projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Correspon a la Comissió Jurídica Assessora dictaminar preceptivament sobre:
a) Els projectes de disposicions normatives que elabori el Govern de la Generalitat en virtut de delegació legislativa.
b) Els projectes de reglaments o disposicions de caràcter general que es dictin en execució de les lleis i llurs modificacions.
Es preceptiu el dictamen de la Comissió Jurídica Assessora en els expedients de l'Administració de la Generalitat o de l'Administració local en què sigui exigit per llei el dictamen de l'alt òrgan consultiu del Govern de la Generalitat referents a les matèries següents:
a) Reclamacions administratives d'indemnització de danys i perjudicis.
b) Anul·lació d'ofici dels actes administratius.
c) Interpretació, modificació, resolució i nul·litat de concessions i d'altres contractes administratius.
d) Modificació dels plans, les normes complementàries i subsidiàries i els programes d'actuació que tinguin per objecte una diferent zonificació o ús urbanístic de les zones verdes o els espais lliures previstos en el Pla.
e) Creació de comarques i modificació de les demarcacions comarcals.
f) Creació de municipis de règim especial.
g) Alteració de termes municipals.
h) Constitució, modificació i supressió d'entitats municipals descentralitzades.
i) Participació de municipis de diverses comarques en un consorci.
j) Qualsevol altra matèria que sigui competència de la Generalitat respecte a la qual les lleis estableixin l'obligació de demanar el dictamen.
També correspon a la Comissió Jurídica Assessora:
a) Dictaminar sobre els avantprojectes de llei i sobre els projectes de reglaments i de disposicions de caràcter general no inclosos en l'apartat 1.b) d'aquest article que se sotmetin a la seva consideració.
b) Dictaminar sobre qüestions relatives a l'ordenament jurídic català i a les relacions d'aquest amb el de l'Estat.
c) Elevar al Govern de la Generalitat les propostes i els suggeriments que cregui convenients sobre l'ordenament jurídic català.
La sol·licitud de dictàmens correspon al President de la Generalitat, al Govern de la Generalitat i als consellers que tinguin atribuïda competència sobre la matèria.
Corresponen a la Comissió Jurídica Assessora les funcions següents:
a) Formular, a petició del Consell Executiu, el avantprojectes de llei que aquest decideixi enviar a Parlament, o emetre'n dictamen.
b) Informar, quan el Consell Executiu li ho encomani, del projectes de disposicions generals que hagi d'aprovar e mateix Consell.
c) Evacuar els informes i els dictàmens que li sotmetin e President de la Generalitat o el Consell Executiu sobr qüestions relatives a l'ordenament jurídic català i a les relacions d'aquest amb el de l'Estat.
d) Elevar al Consell Executiu propostes i suggeriments sobre les normes i les disposicions que cregui ocnvenients i sobre la revisió i la coordinació de la legislació vigent.
El Consell Executiu sol·licitarà preceptivament l'informe de la Comissió Jurídica Assessora sobre els projectes de disposicions normatives que el Govern elabori en virtut de delegació legislativa.
La Comissió Jurídica Assessora és l'alt òrgan consultiu del Govern de la Generalitat.
La Comissió Jurídica Assessora exerceix les seves funcions amb autonomia orgànica i funcional, per tal de garantir la seva objectivitat i independència, i està adscrita a la Presidència de la Generalitat.
La Comissió Jurídica Assessora és l'òrgan col·legiat que regeix l'alt assessorament del Govern de la Generalitat.
En l'exercici de les seves funcions quedaran garantides l'objectivitat i la independència de les opinions que emeti.
En la seva actuació vetllarà per l'observança de la Constitució, l'Estatut i la resta de l'ordenament jurídic.
