projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
-1 Els consells comarcals poden acordar el canvi de denominació de la comarca respectiva amb el vot favorable de la majoria absoluta del nombre legal dels seus membres, amb l'informe previ del consell d'alcaldes i després d'haver sotmès la proposta a un període de trenta dies d'informació pública.
-2 L'acord a què fa referència l'apartat 1 s'ha de comunicar al Departament de Governació i Relacions Institucionals, que l'ha d'acreditar mitjançant una ordre.
En el cas que aquest Departament consideri que la nova denominació pot resultar confusa, que conté incorreccions lingüístiques o que no s'adiu amb la toponímia catalana, sol·licitant prèviament els informes científics que consideri necessaris, ha d'elevar una proposta al Govern, el qual ha de decidir si es canvia la denominació.
-1 La denominació d'una comarca només es pot canviar si ho acorda el ple del consell comarcal amb el vot favorable de les dues terceres parts del nombre de fet i, sempre, de la majoria absoluta del nombre legal de membres de la corporació.
-2 Abans de l'adopció de l'acord s'ha de donar audiència als municipis i s'ha d'obrir informació pública per un període no inferior a trenta dies.
L'acord adoptat s'ha de trametre al Departament de Governació.
-3 Si la nova denominació és susceptible d'ésser confosa amb la d'una altra comarca o un municipi, o bé conté incorreccions lingüístiques o no s'adiu amb la toponímia catalana, correspon al Govern de la Generalitat, a proposta del Departament de Governació, la resolució definitiva sobre el canvi de denominació, amb informe previ de les institucions científiques idònies i amb audiència de la comarca.
-4 Si abans de tres mesos el Govern de la Generalitat no hi formula oposició, l'acord comarcal s'ha de considerar com a definitiu i executiu.
-2 No es pot crear cap comarca sense el consentiment exprés de dues terceres parts dels municipis que l'haurien de constituir, els quals han de representar, com a mínim, la meitat de la població de la comarca, o bé de la meitat dels municipis afectats, els quals han de representar, com a mínim, dues terceres parts de la població de la comarca.
-2 No es pot crear una comarca nova si s'hi oposen expressament les dues cinquenes parts dels municipis que la constituirien, sempre que representin, com a mínim, la meitat del cens electoral del territori corresponent.
-2 En els casos a què es refereixen les lletres a i b de l'apartat 1, qui exerceixi la iniciativa de modificació de les demarcacions comarcals vigents ha de trametre al Departament de Governació i Relacions Institucionals la proposta de modificació i una memòria que en justifiqui els motius i l'oportunitat.
-3 El Departament de Governació i Relacions Institucionals ha de sotmetre la proposta a informació pública i n'ha de sol·licitar un informe als ajuntaments i als consells comarcals afectats.
-4 Un cop completat l'expedient, el Departament de Governació i Relacions Institucionals l'ha de lliurar a qui hagi fet la proposta de modificació de les demarcacions comarcals en el cas que sigui titular de la iniciativa legislativa, o bé ha d'elevar al Govern l'avantprojecte de llei corresponent.
-2 En els casos dels apartats 1.a) i 1.b), la sol·licitud s'ha d'adreçar al Departament de Governació, el qual l'ha de trametre a la Comissió de Delimitació Territorial, a crear, i a la Comissió Jurídica Assessora perquè elaborin els informes corresponents.
El Govern de la Generalitat ha de redactar i aprovar el projecte de llei si la iniciativa de modificació compta amb l'acord favorable dels municipis i les comarques interessats i amb l'informe, també favorable, de les dites comissions.
-3 En el cas de l'apartat 1.c), prèviament a l'elaboració del projecte de llei, s'han de demanar els informes a què es refereix l'apartat 2, els quals s'han de trametre també al Parlament juntament amb el projecte de llei aprovat pel Govern de la Generalitat.
-4 Per a modificar les demarcacions comarcals han d'ésser consultats prèviament tots els ens locals que no han exercit la iniciativa i que poden ésser afectats per la proposició o el projecte de llei.
Qualsevol modificació de les demarcacions comarcals s'ha de fer per llei, excepte en els supòsits següents:
a) Quan es tracti de modificacions que afectin parts de termes municipals i siguin conseqüència de la modificació dels límits dels corresponents termes municipals.
b) Per acord del municipi i les altres institucions afectades, d'acord amb el que estableix l'article 8 bis.
