projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El LES (Llengües estrangeres en l'Educació Secundària) és un estudi de l'IEA (International Association for the Evaluation of Educational Achievement) en què Catalunya, a través del Consell Superior d'Avaluació, va actuar com a comunitat coordinadora de l'estudi en l'àmbit estatal.
El Centre de Recursos de Llengües Estrangeres (CRLE), del Departament d'Ensenyament, va col·laborar, juntament amb el Consell, en el seu desenvolupament.
La coordinació internacional va ser a càrrec de la NFER (National Foundation for Educational Resarch).
L'estudi es va iniciar durant el curs 1995-1996 amb una primera fase de recollida d'informació sobre el tractament de les llengües estrangeres en els països participants, i en el cas de Catalunya es van aplegar dades sobre les diferents comunitats autònomes.
Els objectius de l'estudi van ser conèixer i valorar els resultats educatius assolits per l'alumnat en llengua anglesa en acabar la secundària postobligatòria i obtenir dades sobre els factors que hi incideixen.
L'assemblea general de l'IEA finalment va decidir la no-continuació de l'estudi per raons pressupostàries.
L'avaluació de les competències bàsiques 10 anys (Cb10) respon a l'acció impulsada pel Departament d'Ensenyament en el programa "Educació 2000-2004", que té com a objectiu prioritari garantir que tota persona que resideixi a Catalunya adquireixi les competències bàsiques que li han de permetre progressar de manera autònoma i integrar-s'hi socialment i laboralment.
En el curs 2000-2001, els centres d'educació primària van incloure en el seu pla d'avaluació interna els objectius de millora de l'assoliment de les competències bàsiques al final del cicle mitjà.
Per donar suport a aquesta acció, durant el mes de maig de 2001 el Departament d'Ensenyament va enviar a tots els centres proves estandarditzades que els centres van aplicar.
En el curs 2001-2002 s'ha tornat a repetir l'experiència.
Els resultats d'aquestes proves havien de servir per proporcionar elements de reflexió i discussió al si del claustre dels centres i de presa de decisions sobre aspectes de gestió del currículum i resultats d'aprenentatge.
Per tal d'oferir als centres uns referents que donessin la visió completa i contextualitzada dels resultats obtinguts, el Consell Superior d'Avaluació s'encarregà de l'aplicació de les proves en 150 centres de primària.
Aquests centres van constituir una mostra representativa i es van seleccionar aleatòriament a partir de diverses variables d'estratificació.
Una vegada recollides les dades, el Consell les va gravar i analitzar per tal d'elaborar l'informe de resultats que ha permès als centres treballar en l'assoliment de les competències.
Durant el curs 2002-2003 s'ha repetit el procés realitzat el 2000-2001: el conjunt de centres de primària ha aplicat les proves i el Consell ha realitzat l'estudi d'una mostra de centres.
Catalunya va participar directament en l'estudi PPP (Pre-primary Project) de l'IEA (International Association for the Evaluation of Educational Achievement) a través del Consell Assessor per a l'Avaluació de la Implantació de la Reforma Educativa, de 1991 a octubre de 1993, i del Consell Superior d'Avaluació del Sistema Educatiu, de novembre de 1993 a 1995.
Hi van participar Bèlgica, la República Popular de la Xina, Finlàndia, Grècia, Hong Kong, Indonèsia, Itàlia, Nigèria, Polònia, Romania, Eslovènia, Corea del Sud, Catalunya, Tailàndia i els Estats Units.
L'estudi tenia per objectiu conèixer el grau de desenvolupament de les habilitats dels infants des dels 4 anys fins als 12 i la influència que exercien en aquest desenvolupament la família i l'escola.
Catalunya va participar en l'estudi amb infants de 4 anys.
Hi va contribuir amb 215 infants (nens i nenes) de 54 centres, de titularitat pública i privada, distribuïts per tot el territori.
Es van passar proves de desenvolupament i qüestionaris per a pares i/o mares i mestres.
També es van fer observacions de les activitats dels nens i de les nenes, dels mestres i de l'organització del temps a les llars d'infants.
