projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
La Universitat Pompeu Fabra (UPF) ha rebut un dels 20 ajuts que atorga el programa CaixaImpulse per desenvolupar el projecte «Dispositiu d'imatges a temps real per microones per a exploracions endoscòpiques i intervencions», un nou dispositiu mèdic per a la prevenció i el diagnòstic del càncer colorectal.
Actualment la colonoscòpia és l'únic mètode de detecció capaç de prevenir el càncer colorectal.
Però hi ha una taxa del 22 % de pòlips que no es detecten amb aquesta tècnica diagnòstica, i el risc de patir aquest tipus de càncer malgrat un resultat negatiu de la colonoscòpia és del 60-70 %.
Aquí intervé la destresa del professional que realitza la prova, però també cal tenir en compte la dificultat de captar les imatges d'un intestí que està en continu moviment.
El càncer colorectal és un problema de salut greu en països amb un estil de vida occidentalitzat i representa la segona causa de mort per càncer.
Al món tenen lloc 1,3 milions de casos nous anualment, i és una de les causes més freqüents de morbiditat i mortalitat.
A Espanya, aquest tipus de càncer afecta un de cada 20 homes i una de cada 30 dones d'entre 50 i 74 anys.
Emprant les propietats elèctriques de les ones de microones i amb un capçal d'antenes que s'ajusta a l'extrem distal d'un colonoscopi estàndard, els investigadors han descobert una nova tecnologia basada en la formació d'imatges a temps real.
Els inventors d'aquest nou dispositiu han fusionat la imatge provinent de l'endoscopi amb la imatge creada amb el capçal de microones, de manera que poden diferenciar millor els teixits sans dels patològics, amb un contrast que no es tenia abans a simple vista.
A més, el nou mètode té el valor afegit que no modifica la pràctica clínica actual, és segur i de baix cost.
El projecte està liderat per Marta Guardiola, investigadora del Grup de Recerca PhySense, que pertany a la unitat Barcelona Centre for New Medical Technologies (BCN-MedTech), del Departament de Tecnologies de la Informació i les Comunicacions (DTIC) de la UPF, una plataforma interdisciplinària i translacional d'investigació en enginyeria biomèdica creada recentment.
Científics de l'Institut Català d'Investigació Química (ICIQ), a Tarragona, han patentat un mètode que transforma el fluoroform, un gas molt contaminant que es produeix durant la síntesi industrial del tefló, en productes orgànics que contenen àtoms de fluor.
Aquestes molècules són presents en antidepressius com el Prozac i diversos medicaments antitumorals.
Aquest procés utilitza catalitzadors sostenibles de coure, un metall molt abundant, per activar la molècula de fluoroform i fer-la reaccionar amb diferents blocs orgànics.
Amb aquest mètode, les empreses podran sintetitzar aquestes molècules a partir d'un producte que normalment es rebutja.
La indústria farmacèutica podrà aprofitar els àtoms de fluor per elaborar antidepressius com el Prozac® (fluoxetina) i diversos medicaments antitumorals (bicalutamida, dutasterida), també per a nombrosos productes agroquímics i altres materials innovadors.
Les patents concedides per les oficines de la Unió Europea i els Estats Units facilitaran que es pugui vendre aquest procés de valorització de residus a indústries interessades, tant en reciclar el fluoroform, com en implementar noves síntesis de compostos fluorats més sostenibles.
Anualment es produeixen més de 135.000 tones de tefló i, en conseqüència, grans quantitats de fluoroform.
Aquest gas té un efecte d'hivernacle 12.000 vegades més fort que el CO 2 i és molt difícil d'eliminar per combustió.
Bluephage és una empresa derivada del grup MARS (Microbiologia d'Aigües Relacionada amb la Salut) de la Universitat de Barcelona.
Aquest grup estudia, des de fa més de tres dècades, els bacteriòfags com a indicadors de la qualitat microbiològica de l'aigua.
En l'anàlisi de la qualitat de l'aigua es busquen microorganismes que poden causar malalties o danys als humans, però la llista és llarguíssima i és gairebé impossible buscar-los un a un per poder considerar que una mostra d'aigua és potable.