Un cop establerta la divisió comarcal de Catalunya, qualsevol modificació de les demarcacions comarcals s'ha de fer per llei.
-1 Un cop feta la consulta, el Govern de la Generalitat ha d'aprovar el projecte de llei corresponent i l'ha de trametre al Parlament en el termini màxim de tres mesos a comptar des que finalitzi el termini a què es refereix l'article 5.1.
-2 Si el resultat de la consulta municipal comporta l'oposició expressa a la creació de la comarca de les dues cinquenes parts o més dels municipis que la constituirien, sempre que representin, com a mínim, la meitat del cens electoral del territori corresponent, la decisió del Parlament a què es refereix l'article 4.b) s'ha d'adoptar per majoria absoluta respecte a la comarca o a les comarques corresponents, d'acord amb la Disposició Addicional Quarta de la Llei 7/1985, del 2 d'abril.
-3 Si l'oposició a què es refereix l'apartat 2 afecta la meitat o més de les comarques que han d'integrar l'organització comarcal de Catalunya, el Govern de la Generalitat ha de procedir, en el termini màxim de sis mesos, a l'elaboració d'una nova proposta de divisió comarcal, subjecta a una nova consulta municipal i tramitada d'acord amb el que estableixen els apartats 1 i 2.
-1 La convocatòria de la consulta s'ha de fer per decret del Govern de la Generalitat, i els ajuntaments han d'adoptar l'acord corresponent dins dos mesos a partir de la publicació del decret en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
L'acord municipal s'ha de comunicar per certificació al Departament de Governació.
-2 La consulta municipal ha de prendre per base la divisió i la denominació comarcals que determinen els Decrets del Govern de la Generalitat del 27 d'agost i del 23 de 1936, actualitzades d'acord amb el que estableix l'Annex d'aquesta Llei.
-3 Els ajuntaments s'han de pronunciar expressament sobre l'acceptació o el rebuig de la proposta de divisió comarcal que resulta de l'apartat 2, mitjançant acord del ple, que s'ha d'adoptar per majoria absoluta.
Si l'ajuntament no adopta cap acord o no el comunica en el termini establert per l'apartat 1, s'entén que no té objeccions a fer al mapa comarcal proposat.
-1 El procediment per a establir la divisió comarcal de Catalunya s'ha d'iniciar abans de sis mesos a comptar de l'entrada en vigor d'aquesta Llei.
-2 Aquest procediment ha d'incloure necessàriament els requisits següents:
a) La consulta prèvia de tots els municipis de Catalunya.
b) La decisió final mitjançant llei del Parlament.
a) Els àmbits territorials resultants han de coincidir amb els espais geogràfics en què s'estructuren les relacions bàsiques de l'activitat econòmica i han d'agrupar municipis amb característiques socials, culturals i històriques comunes.
b) Els àmbits territorials resultants han d'ésser els més adequats per a fer efectius els principis d'eficàcia, descentralització, participació i subsidiarietat en la prestació dels serveis públics.
-3 Cap municipi no ha de restar exclòs de l'organització comarcal ni ha de pertànyer a més d'una comarca.
Cada un dels municipis ha de formar part íntegrament d'una sola comarca.
a) Els àmbits territorials resultants han de coincidir amb els espais geogràfics en què s'estructuren les relacions bàsiques de l'activitat econòmica i han d'agrupar municipis amb característiques socials i històriques comunes.
b) Els àmbits territorials resultants han d'ésser els més adequats per a fer efectius els principis d'eficàcia, de descentralització i de participació en la prestació dels serveis públics.
Cap municipi no en pot restar exclòs ni pot pertànyer a més d'una comarca.
Aquesta Llei té per objecte regular l'organització comarcal i establir el règim jurídic dels consells comarcals.
Aquesta Llei té per objecte establir la divisió i l'organització comarcals del territori de Catalunya, d'acord amb el manament fet a la Generalitat per l'article 5 de l'Estatut d'Autonomia i amb les competències que li són atorgades per l'article 9.8 del mateix Estatut.
