Els orígens de la festa són confusos i obscurs i n'hi ha que els busquen a l'època medieval, com a treva entre atacants i atacats o com a festa per atansar el poder feudal al poble.
Alhora aquesta tradició presenta diverses versions, per una banda se l'associa a l'anomenada "sopa dels pobres", un menjar que donaven els convents i les grans mansions a les persones més necessitades del poble.
Per altra banda, la tradició oral avala una llegenda sobre l'origen d'aquesta festa que fa referència a un pontsicà pobre el qual, al cap d'un temps, esdevingué ric i va iniciar la tradició de, amb el que aportava ell i el que aportaven els vilatans, oferir un ranxo per la gent del poble.
Aquest, amb l'ajuda d'un tambor, inicià una crida pels carrers del poble la vigilia del dimarts de Carnaval, i els pontsicants i pontsicanes van col·laborar aportant aliments que van servir per cuinar un ranxo i servir-lo a la gent més necessitada.
Altre veus, però, apunten a que prové de la celebració d'un àpat abans de Quaresma al carrer i estrictament lligat a la celebració del Carnaval.
No és casual que la celebració de Lo Ranxo tingui lloc el dimarts de Carnaval, ja que per aquesta data és molt habitual trobar altres poblacions catalanes que també celebren àpats col·lectius el darrer dia abans de l'inici de la Quaresma, una època marcada pel dejuni, l'abstinència i la prohibició de menjar carn i ous.
La primera referència escrita de la celebració de la festa de Lo Ranxo la trobem en una acta de l'Ajuntament de Ponts de l'any 1875, en què deixa constància que un grup de vilatans demanen al consistori la seva ajuda per a la celebració de l'àpat, a partir d'aquell any l'ajuntament destina una part de diners a tirar-lo endavant.
Si bé aquesta és la primera prova documental de Lo Ranxo, tot fa pensar que ja es venia celebrant des de feia temps, tot i que no és pot demostrar.
A l'acta de la Corporació Municipal del 6 de febrer de 1875 hi diu:
Si bé la festa té una llarga tradició i recorregut, només va veure's interrompuda durant la guerra civil espanyola i en alguns anys de la posterior dictadura.
El dia central de la festa és el dimarts de Carnaval, però la preparació comença dies abans, ja que per a cuinar el ranxo es necessiten olles d'aram.
Algunes d'aquestes olles, de gran capacitat, pertanyen a l'ajuntament de Ponts, unes 12, i les altres pertanyen a famílies pontsicanes que les cedeixen per a la celebració de la festa.
Donat que l'aram és un material que s'ennegreix si no s'utilitza, els responsable de l'organització del ranxo les recullen un temps abans per fer-les netes pel dia en qüestió.
La vigília del dimarts de Carnaval té lloc el Lali-lali, una tradició relacionada amb la llegenda del tambor.
Originàriament es tractava d'una passada pels carrers i places del poble per fer una plega del recapte d'ingredients per posar dins el caldo; actualment ja no es recapten únicament aliments sinó també diners.
Tanmateix, el Lali-lali no ha variat gaire de format, ja que continua tractant-se d'una cercavila acompanyada per una banda o txaranga que hi posa música, i on es toca la tradicional tonada del Lali-lali, un tractor és l'encarregat d'anar guardant tot allò que es recapta.
Aquesta cercavila té lloc al matí i també va acompanyada pels gegants de Ponts.
Lo Ranxo comença ben d'hora, a les sis del matí, moment en què a l'Avinguda Font de Valldans es disposen les calderes al foc, formant una filera amb llenya a sota per què cremi i faci bullir les olles.
La filera de calderes és força gran ja que se n'utilitzen entre 50 i 60, en les quals s'hi preparen unes 12.000 racions.
Durant tot el matí un equip de cuiners va preparant lo Ranxo, seguint una recepta tradicional.
L'elaboració de l'àpat sol durar unes 8 hores, però la preparació ja s'inicia el dia abans, quan tot aquest equip es troba per preparar tots els ingredients que aniran a les olles, ja que s'han de pelar i tallar les verdures i preparar els ossos i carns.
Un cop el ranxo ja està cuit, el capellà s'encarrega de beneir les olles i el menjar i tot seguit dóna pas a la degustació, que en primer lloc realitzaran les autoritats i posteriorment la població i visitants.
Per a cuinar el ranxo es fan servir gran varietat d'ingredients que recorden força a la tradicional escudella.
- Carns: Ossos de carcanada de tocino, ossos secs de pernil i vedella, pollastre, gallina, espinada de porc, talls de vedella (ternasco), carn de vedella per estofar, cansalada de la panxa del porc, coll de corder, cuixa de corder i botifarra negra.
- Altres ingredients: Fideus, arròs, xerès sec, farina, oli, sal i l'ingredient secret.
Si bé el dia central de la festa és el dimarts de Carnaval, coincidint amb dia de festa local, el divendres anterior comencen a celebrar un seguit d'activitats i propostes relacionades amb aquest cicle festiu.
Per completar la programació de Lo Ranxo tenen lloc concerts, ballades de sardanes, representacions teatrals, la tradicional Rua de Carnestoltes de dissabte a la nit i un mercat gastronòmic on es poden comprar productes locals i de la zona.
L'organitzador de la festa de Lo Ranxo és el Patronat Municipal d'Iniciatives de Ponts, un òrgan municipal de l'Ajuntament de Ponts que, entre d'altres, té la funció de promoure, programar i organitzar tota classe d'activitats socioculturals, festes tradicionals i populars, cooperant amb les entitats públiques i privades corresponents.
Per a l'organització i celebració de Lo Ranxo també es compta amb la col·laboració de la Comissió de Festes de Ponts i l'Ajuntament del municipi.
L'equip humà que participa en la celebració de Lo Ranxo és força nombrós, ja que agrupa a una trentena de persones que el dia abans i el mateix dimarts treballen sense descans per preparar tots els ingredients de l'àpat.
Televisió de Catalunya (4 de març de 2014).
Televisió de Catalunya (24 d'abril de 2014).
La festa del ranxo de Ponts amb l'àvia Remei [vídeo].
La Setmana Noguera (12 de febrer de 2016).