projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
La descàrrega de dades en format Geographic Markup Language es fa per l'àmbit de tot Catalunya excepte en el cas de les qualificacions que es fan per àmbit comarcal atès el volum de dades.
Els fitxers en format GML constitueixen una via alternativa per a la distribució de les dades del MUC sintètic.
S'implementen seguint una estructura equivalent a la definida en el model físic definit a les Especificacions per al format Geographic Markup Language (GML) del Mapa urbanístic de Catalunya sintètic.
Data d'actualització de les dades: 1 de gener de 2020 per a tots els municipis excepte els de l'Àrea Metropolitana de Barcelona, actualitzats a 1 de juliol de 2019.
La descàrrega de dades en format shapefile es fa per l'àmbit de tot Catalunya excepte en el cas de les qualificacions que es fan per àmbit comarcal atès el volum de dades.
Les característiques de la implementació per al format shapefile del conjunt d'informació del mapa les podeu consultar en el document Especificacions per al format shapefile del Mapa urbanístic de Catalunya sintètic.
Data d'actualització de les dades: 1 de gener de 2020 per a tots els municipis excepte els de l'Àrea Metropolitana de Barcelona, actualitzats a 1 de juliol de 2019.
A partir dels llistats d'empreses i establiments turístics que consten anotats a la base de dades informàtica del Departament d'Empresa i Coneixement i de l'Institut d'Estadística de Catalunya, s'ha analitzat la distribució territorial per tipologia d'establiment fent una especial atenció al litoral català.
* Les dades són del 2018, a excepció de les referents a habitatges secundaris que provenen del cens 2011 (IDESCAT).
Per conèixer els períodes de temps necessaris per a la elaboració i tramitació dels POUM s'han estudiat els municipis que compten amb aquesta figura de planejament general en el moment de fer l'estudi, desembre de 2014.
S'han cercat les dates corresponents a les diferents fases de la tramitació:
5 – resolucions de la comissió d'urbanisme
6 – publicació al DOGC i entrada en vigor.
No ha estat possible localitzar les dades corresponents a totes les fases de tramitació de cada figura de planejament general, i s'han elaborat taules diferents dels temps emprats en la tramitació segons la informació disponible.
S'ha calculat que la durada mitjana per elaborar i tramitar un POUM és de 4 anys i 10 mesos (58 mesos), és a dir uns mil set-cents quaranta dies, que es reparteixen de la manera que es mostra en la gràfica (temps en mesos).
En aquest mapa es representen els municipis que compten amb Planejament d'Ordenació Urbanística Municipal (POUM) vigent i la durada (estimada o real) de la seva tramitació a data 1 de Gener de 2015.
La taula recull els municipis amb un gràfic de barres que representa, en diferents colors, el temps transcorregut entre dues fases consecutives de la tramitació del POUM, ordenats segons un criteri cronològic.
Durant l'any 2013 han entrat en vigor mitjançant la seva publicació al DOGC 302 expedients de planejament derivat.
D'aquests 227 són noves figures de planejament i 75 són modificacions de figures de planejament vigents.
197 són Plans especials urbanístics (PEU), 46 són Plans de millora urbana (PMU) i 59 són Plans parcials urbanístics (PPU).
La distribució per àmbits funcionals dels 302 expedients de planejament derivat que es publiquen al DOGC a l'any 2013, és la que figura a continuació.
El major nombre d'expedients en els tres casos correspon a l'Àmbit Metropolità de Barcelona seguit de les Comarques Gironines.
Els plans parcials aprovats tenen una superfície total de 310 hectàrees, de les quals 205 ha corresponen a activitat econòmica, 60 ha són d'ús mixt i les 44 ha restants són d'ús residencial.
Pel que fa a la seva distribució territorial, les Comarques Gironines concentren el major nombre de sectors desenvolupats, amb un total de 8.
Els 33 nous expedients de Plans de millora urbana que l'any 2013 entren en vigor prèviament aprovats definitivament per les comissions territorials d'urbanisme, afecten 28 municipis de Catalunya (el 3% del nombre total de municipis).
