projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Les empreses amb domicili social a Catalunya que realitzen tractaments a tercers per a la prevenció i el control de la legionel·losi en les instal·lacions de risc (torres de refrigeració, condensadors evaporatius, sistemes d'aigua calenta sanitària amb acumulador i circuit de retorn, instal·lacions termals, fonts ornamentals, sistemes urbans de reg per aspersió, etc.) han d'estar inscrites al Registre oficial d'establiments i serveis plaguicides (ROESP) per poder dur a terme la seva activitat.
Aquest cens d'empreses inscrites conté informació sobre les dades d'identificació, ubicació i activitats dels establiments i serveis.
D'aquest fitxer se n'encarrega l'Agència de Salut Pública de Catalunya (ASPCAT).
La inscripció en el ROESP habilita per actuar en tot el territori de l'estat espanyol.
En el marc de l'Assaig de l'Agència de Salut Pública al Maresme Central, es va crear, l'any 2007, un grup de treball de caràcter intersectorial, amb la participació de tècnics i tècniques de l'Administració local i autonòmica i amb la finalitat d'impulsar un projecte de promoció del control integrat de plagues en espais municipals.
L'objectiu del projecte va ser facilitar als ajuntaments una guia per contractar una empresa de control de plagues, amb una orientació clara: les actuacions de control de plagues s'han de dur a terme atenent criteris de protecció de la salut, mediambientals i d'efectivitat.
L'any 2008 es va presentar un document que va incorporar les diferents perspectives dels tècnics i tècniques que hi havien participat, i que va ser un producte lligat a la realitat del territori i a les possibilitats reals de gestió dels ajuntaments.
L'entrada en vigor de la nova legislació ha obligat a repassar el model de plec inicial; així, entre d'altres, la Llei 18/2009, de 22 d'octubre, de salut pública, i la Llei 30/2007, de 30 de octubre, de contractes del sector públic, han fet necessària aquesta revisió.
Les modificacions introduïdes han estat proposades per la Diputació de Barcelona i consensuades amb el Departament de Salut de la Generalitat de Catalunya.
Es tracta d'un document que recull i ordena l'experiència de diverses de les iniciatives que han rebut el suport del PAAS a l'entorn comunitari i educatiu i que se centren en la promoció de la salut.
A Catalunya s'han desenvolupat projectes territorials de salut comunitària de gran interès, liderats des dels ens locals, les institucions sanitàries, les universitats i les diverses fundacions o entitats.
Entre aquests, es revisa l'experiència de la xarxa de ciutats saludables, el projectes THAO, Shape-Up, AVALL, EdaL i SI!
Des del PAAS se n'ha fet un seguiment i se'ls ha donat suport i, en fer-ho, s'han identificat els elements diferencials i les bones pràctiques de salut comunitària que poden servir per a qualsevol nova experiència que es posi en marxa al nostre territori.
A partir d'aquesta anàlisi, s'ha demanat a una entitat experta (Pau-education) que elabori aquesta publicació que, com una "caixa d'eines", pugui ser d'utilitat per a qualsevol agent que vulgui posar en marxa una nova experiència en aquest àmbit.
La Comissió Interinstitucional per a la Prevenció i Control del Mosquit Tigre a Catalunya, creada el juny de 2010, i formada per les diverses administracions implicades en aquesta temàtica, va elaborar l'any 2011 l'Estratègia per a la prevenció i el control del mosquit tigre, que inclou un diagnòstic de la situació, perspectives futures i accions de prevenció i control del mosquit.
Així mateix, en el marc de l'Estratègia definida, s'ha elaborat una proposta d'Ordenança municipal tipus per a la prevenció i control dels mosquits, i particularment, del mosquit tigre ( Aedes albopictus ) que aglutina i actualitza les ordenances tipus fins ara existents sobre aquesta matèria.
D'altra banda, l'Agència de Salut Pública de Catalunya del Departament de Salut posa a disposició dels ens locals diversos materials de sensibilització que poden ser útils per a impulsar la col·laboració ciutadana (vídeo flash, fulletó i pòster informatius).
La salut i el benestar presents i futurs de la població en edat escolar estan profundament condicionats pel tipus d'alimentació rebuda i pel manteniment d'un pes saludable.
