projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
IRENEU és la campanya anual, coordinada per la Direcció general de Recerca del Departament d'Empresa i Coneixement, que te per objectiu recollir totes les activitats amb component R+D+I que han dut a terme els Departaments de la Generalitat de Catalunya al llarg de l'exercici anterior.
Aquest juliol passat es va donar per tancada la campanya corresponent al 2018, amb la qual cosa ja podem fer públiques les dades econòmiques a l'apartat IRENEU del web del Departament.
Com es veu a la gràfica, a nivell de tot el Departament, al 2018 s'ha recollit més del doble de la inversió de l'any anterior.
A nivell de direccions generals i empreses adscrites, cal destacar el considerable increment de la inversió en R+D+I per part de l'Agència de Residus, CIMALSA, la Direcció General d'Infraestructures de Mobilitat, la Direcció General de Polítiques Ambientals i Medi Natural, la Direcció General de Qualitat Ambiental i Canvi Climàtic, i, la Direcció General de Transports i Mobilitat.
Aquest manual mostra un cos coherent de coneixements sobre BIM i Revit, per tal de desenvolupar i controlar una obra amb BIM.
L'aprenentatge es fa amb la realització detallada d'un cas concret d'on extreu tota la informació del model.
El llibre presenta el debat jurídic i analitza els conflictes que posen en evidència aquesta norma preconstitucional; també fa especial referència a l'ordenació competencial entre l'Estat i les entitats territorials.
Neix amb l'objectiu de «facilitar la transició cap a una nova economia des del local, a través de la participació ciutadana i generant unes noves relacions econòmiques més sostenibles, justes i democràtiques».
Panoràmica dels diversos règims autoritzatoris relacionats amb qualsevol acte de construcció o ús del sòl, amb les fases del procediment administratiu d'atorgament de les llicències urbanístiques.
També conté un estudi exhaustiu de la normativa vigent de les 17 comunitats autònomes.
Des d'una perspectiva jurisprudencial i comparada estudia els conflictes jurídics més rellevants que es produeixen en el sector del transport públic, com a microescenari dins de l'espai públic on es reflecteix el pluralisme ideològic i religiós.
Examina la institució de la invalidesa des de la perspectiva del nou suport electrònic en què es materialitza l'activitat administrativa.
Aborda l'activitat administrativa automatitzada i la seva incidència en actes i documents administratius.
Premsa Catalana digitalitzada, és un inventari cooperatiu que inclou una relació de revistes i diaris catalans amb versions digitalitzades, fet a partir de les informacions recollides a institucions diverses.
Al 2019 disposa de la descripció i l'enllaç a unes 2.000 capçaleres.
La trajectòria dels 50 primers anys d'aquesta enginyeria és paral·lela a la de la història d'Espanya i les seves infraestructures.
Els Premis Ajac son bianuals per a joves arquitectes.
Hi ha 4 categories: Obra, Projectes, Articles i Emprenedoria.
Si vols algun llibre de les novetats d'aquest mes, indica el títol a l'assumpte del correu.
Llibre d'interès per a urbanistes, arquitectes, advocats, acadèmics i gestors públics, ja que, a partir d'un enfocament transdisciplinar, combina anàlisis teòriques amb l'estudi de casos concrets a Europa i l'àmbit iberoamericà.
Vol donar resposta al repte de desenvolupar l'economia blava de manera sostenible i harmònica mitjançant una gestió integrada de les activitats sectorials que impacten sobre l'espai marítim català.
Document de planificació estratègica que defineix el full de ruta de les polítiques de conservació de la natura a Catalunya fins al 2030.
Gràcies al marc competitiu de les empreses privades, els cal invertir part dels beneficis i dels recursos en recerca.
Així doncs, mitjançant la gestió indirecta dels serveis públics, tant l'Administració com els ciutadans es poden beneficiar d'aquest entorn d'innovació.
La publicació té un enfocament multidisciplinari sobre les qüestions relatives a la governança dels contractes de col·laboració entre el sector públic i el sector privat (CPP) a Espanya.
