projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
-1 Per a l'exercici del 1994, les retribucions íntegres del personal en actiu no sotmès a la legislació laboral, incloent-hi els alts càrrecs, no tenen variació respecte a les fixades per a l'exercici del 1993.
-2 El que estableix l'apartat 1 s'entén sens perjudici de l'adequació de les retribucions complementàries, si cal, per a assegurar que les assignades a cada lloc de treball mantenen la relació adequada amb el contingut d'especial dificultat tècnica, de dedicació, de responsabilitat, de perillositat o de penositat, amb l'informe favorable del Departament d'Economia i Finances.
-3 Les retribucions que tenen el caràcter d'absorbibles i la indemnització per residència no experimenten cap increment respecte a les fixades per a l'exercici del 1993.
-5 El que disposa aquest article s'ha d'aplicar al personal al servei de l'Administració de la Generalitat i al al personal dels ens enumerats en l'article 1.1.
-1 El Fons de Cooperació Local de Catalunya és integrat per les participacions que corresponen als ens locals de Catalunya en els ingressos de l'Estat per a l'exercici del 1994 i per la partida 04.03.461.03, d'un import de 2.983.665.008 pessetes, del Departament de Governació, en concepte de participació en els ingressos de la Generalitat.
-3 D'acord amb el que disposa la Llei 16/1990, del 13 de juliol, sobre el règim especial de la Vall d'Aran, s'estableix un percentatge de participació en els ingressos de la Generalitat a favor del Consell General d'Aran d'un 1,86% de l'aplicació pressupostària 04.03.461.03 del Departament de Governació.
El 98,14% restant de la dita aplicació pressupostària s'ha de distribuir entre la resta dels consells comarcals d'acord amb el que sigui establert per reglament, tenint en compte el nombre d'habitants de la comarca i el principi de solidaritat interterritorial.
-1 Durant l'exercici del 1994 el Govern és obligat a no prendre cap iniciativa legislativa o administrativa que comporti creixement de la despesa pública pressupostada, si no proposa alhora els recursos addicionals necessaris o les reduccions proporcionals de despesa amb l'especificació pressupostària corresponent.
-2 Durant l'exercici del 1994 el Govern és obligat a oposar-se a qualsevol iniciativa legislativa que comporti creixement de la despesa pública pressupostada, si no es proposen alhora els recursos addicionals necessaris.
-1 Les obligacions derivades de compromisos de despesa degudament adquirits per contractes de tracte successiu, relatius a compra de béns corrents i de serveis, en l'últim trimestre del 1993, pels departaments de la Generalitat i els organismes autònoms, es poden aplicar als crèdits del pressupost vigent.
-3 Pel que fa referència al Servei Català de la Salut i a les entitats gestores de la Seguretat Social de la Generalitat de Catalunya, el Departament d'Economia i Finances, a proposta del director de l'entitat i amb l'informe previ de l'interventor delegat, pot determinar els crèdits del pressupost vigent respectiu als quals s'imputa el pagament de compromisos de despesa degudament adquirits corresponents a l'exercici anterior.
-1 El Govern, a proposta conjunta del Departament d'Economia i Finances i del Departament d'Ensenyament, del Departament de Cultura o de la Secretaria General de l'Esport, pot autoritzar que aquests estableixin convenis de col·laboració amb les entitats locals que permetin l'execució anticipada de projectes de construccions escolars, de biblioteques o de centres poliesportius inclosos en els plans pels departaments esmentats.
-3 El Govern, a proposta conjunta del Departament d'Economia i Finances i del Departament de Sanitat i Seguretat Social, pot autoritzar que el Servei Català de la Salut estableixi convenis de col·laboració amb entitats locals i altres entitats titulars de centres sanitaris de la Xarxa Hospitalària d'Utilització Pública que permetin l'execució anticipada de projectes d'inversió en infraestructura sanitària.
-4 Les inversions a què es refereix l'apartat 3 seran finançades i gestionades per les entitats esmentades sota la supervisió del Servei Català de la Salut.