El Text refós de la llei de caixes d'estalvis de Catalunya, aprovat pel Decret legislatiu 1/1994, de 6 d'abril, estableix en l'article 47, en relació amb la funció orientadora del Govern en matèria d'obra social que preveu l'article 4 de la mateixa llei, un règim d'informació entre la Generalitat de Catalunya i la Federació Catalana de Caixes d'Estalvis per mitjà de la creació d'una Comissió Mixta integrada per representants d'ambdues parts.
En les disposicions reglamentàries vigents es produeix una dispersió dels mecanismes d'orientació de l'activitat d'obra social de les caixes d'estalvis, que es resol amb el present decret efectuant la integració dels diversos elements previstos anteriorment en un sol instrument, d'acord amb els articles 4 i 47 de l'esmentat text refós.
Addicionalment, a efectes d'assolir la màxima eficiència en la relació entre el sector de caixes catalanes i l'administració, s'atribueix a aquesta Comissió la possibilitat d'exercir funcions de diàleg i col·laboració amb la Generalitat en altres aspectes específics relatius al desenvolupament del propi sector de caixes i, fins i tot, en altres generals de l'activitat econòmica.
Tot això sens perjudici de les facultats d'autoregulació que es reconeixen a la mateixa Comissió, dins del seu àmbit d'actuació.
Es modifica l'article 7.5 del Decret 99/1986, de 3 d'abril, que queda redactat de la manera següent:
"7.5.1 Es crea la Comissió Mixta entre la Generalitat de Catalunya i la Federació Catalana de Caixes d'Estalvis.
Aquesta ha d'actuar en relació amb l'àmbit de l'obra social, el desenvolupament institucional i financer del sector de caixes d'estalvis i els aspectes estratègics que afecten el desenvolupament de l'economia catalana.
"7.5.2 La Comissió té caràcter paritari i està integrada per dotze persones, sis en nom de la Generalitat de Catalunya i sis en nom de la Federació Catalana de Caixes d'Estalvis.
La Comissió estarà presidida pel conseller o la consellera d'Economia i Finances i pel president o presidenta de la Federació de Caixes.
"7.5.3 Correspon a la Comissió, mitjançant acord entre ambdues parts representades, establir les activitats que en els àmbits d'actuació abans esmentats haurà de desenvolupar.
Així mateix determinarà el seu règim de funcionament i eventualment l'existència de grups de treball."
Es deroga l'article 55 de les Normes reguladores aprovades pel Decret 190/1989, d'1 d'agost, introduït pel Decret 266/2003, de 4 de novembre.
c) Quan el President de la Generalitat, sota la seva exclusiva responsabilitat i amb deliberació prèvia del Consell Executiu, dissoldrà el Parlament.
Aquesta facultat no podrà ésser exercida quan hi haurà en tràmit una moció de censura.
Tampoc no podrà ésser exercida abans no haurà passat un any de l'última dissolució per aquest procediment.
El decret de dissolució fixarà la data de les noves eleccions.
Per a llur acció parlamentària, els Diputats s'integraran en Grups parlamentaris, en la forma i amb els requisits que s'estableixen en el Reglament del Parlament.
Per a llur acció parlamentària, els Diputats s'integraran en Grups parlamentaris, els quals seran formats per un mínim de cinc membres.
Tots els Diputats que no manifestin la voluntat d'adscriure's a un Grup o que l'abandonin seran considerats Diputats no adscrits.
El Reglament del Parlament regularà la forma i els requisits per a constituir Grups parlamentaris.
Durant un any a comptar des que serà constituïda la nova Assemblea General, d'acord amb les disposicions d'aquesta Llei, han de fer part del Consell d'Administració, ensems amb els nous vocals, la meitat dels vocals del darrer Consell d'Administració i, entre aquests, el President i el Secretari, els quals han de continuar en l'exercici dels càrrecs respectius.
La resta dels vocals de l'antic Consell d'Administració que han de continuar en el càrrec s'han d'elegir per sorteig dins cada grup.
