projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Els transports de viatgers per carretera es classifiquen de la manera següent:
-1 Són públics, privats i oficials, segons llur naturalesa.
1.3 Són oficials els que pel seu compte efectuen directament els organismes públics i respecte als quals no és possible acudir a la contractació privada per raons d'urgència, de seguretat, d'assistència social o d'altres de similars.
-2 Els transports públics de viatgers es classifiquen de la manera següent:
2.1 Són urbans i interurbans, segons llur radi d'acció.
a) Són urbans els que transcorren íntegrament per sòl urbà i urbanitzable i els dedicats exclusivament a comunicar sòls urbans i urbanitzables situats dins d'un mateix terme municipal.
Els termes "sòl urbà i urbanitzable" es defineixen de conformitat amb la legislació urbanística.
b) Són interurbans la resta de transports.
2.2 Són regulars i discrecionals, segons la periodicitat dels serveis que ofereixen.
a) Són regulars els que es presten d'acord amb uns itineraris i una periodicitat predeterminats.
b) Són discrecionals tots els altres.
2.3 Els transports discrecionals, segons la manera de contractar el servei, se subdivideixen en consolidats i de cobrament individual.
a) Són consolidats els que contracta un sol usuari i per la capacitat total del vehicle.
b) Són de cobrament individual els que es contracten per places o seients, independentment de la capacitat del vehicle.
Els transports de viatgers per carretera es classifiquen de la manera següent: -1 Són públics, privats i oficials, segons llur naturalesa.
1.3 Són oficials els que pel seu compte efectuen directament els organismes públics i respecte als quals no és possible acudir a la contractació privada per raons d'urgència, de seguretat, d'assistència social o d'altres de similars. -2 Els transports públics de viatgers es classifiquen de la manera següent: 2.1 Són urbans i interurbans, segons llur radi d'acció. a) Són urbans els que transcorren íntegrament per sòl urbà i urbanitzable i els dedicats exclusivament a comunicar sòls urbans i urbanitzables situats dins d'un mateix terme municipal.
Els termes "sòl urbà i urbanitzable" es defineixen de conformitat amb la legislació urbanística. b) Són interurbans la resta de transports.
2.2 Són regulars i discrecionals, segons la periodicitat dels serveis que ofereixen. a) Són regulars els que es presten d'acord amb uns itineraris lineals o unes xarxes zonals i amb una periodicitat predeterminats. b) Són discrecionals tots els altres.
2.3 Els transports discrecionals, segons la manera de contractar el servei, se subdivideixen en consolidats i de cobrament individual. a) Són consolidats els que contracta un sol usuari i per la capacitat total del vehicle. b) Són de cobrament individual els que es contracten per places o seients, independentment de la capacitat del vehicle.
S'entén que el transport transcorre íntegrament pel territori de Catalunya quan, sense solució de continuïtat, comença i acaba en aquest territori, o que si surten del territori de Catalunya tenen una clàusula de prohibició absoluta d'acceptar o deixar viatgers fora d'aquest territori.
-2 Correspon a la Generalitat de planificar, coordinar i regular els transports a què fa referència l'apartat 1.
Projecte de llei de regulació del transport de viatgers per carretera mitjançant vehicles de motor.
Dictamen sol·licitat pel Parlament de Catalunya en relació amb l'adequació a la Constitució i a l'Estatut d'Autonomia del Dictamen de la Comissió de Política Territorial sobre el Projecte de Llei de Regulació del Transport de Viatgers per carretera mitjançant vehicles de motor (BOPC de 24 de novembre de 1986).
42.1 Amb caràcter general, es prohibeix instal·lar publicitat en una franja de cent metres mesurada des de l'aresta exterior de la calçada i es prohibeix, en qualsevol cas, la publicitat visible des de la zona de domini públic de la carretera.
