projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Relació del sector públic del Departament agrupat segons la tipologia d'entitat; l'enllaç de cadascuna d'aquestes us portarà al seu web.
Si voleu saber-ne la naturalesa jurídica, el qualificador, grau i/o via de participació així com si la seva situació registral és activa, heu de consultar el Registre del sector públic de la Generalitat de Catalunya.
El cercador permet fer seleccions múltiples pels camps: naturalesa jurídica, qualificador de participació, grau de participació, via de participació i la situació registral activa.
El cos consular és el col·lectiu de professionals diplomàtics o representants acreditats pels governs de diferents països que exerceixen les seves funcions a una ciutat o àrea geogràfica específica.
El membres del cos consular tenen la finalitat de vetllar i protegir els interessos de cada país en el territori i desenvolupar funcions de caràcter jurídic, econòmic, administratiu, representatiu i d'atenció als nacionals residents a l'àrea geogràfica assignada.
Barcelona és la quarta ciutat que no és capital d'Estat, darrere de Hong Kong, Nova York i Hamburg, amb més representació consular.
del 15 de desembre al 10 de gener: de dilluns a divendres, de 8 a 14.30 h.
de l'1 de juny al 30 de setembre: de dilluns a divendres, de 8 a 14.30 h; dissabte, de 9 a 13.30 h.
Al Consell Català de Foment de la Pau, creat per la Llei 21/2003, li corresponen les funcions següents: Fer d'observatori aplicat per a la prevenció de guerres i de conflictes violents.
Facilitar la coordinació entre l'Administració de la Generalitat i els ens locals en les actuacions per al foment de la pau.
Emetre informe sobre els programes a favor de l'eradicació de la guerra i la violència entre pobles i entre persones.
Assessorar sobre els continguts i els valors de la formació de professionals civils de la pau, a fi de poder atendre la demanda d'observadors electorals o generals, treballadors pels drets humans i especialistes en la resolució de conflictes, la mediació i la negociació.
Informar els grups i els col·lectius que treballin a Catalunya a favor de la pau de les actuacions en aquest àmbit promogudes per l'Administració.
Fer arribar al Govern, per mitjà del conseller o consellera competent en matèria d'actuacions exteriors, les iniciatives i les propostes que consideri convenients per a contribuir a les actuacions en aquest àmbit.
Les altres funcions que li assigni el conseller o la consellera competent en matèria d'actuacions exteriors i cooperació al desenvolupament o que li atorguin expressament les lleis o els reglaments.
També li correspon emetre informe sobre els avantprojectes de llei i altres disposicions de caràcter general de l'Administració de la Generalitat en l'àmbit del foment de la pau.
Correspon al CCAHE l'exercici de les funcions següents: a) Establir les estratègies i enfocaments de les intervencions en contextos d'emergència així com els protocols de coordinació de l'acció humanitària. b) Definir criteris d'intervenció i prioritzar les necessitats.
Definir quines emergències es consideren i en quines intervé el CCAHE. c) Proposar actuacions específiques davant les emergències en les quals consideri que s'ha d'intervenir. d) Establir terminis i metodologia d'aprovació de propostes d'actuació del CCAHE per tal de poder donar resposta immediata a les necessitats d'emergència dels primers moments. e) Obrir, delimitar i establir terminis i metodologia de les convocatòries de recepció de propostes que s'obrin per campanyes de reconstrucció després d'una emergència. f) Garantir que les actuacions respondran a les necessitats detectades per alleugerir el sofriment de les poblacions afectades, i no a altres criteris. g) Mantenir informada a la ciutadania. h) Qualsevol altra funció relacionada amb les competències d'aquest òrgan que li encomani el Govern de la Generalitat de Catalunya.
