projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
La participació de la ciutadania en les deliberacions per prendre decisions en relació als serveis socials s'efectua a través dels consells de participació de serveis socials.
El Decret 202/2009, de 22 de desembre, dels òrgans de participació i de coordinació del Sistema Català de Serveis Socials estableix el marc general d'aquests consells locals, el marc dels consells de centres de serveis socials i la creació d'un registre de consells de participació, amb l'objectiu de facilitar el seguiment del desplegament de la Llei de serveis socials en l'àmbit local i la comunicació entre els òrgans de participació locals, dels centres de serveis socials i de la Generalitat.
Els consells locals de participació s'estructuren en:
En el marc del Pla Pilot per a potenciar la participació en serveis socials als ens locals 2010, vint-i-tres ens locals han col·laborat en l'elaboració del document de recomanacions per a la creació dels consells de participació municipals i supramunicipals de serveis socials, amb el propòsit de reunir un seguit d'eines i reflexions entorn a la creació i/o reformulació dels consells de serveis socials.
En aquest document trobareu les recomanacions sorgides de l'experiència compartida durant el treball realitzat al llarg de l'any 2010 que ha generat el propi projecte, amb la voluntat de construir òrgans de participació estables i operatius en l'àmbit dels serveis socials.
L'objectiu d'aquest document és impulsar l'aplicació de la Llei 12/2007, d'11 d'octubre, de serveis socials en el món local i fomentar-ne el coneixement als electes, professionals i entitats que en tenen la responsabilitat.
Així mateix, el document és un complement teòric del model de Pla local en matèria de serveis socials que el Departament, conjuntament amb els ens locals, ha elaborat per donar suport tècnic i avançar en la implantació de la Llei.
Presenta els trets principals del nou model de serveis socials a partir de les previsions de la Llei 12/2007 i posa èmfasi en les implicacions per al món local, descriu la primera fase de desplegament de la Llei, identificant-ne les actuacions i els diferents actors implicats, i analitza cadascun dels elements de la Llei que s'han de desplegar en el món local.
La Llei 12/2007, d'11 d'octubre, de serveis socials, estableix un nou marc de coordinació, cooperació i col·laboració entre el Departament de Treball, Afers Socials i Famílies i els ens locals per tal de permetre una prestació i gestió dels serveis socials que respongui a criteris de coresponsabilitat, transparència, equitat territorial i optimització dels serveis adreçats a les persones amb necessitats socials i que a més, es mantingui en un escenari pluriennal per tal de permetre més estabilitat financera als ens locals.
Aquest plantejament s'ha instrumentalitzat amb un contracte programa, una eina de gestió que permet establir una relació equilibrada entre les parts, caracteritzada per una coresponsabilitat del govern autonòmic i del govern local en la gestió, la prestació i la implementació dels serveis socials al territori, mitjançant l'establiment d'accions, obligacions i competències per cadascuna de les parts.
El contracte programa a més, permet impulsar una relació de proximitat entre la prestació del servei social i la ciutadania situant l'ens local al centre de la prestació efectiva dels serveis al seu territori.
Aquest promou la coordinació, la cooperació i la col·laboració en matèria de serveis socials, altres programes relatius al benestar social i polítiques d'igualtat entre el Departament de Treball, Afers Socials i Famílies i els ens locals quant a la prestació i el finançament dels serveis socials que s'inclouen en aquest document, i establir els eixos estratègics, els objectius generals, les actuacions, els mecanismes d'avaluació i el finançament que permetin aquesta major eficiència i eficàcia en la gestió dels serveis.
Els eixos estratègics i principis rectors del contracte programa donen prioritat a:
Data d'actualització: 4.12.2019
El dia 23 de novembre de 2010 el I Pla de qualitat dels serveis socials de Catalunya va ser aprovat per Acord de Govern GOV/231/2010 (DOGC núm 5766, de 30.11.2010) i mitjançant l'Acord GOV/93/2014, va ser prorrogat fins a l'aprovació del II Pla de qualitat dels serveis socials de Catalunya.
Segons la Llei 12/2007, correspon al Govern establir els criteris, els estàndards mínims i òptims de qualitat de les activitats i prestacions dels serveis socials, i els mecanismes d'avaluació i de garantia de compliment dels criteris de qualitat.
El Pla de qualitat és l'instrument bàsic per assegurar el desenvolupament i l'aplicació dels criteris de qualitat i forma part del Pla estratègic de serveis socials, el qual conté els aspectes clau que ha de desenvolupar el Pla de qualitat.
