projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El passat 7 de novembre es va celebrar la jornada sobre L'adaptació dels sistemes de gestió ambiental a les novetats de la norma ISO 14001 i de l'EMAS, amb l'objectiu de facilitar el procés d'adaptació dels Sistemes de Gestió Ambiental a la nova ISO 14001, així com oferir una guia per aquelles organitzacions que tinguin intencions d'implantar-ne un de nou.
La jornada volia facilitar el procés d'adaptació Sistemes de Gestió Ambiental (SGA)a la nova ISO 14001, així com oferir una guia per aquelles organitzacions que tinguin intencions d'implantar-ne un de nou.
Durant el desenvolupament d'aquesta:
Enllaç a les presentacions de la jornada L'adaptació dels sistemes de gestió ambiental a les novetats de la norma ISO 14001 i de l'EMAS.
El Reglament comunitari EMAS, és un sistema comunitari per a la ecogestió i l'ecoauditoria fomentat per la Unió Europea.
La Norma Internacional d'Ecogestió UNE EN ISO 14001 constitueix l'element principal d'aquest sistema, que permet a empreses i organitzacions de tots els sectors i dimensions millorar les seves qualificacions mediambientals.
El mes de setembre del 2015 es va aprovar una nova versió de la norma ISO 14001 i el passat agost del 2017 la Comissió Europea va aprovar les modificacions fetes als annexos I, II i III del Reglament EMAS (Reglament 2017/1505/UE de 28 d'agost pel qual es modifiquen els annexos I, II i III del Reglament CE//1221/2009) per tal de garantir la compatibilitat entre els dos estàndards i per donar resposta a les sol·licituds generades pels usuaris d'EMAS en relació amb determinats requisits tècnics del sistema d'ecogestió i auditoria de la UE.
Les empreses hauran de realitzar l'adaptació del seu Sistema de Gestió EMAS abans del proper 14 de setembre de 2018, data límit en què expira el termini per a l'adaptació dels sistemes de gestió ambiental a la nova versió de la Norma ISO 14001:2015.
El Reglament 1505/2017 consta de 3 articles i un annex que conté al seu torn els annexos I, II i III del Reglament 1221/2009 revisats i adaptats segons els requisits de la ISO 14001:2015:
Aquestes modificacions responen a una visió potenciada dels sistemes de gestió ambiental (SGA) com a eina estratègica per a l'empresa que li ha de permetre, sota el lideratge de la direcció, fer front als riscos i oportunitats i donar resposta a les necessitats i expectatives de parts interessades cada cop més atentes als resultats ambientals de l'organització.
La revisió d'aquests dos estàndards també està orientada a fer front als reptes ambientals dels nostres temps, inclosos l'ús eficient dels recursos, el canvi climàtic i la pèrdua d'ecosistemes i de biodiversitat.
Aquests canvis requereixen un exercici d'adaptació per a aquelles organitzacions que desitgin mantenir la certificació ISO 14001 i/o el registre EMAS però sobretot, per aprofitar i desenvolupar el potencial que un sistema de gestió ambiental pot oferir a l'empresa.
Sistemes de gestió ambiental (ISO 14001 i EMAS)
Adaptació de l'EMAS i la nova norma ISO 14001 B |29/09/2017
Per saber-ne més: Josep Maria Masip Moreno
Els dies 10 i 11 d'octubre es va celebrar al Palau Macaya de Barcelona, el primer Workshop Temàtic del projecte ENHANCE "EMAS as a Nest to Help And Nurture the Circular Economy".
Aquest primer workshop temàtic sobre EMAS i Economia Circular va permetre que els socis del projecte i els stakeholders interactuessin i debatessin sobre les bones pràctiques per a la promoció de l'EMAS i la implementació de polítiques i estratègies per fomentar un model d'economia circular.
Durant la sessió d'intercanvi d'experiències, els socis van obtenir informació sobre les bones pràctiques i com aquestes poden afavorir la transició cap a un model d'economia circular, per tal de començar a treballar en aquelles susceptibles de ser seleccionades i transferir-les a la seva regió.