* Breu resum de l'avaluació de la Qualitat de l'educació infantil als 4 anys
Catalunya, durant el curs 1994-1995, va col·laborar a través del Consell Superior d'Avaluació en el desenvolupament de l'estudi TIMSS ( Third International Mathematics and Science Study ), de la IEA ( International Association for the Evaluation of Educational Achievement ), en què intervenia en l'àmbit estatal l'INCE (Institut Nacional de Qualitat i Avaluació) del MECD (Ministeri d'Educació, Cultura i Esport).
L'objectiu de l'estudi era conèixer el rendiment de l'alumnat de 13 i 14 anys en matemàtiques i en ciències, així com informar del context que aportés elements d'interpretació dels resultats de rendiment i dels canvis en les pràctiques didàctiques.
L'estudi partia d'altres d'anteriors que avaluaven les matemàtiques, com el FIMS (First Internacional Mathematics Study, 1964) i el SIMS (Second International Mathematics Study, 1980-82), i les ciències per separat, com el FISS (First International Science Study, 1970) i el SISS (Second International Science Study, 1984).
El 1990 l'IEA va decidir avaluar ambdues àrees conjuntament i de manera regular cada quatre anys.
En l'estudi van participar-hi l'Argentina, Hongria, Noruega, Austràlia, Islàndia, les Filipines, Àustria, Indonèsia, Portugal, Bèlgica, l'Iran, Romania, Bulgària, Irlanda, la Federació Russa, el Canadà, Israel, Escòcia, Colòmbia, Itàlia, Singapur, Xipre, Japó, la República Eslovaca, la República Txeca, Corea, Eslovènia, Dinamarca, Kuwait, República de Sud-àfrica, Anglaterra, Letònia, Espanya, França, Lituània, Suècia, Alemanya, Mèxic, Suïssa, Grècia, Holanda, Tailàndia, la República Popular de la Xina (Hong Kong) i Nova Zelanda.
Catalunya va participar en l'estudi Reading Literacy de l'IEA (International Association for the Evaluation of Educational Achievement) a través del Consell Assessor per a l'Avaluació de la Implantació de la Reforma Educativa, òrgan antecessor del Consell Superior d'Avaluació, i en col·laboració amb el CIDE (Centre d'Informació i Documentació Educativa) del MECD (Ministeri d'Educació, Cultura i Esport).
L'estudi es va iniciar l'any 1988 i va finalitzar el 1992.
L'any 1989 es va fer l'aplicació d'instruments.
L'objectiu de l'estudi era descriure d'una manera comparativa el nivell de competència lectora dels alumnes de 9 i 14 anys de diversos sistemes educatius i conèixer les diferències que hi havia entre les polítiques educatives i les infraestructures destinades a l'ensenyament-aprenentatge de la lectura.
Amb les dades que es van recollir, l'IEA va publicar tres volums:
El PISA ( Programme for International Student Assessment ) és un projecte internacional promogut per l'OCDE (Organització per a la cooperació i el desenvolupament econòmic) que examina la capacitat de l'alumnat per aplicar els seus aprenentatges en un context de la vida real.
A Catalunya l'òrgan encarregat del seu desenvolupament és el Consell Superior d'Avaluació del Sistema Educatiu i col·labora amb l'INCE (Institut Nacional de Qualitat i Avaluació), que és l'organisme responsable de la realització del projecte PISA a Espanya.
Catalunya va aportar 23 centres a la mostra estatal.
L'objectiu d'aquest projecte és mesurar l'acumulació de destreses i competències adquirides per l'alumnat de 15 anys en les àrees de comprensió lectora, matemàtiques i ciències, tant dins les escoles com fora.
El PISA complementa altres avaluacions internacionals, com per exemple el TIMSS (Tercer Estudi Internacional de Matemàtiques i Ciències), que tenen com a objectiu l'obtenció d'indicadors de resultats dels sistemes educatius.
Les avaluacions del projecte PISA es projecten per dur-les a terme cada tres anys.
L'any 2000 el PISA es va focalitzar en l'avaluació de la comprensió lectora.