Les Caixes d'Estalvis amb domicili central a Catalunya i la Federació Catalana de Caixes d'Estalvis han d'adaptar llurs estatuts a les disposicions d'aquesta Llei dins sis mesos de la seva publicació.
Han de procedir, també dins el mateix termini, a redactar el reglament regulador del sistema d'eleccions que ha d'ésser aprovat per aquest Departament, en l'àmbit d'allò que estableix aquesta Llei.
Com a excepció a aquesta regla podran nomenar-se fins a quatre vocals del Consell d'Administració, dos en representació de les corporacions locals i dos en representació dels impositors, entre persones que no siguin membres de l'Assemblea, però que reuneixin els adequats requisits de professionalitat, i sense que això suposi anul·lar la presència en el Consell d'Administració de representants dels grups esmentats que ostentin la condició de membres de l'Assemblea.
Els consellers generals no poden estar lligats a caixa d'estalvis o a societats en les quals aquella participa amb més d'un vint-i-cinc per cent del capital per contractes d'obres, serveis, subministraments o treballs retribuïts, pel període en què tenen aquesta condició i dins els dos anys següents, comptats a partir del cessament com a conseller, llevat de la relació laboral, quan aquesta condició la tenen per representació directa del personal de la caixa d'estalvis.
Els consellers generals no poden estar lligats a la caixa d'estalvis o a societats en les quals aquella participa amb més d'un vint-i-cinc per cent del capital per contractes d'obres, serveis, subministraments o treballs retribuïts, pel període en què tenen aquesta condició i dins els dos anys següents, comptats a partir del cessament com a conseller, llevat de la relació laboral, quan aquesta condició la tenen per representació directa del personal de la caixa d'estalvis o quan aquella és prèvia a la designació com a conseller general.
Projecte de llei de caixes d'estalvis de Catalunya.
Dictamen sol·licitat pel Parlament de Catalunya en relació amb l'adequació a l'Estatut d'Autonomia del Dictamen de la Comissió d'Economia, Finances i Pressupost sobre el Projecte de Llei de Caixes d'Estalvis de Catalunya (BOPC de 28 de maig de 1985).
-1 L'exercici econòmic no podrà excedir els dotze mesos i s'haurà de tancar en el dia de la data que assenyalin els estatuts o, si no, el trenta-u de desembre.
Amb la data del tancament, el patronat ha de formular un inventari-balanç que reflecteixi amb claredat i exactitud la situació patrimonial de la fundació i una memòria de les activitats fetes durant l'exercici i de la gestió econòmica del patrimoni, suficient per a fer conèixer i justificar el compliment de les finalitats fundacionals i dels preceptes legals.
També practicarà la liquidació del pressupost d'ingressos i de despeses de l'exercici anterior i formularà el pressupost corresponent a l'exercici actual.
-2 Els documents esmentats s'han de presentar al protectorat dins els sis mesos següents a la data del tancament de l'exercici.
-3 Els registres i els comprovants de comptabilitat que han de portar les fundacions seran aquells que, d'acord amb el volum de llur patrimoni i la naturalesa de llurs activitats, bastin per a garantir la veracitat de les dades contingudes en els documents esmentats en el paràgraf 1.
-1 Cada any el patronat formularà un inventari-balanç, tancat el trenta-u de desembre, que reflecteixi amb claredat i exactitud la situació patrimonial de la fundació en aquella data, i una memòria de les activitats realitzades durant l'any i de la gestió econòmica del patrimoni, suficient per a fer conèixer i justificar el compliment de les finalitats fundacionals i dels preceptes legals.
També practicarà la liquidació del pressupost d'ingressos i de despeses de l'any anterior i formularà el corresponent a l'exercici actual.
-2 Els esmentats documents han d'ésser dipositats en el Registre de Fundacions, dins dels tres mesos següents a la data de tancament de l'exercici.