Al workshop, a través d'una taula rodona constituïda per experts en economia circular, es van abordar diferents punts de vista sobre el tema.
Una de les principals lliçons apreses és que les organitzacions han de començar a considerar la potencialitat del treball en simbiosis compartint recursos amb altres organitzacions per a optimitzar-los i incrementar la seva eficiència i alhora ser més competitives.
En aquest sentit, els socis de projecte i els seus stakeholders van tenir l'oportunitat de visitar dues organitzacions EMAS: l'Autoritat Portuària de Barcelona, on es van comentar diferents exemples de simbiosis industrial, i el Liceu de Barcelona, on van conèixer el seu compromís ambiental i energètic.
Redactat de la noticia: Josep Maria Masip Moreno
Per saber-ne més: Josep Maria Masip Moreno
En el marc del XVI forum TIGSIG organitzat per l'Associació Catalana de Tecnologies de la Informació Geoespacial ( ACTIG ), l'Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya ( ICGC ) va anunciar la iniciativa OpenICGC per fomentar un nou marc de relació de l'Institut amb el sector GEO català, tant en l'àmbit públic com privat, i amb la ciutadania.
Aquesta iniciativa s'ha començat a materialitzar de forma pràctica amb l' obertura del codi informàtic de les seves aplicacions i APPs.
Aquest fet s'emmarca, a més a més, dins el procés d'obertura de l'Administració d'aquest país, en el marc de la Societat del Coneixement que anem construint i que va començar amb l'obertura de dades promulgada per la llei de transparència de desembre de 2014.
El conjunt de la Generalitat de Catalunya va en la direcció d'obrir codi; en aquest sentit podeu visitar el repositori de codi obert de la Generalitat de Catalunya.
Obrir el codi generat és una primera passa dins aquesta nova estratègia OpenICGC que busca, també, la col·laboració real amb usuaris i empreses per aprofitar el potencial de la comunitat, el reaprofitament del coneixement geogràfic de la ciutadania, la generació ràpida de productes i serveis innovadors adaptats a les necessitats dels usuaris d'avui i aprofitar les noves possibilitats de l'evolució constant de la tecnologia, etc.
Treballar obrint el codi que l'ICGC genera ha de permetre:
Molts dels seus desenvolupaments es basen en codi obert que es personalitza, es complementa i es millora.
De la mateixa forma que l'Institut ho ha fet sobre el codi de tercers aquesta obertura ha de permetre a desenvolupadors i empreses edificar el seu propi valor sobre els serveis i dades oferts.
Treballar amb codi obert permet a institucions locals com és el cas de l'ICGC, així com a petites i mitjanes empreses, competir amb grans proveïdors globals amb una inversió de recursos assumibles.
El codi obert ofereix independència tecnològica, reduint al mínim les dependències de certs proveïdors i les seves solucions, llicències, versions, tempos i estratègies comercials.
En aquest sentit, obrir codi és font i motor d' innovació.
En el repositori de codi de Github: https://github.com/geostarters es troba el codi de l'ICGC.
Aquests són els continguts a data d'avui:
L'obertura del codi no és una acció aïllada sinó que és un pas estratègic que busca posar l'Institut en l'eix que vertebra la Societat del Coneixement, on la variable posició i el territori prenen una nova dimensió.
Per saber-ne més: Sergi Anguita, Marc Torres
Generació de geoinformació de referència, Mecanismes de transferència del coneixement de la recerca i la innovació
La Direcció General d'Ordenació del Territori i Urbanisme (DGOTU) del Departament de Territori i Sostenibilitat (DTES) ha posat en marxa aquest any una nova fórmula de comunicació amb l'objectiu de fer difusió de projectes que actualment s'estan treballant i també dels reptes de futur.
Els darrers anys la DGOTU ha vingut organitzant unes jornades adreçades a tot el personal de la Direcció on s'abordaven les línies d'actuació en marxa.
Aquest any ha encetat un nou format més ambiciós, focalitzat en el flux de coneixement i l'aprofundiment temàtic: sessions de difusió centrades en el tractament d'una sola matèria, amb la intenció de treballar-la amb més detall.
