projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Un dels objectius de l'Agència Catalana de l'Aigua (ACA), empresa pública de la Generalitat de Catalunya que s'encarrega de la planificació i la gestió de l'aigua, és fomentar el respecte pel medi i els seus recursos hídrics, per tal d'aconseguir que en fem un bon ús i en tinguem cura.
L'ACA doncs posa a l'abast de la ciutadania consells, recomanacions i materials per a fer un ús més racional de l'aigua.
Inscripcions obertes fins el 16 de maig!
Copenhagen (Dinamarca), amb Mikael Colville-Andersen, Utrecht (Holanda), Friburg (Alemanya) i Estrasburg (França) compartiran la seva experiència al 6è Congrés Internacional de la Bicicleta, així com més de 60 ponents d'arreu de Catalunya, País Basc i Andalusia.
Si vols seguir rebent totes les notícies del Congrés Internacional de la Bicicleta subscriu-te al nostre butlletí a l'enllaç que trobaràs a continuació.
Si us plau, reenvia aquesta informació a les persones que creguis que els pot interessar.
Per a més informació consulta el web congresdelabicicleta.gencat.cat
Ponent principal de la primera sessió del Congrés sobre experiències europees i tendències a Catalunya sobre la mobilitat en bicicleta.
Team, és un professional de la planificació de la mobilitat en bicicleta de Copenhaguen, de reconegut prestigi a tot Europa.
En aquesta ocasió, ens parlarà de les estratègies de transformació de les ciutats per adaptar-se a aquest mitjà de transport sostenible.
Ja hem rebut una quinzena de propostes, presenta la teva abans del 23 d'abril.
I si l'envies abans del 7 d'abril gaudiràs d'un descompte del 100% en la inscripció al Congrés, excepte en aquells casos en què el Comitè consideri que tenen finalitats comercials.
Recorda que les comunicacions s'han d'ajustar als subàmbits següents:
Estigues atent/a al web i al butlletí del Congrés, obrirem el període d'inscripcions a partir de l'1 d'abril.
Les inscripcions durant el mes d'abril tindran un 33% de descompte, així el seu cost serà de 40 €.
A partir de l'1 de maig el cost serà de 60 €.
Amb aquesta col·lecció, Joan Obiols recull 25 anys de vivències i moments viscuts a la zona pirinenca, hi ho farà a través d'una desena de llibres.
Fa un recorregut per diversos països del món, presentant exemples, il·lustrats amb fotos.
Identifica i analitza els problemes de la nul·litat.
Formula propostes per solucionar els problemes de la crisi de l'ordenació urbana.
Document que estableix la normativa de referència i exposa criteris a seguir en l'avaluació de les estructures existents de formigó.
Presenta propostes com la reinterpretació d'algunes normes i d'altres que exigeixen canvis normatius.
Un dels principals reptes que cal assumir és el de transformar aquesta tipologia residencial dispersa cap a un model de ciutat de baixa densitat vinculada al territori.
Es tracta d'un recull de més de cent seixanta termes relacionats d'una manera general amb la mobilitat sostenible o bé relacionats específicament amb els desplaçaments, els vehicles viaris i els combustibles.
L'informe presenta per a cada àrea, les actuacions més rellevants, amb estadístiques, conclusions i recomanacions.
Suplement de la publicació Transporte XXI.
S'ha elaborat un visor que vol oferir informació sobre les principals dades vinculades al Departament relacionades amb els efectes de la COVID-19.
La primera visualització que trobareu és una distribuïdora on es pot triar un dels tres objectius següents:
Garantir la prestació de serveis bàsics o estratègics a la ciutadania: hi trobareu els indicadors corresponents al cicle de l'aigua (consum d'aigua) i la generació de residus.
Minimitzar l'impacte social i econòmic sobre les persones confinades, mitjançant la garantia de l'abastament de mercaderies i articles de primera necessitat: hi trobareu els indicadors relatius a les mercaderies.
En concret, el trànsit marítim als Ports de Barcelona i Tarragona, l'activitat de les llotges de peix i l'activitat logística (activitat en els Centres logístics i ZAL i als aparcaments de camions).