L'Institut Català de Finances ha de destinar a càrrec dels excedents les dotacions necessàries per a afrontar la morositat produïda i prevista en l'exercici de les seves funcions, i a aquest efecte ha de constituir un fons per a la cobertura de major risc per aplicació de recursos públics.
c) Els béns i els valors que integrin el seu patrimoni.
d) Els productes i les rendes derivats del patrimoni.
e) Els excedents derivats de les seves operacions.
g) Les aportacions d'altres institucions financeres, públiques o privades, que s'estableixin d'acord amb les lleis o amb els convenis de finançament o de col·laboració amb l'Institut.
i) Qualsevol altre recurs que arbitri el Consell Executiu, atenent les funcions pròpies de l'Institut, d'acord amb les bases de l'ordenació general del crèdit i la banca i amb l'ordenació de la política monetària de l'Estat.
Poden ésser subjectes responsables de les infraccions tipificades en aquesta Llei les persones físiques o jurídiques titulars dels serveis o els establiments de serveis socials als quals es refereix l'article 2 de la Llei reguladora de les actuacions inspectores i de control en matèria de serveis socials, i també els administradors, els gerents, els directors o els responsables tècnics d'aquests serveis o establiments, en l'àmbit de llurs funcions.
També pot ésser responsable de la infracció tipificada en l'article 47.4.e el tècnic responsable de l'organització higiènica i sanitària de l'establiment, sempre que quedi demostrat que no havia posat en coneixement del titular del servei o l'establiment les irregularitats detectades en l'exercici de les seves funcions.
e) Cancel•lació de l'autorització de l'operativitat social de l'entitat, totalment o parcialment.
Els ingressos derivats de la imposició de les sancions establertes per aquesta Llei han d'ésser destinats, per l'Administració de la Generalitat, a la millora de la qualitat i la cobertura de la xarxa bàsica de serveis socials de responsabilitat pública.
A criteri de l'òrgan sancionador, les sancions de caràcter econòmic poden ésser revertides pel sancionat directament en la millora dels serveis que presta, amb l'acreditació prèvia que ha corregit les infraccions objecte de sanció.
e) Cancel·lació de l'autorització de l'operativitat social de l'entitat, totalment o parcialment.
Projecte de llei de pressupost de la Generalitat de Catalunya i de les seves entitats autònomes per al 1984.
Dictamen sol·licitat pel Parlament de Catalunya, en relació amb l'adequació a la Constitució i a l'Estatut d'Autonomia, del Dictamen de la Comissió d'Economia, Finances i Pressupost sobre el Projecte de Llei de Pressupost de la Generalitat de Catalunya i de les seves Entitats Autònomes per al 1984 (BOPC de 29 d'octubre de 1984).
Els càrrecs de conseller delegat o consellera delegada, director o directora general, de subdirector o subdirectora general i de vocal de la Junta de Govern són subjectes al règim d'incompatibilitats establert per la legislació vigent.
Els càrrecs de Director General, de Subdirector General i de vocal de la Junta de Govern són subjectes al règim d'incompatibilitats establert per la legislació vigent.
Són funcions del conseller o consellera delegat:
a) La direcció superior de l'entitat sota les directrius emanades de la Junta de Govern i el control de l'execució de les funcions delegades per la Junta de Govern en qualsevol òrgan de l'Institut Català de Finances o en les comissions que es constitueixin.
b) La representació ordinària de l'entitat en els àmbits judicial i extrajudicial quan no l'exerceixi el president o presidenta de la Junta de Govern, la qual comporta la signatura dels documents públics i privats necessaris per a la formalització de les operacions de finançament aprovades per qualsevol dels òrgans competents i per a constituir, substituir o cancel·lar les garanties acordades a favor de l'entitat.
Aquesta representació comprèn les operacions passives de finançament que s'autoritzin dins els límits pressupostaris.
c) La representació de l'Institut Català de Finances en les juntes generals de les societats mercantils en les quals participi directament o indirectament, sens perjudici de la representació del mateix Institut en els altres àmbits que s'acordin.
d) La preparació i la redacció dels documents a què es refereixen les lletres a, b i c de l'article 19.
e) La presentació, a la Junta de Govern i a les comissions executives corresponents, de les operacions de finançament de l'Institut Català de Finances i l'elevació de les corresponents propostes, sens perjudici de la facultat d'iniciativa que correspon al president o presidenta de la Junta de Govern en els òrgans de què forma part.
f) La direcció superior i la contractació del personal de l'Institut Català de Finances.
g) L'exercici de les facultats que li delegui la Junta de Govern.
a) La direcció i el control de l'execució material dels acords i de les directrius d'actuació aprovats per la Junta.
b) La coordinació i el control de l'exercici de les funcions delegades per la Junta en les comissions executives i en el director o directora general.
c) El control i el seguiment de la gestió de les participacions en empreses de què sigui titular l'Institut.
d) La preparació i la redacció dels documents a què es refereixen els apartats a, b i c de l'article 19.
e) L'exercici de les facultats que li siguin delegades per la Junta.