La seva elaboració es realitza alhora que el Pla estratègic, mitjançant un procés participatiu en el qual està especialment implicat el Comitè d'Avaluació de Necessitats de Serveis Socials.
D'acord amb el que estableix la Llei 12/2007, d'11 d'octubre, de serveis socials, el Pla estratègic de serveis socials de Catalunya és un instrument elaborat pel Govern que té per finalitat ordenar el conjunt de mesures, recursos i accions necessàries per a assolir els objectius de la política de serveis socials.
El Pla de qualitat dels serveis socials, d'acord amb el que estableix la mateixa llei, és l'instrument bàsic per assegurar el desenvolupament i l'aplicació dels criteris de qualitat, i forma part del Pla estratègic de serveis socials.
Per a l'elaboració del segon Pla estratègic de serveis socials es valora com a important poder comptar amb l'opinió de la ciutadania i, en especial, d'experts i professionals del sector dels serveis socials entorn a qüestions que afecten la planificació i la prestació de serveis rellevants per donar resposta als actuals reptes socials.
El disseny del segon Pla estratègic de serveis socials requereix d'una anàlisi en profunditat, contextualitzada en el moment actual i amb projecció per als propers anys, en relació a les necessitats socials de la societat catalana i als nous escenaris normatius que s'estan configurant i que caldrà aplicar i desenvolupar.
En el marc d'aquest procés d'anàlisi s'ha dissenyat una enquesta en línia i s'ha convidat a més de 3.000 persones a participar-hi, incloent professionals, experts i directius de les administracions públiques, així com de les entitats del tercer sector social i de les empreses proveïdores de serveis socials.
Si teniu interès en participar-hi podeu fer arribar la vostra sol·licitud de participació enviant un correu a [EMAIL], especificant el vostre nom i cognoms, correu electrònic i la naturalesa jurídica de l'entitat o l'organització a la què pertanyeu, i us enviaran un correu amb la informació i l'enllaç per accedir-hi.
La data límit prevista per respondre el qüestionari "El sistema català de serveis socials: anàlisi i propostes" és el 9 d'octubre de 2015.
La Llei 12/2007, d'11 d'octubre, de serveis socials, estableix un seguit d'instruments tècnics que han de regir el funcionament del Sistema català de serveis socials: el Pla estratègic de serveis socials de Catalunya, la Cartera de serveis socials, el Sistema d'informació social i el Pla de qualitat.
Fins a l'aprovació de la nova Llei, el Mapa de serveis socials ha estat l'instrument tècnic general d'informació, planificació i programació i va ser la base per establir els objectius de cobertura del sistema i diverses línies d'actuació en l'elaboració del Pla estratègic 2010-2013.
En el nou context normatiu, el Mapa és el document que conté les dades bàsiques de l'oferta del Sistema català de serveis socials.
El Mapa de Serveis Socials de Catalunya, estructurat en serveis socials bàsics i serveis socials d'atenció especialitzada, proporciona dades exhaustives i actualitzades dels recursos disponibles en el Sistema.
Les dades s'actualitzen amb caràcter anual i es presenten separades per territori.
Aquesta informació clau permet fonamentar les millores en els serveis, adequar la participació i les actuacions de tots els agents que hi intervenen, ajustar les polítiques socials a la realitat canviant, i en general, actuar de manera més eficient front a les necessitats socials, especialment de les persones més vulnerables del nostre país.
L'Estadística econòmica dels centres i les entitats de serveis socials és una operació estadística de caràcter oficial, que desenvolupa l'activitat Estadística i Comptes dels Serveis Socials, prevista a la Llei 13/2010, del 21 de maig, del Pla estadístic de Catalunya 2011-2014, actualment vigent i desenvolupada pels programes anuals d'actuació estadística 2015 i 2016.
L'objectiu principal de l'actuació, com a part integrant dels Comptes dels serveis socials, és oferir informació sobre l'abast econòmic dels serveis socials especialitzats, en termes d'aportació a l'economia catalana, i així contribuir a ampliar el coneixement d'aquest sector.
Es parteix de la constatació que els serveis socials especialitzats són un sector econòmic rellevant en el conjunt de l'economia catalana, amb una incidència molt directa en l'àmbit de l'ocupació.
Els objectius específics de l'enquesta són:
a) Proporcionar informació relativa als serveis que s'ofereixen i al personal ocupat en els diferents tipus de centres que conformen el sector dels serveis socials especialitzats.
b) Conèixer el volum d'activitat, les despeses i el finançament del conjunt del sector.