Útil per a juristes, i també per a directius i gestors públics i privats.
El llibre presenta un compendi de claus i pautes que ens introduiran de ple en les noves mecàniques de gestió relacionades amb les tecnologies de la informació, la Internet de les coses i les dades massives ( big data ).
És una aplicació que engloba l'oferta cultural de Catalunya.
Està orientada per territori, proximitat i data, de manera que et proposa experiències culturals segons les teves preferències.
S'analitza el concepte de poder adjudicador, la regulació de les garanties, la gestió indirecta i els encàrrecs a mitjans propis, el règim de notificacions i comunicacions, el requisit de solvència dels licitadors, entre altres aspectes essencials.
Actuacions de l'entitat com l'inici de la base cartogràfica digital homogènia pensada per a una explotació a escala global, i el reconeixement de la Conca de Tremp-Montsec com a Geoparc reconegut per la UNESCO entre d'altres.
Si vols algun llibre de les novetats d'aquest mes, indica el títol a l'assumpte del correu.
El llibre facilita la transició cap aquesta tecnologia aportant les estratègies més oportunes en cada cas i exposant les millors tècniques dels programes més utilitzats d'aquesta nova tecnologia.
El llibre s'aproxima als nous procediments simplificats.
Els sistemes dinàmics d'adquisició, una fórmula especialment recomanada per a la racionalització de la contractació menor.
El canvi cultural que aposta per la defensa del paisatge i per fer front al llegat del boom immobiliari ha fet evident la necessitat de repensar el territori i buscar sistemes de recuperar aquests espais.
La guia inclou des de les anàlisis preliminars fins al tancament del projecte, profunditzant en els aspectes tecnològics i de gestió.
Exposició senzilla d'un ordenament complex, per la seva estructura, funció i interdisciplinarietat.
El manual ofereix una visió sistemàtica i completa de l'ordenament urbanístic i explica amb un llenguatge senzill i clar els conceptes bàsics.
Aplicació que facilita la consulta de la informació urbanística integrant en un sol espai les funcionalitats del Cercador de Planejament, Qualificacions i Convenis, el Cercador del Patrimoni Arquitectònic i el plànol urbanístic del Punt d'Informació Cartogràfica de l'Ajuntament de Barcelona.
Estadístiques en català, castellà i anglès.
Informació més rellevant sobre la situació ambiental de Catalunya a l'abast de qualsevol persona, entitat o col·lectiu interessat a seguir-ne l'evolució.
Si vols algun llibre de les novetats d'aquest mes, indica el títol a l'assumpte del correu.
El Departament de Territori i Sostenibilitat ha aprovat avui mesures per impulsar l'activitat econòmica al litoral català amb la voluntat de pal·liar els efectes negatius derivats de la pandèmia de la COVID-19 en l'activitat econòmica.
Així, els ajuntaments costaners podran sol·licitar al Govern la modificació de les autoritzacions dels plans d'usos de temporada de les platges, tant de la part marítima com terrestre.
En concret, podran sol·licitar:
El règim de distàncies que cal respectar entre usuaris comporta una reducció de l'aforament de les terrasses de temporada, alterant-se de manera important l'equilibri econòmic-financer de les adjudicacions d'explotació.
Aquesta situació pot comportar que les guinguetes renunciïn a obrir i deixin sense aquest important servei de platja als banyistes.
Per aquest motiu, es podrà autoritzar un increment de la superfície de terrasses arribant als 200 m 2 (20 m 2 guingueta + 100 m 2 de terrassa ja autoritzats + 80 m 2 de terrassa addicionals).
Aquesta ampliació només es podrà sol·licitar per a platges urbanes i donant compliment a la resta de determinacions legals, i s'haurà de garantir el dret de les persones usuàries de la platja a gaudir-ne en condicions adequades.
Totes aquestes mesures es podran autoritzar a petició dels ajuntaments amb les limitacions específiques de cada tram de platja, i sempre respectant els drets de la resta d'usuaris de l'espai públic.