Per a més informació es poden consultar les dades de l'alumnat de Catalunya a Resultats de Catalunya en el projecte PISA
El PISA és un projecte internacional per a la producció d'indicadors de rendiment de l'alumnat de 15 anys que va ser creat el 1997 en el marc de l'OCDE.
Resultats de l'alumnat de Catalunya i ítems alliberats.
Informe PISA 2003 conté la descripció i l'anàlisi dels resultats obtinguts per l'alumnat de quinze anys de Catalunya en l'estudi PISA 2003, en el qual van participar 41 països i diverses regions europees, entre les quals hi ha Catalunya.
El PISA 2003 tenia com àrea prioritària d'avaluació les matemàtiques i avaluava també les ciències de la naturalesa, la resolució de problemes i la comprensió lectora.
El volum inclou les dades aportades per l'informe internacional i les dades corresponents a Catalunya, que va participar en l'estudi amb una mostra de 50 centres.
Es donen dades del rendiment de l'alumnat en cada una de les àrees avaluades i de factors associats al rendiment, com ara el sexe de l'alumnat, el nivell socioeconòmic i cultural familiar, la motivació envers l'estudi, etc. Hi ha un capítol dedicat a la relació entre el rendiment i algunes dades generals del sistema educatiu de Catalunya.
El volum conté, també, una quarantena d'ítems de les proves de matemàtiques i resolució de problemes que no han estat reservats per a comparacions amb altres avaluacions i que, per tant, el consorci PISA ha destinat a coneixement públic perquè puguin ser usats pels professionals de l'educació.
Totes les consultes sobre l'aplicació informàtica, llistes d'alumnat o incidències diverses s'han d'adreçar al Servei d'Atenció Unificada, a l'adreça de correu [EMAIL] o bé al telèfon 902 532 100.
Les incidències sorgides durant el procés general de les proves s'han d'adreçar al Consell Superior d'Avaluació del Sistema Educatiu: [EMAIL]
Els presidents o presidentes de les comissions han d'adreçar les consultes sobre temes relacionats amb la gestió de les comissions a la Subdirecció General d'Inspecció Educativa: [EMAIL]
La informació necessària per a la correcta aplicació de la prova (calendari, guies d'aplicació, comissions d'aplicació, accés a l'aplicació informàtica, etc.) la trobareu aquí:
Presidents, presidentes, secretaris i secretàries de les comissions: cliqueu aquí.
En el procés d'aplicació de la prova hi intervenen:
- Els centres educatius, amb la implicació del director o directora, del professorat de quart i del que sigui designat com a aplicador extern.
- La Inspecció d'Educació, que presideix les comissions d'aplicació, supervisa i dóna suport a tot el procés.
- Els serveis educatius, que donen suport als presidents o presidentes de les comissions.
- Les comissions d'aplicació de la prova, constituïdes per un president o presidenta, un professional dels serveis educatius que actua com a secretari, un nombre variable de persones aplicadores externes.
Podeu veure els quaderns de les proves aplicades els dies 15 i 16 de febrer de 2012.
Hi trobareu els quaderns i les correccions de les proves de:
- competència lingüística en llengua catalana
- competència lingüística en llengua castellana
- competència lingüística en aranès
- competència lingüística en llengua estrangera (anglès i francès)
També podreu accedir als àudios de les proves de llengua estrangera.
D'acord amb el concepte de competència, la prova mesura en quin grau l'alumnat és capaç d'aplicar els seus coneixements, habilitats i actituds per resoldre problemes o situacions semblants als que haurà d'afrontar en la seva vida ciutadana, tant si continua estudiant com si s'integra en el món laboral.
Els resultats de la prova completen i enriqueixen les diferents fonts d'informació de què disposen els centres per identificar en cada alumne/a el seu grau d'assoliment de les competències i els coneixements bàsics i, si és el cas, els factors que poden condicionar el seu itinerari formatiu posterior.
La prova permetrà orientar l'alumnat i les famílies en l'elecció de les opcions a prendre un cop finalitzada l'educació obligatòria.