Regular la mobilitat del país, ajustant-la a les indicacions sanitàries, per a permetre la continuïtat de l'activitat econòmica essencial i la prestació de serveis bàsics: hi trobareu els indicadors corresponents al transport públic, la mobilitat (trànsit a la xarxa viària d'alta capacitat i a l'aeroport de Barcelona) i la qualitat de l'aire.
També trobareu un accés directe a les dades de les ATM, i la dada de la variació de la mobilitat total a Catalunya.
Clicant sobre l'objectiu que us interessi, s'arriba a un recull de gràfiques interactives de tots els indicadors vinculats a aquell objectiu.
Inicialment la majoria dels indicadors recollien dades diàries.
A partir del 15 de juny les dades de tots els indicadors passen a tenir una periodicitat setmanal.
Clicant a sobre de cada gràfica, s'obre una visualització específica de l'indicador triat, on es mostren tres gràfiques: mitjana de la darrera setmana, últimes setmanes, i històric (que es pot cercar per dates).
En els indicadors que siguin susceptibles de calcular mitjanes de dies laborables i de caps de setmana diferenciades, l'estructura de les tres gràfiques serà diferent: mitjana de dilluns a divendres de la darrera setmana, mitjana de dissabte i diumenge de la darrera setmana, i històric.
Dins de cadascuna de les visualitzacions específiques d'un indicador, a dalt a l'esquerra, hi ha unes icones per passar a les gràfiques específiques dels altres indicadors del mateix objectiu, i a la pàgina principal dels tres objectius (icona "home").
La fletxa serveix per tornar a la pàgina anterior que s'havia consultat.
Mesures i monitorització de l'oferta, la demanda i l'impacte econòmic de la crisi en cada sector del Departament.
Aquesta és una activitat temporal de transport de pedra des del port industrial de Vallcarca al port de Tarragona, per tal de subministrar per via marítima 1.000.000 de tones de material per a la construcció del moll Balears.
El director de Ports de la Generalitat, Joan Pere Gómez, ha comentat: "Aquest subministrament via marítima es fa com a alternativa al transport rodat que suposaria el pas de 40.000 camions per carretera."
L'operativa es fa amb dos gànguils, embarcacions per transportar àrids a les obres marítimes, que tenen una capacitat de càrrega de 1.500 tones cadascun.
Entre els dos vaixells transporten diàriament 6.000 tones de material de la pedrera.
Si aquestes tones s'haguessin de transportar amb vehicles de transport de càrrega, suposaria el pas de 240 camions per dia, ja que cada vehicle pesant porta 25 tones de material.
Joan Pere Gómez, ha dit que l'operativa "és una aposta per la mobilitat sostenible que millora la qualitat de l'aire amb un important estalvi del 60% d'emissions de CO2, en benefici de la ciutadania de les comarques del Garraf i el Tarragonès."
Els treballs es fan cada dia de la setmana, en horari continuo i en una freqüència horària de 10 hores, 8 hores que dura l'anada i la tornada entre Vallcarca i Tarragona i viceversa, i 2 hores més de càrrega i descàrrega de la pedra.
En total, surten 4 viatges diaris.
La previsió és que l'operativa duri uns sis mesos.
Els "gànguils" són vaixells que no han de fer maniobres d'entrada i sortida als dos ports perquè van directament del port de Vallcarca a les obres del port de Tarragona.
Un cop allí, per via satèl·lit, obren la bodega i deixen anar les pedres al lloc previst.
Després, tornen al port de Vallcarca per fer la nova càrrega.
El Servei Meteorològic de Catalunya informa que el solc que està afectant Catalunya avui dilluns es tancarà i formarà una baixa en altura, la qual tindrà reflex a nivell de superfície amb la formació d'una pertorbació de cara a dimarts al migdia.
A partir d'aquest moment, els models meteorològics mostren molta dispersió.
Malgrat tot, alguna de les simulacions apunta la possibilitat que dimarts a la nit s'aprofundeixi força entre les Illes Balears i el litoral català.