Per això, des de fa dècades, en les anàlisis de qualitat de l'aigua es busca la presència de bacteris concrets, com l' Escherichia coli, com a indicador de contaminació.
No obstant això, els indicadors bacterians, com l' E. coli, no sempre mostren la presència de patògens vírics a l'aigua, i com que seria pràcticament impossible buscar tots els tipus de virus, alguns científics han proposat detectar la presència de bacteriòfags (també denominats fags, en anglès, phage ), uns virus que infecten només els bacteris.
El grup MARS va desenvolupar un bacteri modificat que servia per determinar —de manera fàcil i ràpida— la presència de bacteriòfags que infecten E. coli en mostres d'aigua.
La variant creada i patentada per aquest equip és l'element principal d'un equip que aconsegueix resultats analítics de microorganismes vius en només tres o quatre hores, mentre que amb els sistemes utilitzats actualment calen uns quants dies.
L'equip, a més, es pot fer servir per al control microbiològic de productes alimentaris o derivats d'altres sectors industrials.
L'oportunitat que aquesta recerca es convertís en una empresa derivada va sorgir quan, fa dos anys, el govern federal dels Estats Units va plantejar formalment l'exigència d'analitzar la presència de bacteriòfags en aigües de bany.
MARS es va convertir llavors en l'únic grup de fora dels Estats Units que va participar en les consultes tècniques per redactar la normativa d'aquest país.
Països com Austràlia, Colòmbia o el Canadà també han regulat les anàlisis de bacteriòfags.
L'empresa IOMED ha creat un programa que es basa en la intel·ligència artificial i que estructura i agilita les cerques dins el laberint de proves i resultats de l'historial clínic d'un pacient.
D'aquesta manera, els metges tenen accés a un historial clínic més intel·ligent que els facilita l'accés a la informació.
La base de dades que ha desenvolupat IOMED recull més de 12 milions de termes mèdics que el programa no només pot reconèixer, sinó que és capaç d'interpretar.
D'aquesta manera es genera una interfície semblant a la cronologia d'una xarxa social, on el metge pot navegar dins els conceptes i accedir a la informació de manera més àgil, al contrari que amb el format d'història clínica que fan servir els hospitals actualment, que és poc interactiu i es limita a deixar que el metge introdueixi en una casella de text les dades del pacient.
Aquest programa també incorpora un assistent virtual, anomenat Gauss (de la família dels coneguts com a chatbots ), capaç de generar un resum ràpid de cada pacient abans de la visita o d'ajudar a proporcionar el tractament que necessita, la gràfica d'una variable o els antecedents familiars del pacient.
IOMED també té pensat desenvolupar una altra línia de negoci aprofitant les dades que el programa acumula de manera agregada i anònima per a altres agents de l'àmbit de la salut.
Un exemple és que les empreses farmacèutiques puguin consultar l'evolució dels pacients anònims que segueixen el seu tractament amb relació al de la competència i perquè puguin analitzar-ne les diferències.
Aquest segment podria interessar els hospitals mateix, els centres de recerca o els governs que vulguin desenvolupar noves polítiques públiques de salut.
Tot i així, aquesta branca no agafarà embranzida fins que el programari s'instal·li en un entorn real i acumuli prou dades per oferir conclusions fiables.
Fins ara, el finançament de l'empresa ha arribat a través d'amics, familiars i capital propi, però IOMED ha sigut capaç de reunir una primera inversió de 121.000 euros.
En aquest impuls financer també hi ha contribuït el programa d'incubació per a joves empreses tecnològiques de l'Agència Espacial Europea, que els ha fet un lloc a les seves instal·lacions al campus de la Universitat Politècnica de Catalunya a Castelldefels.
L'Institut de Robòtica per a la Dependència (IRD) de la Fundació Ave Maria ha desenvolupat el projecte AutonoMe, que permet reconèixer l'estat emocional de persones amb alt nivell de dependència intel·lectual i adaptar les teràpies al seu estat emocional per aconseguir-ne una personalització i un aprofitament més elevats.
