projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
La Xarxa Mediació ha obert els seus canals a les xarxes socials perquè els professionals de l'àmbit dels sistemes de resolució de conflictes aportin les seves reflexions entorn del present i el futur de la gestió dialogada de conflictes com a política pública i de les possibilitats de consolidació dels ADR en la societat actual.
L'entitat, que promou la investigació i la pràctica entorn de la professió de la mediació, trasllada als mediadors precisament aquesta pregunta: "Com veus el present i el futur de la gestió dialogada de conflictes com a política pública i les possibilitats de consolidació en la societat actual?"; i, des del 25 de maig, una vintena de professionals d'arreu del país hi han donat resposta amb un breu clip de vídeo que la Xarxa Mediació publica al seu compte de Twitter i al seu canal de Youtube.
La iniciativa encara és oberta i continua rebent totes les reflexions i les propostes de futur per a l'impuls de la mediació i els ADR que aporten les diverses persones expertes i els professionals del sector.
El Ministeri de Justícia del govern espanyol treballa en el desplegament normatiu de la mediació en l'àmbit administratiu, un plantejament que se sumarà al que ja es preveu en l'Avantprojecte de llei sobre mesures processals i tecnològiques sobre mitjans adequats de solució de litigis per als ordres jurisdiccionals civil i social.
El govern estatal emmarca la iniciativa en el seu compromís per avançar en la implantació de mecanismes de solució amistosa de controvèrsies per millorar la capacitat de resposta de la justícia davant les conseqüències de la pandèmia de la COVID-19 i el previsible augment dels litigis.
Rere el projecte, alhora, hi ha un reconeixement de la mediació com un indicador de qualitat en la prestació del servei públic.
Per donar una idea del volum d'activitat actual, el ministeri espanyol ha recordat les estimacions sobre l'increment en l'entrada d'assumptes –proper al 140 % en la jurisdicció social, al 145 % en la jurisdicció civil i al 125 % en la jurisdicció contenciosa administrativa– i ha apuntat les dades que recull la memòria del Consell General del Poder Judicial de l'exercici 2018, segons la qual van entrar 208.374 assumptes a la jurisdicció contenciosa administrativa, amb una durada mitjana dels processos d'entre 10 i 14 mesos i un total de 126.849 sentències dictades.
La iniciativa del ministeri espanyol s'uneix a les actuacions pioneres que des de fa uns quants anys s'està impulsant en aquest àmbit a Catalunya i a la tasca que es duu a terme, també, a les Illes Canàries, Múrcia o Madrid.
A Catalunya, en aquest sentit, ja des de la primera jornada sobre mediació administrativa celebrada l'any 2016, el Departament de Justícia va posar en marxa un pla pilot de mediació en l'àmbit dels jutjats contenciosos administratius de Barcelona que se segueix impulsant amb èxit i va organitzar una segona jornada sobre mediació administrativa l'any 2019.
Alhora, el Departament promou l'obertura de l'Administració a la mediació, per a una millor gestió dels conflictes amb els ciutadans, i ha canalitzat una proposta d'esmenes, elaborada i tramesa aquest mes de juny als grups parlamentaris del Congrés dels Diputats.
Elena Lauroba, professora titular de Dret Civil (UB) i membre de la Comissió de Codificació de Catalunya
El confinament que vivim ha incidit en l'organització de moltes famílies amb relació a la guarda i custòdia.
El punt de partida és el compliment de les resolucions judicials, però de vegades cal prendre decisions sobrevingudes per garantir l'interès superior dels menors.
Aquest interès es tradueix a assegurar la salut física i emocional dels menors, la de tota la família i la de la comunitat.
El millor és que els pares i mares arribin a acords reals, imaginatius, flexibles, generosos i, sobre tot, útils.
Com podem demanar a les parts que tornin a parlar quan arrosseguen molts anys de desavinença i desconfiança mútua?
Molt fàcil, perquè hi ha un punt en què sempre estan d'acord: buscar el millor per als seus fills.
