Declaració de voluntat, de judici, de coneixement o de desig realitzada per l'Administració pública en exercici d'una potestat administrativa diferent de la reglamentària, que l'Administració pot imposar unilateralment sobre les situacions jurídiques dels particulars, sens perjudici del control jurisdiccional posterior.
Administració única però integrada per diversos organismes, que regeix les qüestions d'àmbit autonòmic i amb competència sobre tot el territori d'una comunitat autònoma.
Part d'una Administració integrada per un conjunt d'òrgans que tenen com a objectiu principal assessorar els òrgans actius perquè aquests puguin dur a terme de la millor manera possible les seves funcions.
Nota: Per exemple, la Comissió Jurídica Assessora de la Generalitat de Catalunya.
Administració integrada per un conjunt d'entitats que té com a objectiu representar els interessos d'un sector social davant els poders públics i desenvolupar les funcions públiques d'ordenació del sector més directament vinculades a l'activitat que els és pròpia.
Nota: Les entitats que integren l'Administració corporativa poden ser de dos tipus: les corporacions de dret públic representatives d'interessos econòmics (cambres agràries, cambres oficials de comerç, indústria i navegació i confraries de pescadors) i les corporacions representatives d'interessos professionals (col·legis professionals).
Administració única però integrada per diversos òrgans, que regeix les qüestions d'àmbit estatal i amb competència sobre tot el territori de l'Estat.
Administració que du a terme funcions de regulació sectorial i no general, que exerceix en un règim de no dependència respecte del conjunt de l'aparell de les administracions públiques.
Nota: Són administracions independents, per exemple, les universitats públiques catalanes o l'Autoritat Catalana de Protecció de Dades.
Administració integrada per un conjunt de persones públiques creades per l'Administració de l'Estat, autonòmica o local per acomplir una finalitat pública concreta i determinada abstreta del conjunt de les finalitats generals de l'Administració de l'Estat, autonòmica o local que, per motius de política administrativa, es considera més eficaç que sigui duta a terme per una entitat pública amb personalitat jurídica pròpia.
Administració integrada per un conjunt d'entitatsindependents entre si i cadascuna amb una competència limitada al seu territori particular, dins el qual decideix sobre els seus interessos.
Organització administrativa dotada de personalitat jurídica única sota la dependència del govern, que ha d'actuar amb submissió plena a la llei al dret, la qual té atribuïdes potestats administratives per assolir finalitats d'interès general.
Modificació, derogació o desplegament que preveu una norma en qüestió sobre una altra.
Una afectació pot ser de caràcter general de tota una norma (quan se n'estableix la derogació total, la refosa amb una altra norma o el desplegament), o particular d'un o diversos preceptes.
Les afectacions actives poden ser de modificació (donant nova redacció a un article, afegint un nou precepte), però també de derogació o de refosa amb una altra norma.
Modificació, derogació o desplegament que pateix una norma en qüestió per una altra.
Una afectació pot ser de caràcter general de tota una norma (quan és derogada totalment, refosa amb una altra norma o desplegada), o particular d'un o diversos preceptes.
Les afectacions passives poden ser de modificació (donant nova redacció a un article, afegint un nou precepte), però també de derogació o de refosa amb una altra norma.
També es parla d'afectació passiva d'un norma quan aquesta és anul·lada o suspesa en la seva totalitat o en part per un tribunal.
Valoració de la incidència de les mesures proposades per una norma i de les opcions de regulació existents.
L'avaluació de l'impacte normatiu pot ser ex ante o ex post.
Eina que facilita l'adopció de decisions en els procediments d'elaboració i revisió de disposicions generals, i millora la regulació normativa.
Conjunt de normes que regulen els requisits i els procediments per a l'atorgament d'ajuts i subvencions per les administracions públiques
Disposició interna que imposa determinades opcions interpretatives de preceptes legals o reglamentació o desenvolupa alguna qüestió d'una llei o d'un reglament.
Nota: Una circular normativa és un reglament, ja que innova l'ordenament jurídic i és de compliment obligat.
A més, el règim d'impugnació és el mateix que el dels reglaments.
Alt òrgan consultiu del Govern que exerceix les seves funcions amb autonomia orgànica i funcional, en garantia de la seva objectivitat i independència, i que vetlla per la legalitat de l'actuació normativa i administrativa de l'Administració de la Generalitat de Catalunya i l'Administració local.
Nota: La Comissió Jurídica Assessora és un òrgan estatutari que es pot considerar equivalent al Consell d'Estat a Catalunya.
Una llei del Parlament en regula la composició i les funcions.
Funció o conjunt de funcions públiques, la titularitat de les quals s'atribueix a un ens públic o a un dels seus òrgans.
Institució estatutària de la Generalitat de Catalunya que té com a funció vetllar per l'adequació a l'Estatut i a la Constitució de les disposicions de la Generalitat.
Disposició reglamentària dictada pel president i pel govern de l'Estat o de les comunitats autònomes.
Els decrets de l'Estat s'anomenen reial decrets, ja que emanen del poder executiu en nom del Rei i són signats pels ministres que han formulat la proposta i pel cap de l'Estat.
Els decrets de les comunitats autònomes són signats pel president i pels consellers que han formulat la proposta.
Els reglaments aprovats per decret se situen en l'ordre de prelació de les normes jurídiques immediatament després de les normes amb rang de llei, però abans que els reglaments aprovats per ordre.