Com apunta l'Organització Mundial de la Salut (OMS) en la seva Iniciativa global de salut a l'escola, el centre educatiu és un espai significatiu per adquirir coneixements teòrics i pràctics sobre salut i nutrició pel temps que els infants passen al menjador escolar.
Així, aquest espai pot convertir-se en un àmbit important de prevenció de l'obesitat, i pot incidir en la modificació dels hàbits alimentaris inadequats que s'instal·len en la societat actual.
El document de consens constitueix una eina de consulta per al personal que gestiona el servei del menjador escolar (directors, consell escolar, empreses de serveis d'àpats, etc.) als centres educatius, per proporcionar-los informació sobre els requisits que han de tenir els menús escolars per cobrir els requisits alimentaris dels estudiants i contribuir que segueixin una dieta equilibrada, i sobre quins aliments i begudes es recomana que formin part de l'oferta alimentària dels centres escolars pel seu valor nutricional.
Alguns dels continguts d'aquest text són:
Tots els continguts del document de consens sobre l'alimentació en centres educatius es basen en recomanacions procedents de diverses organitzacions internacionals, com ara les recollides per l'OMS en la Iniciativa global de salut a l'escola; l'Institut de Medicina de l'Acadèmia Nacional de Ciències dels Estats Units, que considera que promoure conductes saludables entre els estudiants és una part important de la funció de les escoles, i el Llibre blanc per a una estratègia europea sobre problemes de salut relacionats amb l'alimentació, l'excés de pes i l'obesitat, elaborat per la Comissió Europea.
En aquesta publicació s'al·ludeix a la infantesa com un període determinant per inculcar comportaments saludables i coneixements per adoptar un estil de vida saludable, i a l'escola com l'escenari d'intervenció on desenvolupar accions eficaces per modificar els comportaments a llarg termini.
En l'elaboració d'aquest document de consens, aprovat pel Consell Interterritorial del Sistema Nacional de Salut el 21 de juliol de 2010, han participat representants de l'Agència Espanyola de Seguretat Alimentària i Nutrició (AESAN), del Ministeri d'Educació i de les conselleries de Salut i d'Educació de les diferents comunitats autònomes.
A més, té el suport de les societats científiques integrades a la Federació Espanyola de Societats de Nutrició, Alimentació i Dietètica (FESNAD), així com de les associacions de mares i pares CEAPA i COFAPA, de la Federació Espanyola d'Associacions Dedicades a la Restauració Social (FEADRS), l'Associació Espanyola d'Al·lèrgics a Aliments i Làtex (AEPNAA) i la Federació d'Associacions de Celíacs d'Espanya (FACE).
A la xarxa sanitària de Catalunya es generen diàriament més de 96 tones de residus hospitalaris, dels quals la meitat són sanitaris (RS).
Qualsevol tipus de material generat per activitats d'atenció a la salut, ja siguin assistencials, preventives o d'investigació, es considera RS a partir del moment en què es rebutja.
La gestió dels residus basada en un alt nivell de protecció del medi ambient constitueix una prioritat arreu del món.
Els RS no en són una excepció, i perquè la seva gestió garanteixi la protecció de la salut i del medi ambient, cal introduir models de gestió avançada reconeguts internacionalment.
La gestió avançada té, com a objectiu prioritari, millorar la seguretat i la higiene en el treball, mitjançant pràctiques de gestió basades en:
Els laboratoris de salut ambiental i alimentària són centres, públics o privats, de qualsevol classe o naturalesa, que duen a terme de manra exclusiva o polivalent activitats d'anàlisi i control amb significat sanitari, d'aliments, de begudes, d'aigües de consum, de productes que hi són relacionats, així com d'altres elements medioambientals.
Per fer les seves activitats, aquest tipus d'establiments han d'estar inscrits al Registre oficial que gestiona l'Agència de Salut Pública de Catalunya (ASPCAT).
Després de la inscripció, l'ASPCAT realitza les actuacions d'inspecció, vigilància i control d'aquests laboratoris per comprovar la veracitat de les dades comunicades i el compliment dels requisits establerts per a l'exercici de l'activitat analítica.