La primera sessió informativa amb aquest nou format va tenir lloc el 24 de gener i va tractar sobre l'Agenda Urbana de Catalunya, un nou projecte, impulsat pel Departament i elaborat des de la Subdirecció d'Acció Territorial i de l'Hàbitat Urbà, del qual n'informem en aquesta mateixa edició del Butlletí.
Amb aquestes noves sessions es pretén, a banda de difondre coneixement, generar sinèrgies, facilitar reflexions, posar en comú criteris d'actuació, generar debat i fomentar la participació.
Per això el format de cada sessió pot variar, en funció de quin sigui l'objectiu final d'aquesta.
De la mateixa manera, hi haurà sessions de treball destinades al personal de la DGOTU i altres sessions obertes a altres àrees de TES, com també a altres àmbits de l'administració o del món professional.
Es preveu una periodicitat de les sessions d'uns dos o tres mesos aproximadament.
La propera sessió, prevista per l'11 d'abril, tractarà sobre l'Observatori del Territori, una eina de coneixement i d'acció de la Direcció General d'Ordenació del Territori i Urbanisme que partint de dades, indicadors, models i mapes, posa a l'abast paràmetres, anàlisis, escenaris i dinàmiques territorials, amb la finalitat de millorar el coneixement del desenvolupament territorial.
En aquests moments està preparant una nova presentació al web per a millorar la difusió de la informació i el coneixement generat des de l'anàlisi de les dinàmiques urbanístiques i del potencial del planejament.
Ja a mig termini, les properes sessions estaran dedicades als Recursos urbanístics i a la Disciplina urbanística.
Per saber-ne més: Beth Tuà, Carles Valls
Acabem de publicar al web del Departament de Territori i Sostenibilitat (DTES), concretament dins de les Actuacions d'R+D+I, dos nous apartats, un és Innovació interna del DTES i l'altre, Ireneu.
Innovació interna del DTES conté totes les pràctiques d'innovació interna que hem recollit des del 2014 fins a la data d'avui.
Aquestes pràctiques formàven part de butlletins que ja han estat publicats, i el que pretenem amb aquest nou apartat al web és facilitar-ne l'accessibilitat.
També incloem en aquest apartat, informació sobre les jornades d'innovació interna organitzades per la unitat de Recerca i Innovació del DTES.
L'apartat Ireneu pretén informar de la inversió en R+D+I per part del DTES i dels seus ens adscrits, des del 2008 fins el 2017.
Les dades que mostrem, estan extretes de l'aplicació corporativa de la Generalitat, IRENEU, que anualment recull les activitats o projectes amb component R+D+I, realitzades pels Departamentsi i ens adscrits.
A més, també informem de les aportacions que fa el Departament als centres de recerca què hi te participació.
Per saber-ne més: Cristina Gil Riba
L'ICGC participa en 5 grups de recerca consolidats per l'Agència de Gestió d'Ajuts Universitaris i de Recerca (AGAUR) de la Generalitat de Catalunya reconeguts per al període 2017-2019: Processos Geològics Actius i Risc; Estudis d'Història de la Cartografia; Paleogeoecologia, Riscos Naturals i Gestió Am­biental; Monitoring and Modelling in Engineering Geology, i Enginyeria Geomàtica.
L'Institut lidera el Grup Processos Geològics Actius i Risc que estudia els processos geològics actius i recents, avalua el risc associat i desenvolupa sistemes per a la seva prevenció, monitoratge, alerta i actuació.
És format per 24 investigadors de l'Institut (14 són doctors).
La seva recerca es vincula al desenvolupament de productes i serveis de l'ICGC, especialment en les actuacions relatives al coneixement, la prospecció i la informació sobre el sòl i el subsòl de Catalunya.
Aquest grup manté el reconeixement des de 2005.
I a més a més, l'ICGC participa en els següents grups:
Les convocatòries de l'AGAUR donen suport a grups de recerca de Catalunya perquè investiguin en diferents àrees científiques i promoguin la seva projecció internacional.
Les seves activitats científiques es difonen mitjan­çant comunicacions a congressos, seminaris i publica­cions, i es transfereixen impartint docència i dirigint tesis doctorals i treballs de final de grau.