a) President o presidenta: la persona titular de la Secretaria de Cooperació Exterior. b) Vicepresidència primera: la persona titular de la direcció de l'Agència Catalana de Cooperació al Desenvolupament. c) Vicepresidència segona: el president del Consell de Cooperació al Desenvolupament. d) Vocalies: - Un representant del Departament d'Interior. - Un representant del Departament de Salut. - Un representant de la Secretaria de Relacions Internacionals del Departament de la Presidència. - Un representant de l'Ajuntament de Barcelona. - Un representant del Fons Català de Cooperació al Desenvolupament. - La persona titular de la presidència de la Federació Catalana d'ONG pel Desenvolupament. - Tres representants d'ONG d'Acció Humanitària, a proposta de la Federació Catalana d'ONG pel Desenvolupament. e) També formen part del Comitè: - Dos experts de reconegut prestigi en matèria d'acció humanitària. - Un representant d'una ONG de drets humans proposada per la Federació Catalana de Drets Humans. - Un representant del món local designat per la Comissió de Coordinació amb els Ens Locals. f) Secretari o secretària: que serà nomenat o nomenada pel president o per la presidenta entre el personal tècnic adscrit a l'Agència Catalana de Cooperació al Desenvolupament i que tindrà veu però no vot.
Oficina que s'ocupa de coordinar i de fer tasques administratives, d'assistència i de suport als membres del cos consular en aquelles activitats en les quals participen, organitzen o hi tenen presència, així com d'actuar com a portaveu i representant de la resta de membres que conformen el cos consular de la ciutat o territori.
Cònsol honorari de la República de Croàcia
Cònsol honorari de la República Txeca
Publicitat de les resolucions de convenis de col·laboració i cooperació, formalitzats pel Departament d'Acció Exteriors, Relacions Institucionals i Transparència, publicades al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
A partir de l'1 de juliol de 2015, el text íntegre es pot consultar al Registre de convenis de la Generalitat de Catalunya.
La difusió del coneixement de l'ARC i els contactes establerts amb d'altres òrgans reguladors internacionals serveixen per fomentar l'organització de missions empresarials en les que representants de l'ARC visiten els mercats objectiu acompanyats d'empreses amb un alt grau de competitivitat per buscar oportunitats de negoci als països objectiu.
Servei que ofereix ACCIÓ a la seva pàgina web, on ofereix serveis d'assesorament per a la internacionalització d'una empresa.
I la Llei Estatal 25/2013, de 27 de desembre, d'Impuls de la factura electrònica i creació del registre comptable de factures en el Sector Públic, regula l'obligació de presentació de factura electrònica a les Administracions Públiques a partir del 15 de gener de 2015.
L'Agència de Residus permetrà la presentació de factures que no siguin en format electrònic fins al 31 de març de 2015, a partir d'aquesta data no s'acceptaran a tràmit factures que no es presentin en format electrònic.
Podeu lliurar les vostres factures al servei e.FACT del Consorci d'Administració Oberta de Catalunya (AOC), en la seva condició de Punt General d'Entrada de Factures Electròniques del sector públic de Catalunya.
A més dels requisits legalment establerts, les factures que ens trameteu, han de contenir l'indicador de servei o aprovisionament que permeti la correcta tramitació de la factura:
L'Agència de Residus de Catalunya està inscrita en el registre europeu de gestió i auditoria ambiental (EMAS).
Un del requisits de l'EMAS és la realització d'una declaració ambiental adreçada al públic i on es dóna a conèixer els aspectes ambientals de l'activitat i la millora contínua del comportament ambiental.
La Declaració ambiental de l'Agència de Residus de Catalunya és un document amb el qual es pretén dotar de la màxima transparència el procés d'implantació del sistema de gestió ambiental, posant a l'abast del públic aquella informació més rellevant en termes ambientals.
La identitat visual corporativa fa referència als aspectes visuals de la identitat d'una institució.
En general inclou un logotip i elements de suport, coordinats per un grup de línies mestres que estableixen com han d'aplicar-se.
Així doncs, a través de la comunicació externa, aquesta identitat visual servirà per a que els ciutadans reconeixin i identifiquin la nostra institució.