En aquest cas la mediació i el dret col·laboratiu són eines privilegiades per ajudar-los a arribar acords i una bona manera de gestionar millor els conflictes familiars, tant ara com després del confinament.
Montse Tur, advocada, mediadora i i membre de la Comissió de Codificació de Catalunya
Davant de situacions excepcionals com les que estem vivint sorgeixen dubtes i qüestions als pares de com es pot donar compliment a les resolucions judicials de la guarda i custòdia dels fills sense contravenir l'estat d'alarma.
Les sentències s'han de complir malgrat que estem en una situació excepcional.
De vegades, però, no és possible fer-ho al 100%.
En aquests casos la proposta és el diàleg amb l'altra part per arribar acords amb la idea de fer prevaldre el bé dels nostres fills i filles i la seva salut i també els drets de la comunitat en la qual vivim.
Les solucions es poden trobar amb propostes noves que fins ara no s'havien tingut en compte, com poden ser les compensacions de temps en un moment posterior al que vivim, o compensacions econòmiques, etc.
No podem esperar que una tercera persona, com ara el jutge, ho decideixi perquè també l'activitat judicial està aturada.
És molt millor -i més àgil- buscar l'acompanyament de professionals de la mediació o del dret col·laboratiu perquè ens ajudin arribar acords.
El govern espanyol ha impulsat recentment un consulta pública per recollir l'opinió dels ciutadans, les organitzacions i les associacions potencialment afectades per la llei de mesures processals, tecnològiques i d'implantació de mitjans de solució de diferències que s'està preparant.
En l'àmbit dels ADR, el projecte legislatiu en preparació vol impulsar el desenvolupament dels sistemes de resolució de conflictes i recuperar la capacitat negociadora de les parts, amb la introducció de mecanismes que trenquin una dinàmica de confrontació que ha repercutit negativament en l'activitat dels jutjats i tribunals, els quals reben els últims anys una quantitat extraordinària de litigis per als quals es podrien trobar solucions consensuades.
La consulta, que s'ha conclòs el passat 23 de juny, ha traslladat als ciutadans, els professionals i les persones i entitats interessades diverses preguntes: Considereu convenient que es fomenti i intensifiqui una consciència que faci que els ciutadans siguin conscients de les possibilitats que tenen per a mirar d'aconseguir, amb l'ajuda dels mecanismes, garanties i professionals adequats, una solució consensuada i negociada als seus propis problemes?; Esteu d'acord que es reguli un sistema que fomenti un intent de negociació prèvia entre les parts abans de la interposició d'una demanda civil?; Compartiu que el jutjat competent pugui derivar les parts a mirar d'aconseguir un acord negociat de la controvèrsia?; Esteu d'acord que per impulsar i fomentar que les parts acudeixin a aquests mecanismes de resolució extrajudicial s'arbitrin els incentius i es busqui un tractament adequat per a la negativa injustificada a buscar solucions negociades prèvies al procés?
El Govern, a través del Departament de Justícia, crearà un servei d'acompanyament als deutors en situació d'insolvència que els permeti sol·licitar i assolir un acord extrajudicial de pagaments (AEP) amb els seus creditors i, si això no és possible, accedir al benefici d'exoneració del passiu insatisfet (BEPI) per via judicial, on encara és possible l'acord.
El servei s'adreça a persones físiques, empresaris o no, i a persones jurídiques que es trobin en una situació d'insolvència a la qual no puguin fer front i facilitarà el suport necessari perquè es reincorporin a l'activitat econòmica i puguin encarrilar novament la seva vida i emprendre noves iniciatives.
Alhora, aquestes mesures volen contribuir a evitar processos judicials de caràcter concursal i prevenir que bona part d'aquestes persones acabin abocats a l'economia submergida.
D'una banda, es crearà un servei d'acompanyament als deutors per tal d'oferir-los un punt d'informació i orientació que els ajudi a conèixer les possibilitats que tenen a l'hora de sol·licitar, impulsar i assolir un acord extrajudicial de pagaments.
