projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca pot lliurar a l'Institut Català del Crèdit Agrari els romanents de crèdit de la partida 731.01 "Ajuts per a millorar les condicions financeres de línies de foment", existents el 31 de desembre de 1989.
L'Institut Català del Crèdit Agrari ha de destinar preferentment aquestes quantitats a cobrir el major cost derivat de garantir els seus préstecs amb societats de garantia i assegurança agràries quan s'estimi convenient per raó de les característiques de determinades operacions actives, especialment els préstecs destinats a ajudar els agricultors i els ramaders que han sofert pèrdues com a conseqüència de fenòmens metereològics i d'altres situacions excepcionals.
S'autoritza el Conseller d'Economia i Finances perquè pugui disposar la no-liquidació o, si escau, l'anul·lació i la baixa a comptabilitat de totes les liquidacions de les quals resulten deutes inferiors a la quantia que s'estima i fixa com a insuficient per a cobrir el cost que l'exacció i la recaptació d'aquestes comporten.
-1 Fins al 31 de desembre del 1990 l'interès de demora resta establert en el 10%.
-2 Durant aquest període, l'interès de demora aplicable a les quantitats degudes a les Finances de la Generalitat és el 12%.
-3 En el supòsit que els tipus d'interès de demora que estableixi la Llei de Pressupostos Generals de l'Estat per al 1990 difereixin dels establerts pels apartats 1 i 2, s'autoritza el Conseller d'Economia i Finances perquè procedeixi a l'ajust exacte d'aquest tipus d'interès.
-1 Durant l'any 1990 els valors de base per volum per a usos domèstics i industrials i el valor de cada unitat de paràmetre de contaminació, als efectes de la determinació dels tipus de l'Increment de Tarifa i Cànon de Sanejament dins de cada Pla Zonal de Sanejament, són els que consten en l'annex.
-2 Es determina un mínim de facturació de l'Increment de Tarifa de Sanejament per les entitats subministradores, pel que fa als establiments de càmping, d'1,5 m3 per plaça individual i mes.
Els empleats públics compresos en l'àmbit d'aplicació d'aquesta Llei, amb l'excepció dels que són sotmesos al règim d'aranzel, no poden percebre cap participació dels tributs, les comissions i els altres ingressos de qualsevol naturalesa que corresponen a l'Administració o a qualsevol poder públic com a contraprestació a qualsevol servei o jurisdicció, ni poden percebre cap participació ni premi en les multes imposades, encara que siguin atribuïdes per norma a aquests; han de percebre únicament les remuneracions del règim retributiu corresponent, sens perjudici del que resulta de l'aplicació del sistema d'incompatibilitats.
-1 Els complements personals transitoris reconeguts d'acord amb la Disposició Transitòria Segona de la Llei 17/1985, del 23 de juliol, són absorbits per qualsevol millora retributiva produïda durant l'any 1990, d'acord amb les normes següents:
a) De l'increment de retribucions de caràcter general que s'estableix en aquesta Llei, només es computa el 50% que correspon a les retribucions complementàries a efectes de l'absorció.
b) Es computa, als efectes de l'absorció, el 100% de l'import de qualsevol altra millora retributiva produida durant l'any 1990, incloses les derivades del canvi de lloc de treball.
-3 No es consideren, als efectes de l'absorció del complement personal transitori, els triennis, les gratificacions per serveis extraordinaris, l'ajut familiar ni la productivitat prevista per l'article 23 d'aquesta Llei.
-1 Amb efectes des del primer de gener de 1990, l'increment del conjunt de les retribucions íntegres del personal en actiu no sotmès a la legislació laboral, aplicables en les quanties i d'acord amb els règims retributius vigents el 1989, ha d'ésser del 6%, sens perjudici del resultat individual de l'aplicació de l'esmentat augment.
Així mateix, la massa salarial del personal laboral no pot experimentar un increment global superior al 6% en els termes que disposen les normes generals que els són aplicables.