El Registre de laboratoris de salut ambiental i alimentària s'actualitza periòdicament amb la incorporació d'establiments nous i la modificació de les dades o el cessament de l'activitat dels laboratoris ja inscrits.
DECRET 43/2012, de 24 d'abril, dels laboratoris de salut ambiental i alimentària i dels laboratoris de control oficial.
Inscripció, modificació i cessament de les dades del Registre de laboratoris de salut ambiental i alimentària
La xarxa de laboratoris de salut pública actualment està integrada pels laboratoris adscrits a l'Agència de Salut Pública de Catalunya (ASPCAT) del Departament de Salut establerts a Girona, Lleida, Tarragona i Tortosa i pel laboratori de l'Agència de Salut Pública de Barcelona (ASPB), participat per l'Ajuntament.
L'àmbit d'actuació dels cinc laboratoris abasta tot el territori de Catalunya.
Els laboratoris realitzen el control analític oficial d'aliments, aigües i elements mediambientals relacionats amb la protecció de la salut i donen suport i assessorament a tots els serveis de l'ASPCAT.
Compten amb una àmplia oferta analítica a disposició d'altres administracions públiques i també d'empreses i particulars que ho requereixin.
• Cartera de serveis analítics de l'ASPB
• Preus públics dels laboratoris de l'ASPCAT
• Acreditacions dels laboratoris de Salut Pública
• Dades de contacte dels laboratoris de Salut Pública
• Decret 43/2012, de 24 d'abril, dels laboratoris de salut ambiental i alimentària i dels laboratoris de control oficial
Relació dels treballs d'innovació acceptats per a ser presentats a les I Jornades de Biblioteques i Salut de Catalunya.
Elvira V. Santamaria Cabañas, Hospital Universitari Vall d'Hebron [EMAIL] Conxi Caro Benito, Fundació per a la Recerca Mútua Terrassa [EMAIL]
Coordinació i cogestió dels fons de publicacions periòdiques de dues biblioteques mèdiques a la Regió Sanitària de Girona en el marc d'aliança estratègica IAS-ICS.
Experiència d'una cooperació "de facto"
Parc Hospitalari Martí i Julià (Institut d'Assistència Sanitària) [EMAIL] Esther Sarrià Vega, Hospital Universitari de Girona Dr.
El comportament informacional en l'elaboració de treballs acadèmics: un estudi longitudinal als alumnes dels ensenyaments de ciències de la salut de la Fundació Universitària del Bages
Montserrat Serra Ferrer, Fundació Universitària del Bages [EMAIL]
Elaboració conjunta de materials de formació d'usuaris de dues biblioteques mèdiques a la Regió Sanitària de Girona en el marc de l'aliança estratègica IAS-ICS
Esther Sarrià Vega, Hospital Universitari de Girona Dr.
Parc Hospitalari Martí i Julià (Institut d'Assistència Sanitària) [EMAIL]
Guia de bases de dades i fonts d'informació científica, una eina de suport a les cerques bibliogràfiques
Infosalut: el Butlletí de Gestió del Coneixement del Sistema Sanitari Públic de les Illes Balears
Maria Costa Marín, Biblioteca Virtual de Ciències de la Salut de les Illes Balears (Bibliosalut) [EMAIL] Mònica Font Balle, Biblioteca Virtual de Ciències de la Salut de les Illes Balears (Bibliosalut) [EMAIL] Elena Pastor Ramon, Biblioteca Virtual de Ciències de la Salut de les Illes Balears (Bibliosalut) [EMAIL] Sílvia Sastre Suárez, Biblioteca Virtual de Ciències de la Salut de les Illes Balears (Bibliosalut) [EMAIL] Virgili Páez Cervi, Biblioteca Virtual de Ciències de la Salut de les Illes Balears (Bibliosalut) [EMAIL]
La Biblioteca de Medicina de la UAB: informant uns usuaris repartits pel territori
La Web Social com a eina de treball, un pas més enllà a la Biblioteca de Ciències de la Salut de Catalunya
Adela Zambrano-Moreno, Biblioteca de Ciències de la Salut de Catalunya del Departament de Salut de la Generalitat de Catalunya [EMAIL] Pilar Roqué-Castellà, Biblioteca de Ciències de la Salut de Catalunya del Departament de Salut de la Generalitat de Catalunya [EMAIL]
Promoció de la salut amb garantia d'èxit: coordinació entre el Centre d'Atenció Primària i la Biblioteca Pública
Clara Boté, EAP-Guinardó [EMAIL] Aurora Vall, Facultat de Biblioteconomia i Documentació.