Davant la necessitat de tenir informació sobre la distribució territorial del risc de pobresa i d'exclusió social, la Generalitat va crear uns Indicadors territorials com a instrument en el procés de planificació i avaluació de les polítiques de serveis socials en les Àrees Bàsiques de Serveis Socials de Catalunya.
Aquesta nova operació d'estadística oficial està prevista a la Llei 13/2010, de 21 de maig, del Pla estadístic de Catalunya 2011–2014, prorrogada per a l'any 2015, i desenvolupada als programes anuals d'actuació estadística 2015 i 2016.
Els indicadors sobre risc de pobresa i d'exclusió social s'han construït a partir de diferents fonts estadístiques i administratives, i els resultats es presenten per a les àrees bàsiques de serveis socials i per a les comarques de Catalunya.
Hi ha un total de 19 d'indicadors relacionats amb el risc de pobresa i d'exclusió social organitzats en quatre grans categories: Renda, Mercat de treball, Protecció social i Demografia desagregats per comarques i Àrees bàsiques de serveis socials de Catalunya.
A més, el Departament ha elaborat dos informes: un informe per a Catalunya i comarques, i un altre informe per a Catalunya i àrees bàsiques de serveis socials.
Aquests informes presenten també un recull de 19 d'indicadors relacionats amb el risc de pobresa i d'exclusió social organitzats en quatre grans categories: Renda, Mercat de treball, Protecció social i Demografia desagregats per comarques i Àrees bàsiques de serveis socials de Catalunya.
Conjunt d'entitats privades sense afany de lucre, mutualistes o prestadores de serveis, que treballen per la inclusió i la cohesió social, amb especial atenció als col·lectius més vulnerables de la societat.
A Catalunya aplega més de 7.500 entitats no lucratives que actuen en el camp social i presta serveis a més d'un milió de persones.
Aquest col·lectiu, que mou un volum econòmic de 5.500 milions d'euros (2,8% del PIB), genera més 100.000 llocs de treball i incorpora unes 250.000 persones voluntàries.
El Departament li dóna suport a través d'un pla específic.
Aquest pla està orientat a sumar esforços i enfortir-hi la relació per millorar els serveis socials gràcies a l'experiència i la importància creixent de les entitats de la societat civil.
La Xarxa d'atenció i recuperació integral a les dones que pateixen violència masclista és el conjunt coordinat de recursos i serveis públics de caràcter gratuït per a l'atenció, l'assistència, la protecció, la recuperació i la reparació de les dones que han patit o pateixen violència masclista i els seus fills i filles, en l'àmbit territorial de Catalunya.
El Departament gestiona alguns d'aquests serveis a través de la Direcció General de Famílies.
Integren la xarxa els serveis següents:
Hi ha diferents vies d'accés als diferents serveis de la Xarxa:
La Llei de serveis socials estableix que correspon al Departament promoure els valors i les bones pràctiques relatives a l'ètica en l'àmbit dels serveis socials.
Amb la voluntat de desplegar aquesta responsabilitat, s'ha creat el Comitè d'Ètica dels Serveis Socials de Catalunya, un espai propi de reflexió i debat sobre la dimensió ètica dels serveis socials.
El Comitè està format per persones professionals del Departament així com de diferents àmbits de coneixement, col·legis professionals, entitats i associacions.
Aquest grup de persones tindrà la finalitat de prestar a tothom que estigui implicat en serveis d'intervenció social assessorament en la presa de decisions davant de possibles problemes ètics, generar coneixement, elaborar protocols d'intervenció, generar bones actituds i bones pràctiques i promoure el debat i la inclusió de l'ètica en la pràctica professional.
Es poden fer dos tipus de cerques: d'entitats titulars de serveis socials o de serveis socials.
A partir d'una cerca bàsica o específica basada en les tipologies de serveis socials i d'altres paràmetres, com ara, el municipi, la comarca, la població destinatària, etc. es pot obtenir la informació de les dades registrals dels diferents serveis.
Això és: nom del servei, número de registre, tipologia, data d'inscripció, capacitat (si és el cas), adreça, codi postal, districte, municipi i comarca on es troba el servei, telèfon i, finalment, el nom i tipologia de l'entitat titular.
A partir d'una cerca bàsica o específica basada en la tipologia de l'entitat i d'altres paràmetres, com ara, la naturalesa jurídica, el municipi, la comarca, la població destinatària, etc. es pot obtenir la informació de les dades registrals de les diferents entitats titulars dels serveis socials.
Això és: nom de l'entitat, número de registre, tipologia, naturalesa jurídica, data d'inscripció, adreça, codi postal, districte, municipi i comarca, correu electrònic i serveis dels quals és titular.