D'altra banda, s'impulsarà l'establiment d'una xarxa institucional que permeti l'accés del deutor a la mediació concursal per mitjà de la institució notarial i de les cambres de comerç, amb la implicació, també, d'altres professionals, com els advocats i els procuradors.
A l'octubre, el Departament posarà en marxa un portal d'atenció al ciutadà per informar les persones interessades sobre l'acord extrajudicial de pagaments (AEP) i els requisits per acollir-s'hi, orientar els deutors i ajudar-los a preparar la informació necessària per tramitar-lo i fer-los un acompanyament per facilitar-los el contacte amb les institucions i els professionals que assumeixin la mediació i, si escau, amb els creditors.
El confinament no ha aturat els plans de trasllat del Departament de Justícia i del Centre de Mediació de Dret Privat.
Aquestes darreres setmanes, el Centre ha completat el trasllat de l'oficina central a la seva nova seu, situada a la Via Laietana, 56, a la 4a planta, al costat de la plaça d'Urquinaona.
A l'edifici –seu, alhora, de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya– també s'hi trasllada la Comissió de Codificació de Catalunya, l'òrgan col·legiat assessor del Departament de Justícia responsable d'elaborar les propostes de revisió, actualització i desenvolupament del dret privat de Catalunya.
El trasllat és part del procés de reubicació dels òrgans del Departament de Justícia, en el marc del qual el gruix de la conselleria es trasllada al Districte Administratiu i alguns organismes, per l'especificitat de les seves funcions, romanen al centre de Barcelona, per bé que en un nou emplaçament.
Alhora, la Direcció General de Dret i d'Entitats Jurídiques ha culminat, juntament amb la resta d'unitats del Departament de Justícia, el trasllat al nou complex del Districte Administratiu de la Generalitat a Barcelona.
La creació d'aquest Districte Administratiu és el projecte de concentració de dependències administratives de caràcter multidepartamental de més abast que ha dut a terme la Generalitat de Catalunya.
El complex introdueix noves maneres de treballar i interactuar, per mitjà d'una nova concepció dels espais que busca assolir els objectius de màximes eficiències arquitectònica i energètica.
Des d'un punt de vista de model organitzatiu i funcional, el nou Districte Administratiu suposa la concentració d'unitats de diferents departaments i permetrà racionalitzar i optimitzar els espais de treball de la Generalitat a Barcelona i el seu model de funcionament, en consonància amb una nova manera de treballar de l'Administració que ofereixi als ciutadans un servei més àgil, eficient, proper i transparent.
D'acord amb la normativa vigent sobre mediació en l'àmbit del dret privat, per tal que una persona pugui inscriure's en els registres del Centre de Mediació de Catalunya ha de tenir una formació específica en mediació.
L'Ordre JUS/428/2012, de 18 de desembre, per la qual es regulen els continguts bàsics i el procediment d'homologació de la formació específica en matèria de mediació en l'àmbit del dret privat concreta els continguts bàsics que ha de tenir la formació específica de mediació per tal que el Centre de Mediació pugui decidir-ne l'homologació.
La finalitat dels continguts formatius és aprofundir en els coneixements específics i pràctics de la mediació orientats a la capacitació professional i a l'entrenament de les tècniques i habilitats pròpies de la persona mediadora desenvolupant les competències que permetin l'entrenament de l'alumnat com a futurs mediadors i mediadores.
Sol·licitud d'homologació d'un curs de formació específica de mediació civil i/o familiar i sol·licitud de renovació de l'homologació d'un curs de formació específica de mediació civil i/o familiar
Els SIM, gestionats amb la col·laboració d'ajuntaments, consells comarcals i altres institucions, i ubicats en les seus d'atenció al ciutadà respectives, informen els ciutadans que s'hi adrecen sobre mediació.
Els SOM, gestionats amb la col·laboració dels col·legis d'advocats de Catalunya, informen els ciutadans que s'hi adrecen sobre mediació, sempre que aquests no tinguin un procediment judicial obert.