Universitat de Barcelona [EMAIL]
Reivindiquem un nou perfil bibliotecari: els tutors bibliogràfics!
El Servei d'assessorament documentalista de la Biblioteca del Campus de la salut de la UdG
Aquesta pàgina ha estat creada exclusivament per formalitzar la inscripció a les I Jornades de Biblioteques i Salut de Catalunya.
La inscripció és gratuïta i inclou:
- Assistència a les sessions comunes de treball
Podeu fer la inscripció en el formulari.
Un cop acceptada la inscripció s'enviarà la confirmació.
Formulari d'inscripció a les Jornades
En aquestes jornades parlarem de tendències de futur al voltant de:
- Els serveis d'informació i la gestió del coneixement.
- El canvi d'accés a la informació i el desenvolupament tecnològic.
- Els professionals: consumidors i gestors.
08:30 - 09:00 Acreditació i entrega de la documentació
09:00 - 09:30 Benvinguda i inauguració
Secretària General del Departament de Salut
Director de Serveis del Departament de Salut
09:30 - 11:00 Taula rodona: Els serveis d'informació i la gestió del coneixement
Estudis de Ciències de la Informació i de la Comunicació de la UOC.
Serveis de Gestió del Coneixement d'Agbar.
Directora de la Biblioteca Virtual del Sistema Sanitari Públic d'Andalusia.
11:30 - 13:30 Sessions paral·leles de treball
- Gestors bibliogràfics socials: què puc compartir?
- La propietat intel·lectual, els drets d'autor i les implicacions en les biblioteques, la recerca i la docència
Cap de l'Àrea de Gestió del Coneixement i Comunicació.
- Visibilitat i impacte de la investigació i dels investigadors
Especialitzat en estratègia web i mitjans socials, reputació digital, gestió de continguts digitals, tecnologies per a l'aprenentatge i cura de continguts.
- La cerca d'informació i l'accés a la informació.
Quan necessito informació, què he de fer?
- Com publicar i com fer-ho en revistes d'impacte
Responsable de Formació Continuada i Biblioteca de l'Hospital Universitari Vall d'Hebron
Tarda de debat: Els professionals: consumidors i gestors
15:00 - 15:30 Parlem d'innovació amb els agents comercials
Responsable de la Biblioteca de l'Hospital Universitari Vall d'Hebron
15:30 - 17:00 Debat: Dues visions d'una mateixa realitat: els gestors i els consumidors
Comissionada per a Sistemes d'Informació i Documentació de la Universitat de Barcelona
Responsable de la Biblioteca Virtual de Ciències de la Salut de les Illes Balears
17:00 - 18:30 Presenta'ns el teu projecte d'innovació
09:00 - 10:30 Taula rodona: L'accés obert a la informació, la propietat intel·lectual i els drets d'autor
Agència de Qualitat i Avaluació Sanitàries de Catalunya (AQuAS).
Coordinador de Continguts i Innovació.
Direcció General d'Atenció Ciutadana i Difusió.
Sistema d'Informació dels Serveis d'Atenció Primària (SISAP).
Direcció de Sistemes d'Informació.
Oficina de Difusió del Coneixement.
11:00 - 12:00 World Open Space: espai obert per parlar sobre tendències
Servei de Documentació i Informació Mèdica.
Parlem amb Àngels Canal Artigas i Adela d'Alòs Moner
Biblioteca de Ciències de la Salut de Catalunya
12:45 - 13:15 Presentació del projecte " Accés obert a la documentació científica de Salut "
Direcció General de Planificació i Recerca en Salut.
Subdirectora General de Recursos Humans i Organització.
Cap de la Biblioteca de Ciències de la Salut de Catalunya.
Conseller del Departament de Salut de la Generalitat de Catalunya
14:00 – 15.00 Aperitiu de cloenda (Patrocinat per Wolters Kluwer)
L'organització de les I Jornades de Biblioteques i Salut de Catalunya la duen a terme dos comitès:
Comitè Organitzador - Científic
- Pilar Roqué Castellà (Biblioteca de Ciències de la Salut de Catalunya del Departament de Salut)
- Mercè Balcells Boix (Fundació Privada de l'Acadèmia de Ciències Mèdiques i de la Salut de Catalunya i de Balears)
- Daniel Gil Solés (Col·legi Oficial de Bibliotecaris-Documentalistes de Catalunya)
- Elena Guardiola Pereira (Servei de Documentació i Informació Mèdica.
- Carina Rey Martín (Comissionada per a Sistemes d'Informació i Documentació de la Universitat de Barcelona)
- Maria José Tomé Barrera (Biblioteca de Ciències de la Salut de Catalunya del Departament de Salut)
- Adela Zambrano Moreno (Biblioteca de Ciències de la Salut de Catalunya del Departament de Salut)
- Elisabet Bravo Meléndez (Biblioteca de Ciències de la Salut de Catalunya del Departament de Salut)
Per lliurar documents a Scientia s'ha de disposar de l'autorització dels seus autors i comprovar les polítiques de copyright i d'autoarxiu que els editors donen als repositoris institucionals.
Us recomanem que abans d'ingressar qualsevol document a Scientia i especialment si és un treball publicat, comproveu els permisos que les editorials donen als repositoris institucionals, i quins tipus de documents permeten ingressar (preprint, postprint, etc.).
Per fer-ho, es recomanen aquestes fonts d'informació:
• Dulcinea (revistes científiques espanyoles)
• Web de l'editor o revista (a les seccions on s'especifiquen els drets d'autor)
Si consultant aquestes bases de dades, seguiu sense conèixer la situació dels drets de la vostra obra, autoarxiveu el document a Scientia i la Unitat Tècnica de Scientia en revisarà els permisos.
El dipòsit de continguts a Scientia, Dipòsit d'Informació Digital del Departament de Salut, respecta la normativa en matèria de propietat intel·lectual i de protecció de dades de caràcter personal.
Tots els drets d'autor estan reservats, excepte en els documents subjectes a una llicència d'ús Creative Commons.
Els drets d'autor són un conjunt de drets associats amb l'autor/s d'una obra.
- Drets morals (o d'atribució), que són intransferibles.
- Drets patrimonials (o d'explotació): reproducció, distribució, comunicació pública i transformació, que poden ser transferits a tercers.
La normativa que regula els drets d'autor i la propietat intel·lectual és:
- Reial Decret Legislatiu 1/1996, de 12 d'abril, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de propietat intel·lectual, modificat per la Llei 5/1998, de 6 de març, d'incorporació al Dret espanyol de la Directiva 96/9/CE, del Parlament Europeu i del Consell, d'11 de març de 1996, sobre la protecció jurídica de les bases de dades.
- Reial Decret 281/2003, de 7 de març, pel qual s'aprova el Reglament del Registre General de la Propietat Intel·lectual.
- Ordre de 4 d'abril de 1996, que estableix el Registre de la Propietat Intel·lectual de Catalunya.
Llicència d'ús i distribució del Dipòsit
Les llicències són textos legals per a la protecció i reconeixement de drets, que permeten a l'autor autoritzar i determinar les condicions sota les quals cedeix alguns drets sobre la seva creació —reproducció, distribució, transformació— a tercers.
Els continguts dipositats a Scientia, Dipòsit d'Informació Digital del Departament de Salut, estan subjectes, amb caràcter general, a llicència d'ús d'accés obert de reconeixement d'autoria, amb usos no comercials i sense obra derivada, d'acord amb el que preveu la normativa editorial de la Generalitat de Catalunya.
Així mateix, els continguts dipositats estan subjectes a llicència de distribució.
Els autors dipositaran els seus treballs sota la llicència de distribució no exclusiva.
Per a més informació podeu consultar:
- Idees bàsiques de la Propietat Intel·lectual
El servei de reprografia i digitalització us permet fer fotocòpies, escanejats i impressions de documents en règim d'autoservei.