La nova Llei de serveis socials considera, dins el capítol VII (articles 79, 80 i 81), la pertinença d'adoptar les mesures necessàries per al desenvolupament i la promoció de la recerca i la innovació dins l'àmbit dels serveis socials.
El Departament no es queda al marge de les noves tendències i participa activament en noves fórmules cooperatives de planificació conjunta de la recerca i la innovació a Catalunya, planificant-ne l'impacte en la millora de la qualitat de vida de les persones.
El Pla director de recerca i innovació en serveis socials 2010-2013 és un document elaborat conjuntament pel Departament i Talència (anteriorment Fundació Catalana per la Recerca i la Innovació) i definit amb la participació dels conjunt d'agents que interactuen en el Sistema català de serveis socials.
Té l'objectiu de construir una aproximació sistemàtica a la innovació i la recerca en l'àmbit dels serveis socials.
Jornada que va organitzar conjuntament el Departament i la Fundació Catalana per a la Recerca i la Innovació, amb l'objectiu de promocionar el diàleg entre el col·lectiu de professionals de l'àmbit social entorn de la recerca i la innovació com a valors de futur.
Es va celebrar el 26 de juny de 2009.
Els canvis en la demanda de serveis socials fan que resulti interessant poder estudiar com es produiran i estimar noves oportunitats de negoci del sector dels serveis socials.
La prospectiva es defineix com la ciència que estudia el futur per comprendre'l i poder influir-hi.
En essència, és una eina metodològica que complementa a les tècniques existents en estratègia a llarg termini, i que té com a objectiu identificar els aspectes clau del futur i en conseqüència poder anticipar-se els canvis i posar en marxa noves polítiques que actuïn en la direcció prevista.
Inclou centres i grups de recerca, consolidats i emergents, que treballen en diferents àmbits i temàtiques socials i que tenen com a comú denominador el benestar de la ciutadania.
Al directori es pot consultar informació bàsica de cada centre o grup, com ara les línies de recerca en què es treballa, les publicacions més recents i també informació de contacte del grup i els seus membres.
El Departament de Treball, Afers Socials i Famílies impulsa el II PESS com a referència nova per a la planificació del Sistema Català de Serveis Socials (SCSS) per als propers quatre anys, per donar resposta als reptes sociodemogràfics que l'actual estat de benestar ha d'afrontar: les desigualtats socials que la crisi econòmica ha consolidat, la feminització del risc de pobresa o exclusió, l'increment de l'envelliment, el sobreenvelliment, la discapacitat i la diversificació de la societat catalana i de les llars que la componen.
El PESS busca cohesionar, agilitar, universalitzar i fer més efectiu el SCSS, i que garanteixi una atenció centrada en la persona i la seva interacció familiar i comunitària.
Per aconseguir-ho s'ha d'articular i ordenar els serveis socials per superar la fragmentació i compartició actuals i desplegar un sistema d'informació, innovació, coneixement i recerca que promogui una ciutadania més apoderada i conscient del seus drets i deures.
D'acord amb el que preveu la Llei, el Departament impulsa un procés participatiu amb la col·laboració de la Secretaria de Transparència i Govern Obert, per escoltar i incorporar en el document de bases del PESS, aportacions i expectatives dels agents socials implicats.
El Departament de Treball, Afers Socials i Famílies, a través de l'Agència Catalana de la Joventut (ACJ), impulsa la campanya, una iniciativa que vol visibilitzar algunes violències sexuals quotidianes que les noies pateixen només pel fet de ser-ho i que socialment costa reconèixer-les perquè estan normalitzades.
Un dels objectius de la campanya és incidir en les agressions sexuals que tenen lloc en els espais d'oci nocturn juvenil, com són les conductes de lligar de forma invasiva o d'opinar sobre el cos d'una noia.
La campanya està dirigida tant als nois responsables d'aquestes agressions sexuals com als nois que, en la mesura que no actuen per aturar-les, es converteixen en còmplices de les violències sexuals.
El punt de partida de la campanya és la presentació d'un espot audiovisual que mostra cinc escenes de violències sexuals quotidianes com són compartir imatges de contingut sexual sense consentiment ( sexpreading ), insistir davant d'un NO, o fer servir les drogues per excusar una agressió.
La campanya també consta d'altres materials de suport, com són l'edició de cartells, infografies, díptics i anuncis publicitaris per a premsa i ràdio.
També hi ha previst la realització de tallers dirigits a joves, la formació a professionals i famílies, la creació de nous materials audiovisuals o la generació d'espais de treball amb joves per definir accions que vagin en la línia de la campanya.
