projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El virus de la sharka ( Plum Pox Virus ) és un organisme nociu que causa danys molt greus als fruiters de pinyol i altres plantes del gènere Prunus.
La sharka tipus M és especialment agressiva en presseguer i nectariner i la seva dispersió al camp es molt eficient.
Es transmet per pugons de forma no persistent i per material vegetal propagatiu infectat.
Els danys poden ser molt quantiosos, provocant la caiguda prematura dels fruits.
Es va detectar per primera vegada a Bulgària el 1917 i s'ha anat estenent a poc a poc.
Actualment està present, entre d'altres països, a Grècia, Itàlia, França i Espanya.
per la qual es deroga l'Ordre AAM/206/2015, de 3 de juny, per la qual es declara d'utilitat pública la lluita contra el virus de la sharka i s'estableixen mesures per a la seva prevenció i lluita i s'estableixen determinades mesures transitòries.
Resolució per la qual es fixen els valors a aplicar per a la indemnització per la destrucció d'arbres pel virus de la sharka ( Plum pox virus ) a la campanya 2020
per la qual es declara d'utilitat pública la lluita contra el virus de la sharka i s'estableixen mesures per a la seva prevenció i lluita.
La Tuta absoluta és un microlepidòpter de la família Gelechiidae considerada una de les principals plagues del cultiu de tomàquet del continent sud-americà.
La primera cita a Europa és al juny del 2007 a Torreblanca (Castelló).
A l'agost del mateix any es localitzen les primeres plantacions de tomàquet afectades al Sud de Catalunya (Alcanar).
A 2010, la plaga s'estén per les principals zones productores de l'Estat espanyol.
També s'ha detectat en nombrosos països de la UE i Nord d'Àfrica.
Paisatge agrícola estructurat amb marges de diferents tipologies i valor ecològic
Els marges són elements de l'explotació i del paisatge que si bé poden esdevenir un problema per l'agricultor per ser reservori de plagues, malalties i males herbes per al cultiu, també tenen efectes beneficiosos.
Així, ajuden a la conservació de la diversitat vegetal a la vegada que poden ser reservori de fauna útil i refugi de fauna silvestre, pel que contribueix també a augmentar la diversitat animal.
També contribueixen a evitar l'erosió, la pèrdua de nutrients o el moviment productes fitosanitaris per escorrentia superficial.
A la vegada poden afavorir la presencia de pol·linitzadors.
Tenint en compte els beneficis ambientals i per a la biodiversitat dels marges i la vegetació que contenen, es fa necessària una correcta gestió d'aquests.
El maneig i manteniment de la zona perimetral de les parcel·les dedicades a la producció de conreus extensius d'hivern és freqüent.
La seva finalitat és evitar l'entrada de males herbes dins la parcel·la així com facilitar les tasques de recol·lecció.
El mètode més utilitzat és l'aplicació d'un herbicida en la zona límit d'acabament del camp.
També es possible fer-ne una gestió amb mitjans mecànics.
Malgrat tractar-se d'una pràctica estesa, existeix un gran desconeixement de les condicions en què es pot fer una gestió de les zones perimetrals de les parcel·les utilitzant herbicides i de quins requisits s'han de complir.
Aquest full Informatiu pretén clarificar l'ús dels herbicides en la zona perimetral dels marges i dels camps.
L'aplicació de fitosanitaris als marges de camins o d'altres vies es considera una aplicació fora de l'àmbit agrícola pel que s'haurien de complir altres requisits establerts en el RD 1311/2012.
Els marges: elements que també tenen efectes beneficiosos
El morrut de les palmeres ( Rhynchophorus ferrugineus Olivier ), de recent introducció al nostre territori, produeix danys d'importància a diferents espècies de palmeres fins arribar a produir la seva mort.
A la zona mediterrània afecta principalment a la palmera canària ( Phoenix canariensis ) i també a la datilera ( Phoenix dactylifera ).
A Catalunya, fins ara la pràctica totalitat de les palmeres afectades han estat canàries.