Generació de geoinformació de referència, Mecanismes de transferència del coneixement de la recerca i la innovació
Per a saber-ne més: Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya
Els Catàlegs són reculls de casos d'èxit de productes i serveis sostenibles que es dissenyen, produeixen i/o ofereixen a Catalunya.
Aquests exemples mostren la voluntat d'innovació del teixit empresarial català vers l'economia circular.
L'objectiu dels Catàlegs és donar a conèixer iniciatives que duen a terme empreses i professionals per oferir millors productes i serveis, incorporant la sostenibilitat en la seva visió com un element diferenciador i de competitivitat.
Aquestes empreses apliquen diferents eines per a la millora dels seus productes o serveis, com són els sistemes de gestió ambiental i/o les etiquetes ecològiques; eines d'avaluació ambiental com l'anàlisi del cicle de vida o altres metodologies d'avaluació qualitatives; i eines per a la innovació ambiental com l'ecodisseny, el disseny per al reciclatge o l'enginyeria sostenible.
Per a saber-ne més: Anna Esteve
Ecodisseny i compra pública ambientalitzada, Mecanismes de transferència del coneixement de la recerca i la innovació
La darrera pràctica innovadora que hem incorporat al BPI (Banc de Pràctiques d'Innovació del Departament) és el desenvolupament del GESPRO, la nova eina de gestió de projectes i obres de la Direcció General d'Infraestructures de Mobilitat.
El GESPRO inclou totes les dades administratives i tècniques del projectes, estudis i obres que s'impulsen des de la Direcció General.
Per a més informació sobre el funcionament dels sistema GEPRO podeu accedir aquí a una altra noticia d'aquest butlletí: el GESPRO és la nova eina de gestió de projecte si obres de la Direcció General d'Infraestructures de Mobilitat.
Des de la Direcció General d'Infraestructures de Mobilitat s'ha posat en marxa aquesta aplicació per tal de millorar i facilitar la gestió dels projectes i obres.
Concretament la millora de la gestió vindrà del fet que GESPRO permet:
El sistema GESPRO ha permès, per tant, reduir la càrrega de treball dels responsables de projectes.
Per reduir encara més la càrrega de feina i minimitzar el nombre d'errades, una part de la informació es carrega de forma automàtica a partir de la informació d'altres sistemes.
El GESPRO és un sistema que fa aproximadament mig any que funciona i que ha d'anar evolucionant.
Entre els reptes de futur que té plantejat hi ha:
Redactat de la noticia: Anna Enjuanes
Per a més informació: Jordi Janot Feliu
S'acaba de publicar a la pàgina d'Actuacions d'R+D+i del web del Departament, la darrera memòria d'activitats, corresponent a l'any 2017.
Les memòries d'activitats són el resultat d'ampliar els projectes informats pel Departament i ens associats, a la Direcció general de recerca del Departament d'Empresa i Coneixement a la campanya anual IRENEU de recollida de dades d'R+D+i.
Bàsicament, IRENEU es centra en les dades econòmiques dels projectes (cost del projecte, financiació), i tot i que també recull la descripció i els objectius, l'equip de Recerca i Innovació del Departament els amplia, si és possible, els il·lustra amb imatges i els relaciona amb els Eixos RDI del Departament.
Precisament, aquests dies ens trobem en plena campanya IRENEU per recollir les activitats RDI del 2018, i per això hem contactat amb les direccions generals i ens adscrits del Departament.
Comptem amb la vostra col·laboració!
Per saber-ne més: Cristina Gil Riba
EuroSDR és una organització europea no lucrativa amb l'objectiu de fer recerca en l'obtenció, gestió i lliurament de les dades espacials, de la que formen part tant agències cartogràfiques nacionals i agències de cadastre, com instituts de recerca i universitats.
EduServ17 és un dels cursos que anualment organitza l'EuroSDR i consisteix en quatre setmanes d'aprenentatge virtual en el camp de la geoinformació amb la finalitat de transferir el coneixement dels investigadors als productors d'informació geogràfica.
Aquesta és la dissetena edició i té lloc de març a juny de 2019.