42.2 Les prohibicions que estableix l'apartat 1 no són aplicables en els casos següents:
a) Als trams urbans de carreteres amb una calçada única per a ambdós sentits de circulació.
b) Als trams urbans de carreteres amb calçades separades en què la velocitat màxima permesa sigui inferior a vuitanta quilòmetres per hora.
c) Als trams urbans de carreteres amb calçades separades en què la velocitat màxima permesa sigui inferior a noranta quilòmetres per hora dels municipis de Badalona, Barcelona, Castelldefels, Cornellà de Llobregat, Esplugues de Llobregat, Gavà, l'Hospitalet de Llobregat, Montcada i Reixac, el Prat de Llobregat, Sant Adrià de Besòs, Sant Boi de Llobregat, Sant Feliu de Llobregat, Sant Joan Despí, Sant Just Desvern, Santa Coloma de Gramenet i Viladecans.
40.1 La línia d'edificació s'estableix a banda i banda de la carretera.
40.2 La línia d'edificació s'ha de situar, respecte a l'aresta exterior de la calçada, a cinquanta metres en les autopistes, les vies preferents i les variants que es construeixen amb l'objecte de suprimir les travesseres de població, i a vint-i-cinc metres en la resta de les carreteres.
20.2 Els projectes de carreteres i les obres de construcció i explotació d'aquestes, pel fet que constitueixen obres públiques d'interès general, no estan sotmesos a llicència municipal ni als altres actes de control preventiu a què es refereix l'article 236 del Text refós de la Llei municipal i de règim local de Catalunya, aprovat pel Decret legislatiu 2/2003, de 28 d'abril.
L'execució d'aquestes obres, sempre que es realitzi d'acord amb els projectes aprovats, només pot ser suspesa per l'autoritat judicial.
7.2 Correspon al Govern, a proposta del departament competent en matèria de carreteres, aprovar el Catàleg de carreteres.
Un cop aprovat, el departament competent en matèria de carreteres l'ha de presentar a la comissió corresponent del Parlament.
7.3 El departament competent en matèria de carreteres ha de mantenir permanentment actualitzat el Catàleg de carreteres.
Les actualitzacions del catàleg han de ser comunicades a la comissió corresponent del Parlament.
7.4 El Catàleg de carreteres i les seves actualitzacions han de ser publicats al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
d) Element funcional de la carretera: qualsevol zona permanentment afectada en la conservació de la carretera o en l'explotació del servei públic viari, com les destinades a descans, estacionament, serveis de control del trànsit, instal·lacions per a l'explotació de la via, auxili i atenció mèdica d'urgència, peatges, parades d'autobusos i altres finalitats auxiliars de la via.
L'article 5 de la Llei 4/2006, de 31 de març, ferroviària, estableix que el departament competent en matèria d'infraestructures i serveis de transport exerceix, entre d'altres, la funció relativa a l'establiment o, si escau, la modificació de la quantia dels cànons per la utilització de les infraestructures ferroviàries, d'acord amb els elements i els paràmetres que fixa la mateixa llei.
A aquest respecte, l'article 57 de la Llei 4/2006, de 31 de març, ferroviària, modificat per l'article 30 de la Llei 16/2008, de 23 de desembre, de mesures fiscals i financeres, estableix el règim jurídic, la meritació i la gestió del cànon ferroviari.
L'apartat 7 d'aquest article 57 determina que la quota del cànon esmentat s'ha d'establir segons els quilòmetres de línia ferroviària posats en servei, l'amortització dels costos de construcció, el manteniment de la infraestructura ferroviària i els costos financers imputables a la construcció de les infraestructures.
La quota del cànon així establert s'ha d'expressar en un import mensual per cada quilòmetre de línia ferroviària.
En base a aquestes previsions legals s'escau determinar el cànon ferroviari per la utilització de les infraestructures ferroviàries de les línies 9 i 10 del Ferrocarril Metropolità de Barcelona que ha de ser satisfet per l'empresa operadora del servei.
Finalment, l'article 57.8 de la Llei ferroviària disposa que l'establiment i la modificació de la quota del cànon s'efectua mitjançant ordre del conseller o consellera del departament competent en matèria ferroviària.