En el cas dels Plans de millora urbana es concentren tant a l'Àmbit Metropolità de Barcelona com a les Comarques Gironines, amb 11 plans a cada àmbit.
Al Camp de Tarragona només n'hi ha un i a Terres de l'Ebre no n'hi ha cap.
Durant l'any 2013, entren en vigor 167 nous expedients de planejament derivat corresponents a Plans especials urbanístics.
Aquests es donen a 135 municipis de Catalunya (el 14% del nombre total de municipis).
D'aquests 167 nous expedients de planejament derivat, 29 són Catàlegs de masies i cases rurals, 89 són actuacions en sòl no urbanitzable, 41 estableixen determinacions en sòl urbà i 8 són plans de Protecció de patrimoni.
Els 89 Plans especials urbanístics referits a actuacions en sòl no urbanitzable se situen en 79 municipis de Catalunya (el 8 % del nombre total de municipis).
Es concentren a les Comarques Gironines (25), a Ponent (19) i a les Comarques Centrals (17).
En 26 casos l'ús correspon a serveis tècnics, i en 10 a equipaments, 9 estan relacionats amb l'activitat agrària i 29 amb diferents modalitats de serveis turístics: hotels o restaurants, càmpings, turisme rural o equipaments de lleure.
La descàrrega de dades en format DGN s'ha de fer per àmbit comarcal.
Dins la carpeta de cada comarca hi ha una carpeta per a cada municipi que inclou les dades vectorials dels refosos del MUC sintètic de tots els municipis de Catalunya en format estàndard.
Per a cada municipi es publiquen els següents arxius:
I, en el cas de municipis que no hagin fet servir la codificació estàndard es complementa amb:
Les característiques de la implementació per al format Microstation Design File v.
8 (DGN) del conjunt d'informació del mapa les podeu consultar en el document Especificacions per al format DGN del Mapa urbanístic sintètic
Us recomanem que per a una correcta georeferenciació vinculeu els arxius DGN estàndard amb el "Método de vinculación: Entorno coincidente".
Durant l'any 2013, entren en vigor 493 expedients de planejament general, prèviament aprovats definitivament per les comissions territorials d'urbanisme, a 302 municipis de Catalunya (el 32% del nombre total de municipis).
La distribució d'aquests municipis per àmbits funcionals, i el percentatge en cada cas sobre el total de municipis de cada AFT es relaciona a continuació:
Dels 493 expedients de planejament general entrats en vigor l'any 2013, 42 són nous Plans d'Ordenació Urbanística Municipal, 9%, que substitueixen una figura de planejament general anterior, i 451, 91%, són modificacions del planejament general vigent
La distribució per àmbits funcionals dels 493 expedients de planejament general que es publiquen al DOGC a l'any 2013, és la que figura a continuació.
El major nombre d'expedients, tant de POUMs com de modificacions, es dona a les Comarques Gironines, seguit de l'àmbit metropolità de Barcelona.
Dels 493 expedients de planejament general que han entrat en vigor l'any 2013, 43 eren nous plans d'ordenació urbanística municipal que substituïen figures de planejament general anteriors i 450 eren modificacions de figures de planejament general.
D'aquests només 12 han comportat canvis en la classificació del sòl.
De les 450 modificacions 237 expedients, gairebé un 53%, perseguien un objectiu d'interès econòmic o social.
D'aquests 133, un 56% perseguien la incentivació econòmica i l'altre 44% tenia una finalitat social.
Entre els primers un 29% tenia com a objectiu facilitar l'ús comercial i un 26% estava relacionat amb el sector primari.
Entre els segons, la millora de l'equipament comunitari era l'objectiu d'un 72% dels expedients.
Durant l'any 2014, van entrar en vigor 437 expedients de planejament general, un cop aprovats definitivament per les comissions territorials d'urbanisme.
Aquests expedients afecten 275 municipis de Catalunya, és a dir un 29 % del nombre total de municipis catalans.