Amb la presentació de la campanya, el Departament de Treball, Afers Socials i Famílies ha donat el tret de sortida a les diferents accions emmarcades en el Pacte d'Estat contra la Violència de Gènere.
Les Oficines d'Atenció Ciutadana estan obertes i atenen amb cita prèvia obligatòria per a tots els tràmits.
Gran part de la xarxa de les Oficines d'Afers Socials i Famílies estan obertes, amb cita prèvia per a tots els tràmits.:
Les oficines que de moment encara estan tancades són aquestes:
Oficines de registre (exclusivament per a registre de documentació):
A més a més, hi ha disponibles els canals telefònics d'atenció a la ciutadania (012), i els canals telemàtics per a la realització de tràmits per Internet ( Tràmits gencat i Canal Empresa.
En cas que el tràmit que es vulgui fer no es trobi disponible electrònicament, es pot presentar una Petició genèrica ).
I si es vol demanar informació general i contactar amb el Departament es pot enviar un missatge a través de la Bústia de contacte.
Criteris generals per a l'organització de les activitats de lleure educatiu estiu 2020
S'han programat 15 sessions telemàtiques del 9 al 18 de juny.
Sortida al carrer d'infants menors de 14 anys.
Horaris, activitats i mesures de protecció recomanades (PDF)
Preguntes i respostes sobre les sortides al carrer dels infants menors de 14 anys (PDF)
Totes les cites previstes per a reconeixement i valoracions de discapacitat durant el període de confinament derivat de l'estat d'alarma pel COVID19 han quedat anul·lades i es tornaran a reprogramar quan aquest finalitzi.
Les que estaven programades desprès d'aquest període es mantenen vigents.
Informació sobre el desconfinament, preguntes més freqüents, ajuts en termini i mesures adreçades a empreses i ciutadania per a la reactivació econòmica i protecció social com a conseqüència de la crisi de la COVID-19.
Atesa la situació d'emergència sanitària derivada de l'epidèmia del coronavirus SARS-Cov-2 i a efectes de garantir el personal suficient per a la cobertura de les necessitats de les persones usuàries en els centres residencials d'atenció a gent gran, el Departament de Treball Afers Socials i Famílies fa una crida a professionals per treballar en aquests equipaments.
Es fa una crida a professionals i personal per a treballar en centres residencials d'atenció a la gent gran.
Es facilitaran Equips de Protecció Individual (EPI) a totes les persones professionals que s'incorporin a aquests llocs de treball i rebran una formació en prevenció de contagis d'infeccions.
Les persones que no posseeixin formació, però que tinguin vocació dins de l'àmbit d'atenció a la gent gran rebran una formació en les comptències bàsiques per poder exercir les seves funcions.
Les persones que s'inscriguin en aquestes ofertes passaran a formar part d'unes borses de treball del SOC que serviran per cobrir les vacants dels centres assistencials públics o privats de Catalunya.
Aquestes borses de treball només es mantindran actives mentre duri la situació d'emergència del COVID19.
La Comissió Europea llança aquesta iniciativa per mobilitzar els empresaris per promoure la integració dels refugiats i altres migrants en les seves plantilles.
T'animem que participis a aquesta consulta.
Pots fer-ho fins al 18 de setembre.
Si tens pensat anar a París, et recomanem aquesta exposició que trobaràs al Musée de l'Homme fins al 8 de gener i que incita a una reflexió personal per desmuntar els prejudicis que persisteixen en les consciències.
Agent antirumors, Adriana Cabeceran, treballa i milita en contra de la difusió de la rumorologia i dels prejudicis presents a la nostra societat.
El Servei de Publicacions de la Fundació Apip-Acam (editorial Hacer) ha editat Debat sobre les transformacions de les entitats socials que recull les ponències que es van presentar a la Jornada "Transformacions de les entitats socials" en el marc del 20è aniversari de la revista Políticas Sociales en Europa.
L'Associació Atlàntida ha publicat el Quadern núm. 5 que és el recull de les Bones pràctiques que es van presentar a la jornada que van organitzar el 30 de novembre de 2016.
La Secretaria d'Igualtat, Migracions i Ciutadania us ofereix gratuïtament materials per a la vostra biblioteca o centre de documentació.
Alguns materials només es troben disponibles en format electrònic.
L'Institut Europeu de la Mediterrània (IEMed) posa al teu abast els vídeos, les entrevistes i els articles del cicle interuniversitari Aula Mediterrània 2016-2017.
Irregularitat sobrevinguda - Informes d'estrangeria