Us recordem que no s'autoritza l'ús de logotips, marques, escuts i símbols distintius de la Generalitat de Catalunya i/o de l'Agència de Residus de Catalunya per part de les empreses privades en el desenvolupament de la seva activitat, excepte en el cas d'actuacions participades o patrocinades per l'ARC.
Aquests elements d'identitat gràfica corporativa són propietat exclusiva de la Generalitat de Catalunya i de l'Agència de Residus i estan protegits per la legislació vigent aplicable.
Les empreses que actualment en facin ús hauran de fer la retirada abans del 31 de desembre de 2014 sota l'advertiment que en d'altre cas l'ARC pot empendre les accions legals que siguin oportunes d'acord amb la normativa vigent.
Composició i formes d'harmonització
Harmonització amb la imatge de la Generalitat
Harmonització amb la imatge del Departament
Logotip Fons de cohesió de la Unió Europea JPG FH9
Accés a la informació, disposicions i documents sobre actuacions de l'ARC en tràmit d'informació pública.
Documents relatius a la Informació pública de l'avantprojecte i de l'Estudi d'impacte ambiental per al buidat i gestió dels residus extrets del dipòsit controlat de Vacamorta, ubicat al paratge Vacamorta del terme municipal de Cruïlles, Monells i Sant Sadurní de l'Heura
Normativa en tràmit del Departament de Territori i Sostenibilitat
El Consell per a la Prevenció i la Gestió dels Residus a Catalunya es constitueix com a òrgan d'assessorament i de participació del Consell de Direcció de l'Agència de Residus de Catalunya en relació amb les accions d'aquesta en matèria de prevenció, reducció i gestió dels residus.
El Consell per a la Prevenció i la Gestió dels Residus a Catalunya està integrat pels següents membres:
La carta de serveis de l'Agència de Residus de Catalunya representa el nostre compromís públic de desenvolupar les funcions encomanades sota criteris de millora contínua.
S'elabora amb la voluntat que sigui un instrument de gestió de la qualitat centrat en la ciutadania i per potenciar la visió i el valor dels residus com a recursos.
D'aquesta manera, es podrà avançar perquè Catalunya esdevingui un referent de societat econòmicament i socialment sostenible.
Aquest document públic recull informació útil sobre els serveis que presta l'Agència de Residus, la seva missió i els seus valors, així com l'àmbit d'actuació i els drets dels usuaris.
La carta de serveis s'integra en el compromís de la Generalitat de Catalunya per implantar progressivament cartes de serveis en els àmbits de la seva competència, com a part d'una estratègia per fer més efectiva la seva actuació, permetre més interacció amb la ciutadania i donar compliment a l'establert en l'article 30.1 de l'Estatut d'autonomia: «les administracions públiques han de fixar les condicions d'accés i els estàndards de qualitat d'aquests serveis, amb independència del règim de llur prestació.»
L'Agència de Residus de Catalunya (nova denominació de la Junta de Residus arran de la publicació de la Llei 15/2003, de 13 de juny), és una entitat de dret públic, regulada per l'article 1.b del Decret legislatiu 2/2002, del 24 de desembre, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei 4/1985, de 29 de març, de l'Estatut de l'empresa pública catalana.
L'Agència de Residus de Catalunya té competència sobre els residus que es generen a Catalunya i els que es gestionen al seu àmbit territorial.
Queden exclosos de la seva competència els residus radioactius, els residus resultants de la prospecció, l'extracció, el tractament i l'emmagatzematge de recursos minerals i de l'explotació de pedreres, els residus d'explotacions agrícoles i ramaderes que no siguin perillosos i s'utilitzin exclusivament en el marc de l'explotació agrària, els explosius desclassificats, les aigües residuals i els efluents gasosos emesos a l'atmosfera.
Amb la finalitat de millorar la qualitat de vida dels ciutadans de Catalunya i protegir el medi ambient, els principals objectius de l'Agència de Residus de Catalunya són:
Els òrgans de govern de l'Agència de Residus de Catalunya són el Consell de Direcció, el president, càrrec que recau en el Conseller de Territori i Sostenibilitat i que n'exerceix la representació, i el director que en dirigeix el funcionament.