El tipus d'estimulació cognitiva d'aquesta aplicació canvia quan detecta que l'usuari s'avorreix o no està prou atent a l'activitat que se li proposa.
Estimulació cognitiva a través de l'aplicació AutonoMe
L'IRD col·labora en aquest projecte juntament amb l'Institut d'Investigació Biomèdica de Bellvitge (IDIBELL), el qual en fa la validació clínica, per tal de confirmar que és una eina útil en l'àmbit cognitiu i emocional.
Conèixer l'estat emocional de l'usuari obre un nou món de possibilitats per a les persones que no tenen la cognició suficient per poder expressar els seus sentiments.
El projecte preveu una primera aplicació a l'estació d'estimulació cognitiva Armoni, desenvolupada per la Fundació Ave Maria.
AutonoMe va rebre el Premi «la Caixa» a la Innovació Social.
És el segon cop que la Fundació Ave Maria rep aquest premi des que s'atorga fa tres anys.
El primer cop va ser en referència al projecte Follow Me, que permet a un grup de cadires de rodes seguir de forma autònoma una persona líder del grup.
Actualment l'IRD treballa per millorar la solució tècnica i fer-la universal per a qualsevol tipus de cadira de rodes elèctrica.
A DBGen, una empresa derivada (spin-off) de la Universitat de Barcelona (UB) dedicada al diagnòstic genètic de les patologies de la visió, combinen coneixement i innovació, incorporant i optimitzant els darrers avenços en seqüenciació de nova generació (NGS).
Aquesta metodologia ha revolucionat el diagnòstic genètic en la detecció de malalties oculars hereditàries.
L'experiència acumulada en l'anàlisi genètica i funcional dels gens de la visió, amb més de 500 diagnòstics realitzats, representa una taxa d'èxit excel·lent en el diagnòstic.
La col·laboració amb institucions d'excel·lència internacional, clíniques oftalmològiques i hospitals de referència, i l'establiment de convenis amb empreses d'assajos de teràpia gènica dirigits a pacients amb defectes genètics en gens concrets avalen aquesta experiència.
DBGen, a més, considera prioritari establir un contacte directe amb el pacient i els oftalmòlegs, bastint la interacció entre el diagnòstic clínic i genètic amb una relació humana propera, bases de la medicina personalitzada.
La genètica és una de les causes més importants de la ceguesa.
Tot i que s'han identificat més de 400 gens que causen diferents tipus de ceguesa hereditària, encara en queden per descobrir, atès que es coneixen fins a 900 malalties minoritàries amb afectació ocular i algunes d'aquestes encara no són diagnosticables.
Aquest, doncs, és un problema social i mèdic molt rellevant, ja que actualment la ceguesa hereditària no té cura i, a escala mundial, hi ha més de quatre milions de persones afectades.
El diagnòstic genètic conclusiu d'aquestes malalties de la visió és complicat per diverses raons.
El nombre de gens candidats és molt elevat i el seu estudi requereix tècniques de seqüenciació massiva que sols es poden dur a terme en centres molt especialitzats.
D'altra banda, identificar el gen i les mutacions causatives d'entre els milers de variants genètiques obtingudes per seqüenciació requereix emprar eines bioinformàtiques fetes a mida, a més d'un profund coneixement de les bases moleculars de les patologies visuals per saber destriar i prioritzar els gens.
La complexitat de les malalties oftalmològiques fa que no sempre les empreses de diagnòstic genètic d'àmbit més generalista puguin assolir un nivell alt d'èxit en el diagnòstic.
L'app Planttes és una eina de ciència ciutadana que anima els usuaris a identificar i ubicar sobre el mapa la presència de plantes al·lergògenes i a indicar-ne l'estat fenològic.
El projecte és fruit de la col·laboració entre el Punt d'Informació Aerobiològica (PIA) i el Centre de Visió per Computador (CVC) de la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB).
L'objectiu de Planttes és animar els ciutadans a col·laborar en la configuració del mapa de les possibles al·lèrgies als carrers de les ciutats i els pobles.