Norma jurídica amb rang de llei que emana del poder executiu en virtut d'una delegació expressa del poder legislatiu.
Nota: Els decrets legislatius serveixen per elaborar textos articulats a partir d'unes bases establertes prèviament pel Parlament o per elaborar textos refosos que permeten compilar en un sol cos legal diverses nomes jurídiques disperses que ja existeixen.
Disposició legislativa provisional que el Govern pot dictar en casos d'extraordinària i urgent necessitat, sempre que no afecti l'ordenament de les institucions bàsiques de l'Estat, els drets i els deures, les llibertats dels ciutadans, el règim de les comunitats autònomes i el dret electoral general.
Nota: Actualment, l'Estatut d'autonomia de Catalunya permet que el govern de la Generalitat de Catalunya pugui dictar decrets llei.
Període de temps que va des de les 0 fins a les 24 hores, que correspon a cadascun dels dies d'un període de referència pel que fa a un còmput de terminis.
Publicació oficial on es difonen les disposicions normatives, els actes administratius generals i els anuncis provinents dels poders públics perquè la ciutadania en tingui coneixement i perquè entrin en vigor o despleguin els efectes jurídics.
Nota: Si les lleis i disposicions no indiquen un termini específic, entren en vigor als vint dies de la publicació en el diari oficial corresponent.
A Catalunya hi ha els diaris oficials següents: el Diari Oficial de la Unió Europea, el Butlletí Oficial de l'Estat, el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya i el Butlletí Oficial de la Província.
Document que recull el resultat del procés d'avaluació de l'impacte normatiu, en termes d'opcions de regulació, simplificació administrativa i reducció de càrregues administratives per a la ciutadania i les empreses.
Disposició reglamentària, de rang inferior al decret, dictada per un/a ministre/a o conseller/a en l'àmbit de les competències pròpies del seu departament.
Acte d'inserir en un butlletí o en un diari oficial un text legal, una disposició o un acte administratiu com a requisit essencial per a l'existència i entrada en vigor de la norma o, si escau, per a l'eficàcia de l'acte administratiu i el desplegament dels seus efectes jurídics.
Nota: Els actes administratius són objecte de publicació quan així ho estableixen les normes reguladores de cada procediment o quan ho aconsellen raons d'interès públic apreciades per l'òrgan competent.
Característica d'una norma, en termes d'impacte de la regulació en la ciutadania i les empreses, elaborada conforme als principis de necessitat, proporcionalitat, coherència, transparència, accessibilitat i simplicitat.
Aptitud de la norma des de la perspectiva de la seva eficàcia i eficiència en la consecució de les finalitats perseguides.
Política pública que té per finalitat millorar i simplificar el marc normatiu, per tal d'afavorir el desenvolupament econòmic i el benestar social.
Disposició jurídica de caràcter general amb rang inferior a la llei, dictada pel Govern o per l'Administració i subordinada la llei.
Reglament que dicta l'Administració pública per desplegar i executar una llei.
Reglament que regula matèries que no han estat regulades per llei.
Nota: Reglament praeter legem significa literalment 'reglament més enllà de la llei'.
El reglament independent només es pot dictar en aquells àmbits on no existeixi una reserva de llei, ja que sinó és nuls de ple dret.
sin. compl. reglament ad intra [ad intra: la] m; reglament d'organització m
Reglament que regula aspectes organitzatius d'àmbit intern d'una Administració.
sin. resolució administrativa f
Decisió que sobre un afer, i mitjançant un acte administratiu, pren un òrgan administratiu competent en la matèria, la qual sol finalitzar el procediment administratiu.
Acció dirigida a millorar l'estructura formal, la composició, la redacció i el llenguatge de les normes jurídiques, per tal que el contingut sigui clar, precís i comprensible per als seus destinataris.
Contribueix a la unitat, sistemàtica i congruència de l'ordenament jurídic.
Terme o temps assenyalat per a alguna cosa, especialment per a la finalització d'un procediment o d'un contracte, per al compliment d'una obligació o per a la interposició d'una demanda, un recurs, un escrit, etc.
Versió d'una norma que incorpora, en un document únic, les modificacions i correccions que hagi tingut aquella norma al llarg del temps, de manera que se'n facilita la consulta de la versió vigent, actualment o en una data concreta.
Els articles, apartats, etc. que han estat modificats es presenten en la seva nova redacció i, generalment, s'hi indica amb una nota el tipus de modificació (derogació, suspensió, modificació, etc.) i la referència de la norma modificadora.
Els textos consolidats del Portal Jurídic de Catalunya no tenen caràcter oficial ni substitueixen la versió oficial i autèntica de les normes, que és la publicada al diari o butlletí oficial corresponent.
Tràmit d'un procediment administratiu en el qual es fa públic tot o part d'un expedient a fi que qualsevol persona pugui examinar-lo i formular-hi al·legacions.
Nota: La compareixença en el tràmit d'informació pública no impedeix a les persones interessades interposar els recursos procedents contra la resolució definitiva del procediment.
La compareixença en el tràmit d'informació pública no atorga per si mateixa la condició de persona interessada.
No obstant això, les persones que presentin al·legacions o observacions en aquest tràmit tenen dret a obtenir de l'Administració una resposta raonada, que pot ser comuna per a totes aquelles al·legacions que plantegin qüestions substancialment iguals.
[Font: Termcat, Gencat i Portal Jurídic de Catalunya]