Aquest reintegrarà, en tot o en part, l'import d'aquestes inversions a les entitats que les realitzin, d'acord amb les dotacions aprovades en cada exercici pressupostari per al finançament dels plans fixats pel Servei Català de la Salut, i d'acord amb els convenis signats.
A l'últim trimestre de l'exercici pressupostari, el Departament d'Economia i Finances ha de procedir a practicar retencions dels saldos pressupostaris corresponents a aplicacions pressupostàries no nominatives ni vinculades a ingressos afectats dels departaments a què fan referència les lletres a), b), c), d), e), h), i) i l) de l'article 6.3.
L'import d'aquestes retencions no pot ésser superior a les ampliacions de crèdit realitzades d'acord amb l'esmentada disposició.
-1 S'han de generar en l'estat de despeses els crèdits necessaris per a atendre les obligacions derivades dels serveis que traspassin a la Generalitat altres administracions durant l'exercici del 1994.
-3 En les generacions i ampliacions de crèdits finançades amb ingressos procedents d'altres administracions podrà dictar-se resolució ampliant o generant el crèdit a la vista de la documentació justificativa del reconeixement de l'obligació per part de l'administració que ha de trametre els fons, però no es podran ordenar pagaments fins que s'hagi produït efectivament l'ingrés, llevat que s'autoritzi expressament en la resolució de l'expedient corresponent.
-1 a) Els crèdits autoritzats en el pressupost de despeses del Servei Català de la Salut, secció 51, tenen caràcter vinculant per article, llevat el concepte 160, del capítol 1, "Quotes de la Seguretat Social", i el concepte 489, del capítol 4, "Farmàcia", en què la vinculació és a nivell de concepte.
b) Els crèdits autoritzats en el pressupost de despeses de l'Institut Català de la Salut, secció 32, tenen caràcter vinculant per article, llevat el concepte 160, del capítol 1, "Quotes de la Seguretat Social", en què la vinculació és per concepte.
c) Els crèdits autoritzats en el pressupost de despeses de l'Institut Català d'Assistència i Serveis Socials, seccions 41 i 42, tenen caràcter vinculant per article, llevat el concepte 160, del capítol 1, "Quotes de la Seguretat Social", el concepte 262, del capítol 2, "Concerts sòcio-sanitaris", i el concepte 487, del capítol 4, "Prestacions socials", en què la vinculació és per concepte.
-2 Independentment de la vinculació dels crèdits del pressupost de despeses, la classificació per conceptes i subconceptes s'ha d'utilitzar per al registre comptable de les operacions de despesa en el moment de l'execució del pressupost i en els expedients de modificacions pressupostàries de les entitats esmentades en l'apartat primer d'aquest article.
El Govern pot autoritzar la generació de crèdits en els capítols d'operacions de capital del pressupost del Departament de Política Territorial i Obres Públiques pel producte de l'alienació de béns adquirits mitjançant expropiació forçosa.
Aquest producte queda afectat a l'adquisició de terrenys necessaris per a l'execució d'obres de l'esmentat Departament.
El Govern, dins les previsions pressupostàries per al 1997, ha de promoure la reducció de la producció de residus, la recollida separada de matèria orgànica i de fraccions reciclables i les plantes de tractament ecològic de la matèria orgànica, en el Programa de gestió dels residus municipals, de conformitat amb la Llei 6/1993 i amb la col·laboració dels ens locals.
S'ha de destinar un mínim de vuitanta milions de pessetes de la dotació de les partides corresponents a la formació ocupacional consignades en la secció 11 del Departament de Treball a la formació dels cooperativistes i els treballadors de les cooperatives de treball associat i de les societats anònimes laborals, sempre que les propostes d'accions formatives s'ajustin a les disposicions legals que els siguin aplicables pel que fa a l'aprovació, el seguiment i el control.
Amb caràcter previ a l'aprovació dels pressupostos de les universitats, el Comissionat per a Universitats i Recerca del Departament de la Presidència ha d'elaborar la proposta de la despesa del personal funcionari docent i no docent, i la del personal contractat de les universitats que es financi amb càrrec al pressupost de la Generalitat, i l'ha d'elevar al Govern, amb l'informe previ del Departament d'Economia i Finances, perquè l'autoritzi.