La mediació és un mètode de resolució de conflictes en el qual, de manera voluntària, les parts implicades intenten arribar a un acord satisfactori sobre la controvèrsia amb l'assistència d'un professional.
En la mediació preval la comunicació i el diàleg.
Les parts tenen la llibertat de decidir fins a on volen arribar per aconseguir una possible solució, flexibilitzant les seves postures inicials.
És a dir, són les parts qui gestionen el seu conflicte i qui, amb l'orientació d'una persona mediadora, són capaces de pactar-ne la solució.
Quin tipus de conflictes puc portar a la mediació?
Es pot mediar en un gran nombre de conflictes: des de temes de família, entre veïns, mercantils, civils...
Ara bé, hi ha excepcions, com ara, aquells afers en què hi ha maltractaments (parelles, exparelles, fills...).
Quan no hi ha iniciat cap procés judicial.
La mediació és una via alternativa al sistema judicial, cosa que no invalida el dret a acudir posteriorment a la via judicial.
El jutge decideix derivar el cas a una mediació prèvia a la via judicial iniciada.
Les parts, a través de la mediació, proven d'arribar a un acord satisfactori abans que es dicti sentència.
Quan, iniciat el procés judicial, les parts decideixen portar el conflicte a mediació, suspenent així la via judicial, i intenten arribar a un acord satisfactori mutu.
Serveis d'informació arreu de Catalunya
El Departament de Justícia ha posat en marxa el programa Mediació: diàleg i acord davant la COVID, a través del Centre de Mediació de Catalunya.
De forma excepcional, aquest programa té caràcter gratuït per a les persones usuàries i es desenvolupa a través de mitjans telemàtics.
El programa dona cobertura tant a les sessions informatives sobre la mediació com a les mediacions que es desenvolupin a partir de la declaració de l'estat d'alarma i fins que hagin transcorregut sis mesos des del seu aixecament.
Programa Mediació i COVID-19: característiques bàsiques
Resolució JUS/848/2020, d'1 d'abril, per la qual s'acorda la continuació dels procediments que instrueix el Centre de Mediació de Catalunya i la iniciació d'un programa de mediació gratuïta durant l'estat d'alarma declarat com a conseqüència de la pandèmia internacional de COVID-19 (DOGC núm. 8114, de 17.4.2020)
El Centre de Mediació i representants d'òrgans judicials, entre els quals hi ha magistrats i lletrats de l'Administració de justícia, han elaborat un protocol d'actuació per incloure la mediació en el procés especial i sumari previst al Reial decret llei 16/2020, de 28 d'abril, de mesures processals i organitzatives per fer front a la COVID-19 en l'àmbit de l'Administració de justícia, on s'estableix que, prèviament a la celebració de la vista, es pot intentar que les parts arribin a un acord que serà homologable judicialment.
Així, la llei preveu que fins a tres mesos després de l'aixecament de l'estat d'alarma, es tramitin per aquest procediment especial i sumari les demandes següents:
Característiques i avantatges de la mediació 'exprés'
Article de Xavier Bernadí, director general de Dret i d'Entitats Jurídiques
Article d'Elena Lauroba i Montserrat Tur
El Punt Avui, 22 d'abril de 2020
"El Matí" de Ràdio 4, 21 d'abril de 2020
Computable com a formació contínua
El Departament de Justícia ha destinat 18.000€ a tres projectes universitaris de recerca en l'àmbit de la diversitat religiosa
Simposi organitzat p el Monestir de Pedralbes amb el suport de la Institució de les Lletres Catalanes i la Fundació Vivarium Raimon Panikkar: d el 23 al 25 d'octubre
Arran del 35è Congrés Internacional de Sociologia de la Religió, celebrat el passat mes de juliol a Barcelona, entrevistem la directora de l'ISOR (Investigacions en Sociologia de la Religió), equip de recerca que elabora el Mapa Religiós de Catalunya.
El nostre món té múltiples fractures de tipus social, polític i ambiental que necessiten ser recosides.