Això suposa un decreixement del 11,3 % respecte l'any 2013 al llarg del qual varen entrar en vigor 493 expedients de planejament general.
Pel que fa al nombre de municipis que han tramitat expedients s'ha produït una reducció de 8,9 % entre aquests dos anys, passant dels 302 municipis del 2013 als 275 del 2014.
Dels 437 expedients urbanístics que han entrat en vigor al llarg del 2014, 409, un 93,5%, són modificacions de planejament general i un 6,5%, és a dir en 28 casos responen a l'elaboració d'un nou Pla d'ordenació urbanística municipal (POUM).
Això representa únicament el 3% dels municipis de Catalunya.
La distribució per àmbits funcionals dels 437 expedients urbanístics que s'han publicat al llarg del 2014 mostra que el major nombre d'expedients s'ha localitzat a l'Àmbit Metropolità de Barcelona, seguit de les Comarques Gironines.
A una distància considerable queden les comarques compreses en l'àmbit de la Catalunya Central i de Ponent.
Tal com era d'esperar, pel seu baix pes demogràfic, l'àmbit del Pirineu i Aran i les Terres de l'Ebre són els àmbits amb un menor nombre d'expedients.
Durant l'any 2014, van entrar en vigor 437 expedients de planejament general, dels quals 28 eren nous plans d'ordenació urbanística municipal que substituïen figures de planejament general anteriors i 409 eren modificacions de figures de planejament general.
De les 409 modificacions de planejament 189 expedients, 46%, perseguien un objectiu d'interès social o econòmic per a la col·lectivitat.
Analitzant aquest grup d'actuacions les més nombroses són les actuacions destinades a una millora econòmica.Concretament són 113 modificacions que suposen el 60 % d'aquest grup.
Analitzant el subtipus d'interès econòmic el desenvolupament industrial és el tipus més significatiu amb 31 actuacions, seguides pel desenvolupament comercial i les destinades al sector primari amb 25 actuacions cadascun.
Un altre 38,4% d'aquestes actuacions responen a la promoció de valors socials.
Han estat 73 expedients, 48 dels quals proposen la millora en equipaments, 9 estan destinades a millores en serveis tècnics i altres 3 proposen la promoció de l'habitatge social.
Tenint en compte que hi ha expedients que afecten més d'un municipi i municipis amb més d'un expedient, els 358 expedients afecten 244 municipis, el 26 % del total de municipis de Catalunya.
L'àmbit funcional amb més expedients i més municipis afectats és l'Àmbit Metropolità de Barcelona, amb 107 expedients i 62 municipis.
L'àmbit amb el menor nombre d'expedients entrats en vigor és l'Alt Pirineu i Aran, amb 18 expedients repartits en 15 municipis.
L'any 2017 s'han aprovat 15 nous POUMs, 4 a les Comarques Gironines, 3 a Comarques Centrals i al Camp de Tarragona, dos a l'àmbit Metropolità de Barcelona i a Terres de l'Ebre i 1 a l'àmbit de Ponent.
Les modificacions de figures de planejament general són 335 expedients, els més nombrosos són els 153 que modifiquen POUMs, 115 expedients són per modificar Plans generals d'ordenació urbana i 60 modificacions es refereixen a Normes Subsidiàries de Planejament.
L'àmbit Metropolità de Barcelona és el que té un nombre més elevat de modificacions amb 102, de les quals 65 modifiquen el Pla general metropolità, seguit de les Comarques Gironines amb 74, de les quals 44 són modificacions de POUM.
16 expedients corresponen a l'aprovació de noves figures de planejament.
La majoria d'expedients responen a modificacions, ja siguin de POUM (145) de Plans Generals d'Ordenació (115) de Normes Subsidiàries de Planejament (NNSS) (60) i de Normes de Planejament Urbanístic (NPU) (6).
Dels 358 expedients, 8 són correccions d'errades materials.