-3 Els registres i els comprovants de comptabilitat que han de portar les fundacions seran aquells que, d'acord amb el
volum de llur patrimoni i la naturalesa de llurs activitats, bastin per a garantir la veracitat de les dades contingudes en els documents esmentats en el paràgraf 1.
Els patrons entren en funcions després d'haver acceptat expressament el càrrec.
Els que són nomenats en un reunió del patronat poden acceptar el càrrec en el mateix acte, la qual cosa ha de certificar el secretari, sens perjudici de les altres formes d'acceptació assenyalades a l'article 8.e).
-6 Els patrons entren en funcions després d'haver acceptat expressament el càrrec en els termes de l'article 8.e).
Projecte de llei de les fundacions privades catalanes.
Dictamen sol·licitat pel Parlament de Catalunya en relació amb l'adequació a la Constitució i a l'Estatut d'Autonomia del Dictamen de la Comissió de Justícia, Dret i Seguretat Ciutadana sobre el Projecte de Llei de Fundacions Privades Catalanes (BOPC de 4 de novembre de 1981).
Mentre no s'haurà legislat específicament sobre administració territorial de Catalunya, les competències dels ens a què fa referència l'article 10 són exercides directament per l'Administració de la Generalitat; les diputacions provincials catalanes continuen exercint les que ja tenien atribuïdes en matèria de serveis socials, adequant-les a les prescripcions d'aquesta llei.
25 bis.1 En qualsevol moment del procediment, l'òrgan competent per iniciar l'expedient podrà adoptar, mitjançant acord motivat, les mesures cautelars necessàries per assegurar l'eficàcia de la resolució final que es pugui dictar.
25 bis.2 Les mesures cautelars, que hauran d'ajustar-se en intensitat i proporcionalitat a la naturalesa i gravetat de la presumpta infracció, podran consistir en:
a) Tancament temporal, total o parcial, de l'establiment o suspensió temporal, total o parcial, de la prestació de serveis o de la realització d'activitats, incloent en aquesta darrera categoria la prohibició d'acceptació de nous usuaris.
b) Prestació de fiança fins a una quantia equivalent a l'import mínim de la multa que podria correspondre per la comissió de la presumpta infracció.
25 bis.3 Durant la tramitació del procediment s'han d'aixecar aquestes mesures si han desaparegut les causes que van motivar-ne l'adopció.
La resolució definitiva de l'expedient ratificarà o deixarà sense efecte la mesura cautelar adoptada.
Definició dels Centres Ocupacionals per a Disminuïts
Funcions dels Centres Ocupacionals.
Mòduls de personal tècnic i de suport
Contracte d'assistència personal
Programa individual de rehabilitació
Coordinació dels Centres Ocupacionals amb altres serveis socials especialitzats i amb Centres Especials de Treball
Aprofitament dels fruits de l'ocupació terapèutica
Recolzament de la iniciativa social
En compliment del principi de participació de la societat civil en la planificació i ordenació dels serveis socials, recollits als articles 3.f) i 14 de la Llei de Serveis Socials, el Decret 337/1986 va aprovar el Reglament del Consell General de Serveis Socials de Catalunya, com a òrgan col·legiat consultiu de l'Administració de la
Generalitat en l'àmbit dels serveis socials.
La creació, mitjançant el Decret 141/1988, del Departament de Benestar Social en el qual s'unifiquen les funcions que en aquest àmbit venia realitzant l'Administració de la Generalitat, comporta la lògica modificació de la composició del Consell esmentat, en el sentit de donar entrada a les direccions generals del nou Departament, i d'aprofitar l'existència d'un òrgan de participació creat per llei per ampliar les funcions del Consell General al conjunt de competències integrades en el Departament de Benestar Social.
Vist això, i d'acord amb l'article 14 de la Llei de serveis socials i amb l'article 25 de la Llei 3/1982, de 26 de març, a proposta del Conseller de Benestar Social, i d'acord amb el Consell Executiu,
Projecte de llei per la qual es regula el procediment per al canvi de nom dels municipis de Catalunya.