Inici de curs: 17 d'octubre a Cristianisme i Justícia
D'acord amb l'article 5 de la Llei orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de protecció de dades de caràcter personal, us informem que les vostres dades personals seran recollides, incorporades i tractades en un fitxer automatitzat, la finalitat del qual és trametre la publicació que el ciutadà ha requerit.
L'edició d'aquest any incorpora projeccions de pel·lícules en centres educatius de justícia juvenil i activitats en instituts
En el marc de la XVI Mostra, també se celebrarà la Trobada Internacional de Directors de Festivals de Cinema Espiritual
Inscripcions obertes per a la Jornada RELIG 2019 que se celebrarà el 27 de novembre a l'Escola d'Administració Pública de Catalunya
Entrevistem Amma, que ha abraçat més de 39 milions de persones d'arreu del mon, arran de la seva propera estada a Granollers
El programa inclou visites als centres de culte, activitats interreligioses i sessions de la Mostra de Cinema Espiritual del 12 al 24 de novembre [PDF]
El director de cinema Javier Fesser és guardonat amb el II Premi de Cinema Espiritual de Catalunya
Els centres educatius de justícia juvenil, protagonistes d'aquest esdeveniment per primer any
El 27 de novembre de 2019 ha tingut lloc la Jornada RELIG 2019 sobre religió, ecologia i espiritualitat a l'Escola d'Administració Pública de Catalunya
Consulteu en línia el calendari del 2020 amb les principals festes de les religions establertes a Catalunya
L'enigmista i escriptor és el conductor del concurs La Paraula S'agrada, organitzat en el marc de la Mostra de Cinema Espiritual de Catalunya
L'11 d'agost de 2020 acaba la moratòria per a l'adequació dels centres de culte creats abans del 2010
Sessions de dues hores per a personal de l'administració local i per a representants d'entitats religioses durant febrer i març
Breus reportatges sobre els afers religiosos i la cultura religiosa, amb un format àgil, clar i planer
Amín Egea va participar en la jornada RELIG2019 sobre religió i espiritualitat.
Recuperem la seva aportació des de la perspectiva bahà'í i descobrim alguns reptes d'aquesta comunitat
El proper treball abordarà la relació entre mitjans de comunicació i les confessions
Els equips investigadors beneficiaris d'un ajut d'Afers Religiosos presenten els projectes
Manuel Delgado és catedràtic d'antropologia a la Universitat de Barcelona.
Arran del seu recent nomenament com a membre del Consell Assessor per a la Diversitat Religiosa, explica com enfoca l'estudi del fenomen religiós
Es poden sol·licitar ajuts fins al 25 de març per a activitats realitzades durant el 2019
El termini de presentació de candidatures acaba el 4 d'abril
Sessions a Barcelona, Girona, Lleida, Manresa i Tortosa per a personal de la Generalitat de Catalunya i de l'administració local
Membre del Consell Assessor per a la Diversitat Religiosa, de Botton investiga principalment sobre la diversitat religiosa i cultural, amb especial atenció en l'antisemitisme i la islamofòbia, sobretot en relació al gènere i l'educació
Les mesures de prevenció del coronavirus van variant en funció de la seva evolució.