Els projectes de primera ocupació d'immobles destinats a ús administratiu i adscrits a serveis dels departaments de la Generalitat i els seus organismes autònoms, i també els de reforma substancial d'aquests immobles, han de comptar, per a llur execució, amb un informe favorable previ, que té caràcter vinculant, tant en els aspectes qualitatius com quantitatius, de la Direcció General del Patrimoni de la Generalitat.
La Direcció General del Patrimoni de la Generalitat ha demetre els informes corresponents en el termini d'un mes.
La Llei orgànica 8/1980, de 22 de setembre, de finançament de les comunitats autònomes (LOFCA), disposa a l'article 21, apartat 2, la pròrroga automàtica dels pressupostos de l'any anterior en el cas que no s'hagin aprovat els de l'any corrent abans del primer dia de l'exercici econòmic corresponent.
En aquest mateix sentit, l'article 33 del Text refós de la Llei de finances públiques de Catalunya, aprovat pel Decret legislatiu 9/1994, de 13 de juliol, estableix que, si per qualsevol motiu l'1 de gener el Pressupost no està aprovat, es considera prorrogat automàticament el de l'any anterior en els seus crèdits inicials fins a l'aprovació i la publicació dels nous en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
A proposta del conseller d'Economia, Finances i Planificació i d'acord amb el Govern,
A partir de l'1 de gener de 2000 es prorroguen els crèdits inicials per a despeses dels pressupostos de la Generalitat per a l'any 1999, aprovats per la Llei 20/1998, de 29 de desembre, amb les excepcions següents:
a) No es prorroguen els crèdits destinats a programes, serveis o actuacions finalitzats el 1999.
b) Les modificacions pressupostàries derivades de reorganitzacions administratives i de traspassos de serveis al llarg del 1999 no inclosos en els crèdits inicials queden consolidades.
—1 S'autoritza el conseller d'Economia, Finances i Planificació per determinar les condicions d'autorització de crèdits durant la pròrroga pressupostària.
—2 Aquest Decret entra en vigor el dia 1 de gener de 2000.
Barcelona, 27 de desembre de 1999
La disposició addicional 10 de la Llei 20/1998, de 29 de desembre, estableix que els costos derivats de la recaptació de tributs seran minorats dels seus imports íntegres i faculta el conseller d'Economia, Finances i Planificació perquè en determini i reguli els procediments i períodes mitjançant una ordre.
Atès que cal una regulació genèrica dels procediments interns que s'han de seguir en els expedients corresponents, ja que els convenis subscrits amb l'Administració de l'Estat en matèria de recaptació de drets de la Generalitat de Catalunya per part d'aquella generen costos,
Els costos derivats dels convenis establerts amb l'Agència Estatal d'Administració Tributària o altres entitats han de ser minorats de la recaptació íntegra obtinguda per aquestes, amb la conformitat prèvia del tresorer territorial al moment de la seva liquidació, en els termes i amb les condicions que s'aprovin mitjançant el conveni vigent en cada moment.
El tresorer territorial i l'interventor territorial poden sol·licitar els justificants necessaris per a la comprovació dels costos.
L'autorització per portar a terme la minoració a què fa referència l'article anterior correspon al delegat territorial competent.
Aquesta Ordre tindrà efectes per a la comptabilització dels costos des de l'1 de gener de 1999.
El delegat territorial ha d'autoritzar els costos.
Barcelona, 14 de desembre de 1999
L'Institut Català del Sòl pot fer operacions d'endeutament de qualsevol modalitat, per a finançar parcialment obres d'edificació que promogui per compte del Govern i d'acord amb aquest fins a un import màxim de 8.000.000.000 de pessetes.
Addicionalment, l'endeutament autoritzat d'acord amb la Llei 3/2000, de 19 de maig, de pressupostos de la Generalitat de Catalunya per al 2000, i no formalitzat el 31 de desembre d'aquest any, es pot instrumentar el 2001.