-2 El complement familiar, la indemnització per residència i les retribucions que tenen el caràcter d'absorbibles resten exclosos de l'augment del 6% i es regeixen per llur normativa específica.
a) Les retribucions íntegres dels alts càrrecs han d'ésser les que resulten d'incrementar d'un 6% les retribucions del 1989.
b) Les retribucions íntegres del personal funcionari han d'ésser les que resulten d'incrementar d'un 6% les retribucions bàsiques i les complementàries vigents el 1989, sens perjudici del resultat individual de l'aplicació de l'esmentat augment.
-4 Si el sou percebut el 1989 és inferior a la quantia establerta amb caràcter general, s'ha d'aplicar un increment del 6% sobre el percebut en aquell exercici, amb les exclusions determinades per l'apartat 2.
-5 Les retribucions resultants de les normes contingudes en l'apartat 3 d'aquest article poden ésser adequades, si cal per a assegurar que la retribució total del personal a què fa referència l'esmentat apartat té la relació adequada amb el contingut d'especial dificultat tècnica, de dedicació, de responsabilitat, de perillositat o de penositat, amb l'informe favorable previ del Conseller d'Economia i d'Economia i Finances.
-6 El que disposa aquest article s'ha d'aplicar al personal al servei de l'Administració de la Generalitat i al personal dels ens enumerats en l'article 1.1.
-1 Durant l'exercici del 1990 el Consell Executiu és obligat a no prendre cap iniciativa legislativa o administrativa que comporti creixement de la despesa pública pressupostada, si no proposa alhora els recursos addicionals necessaris o les reduccions proporcionals de despesa amb l'especificació pressupostària corresponent.
-2 Durant l'exercici del 1990 el Consell Executiu és obligat a oposar-se a qualsevol iniciativa legislativa que comporti creixement de la despesa pública pressupostada, si no es proposen alhora els recursos addicionals necessaris.
-1 Els projectes d'inversió inclosos a l'"Annex d'Inversions Reals" que acompanya els Pressupostos de la Generalitat de Catalunya, de les seves entitats autònomes i de les entitats gestores de la Seguretat Social, s'identifiquen mitjançant el codi de projecte que tenen assignat en l'esmentat annex, amb la finalitat d'establir-ne el seguiment pressupostari.
-2 Si les obligacions a què fa referència l'apartat 1 afecten els pressupostos de les entitats gestores de la Seguretat Social, la proposta pertoca a l'entitat corresponent i per a fer les imputacions cal l'informe favorable previ del Departament de Sanitat i Seguretat Social o de Benestar Social, segons que correspongui.
-3 En qualsevol cas, la imputació dels pagaments s'ha de fer contra crèdits per a despeses de la mateixa naturalesa i dins el mateix capítol pressupostari.
-1 El Consell Executiu, a proposta conjunta dels Departaments d'Economia i Finances i d'Ensenyament, pot autoritzar aquest darrer perquè estableixi convenis de col·laboració amb les entitats locals que permetin l'execució anticipada de projectes de construccions escolars inclosos en els plans fixats pel mateix Departament.
-3 Els imports d'aquestes obres han d'ésser reintegrats per la Generalitat d'acord amb les dotacions aprovades en cada exercici pressupostari per al finançament dels plans fixats pel Departament.
-1 El Consell Executiu pot autoritzar, a proposta dels departaments interessats, la contractació directa de tots els projectes d'obres que s'iniciïn durant l'exercici del 1990, amb càrrec als pressupostos dels departaments respectius i de llurs entitats autònomes, sempre que llur pressupost d'execució sigui inferior a 60 milions de pessetes.
-1 L'import dels crèdits pressupostaris destinats a transferències a favor de les entitats autònomes administratives i de les empreses públiques regulades per la Llei 4/1985, de 29 de març, s'han d'ajustar de manera que la liquidació de llurs pressupostos el 31 de desembre sigui equilibrada.