El sistema permet a l'usuari assenyalar al mapa el punt on es troba la planta que està veient (geolocalització), si aquesta té flor, si està en fase de formació de flor, si té la flor oberta o si ja té fruit.
L'aplicació aporta una informació dinàmica, que canvia dia a dia, de la mateixa manera que ho fan les plantes.
També mostra als usuaris imatges de les diferents plantes al·lergògenes més importants i els ofereix informació de com són les seves flors i els seus fruits.
La resta d'usuaris poden veure aquesta informació, que pot ajudar-los a decidir les rutes més recomanables en l'entorn urbà per evitar passar, en la mesura del possible, a prop dels llocs on la planta que els causa al·lèrgia té la flor oberta.
Els impulsors esperen que la iniciativa pugui ser de l'interès del públic en general, i també que es converteixi en una eina de treball per a escoles, centres cívics i entitats, i que aquests col·laborin i en promoguin l'ús continuat.
Així, amb la col·laboració ciutadana, s'aconseguirà tenir informació en viu de com se succeeixen i progressen les floracions de plantes amb capacitat de desencadenar al·lèrgies en els nostres carrers i places.
La informació és complementària de la que ofereix el PIA, més detallada i de molta utilitat per als al·lèrgics.
El PIA és un projecte creat per l'Institut de Ciència i Tecnologia Ambiental (ICTA-UAB) i el Departament de Biologia Animal, de Biologia Vegetal i d'Ecologia de la UAB (BABVE).
L'empresa catalana SkinTemp i el centre tecnològic Eurecat han creat un apòsit adhesiu que es posa sobre la pell i que permet controlar la temperatura corporal amb el mòbil en menys d'un segon.
El sistema ofereix una alternativa als termòmetres tradicionals per mesurar la febre de manera més còmoda, ràpida i fiable.
Aquest nou sistema, que es va presentar a l'estand del centre TECNIO durant l'edició d'enguany del Mobile World Congress, només requereix col·locar l'apòsit sobre la pell i passar-hi el telèfon per sobre per saber la temperatura corporal amb màxima precisió.
D'aquesta manera se suprimeix el temps d'espera en el mesurament de la temperatura i permet passar d'uns intervals compresos entre trenta segons i dos minuts a únicament un segon.
El dispositiu, doncs, aporta un confort i un estalvi de temps que fa que sigui especialment útil en el cas de nadons, infants i gent gran.
El nou sistema utilitza la tecnologia comunicació de camp proper o near field communication (NFC) per establir la comunicació entre l'adhesiu i el mòbil, que processa la informació mitjançant una aplicació i dona l'opció de veure les dades en forma de gràfica o en forma de taula.
Les dades es poden exportar en formats distints, com ara un correu electrònic o un missatge al mòbil.
L'aplicació permet, a més, crear alarmes que ajuden a controlar els temps de febre del malalt, gestionar la temperatura de diverses persones al mateix temps i transmetre al metge l'evolució de les darreres hores, dies o setmanes i els pics de temperatura registrats.
La idea del producte va sorgir quan un dels tres socis de SkinTemp es va trobar amb el problema de mesurar la temperatura corporal del seu nadó i va veure que no hi havia cap sistema que combinés senzillesa i eficàcia, no necessités Bluetooth ni bateria i tingués un preu competitiu i assequible per a tots els públics.
Van decidir aleshores apostar per dur endavant la idea inicial amb l'ajut tecnològic d'Eurecat i en el marc de la iniciativa +PiME, que té per objectiu impulsar projectes d'innovació tecnològica de pimes del territori.
SkinTemp s'ha dissenyat per a l'ús domèstic, en escoles bressol i en geriàtrics, però la seva senzillesa tecnològica li atorga una capacitat de modulació i d'adaptació que en permetria la utilització en hospitals i centres sanitaris, així com en usos socials, com podria ser el cas dels campaments de refugiats, per poder prevenir i afrontar amb rapidesa epidèmies de malalties en què la febre és un signe molt clar de contagi.