El Director General és nomenat i separat pel Consell Executiu a proposta del Conseller d'Economia i Finances.
El mandat dura quatre anys i és renovable.
El Director General cessa en el càrrec:
a) Per finiment del període del mandat.
b) Per renúncia acceptada pel Consell Executiu de la Generalitat.
c) Per acord del Consell Executiu de la Generalitat, a partir de l'expedient administratiu instruït pel Conseller d'Economia i Finances i amb l'acord favorable de les dues terceres parts dels membres de la Junta de Govern.
d) Per motius d'incompatibilitat legal.
1.Els acords de la Junta de Govern i de les comissions han d'ésser consignats en acta, que signen el Secretari de l'Institut i el President de la Junta i de la comissió corresponent.
2.El Secretari és nomenat per la Junta entre els seus membres o entre els funcionaris de l'Institut o del Departament d'Economia i Finances.En aquests darrers casos no té vot en les deliberacions de la Junta o de les comissions.
3.En cas de vacant, absència o malaltia del secretari o secretària designat per la Junta de Govern, l'ha de substituir la persona que designi en cada cas el president o presidenta de la Junta de Govern o de la comissió corresponent entre els membres respectius o entre el personal de l'Institut Català de Finances.
Els acords de la Junta de Govern i de les comissions han d'ésser consignats en acta, que signen el Secretari de l'Institut i el President de la Junta i de la comissió corresponent.
El Secretari és nomenat per la Junta entre els seus membres o entre els funcionaris de l'Institut o del Departament d'Economia i Finances.
En aquests darrers casos no té vot en les deliberacions de la Junta o de les comissions.
La Junta de Govern pot constituir una o més comissions executives, en les quals pot delegar algunes o totes les competències a què es refereixen les lletres d i f de l'article 19.
La Junta de Govern o una comissió executiva que tingui competències delegades en aquest àmbit pot avocar l'exercici de la competència delegada al conseller o consellera delegat, en casos singulars i per raons d'índole tècnica, econòmica, jurídica o social, per a resoldre qüestions de quantia superior.
Amb dependència directa de la Junta de Govern, hi ha un conseller delegat o consellera delegada el qual, amb les funcions establertes per aquesta Llei, coordina l'execució dels acords i les directrius de la Junta i l'execució de les funcions que hagin estat delegades per la Junta en les comissions executives i en el director o directora general, dels resultats de la qual actuació ha de donar compte a la Junta.
La Junta de Govern pot constituir una o més comissions executives i delegar-hi totes o algunes de les competències a què fa referència l'article 19.4 i 6.
Pot delegar també aquestes facultats al Director General, el qual li ha de donar compte de l'exercici de les funcions delegades.
a) Elevar a l'aprovació del Govern, mitjançant el Departament d'Economia i Finances, les directrius d'actuació de l'Institut.
b) Elevar a l'aprovació del Govern, mitjançant el Departament d'Economia i Finances, les propostes de pressupost, la memòria, el balanç i els comptes de l'entitat i les propostes d'aplicació de resultats.
c) Proposar al Departament d'Economia i Finances l'aprovació de les condicions generals dels crèdits i dels avals que concedeix l'Institut.
d) Aprovar els contractes i les operacions que signa l'Institut.
e) Decidir sobre l'exercici dels drets patrimonials i econòmics de l'Institut, sobre les accions judicials que li corresponen i sobre el compliment de les seves obligacions.
f) Prendre acords i donar instruccions generals sobre totes les qüestions relacionades amb l'organització, el funcionament i les relacions jurídiques de l'Institut.
h) Emetre els informes que, mitjançant el Departament d'Economia i Finances, li demanen el Govern o els departaments.
Elevar a l'aprovació del Consell Executiu, mitjançant el Departament d'Economia i Finances, les directrius d'actuació de l'Institut.
Elevar a l'aprovació del Consell Executiu, mitjançant el Departament d'Economia i Finances, les propostes de pressupost, la memòria, el balanç i els comptes de l'entitat i les propostes d'aplicació de resultats.