Els resultats no seran, però, vinculants per avaluar les matèries de quart d'ESO ni per obtenir el graduat en Educació Secundària Obligatòria, decisions que corresponen al centre.
Per tal d'evitar la introducció de factors subjectius en la correcció, la gran majoria de les activitats i d'ítems de la prova són de resposta tancada d'elecció múltiple.
En les activitats de resposta oberta, com la redacció en llengua catalana i castellana, es donaran als correctors i correctores unes normes específiques de correcció.
- La competència comunicativa lingüística en llengua catalana, llengua castellana i llengua estrangera (i aranès a l'Aran).
1) La competència matemàtica consisteix en la capacitat de comprendre, utilitzar i relacionar els nombres, les informacions numèriques i els aspectes espacials de la realitat.
Inclou les operacions bàsiques, els símbols i les formes d'expressió i de raonament matemàtic, problemes i situacions relacionats amb la vida quotidiana, el coneixement científic i social.
Blocs de continguts: numeració i càlcul; relacions i canvi; espai, forma i mesura; estadística i atzar.
Processos: reproducció (representacions simples; càlculs i procediments rutinaris; resolució de problemes senzills); connexió (comprensió i construcció de models simples; interpretació i resolució de problemes estàndard; ús de diversos mètodes ben definits); reflexió (formulació i resolució de problemes més complexos que impliquen reflexió, intuïció, generalització i interrelació de coneixements rellevants; ús de mètodes més complexos).
2) La competència comunicativa lingüística consisteix en la capacitat de comprendre i produir textos i missatges de tipologia diversa, utilitzant la llengua com a vehicle de comunicació, obtenció d'informació i suport del coneixement.
En llengua catalana i castellana (i aranès) la prova mesura, de manera coordinada, les mateixes competències i amb els mateixos criteris.
Es poden establir lligams amb altres matèries (ciències socials, ciències de la naturalesa...) a través de textos amb temàtica pròpia d'aquestes matèries.
Comprensió lectora: obtenció d'informació; interpretació de la informació; reflexió i valoració.
Expressió escrita: redacció (adequació, coherència, cohesió i correcció lingüística).
En competència lingüística en llengua estrangera (anglès o francès) s'avalua:
Comprensió oral: obtenció d'informació i interpretació de la informació.
Comprensió escrita: obtenció d'informació i interpretació de la informació.
Expressió escrita: adequació, coherència, cohesió i correcció lingüística.
És una prova que avalua les competències i coneixements bàsics que ha d'haver adquirit l'alumnat al final de l'educació secundària obligatòria en competència comunicativa lingüística i en competència matemàtica.
És una avaluació externa de caràcter formatiu i orientador, que vol ser una eina al servei dels centres, del professorat i de l'alumnat per impulsar la millora global del sistema educatiu català.
Es va aplicar per primera vegada el curs 2011-2012.
La fa tot l'alumnat de quart d'ESO de Catalunya.
Poden haver-hi exempcions totals o paricals, degudament justificades (alumnat nouvingut amb un coneixement insuficient de les llengües de la prova, alumnat amb necessitats educatives especials...).
La prova del 2013 tindrà els mateixos continguts i aplicarà els mateixos criteris de correcció que la prova del 2012.
L'alumnat i el professorat poden familiaritzar-se amb les proves i consultar les de l'any passat
Aquests són els quaderns de les proves de competència lingüística en llengua catalana, en aranès i en competència matemàtica que ha fet l'alumnat de quart d'ESO el dia 14 de febrer de 2013.
Aquests són els quaderns de les proves de competència lingüística en llengua castellana i en llengua estrangera (anglès i francès) que ha fet l'alumnat de quart d'ESO el dia 15 de febrer de 2013.
Aquests són els quaderns amb les proves corregides i els criteris de correcció aplicats en cada competència avaluada.
Els models de prova que es poden descarregar més avall són només orientatius, amb la finalitat que l'alumnat i el professorat s'hi familiaritzin.
El tipus de prova i d'ítems són semblants als de la prova definitiva, però no hi ha una correspondència exacta entre els models proposats i la prova definitiva.