De moment, SkinTemp funciona per a la temperatura corporal i el sistema està patentat també per mesurar la glucosa, la freqüència cardíaca, la tensió arterial o la saturació d'oxigen en sang, entre altres indicadors.
GoodGut és una spin-off (empresa derivada) biotecnològica de la Universitat de Girona (UdG) i de l'Institut d'Investigació Biomèdica de Girona Dr.
Josep Trueta (IdibGI) que té com a finalitat, analitzant la microbiota intestinal, la validació clínica de marcadors per detectar el càncer de còlon i malalties inflamatòries intestinals com el Crohn, més eficaços i preventius que el test actual de sang oculta en femta, que implica una taxa molt elevada de falsos positius i fa fer moltes colonoscòpies innecessàries.
El sistema de detecció de càncer de còlon que ha desenvolupat GoodGut sorgeix d'un estudi dirigit durant més de deu anys per Xavier Aldeguer (cofundador de l' spin-off i cap del servei digestiu de l'Hospital Universitari Dr.
Josep Trueta) i pel professor Jesús Garcia- Gil (catedràtic de microbiologia de la UdG) en el que va participar com a estudiant postdoctoral, cofundadora i actual CEO de l'empresa, Mariona Serra.
En aquest estudi, es van identificar uns bacteris marcadors en femtes la presència dels quals estava altament correlacionada amb el desenvolupament del càncer colorectal.
El nou mètode, que han anomenat RAID-CRC, funciona com un biomarcador i és un sistema no invasiu amb una capacitat presimptomàtica molt elevada.
El test ha aconseguit resultats positius en un estudi multicèntric amb 450 pacients en quatre centres de Catalunya (l'Institut Català d'Oncologia (ICO) - Hospital de Bellvitge, el Consorci Hospitalari de Vic, l'Hospital Universitari Dr.
Josep Trueta i l'Institut d'Assistència Sanitària) i ara l'empresa es prepara per fer un estudi de validació clínica amb una mostra més amplia a Alemanya.
Es preveu que aquest test diagnòstic arribi al mercat l'any 2019.
El segon producte desenvolupat per GoodGut és RAID-CD, el primer sistema no invasiu per al diagnòstic de la malaltia inflamatòria intestinal i la síndrome de l'intestí irritable mitjançant un biomarcador específic en mostres d'excrements.
L'empresa gironina va ser fundada l'any 2014 i actualment té les seves instal·lacions al Parc Científic i Tecnológic de la UdG.
GoodGut ha rebut una part del finançament de capital privat i la resta prové de préstecs.
Ja ha enllestit dues rondes de finançament de 180.00 i 360.000 euros i ara en prepara una altra de 4 milions d'euros.
Entre els ajuts i crèdits rebuts, cal destacar els que ha rebut del Ministeri d'Economia i Competitivitat, del CDTI, del Fons Europeu de Desenvolupament Regional (FEDER), del programa Caixa Capital Risc de la "Caixa" i de l'Institut Català de Finances, mitjançant un ajut de la modalitat Mercat del programa Indústria de Coneixement del Departament d'Empresa i Coneixement de la Generalitat de Catalunya.
Investigadors de la Universitat Rovira i Virgili (URV) han dissenyat un prototip integrat de baix consum que permet detectar les apnees i la qualitat del son i envia la informació processada a una base de dades a través del telèfon mòbil.
Així, el metge disposa dels indicadors finals i pot analitzar-los de manera més acurada per fer un triatge i decidir quins pacients necessiten passar a la fase de diagnòstic hospitalari i descartar-ne la resta.
Això permetria descongestionar la sanitat pel que fa a aquest tipus de proves.
Per analitzar els paràmetres del son de manera menys invasiva que els sistemes actuals hospitalaris, es posa un sensor en contacte amb el cos. El sistema integrat conté un microcontrolador de baix consum, un sensor comercial —un magnetòmetre com el que trobaríem dins de qualsevol mòbil—, que, col·locat sobre el cos, detecta els moviments de la respiració.