Preguntes i respostes freqüents sobre l'autorització
Tota empresa que recupera (recicla), tracta, emmagatzema o, en general, manipula qualsevol tipus de residu de tercers cal que s'inscrigui com a gestor de residus
La DARIG és el document on es recullen les dades dels residus gestionats i els residus produïts per cada centre de gestió de residus en el període d? un any natural.
La declaració anual de residus industrials per a gestors substitueix a la declaració anual de productors (DARI)
Instal·lacions de gestió de residus industrials, municipals, de la construcció i ramaders.
La consulta es pot efectuar mitjançant formularis o per mapa.
Es defineix els subproductes animals no destinats al consum humà (SANDACH)
Residus que s'utilitzen com a substituts de productes comercials i/o de primeres matèries i que es poden recuperar sense necessitat de sotmetre'ls a operacions de tractament
En virtut del DECRET LLEI 13/2020, de 21 d'abril, pel qual s'adopten mesures urgents de caràcter estructural i organitzatiu, així com mesures en l'àmbit de les entitats del sector públic de l'Administració de la Generalitat, que estableix que les activitats de gestió de residus no perillosos queden exemptes de dipositar fiança de forma permanent, ja es pot accedir al Sistema Documental de Residus (SDR) i realitzar la petició formal per a la devolució de la fiança.
Aquest procediment s'articula a través d'un formulari telemàtic al qual el gestor accedeix un cop s'ha identificat amb el seu usuari i codi, d'aquesta forma les dades del gestor es carreguen automàticament.
Prèviament el sistema li demanarà que indiqui si la seva activitat és de gestió de residus no perillosos o és de gestió de residus no perillosos i perillosos.
Durant el procés d'emplenament és clau que el gestor tingui els diferents resguards de fiança escanejats ja que s'han d'introduir les dades dels resguards al formulari i també inserir els resguards com arxius adjunts.
En el cas que s'hagi extraviat algun resguard s'haurà d'utilitzar un formulari específic de notificació de pèrdua de resguard (un formulari per cada resguard perdut) que trobarà en el mateix procediment de l'SDR.
Al final del procés el sol·licitant rebrà una comunicació automàtica conforme la seva sol·licitud ha estat tramesa i registrada, i quan la/les Resolució/ons de l'ARC s'hagin tramitat a la Caixa General de Dipòsits de la Generalitat de Catalunya, el sol·licitant també rebrà una comunicació que l'informarà que ha finalitzat la tramitació de la seva sol·licitud i podrà consultar i descarregar la/les Resolució/ons a l'SDR.
Cal indicar que en el cas d'activitats de gestió de residus no perillosos i perillosos el sistema emetrà Resolucions de devolució i quedarà ajustada la fiança per a respondre de la part que correspon als residus perillosos.
Tota la informació referent al procediment de sol·licitud de retorn de la fiança
És el registre on es recullen les dades d'identificació dels productors de residus industrials i en aquest enllaç podeu consultar qui ha d'estar inscrit i els tràmits per donar-se d'alta.
La DARI és el document on es recullen les dades dels residus produïts per cada centre de producció industrial en el període d'un any natural.
S'estableix l'obligació d'elaborar un Pla Empresarial de Prevenció (PEP) als envasadors que durant un any natural posin al mercat una quantitat de productes envasats susceptible de generar residus d'envasos en quantitats superiors a uns certs llindars.
La DAE és el document pels envasadors domicialitzats a Catalunya on s'especifica la quantitat total d'envasos i productes envasats posats al mercat nacional durant l'any anterior, i on també s'indica aquells envasos que siguin reutilitzables.
L'estudi de minimització l'han de presentar les empreses que generin més de 10 tones residus perillosos/any independentment de la seva activitat.