De les 342 modificacions del planejament general vigent, 105 són per millorar l'adequació del planejament a la realitat o a la legalitat i 237 han comportat una actuació amb una finalitat d'interès públic de caràcter econòmic o social.
D'aquest grup 108 defineixen millores de caire econòmic, 8 proposen la construcció de noves infraestructures i 121 modificacions cerquen millores de caire social.
Dels 342 expedients de modificació del planejament general tramitats, només 16 expedients (el 5%) han comportat canvis en la classificació del sòl.
Tenint en compte que hi ha expedients que afecten més d'un municipi i municipis amb més d'un expedient, els 340 expedients afecten 234 municipis, el 24,7 % del total de municipis de Catalunya.
L'àmbit funcional amb més expedients i més municipis afectats és l'Àmbit Metropolità de Barcelona, amb 93 expedients i 59 municipis.
L'àmbit amb el menor nombre d'expedients entrats en vigor és l'Alt Pirineu i Aran, amb 21 expedients repartits en 16 municipis.
L'any 2018 s'ha fet una revisió de POUM a Vila-rodona (Camp de Tarragona) i s'han aprovat 9 nous POUMs.
S'han aprovat 4 a Comarques Centrals i al Camp de Tarragona i 2 a l'àmbit Metropolità de Barcelona.
Les modificacions de figures de planejament general són 330 expedients, els més nombrosos són els 180 que modifiquen Plans generals d'ordenació urbana, 146 expedients són per modificar POUMs i 4 modificacions es refereixen a Normes de Planejament Urbanístic.
L'àmbit Metropolità de Barcelona és el que té un nombre més elevat de modificacions amb 93, de les quals 29 modifiquen el Pla general metropolità, seguit de les Comarques Gironines amb 76, de les quals 38 són modificacions de POUM.
9 expedients corresponen a l'aprovació de noves figures de planejament (POUM) i a una revisió de POUM.
La majoria d'expedients responen a modificacions, ja siguin de POUM (146) de Plans Generals d'Ordenació (104) de Normes Subsidiàries de Planejament (NNSS) (76) i de Normes de Planejament Urbanístic (NPU) (4).
De les 330 modificacions del planejament general vigent, 147 són per millorar l'adequació del planejament a la realitat o a la legalitat i 183 han comportat una actuació amb una finalitat d'interès públic de caràcter econòmic o social.
D'aquest grup 58 defineixen millores de caire econòmic, 7 proposen la construcció de noves infraestructures i 118 modificacions cerquen millores de caire social.
Dels 330 expedients de modificació del planejament general tramitats, només 25 expedients (el 8%) han comportat canvis en la classificació del sòl.
L'any 2019 entren en vigor mitjançant la seva publicació al DOGC 340 expedients de planejament general.
Tenint en compte que hi ha expedients que afecten més d'un municipi i municipis amb més d'un expedient, els 340 expedients afecten 225 municipis, el 23 % del total de municipis de Catalunya.
L'àmbit funcional amb més expedients i més municipis afectats són les Comarques Gironines, amb 96 expedients i 62 municipis.
L'any 2019 s'han aprovat 13 nous POUMS, n'hi ha tres a les Comarques Gironines, a Ponent i a l'àmbit Metropolità de Barcelona, dos al Camp de Tarragona, i un a les Terres de l'Ebre i al Penedès.
Pel que fa als expedients de modificació de figures de planejament general, hi ha 137 modificacions de POUM, de les quals 50 a les Comarques Gironines.
Hi ha 126 modificacions de Plans generals d'ordenació urbana i 61 modificacions de Normes Subsidiàries de Planejament, ambdues figures de planejament no adaptades a la llei actual d'urbanisme
L'any 2019 entren en vigor mitjançant la seva publicació al DOGC 340 expedients de planejament general 13 expedients corresponen a l'aprovació de nous plans d'ordenació urbanística municipal (POUM).
La majoria d'expedients responen a modificacions, ja siguin de POUM (137) de Plans Generals d'Ordenació (126) de Normes Subsidiàries de Planejament (NNSS) (61) i de Normes de Planejament Urbanístic (NPU) (3).
