La jornada la va organitzar l'Agència de Residus de Catalunya i es va dur a terme conjuntament amb el Consorci del Bages per la Gestió de Residus i l'Oficina de Fertilització del Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca.
També va col·laborar l'Escola Agrària de Manresa.
Hi va haver una assistència d'unes 70 persones de diferents procedències (Administració, agricultors, personal tècnic, empreses del sector).
La benvinguda i presentació de la jornada va anar a càrrec de la directora de Serveis Territorials de DTES a la Catalunya Central, la senyora Míriam Sort, el director dels Serveis territorials del DARP a la Catalunya Central, el senyor Ramón Lluís Lletjós, el gerent del Consorci del Bages per a la Gestió de Residus, el senyor Ricard Jorba i la cap de Departament de Protecció del Sòl de l'Àrea d'Economia Circular de l'ARC, la senyora Meri Pous.
Es va remarcar l'impuls que es vol donar a Catalunya a l'economia circular des de la visió de residu-recurs i que el compost és un recurs que es produeix a partir del compostatge del residus orgànics.
A Catalunya fa molts anys que es produeix compost de qualitat procedent del compostatge dels residus orgànics (fracció orgànica, restes vegetals, fems, fangs).
El compost es pot realitzar a partir de diversos materials i residus orgànics (fems, fangs, restes vegetals, fracció orgànica).
A Catalunya hi ha més de 70 plantes de compostatge autoritzades i s'estima que produeixen unes 300.000 tones de compost de les quals es gestiona actualment un 80% per a l'agricultura i un 20% per a la jardineria.
La distribució de les plantes per activitat és la següent:
La fertilització orgànica amb compost aporta molts beneficis als sòls i als cultius.
Incrementa la fertilitat dels sòls, millora la retenció hídrica i de nutrients i evita la degradació i erosió.
El cicle de la matèria orgànica és un dels exemples més evidents d'economia circular, en què els residus que es generen un cop tractats biològicament, esdevindran un recurs (compost) i seran retornats al sòl en forma de matèria orgànica i nutrients, que permetran el desenvolupament de cultius que seran consumits.
Presentació completa en l'enllaç següent: El compost de residus orgànics
El compost té un valor fertilitzant (N,P,K) i un valor orgànic, que és el que el diferencia dels adobs químics en què la disponibilitat de nutrients és immediata.
Entre els materials orgànics hi ha diferencies quant a la seva composició en nutrients i matèria orgànica.
Per tant, no totes les fonts de matèria orgànica són iguals.
Hi ha materials orgànics com el compost que contribueixen a la formació del complex argilohúmic i, per tant, al desenvolupament de l'estructura del sòl i a la retenció de nutrients.
Sobre l'estratègia de fertilització, es destaca que molt sovint les necessitats dels cultius i les necessitats de fertilització no són equivalents, que hi ha diferents disponibilitats per als nutrients i que hi ha diferents vies per satisfer les necessitats de fertilització.
Presentació completa en l'enllaç següent: El valor orgànic del compost
En aquesta taula rodona diferents ponents ens van explicar la seva experiència i els beneficis de l'ús del compost.
En aquesta sessió els assistents es van poder distribuir per taules, segons el sector en el que estiguessin mes interessats: cada taula contenia cinc safates amb compostos elaborats amb matèries primeres d'origen diferent.
L'objectiu de la pràctica era relacionar cada compost amb el seu material d'origen.
Els assistents van poder valorar les mostres en funció dels sentits (olfacte, vista, tacte).
El o la ponent de cada sector introduïa l'ús que donava al compost i d'acord amb això es generava un debat i discussió.
Es va fer una visita guiada a la planta explicant les diferents etapes del procés: barreja de la fracció orgànica amb la fracció vegetal, pretractament per treure impropis, la descomposició del material, la maduració, el posttractament i el compost acabat.
Algunes dades més rellevants de la planta de compostatge de Manresa:
Amb els anys la maquinària utilitzada per a l'aplicació de materials orgànics ha anat evolucionant i s'han introduït noves tècniques.
En el mercat hi ha diferents tipus d'escampadors de fertilitzants orgànics i compost, ja sigui segons les necessitats de descàrrega (lateral, posterior), com pels sistemes d'alimentació que permeten l'avanç del fertilitzant al sistema de distribució.
Es va fer una demostració pràctica d'aplicació agrícola de compost amb tres màquines distribuïdores d'escampar en un camp molt proper a la planta de compostatge.
Distribució del compost, majoritàriament, per als conreu: vinya
Regulació: per velocitat de les cadenes del fons mòbil, accionament per PdF.
Distribució del compost, majoritàriament, per als conreu: fruiters i d'altres
Regulació: per velocitat de les cadenes del fons mòbil, accionament per motor hidràulic i regulació per vis mètric i actuació manual.
Obertura porta posterior: variable, hidràulicament, regulació des de la cabina.
Distribució: rotors horitzontals (2), accionament per PdF.
Distribució del compost, majoritàriament, per als conreu: cereals
Regulació: per velocitat de les cadenes del fons mòbil, accionament per motor hidràulic i regulació per un sensor i actuació automàtica.
Obertura porta posterior: variable, hidràulicament, sistema "guillotina" de la comporta mitjançant guies laterals.
Distribució: rotors verticals i discs (2)
Es van fer agraïments a tots els organitzadors i col·laboradors, i assistents de la jornada.
A continuació es van fer unes reflexions finals:
El sector agrícola, és imprescindible per tancar el cicle de la matèria orgànica amb qualitat i garanties d'èxit.
Poseu COMPOST a les vostres vides i sereu més feliços!
Substàncies químiques, Valorització de residus no aprofitables com a subproductes, Valorització de materials, Optimització dels processos de tractament de residus, Obtenció de fertilitzants orgànics de qualitat a partir de residus, Avaluació de la qualitat del sòl i Mitigació