En el cas que això succeís, es podrien donar condicions favorables per a la formació d'un petit cicló mediterrani quasi tropical.
Aquest tipus de baixa es dona poc sovint, però no és pas insòlita a la Mediterrània.
És una estructura amb semblances amb els ciclons tropicals tot i que amb una mida molt menor, vent no tan fort, pressió no tan baixa i curta durada.
Pel que fa a la seva possible afectació a Catalunya, amb els mapes actuals es preveu precipitació que podria ser d'intensitat forta al litoral, el prelitoral i el nord-est, sobretot durant la nit de dimarts i matinada de dimecres.
A més, de manera tangencial, hi podria haver ratxes de vent fortes sobre el mar prop de la costa i onatge alterat amb onades màximes entorn dels 2,5 m al delta del Llobregat i al delta de l'Ebre.
Per aquest motiu, el Servei Meteorològic de Catalunya ha emès avisos per intensitat de pluja i estat de la mar.
A causa de la variabilitat en la situació meteorològica, en especial amb situacions de baixes mediterrànies aïllades, caldrà seguir atentament les següents actualitzacions de la predicció.
Més informació a www.meteo.cat i a les xarxes socials: https://www.facebook.com/meteocat i https://twitter.com/meteocat.
Nous sistemes de radiofreqüència per al seguiment de contenidors.
El Projecte CHINOS ( Container Handling in Intermodal Nodes — Optimal and Secure! ), de gestió de contenidors en nodes intermodals va començar l'octubre de 2006 amb una durada prevista de tres anys.
Està finançat pel 6. è Programa marc de la Unió Europea i el coordina l'Institute of Shipping Economics and Logistics de la Universitat de Bremen.
Hi col·laboren diversos ports i institucions acadèmiques d'Alemanya, Àustria i Grècia.
CHINOS vol desenvolupar equipaments, mètodes i sistemes per a l'adaptació òptica, la càrrega i la descàrrega ràpides d'unitats intermodals i l'optimització de l'espai en vehicles, bucs i terminals.
Davant la situació actual de les terminals de contenidors, amb continus increments del volum de càrrega i la implantació de noves mesures de seguretat per fer front a amenaces terroristes, CHINOS proposa integrar al sistema actual d'identificació de contenidors, amb lacrats a les baldes, un altre basat en transponedors (amplificadors transmissors) de radiofreqüència.
Això hauria de menar a l'optimització de processos gràcies a la lectura de dades sense contacte ni intervenció humana.
L'octubre de 2008 es van validar les noves tècniques en els diferents tipus de terminals —portuàries (Bremerhaven, a la foto; i Tessalònica), centrals integrades de mercaderies (Graz) i ferroviàries (Varsòvia, a la línia PolZug ).
El resultat del Projecte ha estat la posada en el mercat d'unitats d'identificació de contenidors, de controladors de comunicació, de gestors electrònics de la cadena i de sistemes de documentació de danys amb càmeres d'alta resolució.
Per saber-ne més: Projecte CHINOS
Informació sobre logística, Generació de geoinformació de referència, Serveis basats en la localització.
Sistemes d'informació per a la gestió
El nou aeroport de Berlín Brandenburg incorpora tot un seguit de mesures correctores per pal·liar el seu impacte territorial.
El Berlin Brandenburg International Airport (BBI) s'està construint als terrenys que ocupava l'aeroport de Schönefeld i pretén acabar substituint aquest i els de Tegel i Tempelhof.
És una infraestructura de gran envergadura, amb previsions inicials de trànsit de 20 milions de passatgers el 2011.
Malgrat les dimensions de la infraestructura s'han adoptat diverses mesures correctores i compensatòries del paisatge i el medi ambient.
Adequació de la planúria de Zuelow, d'unes 2.600 ha, en col·laboració amb l'Associació del Brandenburg Central per a la Conservació Rural.
Hom pretén redissenyar el paisatge, fent-lo més variat, partint els terrenys agrícoles en parcel·les més petites i emfasitzant les estructures ja existents.
