Una companyia naviliera de Nantes preveu posar en servei l'any 2021 dos nous vaixells de mercaderies propulsats principalment a vela i aptes per a l'operació transatlàntica.
La reducció d'emissions de GEH amb les noves naus, que es començaran a construir enguany, s'estima propera al 90%, segons l'armador.
La naviliera Neoline, de Nantes (Loira Atlàntic), va ser fundada l'any 2015 i s'especialitza en el transport marítim sostenible.
Fa un temps va llençar una convocatòria internacional per a la construcció de dos nous vaixells de càrrega propulsats a vela.
L'adjudicatària del concurs va resultar Neopolia, una drassana de Saint-Nazaire (mateix departament), que el mes de juliol d'enguany va concloure el contracte amb Neoline.
Amb la previsió que en comenci la fabricació cap a final de 2019, les noves naus haurien d'estar enllestides a les acaballes de 2021.
Atès el cost previst dels vaixells encarregats, que totalitza uns vuitanta milions d'euros, Neoline es troba actualment en la fase de mobilització del finançament necessari per a la concreció reeixida d'aquest projecte industrial innovador i ecològic, que té també una certa voluntat emblemàtica i de demostració.
I és que segons creu el president de Neoline, Michel Pery (antic capità de la marina mercant), la propulsió a vela pot constituir un nou sector d'excel·lència tecnològica i té un fort potencial de creixement.
Recreació del futur vaixell de càrrega de Neoline amb propulsió principalment vèlica.
Els pals, cal assenyalar, es poden abatre (© Neoline)
El transport marítim representa per si sol un 7% del consum mundial de petroli, i a més és una font important d'emissions de GEH i de contaminants com els òxids de sofre (SO X ) i de nitrogen (NO X ).
Per aquesta raó, i en vista dels compromisos adquirits pels principals actors del transport marítim mundial de reduir les emissions de CO 2 d'un 50% en l'horitzó 2050, Neoline creu que la seva proposta, que es pot implantar en el termini curt i que té un cost relativament baix, adquireix ple sentit: el fet que la propulsió es basi principalment en l'ús de veles permetrà, segons Neoline, reduccions de l'empremta carbònica i del consum energètic d'entre el 80% i el 90% enfront naus convencionals de dimensions i capacitat similars.
S'eliminaran a més emissions contaminants com els SO X i els NO X esmentats.
Els avenços que s'han produït en els darrers temps en les prestacions i la flexibilitat dels sistemes vèlics, combinats amb una reducció prevista de la velocitat comercial a tot just onze nusos (uns 20 km/h), que es una tendència generalitzada en la navegació actual segons Neoline, permetran per si sols estalvis energètics de fins al 50 %.
I es podran assolir estalvis suplementaris, fins arribar a la reducció prevista, amb l'optimització del mix energètic emprat per al motor i amb la utilització de sistemes de guiatge segons meteorologia ( weather routing ).
Cadascun dels nous Neoline de vela tindrà dos pals i farà 136 m d'eslora, 24,2 m de mànega i entre 41 m i 67 m de guinda (amb pals replegats o alçats, respectivament); el calat serà de 5,5 m a port i de 14 m a mar; el desplaçament previst és d'11.000 t, i el tonatge de pes mort, de 5.000 t; la superfície de vela totalitzarà 4.200 m 2; el motor híbrid dièsel-elèctric rendirà 4.000 kW, la velocitat comercial serà d'11 kn, i la màxima del motor de 14 kn (uns 26 km/h); val a dir però que la motorització es farà servir únicament per fer funcionar els equips elèctrics i electrònics de bord, i per a les maniobres portuàries; pel que fa a la càrrega, cadascuna de les dues rampes farà 9,8 m d'alt per 12,6 m d'ample; el vaixell podrà transportar l'equivalent a dos-cents vuitanta contenidors o a cinc-cents vehicles, i disposarà de dues cobertes de càrrega, una de 2.236 m 2 i una altra de 1.200 m 2.
Per a l'any 2030, si el mercat ho fa viable, Neoline vol utilitzar navilis de vela encara més grans, de 210 m d'eslora i de tres pals.
Imatge comparativa dels primers Neoline de vela que es construiran ara (a dalt) i dels que es preveuen per a 2030 (a baix) (© Neoline)
Els nous vaixells de mercaderia seran aptes per a operacions transatlàntiques, i de fet el primer viatge previst, que tindrà lloc probablement l'any 2022, serà: de Saint-Nazaire a Bilbao (un dia de navegació); d'allà a Charleston (Carolina del Sud, EUA, tretze dies i mig de navegació); després a Baltimore (Maryland, EUA, dos dies de navegació); d'allà a l'exclavament francès insular de Saint-Pierre i Miquelon (davant Terranova, tres dies i mig de navegació); i de tornada a Saint-Nazaire (set dies i mig de navegació).
Les condicions operatives d'aquesta ruta han estat simulades a partir de l'anàlisi d'historials meteorològics dels darrers cinc anys.
Algunes empreses franceses ja han mostrat el seu interès a utilitzar els nous vaixells per al transport dels seus productes, com ara Manitou Group (maquinària pesant) i Renault.
Eficiència energètica, Nous vehicles i modes, Impacte dels ports al litoral, Gestió ambiental de zones portuàries, Contaminació atmosfèrica i protecció de l'ambient atmosfèric, Mitigació