Quota del cànon ferroviari de les línies 9 i 10 del Ferrocarril Metropolità de Barcelona
La quota del cànon ferroviari exigible per la utilització de les infraestructures ferroviàries de les línies 9 i 10 del Ferrocarril Metropolità de Barcelona es fixa anualment pel Departament de Política Territorial i Obres Públiques en una quantia mensual per cada quilòmetre de línia ferroviària, que ha de ser abonada a l'ens Infraestructures Ferroviàries de Catalunya per l'empresa operadora del servei.
Per a l'exercici 2010 aquesta quota és de 250.911,32 euros mensuals per cada quilòmetre de línea ferroviària.
Aquest import s'incrementarà en la quantia que correspongui per aplicació dels impostos indirectes que resultin exigibles d'acord amb la legislació vigent.
Liquidació i pagament del cànon ferroviari
2.1 El cànon ferroviari s'ha de liquidar cada tres mesos.
2.2 La liquidació, que ha d'incloure el desglossament mensual, s'ha de notificar al subjecte passiu als efectes del seu pagament, que s'ha d'efectuar en el termini de 60 dies naturals des d'aquell en què es produeixi la notificació.
2.3 Per al període comprès entre l'1 de gener de 2010 i el 31 de desembre de 2010, l'ens Infraestructures Ferroviàries de Catalunya ha de formular les liquidacions corresponents, amb desglossament mensual, als efectes que puguin ser abonades en el termini fixat en aquest article.
Barcelona, 3 de desembre de 2010
De les reunions en llocs tancats
De les reunions en llocs de trànsit públic i manifestacions
L'autoritat governativa ha de suspendre i, si s'escau, procedir a dissoldre les reunions i manifestacions en els supòsits següents:
a ) Quan es considerin il·lícites de conformitat amb les lleis penals.
b ) Quan es produeixin alteracions de l'ordre públic, amb perill per a persones o béns.
c ) Quan els assistents facin ús d'uniformes paramilitars.
d ) Quan les hagin organitzat membres de les Forces Armades o de la Guàrdia Civil infringint les limitacions que imposen l'article 13 de la Llei orgànica 9/2011, de 27 de juliol, de drets i deures dels membres de les Forces Armades, o l'article 8 de la Llei orgànica 11/2007, de 22 d'octubre, reguladora dels drets i deures dels membres de la Guàrdia Civil.
Aquestes resolucions s'han de comunicar prèviament als concurrents en la forma legalment prevista.
L'article 5 de la Llei 4/2006, de 31 de març, ferroviària, estableix que el departament competent en matèria d'infraestructures i serveis de transport exerceix, entre altres funcions, la funció relativa a l'establiment o, si escau, la modificació de la quantia dels cànons per la utilització de les infraestructures ferroviàries, d'acord amb els elements i els paràmetres que fixa la mateixa llei.
Amb referència a això, l'article 57 de la Llei 4/2006, de 31 de març, ferroviària, modificat per l'article 30 de la Llei 16/2008, de 23 de desembre, de mesures fiscals i financeres, estableix el règim jurídic, la meritació i la gestió del cànon ferroviari.
D'acord amb aquestes previsions legals s'escau determinar el cànon ferroviari per la utilització de les infraestructures ferroviàries de les línies 9 i 10 del Ferrocarril Metropolità de Barcelona que ha de ser satisfet per l'empresa operadora del servei.
Finalment, l'article 57.8 de la Llei ferroviària disposa que l'establiment i la modificació de la quota del cànon s'efectuïn mitjançant una ordre del conseller o consellera del departament competent en matèria ferroviària.
La quota del cànon ferroviari exigible per la utilització de les infraestructures ferroviàries de les línies 9 i 10 del Ferrocarril Metropolità de Barcelona es fixa anualment pel Departament de Territori i Sostenibilitat en una quantia mensual per cada quilòmetre de línia ferroviària, que ha de ser abonada a l'ens Infraestructures Ferroviàries de Catalunya per l'empresa operadora del servei.