El Govern ha d'autoritzar la disposició d'aquest endeutament amb l'informe previ del Departament d'Economia, Finances i Planificació.
La base màxima de la deducció regulada per aquest article s'estableix en l'import aprovat per la Llei de l'impost sobre la renda de les persones físiques com a base màxima de la deducció per inversió en l'habitatge habitual.
En relació a les despeses destinades a la rehabilitació de l'habitatge habitual, els percentatges de deducció establerts en la lletra a) de l'apartat 2.1 de l'article 1 de la Llei 31/2002, de 30 de desembre, queden fixats en el 4,95% i el 7,95%, respectivament.
La base màxima d'aquesta deducció s'estableix en l'import aprovat per la Llei de l'impost sobre la renda de les persones físiques com a base màxima de la deducció per inversió en l'habitatge habitual.
Les despeses autoritzades amb càrrec als crèdits del Pressupost prorrogat s'han d'imputar als crèdits autoritzats per aquesta Llei.
En el supòsit que en el Pressupost prorrogat no consti el mateix concepte que en el Pressupost per al 1990 o que els crèdits consignats en aquest siguin inferiors als prorrogats, el Departament d'Economia i Finances ha de determinar el concepte pressupostari a què s'ha d'imputar la despesa autoritzada, que tant com sigui possible ha de respondre a la mateixa naturalesa econòmica.
Es modifica l'article 27 de la Llei 5/2001, del 2 de maig, de fundacions, que resta redactat de la manera següent:
"Les fundacions han de portar la comptabilitat d'acord amb la naturalesa de les activitats i de manera que permeti un seguiment de les operacions i l'elaboració dels comptes anuals, i s'ha d'ajustar als principis i a les normes de la comptabilitat que hi siguin aplicables."
Es modifica l'article 28 de la Llei 5/2001, del 2 de maig, de fundacions, que resta redactat de la manera següent:
Les fundacions han de portar, com a mínim, el llibre diari, el llibre d'inventari i de comptes anuals i el llibre d'actes.
El llibre d'inventari i de comptes anuals de la fundació s'ha d'obrir amb l'inventari inicial extret de la carta fundacional, i s'hi ha de transcriure anualment l'inventari de tancament de l'exercici i els comptes anuals.
El llibre d'actes ha d'aplegar les actes de les reunions del patronat i dels altres òrgans de govern, autenticades en la forma que estableixin els estatuts o, si no ho fan, amb la signatura del secretari o secretària o el vistiplau del president o presidenta.
Correspon al patronat l'elaboració, l'actualització i la custòdia dels llibres que han de portar preceptivament les fundacions."
Es modifica la disposició addicional segona de la Llei 5/2001, del 2 de maig, de fundacions, que resta redactada de la manera següent:
"S'ha d'establir per reglament el sistema perquè les fundacions puguin presentar els actes inscriptibles en el Registre de Fundacions i els comptes anuals mitjançant procediments telemàtics."
Es modifica l'article 24 de la Llei 7/1997, del 18 de juny, d'associacions, que resta redactat de la manera següent:
Com a garantia de l'efectivitat dels drets de socis i sòcies i de les terceres persones que estableixin relacions amb les associacions, aquestes han de portar un llibre de registre de les persones associades, un llibre d'actes, un llibre d'inventari de béns i els llibres de comptabilitat adequats a les activitats que fan.
Aquests llibres han d'estar a disposició dels socis i sòcies.
Les associacions en què col·laboren persones voluntàries no associades han de portar també un llibre del personal voluntari.
L'òrgan de govern és el responsable d'elaborar, actualitzar i custodiar els llibres a què es refereixen els apartats 1 i 2."
Tenen la consideració d'habitatges d'ús turístic aquells que són cedits pel seu propietari, directament o indirectament, a tercers, i a canvi de contraprestació econòmica, per a una estada de temporada, en condicions d'immediata disponibilitat i amb les característiques que estableix aquest Decret.