En tots els casos es procurarà que les ampliacions de superfícies d'ocupació de serveis de platja no dificultin la utilització del domini públic maritimoterrestre i, en tot cas, del mar i la seva ribera, que ha de ser lliure, pública i gratuïta.
Per aquesta raó, les resolucions de modificació podran estar condicionades al grau d'ocupació de la platja i al seu aforament.
D'altra banda, en els pròxims dies es farà públic, en el marc del Procicat, un protocol de recomanacions i instruccions per als usos i serveis associats a les platges per la COVID-19, seguint les directrius del Ministeri de Sanitat sobre la reobertura de les platges i zones de bany.
Coordinació de l'activitat: Direcció General de Qualitat Ambiental
Altres participants: Universitat de Barcelona (UB)
Període: maig de 2010 – setembre de 2010 i maig de 2011- setembre de 2011
Vigilància i seguiment del protocol d'informació d'ozó quan es depassen els llindars de referència legislativa.
L'Estatut d'Autonomia de Catalunya estableix que correspon a la Generalitat la competència sobre la regulació de l'ambient atmosfèric i de les seves diverses classes de contaminació, la declaració de zones d'atmosfera contaminada i l'establiment d'altres instruments de control de la contaminació, amb independència de l'Administració competent per autoritzar l'obra, la instal·lació o l'activitat que la produeixi.
Correspon a la Direcció General de Qualitat Ambiental, ordenar, instal·lar i fer el manteniment de la xarxa de vigilància i previsió de la contaminació atmosfèrica de Catalunya (XVPCA).
Per tal de complir amb l'article 28 de Reial decret 102/2011, de 28 de gener, relatiu a l'ozó a l'aire ambient, el Departament de Territori i Sostenibilitat ha de donar informació al públic quan es donin superacions dels llindars d'informació i/o alerta així com el valor objectiu per a la protecció a la salut humana establerts per aquest contaminant.
L'ozó és un contaminant secundari, és a dir, no és emès directament per cap font.
Es forma en presència d'òxids de nitrogen, compostos orgànics volàtils, radiació solar i altes temperatures.
Durant el període estival és quan es donen unes condicions meteorològiques que afavoreixen la formació d'ozó troposfèric possibilitant superacions dels llindars d'informació a la població i d'alerta, així com del valor objectiu de protecció a la salut humana.
D'acord amb aquests fets, el Departament de Territori i Sostenibilitat realitza la campanya de vigilància dels nivells d'ozó troposfèric a Catalunya des del 15 de maig fins al 15 de setembre tots els dies de la setmana.
La campanya es duu a terme mitjançant les mesures dels analitzadors d'ozó dels 48 punts de mesurament automàtic que disposa la Xarxa de Vigilància i Previsió de la Contaminació Atmosfèrica de Catalunya (XVPCA).
Aquesta campanya respon a l'obligació legal d'informar a la població sobre les superacions dels valors de referència legislatius.
Les tasques que ha de desenvolupar el personal tècnic que està de guàrdia són les següents:
El Departament d'Astronomia i Meteorologia de la Universitat de Barcelona disposa d'una àmplia experiència tant en el seguiment i comprovació dels nivells d'ozó de la XVPCA com en la vigilància dels nivells així com en l'activació dels protocols d'informació en cas de superació dels llindars.
Direcció de projecte: Direcció General de Carreteres
Període: gener 2012 – desembre 2012
El sistema de barrera acústica vegetal no requereix cimentació, ja que es col·loca sobre d'una base planera, amb una capacitat portant, suficient, segons l'alçària de la barrera.
L'estructura és autoportant i modular, d'acer galvanitzat en fàbrica.
Els laterals estan formats per una manta de geotèxtil que es recolza en una malla electrosoldada d'acer galvanitzat.
Els esforços sobre la malla els aguanta uns tirants i els travessers de l'estructura portant, gràcies a uns tiradors verticals.