Per a l'exercici 2016, aquesta quota és de 429.556,68 euros mensuals per cada quilòmetre de línia ferroviària durant el període comprés entre l'1 de gener de 2016 i l'11 de febrer de 2016, i de 277.319,98 euros mensuals per cada quilòmetre de línia ferroviària durant el període comprès entre el 12 de febrer de 2016 i el 31 de desembre de 2016.
Aquests imports s'incrementaran en la quantia que correspongui per aplicació dels impostos indirectes que resultin exigibles d'acord amb la legislació vigent.
2.1 El cànon ferroviari s'ha de liquidar mensualment.
2.2 La liquidació, que ha d'incloure el desglossament mensual, s'ha de notificar al subjecte passiu a l'efecte del seu pagament, que s'ha d'efectuar en el termini de 60 dies naturals des del dia en què es produeixi la notificació.
2.3 Per al període comprès entre l'1 de gener de 2016 i el 31 de desembre de 2016, l'ens Infraestructures Ferroviàries de Catalunya ha de formular les liquidacions corresponents, amb desglossament mensual, a l'efecte que puguin ser abonades en el termini que fixa aquest article.
Barcelona, 28 de desembre de 2016
Caràcter, forma i condicions de les prestacions
Persones destinatàries i requisits que han de complir
Persones excloses de les prestacions
Determinació de la quantia del lloguer just
Tramitació, resolució i notificació
Creació del fitxer de les prestacions permanents per al pagament del lloguer
Crèdits pressupostaris i pròrrogues
Reconeixement del dret a les prestacions regulades en aquesta Ordre a favor de les persones beneficiàries d'ajuts al pagament del lloguer
Persones beneficiàries i necessitat a protegir
Caràcter i forma de les prestacions
Requisits que han de complir les persones beneficiàries
Ingressos de la unitat de convivència
Tramitació, resolució i notificació
Extinció i reintegrament de les prestacions
Creació del fitxer de dades personals
Actualització d'imports i annex
Condicions dels habitatges amb protecció oficial, dels seus promotors, dels compradors i dels arrendataris
Foment de patrimonis de sòl per a habitatge protegit
Ajuts per a l'adquisició de sòl per formar patrimonis de sòl amb destinació a habitatge protegit
Resolució i pagament de les subvencions
Reforç de l'oferta de l'habitatge de protecció pública
Cohesió social en l'habitatge amb protecció oficial de règim especial
Cohesió social en la promoció l'habitatge amb protecció oficial destinats a lloguer
Viabilitat econòmica de l'habitatge amb protecció oficial
Condicions de les promocions d'habitatges amb protecció oficial amb dret de superfície
Sostenibilitat en l'habitatge amb protecció oficial
Mobilitat interior dels habitatges amb protecció oficial
Ajuts a la compra d'habitatge lliure per destinar-lo a lloguer protegit
Condicions de les subvencions a la promoció d'habitatge amb protecció oficial
Préstecs per al pagament de l'entrada dels habitatges amb protecció oficial
Preus de venda de l'habitatge de protecció pública i municipis singulars
Concepte d'habitatge amb protecció oficial de preu concertat
Preu de venda de l'habitatge amb protecció oficial de preu concertat
Finançament de l'adquisició de l'habitatge de preu concertat
Condicions de transmissió dels habitatges amb protecció oficial
Règim jurídic dels habitatges protegits en operacions de remodelació
Condicions de permanència en els parcs públics de lloguer
Prevenció de l'exclusió social residencial
Subvenció al lloguer de col·lectius amb dificultats
Càlcul de les subvencions al lloguer
Sol·licitud de les subvencions al lloguer
Documentació per sol·licitar les subvencions al lloguer
Concessió i pagament de les subvencions al lloguer
Mediació per a l'habitatge de lloguer social i el parc desocupat
Xarxa de Mediació per al Lloguer Social
Beneficiaris de la Xarxa de Mediació per al Lloguer Social
Característiques dels habitatges
Assignació dels habitatges de la Xarxa
Programa de cessió d'habitatges desocupats
Procediment de cessió dels habitatges