A la prova definitiva hi haurà:
un total d'unes 10 activitats i 25 ítems, aproximadament, de complexitat diferent, distribuïts entre els apartats següents:
Competència comunicativa lingüística (llengua catalana, llengua castellana i aranès):
dos textos de tipologia diversa amb preguntes de resposta tancada, que mesuraran la comprensió lectora en tres apartats:
L'expressió escrita s'avaluarà amb una redacció sobre un tema relacionat amb un dels textos.
Competència comunicativa lingüística en llengua estrangera (anglès o francès):
dos textos orals i dos textos escrits, amb preguntes de resposta tancada, que mesuraran l'obtenció d'informació i la interpretació.
L'expressió escrita s'avaluarà amb dues breus redaccions.
És una prova que avalua les competències i coneixements bàsics que ha d'haver adquirit l'alumnat al final de l'educació secundària obligatòria en competència comunicativa lingüística i en competència matemàtica.
És una avaluació externa de caràcter formatiu i orientador, que vol ser una eina al servei dels centres, del professorat i de l'alumnat per impulsar la millora global del sistema educatiu català.
S'aplica per primera vegada durant el curs 2011-2012.
La farà tot l'alumnat de quart d'ESO de Catalunya.
Pot haver-hi exempcions totals o parcials, degudament justificades (alumnat nouvingut amb un coneixement insuficient de les llengües de la prova, alumnat amb necessitats educatives especials...).
La prova ha estat dissenyada i elaborada pel Consell Superior d'Avaluació del Sistema Educatiu durant més d'un any i mig.
S'han seguit uns procediments tècnics que n'asseguren la fiabilitat, validesa i rigor, i s'ha sotmès a un pilotatge en què ha participat una mostra de més de 2.200 alumnes de quart d'ESO, provinents de 30 centres de Catalunya, públics i privats.
S'ha comptat amb l'assessorament d'experts en avaluació i en didàctica de les diverses competències.
També s'ha demanat l'opinió de diversos col·lectius i associacions de professorat de secundària.
En l'elaboració de les proves hi ha participat professorat de secundària en actiu.
Accés a la nota de premsa del Departament d'Ensenyament, publicada el dia 14 de febrer de 2012.
Aquests són els quaderns de les proves de competència lingüística en llengua catalana, en aranès i en competència matemàtica que ha fet l'alumnat de quart d'ESO el dia 15 de febrer de 2012.
Aquests són els quaderns de les proves de competència lingüística en llengua castellana i en llengua estrangera (anglès i francès) que ha fet l'alumnat de quart d'ESO el dia 16 de febrer de 2012.
Aquests són els criteris generals de correcció de les proves i els models de proves corregides.
La prova d'avaluació PISA 2015 té com a àmbit prioritari d'avaluació la competència científica i com a àmbits secundaris la competència matemàtica i la competència en comprensió lectora.
S'avalua també la resolució de problemes col·laboratius i la competència financera.
Totes les proves s'han aplicat amb ordinador.
Catalunya participa a l'estudi internacional amb ampliació de mostra.
La mostra de Catalunya està formada per 52 centres i uns dos mil alumnes aproximadament.
La prova s'ha aplicat entre els dies 8 de maig i 5 de juny de 2015.
El número 36 dels 'Quaderns d'avaluació' publica la síntesi de resultats de l'avaluació PISA 2015 (gener de 2017).
Durant el curs 2000-2001, el Departament d'Ensenyament va iniciar l'avaluació del domini de les competències bàsiques a l'alumnat de 10 anys en diferents àmbits.
Després de dues fases de dos anys, les proves del curs 2004-2005 s'han focalitzat en competències de l'àmbit matemàtic i s'ha estès la seva aplicació als tres cicles de l'educació primària.
L'objectiu de les proves és facilitar als centres educatius unes dades objectives i uns elements de reflexió que permetin descobrir buits o diferències en l'enfocament d'un determinat tema al llarg de l'etapa o, per contra, marcar-ne la coherència, així com aportar referents del coneixement matemàtic més globals, i estadísticament validats, per a enriquir el seu procés d'avaluació interna.