De les 327 modificacions del planejament general vigent, 85 són per millorar l'adequació del planejament a la realitat o a la legalitat i 242 han comportat una actuació amb una finalitat d'interès públic de caràcter econòmic o social.
D'aquest grup 120 defineixen millores de caire econòmic, 10 proposen la construcció de noves infraestructures i 112 modificacions cerquen millores de caire social.
Dels 327 expedients de modificació del planejament general tramitats, només 13 expedients (el 3%) han comportat canvis en la classificació del sòl.
A partir de la informació facilitada per l'Agència catalana de l'Aigua de les zones potencialment inundables dels rius principals de Catalunya i de la delimitació dels recintes de càmping a partir de la observació de la fotografia aèria s'ha calculat el percentatge d'espai de càmping afectat per risc d'inundació.
Per a cada càmping s'ha elaborat un fitxa d'avaluació del risc d'inundació.
El nombre total de recursos administratius i requeriments donats d'alta a la GEU entre el 2011 i 2016 són 1.194.
Aquests recursos i requeriments fan referència a un total de 893 expedients diferents.
El nombre total d'expedients de responsabilitat patrimonial donats d'alta a la GEU és de 79 entre el 2011 i 2016 i de peticions de revisió d'ofici de 20 en el mateix termini.
En aquest apartat podeu consultar un resum anual de les principals dinàmiques de planejament des de l'any 2016.
Aquestes dades s'extreuen dels treballs anuals de seguiment de l'activitat administrativa dels serveis territorials d'urbanisme de la Secretaria d'Habitat Urbà i Territori.
S'analitzen els acords de les comissions d'urbanisme, les figures de planejament general i derivat que entren en vigor cada any i les seves modificacions, així com els expedients oberts i els acords adoptats per les comissions d'urbanisme sobre les actuacions en sòl no urbanitzable.
Descàrrega dels documents complets
Aquestes autoritzacions fan referència a peticions concretes de particulars per a implantar un nou ús o una edificació en una finca en sòl no urbanitzable.
L'any 2019 s'obren 884 expedients d'autoritzacions en sòl no urbanitzable a les secretaries de les comissions d'urbanisme.
Taula de distribució dels expedients per tipus i àmbits territorials any 2019:
L'any 2018 s'obren 932 expedients d'autoritzacions en sòl no urbanitzable a les secretaries de les comissions d'urbanisme.
Taula de distribució dels expedients per tipus i àmbits territorials any 2018:
L'any 2017 s'obren 965 expedients d'autoritzacions en sòl no urbanitzable a les secretaries de les comissions d'urbanisme.
Taula de distribució dels expedients per tipus i àmbits territorials any 2017:
L'any 2016 s'obren 1.077 expedients d'autoritzacions en sòl no urbanitzable a les secretaries de les comissions d'urbanisme.
Taula de distribució dels expedients per tipus i àmbits territorials any 2016:
L'any 2015 s'obren 1.043 expedients d'autoritzacions en sòl no urbanitzable a les secretaries de les comissions d'urbanisme, dels quals 50 han estat cancel·lats o no han seguit la tramitació per improcedents.
Així que la mostra estudiada és de 993 expedients.
Taula de distribució dels expedients per tipus i àmbits territorials any 2015:
L'any 2014 s'obren 976 expedients d'autoritzacions en sòl no urbanitzable a les secretaries de les comissions d'urbanisme.
Taula de distribució dels expedients per tipus i àmbits territorials any 2014:
L'any 2013 s'obren 820 expedients d'autoritzacions en sòl no urbanitzable a les secretaries de les comissions d'urbanisme.
Taula de distribució dels expedients per tipus i àmbits territorials any 2013:
Descàrrega dels documents complets
L'any 2019 entren en vigor 157 expedients de planejament derivat que afecten 114 municipis, el 17% del total de municipis de Catalunya.
L'any 2018 entren en vigor 180 expedients de planejament derivat que afecten 148 municipis, el 16% del total de municipis de Catalunya.