Dictamen sol·licitat pel Parlament de Catalunya en relació amb l'adequació a la Constitució i a l'Estatut d'Autonomia en relació al Dictamen de la Comissió d'Organització i Administració de la Generalitat i Govern Local sobre el Projecte de Llei per la qual es regula el procediment per al Canvi de Noms dels Municipis de Catalunya (BOPC de 14 de juny de 1982).
En el supòsit que durant l'exercici de 1982 es creïn per Llei del Parlament les entitats gestores dels serveis tranferits de la Seguretat Social, el Consell Executiu, a proposta del Conseller d'Economia i Finances, aprovarà les transferències de crèdit necessàries per adscriure a l'estat d'ingresos i a l'estat de despeses d'aquestes els crèdits i les transferències als quals fa referència la lletra d) de l'article 1.
-2 Pel Departament d'Economia i Finances podran ser Incorporats al Pressupost els romanents de crèdits anul·lats en l'exercici anterior que comportin el reconeixement d'obligacions d'exercicis tancats, d'acord amb la legislació vigent.
-3 Els romanents de crèdits pressupostaris corresponents als serveis traspassats de la Seguretat Social hauran d'ésser incorporats al pressupost de l'exercici següent en els mateixos conceptes pressupostaris en què s'hagin produït els susdits romanents.
-2 Pel Departament d'Economia i Finances podran ser incorporats al Pressupost els romanents de crèdits anul·lats en l'exercici anterior que comportin el reconeixement d'obligacions d'exercicis tancats, d'acord amb la legislació vigent.
-3 Una vegada aprovats definitivament el pla parcial i els projectes d'urbanització, l'ajuntament ha de trametre un exemplar de cadascun i una còpia de l'expedient administratiu, tots complets, a la comissió d'urbanisme competent, dins els deu dies següents a la recepció d'aquests documents complets, ha d'actuar d'acord amb el que estableix l'article 9.1e) i f).
-1 Els estudis de detall, els projectes de delimitació de polígons i unitats d'actuació, els projectes de reparcel·lació i les bases i els estatuts, en el sistema de compensació, s'han de tramitar d'acord amb el que preveuen els articles 9 i 10 llevat d'allò que estableixen l'article 14 i el punt que segueix.
-2 Els acords d'aprovació de la constitució de les juntes de compensació s'han d'adoptar dins els trenta dies següents a l'entrada de la documentació completa al registre de l'Administració actuant, i la seva executivitat s'ha de supeditar a l'aprovació definitiva del projecte de bases i dels estatuts de la junta.
Si, havent transcorregut aquest termini no s'ha notificat al president de la junta la resolució expressa, s'entendrà que l'aprovació ha estat atorgada per silenci administratiu.
f) Havent estat acordada la suspensió, es donarà trasllat directe de l'acord a la sala del contenciós administratiu competent dins els tres dies següents, als efectes previstos en els números 2 i següents de l'article 118 de la Llei de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa.
Si durant el mes a què fa referència el segon paràgraf de l'apartat e) d'aquest article no li ha estat notificat l'acord de la comissió d'urbanisme, l'ajuntament estarà facultat només per aquest fet per a ordenar la publicació de l'edicte corresponent en el Boletín Oficial de la província o en el Diari Oficial de la Generalitat, si s'escau.
-1 Tots els nous contractes d'assegurances duts a terme pels organismes autònoms de la Generalitat, per les empreses i les societats a què es refereix l'article 1.a i b de la Llei 4/1985, de 29 de març, de l'Estatut de l'empresa pública catalana, per la Corporació Catalana de Ràdio i Televisió, pel Servei Català de la Salut i per les entitats gestores de la Seguretat Social, inclòs l'Institut Català de la Salut i, en general, per les entitats en les quals la participació directa o indirecta o la representació de la Generalitat sigui majoritària han d'ésser objecte d'un informe favorable previ de la Direcció General del Patrimoni de la Generalitat de Catalunya.