La recomanació principal és respectar el confinament al domicili
Mesures en relació a les vetlles, cerimònies, sepelis, enterraments, incineracions i trasllats de fèretres
Tots els terminis administratius han quedat suspesos mentre duri l'estat d'alarma
Moltes entitats i comunitats ofereixen els seus serveis religiosos i espirituals per mitjans no presencials
Fàtima Ahmed presideix l'Associació Intercultural Diàlegs de Dona i aquest any s'ha incorporat al Consell Assessor per a la Diversitat Religiosa
Indicacions per a la realització del culte en les regions que han entrat en la fase I
Indicacions en relació a les vetlles, cerimònies, sepelis, enterraments, incineracions i trasllats de fèretres
El termini prèviament fixat en l'11 d'agost de 2020 serà ampliat amb el nombre de dies suspesos per la declaracio de l'estat d'alarma
Sessions per a professionals de l'administració pública a Barcelona, Girona, Lleida i Tortosa
Onze confessions i entitats religioses han creat vídeos per animar i consolar les persones afectades per la Covid-19
El president de la Coordinadora Catalana d'Entitats Budistes aborda la celebració del Vesak i els efectes del confinament
D'acord amb la Llei 15 /2009 de 22 de juliol, de mediació en l'àmbit del dret privat, i el Reglament de desenvolupament aprovat pel Decret 135/2012, de 23 d'octubre, per ser donat d'alta al Registre de mediadors del Centre de Mediació de Dret Privat de Catalunya, cal complir els requisits següents:
b) Acreditar una formació i una capacitació específiques en mediació i en l'especialització corresponent, impartida per centres universitaris, pels col·legis professionals o per d'altres corporacions de dret públic, i cursar la part general i almenys una de les diferents especialitzacions. ( Cursos homologats )
c) Estar col·legiat en el respectiu col·legi professional o pertànyer a una associació professional de l'àmbit de la mediació acreditada pel departament competent en matèria de dret civil, o prestar serveis com a mediador o mediadora per a l'Administració.
Les persones que compleixen els requisits d'acord amb el que disposa l'article 3 de la Llei 15 /2009 de 22 de juliol, de mediació en l'àmbit del dret privat, i volen exercir la funció de mediació regulada per aquesta Llei:
- Si pertanyen a un col·legi professional s'han d'inscriure al registre del col·legi el qual resoldrà la declaració de capacitació i traslladarà les inscripcions al Registre de l'àmbit corresponent del Centre de Mediació de Dret Privat de Catalunya.
- Si són membres d'una associació professional acreditada o presten serveis de mediació per a l'Administració pública poden demanar al Centre de Mediació de Dret Privat de Catalunya la inscripció directa al Registre de l'àmbit corresponent i el Centre resoldrà sobre la declaració de capacitació.
Mesures de seguretat per a la prevenció de la pandèmia als centres de culte a partir del 18 de juny
Es podrà ocupar un aforament de fins al 75%.
Si l'aforament màxim no està determinat d'una manera clara, es poden utilitzar els estàndards següents per calcular-lo:
L'aforament màxim s'ha de publicar en un lloc visible de l'espai destinat al culte.
Sense perjudici de les recomanacions de cada confessió, en què es tinguin en compte les condicions de l'exercici del culte pròpies de cadascuna d'aquestes, amb caràcter general s'han d'observar les recomanacions següents:
Publicació de les noves dates de finalització dels terminis dels tràmits de la Direcció General d'Afers Religiosos
Arran de la declaració de l'estat d'alarma, els terminis administratius van quedar suspesos.
El 23 de maig, es va publicar el decret que aixeca la suspensió dels terminis a partir de l'1 de juny.
En conseqüència, els terminis que afecten l'àmbit dels afers religiosos queden fixats en les següents dates:
El 10 de juny acaba el termini per sol·licitar subvencions
El Consell Interreligiós de Catalunya fa arribar a tothom un missatge d'acompanyament, amb motiu de la situació provocada pel coronavirus, com a signe de germanor, entesa i harmonia
Amb l'objectiu de donar ànims i consol a les persones més vulnerables i afectades per la COVID-19, els membres del Consell Interreligiós de Catalunya del Grup de Treball Estable de les Religions comparteixen pregàries i referències als textos sagrats segons cada confessió religiosa.
En aquesta iniciativa, hi han participat la comunitat budista, l' Església catòlica, l' Església evangèlica, la comunitat de la Fe bahà'í, la comunitat hindú, l' Església de Jesucrist dels Sants dels Darrers Dies, la comunitat jueva, la comunitat musulmana, l' Església ortodoxa, la comunitat sikh i la comunitat taoista.
Així mateix, el GTER / Consell Interreligiós de Catalunya informa de la voluntat de preparar un acte conjunt entre totes les religions, a l'espera que es restableixi la possibilitat de la trobada presencial.