Per a més informació tècnica vegeu el full informatiu sobre el morrut de les palmeres.
per la qual es deroga l'Ordre ARP/343/2006, de 3 de juliol, per la qual es declara l'existència oficial a Catalunya de la plaga del morrut roig de les palmeres Rhynchophorus ferrugineus (Olivier, 1790), i es qualifica d'utilitat pública la prevenció i la lluita contra aquesta plaga.
L'objectiu d'aquests protocols és donar eines a municipis, viveristes i titulars de palmeres perquè puguin establir mesures de prevenció i lluita per evitar la propagació d'aquest plaga en el seu territori.
Aquests protocols els ha elaborat el Servei de Sanitat Vegetal.
Imatge del morrut de les palmeres (Rhynchophorus ferrugineus)
Imatge de larva del morrut de les palmeres (Rhynchophorus ferrugineus)
Persones reconegudes com assessores en gestió de plagues
Totes les persones físiques que tinguin la seva residència legal a Catalunya, que vulguin exercir com a persones assessores en gestió integrada de plagues i que tinguin la titulació habilitant.
La titulació habilitant per a exercir com a persona assessora en gestió integrada de plagues compren: llicenciatures, enginyeries superiors, enginyeries tècniques; títols de grau, màsters o tercer cicles, i títols de formació professional superior, que compleixen la condició de sumar en el seu conjunt 40 ECTS (European Credit Transfer System) en matèries relacionades directament amb la producció vegetal, i en particular en aquelles que, a banda de la denominació particular que rebin en el pla d'estudis corresponent, responguin de manera inequívoca als continguts següents:
Dels 40 ECTS esmentats, com a mínim, 12 han de ser de matèries que estiguin relacionades directament amb la protecció vegetal, i en particular aquelles, que a banda de la denominació particular que rebin en el pla d'estudis corresponent, responguin de manera inequívoca als continguts següents:
Les titulacions universitàries oficials amb plans d'estudi anteriors a l'Espai Europeu d'Educació Superior (EEES) que compleixen aquestes condicions són:
Compleixen també les condicions especificades en el punt 1 les titulacions següents de formació professional:
Un cop avaluada la documentació presentada el sol·licitant rep en el termini màxim de 40 dies una resolució de reconeixement o de no reconeixement si no es compleixen els requisits establerts.
Les persones assessores en gestió integrada de plagues per a exercir com a tal, han d'estar inscrites en el corresponent Registre oficial que gestiona la direcció general d'agricultura i ramaderia.
Aquesta inscripció es fa d'ofici un cop atorgat el reconeixement.
Símptomes de necrosi en ceps afectats detectats bàsicament en el punt d'empelt.
A la comarca de la Terra Alta es detecten des de fa uns anys en vinyes joves símptomes de debilitat dels ceps, més acusats als tres o quatre anys després de realitzar la seva plantació.
Aquesta simptomatologia es corrobora en molts casos amb la identificació en laboratori de fons de fusta en els ceps.
per a l'anàlisi en laboratori de plançons de vinya en relació als fongs de fusta, a la comarca de la Terra Alta
La mosca de l'olivera, Bactrocera oleae, és un dípter de la família Trypetidae que ocasiona danys molt greus a la collita en provocar, no sols la caiguda prematura dels fruits de l'arbre, sinó també la pèrdua de qualitat de l'oli.
Els danys directes que provoca venen causats per l'activitat alimentària de les larves, les quals indueixen unes pèrdues del 2-5% de la producció d'oli i eventualment la caiguda massiva dels fruits.
També produeix danys indirectes, causats per activitats fúngiques que incrementen la taxa de peròxids i de l'acidesa de l'oli.
La intensitat d'aquests danys indirectes depèn principalment de les condicions meteorològiques i de les espècies de fongs que infecten les olives.
per la qual es declara l'existència oficial a Catalunya de la plaga de la mosca de l'olivera, Bactrocera oleae, i s'estableixen mesures obligatòries de lluita.
per la qual es modifica l'Ordre ARP/259/2006, de 22 de maig, per la qual es declara l'existència oficial a Catalunya de la plaga de la mosca de l'olivera, Bactrocera oleae, i s'estableixen mesures obligatòries de lluita.