Assignació dels habitatges cedits
Sistema de pagament de la subvenció per posar habitatges lliures en lloguer
Rendibilització dels parcs de lloguer
Programa de rendibilització del parc de lloguer públic
Programa de rendibilització del parc de lloguer privat
Sistema de convenis institucionals per instrumentar el Decret de desplegament del Pla per al dret a l'habitatge
Convenis amb Mediadors Immobiliaris
Convenis amb entitats de crèdit
Convenis amb col·legis de registradors i notaris
Convenis amb companyies d'assegurances
Delegació al conseller de Medi Ambient i Habitatge
Zones geogràfiques de preu dels habitatges protegits
Zones geogrà¿fiques de preu dels habitatges concertats
Supòsits en què no correspon reconèixer la cobertura de l'avalloguer
Procediment per obtenir la compensació a què dóna dret l'avalloguer
Consignació de crèdit i justificació
Contractes de lloguer obtinguts per mediació de les borses
Disposició Final 1 - Disposició Final 3
Document de compromís relatiu a l'avalloguer
La Generalitat, a partir del moment en què sigui efectiva la transferència a què es refereix la disposició transitòria primera, ha d'adoptar les determinacions necessàries per a l'explotació i la classificació tècnica de la xarxa viària de la qual és titular, que té en tot cas la naturalesa de xarxa integrada.
Sens perjudici dels criteris que derivin del caràcter de xarxa integrada, una vegada completat el procediment regulat en la disposició transitòria primera, la Generalitat pot delegar en els consells comarcals la gestió d'aquelles carreteres de la xarxa local que, pel fet d'ésser vies d'interconnexió de nuclis del mateix terme municipal o per llurs característiques pròpies de servei dins una comarca, resulti convenient que siguin objecte de delegació.
L'acord de delegació a què es refereix l'apartat 2 ha d'ésser adoptat pel Govern de la Generalitat amb la conformitat prèvia del consell comarcal corresponent.
L'acord ha de fixar els mitjans personals i materials i els recursos econòmics que han d'ésser transferits.
La Generalitat assumeix, en virtut d'aquesta Llei, la titularitat de les xarxes de les carreteres de les diputacions de Barcelona, Girona, Lleida i Tarragona.
Això no obstant, l'efectivitat de la transferència queda supeditada a la finalització del procediment regulat per l'apartat següent.
Allò a què es refereix l'apartat 1 comporta el traspàs a a Generalitat dels mitjans personals i materials afectes als serveis i dels recursos econòmics corresponents.
Es formaran quatre grups de treball, un grup per cadascuna de les diputacions catalanes, integrats per representacions paritàries de l'Administració de la Generalitat i de cadascuna de les diputacions respectives, amb l'objectiu d'aconseguir la integració de les carreteres provincials en la xarxa de carreteres de la Generalitat.
Mentre no serà efectiva la transferència regulada en aquesta disposició, les diputacions continuaran explotant les carreteres de la seva xarxa actual, a la qual continuaran afectant els recursos econòmics que corresponguin.
L'avantprojecte de construcció i explotació s'ha de sotmetre a informació pública per un període de trenta dies hàbils, període que pot ésser prorrogat de quinze dies hàbils, com a màxim, per raó de la complexitat de l'avantprojecte, a fi que els interessats puguin presentar al•legacions sobre els aspectes propis de l'avantprojecte de construcció i explotació.
Si l'informe no s'emet en el període indicat es poden prosseguir les actuacions corresponents.
L'Administració de la Generalitat i els ens locals, quan es tracta de projectes que incorporen actuacions en l'àmbit de la mateixa carretera i en la zona d'influència d'aquesta, poden subscriure convenis per determinar quina administració assumeix l'execució del conjunt de les obres incorporades en el projecte, els termes i l'abast de la col•laboració, i les facultats de direcció i control de les obres d'ambdues administracions.