L'any 2017 entren en vigor 203 expedients de planejament derivat que afecten 141 municipis, el 15% del total de municipis de Catalunya.
L'any 2016 entren en vigor 162 expedients de planejament derivat que afecten 126 municipis, el 13% del total de municipis de Catalunya.
Durant l'any 2015 han entrat en vigor mitjançant la seva publicació al DOGC 218 expedients de planejament derivat (un 18% menys que l'any anterior), afecten 198 municipis de Catalunya, el 21% del nombre total de municipis.
Durant l'any 2014 han entrat en vigor 247 expedients de planejament derivat (un 18% menys que l'any anterior), afecten 178 municipis, el 19% del nombre total de municipis.
Durant l'any 2013 han entrat en vigor mitjançant la seva publicació al DOGC 302 expedients de planejament derivat que afecten 210 municipis, el 22% del total de municipis de Catalunya.
Per tal que es pugui fer un ús d'aquestes dades més enllà de la seva consulta a través del visor, s'ha desenvolupat un conjunt de serveis web de publicació aplicant l'estàndard vigent sobre serveis de mapes, el WMS de l'Open Geospatial Consortium ( OGC ).
Aquests serveis permeten la integració de la informació georefenciada en altres aplicacions, el que pot ser d'utilitat per als ens locals i altres organismes.
L'adreça del servei WMS del Mapa u rbanístic de Catalunya la podeu trobar a: http://territori.gencat.cat/ca/01_departament/12_cartografia_i_toponimia/serveis_web_geografics/
El sistema d'informació del MUC és un instrument de recollida, explotació, anàlisi i difusió de la informació més rellevant en matèria d'urbanisme i planejament.
Esdevé una eina de seguiment de l'activitat urbanística orientada a la transparència i difusió de la informació urbanística de demanda contrastada i permanent per part de la societat i del món de l'urbanisme.
Dins la línia d'explotació bàsica del MUC i el seu sistema d'informació s'ha definit la sèrie Indicadors.
El sistema d'indicadors té per objecte fer un seguiment al llarg del temps dels eixos d'interès per a l'urbanisme de Catalunya a partir de la mesura i avaluació dels resultats obtinguts per l'aplicació de les polítiques d'urbanisme i ordenació del territori.
Els indicadors permeten avaluar l'impacte dels instruments normatius mesurant els aspectes sobre els que tenen influència.
En concret la sèrie Indicadors de Catalunya se centra sobre els eixos següents: planejament, model de creixement, orientació urbanística i qualitat de vida.
La legislació urbanística marc ha anat definint al llarg del temps els diferents instruments de planejament integral del municipi i el dinamisme de cada territori marca després l'activitat urbanística administrativa de desenvolupament d'aquests plans i permet copsar no només el grau d'actualitat i de complexitat de cada Pla sinó també preveure la conveniència de futures revisions
El desenvolupament urbanístic sostenible que inspira la Llei d'urbanisme de Catalunya comporta la configuració de models d'ocupació de sòl que eviten la dispersió en el territori i afavoreixen la cohesió social.
Tipus d'orientació que el planejament dona a cada municipi en funció del model estratègic definit des del planejament urbanístic integral
El concepte de qualitat de vida és multidimensional.
Tot i així, alguns dels factors que intervenen en la millora i garantia de la qualitat de vida per a les generacions presents i futures són els estàndards de patrimoni natural i de sòl públic destinat a zones verdes, dotacions i serveis tècnics, tant a nivell quantitatiu en relació a la població que hi gaudeix com des d'un punt de vista de l'ús que aquest sòl té assignat.
El MUC defineix també un conjunt d'indicadors municipals i comarcals que ajuden a definir el perfil de cada municipi i de cada comarca en relació a la mitjana territorial i Catalunya.
Aquests indicadors es troben disponibles a la sèrie de Dades bàsiques municipals i comarcals.
Descarregueu-vos el dossier Indicadors de Catalunya, per a la visualització en pantalla i posterior impressió.