La xinxa Halyomorpha halys és un insecte hemípter pertanyent a la família Pentatomidae, d'origen asiàtic (natiu de la Xina, el Japó, Taiwan i les Corees).
Es va introduir accidentalment als EUA a on el primer insecte es va trobar el 1998.
A Europa es va trobar per primera vegada a Suïssa a l'any 2007, en el mateix any a Liechtenstein i a Alemanya, França i Itàlia a l'any 2012; posteriorment, es va trobar a d'altres països.
La primera cita a la península Ibèrica ha estat al campus de la Universitat de Girona a l'any 2016.
És una plaga molt polífaga que, a Europa, ha estat citada en 51 espècies de plantes pertanyents a 32 famílies, principalment a arbres fruiters, ornamentals, cultius hortícoles i extensius.
Als EUA s'han registrat greus pèrdues econòmiques en pomes, préssecs, pebrots, tomàquets, blat de moro i soja.
Aquests indicadors mostren de manera gràfica les dades referents a les persones assessores en la gestió integrada de plagues.
Cerca de persones assessores per comarca
Mostra la distribució dels assessors per comarca en un mapa de Catalunya acolorit.
Col·locant-vos a sobre de la comarca escollida, s'indiquen el nombre total de les persones assessores que resideixen en aquella àrea, el nombre dones i el nombre d'homes així com el nom de la comarca.
**Les comarques de la Selva i l' Aran, es mostren en color gris perquè no tenen cap assessor que indiqui que resideix en aquelles àrees.
Persones reconegudes com assessores en gestió de plagues
Mostra en "targetes" les dades de l'assessor.
La informació que es dóna varia en funció de les dades que han volgut que siguin públiques.
Així, la més completa té el nom i cognoms, el correu electrònic, el telèfon fix, el telèfon mòbil i la comarca de residència.
Clicant sobre una targeta en concret, s'expandeix l'etiqueta que mostra les seves dades i, alhora, el mapa es queda tot de color gris a excepció de la comarca en concret que manté el color propi.
Sota el mapa de Catalunya, hi ha una dada que indica el total de persones reconegudes com a assessores.
Al costat del requadre Assessors sense dades de contacte i sota el requadre Persones reconegudes com assessores en gestió de plagues hi ha un indicador del número de dones i d'homes que són assessores expressat en percentatge.
A continuació del requadre Perspectiva de gènere hi ha un cercador de les persones assessores.
Per a qualsevol dubte relacionat amb el tema, podeu adreçar-vos al correu electrònic següent:
No, solament l'han de tenir les persones que estan en contacte amb els productes.
No és necessari, ja que el nivell qualificat atorga un grau de capacitació superior al del nivell bàsic.
No és necessari tenir vigents els dos carnets.
S'està tramitant per la seva publicació una Ordre que regularà el procediment per al reconeixement com assessor en gestió integrada de plagues.
Fins que no surti regulat el procediment es podrà exercir com assessor en gestió integrada de plagues, en cas que sigui necessari, amb el títol de la formació rebuda.
En els models que hi ha publicats en el web del Departament s'ha recollit tota la informació que determina el RD 1311/2012.
Qualsevol altre model que reculli la mateixa informació pot ser vàlid.
Els quadern d'explotació de la producció agrària ecològica, la producció integrada o qualsevol altre sistema de producció certificada també son vàlids.
La vigència de tots els tipus de carnets és de 10 anys.
Transcorregut el període de vigència del carnet cal sol·licitar la seva renovació d'acord amb el model normalitzat.
No cal aportar cap tipus de documentació complementària
Si he perdut el carnet o he sofert un robatori, cal sol·licitar un duplicat del carnet d'acord amb el model normalitzat
Amb caràcter general, les aplicacions aèries amb productes fitosanitaris estan prohibides.
Tan sols es podrà fer aplicacions aèries en determinats casos especials.
Per a dur-les a terme, cal seguir, escrupulosament, les passes indicades a la Guia.
A la Guia hi trobareu tot el procés detallat per a les aplicacions aèries:
per la qual s'aprova el Pla d'aplicació aèria per al control de l'eruga peluda del suro ( Lymantria dispar L.) per a la campanya 2020.
pel que s'estableix el marc d'actuació per a aconseguir un ús sostenible dels productes fitosanitaris.