Per utilitzar la fotocopiadora cal disposar d'una targeta magnètica que es pot adquirir a l'oficina de la Biblioteca.
Cal tenir en compte que les reproduccions de documents que es realitzin estan sotmeses a la Llei de propietat intel·lectual vigent.
És un servei que permet consultar els diversos butlletins que elabora la Biblioteca del Departament de Salut i també subscriure-s'hi:
Per a més informació, consulteu aquest servei a la Guia de Serveis de la Biblioteca.
Amb la sindicació dels continguts podreu rebre al vostre lector de RSS habitual les notícies o butlletins en el moment que es publiquin al web del servei d'alertes.
Les biblioteques que vulguin sol·licitar documents disponibles a la Biblioteca ho poden fer dirigit la seva petició per correu electrònic a l'adreça: [EMAIL].
Quan la Biblioteca presta els seus documents a un altre centre s'utilitzarà, sempre que sigui possible, el compte compensat entre les dues institucions.
Aquest servei està sotmès a la Llei de Propietat Intel·lectual vigent i és responsabilitat de l'usuari complir amb el que marca la llei.
Els documents sol·licitats a través d'aquest servei es poden utilitzar únicament per a ús privat, docent o d'investigació.
Els canals RSS (Really Simple Sindication) són una forma senzilla per rebre, directament a l'ordinador o en una pàgina web en línia (mitjançant un lector o agregador de RSS), informació actualitzada de diverses pàgines web o blocs sense haver de consultar-les una per una.
Un cop donats d'alta en algun lector RSS en línia (o instal·lat el programari adient) cal subscriure's als canals RSS de les pàgines o blocs dels quals volem rebre notícies.
Per fer la subscripció s'ha de copiar al lector o agregador l'adreça del canal, i d'aquesta manera podrem tenir totes les pàgines web que ens interessen actualitzades en un sol lloc web.
Si es volen tenir en reserva aliments cuinats o, senzillament, guardar-ne les restes, se n'ha de preveure l'emmagatzemament en condicions de calor (a la vora o per sobre de 60°C) o de fred (a la vora o per sota de 10°C).
Aquesta regla és vital si es pretén guardar menjar durant més de quatre o cinc hores.
En el cas dels aliments per a lactants és millor no guardar-los ni poc ni molt.
Un error molt comú al qual es deuen incomptables casos d'intoxicació alimentària és ficar al frigorífic una quantitat excessiva d'aliments calents.
En un frigorífic ple de gom a gom, els aliments cuinats no es poden refredar per dins tan de pressa com seria desitjable.
Si la part central de l'aliment continua estant calenta (a més de 10°C) massa temps, els microbis proliferen i assoleixen ràpidament una concentració susceptible de causar malalties.
Aquesta regla és la mesura de protecció més bona contra els microbis que puguin haver proliferat durant l'emmagatzematge (un emmagatzematge correcte retarda la proliferació microbiana però no destrueix els gèrmens).
També en aquest cas, un bon reescalfament implica que totes les parts de l'aliment assoleixin almenys una temperatura de 70°C.
La contaminació creuada es produeix quan els contaminants passen d'un aliment a un altre a través d'estris, equips, superfícies o mans brutes.
Els aliments crus poden contenir microbis que per contacte directe a través de les mans o per la utilització de superfícies i estris poden contaminar els aliments cuinats.
Els locals on es preparen aliments han de disposar d'un subministrament abundant d'aigua potable a pressió adequada i temperatura convenient.
En cas de necessitar dipòsits, han d'estar degudament protegits de possibles contaminacions i l'aigua s'ha de tractar amb desinfectants autoritzats per assegurar-ne la potabilitat.
Els aliments han de ser emmagatzemats ordenadament i han d'estar protegits de les condicions externes perjudicials per a les seves característiques.
Totes les operacions de neteja i desinfecció estan destinades a reduir el nombre de microbis i evitar la contaminació dels aliments.
Les restes d'aliments permeten la multiplicació de microbis i atreuen insectes i rosegadors.
La distribució dels aliments s'ha de realitzar en les condicions de temperatura que exigeix la seva naturalesa.
El transport s'ha de fer en recipients adequats i en vehicles tancats.