Únicament queden exempts d'aquesta obligació els residus especials originats en l'àmbit domèstic i els petits productors de residus perillosos tal com els defineix la normativa.
És la llista oficial que s'utilitza al conjunt de la Unió Europea per a la codificació i classificació dels residus.
Per a cada codi, la llista conté una descripció del residu o grup de residus que representa i estableix la seva classificació com a residus especials (perillosos) o no especials (no perillosos).
Addicionalment, l'Agència de Residus de Catalunya ha incorporat, per a cada codi, informació sobre les possibles vies per a la seva correcta gestió.
L'article 15 del Reial Decret 782/1998, de 30 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament per al desenvolupament i l'execució de la Llei 11/1997, de 24 d'abril, d'envasos i residus d'envasos estableix la informació que els agents econòmics hauran de subministrar a les administracions públiques.
Aquest article preveu que, abans del 31 de març de cada any, les empreses envasadores i/o les responsables de la posada al mercat dels productes envasats han d'informar als òrgans competents de la comunitat autònoma on estiguin domiciliades (a Catalunya és l'Agència de Residus de Catalunya) de la quantitat total d'envasos i productes envasats posats al mercat durant l'any anterior, indicant aquells envasos que siguin reutilitzables.
Per tal de facilitar que els envasadors puguin subministrar aquesta informació còmodament i ràpida, l'Agència de Residus de Catalunya ha elaborat la Declaració anual d'envasos (DAE).
La presentació de la DAE cal fer-la mitjançant el formulari disponible al Sistema Documental de Residus (SDR) dins del bloc de Residus i seleccionar l'opció Declaració d'Envasos.
S'ha de fer una única DAE pels centres de producció que operen sota el mateix CIF, i no pas una per cada centre.
A la pestanya de dades generals trobareu l'opció per afegir els centres de producció..
Atenció: Des del tràmit de la DAE es pot realitzar el Pla Empresarial de Prevenció d'Envasos, PEP i els informes de seguiment.
És important que les dades introduïdes a la DAE siguin correctes ja que aquestes estaran vinculades el Pla Empresarial de Prevenció d'Envasos, PEP.
La gestió dels residus ha esdevingut en relativament poc temps un dels aspectes centrals de la gestió ambiental i, alhora, un sector bàsic de l'economia tant a nivell de país com a escala local.
Els canvis que en els darrers 20 anys ha experimentat la gestió de residus, actualment no només segueixen produint-se sinó que s'han accelerat, arran de l'entrada en vigor de normes europees que condicionen de manera important tant les fites que cal assolir com els mecanismes i instruments que cal aplicar.
L'Agència ha elaborat nous instruments de planificació que pretenen respondre els reptes normatius, Directiva 2008/98/CE, econòmics, empresarials i tècnics.
En l'horitzó posat a 2020, l'instrument bàsic és el Programa general de prevenció i gestió de residus i recursos de Catalunya (PRECAT20) i, pel que fa a les infraestructures, el Pla territorial sectorial d'infraestructures de gestió de residus municipals de Catalunya (PINFRECAT20).
Programa general de prevenció i gestió de residus i recursos de Catalunya
AVÍS: AIXECAMENT DE LA SUSPENSIÓ I INTERRUPCIÓ DE TERMINIS
D'acord amb el previst en el Reial decret 537/2020, de 22 de maig pel qual es prorroga l'estat d'alarma declarat pel Reial decret 463/2020, de 14 de març,
S'informa de l'aixecament de la suspensió de termes i de la interrupció de terminis administratius, i s'estableix, amb efectes de l' 1 de juny de 2020 la derogació de la disposició addicional tercera del Reial decret 463/2020, de 14 de març.
Preguntes més freqüents sobre tràmits.
Es preveu per tant que es reprengui o, en el seu cas, es reiniciï el còmput de terminis des d'aquesta data ( 1 de juny de 2020 )
Tot i que a la columna de termini mostri una creu, entreu a l'enllaç per començar la tramitació.