Els passats 4 i 5 de març, a la seu de l'Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya (ICGC), es va donar el tret de sortida de l'EduServ17 amb la celebració d'un seminari introductori dels cursos.
Durant el seminari els professors van fer presentacions introductòries de cadascun dels cursos i de la plataforma d'aprenentatge Moodle, d'aquesta manera els inscrits als cursos van tenir l'oportunitat de conèixer els seus tutors.
Els cursos programats en aquesta edició són els següents:
El Pla d'innovació interna és l'instrument del qual es dota al Departament de Territori i Sostenibilitat (DTES) per activar el talent i la creativitat de les persones que formen l'organització i promoure i reconèixer la millora contínua.
Actualment, la comunitat d'innovadors que tenim identificada està formada per gairebé un centenar de persones que provenen de totes les secretaries i d'algunes empreses públiques vinculades al DTES.
El Taller de creativitat del dia 19 de novembre de 2019 és la primera d'una sèrie d'actuacions que, en diferents formats, s'aniran duent a terme durant el 2020 des de Recerca i Innovació.
La programació d'aquestes actuacions té un doble objectiu: d'una banda, crear les condicions adequades i donar eines per innovar i, de l'altra, generar xarxa i posar en contacte les persones que, en aquests moments i en els seus llocs de treball habituals, estan intentant innovar –en el que fan, el com ho fan o en qualsevol aspecte lligat a l'activitat laboral.
En aquest ocasió, la dinamització del taller va recaure en l'equip de GESEM.
Durant 5 hores, van mostrar i van ajudar a posar en pràctica, de forma activa, diverses tècniques de design thinking.
El taller va tenir una gran acollida, ja que hi va participar el 30% de la comunitat d'innovadors del Departament i la valoració que en fan és altament satisfactòria.
El fet que no tots els integrants de la comunitat d'innovadors hi poguessin assistir –fos per la seva disponibilitat o pel nombre limitat de places disponibles– fa que ja hi hagi demandes per participar a la propera edició.
Redactat per: Mercè Mas i Souto i Júlia Rubert i Tayà
Enllaçant amb la notícia d'aquest butlletí sobre la jornada d'innovació democràtica "Territoris oberts", parlem ara del cas d'ús de participació ciutadana del Pla Director Urbanístic (PDU) de les Tres Xemeneies, promogut pel Departament de Territori i Sostenibilitat (DTES), juntament amb els ajuntaments de Sant Adrià de Besòs i Badalona i el Consorci del Besòs, que va començar el setembre de 2018 i va acabar el gener de 2019.
En aquest cas és innovador el fet que les tres Administracions implicades en la redacció del PDU volguessin conèixer l'opinió de la ciutadania en la fase d'avanç de planejament amb un primer document d'objectius i propòsits generals, ja que la llei no obliga a fer-ho en aquest moment de la redacció.
Aquest procés participatiu es va obrir als membres del Consell del Front Litoral, entitats interessades en els aspectes socials, ambientals, econòmics, educatius i culturals, i ciutadans de Badalona i Sant Adrià del Besòs.
Aquestes són les sessions de participació que van tenir lloc al llarg del procés:
A banda d'aquestes sessions, es van oferir dues reunions d'explicació i debat sobre els treballs relatius a l'estudi econòmic en curs.
A la sessió informativa hi van assistir prop de 200 persones, mentre que a cadascun dels seminaris temàtics hi van participar entre 50 i 60 persones aproximadament.
Pel que fa al futur de les Tres Xemeneies i la nau de turbines, s'acorda en promoure un destí adequat tenint en compte les aportacions recollides als seminaris, i en són conscients de que d'ell en depèn la caracterització de la resta de l'àrea objecte del planejament.
Les Administracions estan d'acord en que el parc marítim sigui un espai respectuós amb la natura on també hi pugui haver espai de lleure.
I respecte als equipaments, són favorables a la proposta de mantenir el poliesportiu, però, en canvi amb el camp de futbol s'intentarà trobar una nova ubicació, ja sigui a dins del sector o be en les immediacions.