Protecció dels arbres, amb mesures com la protecció de les arrels amb tanques, el repartiment de càrregues, la protecció dels troncs i l'ús de mètodes constructius respectuosos.
Aquestes actuacions han permès salvar alguns roures bicentenaris dels encontorns, ubicats al bell mig de les vies de subministrament i d'evacuació de residus del nou aeroport, fent passar aquesta infraestructura soterrada a 2,50 m de les arrels dels arbres.
Reubicació de certes espècies d'amfibis en perill, amb la construcció de quatre estanys ad hoc; reubicació de certes espècies de ratpenats, prèvia a la tala d'arbres.
Reducció dels costos operatius de l'aeroport implantant-hi mesures d'eficiència energètica, amb recirculació de calor, ús d'energia geotèrmica i utilització de l'aigua de pluja per a la refrigeració.
Segons la "Declaració ambiental" de 2007, el BBI es compromet a complir els termes de l'Eco-Management and Audit Scheme de la Unió Europea i a aconseguir la certificació ambiental DIN EN ISO 14001.
Ús de mesures actives i passives contra el soroll: d'entre les actives, la prohibició dels vols nocturns —tret dels indispensables, com els de correus o emergències—; d'entre les passives, la tarificació de serveis aeroportuaris en funció del nivell de soroll de les aeronaus.
Per saber-ne més: Aeroports de Berlín - Berliner Flughäfen
Projectes territorial i ambientals, Gestió integrada del paisatge, Sostenibilitat.
Equipaments singulars, Gestió d'aeroports.
Creixement dels aeroports comercials
FCC Construcción està duent a terme les obres de millora general, desdoblament i condicionament de la carretera C-17, a Barcelona.
El projecte de demostració del ferm rígid correspon a un tram d'1 km de longitud comprès entre les Masies de Voltregà i l'enllaç amb la BV-4655, i abasta tant seccions a cel obert, com en túnel.
Les característiques de la plataforma a construir són: voral interior d'1 m, més dos carrils de 3,5 m, més voral exterior de 2,5 m.
El trànsit previst és de nivell T1 (categoria de trànsit corresponent a una intensitat mitja diària de 800 a 1.999 vehicles pesants).
El nou ferm està format per 25 cm de formigó, recolzat sobre una capa de 25 cm de material estabilitzat amb ciment, que correspon a la coronació de l'esplanada.
Entre ambdues capes es disposen 5 cm de mescla bituminosa en calent per evitar que l'acció combinada de l'aigua que es filtra per les juntes i el pas de vehicles malmeti l'esplanada, disminueixi la capacitat de suport i estabilitat, i minvi la durabilitat del ferm.
Les capes tenen les característiques següents:
Redactat per: Marga Torre i Jonatan Calafí.
Per saber-ne més: Jonatan Calafí.
Disseny de vies locals i comarcals, Seguretat viària
El Projecte ITWP ( Integrated Tower Working Position ), endegat el juny de 2006, té com a objectiu desenvolupar una interfície única, prototip inclòs, que integri tota la informació necessària per al personal de control aeri sobre la base de les aplicacions A-SMGCS ( surface movement guidance and control system ).
Això ha de menar a un increment de l'atenció i a una gestió de fluxos de terra més eficaç, més eficient i que permeti un augment de la seguretat.
Participen a ITWP agències d'aviació civil d'Alemanya (DFS), Àustria (AustroControl), França (DSNA), Itàlia (ENAV SpA), Portugal (NAV) i Suècia (LFV), coordinades per Eurocontrol (European Organisation for the Safety of Air Navigation).
A data d'avui, a les torres de control hom troba un seguit de sistemes individuals, cadascun amb la seva interfície, sense una gestió comuna de la informació.
Aquesta situació pot agreujar-se en el futur.
Per això la importància de la gestió de la informació i de la integració de sistemes per al desenvolupament futur dels aeroports.
Amb l'ITWP s'han estudiat diverses tipologies de torre de control i s'han analitzat les tasques dels/de les controladors/ores; s'ha establert un estàndard de monitor per a la nova interfície, de trenta polzades; s'han examinat les tasques relatives a pistes principals i auxiliars, i a permisos, i s'hi ha afegit un mètode predictiu; i s'ha instaurat un nou sistema de gestió de vehicles.