Consisteix en l' examen curós de tots els mètodes de protecció vegetal disponibles i posterior integració de les mesures adequades per evitar el desenvolupament de poblacions d'organismes nocius i mantenir l'ús dels productes fitosanitaris i altres formes d'intervenció en nivells que siguin econòmicament i ecològicament justificats, és a dir, que siguin sostenibles, i que redueixin o minimitzin els riscos per la salut humana i el medi ambient.
Per tant, la gestió integrada de plagues busca el creixement d'un cultiu sa, amb la mínima alteració possible dels agroecosistemes i promou els mecanismes naturals de control de plagues.
Per comprovar l'eficàcia de les mesures fitosanitàries cal tenir registrades totes les dades de les mesures fitosanitàries així com de les culturals alhora que el seguiment dels organismes nocius.
A la Guia hi trobareu tot el procés detallat que us afecta com a productors agraris professionals:
És el conjunt de mesures encaminades a reduir els riscos pel medi ambient i la salut humana per la utilització dels productes fitosanitaris sense pèrdua del rendiment de les collites, mitjançant la utilització de:
Per tant, els professionals han de considerar tots els mètodes de protecció de les plantes per eradicar les plagues, malalties i males herbes, donant prioritat a aquelles que pertorbin menys els ecosistemes agrícoles i fomentar els mecanismes naturals de gestió de plagues.
Les mesures a prendre per aconseguir un ús sostenible dels productes fitosanitaris compren diferents àmbits:
Fulls informatius per acreditar el reciclatge de coneixements per poder renovar un carnet d'aplicador i manipulador de productes fitosanitaris
per la qual es declara l'existència de la mala herba Amaranthus palmeri i es qualifica d'utilitat pública la lluita contra aquesta.
per la qual es declara l'existència oficial a Catalunya de les males herbes Leptochloa sp., Leersia oryzoides i Sagittaria sp., i s'estableixen mesures obligatòries de lluita.
per la qual es declara l'existència oficial de la mala herba Solanum carolinense, i s'estableixen mesures obligatòries de lluita.
per la qual es declara l'existència oficial de la mala herba Sicyos angulatus L, i s'estableixen mesures obligatòries de lluita.
Es tracta d'una subespècie del panís que es comporta com a una mala herba i que en d'altres zones ha ocasionat greus problemes als productors de panís.
Com que és un problema que ens pot afectar a tots, és necessària la col·laboració de tots els agents implicats per a que la situació no vagi a més a les nostres contrades.
Informació: Unitat de Malherbologia
És tracta d'una solanàcia perenne, de port més o menys erecte, que pot assolir altures pròximes als dos metres amb tiges i fulles espinoses.
Presenta un sistema radical rizomatós, dotat d'arrel principal profunditzadora i arrels secundàries extensives i ramificades que originen tiges aèries.
Les fulles són alternes i oblongues, amb la vora ondulada o lobada i presenten espines al pecíol, nervadura central i nervis.
Les flors són blanques, amb 5 lòbuls, tenen un diàmetre pròxim als 2.5 cm i es troben disposades en raïms.
Els fruits, són baies esfèriques, d'un verd grogós i sucoses de 9 a 15 mm de diàmetre i que es troben disposades en forma de raïms.
Són llises a l'inici del seu desenvolupament i arrugades cap al final de l'estació de creixement.
Les llavors tenen un diàmetre aproximat de 1.5 mm, són circulars, ovades i de color groc.
Es troba afectant principalment als camps de blat de moro.
Sembla que la seva problemàtica radica principalment en els efectes nocius de la seva presència en els ensitjats per a la nutrició animal de vaques i cavalls, que no pas a la seva competència amb el cultiu.
De moment està localitzada en una parcel·la a la localitat de Caldes de Malavella i sembla que podria estar present en alguna altra.
Als Estats Units, es troba present, gairebé, a la totalitat del seu territori i en set estats és considerada una planta nociva.