Als efectes d'aquest Decret es considera estada de temporada tota ocupació de l'habitatge per un període de temps continu igual o inferior a 31 dies.
Tenen la consideració d'habitatges d'ús turístic aquells que són cedits pel seu propietari, directament o indirectament, a tercers, de forma reiterada i a canvi de contraprestació econòmica, per a una estada de temporada, en condicions d'immediata disponibilitat i amb les característiques que estableix aquest Decret.
Als efectes d'aquest Decret es considera estada de temporada tota ocupació de l'habitatge per un període de temps continu igual o inferior a 31 dies, i es considera cessió reiterada quan l'habitatge es cedeix dues o més vegades dins el període d'un any.
Aquesta llei, que es basa en els principis d'igualtat, solidaritat i subsidiarietat, regula la renda mínima d'inserció (RMI), com un dret prestat pel sistema de serveis socials de responsabilitat pública, d'acord amb el que estableix aquesta llei i les normes que la despleguen.
Aquesta Llei, basant-se en els principis d'igualtat, de solidaritat i de subsidiarietat, regula la renda mínima d'inserció (RMI), com a dret de caràcter universal garantit pel sistema de serveis socials de responsabilitat pública.
Principis generals del règim de contraprestacions i garanties mínimes dels usuaris dels serveis socials públics o dels privats que rebin finançament públic
Règim de les contraprestacions dels usuaris de la prestació pública dels serveis socials
Serveis subjectes a contraprestació
Determinació de les persones que poden subscriure el contracte assistencial
Valoració de la capacitat econòmica i càlcul de les aportacions a efectuar pels usuaris del servei
Valoració de la capacitat econòmica i càlcul de les aportacions a efectuar pels parents obligats
Informació per a la valoració de la capacitat econòmica
Determinació de la contraprestació
Serveis socials subjectes a contraprestació i preus públics que els són d'aplicació en l'àmbit de l'Administració de la Generalitat de Catalunya
Garantia de lliure disposició pels usuaris dels serveis socials públics i dels privats que rebin finançament públic
Garantia de lliure disposició en serveis socials residencials
Garantia de lliure disposició en altres serveis socials
Inaplicació de la garantia de lliure disposició
Càlcul de les aportacions a efectuar pels usuaris dels serveis socials prestats per la Generalitat de Catalunya
Càlcul de les aportacions a efectuar per les persones obligades en els serveis socials prestats per la Generalitat de Catalunya
Els casinos han de disposar, mitjançant un suport o sistema informàtic, d'un registre de visitants on s'anotin les dades identificatives dels visitants i la informació relativa a les visites successives, amb les garanties que preveu la Llei orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de protecció de dades de caràcter personal.
23.1 Els casinos han de disposar, mitjançant un suport o sistema informàtic, d'un registre de visitants on s'apuntin les dades identificatives dels visitants i la informació relativa a les visites successives.
Així mateix, contindrà i disposarà de les mateixes dades respecte de les persones que tinguin prohibit l'accés als casinos d'acord amb el que estableix el Decret 324/1994, de 16 de novembre, pel qual es regulen els fitxers automatitzats que contenen dades de caràcter personal gestionats, entre d'altres, pel Departament d'Interior, i en tots dos supòsits amb les garanties que preveu la Llei orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de protecció de dades de caràcter personal.
23.2 La Direcció General del Joc i d'Espectacles, prèvia tramitació de l'oportú expedient, ha d'incloure en la base de dades de persones que tenen prohibida l'entrada a bingos i casinos a:
a) Les persones que voluntàriament ho sol·licitin, per elles mateixes o confirmant sol·licituds presentades per familiars, i aquelles de qui ho sol·licitin els seus representants legals.
Aquesta prohibició pot tenir caràcter indefinit o temporal.
En tot cas ha de tenir la durada que sol·liciti l'interessat o representant legal amb un mínim de sis mesos i únicament pot ser aixecada un cop finalitzat el termini fixat a petició expressa de l'interessat o representant legal.