El Consell Superior d'Avaluació del Sistema Educatiu ha dut a terme una aplicació externa de les proves a una mostra de 150 centres de Catalunya, a fi d'oferir als centres uns referents que permetin una visió completa i contextualitzada dels resultats obtinguts.
La Inspecció d'Educació ha participat en tot el procés i especialment ha fet el seguiment posterior de la utilització dels resultats en l'avaluació interna i externa dels centres per orientar-ne els processos de millora.
El document Anàlisi de resultats i orientacions per a la millora s'organitza en tres apartats.
El primer inclou unes "Reflexions sobre el desenvolupament de les competències matemàtiques a l'educació primària".
El segon, "Síntesi de resultats", inclou, com en cursos anteriors, els resultats obtinguts en l'aplicació externa de les proves als centres de la mostra.
El tercer, "Orientacions per a la millora", és la part més nova de la publicació: inclou, per a cada cicle, algunes de les activitats de les proves especialment significatives i amb continuïtat al llarg dels tres cicles, i presenta un recull de respostes reals de l'alumnat.
Aquests exemples s'acompanyen de comentaris i orientacions metodològiques per tal que serveixin per a la reflexió i la presa de decisions de millora.
Síntesis de resultats de les proves de competències bàsiques de l'àmbit lingüístic aplicades a una mostra de 3.267 alumnes de 4t curs d'educació primària, provinents de 156 centres de Catalunya.
Les competències avaluades principalment són de l'àmbit lingüístic: llengua catalana, llengua castellana i llengua anglesa.
S'avalua una competència de comprensió oral (llengua catalana i llengua anglesa), dues competències de comprensió escrita (en les tres llengües) i tres competències d'expressió escrita (en les tres llengües).
S'avalua també alguna competència de l'àmbit socionatural i el treball cooperatiu.
L'aplicació de les proves de competències bàsiques ha coincidit amb la realització de l'avaluació de l'educació primària 2007.
El document dóna el percentatge mitjà d'encerts obtingut en cada una de les competències avaluades i també els resultats de cada competència amb relació als factors d'hàbitat i de nivell socioeconòmic dels centres que formen part de la mostra.
Catalunya, a través del Consell Superior d'Avaluació, durant el curs 1994-1995 va participar en l'avaluació de l'educació primària impulsada per l'INCE (Institut Nacional de Qualitat i Avaluació), del MECD (Ministeri d'Educació, Cultura i Esport).
Hi va participar amb 34 centres, que representaven un total de 800 alumnes.
L'objectiu de l'avaluació era conèixer el nivell d'aprenentatge assolit per l'alumnat de primer cicle d'educació primària i de 6è d'EGB (era l'últim curs en què es podien recollir dades d'aquest nivell).
Es van aplicar proves de llengua castellana, matemàtiques i coneixement del medi social i natural.
Les proves mesuraven el currículum de mínims establert per la LOGSE (Llei orgànica 1/1990, de 3 d'octubre, d'ordenació general del sistema educatiu) i la LODE (Llei orgànica 8/1985, de 3 de juliol, reguladora del dret a l'educació).
Eren proves que, majoritàriament, incloïen ítems de tipus procedimental.
L'alumnat havia de fer ús d'habilitats bàsiques per resoldre problemes i utilitzar tècniques relacionades amb aprenentatges concrets.
El Consell també va incloure proves de llengua catalana i de coneixement del medi social i natural propi de Catalunya.
A més de les proves de rendiment, també es van incloure qüestionaris per a les famílies, professorat i equips directius amb l'objectiu de recollir informació sobre les pràctiques educatives, els hàbits d'estudi, el clima escolar, la dotació de recursos, les actituds i expectatives de l'alumnat, etc.
Els resultats es van publicar en l'àmbit estatal i el Consell Superior d'Avaluació va redactar diversos articles publicats en el BIEC (Butlletí informatiu de l'ensenyament a Catalunya):
Per a més informació es pot consultar l'informe estatal Evaluación de la Educación Primaria.