Del 17 de febrer al 10 de maig de 2015, a la Sala 4 de les Cotxeres del Palau Robert
La Generalitat de Catalunya i la Facultat de Biblioteconomia i Documentació de la Universitat de Barcelona presenten, al Palau Robert, l'exposició "BiblioTec" amb motiu del centenari de la creació de l'Escola de Bibliotecàries l'any 1915.
Una mostra que dóna a conèixer l'evolució d'aquesta institució d'ensenyament i la transformació d'una professió que s'ha adaptat als temps i a les necessitats del mercat.
Cent anys d'estudis i professió bibliotecària 1915-2015", que coincideix amb l'Any de les Biblioteques i té com a comissàries Teresa Mañà i Mònica Baró.
Vídeo de la comissària de la mostra, Teresa Mañà, on ens presenta l'exposició
L'exposició presenta un recorregut cronològic des del 1915, any de creació de l'Escola Superior de Bibliotecàries i també de la Xarxa de biblioteques populars, fins a l'actualitat.
Els fets més destacats a Catalunya en l'àmbit de les biblioteques, la informació i la documentació s'agrupen en l'exposició en tres grans períodes:
1915-1939: La creació i la implantació
S'hi mostra la projecció que van tenir les biblioteques populars i els estudis per a bibliotecàries gràcies a l'impuls d'Eugeni d'Ors en els primers anys i, a partir de l'any 1920, amb la tasca de direcció de Jordi Rubió que va organitzar unes biblioteques modernes, «pensades més per als lectors que per als llibres».
La creació del primer sistema de biblioteques populars de la península es va assentar durant els anys de la república, quan Rubió va ser director de l'Escola, la Biblioteca de Catalunya i la Xarxa de populars.
Durant la guerra, l'Escola no va aturar l'activitat i des de biblioteques es va posar en marxa el Servei de biblioteques del front, un bibliobús que en la retirada va ser habilitat per traslladar alguns intel·lectuals a França.
Els anys de la postguerra l'Escola de Bibliotecàries sofreix una regressió total: depuració de professorat, obligació del castellà i assignatures de caràcter humanístic en detriment de les més tècniques.
Els primers canvis es donen l'any 1974, amb l'acceptació d'alumnat masculí, el canvi de nom a Escola de Bibliologia i un pla d'estudis més professional.
Durant els anys foscos del franquisme, les biblioteques públiques, però, mantenen l'esperit de servei que les havia caracteritzat, preserven els llibres en català i, en els anys seixanta, organitzen les primeres activitats de difusió de la cultura catalana.
1976-2015: La recuperació i la normalització
Amb la recuperació democràtica, el món de les biblioteques inicia una gran transformació per posar-se al dia: incorpora noves disciplines, com la documentació i la teledocumentació, i es dota d'un incipient parc informàtic.
L'any 1983 l'Escola aconsegueix el reconeixement del rang universitari per als seus estudis, i l'any 1999 s'integra a la Universitat de Barcelona amb el nom de Facultat de Biblioteconomia i Documentació.
Per la seva banda, les biblioteques de tot tipus es multipliquen i es modernitzen.
A partir dels anys 1990, comença l'automatització de biblioteques i la creació de biblioteques dels campus universitaris.
Els grans canvis tecnològics dels darrers anys s'han incorporat als estudis per poder atendre noves necessitats d'informació i formació dels usuaris.
L'exposició es completa amb unes taules digitals que aprofundeixen en aspectes dels estudis, la professió i les biblioteques.
La història de l'Escola de Bibliotecàries fins a l'actual Facultat de Biblioteconomia
Al llarg de cent anys, l'Escola de Bibliotecàries ha sofert canvis de tot tipus: alguns menors com l'emplaçament o la denominació, però d'altres significatius com els canvis de plans d'estudis fins a l'actual Grau d'informació i Documentació i els màsters especialitzats.
Des dels seus inicis ha tingut una presència rellevant en els àmbits professionals a través de les publicacions especialitzades.
Testimonis de la història i conservadores del patrimoni cultural
Les bibliotecàries han estat testimonis de temps il·lusionats, temps convulsos, temps de silenci i temps de renovació.
L'activitat de les biblioteques està estretament vinculada a les circumstàncies de cada moment.
Si els diaris que escriuen les bibliotecàries ens expliquen el dia a dia, fins i tot, durant la Guerra Civil, altres documents testimonien el compromís de les biblioteques amb la cultura catalana en els anys del franquisme.
Parlar de la professió és parlar d'associacionisme: els bibliotecaris s'han caracteritzat sempre per l'interès de treballar col·lectivament i sumar esforços.
L'any 1931, alumnes i exalumnes de l'Escola de Bibliotecàries creen la primera associació de professionals, més aviat de caràcter cultural.
En els anys setanta, es constituí l'Associació de Bibliotecàries (1975-1980) i més tard, quan s'incorporaren bibliotecaris del gènere masculí, l'Associació de Bibliotecaris de Catalunya (1981-1985).
Finalment, l'any 1985, es creà el Col·legi Oficial de Bibliotecaris-Documentalistes de Catalunya que agrupa tots els titulats d'aquesta professió.
La professió bibliotecària també s'ha anat adaptant als canvis tècnics i socials i ha seguit una evolució que es pot resumir en tres fases.
En un primer moment, els professionals estaven centrats en les biblioteques públiques i, per tant, en l'organització dels llibres i en el préstec i l'atenció als usuaris.
A partir dels anys 1970 es van orientar també a atendre les necessitats d'audiències especialitzades, per a les quals organitzaven documents de tota mena (revistes científiques, patents, informes tècnics, etc.) en serveis d'informació i documentació ubicats en empreses, mitjans de comunicació, centres de recerca, etc. i van ser un dels col·lectius pioners en la utilització de mitjans informàtics.
En aquest moment es fan servir també altres denominacions, com documentalistes o gestors del coneixement, que volen reflectir millor la nova orientació.
En l'actualitat, amb la consolidació d'Internet, els professionals s'ocupen també de la gestió de la informació digital i dels continguts web, responsabilitzant-se de tasques relacionades amb la seva organització, posicionament, localització o difusió en portals web de tota mena.
La professió bibliotecària s'ha adaptat als temps i a les necessitats del mercat.
Els estudis d'Informació i Documentació que s'imparteixen avui a la Facultat de Biblioteconomia i Documentació continuen formant aquest professional versàtil que segueix tenint valor i vigència en un món com l'actual, saturat d'informació.
Facultat de Biblioteconomia i Documentació.