Si un cop començada la tramitació es comprova que el tràmit no està habilitat per fer-ho així, podeu fer servir la petició genèrica.
Si no teniu certificat digital, podeu tramitar amb idCAT Mòbil quan el tràmit ho permeti.
Les incidències tècniques no es podran resoldre en els terminis habituals.
La DARIG és el document on es recullen les dades dels residus gestionats i els residus produïts per cada centre de gestió de residus en el període d'un any natural, segons el Decret 88/2010.
D'acord amb la disposició derogatòria única del RD 537/2020 es deroga, amb efectes des de l'1 de juny de 2020, la disposició addicional tercera del RD esmentat, relativa a la suspensió dels terminis administratius.
La declaració de residus per a gestors l'han de realitzar les activitats inscrites en el Registre general de persones gestores de residus de Catalunya
Per als gestors de VFU, la declaració de gestors inclou a més, un annex específic sol·licitant informació específica relativa al Real Decreto 20/2017.
El gestors que hagin gestionat residus d'aparells elèctrics i electrònics (RAEE) també hauran de presentar un annex específic.
La presentació de les declaracions cal fer a través el Sistema Documental de Residus (SDR).
El termini de presentació de la DARIG de l'any anterior finalitza cada 31 de març de l'any en curs.
Tots els gestors han de tramitar la declaració en el Sistema Documental de Residus (SDR) de l'Agència, només els gestors en proves i sense credencials a l'SDR poden utilitzar els formularis en paper.
Suport tecnològic SDR: 932 142 000
Informació general: 934 317 014
Correu electrònic RAEE: [EMAIL]
Consultes suport tecnològic SDR: [EMAIL]
Les consultes que no tinguin a veure estrictament amb aquesta declaració poden fer-se mitjançant les vies de contacte habituals de l'Agència de Residus de Catalunya.
La declaració de residus industrials l'han de presentar els productors de residus industrials, segons el Decret 93/1999, de 6 d'abril, sobre procediments de gestió de residus i en el Decret 88/2010 que el modifica.
Cal tenir en compte que si l'activitat és gestora de residus, haurà de complimentar el model específic de declaració anual per a gestors DARIG.
Si encara no teniu codi de productor, cal que feu la inscripció al Registre de productors de residus industrials.
A través del codi de productor podrà consultar si ha de presentar la Declaració de residus industrials.
El termini de presentació de la DARI finalitza cada 31 de març de l'any en curs.
D'acord amb la disposició derogatòria única del RD 537/2020 es deroga, amb efectes des de l'1 de juny de 2020, la disposició addicional tercera del RD esmentat, relativa a la suspensió dels terminis administratius.
Accés a la informació referent a la Declaració de l'any 2019
Accés a la informació referent a la Declaració de l'any 2018
Correu electrònic per a consultes específiques de declaracions de productors i gestors: [EMAIL]
Supor tècnic de l'SDR: 932 142 000 ó [EMAIL]
El malbaratament alimentari són aquells aliments que, tot i ser segurs i nutritius per a les persones, es descarten o es destinen a usos diferents de l'alimentació humana o animal al llarg de tota la cadena alimentària.
Quan els aliments romanen a l'explotació agrària i es reincorporen al sòl o són compostats in-situ parlem de pèrdues alimentàries.
El Parlament i el Consell Europeu estipulen que els residus alimentaris són "tots els aliments que s'han convertit en residu", entenent per aliment el que es determina al Reglament (CE) n.o178/2002.
Ho fan a través de la Directiva (UE) 2018/851 de 30 de maig per la qual es modifica la Directiva 2008/98/CE.
A partir de l'aprovació de la Gestió documental dels residus originats a la indústria que es consideren assimilables a residus municipals comercials, la Llei 15/2003, de 13 de juny, que modifica la Llei 6/1993, de 15 de juliol, reguladora dels residus, estableix una nova denominació: Residus municipals comercials, que inclou alguns residus originats a les indústries.
Cal tenir en compte aquest canvi per al model de gestió fins ara establert.