-3 Si s'han lliurat fons en excés, s'han de minorar per l'import d'aquests els crèdits autoritzats a favor de les entitats abans esmentades en el Pressupost de l'exercici del 1991.
-5 Per a l'aplicació dels lliuraments a l'ampliació de capital de les societats cal, en tot cas, l'acord previ del Consell Executiu.
Les incorporacions dels crèdits pressupostaris autoritzats en exercicis anteriors es regeixen les normes següents:
-1 Els crèdits per a operacions corrents consignats en els estats de despeses del Pressupost de la Generalitat i dels ens que enumeren les lletres a), b) i d) de l'article 1.1, amb càrrec als quals no s'han reconegut obligacions, mitjançant la formalització del document comptable oportú abans del 31 de desembre de 1989, no poden ésser objecte d'incorporació a l'exercici del 1990 i resten anul·lats automàticament.
-2 Si els crèdits als quals es refereix l'apartat 1 han estat objecte de disposició, i el 31 de desembre de 1989 no s'han pogut reconèixer les obligacions corresponents, es poden aplicar la disposició, el reconeixement de les obligacions, si escau, i els pagaments als crèdits de la mateixa naturalesa autoritzats en aquest Pressupost.
-3 Els crèdits per a operacions de capital poden ésser incorporats en els termes de l'article 37 de la Llei de Finances Públiques.
-1 Els crèdits autoritzats en el pressupost de despeses de l'Institut Català de la Salut i l'Institut Català d'Assistència i Serveis Socials, seccions 32 i 42, tenen caràcter limitatiu i vinculant a nivell de concepte.
Nogensmenys, els crèdits continguts dins els capítols II, IV i VI tenen caràcter vinculant a nivell d'article, llevat dels conceptes del Capítol IV, 487 "Prestacions socials periòdiques" i 489 "Farmàcia", de les seccions 42 i 32 respectivament, en què la vinculació és a nivell de concepte.
-2 Independentment del nivell de vinculació dels crèdits del pressupost de despeses, la classificació de les seccions 32 i 42 per conceptes i subconceptes, si escau, s'ha d'utilitzar per al registre comptable de les operacions de despesa en el moment de l'execució del Pressupost.
-1 El Consell Rector es reuneix en sessió ordinària dues vegades l'any convocat per la persona que n'exerceix la presidència, i en sessió extraordinària sempre que ho decideixi la persona que n'exerceix la presidència o a instància d'una tercera part dels seus membres.
-2 El règim de sessions i d'acords del Consell Rector es regula per les normes sobre òrgans col·legiats que s'apliquen a la Generalitat.
-1 El consell rector es reuneix, convocat pel president, com a mínim un cop cada trimestre i, en sessió extraordinària, sempre que ho decideixi el president o a instància d'una tercera part de l'esmentat consell.
-2 El règim de sessions i d'acords del consell rector es regula per les normes sobre òrgans col·legiats que s'apliquen a la Generalitat contingudes en el capítol 6 de la Llei 13/89, del 14 de desembre, d'Organització, Procediment i Règim Jurídic de l'Administració de la Generalitat.
-2 Corresponen al Consell Rector les funcions següents:
a) Establir les línies generals del pla d'activitats anuals del Centre i aprovar-lo.
c) Aprovar les propostes d'estructura orgànica i de plantilla del personal, que han d'ésser sotmeses a l'aprovació definitiva de la persona titular del Departament de Justícia o del Govern, segons que correspongui.
e) Aprovar els convenis amb altres entitats.
f) Proposar anualment la determinació dels drets de matrícula i, si s'escau, de les tarifes.
g) Supervisar el desenvolupament de les activitats del Centre.
h) Emetre i elevar a la persona titular del Departament de Justícia l'informe sobre el nomenament de la persona titular de la direcció del Centre.
i) Deliberar i informar sobre els assumptes que la persona que exerceix la presidència li sotmeti.
j) Sol·licitar l'assistència de professionals de reconegut prestigi en la matèria corresponent per a presentar-hi assessorament en un assumpte determinat.
