transfronterera de joves en matèria de llengües parlades al territori català i llenguadocià, una curs de formació d'animadors i educadors de lleure, un camp de treball sobre patrimoni cultural i un intercanvi de joves universitaris catalans i de Llenguadoc-Rosselló.
Recursos i consells preventius per a unes activitats de lleure amb les condicions sanitàries i d'higiene adequades
Trobareu una sèrie de consells sobre com actuar en cas d'emergència i primers auxilis a la pàgina web de Canal Salut.
Durant les activitats de lleure, la persona responsable ha de disposar de la fitxa de salut de cadascun dels participants menors d'edat, signada pel pare o la mare, per poder donar-los la medicació requerida ja sigui per tractament habitual o per prescripció facultativa.
Tingueu a punt la farmaciola amb el material que realment és útil en cas d'emergència: medicaments, material sanitari i el llistat dels telèfons d'emergència.
La fitxa de salut dels participants també ha d'incloure dades actualitzades de l'estat de vacunació.
Agència de Salut Pública de Catalunya.
És convenient que les famílies d'infants no vacunats que participin en activitats d'educació en el lleure emplenin, en el moment d'inscriure's-hi, un document de declaració responsable com el que s'indica a continuació.
Seguiu els consells per a protegir-vos del sol que trobareu a la pàgina web de Canal Salut.
Com s'ha d'actuar davant un cop de calor?
Consulteu-ne els símptomes i com prevenir-los a la pàgina web de Canal Salut.
Tot el que cal saber sobre picades d'insectes i mossegades d'animals, ho trobareu a la pàgina web del Canal Salut.
Aquests insectes, en general, tenen un cicle vital que els permet, en uns 7 o 10 dies, passar d'ou a individu adult, sempre que es desenvolupin en un medi aquàtic.
Per tal que no afectin les persones, és important que a l'estiu, que és l'estació més favorable per al seu desenvolupament, tingueu la precaució d'eliminar qualsevol recipient, petit o mitjà, natural o artificial, que pugui contenir o acumular aigua estancada prop vostre i, després de ploure, buidar o netejar qualsevol lloc o recipient que tingui aigua.
Trobareu informació sobre seguretat i prevenció de riscos a les piscines a la pàgina web de Canal Salut.
Com evitar les intoxicacions amb calderes, estufes, escalfadors i llars de foc?
Informeu-vos a la pàgina web de Protecció Civil.
Trobareu consells i trucs per a una alimentació saludable a la pàgina web de Canal Salut.
També hi podeu consultar informació sobre les malalties alimentàries i com prevenir-les (obesitat, diabetis, celiaquia, al·lèrgies alimentàries...) i sobre la intolerància a la lactosa.
(obesitat, diabetis, celiaquia, al·lèrgies alimentàries...)
Recull de recomanacions, exemples de menús i consells per a una bona alimentació als casals d'estiu i campus esportius de l'Agència de Salut Pública de Catalunya.
Trobareu tota la informació sobre la normativa de manipulació d'aliments a la pàgina web del Departament de Salut.
El Canal Drogues, coordinat per la Subdirecció General de Drogodependències de l'Agència de Salut Pública de Catalunya (Departament de Salut), dóna recursos i informació sobre el consum de drogues.
La Guia 3, 2, 1 Recomanacions per a la prevenció del consum de drogues des de l'àmbit esportiu ofereix orientacions sobre com es pot fomentar la prevenció del consum de drogues i promoure hàbits saludables entre els més joves des de l'activitat física i esportiva.
Les dades de l'Enquesta de població activa (EPA) del 4t trimestre de 2017 mostren un increment interanual de l'ocupació juvenil (joves de 16 a 29 anys) de 49.400 llocs de treball, la qual cosa es tradueix en una disminució de la taxa d'atur, que se situa en el 21%.
L'augment de la temporalitat indica que les noves ocupacions es fan usant aquesta modalitat contractual.
Aquesta inestabilitat laboral podria ser una de les raons al fre en una millora de la taxa d'emancipació, que s'ha reduït mig punt i se situa en el 23,9%.
L'Observatori Català de la Joventut ha elaborat un informe a partir de les dades de l'Enquesta sobre l'impacte de la COVID-19 realitzada pel Centre d'Estudis d'Opinió (CEO) per conèixer com ha afectat a la població jove.
L'Enquesta de població activa (EPA) es realitza trimestralment, de manera que aquesta edició del 1r trimestre de 2020 cobreix principalment el període previ a les mesures de confinament vinculades a l'estat d'alarma.* Les dades provinents de registres administratius mensuals mostren un fort impacte d'aquestes mesures en l'ocupació juvenil.
Tot i això, les dades de l'EPA ja mostren alguns indicis sobre aquest impacte.
Concretament, la taxa d'activitat i la taxa d'ocupació han caigut, tot i que també ho ha fet la taxa d'atur.
Igualment, la taxa d'emancipació continua marcant mínims històrics i la proporció de joves que estudien creix.
Les dades de l'Enquesta de població activa (EPA) del 4t trimestre de 2019 mostren una certa inestabilitat de l'economia i de la situació laboral de les persones joves.
La taxa d'atur juvenil puja mig punt i se situa en el 19,5% cau la taxa d'ocupació i també baixa la taxa d'activitat.
La incertesa es tradueix en què la taxa d'emancipació se situa al 22,6%, la xifra més baixa en dècades.