L'algoritme de processament que han desenvolupat els investigadors garanteix un consum molt baix de bateria, ja que només s'envien les dades processades, fet pel qual les transmissions són puntuals, no continuades.
Aquest prototip passa la informació cap al telèfon mòbil mitjançant un enllaç Bluetooth i des del telèfon mòbil es puja al núvol, en una base de dades que podria consultar un metge per valorar si realment el pacient pateix d'apnees del son.
A més dels paràmetres associats a la respiració, també detecta el moviment de la persona amb un altre sensor, un acceleròmetre, de manera que es pot utilitzar per determinar moviments sobtats mentre el pacient dorm i així estimar la qualitat del son de manera similar a com fan altres dispositius comercials que no mesuren la respiració.
La informació que s'envia i s'emmagatzema al núvol fa referència al nombre de respiracions per minut, el nombre d'apnees i la durada.
Ara com ara, i amb els sistemes existents, el metge ha de processar les dades sense tractar, mentre que d'aquesta manera ja disposa dels indicadors finals i pot analitzar-los més acuradament per decidir si la persona necessita més proves.
L'apnea és un dels trastorns del son més freqüents.
Es caracteritza pels cessaments repetits de flux respiratori durant el son, una interrupció sobtada que es calcula que afecta aproximadament un 4 % de la població.
El mateix prototip, amb petites modificacions i incloent-hi mecanismes per compensar la influència del moviment del cotxe, es podria utilitzar integrat als cinturons de seguretat com a sistema per avisar quan baixa el ritme de respiració com a indicador de somnolència, per exemple.
La recerca que ara es publica forma part del projecte europeu H2020 Emergent - ChiplEss MultisEnsor Rfid for GrEen NeTworks.
El treball el coordina la Universitat de Pisa i hi participen empreses que fan intercanvis amb la universitat.
Aquest treball l'han realitzat els investigadors de la URV Stefano Milici, doctorand de la universitat que va fer part de la recerca durant l'estada a l'empresa CUBIT, i Antoni Lázaro, Ramón M. Villarino i David Girbau, del grup de recerca NePhoS (Sistemes Nanoelectrònics i Fotònics), que pertany al Departament d'Enginyeria Electrònica, Elèctrica i Automàtica de la URV.
El Parc Científic de Barcelona (PCB), la Fundació Bosch i Gimpera (FBG) i el Barcelona Institut d'Emprenedoria (BIE) han presentat el programa d'acceleració MedTeX.
Aquesta proposta, cofinançada per ACCIÓ, té l'objectiu d'impulsar empreses emergents amb un projecte de negoci innovador i amb vocació internacional dins l'àmbit de les tecnologies mèdiques i la salut digital.
En el marc del programa d'acceleració MedTeX, 11 empreses emergents (de menys de cinc anys de vida) rebran durant cinc mesos formació, mentoratge i assessorament gratuïts de part de 24 mentors i experts en àrees estratègiques com la gestió d'equips, el màrqueting i la comercialització, el dret mercantil, el finançament i la internalització, dins del Parc Científic de Barcelona (PCB), un hub estratègic que és referent internacional en el foment de la innovació en ciències de la vida.
ADmit Therapeutics, Cornea Project, CreatSens Health, Kiversal, GlyCardial Diagnostics, MJN Neuroserveis, Moirai Biodesign, OnaLabs Inno-Hub, Tecnologia Regenerativa Qrem, Sens Solutions i USMINA són les 11 empreses seleccionades en aquesta primera edició del programa.
Per presentar els seus projectes de negoci, els emprenedors seleccionats van fer un elevator pitch o micropresentació de tres minuts a l'acte d'inauguració de MedTeX.
El programa també proporciona serveis de suport per a l'obtenció de finançament públic i privat; activitats de treball en xarxa que promouen la interacció directa amb les 110 entitats membres de la comunitat del PCB i amb xarxes nacionals i internacionals d'R+D+I; accés a equipament i infraestructura d'última generació, i les condicions especials per a aquelles empreses que vulguin establir-se als seus espais, a fi de beneficiar-se d'un ecosistema que contribueix activament a l'acceleració del seu negoci.