Es tracta d'un sistema modular sense necessitat de cargols o d'altres sistemes d'ancoratge.
Els mòduls ja estan soldats de fàbrica i totes les peces metàl·liques estan galvanitzades en calent.
El reblert de la barrera té la funció fonoabsorbent i es construirà amb terres seleccionades.
Les barreres vegetals acústiques s'estan començant a emprar per intentar que, de la manera més sostenible possible, es pugui donar compliment a la normativa en impactes acústics i, a la vegada, puguin ser mediambientalment més sostenibles.
És la primera que s'instal·la en una zona de clima no fred i sense pluja abundosa.
Per tant, s'ha hagut d'implementar un sistema de reg pensat per a aquesta zona climàtica.
Aquesta actuació de Badia permet reduir l'impacte del pas de vehicles per aquesta autopista –una de les més transitades de Catalunya– en una zona d'habitatges (90.000 vehicles diaris de mitjana en aquest àmbit).
Les obres han consistit en la construcció de trams de barreres, de tipologia diversa, en el tram des de l'entrada de l'AP-7 i l'inici d'una calçada lateral, en el sentit Terrassa, en un quilòmetre de longitud.
Els treballs han comptat amb un pressupost de 2,2 MEUR.
Les barreres són vegetals, de policarbonat o mixtes, i oscil·len, segons la seva ubicació, dels 4 als 8 metres d'altura.
Els materials, l'altura i la localització de les barreres s'han consensuat amb l'Ajuntament de Badia del Vallès.
Es pretén establir una metodologia de càlcul de les emissions de CO 2 associades al desenvolupament del principal instrument urbanístic de planejament general.
En particular, es vol determinar com quantificar les emissions associades a aquells aspectes que suposen el major percentatge d'emissions habitualment: la mobilitat generada i el consum energètic dels usos residencials.
Posteriorment s'aniran afegint la resta d'aspectes que configuren la totalitat d'aquestes emissions, que són les associades a l'abastament d'aigua, la depuració d'aigües residuals, la gestió dels residus, etc.
Desenvolupar una eina de càlcul que ajudi en els processos d'avaluació ambiental estratègica a avaluar ambientalment les alternatives de planejament urbanístic des de la perspectiva de la mitigació del canvi climàtic i a quantificar les emissions de CO 2 en les fases primerenques de la presa de decisions.
Una metodologia de càlcul senzilla i aplicable específicament al planejament urbanístic.
És la primera vegada que es desenvolupa una metodologia d'aquest tipus a la Generalitat de Catalunya.
L'Oficina Catalana de Canvi Climàtic i la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental treballen conjuntament per introduir l'avaluació dels factors climàtics en els plans i programes.
La major part dels plans que es sotmeten a avaluació ambiental són els plans urbanístics, per aquesta raó desenvolupar activitats de recerca en aquest àmbit suposa una major incidència de les polítiques ambientals.
La Direcció General de Polítiques Ambientals, del Departament de Territori i Sostenibilitat, ha presentat el Mapa d'actors de recerca i innovació ambiental de Catalunya.
Aquesta eina permet visualitzar les unitats que realitzen recerca i innovació ambiental a Catalunya i mostrar el coneixement científic que produeixen en aquest àmbit.
El mapa analitza bàsicament tres tipologies d'unitats d'R+D+I: recerca, desenvolupament i innovació.
El mapa identifica i classifica les línies de recerca i innovació en funció del Pla d'Eixos de Recerca i Innovació del Departament.
De forma molt gràfica i intuïtiva, permet consultar quines i quantes unitats fan recerca i innovació ambiental a Catalunya, a través d' unes fitxes descriptives, i quines són les seves principals línies temàtiques.
L'eina identifica 217 unitats d'R+D+I ambiental a Catalunya.
Més de la meitat (114) són grups de recerca, 51 són centres tecnològics i 27 són centres de recerca.
Un 40,9% del total de centres de recerca de Catalunya disposen de línies de recerca ambiental i un 53% dels centres tecnològics desenvolupen línies d'R+D+I ambientals.