En quant a la connectivitat i accessibilitat, donat que el canvi d'ubicació de les vies no està previst que sigui imminent, el PDU garantirà la connectivitat transversal mitjançant passos soterranis i elevats.
També al Pla es farà una proposta per superar la barrera del port de Badalona.
I per últim, en referència al front edificat, s'aposta per un front edificat que garantirà la seguretat del parc i farà de nexe amb els barris existents.
A més, dins dels diferents usos que es volen donar al front edificat, es prioritzaran els petits comerços i els tallers.
I pel que fa a l'alçada dels edificis hi ha la voluntat de rebaixar-la respecte el que es proposava al PDU.
Podeu trobar més informació sobre aquest procés participatiu al web del procés participatiu previ a l'aprovació inicial del PDU de les Tres Xemeneies.
Planificació i gestió compartida, Reurbanització, Mecanismes de transferència del coneixement de la recerca i la innovació
El 28 de gener de 2020 l'Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya va finalitzar el recobriment territorial de la borrasca Gloria i tota la informació recollida és accessible en els tres visors habilitats per comprovar els danys ocasionats pel seu pas.
Per facilitar la consulta, tots tres visors es troben en el mateix enllaç.
Es tracta d'eines que ofereixen a les diverses administracions l'avaluació dels desperfectes i també donen a conèixer a la ciutadania les afectacions de manera visual.
La informació territorial que mostra prové de vols fotogramètrics de l'ICGC i d'imatges dels satèl·lits Sentinel 1 i 2 de l'ESA.
Els tres visors que l'ICGC ha habilitat són: el visor de l'evolució de la costa, el visor de riuades i el visor d'estimació provisional a les Terres de l'Ebre
Compara imatges generades tant amb fotografies aèries com captades per satèl·lit, preses abans i després dels diversos temporals que han afectat Catalunya els darrers anys.
Si se selecciona la borrasca Gloria, es pot apreciar l'impacte en tota la línia de costa (amb imatges aèries preses entre el 24 i el 27 de gener amb una mida de píxel de 10 cm) i també, en concret, al Delta de l'Ebre (amb imatges aèries amb una mida de píxel de 15 cm i imatges del satèl·lit Sentinel 2 del 16, 23 i 26 de febrer amb una mida de píxel de 10 m).
Compara entre un mapa topogràfic, les imatges anteriors a les riuades i les posteriors, les zones de la Tordera (imatge de 24 de gener), el Fluvià (24 de gener), el Ter (28 de gener) i el Baix Ter (23 de gener).
A excepció del Baix Ter, que les imatges procedeixen del satèl·lit Sentinel 2 amb una mida de píxel de 10 m, la resta d'imatges s'han captat amb els vols fotogramètrics de l'ICGC amb una mida de píxel de 10 cm.
Aquest és el primer visor que es va habilitar immediatament després del Gloria amb imatges del Sentinel 1.
S'hi observa l'estimació provisional de la superfície coberta per l'aigua i/o els sòls humits el dia 9 de gener (en blau fosc, un total de 22 637 ha) i també la superfície addicional coberta per l'aigua en data 21 de gener (en blau clar, 3 941 ha).
A aquestes capes se superposen els límits dels termes municipals.
D'aquesta manera es pot copsar tant l'extensió de les zones humides habituals del Delta com els terrenys que han pogut quedar negats per la borrasca.
Cal dir que l'eina no permet calcular la profunditat de la làmina d'aigua existent, que pot anar des d'un terreny simplement humit a inundat, ni distingir si es tracta d'aigua salada o dolça.
Era, doncs, un instrument que l'ICGC posava a disposició de la ciutadania i de l'Administració per a una primera estimació de la zona inundada.
Tota aquesta informació generada també es troba disponible als Geoserveis WMS associats: WMS Costa (geoservei de monitorització de la costa d'episodis de temporals marítims) i WMS Riuades (geoservei de riuades, canal visible sobre ortofotomapa).
La publicació d'aquests visors forma part de les funcions de l'ICGC, com a servei públic, de difondre informació cartogràfica dels fenòmens naturals que afecten el territori perquè serveixi de base per a estudis posteriors.
Per saber-ne més: Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya