projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Objecte del finançament: El tipus d'obres que es poden finançar seran les corresponents a la millora de l'eficiència energètica i la sostenibilitat, l'accessibilitat i la conservació dels edificis d'habitatges en règim de comunitat de propietaris.
Tipus d'interès: L'interès dels préstecs serà del 2% fix.
Import: L'import del préstec serà el que s'indiqui en la resolució d'ajut atorgada per l'AHC.
Si bé l'import de cada operació serà, amb caràcter general, d'un mínim de 30.000 euros per comunitat de propietaris, i un màxim de 20.000 euros per habitatge de la comunitat.
Comissió d'obertura: màxim del 0,25%, mínim de 150 euros.
Termini màxim d'amortització: Amb caràcter general, màxim de 15 anys, sense possibilitat de carència.
Comissió per cancel·lació anticipada total o parcial: 0,25% més els costos de ruptura associats a la cancel·lació del swap.
Garanties: Penyora de diners per un import equivalent a 6 mesos de quotes de préstec, així com totes aquelles altres que l'ICF estimi adients i suficients.
Les comunitats de propietaris hauran d'adquirir el compromís ferm i irrevocable d'empenyorar els possibles drets futurs provinents de possibles subvencions per a les obres que es financen amb la finalitat d'aplicar l'import de la subvenció a l'amortització anticipada del préstec.
Desemborsament: Durant un termini de fins a 18 mesos i sempre prèvia presentació de justificant i la documentació regulada a la base 7 i restarà subjecte a la disposició de fons.
Amortització: El préstec s'amortitzarà linealment per mesos vençuts.
Despeses: Les despeses que per intervenció de fedatari públic es derivin d'aquestes operacions, seran per compte de la comunitat de propietaris.
La formalització del préstec comporta un seguit de passos, que esquemàticament i correlativament, són els següents:
L'operació del préstec s'instrumentarà en document públic, en el termini aproximat de 15 dies, una vegada s'hagi presentat tota la documentació corresponent.
A tal efecte, el prestatari presentarà a l'ICF la resolució d'ajuts rebuda de l'AHC, i la resta de documentació necessària per a la formalització del préstec que, com a mínim, serà la que s'indica a la base 7 de la resolució TES/127/2020.
El préstec és compatible amb altres subvencions a fons perdut i les comunitats de propietaris hauran d'adquirir el compromís ferm i irrevocable d'empenyorar els possibles drets de crèdit provinents d'aquestes subvencions per a les despeses que es financen, amb la finalitat d'aplicar l'import de la subvenció a l'amortització anticipada del préstec.
Cal tenir present que si es formalitza la sol·licitud del préstec posteriorment a la presentació de la sol·licitud de la subvenció de l'AHC, es revocarà la totalitat de la subvenció quan així ho prevegin les Bases d'aquesta.
La línia de préstec de l'Institut Català de Finances (ICF), en col·laboració amb l'AHC, va dirigida únicament a les comunitats de propietaris.
No la poden sol·licitar persones físiques o persones jurídiques que ja tinguin accés al mercat bancari ordinari.
L'objectiu d'aquesta modalitat d'ajuts és l'accés en forma de préstecs per a les comunitats de propietaris, per al finançament d'obres de rehabilitació d'edificis d'habitatges a tot l'àmbit de Catalunya.
El préstec permet afrontar obres de major abast i cost amb facilitat.
Permet fer rehabilitacions importants, ja que les comunitats compten amb els diners necessaris al moment, a retornar en 15 anys, i amb un interès molt baix, que en la majoria de casos es tradueix en quotes mensuals petites i assumibles pels veïns.
L'alternativa més habitual per a les comunitats de propietaris, és estar 2 o 3 anys recollint diners amb quotes molt més altes, sovint inassolibles, i un cop es tenen els diners, fer les obres.
De vegades això comporta poder fer només les obres de menor entitat o amb menys qualitat.
Les condicions del préstec, a 15 anys, i a un interès subvencionat de només el 2%, resulta molt avantatjós per a les comunitats en comparació amb un préstec bancari que habitualment té un interès entre el 5% i el 6%.
Permet finançar el 100% de l'obra, inclosos els impostos que se'n deriven i la part que posteriorment pugui quedar finançada amb ajuts o subvencions, ja que aquests es cobren amb posterioritat, quan l'obra està acabada.
Amb aquests préstecs, actuacions com la millora de l'eficiència energètica dels habitatges, que sovint és una inversió significativa, es pot assumir i, amb l'estalvi de consum mensual d'energia que genera l'obra de millora, es pot arribar a pagar una part molt significativa de la quota mensual del préstec.
A banda de l'estalvi energètic que suposen aquestes obres de millora, també aporten un major confort a les llars i en revaloritzen significativament el seu valor.
No, qui respon del préstec és la comunitat de propietaris que la demana.
Cada propietari respon només per la seva quota de propietat davant la comunitat, i aquesta davant l'ICF.
Sí, amb la condició què: el préstec s'hagi sol·licitat prèviament a la sol·licitud de subvenció o quan el préstec es sol·liciti a la mateixa data de presentació de la sol·licitud de subvenció, pel conjunt de totes les actuacions.
Accedir a les dues modalitats d'ajuts suposa que l'import de la subvenció total que es pugui concedir serà reduït en un 50%, ja que una part dels interessos del préstec són assumits per l'Agència de l'Habitatge de Catalunya.
Si la comunitat de propietaris primer demana la subvenció a l'AHC, i després demana el préstec, perdrà la subvenció íntegrament.
Únicament no passaria això si les subvencions ja fossin atorgades anteriorment a l'any 2020.
Si s'atorga la subvenció de l'AHC, o altres subvencions atorgades per altres administracions, aquestes s'abonaran directament a l'ICF per amortitzar part del préstec, i es reduirà la quota mensual que paga la comunitat de propietaris.
En primer lloc, cal que mesureu les vostres possibilitats econòmiques.
És recomanable que la renda mensual no superi una tercera part dels vostres ingressos, sense oblidar les altres despeses: quantitats repercutibles per serveis, taxes com l'impost sobre béns immobles (IBI), etc.
Requisits previs per al lloguer dels habitatges:
El lloguer d'un habitatge parteix d'un pacte o acord entre dues parts privades, un propietari (o arrendador) i un llogater (o arrendatari).
Aquest pacte o acord ha d'establir la durada del lloguer, la renda i el règim de repercussió de les obres.
Un cop determinada la zona i el tipus de pis que us convé, és molt important que el visiteu i us fixeu bé en el seu estat general i si respon a les vostres necessitats.
Cal fixar-se que les habitacions tinguin una bona ventilació, llum natural per a l'estalvi energètic i que siguin com més àmplies millor.
També és important tenir en compte la ubicació de l'habitatge a la localitat i analitzar si té un bon accés al transport públic.
Quan hàgiu triat el pis que us convingui, val la pena que us informeu del mercat de lloguer de la zona i els seus preus habituals.
Podeu fer-ho a través de la premsa escrita, adreçant-vos a administradors de finques, o posant-vos en contacte amb les oficines locals d'habitatge.
Si busqueu un pis per mitjà d'un administrador de finques, cal que tingueu en compte que els seus honoraris normalment són l'equivalent a un mes de renda.
En cas que el busqueu a través d'una agència informeu-vos bé de les seves condicions abans de tancar el tracte.
Internet és també una bona opció per trobar pis.
Podeu accedir a una cartera més àmplia d'habitatges, amb fotografies de les diverses estances
Les despeses d'aigua, llum, gas i telèfon corresponen al llogater.
En cas que el propietari o l'antic llogater hagin donat de baixa algun dels serveis bàsics haureu de pagar les despeses derivades de donar-vos novament d'alta.
Si ja estan donats d'alta només haureu de canviar el titular.
Si s'ha pactat per escrit, les despeses de la comunitat de propietaris i dels tributs sobre l'habitatge (IBI, escombraries, etc.) també corresponen al llogater.
Durant els 5 primers anys de contracte (7 anys si el llogater és persona jurídica), el propietari no podrà cobrar cap quantitat al llogater en concepte d'obres de millora.
El propietari té l'obligació de fer totes les reparacions necessàries per conservar l'habitatge en condicions d'habitabilitat, excepte en el cas que el deteriorament sigui imputable al llogater.
Aleshores el llogater estaria obligat a pagar els desperfectes o les avaries provocats per la seva negligència.
El llogater té l'obligació de suportar les obres de millora que decideixi fer el propietari si aquestes obres no es poden ajornar fins a la fi del contracte.
El propietari ha d'avisar també amb tres mesos d'antelació de que es realitzaran les obres.
En cas de no estar d'acord, el llogater té l'opció d'escollir entre la rescissió del contracte i, per tant, deixar l'habitatge en els dos mesos següents, o una disminució de la renda amb una indemnització per les molèsties ocasionades.
Si és el llogater qui vol fer obres de millora, cal el consentiment per escrit del propietari (que podrà augmentar la renda), excepte si es tracta d'adaptar-lo a les necessitats de persones amb discapacitats.
Aquestes obres i les petites reparacions degudes al desgast diari de l'habitatge també corresponen al llogater.
Actualment, els contractes de lloguer d'habitatge habitual i permanent signats a partir del dia 06/03/2019 es troben exempts de l' Impost sobre transmissions patrimonials i actes jurídics documentats.
Per tant, el llogater no ha de pagar aquest impost, però sí que cal presentar el corresponent model de liquidació davant l'Agència Tributària de Catalunya, amb el codi d'exempció 145.
Si el lloguer es fa a través d'un agent immobiliari, el més habitual és que sigui ell qui faci aquest tràmit.
Per cercar un habitatge de lloguer heu de tenir en compte quin és l'import màxim de renda que podeu pagar i les opcions de mercat existents.
Podeu fer totes les gestions directament amb el propietari, o bé comptar amb l'assessorament dels administradors de finques que us ajudaran a trobar un habitatge que s'ajusti a les vostres necessitats.
Depenent de les vostres condicions econòmiques inicials també podreu accedir a un habitatge amb protecció oficial (finançat per l'Administració i amb un preu màxim de renda).
Els habitatges es poden llogar buits o bé ja moblats.
L'avantatge de llogar un pis buit és que el lloguer, en general, resulta més barat, fins a un 10% o un 15%.
Els inconvenients són que haureu de moblar-lo i donar-lo d'alta de llum, aigua i gas.
L'avantatge de l'habitatge moblat és que no cal preocupar-se del mobiliari ni dels trasllats.
En aquest cas, comproveu que la rentadora, la nevera, la cuina i l'escalfador funcionin.
Reviseu les instal·lacions d'aigua, gas i electricitat.
En edificis antics, comproveu la pressió de l'aigua.
Per accedir a habitatge protegit cal complir les condicions de lloguer i els requisits que el llogater ha de tenir segons els criteris establerts a la normativa específica d'habitatges amb protecció oficial.
Tant si es tracta d'habitatges nous com d'habitatges usats, el preu de lloguer no pot superar el que legalment estableixi l'Administració de la Generalitat.
Per a més informació, consulteu l'apartat d' habitatges de protecció oficial.
S'ha d'assegurar l'habitatge per cobrir els possibles riscos derivats de casos de força major com ara les catàstrofes naturals com inundacions, terratrèmols, etc. i per danys a tercers.
Heu de demanar sempre un comprovant per qualsevol quantitat lliurada a compte.
El promotor mai no pot imposar al comprador la subrogació del seu préstec hipotecari.
Per tant, si el comprador vol contractar un préstec amb una altra entitat financera, el promotor no pot carregar al comprador les despeses de cancel·lació del seu préstec.
El preu de l'habitatge està condicionat per les seves característiques i la zona o barri on està ubicat.
A l'hora de triar la zona tingueu en compte:
- Quins equipaments i serveis té el barri: transport públic, comerços, escoles, etc.
- Els possibles canvis urbanístics previstos al barri (demaneu aquesta informació a l'Ajuntament).
I a l'hora d'escollir l'habitatge:
- El soroll, que normalment variarà segons si és interior o exterior.
- La lluminositat, que dependrà de l'orientació.
El comprador té dret a reclamar els danys causats per defectes o vicis de l'obra
Quan es tracta d'una obra nova, el promotor i subsidiàriament els altres agents que intervenen en la construcció de l'edifici han de respondre dels danys materials següents:
D'altra banda, les quantitats lliurades a compte del preu final han de ser dipositades en un compte especial destinat a la construcció de l'immoble, i s'ha de lliurar un aval bancari o una assegurança de la quantitat.
Si l'obra no s'acaba en el termini pactat o no obté la cèdula d'habitabilitat, el comprador té dret a exigir aquesta quantitat garantida o avalada sumant-hi els interessos legals corresponents.
Pel que fa als habitatges de segona mà, el venedor respon durant els sis mesos posteriors a la data de compra de l'immoble.
Si teniu dubtes, visiteu l'habitatge amb un arquitecte o aparellador.
Podeu optar per comprar un habitatge de segona mà, o un habitatge nou que encara no s'ha construït (venda sobre plànol).
Depenent de les vostres condicions econòmiques inicials també podreu accedir a un habitatge amb protecció oficial (finançat per l'Administració i amb un preu màxim de venda).
Si cerqueu un habitatge usat, podeu adreçar-vos a un administrador de finques o un agent immobiliari.
El cercador dels agents immobiliaris us ajudarà a trobar el que considereu més idoni segons les vostres circumstàncies personals i econòmiques.
Podeu optar per buscar un intermediari professional, com un API (agents de la propietat immobiliària) o bé un administrador de finques.
Us assessoraran sobre la compra dels pisos i cases que gestionen.
Solen cobrar una comissió d'un 5% sobre el preu de venda de l'habitatge.
És important pactar prèviament la comissió per evitar sorpreses.
Desconfieu d'intermediaris no professionals i no col·legiats degudament.
Per accedir a habitatge protegit cal complir les condicions de venda i els requisits que el comprador ha de tenir segons els criteris establerts a la normativa específica d'habitatges amb protecció oficial.
Tant si es tracta d'habitatges nous com d'habitatges usats, el preu de venda no pot superar el que legalment estableixi l'Administració de la Generalitat.
Per a més informació, consulteu l'apartat d' habitatges de protecció oficial.
Les persones en risc d'exclusió residencial per trobar-se en situacions de vulnerabilitat i d'emergència econòmica i social poden sol·licitar el reallotjament a la mesa d'emergències municipal, si l'ajuntament té mesa pròpia o, en la resta de casos, a la Mesa d'emergències de Catalunya.
A 2019 els municipis amb mesa pròpia són: Badalona, Barcelona, Cornellà de Llobregat, l'Hospitalet de Llobregat, Lleida, Martorell, Sabadell, Sant Adrià de Besòs, Sant Cugat del Vallès, Terrassa i Vic.
Com a primer pas, les persones que necessiteu un reallotjament heu d'adreçar-vos als serveis socials municipals perquè elaborin l'informe social, que és imprescindible per tramitar la sol·licitud de valoració a la Mesa d'emergències.
La Mesa ha d'adoptar un acord i notificar-ho en el termini màxim de tres mesos a partir de la data d'entrada de la sol·licitud amb la documentació complerta.
El sentit del silenci administratiu és positiu i, sempre que sigui possible, l'acord ha de preveure una proposta d'adjudicació d'habitatge.
Tenen consideració de situacions d'emergència econòmica i social les següents:
Per més informació podeu veure l' article 3.1 de la Resolució TES/987/2019, de 15 d'abril, per la qual es publica el Reglament de la Mesa de Valoració de situacions d'emergències econòmiques i socials de Catalunya.
És el que es coneix com a lloguer social.
La renda mensual màxima no pot superar:
Preferentment la Mesa ha d'oferir l'habitatge afectat pel procediment o alternativament un habitatge en el mateix municipi, llevat que disposi d'un informe dels serveis socials municipals que acrediti que el trasllat a un altre municipi no afectarà negativament la situació de risc d'exclusió residencial de la unitat familiar.
La durada del contracte ha de ser per un període mínim de 3 anys.
A part d'acreditar degudament la situació d'emergència econòmica i social i d'altres requisits que podeu consultar a l' article 6 de la Resolució TES/987/2019, els principals requisits econòmics que heu de complir són els següents:
La ponderació dels ingressos es fa en funció del nombre de membres de la unitat familiar i de la zona geogràfica de residència.
Si a la unitat familiar hi ha una o més persones amb discapacitat amb un grau igual o superior al 33%, els ingressos s'han de comparar amb el del tram següent de les taules de l'IRSC publicades.
Als serveis socials municipals del vostre Ajuntament o a l'Agència de l'Habitatge de Catalunya.
També podeu demanar més informació als organismes següents:
Explicar a l'entitat financera i/o la propietat les dificultats de pagament i negociar solucions.
En cas de no arribar a un acord amb l'entitat o la propietat, us podeu adreçar a Ofideute perquè analitzi el cas i faci d'interlocutora amb l'entitat.
Si l'habitatge es troba dins de l'àmbit municipal de Barcelona, les persones que requereixin informació, mediació o assessorament s'hauran d'adreçar, de manera gratuïta, al Consorci de l'Habitatge de Barcelona.
Si el deute ja és important i heu rebut avisos de reclamació judicial demaneu assessorament legal al Servei d'Orientació Jurídica (SOJ).
És un servei gratuït d'informació i assessorament.
S'adreça a famílies amb dificultats per atendre el pagament de:
Aquest servei és gestionat directament per l'Agència de l'Habitatge de Catalunya o mitjançant un conveni de col·laboració amb les administracions locals.
Des d'Ofideute es poden iniciar mediacions amb els creditors per adaptar les obligacions de pagaments mensuals a la capacitat econòmica actual de les famílies.
Ofideute també és el Servei al que han d'adreçar-se els consumidors que volen iniciar una mediació en consum per discutir la supressió de les clàusules abusives als seus contractes hipotecaris.
Podeu adreçar-vos telefònicament o presencialment a qualsevol oficina d'ofideute.
Per a més informació podeu consultar la pàgina del servei Ofideute de l' Agència de l'Habitatge de Catalunya.
Guia de mediació de consum per als deutors hipotecaris
Es tracta de subvencions per al pagament del lloguer per facilitar l'accés i la permanència en un habitatge en règim de lloguer a persones de 65 anys o més en risc d'exclusió social.
La convocatòria de 2020 està tancada des del dia 3 de juliol de 2020.
Persones físiques de 65 anys o més que siguin titulars d'un contracte de lloguer de l'habitatge que constitueixi el seu domicili habitual i permanent a Catalunya.
Tenir 65 anys o més a l'any natural de la convocatòria..
Estar empadronat a l'habitatge.
No s'accepten contractes de lloguer entre persones que tinguin parentiu.
S'estableixen uns límits màxims d'ingressos que es ponderen segons el nombre de membres de la unitat de convivència i la localització de l'habitatge.
En cap cas els ingressos de la unitat de convivència podran ser inferiors al lloguer de l'habitatge.
Imports màxims de lloguer mensual
Per a unitats de convivència on hi hagi algun membre amb discapacitat o amb mobilitat reduïda reconeguda, l'import màxim de lloguer mensual pot arribar a 900 euros.
Per a més informació, consulteu les bases reguladores.
L'import mensual de la subvenció és d'un màxim de 200 euros i d'un mínim de 20 euros.
Són subvencions per facilitar l'accés i la permanència en un habitatge en règim de lloguer a sectors de població en risc d'exclusió social.
La convocatòria de l'any 2020 està tancada des del dia 3 de juliol de 2020.
Persones físiques que siguin titulars d'un contracte de lloguer de l'habitatge que constitueixi el seu domicili habitual i permanent, en el territori de Catalunya.
Estar empadronat a l'habitatge.
No s'accepten contractes de lloguer entre persones que tinguin parentiu.
S'estableixen uns límits màxim i mínim d'ingressos que es ponderen segons el nombre de membres de la unitat de convivència i la localització de l'habitatge.
En cap cas els ingressos de la unitat de convivència podran ser inferiors al lloguer de l'habitatge.
Imports màxims de lloguer mensual
Per a famílies nombroses i per a unitats de convivència amb algun membre amb discapacitat i barem favorable, l'import màxim de lloguer mensual és de 900 euros.
Per a més informació, consulteu les bases reguladores.
20% de l'import del lloguer anual quan l'esforç per pagar el lloguer sigui igual o inferior al 30% dels seus ingressos.
30% de l'import del lloguer anual quan l'esforç per pagar el lloguer sigui superior al 30% i inferior al 40% dels ingressos.
40% de l'import del lloguer anual quan l'esforç per pagar el lloguer sigui igual o superior al 40% dels ingressos.
S'estableix un límit màxim de 2.400 euros anuals per habitatge.
Són subvencions per a obres d'arranjament a l'interior dels habitatges per a les persones grans, situats als àmbits dels serveis territorials de l'Agència de l'Habitatge de Catalunya de Girona, Tarragona, Lleida i Terres de l'Ebre.
La convocatòria no inclou la demarcació de Barcelona, ja que la Diputació de Barcelona té línies d'ajuts molt similars per al mateix col·lectiu de persones dels municipis de fins a 300.000 habitants.
La convocatòria de 2020 està tancada des del 4 d'octubre de 2020.
Les persones sol·licitants que formin part d'una unitat de convivència que inclogui entre els seus membres alguna persona de 65 anys o més.
Que l'habitatge objecte de l'arranjament sigui el domicili habitual i permanent, al qual les obres de reforma beneficiïn directament.
Que les obres no estiguin iniciades abans del 6 de juliol de 2020.
El pressupost de les obres no pot superar l'import màxim de 5.000 euros per habitatge.
S'estableixen uns límits màxim i mínim d'ingressos que es ponderen segons el nombre de membres de la unitat de convivència i la localització de l'habitatge.
100% del pressupost amb un límit de 3.000 euros per habitatge.
Programa d'Arranjament d'Habitatges de la demarcació de Barcelona