L'estudi informatiu previ o, si escau, el projecte de traçat i el corresponent estudi d'impacte ambiental s'han de sotmetre durant un termini de trenta dies hàbils a informació pública, mitjançant un anunci que s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya perquè els interessats puguin formular al•legacions sobre l'interès general de la carretera, la concepció global del seu traçat i la seva compatibilitat mediambiental.
Simultàniament a la informació pública, l'estudi informatiu previ o, si escau, el projecte de traçat s'ha de sotmetre a informe de les administracions locals afectades.
Si havent transcorregut un mes del termini fixat per l'apartat 1, les administracions pertinents no han emès informe, aquest es considerarà favorable.
Si una carretera no és prevista en el planejament urbanístic vigent o és incompatible amb les determinacions d'aquest planejament i els ens locals afectats manifesten llur disconformitat amb l'estudi o el projecte, la qual necessàriament ha d'ésser motivada, l'expedient ha d'ésser elevat al Govern, que ha de decidir si és procedent aprovar-lo i executar-lo, i en aquest cas ha d'ordenar la modificació o la revisió del planejament urbanístic afectat.
La resolució d'aprovació dels estudis informatius previs i, si escau, dels projectes de traçat es publica al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya i es notifica a les entitats locals afectades, a les quals s'ha de trametre una còpia íntegra de l'estudi i del projecte, a efectes urbanístics i de coordinació administrativa.
El projecte de traçat o l'estudi informatiu previ en els supòsits en què aquest s'hagi previst, i el corresponent estudi d'impacte ambiental, s'han de sotmetre durant un termini de trenta dies hàbils a informació pública, mitjançant un anunci que s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya per tal que els interessats puguin formular al·legacions sobre l'interès general de la carretera, la concepció global del seu traçat i la seva compatibilitat mediambiental.
Aquesta informació pública és independent de la prevista en el procediment d'expropiació forçosa.
Simultàniament a la informació pública, el projecte de traçat o, si s'escau, l'estudi informatiu previ s'han de sotmetre a informe de les administracions locals afectades, que es considera favorable quan ha transcorregut el termini fixat per l'apartat 1 i un mes més sense que hagin emès informe.
Si una carretera no és prevista en el planejament urbanístic vigent o és incompatible amb les determinacions d'aquest planejament i els ens locals afectats manifesten llur disconformitat amb el projecte, que necessàriament ha d'ésser motivada, l'expedient ha d'ésser elevat al Consell Executiu, que ha de decidir si procedeix d'executar el projecte, i en aquest cas ha d'ordenar la modificació o la revisió del planejament urbanístic afectat.
La resolució d'aprovació dels estudis i projectes de traçat es publicarà al DOGC i es notificarà a les entitats locals afectades, a les quals es trametrà una còpia íntegra de l'estudi o projecte corresponent, a efectes urbanístics i de coordinació administrativa.
L'elaboració de l'estudi informatiu previ és preceptiva, llevat que es tracti d'executar actuacions que tinguin per objecte el condicionament, l'eixamplament de plataforma o millores puntuals de traçat de la carretera existent en una longitud inferior a 10 km, o la millora o la modificació d'un nus, intersecció o enllaç existent, o qualsevol altra actuació relacionada amb la millora i conservació del ferm, la senyalització de la via o l'execució d'elements tècnics complementaris.
Això no obstant, en el cas que per la naturalesa o les circumstàncies de l'actuació, en comptes d'un estudi informatiu previ es redacti un projecte de traçat, aquest últim resta subjecte a la mateixa tramitació i a les mateixes conseqüències que si es tractés d'un estudi informatiu.
L'elaboració del projecte de traçat és preceptiva, llevat que es tracti d'executar actuacions que tinguin per objecte la millora i la conservació del ferm, la senyalització de la via o l'execució d'elements tècnics complementaris.
L'estudi informatiu previ s'ha de redactar sempre que ho aconsellin la naturalesa o les circumstàncies de l'actuació, per trobar la solució òptima al problema plantejat.