-2 Corresponen al consell rector les funcions següents:
a) Establir les línies generals del pla d'activitats anual del Centre.
b) Aprovar el programa anual d'activitats del Centre.
d) Aprovar les propostes d'estructura orgànica i de plantilla del personal, les quals han d'ésser sotmeses a l'aprovació definitiva del Conseller o del Consell Executiu, segons que correspongui.
f) Aprovar el projecte de reglament interior i sotmetre'l a l'aprovació del Consell Executiu.
g) Aprovar els convenis amb altres entitats.
h) Proposar anualment la determinació dels drets de matrícula i, si s'escau, del projecte de taxes.
i) Supervisar l'aplicació i el desenvolupament de les activitats del Centre.
k) Deliberar i informar sobre els assumptes que el president li sotmeti.
-1 El Consell Rector del Centre és integrat per la persona que el presideix i pels vocals següents:
a) Tres alts càrrecs del Departament de Justícia, designats per la persona que n'exerceix la presidència.
b) La persona titular de la direcció de l'Escola d'Administració Pública de Catalunya.
c) La persona titular de la Direcció General d'Universitats.
d) La persona titular de la direcció del Gabinet Jurídic de la Generalitat.
e) Un vocal designat per la persona titular del Departament d'Interior.
f) Quatre vocals en representació de les universitats catalanes, que han d'ésser degans o deganes de les facultats on es facin estudis relacionats amb les matèries a les quals es refereix l'article 3, elegits pel Consell Interuniversitari.
h) Dos vocals designats per la persona titular del Departament de Justícia, entre persones expertes de prestigi en les matèries que són competència del Departament de Justícia.
i) La persona titular de la direcció de l'Observatori de Dret Privat de Catalunya.
j) Dos vocals en representació del Consell dels Il·lustres Col·legis d'Advocats de Catalunya.
-1 El consell rector del Centre és format pel president d'aquest i pels vocals següents:
a) El Secretari General del Departament de Justícia.
b) Els directors generals del Departament de Justícia.
c) El Director de l'Escola d'Administració Pública de Catalunya.
d) El Director General d'Universitats del Departament d'Ensenyament.
e) Quatre vocals en representació de les universitats catalanes, els quals han d'ésser degans de les facultats on es facin estudis relacionats amb les matèries a què es refereix l'article 3 d'aquesta Llei.
L'elecció correspon al conjunt dels degans de les facultats esmentades, a proposta del Consell Interuniversitari.
g) Dos vocals designats pel Conseller de Justícia, entre experts de prestigi reconegut en les matèries a què es refereix l'article 3 d'aquesta Llei.
-1 La presidència del Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada correspon a la persona titular del Departament de Justícia de la Generalitat.
-2 Són funcions de la presidència:
a) Exercir l'alta representació del Centre.
b) Convocar i presidir les sessions del Consell Rector, amb vot de qualitat.
c) Exercir qualsevol altra atribució que no sigui expressament reservada a cap altre òrgan.
d) Informar el Parlament de Catalunya sobre les activitats del Centre, sens perjudici del deure d'informar del director que estableix l'article 9.2.
-1 És president del Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada el Conseller de Justícia.
a) Convocar les sessions del consell rector i presidir-lo amb vot de qualitat.
b) L'alta representació del Centre.
c) El deure d'informar el Parlament de Catalunya sobre el programa anual d'activitats del Centre i sobre la seva memòria anual.
d) Qualsevol altra atribució que no estigui expressament reservada a cap altre òrgan.
g) Organitzar i supervisar, sense perjudici de les competències en aquesta matèria exercibles per altres òrgans del Departament de Justícia, en col·laboració amb les universitats i altres centres docents, les pràctiques universitàries i de formació professional a les oficines judicials i als centres i serveis del Departament de Justícia corresponents als àmbits de l'Administració de Justícia i de l'execució penal.