Les prohibicions temporals poden ser renovades.
b) Les persones que com a conseqüència d'expedient sancionador quedin expressament sancionades amb la prohibició d'entrada per un temps determinat.
La tramitació d'aquests expedients té caràcter reservat.
L'especialitat d'educació social
Accés a l'especialitat d'educació social
Integració de funcionaris del grup B
Situació dels funcionaris que no accedeixen a l'especialitat
Accés del personal laboral i interí a l'especialitat d'educació social
Accés del personal laboral a l'especialitat d'educació social
Accés del personal interí i en règim temporal a l'especialitat d'educació social
Termini per obtenir la titulació requerida
Accés a l'especialitat d'educació social dels funcionaris dels grups B i C que han prestat serveis amb caràcter provisional
Els concursos que es convoquin per a l'atorgament d'autoritzacions per a la instal·lació i l'explotació de casinos en els centres recreatius turístics han d'establir mecanismes per a garantir, com a mínim, el manteniment dels recursos tributaris de la Generalitat procedents dels casinos com a resultat de l'entrada en vigor de la modificació de la lletra c de l'apartat 2 de l'article 33 de la Llei 25/1998, del 31 de desembre, de mesures administratives, fiscals i d'adaptació a l'euro.
8.1 Es limita a quatre (4) el nombre de casinos de joc autoritzats a tot el territori de Catalunya.
Excepcionalment, en el centre recreatiu turístic de Vila-seca i Salou, es poden autoritzar fins a un màxim de sis (6) casinos de joc més, d'acord i amb els termes de la Llei que reguli aquest centre.
8.1 Es limita a quatre el nombre de casinos autoritzats per a tot el territori de Catalunya.
8.1 Es limita a tres el nombre de casinos autoritzats per a tot el territori de Catalunya.
8.2 Els jocs que es poden practicar exclusivament als casinos de joc són els següents: ruleta francesa, ruleta americana d'un sol zero, vint-i-u o 'Black Jack', bola o 'Boule', trenta i quaranta, daus o 'Craps', punt i banca, bacarà o 'Chemin de fer' o ferrocarril, bacarà a 2 draps, pòquers de contrapartida (pòquer sense descart i pòquer 'Trijoker'), pòquers de cercle (pòquer cobert en la seva varietat de pòquer cobert de 5 cartes amb descart, i pòquer descobert en les seves modalitats de 'Seven Stud Pòquer', 'Omaha', 'Hold'em', 'Five Stud Pòquer' i pòquer sintètic) i roda de la fortuna.
El Catàleg de jocs i apostes autoritzats a Catalunya, previst en l'article 3 de la Llei 15/1984, de 20 de març, del joc, comprèn els següents: loteria, jocs que es poden practicar exclusivament als casinos de joc previstos a l'article 8.2 del present Decret, plena o bingo, màquines recreatives amb premi i d'atzar, rifes tómboles, combinacions aleatòries, apostes hípiques, apostes de llebrers i apostes de trinquet, en totes les seves modalitats i les apostes esportives i no esportives.
El catàleg de jocs i apostes autoritzats a Catalunya, previst en l'article 3 de la Llei 15/1984, de 20 de març, del joc, comprèn els següents: loteria, jocs que es poden practicar exclusivament als casinos de joc previstos a l'article 8.2 del present Decret, plena o bingo, màquines recreatives, màquines recreatives amb premi i d'atzar, rifes, tómboles, combinacions aleatòries, apostes hípiques, apostes de llebrers i apostes de trinquet, en totes les seves modalitats i les apostes esportives o no esportives que no tinguin el caràcter d'apostes mútues.
El catàleg de jocs i apostes autoritzats a Catalunya, previst en l'article 3 de la Llei 15/1984, de 20 de març, del joc, comprèn els següents: loteria, jocs que es poden practicar exclusivament als casinos de joc previstos a l'article 8.2 del present Decret, plena o bingo, màquines recreatives, màquines recreatives amb premi i d'atzar, rifes, tómboles, combinacions aleatòries, apostes hípiques, apostes de llebrers i apostes de trinquet.