Per eixos temàtics de medi ambient i sostenibilitat, el 19% fan referència al canvi climàtic, el 17%, a la planificació de la biodiversitat i del patrimoni natural, el 16% a la gestió i planificació de l'aigua per a un ús sostenible i el 14% a l'energia.
Promoció de la recerca i innovació en sostenibilitat
El mapa proporciona informació de base per a la millora del treball en xarxa entre els actors i, per tant, en fomenta la cohesió.
També contribueix a la implementació, entre d'altres, del Pla d'Economia Verda i de l'Economia Circular, i de l'Estratègia d'Especialització Intel·ligent, ja que permet identificar els centres i unitats en R+D+I especialitzats en el desenvolupament de projectes en ecoinnovació a Catalunya.
Finalment, ofereix oportunitats per a l'enfortiment de les col·laboracions entre l'Administració i els grups de recerca i tecnològics per fomentar la transversalitat en matèries com el canvi climàtic i aigua, la biodiversitat i el canvi global, la producció i consum sostenible, entre d'altres, i que s'impulsi l'ecoinnovació.
Redactat per: Direcció General de Polítiques Ambientals.
Per saber-ne més: Marta Batllevell
Governança.Sistemes de suport a la presa de decisions, Governança.Mecanismes col·laboratius
Direcció del projecte/coordinació de l'activitat: Direcció General de Qualitat Ambiental
Les activitats humanes afecten el medi ambient i a la salut humana d'una manera molt significativa.
Les emissions de diferents contaminants atmosfèrics estan augmentant, o es mantenen elevades, de manera preocupant, i les administracions han d'aprovar plans amb actuacions per reduir les emissions de manera proporcionada als diferents sectors emissors.
La pluja àcida és un contaminant que no es troba regulat per la normativa ambiental.
Tot i això, hi ha evidències de l'afectació d'aquesta en el medi.
A Catalunya, per primera vegada, s'està duent a terme la validació de les prediccions dels models de deposició específics amb dades reals de mesuraments al territori.
Aquesta aplicació ha de permetre, entre d'altres, millorar el coneixement de la procedència dels contaminants incorporats a la pluja.
Millorar el coneixement (la caracterització i la variació) de la precipitació, per tal d'obtenir informació de suport en l'elaboració de polítiques de reducció de les emissions i millora de la qualitat de l'aire.
A Catalunya es porta a terme la validació de les prediccions dels models de deposició específics amb dades reals de mesuraments al territori.
Aquesta aplicació permet entre d'altres, millorar el coneixement de la procedència dels contaminants incorporats a la pluja.
Desenvolupament de models de transport basats en anàlisi estadístic i en models de font-receptor.
Són eines que permeten entendre la procedència dels contaminants incorporats a la pluja.
Aplicació de dades reals del territori de Catalunya en la seva validació.
Direcció del projecte/coordinació de l'activitat: Direcció General de Qualitat Ambiental
S'està impulsant el desenvolupament de diferents eines de modelització de la dispersió atmosfèrica de contaminats que, adaptades al territori de Catalunya, permeten tant complementar la informació sobre qualitat de l'aire que proporcionen les estacions de la Xarxa de Vigilància i Previsió de la Contaminació Atmosfèrica de Catalunya, com de realitzar el pronòstic de la qualitat de l'aire.
Aquest darrer punt és important en la vigilància i informació dels nivells d'ozó troposfèric, com en l'elaboració d'una previsió dels nivells de qualitat de l'aire de manera operativa.
Millorar la informació territorial disponible sobre els nivells de qualitat de l'aire amb una resolució espacial elevada (1x1 km), així com disposar d'una informació més precisa del pronòstic dels nivells de contaminació.
Aquest fet suposa, entre d'altres, anticipar els episodis ambientals de contaminació i permetre que la població sensible pugui prendre mesures de prevenció, així com disposar de la implementació d'una eina per a l'elaboració de plans d'actuació per a la millora de la qualitat de l'aire.