g) Organitzar i supervisar, en col·laboració amb les universitats, les pràctiques universitàries i d'estudiants de formació professional a les oficines judicials i en els centres i serveis del Departament de Justícia.
a) Participar, en col·laboració amb l'Escola d'Administració Pública, en la selecció i la formació inicial especialitzada del personal que ha d'ingressar al Departament de Justícia i impartir la formació permanent especialitzada posterior.
b) Col·laborar amb l'Escola d'Administració Pública de Catalunya per a realitzar cursos de formació del personal al servei d'administracions públiques.
c) Organitzar cursos, jornades, congressos i simposis relacionats amb l'àmbit del dret i de la justícia, d'acord amb les prioritats fixades pel Departament de Justícia, sens perjudici que siguin homologats per l'Escola d'Administració Pública, a l'efecte de la carrera administrativa.
d) Investigar, estudiar i divulgar en l'àmbit del dret, especialment del dret propi de Catalunya, de la justícia i de les altres matèries que són competència del Departament de Justícia, d'acord amb les necessitats d'aquest, i atorgar beques amb aquestes finalitats.
e) En col·laboració amb les universitats de Catalunya, organitzar cursos de postgrau i organitzar i supervisar les pràctiques universitàries en els centres i els serveis dependents del Departament de Justícia que aquest estableixi, sens perjudici que siguin homologats per l'Escola d'Administració Pública, a l'efecte de la carrera administrativa.
f) Mantenir relacions d'intercanvi de coneixements i de professionals amb altres centres docents i investigadors, tant nacionals com internacionals, en les matèries pròpies de la seva competència.
g) Organitzar treball en pràctiques en l'àmbit de l'Administració de Justícia.
h) Elaborar publicacions unitàries o periòdiques sobre matèries que són objecte de l'activitat del Centre.
i) Vetllar, en l'àmbit de la seva activitat, pel compliment correcte de la Llei de Normalització Lingüística i de les normes complementàries en l'esmentada matèria i alhora fomentar i facilitar l'ús del català a tots els col·lectius relacionats amb el dret i l'Administració de Justícia.
j) Aquelles altres funcions que li encomani el Consell Executiu o li assignin les lleis.
Es modifica l'article 22.5-4 del capítol V del títol XXII del text refós aprovat pel Decret legislatiu 3/2008, que resta redactat de la manera següent:
"La taxa s'acredita en el moment de sortida de la dotació corresponent des del parc de bombers o des d'on estiguin situats els mitjans aeris.
Un cop prestat el servei que constitueix el fet imposable i emès l'informe per la unitat responsable dels bombers de la Generalitat de Catalunya, l'òrgan competent ha d'emetre la liquidació de la taxa, que ha d'especificar el nombre d'hores i efectius que hi han intervingut i la quota corresponent segons els imports establerts per l'article 22.5-5."
Es modifica l'article 22.5-3 del capítol V del títol XXII del text refós aprovat pel Decret legislatiu 3/2008, que resta redactat de la manera següent:
Són subjectes passius contribuents de la taxa les persones físiques o jurídiques i les entitats a les quals fa referència l'article 35.4 de la Llei general tributària, que resultin beneficiàries de la prestació del servei.
"En cas d'accident de trànsit, el subjecte passiu és la persona causant o responsable del perjudici.
"Tenen la condició de substitut del contribuent les entitats o societats asseguradores quan aquest hi tingui contractada una pòlissa de risc que cobreixi els supòsits tipificats com a fet imposable.
"Als efectes de l'obligació de suportar la taxa, quan concorren diferents beneficiaris de la prestació del servei la imputació de la liquidació practicada s'ha de portar a terme proporcionalment als efectius emprats en les tasques en benefici de cada subjecte passiu.
Si no es poden individualitzar, la liquidació de la taxa s'ha d'imputar per parts iguals."
Es modifica l'article 22.5-2 del capítol V del títol XXII del text refós aprovat pel Decret legislatiu 3/2008, que resta redactat de la manera següent:
"Estan exempts del pagament de la taxa els ens locals.