Tot això s'ha provat tridimensionalment, el novembre de 2008, a l'Institute of Air Navigation Services, de Luxemburg, amb l'entorn simulat de l'aeroport Charles de Gaulle de París.
Pel que fa a les dades, ITWP integra, des del sector de terminals (TMA) i del centre d'aproximació (APP), l'hora estimada d'aterratge, la pista assignada i el número de seqüència; inclou també la informació de l'A-SMGCS i del radar, amb senyals d'alerta; la informació meteorològica, el lloc d'aparcament assignat, dades sobre el funcionament dels sistemes de l'aeroport, com per exemple el sistema d'aterratge instrumental (ILS) o radiofar omnidireccional (VOR), estat de les línies de detenció, etc. A la interfície es mostren, a més, els vehicles de terra.
L'ITWP inclou també eines de suport a la seguretat: detecta desviacions, excessos de velocitat, accions no permeses, aturades prohibides o excessivament llargues, autoritzacions incompatibles, invasions de pistes tancades o restringides.
Tot això ho reflecteix amb un sistema d'alertes amb dos nivells.
A la imatge, captura de pantalla d'alerta de segon nivell (vermell) per permisos incompatibles: s'ha donat autorització a un vehicle de bombers per travessar la pista, i a un avió per enlairar-se, simultàniament, des de la mateixa pista.
Aquest informe analitza els vincles que s'estableixen entre el Centre Intermodal del Penedès i l'economia catalana, i posa especial èmfasi en el paper que desenvolupa la logística, així com l'impacte econòmic que té sobre el Baix Penedès.
Amb aquest objectiu el treball desenvolupa tres apartats que aporten informació rellevant sobre la realitat econòmica vinculada al Centre Intermodal del Penedès i les interrelacions que s'estableixen amb la seva activitat.
Localització del Centre Intermodal del Penedès en el context de la xarxa viària i ferroviària estructural de l'Euroregió.
Actualment l'Euroregió no integra oficialment el País Valencià a efectes de gestió.
Taula de necessitats d'habitatges principals nous per al 2026 tenint present el potencial del Pla territorial i el potencial del planejament urbanístic.
Font: Pla territorial del Camp de Tarragona.
Dins el marc del Projecte europeu CLEAN, el setembre de 2011 s'inaugurà a les instal·lacions de Palwaste Recycling SL (Grup StoraEnso, companyia paperera) de Castellbisbal (Barcelona) una nova planta de reciclatge integral d'envasos Tetra Pak.
El Projecte, desenvolupat totalment a Catalunya, es va iniciar el 2003.
Ha comptat amb la participació d'enginyers catalans, neerlandesos i mexicans, i ha tingut a més el suport de l'empresa de tecnologies del reciclatge i revaloració de residus especials Alucha.
CLEAN ha suposat una inversió de prop de 8 M€ i ha donat feina a quinze persones.
Es preveu que la tecnologia recentment implantada a Castellbisbal pugui ser exportada a altres plantes del Grup StoraEnso arreu del món.
Les instal·lacions, amb una capacitat de tractament de 30.000 t/any, són les úniques del món que poden reciclar en la seva totalitat el plàstic (polietilè), l'alumini i el cartró dels envasos del tipus Tetra Pak.
Això permet aprofitar tot el valor dels components dels embalatges i possibilita la desaparició total de residus resultants.
Val a dir que fins no fa gaire el rendiment màxim de les plantes de reciclatge d'aquests materials eren aproximadament d'un 75%.
El procés CLEAN es basa en la piròlisi (escalfament per descompondre el material, en absència d'oxigen): un cop separades les làmines d'alumini i plàstic dels envasos, són introduïdes a la cambra de calor, on el polietilè es converteix en un gas calent i l'alumini queda net i llest per a un nou ús, prèvia la seva transformació en briquetes.