Integrar les eines de modelització, adaptades a les característiques del territori de Catalunya, tenint en compte l'inventari concret d'emissions, la meteorologia i la orografia.
Utilitzar aquestes eines, adaptades a Catalunya, per obtenir una millor informació sobre el diagnòstic i el pronòstic de la qualitat de l'aire.
Permet optimitzar la informació discreta que proporcionen els punts de mesurament de la xarxa, obtenint l'avaluació de punts del territori on no hi ha mesures, i millorar la informació sobre la previsió per tal de fer més efectives les mesures de prevenció i de reducció de les emissions.
Direcció de projecte: Direcció General de Carreteres
Període: gener 2013 – setembre 2013
Implementació de barreres acústiques vegetals per tal d'assolir els objectius de qualitat acústica i la integració paisatgística a les zones de soroll de les infraestructures viàries amb una intensitat de trànsit superior als 6 milions de vehicles per any –90.000 vehicles diaris de mitjana- en el cas de transcórrer per una zona urbana densament poblada.
S'han instal·lat a la C-58 al seu pas per Badia del Vallès, a l'inici d'una calçada lateral, en sentit Terrassa, en un quilòmetre de longitud.
És la primera vegada que s'executen aquestes barreres per atenuar el soroll que produeix el trànsit de les carreteres.
Les obres han consistit en la construcció de trams de barreres de diverses tipologies: vegetals, de policarbonat o mixtes, i oscil·len, segons la seva ubicació, d'entre els 4 als 8 metres d'altura.
Els materials, alçada i localització de les pantalles s'han consensuat amb l'Ajuntament de Badia del Vallès.
Període: gener de 2013 – desembre de 2017
Aquesta actuació ha de permetre definir la metodologia específica per correlacionar les partícules captades en l'aire ambient amb mostres del material particulat procedent de diferents fonts d'emissió, així com un major coneixement d'aquest tipus de contaminació.
Per tal de definir les mesures a adoptar en les fonts emissores, com en el cas de l'elaboració de plans de millora de la qualitat de l'aire, cal conèixer la relació entre les partícules detectades en els punts receptors i emissors.
La utilització d'aquestes tècniques, tant de caracterització de les partícules com en la seva determinació en mostres d'aire.
La informació obtinguda s'està aprofitant per primera vegada en els treballs del plans de millora de la qualitat de l'aire.
Millorar el coneixement del material particulat recollit en mostres d'aire ambient per tal d'efectuar estudis de contribució de fonts i dissenyar les estratègies de reducció més eficaces, tant en plans generals de millora de la qualitat de l'aire com en problemàtiques existents en determinats punts del territori.
La novetat que aporta l'acció és que s'aplica aquesta metodologia com a suport i gestió de la qualitat de l'aire a Catalunya, ja que la informació obtinguda mitjançant aquestes tècniques s'està aprofitant en els treballs dels plans de millora de la qualitat de l'aire, així com en problemàtiques existents en determinats punts del territori.
Es tracta d'obtenir informació complementària sobre les partícules en suspensió en l'aire ambient que permeti conèixer el seu origen i obtenir inventaris d'emissions més detallats.
Aquesta informació és essencial per dissenyar les actuacions concretes i eficaces de reducció de les emissions.
Aquesta activitat permet conèixer no només la component inorgànica del material particulat, sinó també la component orgànica.
Això permet fer correlacions més complertes en incorporar les especies orgàniques.
Aquesta metodologia permetrà un coneixement més exhaustiu de les especies químiques que formen part de les diferents fraccions del material particulat i així poden determinar més acuradament les possible fonts emissores.
Imatges realitzades en el Microscopi Electrònic de Mostreig de partícules: A-D: partícules carbonoses, E: sal marina, F: sal marina (esquerra) i sulfat de calci (dreta)
Ubicació de la unitat mòbil del CSIC a la plaça de Joan Sansa a la Seu d'Urgell.