Així mateix, n'estan exempts la prestació de serveis o les intervencions que són conseqüència de fenòmens meteorològics extraordinaris o catastròfics, d'incendis forestals o de casos de força major i els serveis prestats per l'interès general i no en benefici de particulars o de béns determinats."
S'afegeix un nou article, el 22.4-7, al capítol IV del títol XXII del text refós aprovat pel Decret legislatiu 3/2008, amb el text següent:
"Estan exempts del pagament de la taxa per la prestació del servei de vigilància, regulació i protecció de proves esportives que afecten vies interurbanes o que tenen més incidència en el nucli urbà, els casos següents:
"a) Quan les proves les organitzen els ens locals.
"b) Quan les proves les organitzen entitats sense ànim de lucre i no cobren entrada per assistir-hi o no es financen amb drets de retransmissió televisiva."
Es modifica l'article 12.14-1 del capítol XIV del títol XII del text refós aprovat pel Decret legislatiu 3/2008, que resta redactat de la manera següent:
"a) Els relatius al procediment d'acreditació de les entitats col·laboradores de l'Administració.
"b) Els relatius al procediment de renovació de l'acreditació de les entitats col·laboradores de l'Administració.
"c) Els relatius a la modificació de l'acreditació de les entitats col·laboradores de l'Administració.
"d) Els relatius al procediment d'auditories extraordinàries d'entitats col·laboradores de l'Administració, com ara les derivades de canvis documentals, de l'aixecament de suspensió d'acreditació, entre altres.
"e) Els relatius al seguiment de les actuacions de les entitats col·laboradores de l'Administració.
"f) Els relatius al seguiment de les actuacions fetes per entitats acreditades per altres òrgans competents de l'Estat o per altres organismes oficials d'acreditació d'algun dels estats membres de la Unió Europea..
S'afegeix una nova disposició addicional, la quinzena, al text refós aprovat pel Decret legislatiu 3/2003, amb el text següent:
"A partir de l'1 de gener de 2008, la comptabilització dels ingressos pel concepte de cànon de l'aigua obtinguts per mitjà de les entitats subministradores s'efectua en el moment en què es produeixi el compliment efectiu de les obligacions de declaració i d'ingrés."
-2 A l'efecte del que disposa l'apartat 1, anualment s'ha d'establir en els pressupostos de la Generalitat de Catalunya una única partida pressupostària, calculada sobre la base del cost de prestació d'aquest servei, d'acord amb la liquidació del pressupost de la Mancomunitat Intermunicipal de Barberà del Vallès - Cerdanyola del Vallès per al 1992.
A partir de l'exercici del 2000, la dotació de l'esmentada partida s'ha d'actualitzar anualment d'acord amb l'evolució de l'índex de preus de consum (IPC).
-2 A l'efecte del que disposa l'apartat 1, anualment s'ha d'establir en els Pressupostos de la Generalitat de Catalunya una única partida pressupostària, calculada sobre la base del cost de prestació d'aquests serveis, d'acord amb la liquidació del pressupost de la Mancomunitat Intermunicipal Barberà del Vallès-Cerdanyola del Vallès per al 1992, i atenent a l'evolució pressupostària de l'Administració de la Generalitat.
Projecte de llei de creació del municipi de Badia per segregació de part dels termes municipals de Barberà del Vallès i de Cerdanyola del Vallès.
Dictamen sol·licitat pel Parlament de Catalunya, sobre l'adequació a la Constitució i a l'Estatut d'Autonomia del Dictamen de la Comissió d'Organització i Administració de la Generalitat i Govern Local (BOPC de 7 de desembre de 1993), respecte al Projecte de Llei de Creació del Municipi de Badia per segregació de part dels termes municipals de Barberàdel Vallès i Cerdanyola del Vallès
Creació del municipi de Badia per segregació de part dels termes municipals de Barberà del Vallès i de Cerdanyola del Vallès