Aquest informe, que té un caràcter vinculant, ha d'ésser emès en el termini d'un mes.
-2 Per a l'emissió de l'informe a què fa referència l'apartat 1, que té per objecte el plec de prescripcions tècniques i, en especial, el pressupost de licitació, s'ha de trametre a la Direcció General del Patrimoni de la Generalitat de Catalunya tot l'expedient, incloent-hi, si escau, els plecs de clàusules administratives particulars i els plecs de prescripcions tècniques i també una còpia del contracte d'assegurances subscrit.
-3 Si es mantenen les mateixes condicions tècniques i econòmiques per a la renovació de contractes d'assegurances que ja tenen l'informe previ, aquest només s'ha de comunicar a la Direcció General del Patrimoni de la Generalitat de Catalunya.
En el cas que es modifiquin o variïn algunes de les condicions del contracte d'assegurances, s'ha de sol·licitar el corresponent informe previ a l'esmentada Direcció General.
L'adscripció o la cessió del dret d'ús d'un immoble propietat de la Generalitat de Catalunya a favor d'un organisme autònom, d'una empresa pública, d'una entitat gestora de la Seguretat Social o de qualsevol altre ens comporta l'assumpció per aquests del pagament de les primes d'assegurança, corresponents als contractes d'assegurança del continent del bé cedit i de la responsabilitat civil derivada de l'immoble, que es meritin des de la data de la cessió o l'adscripció fins que finalitzin.
Qualsevol departament que té assignat un immoble que, totalment o parcialment, estigui immergit en un planejament a desenvolupar, en un sistema de gestió pendent d'actuació o en un projecte d'urbanització pendent de redacció, tramitació o execució, que no ha estat promogut pel mateix Departament que té assignat el bé, ha de posar-ho en coneixement del Departament d'Economia, Finances i Planificació, al qual correspon l'adopció de les mesures procedents en defensa dels drets i els interessos de la Generalitat de Catalunya.
-1 Quan requereixin l'execució d'obres de caràcter permanent, l'ús dels béns especificats per l'article 27 ha d'ésser atorgat mitjançant una concessió administrativa pel procediment de publicitat i concurrència i per un temps limitat, que no podrà excedir de seixanta anys, llevat que unes lleis especials estableixin un termini diferent.
-1 Quan requereixi la realització d'obres de caràcter permanent, l'ús dels béns referits en l'article anterior serà atorgat mitjançant concessió administrativa pel procediment de competència i per temps limitat, que no podrà excedir trenta anys.
-1 L'alienació de béns mobles s'ha de fer mitjançant subhasta pública, però el Departament d'Economia i Finances pot acordar la dispensa del tràmit en els supòsits de l'article 13.2.
-2 No obstant el que estableix l'article 17.3, quan l'alienació directa de béns mobles sigui procedent no es requereix l'establiment de cap garantia.
-3 El Departament d'Economia i Finances pot acordar la cessió gratuïta de béns mobles per a fins d'utilitat pública o d'interès social, a favor d'institucions o de corporacions públiques o privades sense ànim de lucre.
L'alienació de béns mobles s'ha de fer mitjançant subhasta pública, però el Departament d'Economia i Finances pot acordar la dispensa del tràmit en els supòsits de l'article 13.2.
-4 Tant en el supòsit de l'apartat 1 com en el de l'apartat 2 poden adquirir-se immobles vinculant-los al pagament d'una prestació periòdica en qualsevol de les modalitats regulades pel dret de cens en la legislació civil catalana, i es poden assumir, si cal, els compromisos previs que, sense comportar obligacions pecuniàries amb venciment anterior a l'adquisició definitiva dels drets, siguin adequats a aquesta finalitat, i en correspon al Govern l'autorització.
S'ha de donar compte al Parlament d'aquestes adquisicions.