La seva gran capacitat de reproduir-se per rizomes, fa témer la seva expansió.
Es desconeix com ha arribat al cultiu de panís de Catalunya.
Les via més probable d'introducció sembla la llavor contaminada, o pinsos elaborats amb gra importat que s'han incorporat als terrenys en forma de fems.
Les condicions pròpies del cultiu i de la planta han fet aixecar l'alarma per la seva possible expansió.
La seva principal forma de difusió, és per rizomes, ja que en aquestes contrades, sembla que li costa molt de fructificar, tal i com ho demostra el fet que només s'ha trobat un fruit en la parcel·la afectada.
A Catalunya, s'ha declarat l'existència oficial d'aquesta mala herba i les mesures de lluita obligatòries contra ella.
De moment, s'ha destruït la planta per tots els mitjans possibles en els camps on s'ha trobat i s'ha establert una pla de vigilància de la zona afectada, per detectar-los tots i actuar de forma ràpida sobre ells.
per la qual es declara l'existència oficial de la mala herba Solanum carolinense, i s'estableixen mesures obligatòries de lluita.
Informació: Unitat de Malherbologia
De moment, la seva presència al Delta és escassa.
S'han detectat pocs camps molt afectats i uns quants més amb començament d'infestació a les vores.
El dany que produeix és la disminució de la collita, per competència amb el cultiu.
Es tracta d'una mala herba de procedència americana i que als EUA afecta a més de la meitat dels seus estats, principalment al cultiu de l'arròs.
La planta, presenta una àmplia difusió per les altres zones arrosseres de l'estat espanyol, el que fa témer per la seva expansió a les zones arrosseres de Catalunya.
per la qual es declara l'existència oficial a Catalunya de les males herbes Leptochloa sp., Leersia oryzoides i Sagittaria sp., i s'estableixen mesures obligatòries de lluita.
Carretera de València 108, 43520 Roquetes (Baix Ebre)
És una planta que pot comportar-se com a vivaç o com una espècie anual i que pertany a la família de les gramínies.
Les seves tiges són més o menys erectes de 50 a 100 cm d'alçada i presenten una pilositat característica al voltant dels nusos.
És rizomatosa i té nusos radicants.
Té una lígula membranosa molt curta d'1 a 1.5 mm i truncada.
Les seves fulles són lineals de 8 a 30 cm de longitud per 5 o 10 cm d'amplada.
Són de color verd clar, amb nervi central blanc i molt aspres al tacte.
La inflorescència és en forma de panícula piramidal allargada de 5 a 20 cm de longitud, laxa amb rames flexuoses i aspres.
De moment, la seva presència al Delta de l'Ebre és escassa.
S'han detectat pocs camps molt afectats i uns quants més amb començament d'infestació a les vores.
Es força abundant a Pals al Baix Empordà.
El dany que produeix és la disminució de la collita, per competència amb el cultiu.
Es tracta d'una mala herba de procedència americana que ja és força freqüent a França i Itàlia.
La planta, presenta una àmplia difusió per les altres zones arrosseres de l'estat espanyol, el que fa témer per la seva expansió a les zones arrosseres de Catalunya.
Es desconeix com ha arribat al cultiu de l'arròs de Catalunya.
Les vies més probables d'introducció, són la maquinària i la llavor contaminades, tot i que n'hi pot haver d'altres.
Les condicions pròpies del cultiu i de la planta han fet aixecar l'alarma per la seva possible expansió.
És una planta que fructifica amb molta rapidesa des que neix.
El fet de ser rizomatosa i de presentar nusos radicants la fa força perillosa.
A Catalunya, s'ha declarat l'existència oficial d'aquesta mala herba i les mesures de lluita obligatòries contra ella.
De moment, s'ha destruït la planta per tots els mitjans possibles en els camps on s'ha trobat i s'ha establert una pla de vigilància de la zona afectada, per detectar-los tots i actuar de forma ràpida sobre ells.
A l'inici de les infestacions es pot destruir a mà amb certa facilitat, perquè és fàcil d'arrencar i es present en forma d'individus aïllats als marges de les parcel·les.
per la qual es declara l'existència oficial a Catalunya de les males herbes Leptochloa sp., Leersia oryzoides i Sagittaria sp., i s'estableixen mesures obligatòries de lluita.