S'aconsegueix d'aquesta manera un important estalvi energètic, atès que la producció d'alumini nou implica un alt consum d'energia.
Per la seva banda, el gas calent s'extreu de la càmera i es processa: a causa del canvi de temperatura, una part del gas roman com a tal, mentre que la resta es converteix en oli líquid.
Tots dos materials es poden emprar posteriorment en altres processos industrials: gràcies al seu gran poder de combustió, una part del gas i l'oli s'utilitza per alimentar la càmera de piròlisi, i una altra s'usa per generar el vapor necessari per fer funcionar la planta de reciclatge del cartró dels envasos, annexa, la qual cosa redunda en importants estalvis d'aigua.
El gas sobrant es pot emprar per generar electricitat que s'alliberarà a la xarxa general.
Per la seva innovació i rellevància mediambiental, el Projecte CLEAN ha rebut diversos reconeixements internacionals, entre els quals el premi The Best of the Best, del Programa Environment-LIFE de la Comissió Europea (2010), i el European Paper Recycling Award de 2011, atorgat per la Confederació Europea d'Indústries Papereres (CEPI).
Recollida i tractament de residus.
Optimització dels processos de tractament de residus
Al Saló Aeronàutic de Le Bourget (Seine-Saint-Denis, prop de París, França) celebrat el juny de 2011, el consorci EADS, responsable dels avions Airbus, va presentar una maqueta (de quatre metres) del seu nou projecte, una aeronau hipersònica capaç d'enllaçar París i Tòquio en menys de dues hores i mitja, o París i Nova York en noranta minuts.
És a dir, capaç d'assolir quasi els 5.000 km/h.
Els promotors del projecte, anomenat ZEHST (Zero Emission HyperSonic Transportation) estimen que se'n podria presentar una versió de demostració l'any 2020, i que podria esdevenir l'estàndard de les companyies aèries cap a 2050.
El concepte ZEHST és fruit de la col·laboració d'EADS amb la Direcció General de l'Aviació Civil de França i amb indústries aeronàutiques japoneses.
La seva capacitat serà d'entre seixanta i cent passatgers –enfront els cent vint del Concorde, retirat del servei l'any 2003.
A part de la seva velocitat, una de les característiques més notables del ZEHST és el seu baix nivell contaminant, gràcies a l'ús de biocarburants, oxigen i hidrogen.
L'avió volarà per l'estratosfera, a 32 km d'altitud sobre el nivell del mar –davant els 11 km dels vols comercials actuals, o els 18 km del Concorde.
L'objectiu final del ZEHST és al capdavall acomplir allò que estableix el document Flightpath 2050 – Europe's Vision for Aviation, de la Comissió Europea, que pretén que en aquest horitzó temporal les emissions de CO2, de NOX i de soroll de l'aviació s'hagin reduït en un 75%, un 90% i un 65%, respectivament, en comparació amb els nivells de l'any 2000.
Es preveu que els avions ZEHST s'enlairin des de pistes com les actuals i de la manera habitual, fent ús de dos turboreactors –tot i que alimentats per carburants biològics a base d'algues marines–.
Un cop assolits els 5 km d'altitud, entraran en funcionament tres motors acceleradors d'oxigen líquid (comburent) i d'hidrogen líquid (combustible).
Aquests motors criogènics són semblants als que empren els coets Ariane de l'Agència Espacial Europea – ESA, i la seva única emissió és vapor d'aigua.
En aquests moments l'avió volarà a una velocitat Mach 2,5.
EADS treballa perquè el passatge de l'avió no experimenti, durant aquesta fase, més d'1,2 g d'acceleració.
A 23 km d'altitud entraran en funcionament els estatoreactors d'hidrogen que permetran a l'aeronau assolir 32 km d'altitud i una velocitat de creuer d'aproximadament 4.800 km/h (superior a Mach 4): segons els responsables del projecte, aquestes són les condicions ideals per aconseguir consums de combustible ajustats.
Un cop iniciat el descens, cap als 10 km d'altitud, entraran en funcionament els turboreactors de biocombustible, per aconseguir finalment un aterratge normal.