Proposar al Departament d'Economia i Finances l'aprovació de les condicions generals dels crèdits i dels avals que concedeix l'Institut.
Aprovar els contractes i les operacions que signa l'Institut.
Decidir sobre l'exercici dels drets patrimonials i econòmics de l'Institut, sobre les accions judicials que li corresponen i sobre el compliment de les seves obligacions.
Prendre acords sobre totes les qüestions relacionades amb l'organització, el funcionament i les relacions jurídiques de l'Institut que no han estat encomanades especialment al Director General.
Conèixer la gestió del Director General i emetre'n opinió.
Emetre els informes que, mitjançant el Departament d'Economia i Finances, li demanen el Consell Executiu o els Departaments.
L'Institut Català de Finances pot exercir per delegació del Departament d'Economia i Finances les funcions inspectores sobre els intermediaris financers que corresponen a la Generalitat.
Exerceix aquestes funcions directament o bé per mitjà de les entitats públiques de caràcter financer la finalitat de les quals té una relació més específica amb les entitats destinatàries de la inspecció.
Així mateix, en l'àmbit de les competències de la Generalitat, quan li hauran estat delegades, pot adreçar als intermediaris financers les instruccions i les recomanacions que considera oportunes, de les quals ha de donar compte al Departament d'Economia i Finances.
a) L'aprovació dels dictàmens sobre els avantprojectes de llei, sobre els projectes de decrets legislatius i sobre les propostes o els suggeriments que s'elevin al Govern de la Generalitat.
b) L'aprovació de la memòria anual d'activitats.
Corresponen a la Comissió Permanent les altres funcions de la Comissió Jurídica Assessora.
Pot, però, sotmetre a l'aprovació del Ple els dictàmens que tinguin major transcendència o complexitat.
Els dictàmens han d'ésser emesos en el termini màxim de dos mesos a comptar des de l'entrada de l'expedient.
El termini es pot reduir en casos d'urgència, a petició de l'autoritat consultant.
A proposta del President de la Comissió Jurídica Assessora, fonamentada en la complexitat del dictamen, pot ampliar-se el termini fins a tres mesos.
És de la competència del Ple, en tot cas, la decisió final sobre els assumptes a què es refereixen les lletres a) i d) de l'apartat 1 i l'apartat 2 de l'article 2.
Els altres podran ésser aprovats per la Comissió Permanent.
Els dictàmens a què fa referència l'apartat 2 de l'article 2 hauran d'ésser emesos en el termini d'un mes a comptar des de la sol·licitud del Consell Executiu.
Aquest termini podrà ésser reduït o prorrogat per un període igual a la meitat del que anteriorment ha estat fixat si així ho acorda el Consell Executiu atesa la urgència o la complexitat, del dictamen, segons s'escaigui.
Corresponen al Ple l'aprovació de la memòria anual de les activitats de la Comissió Jurídica Assessora i el nomenament dels membres i els caps de les seccions permanents.
La Comissió Permanent és formada pel President i per vuit membres.
Aquests són designats pel Ple, entre els seus membres, en la proporció adequada de llurs especialitats jurídiques a les funcions de la Comissió Permanent.
La Comissió Permanent és formada pel President i pels caps de les seccions permanents.
El Ple de la Comissió Jurídica Assessora pot designar fins a tres membres més perquè formin part de la Comissió Permanent, a proposta d'aquesta.
La Comissió Jurídica Assessora actua en Ple i en Comissió Permanent.
Per a l'elaboració dels dictàmens, la Comissió Permanent nomena, entre els membres del Ple, Ponents o Comissions especials.
La Comissió Jurídica Assessora actua en Ple, en Comissió Permanent i en seccions.
Les seccions poden ésser permanents o temporals.
Són seccions permanents la de Lleis de Desenvolupament de l'Estatut, la de Dret Públic i la de Dret Privat.
Cadascuna és formada per cinc membres, un dels quals n'és el cap.
Els membres de la Comissió Jurídica Assessora, abans de prendre possessió del càrrec, han de prometre fidelitat a la Constitució, a l'Estatut d'Autonomia i a les institucions de govern catalanes, davant el President de la Generalitat.
Els membres de la Comissió Jurídica Assessora, abans de prendre possessió del càrrec, hauran de prometre fidelitat a les institucions de govern catalanes, davant el President de la Generalitat.