Carretera de València 108, 43520 Roquetes (Baix Ebre)
És una planta dioica, que té peus masculins i peus femenins, amb una alçada que va de 0,5 a 1,5 m.
Es comporta com a mala herba dels cultius i té un alt potencial per desenvolupar resistències als herbicides.
per la qual es declara l'existència de la mala herba Amaranthus palmeri i es qualifica d'utilitat pública la lluita contra aquesta.
Els materials d'embalatge de fusta no transformada constitueixen una via per a la introducció i la disseminació d'organismes nocius, per la qual cosa la FAO ha proposat una norma internacional relativa a la reglamentació de materials d'embalatge a base de fusta ( NIMF-15 ).
L'objectiu d'aquesta norma és permetre la reducció de manera significativa del risc de disseminació d'organismes nocius transmissibles per aquest tipus de material.
És per això que la norma obliga que tots els embalatges de fusta de gruix superior a 6 mm hagin estat sotmesos a un tractament de calor o fumigats amb bromur de metil i que en l'embalatge figuri una marca en lloc visible i oficialment reconeguda que ho acrediti.
A fi de permetre a les empreses espanyoles les exportacions de productes als països que hagin posat en pràctica les exigències previstes per la NIMF 15, es va posar en marxa un programa de conformitat amb la dita norma d'embalatges de fusta produïts a Espanya destinats a l'exportació.
La gestió i el control del marcatge d'embalatges de fusta destinat a tercers països correspon al Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient.
Les peticions d'autoritzacions de marcatge de fusta cal adreçar-les a:
Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient
Subdirecció General de Sanitat i Higiene Vegetal i Forestal
Per a més informació cal que us dirigiu a la senyora M. Carmen Díaz García
Espècie originaria de l'Africà subsahariana es va detectar per primera vegada a Benifairó de les Valls (València) l'any 2009.
Durant aquests 10 anys ha colonitzat camps de cítrics de la província de València i Castelló, i recentment s'han detectat tres focus a camps de cítrics de Catalunya.
Els danys que causa aquest pseudocòccid als fruits són molt greus i impedeixen la seva comercialització.
Espècie polífaga, que també ataca el cafè, la guaiaba, l'olivera o la perera.
El quadern d'explotació telemàtic s'ha concebut com un programa d'ajuda a l'agricultor que el vulgui utilitzar per tal de facilitar-li la tasca de complir amb els requeriments establerts.
L'aplicació pot recuperar tota la informació que hi ha disponible en els diferents registres i aplicacions informàtiques del Departament, concretament:
L' accés és a través d' Internet mitjançant clau d'usuari (NIF) i contrasenya
La primera vegada que s'accedeix a l'aplicació cal fer l'alta a l'aplicació com a usuari del quadern d'explotació.
Llavors es pregunta si ''ha fet DUN l'any anterior:
Quan accediu a l'aplicació podeu descarregar el manual de l'usuari on trobareu les instruccions necessàries per navegar per l'aplicació.
L'aplicació s'ha dissenyat de tal manera que la navegació sigui molt senzilla i intuïtiva, facilitant la introducció de les dades.
Com a funcionalitats més destacades de l'aplicació podríem esmentar:
Qualsevol dubte o problema relacionat amb l'aplicació us podeu adreçar per e-mail a la bústia de correu Quadern d'explotació telemàtic.
Dades per donar-se d'alta com usuari del quadern d'explotació per les persones que no han fet DUN en l'any anterior al primer accés a l'aplicació
Exclusiu per les persones que no han fet la DUN
Nova pàgina amb indicadors interactius
Disposeu d'una nova pàgina on es mostren de manera gràfica les dades referents a les persones reconegudes amb coneixements adequats per assessorar sobre la gestió integrada de plagues i l'ús segur dels productes fitosanitaris.
Colònies de Delottococcus aberiae (Cotonet de les Valls) sota el calze del fruit
Adult d'Halyomorpha halys (Bernat marbrejat) sobre una fulla