Els resultats es poden qualificar de bons en general, tant a nivell de Catalunya com de la majoria d'hospitals.
A nivell individual de cada servei d'urgències, hi ha les diferències lògiques, amb hospitals que estan per sobre de la mitjana de Catalunya i d'altres que estan per sota.
La majoria de preguntes assoleixen l'estàndard pretès del 75% de valoracions positives, excepte aspectes com el temps d'espera per ser atès, confort de les instal·lacions i temps total del procés.
Els aspectes més ben valorats, que presenten un percentatge d'assegurats satisfets superior al 90%, són els aspectes relacionats amb la informació, el tracte personal de metges, infermers i portalliteres, la sensació d'estar en bones mans i el respecte a la seva intimitat durant el procés d'atenció urgent.
Els aspectes menys valorats és a dir, que no arriben al 75%, tot i tenir en compte l'interval de confiança són aspectes de confort, com comoditat de la sala d'espera o de les lliteres, la informació sobre el temps d'espera previst, el control del dolor, demanar permís per donar informació a la família i el temps total que va estar a urgències des que va arribar fins que li van donar l'alta.
Aquest darrer aspecte actua com a factor predictor de satisfacció.
Pel que fa al grau de fidelització de l'usuari, expressat a través de la intenció de tornar a l'hospital o no, hi ha un 10% que diu que no hi tornaria i un altre 8,4% que no n'està segur.
Aquest és un altre aspecte a millorar encara que un 82% tornaria.
La nota mitjana és d'un 7,3; tot i ser un notable, és el resultat més baix entre totes les línies d'atenció estudiades anteriorment.
L'exploració de variables independents relacionades amb la utilització del servei d'urgències aporta informació valuosa, ja que es pot definir com una població que ja ha utilitzat altres vegades el servei d'urgències del mateix hospital (67,8%), que hi va per iniciativa pròpia (73,6%), percentatge aquest semblant amb altres estudis de l'Estat espanyol i, sobretot, que va als serveis d'urgències hospitalàries perquè pensa que aquest servei és més fiable que altres nivells assistencials.
En relació amb la influència de les variables sociodemogràfiques, a l'igual de les altres línies estudiades, també aquí la influència de l'edat és definitiva, ja que augmenten els bons resultats a mesura que augmenten els anys de l'enquestat.
El gènere no sembla influir en els resultats de l'enquesta, mentre que el nivell d'estudis i la percepció de la salut tenen una influència positiva, amb més bons resultats en els nivells d'estudis més baixos i a mesura que es té més bona percepció de salut, com acostuma a passar en els estudis d'aquest àmbit.
Els condicionants de la satisfacció o factors predictors, a diferència de les altres línies de servei, indiquen que el predictor més important és la resolució del motiu pel qual han anat a urgències, ja que aporta per si sol quasi el 20% de la importància global de totes les preguntes, seguit del temps de dedicació del personal mèdic, amb un 11%.
Per tant, integrant aquesta informació es podria dir que les àrees de millora més destacables en general són:
Vigilància i comoditat de la sala d'espera.
Temps d'espera fins a la visita mèdica.
Demanar permís per donar informació a la família.
Destaquen com a àrees d'excel·lència:
Informació dels motius de l'ingrés.
Tracte personal dels metges, infermers i zeladors.
Confiança en l'equip que l'atén.