Durant l'any 2015, s'han portat a terme vuit commemoracions centrals: el Dia internacional en record de les víctimes de l'Holocaust; el 35è aniversari de les primeres eleccions al Parlament de Catalunya i de l'elecció de les primeres diputades; el 75è aniversari de l'alliberament dels camps nazis; el centenari del naixement de Neus Català; el 75è aniversari de l'afusellament de Lluís Companys; l'homenatge al mestre Pau Casals; l'homenatge a Walter Benjamin, i la commemoració del 40è aniversari de la mort de Franco.
També s'han obert les portes de la nova seu institucional, ubicada al carrer Peu de la Creu, 4, de Barcelona; s'ha fet la primera Audiència Pública Memorial, que va tenir lloc a Monistrol de Montserrat el 6 de maig; s'ha organitzat el IV Col·loqui Internacional del Memorial Democràtic, i s'ha portat a terme un seguit d'activitats paral·leles a l'exposició «Vencedors i vençuts».
Paral·lelament, el Memorial Democràtic ha commemorat i homenatjat altres persones, col·lectius i fets històrics rellevants, com ara el paper del general Escobar, el 75è aniversari de la creació del Front Nacional de Catalunya, el comiat de les Brigades Internacionals, la família Grossi, les persones represaliades pel franquisme i la repressió franquista a persones
El Memorial Democràtic ha organitzat més de setanta actes que han comptat amb la presència de més de 4.000 persones.
L'1 de novembre del 2005, l'Assemblea General de les Nacions Unides va aprovar la resolució 60/7 que condemnava sense excepcions qualsevol manifestació d'intolerància religiosa, incitació, assetjament o violència contra persones o comunitats basada en l'origen ètnic o les creences religioses a qualsevol lloc del món.
Es designava el dia 27 de gener, aniversari de l'alliberament del camp d'extermini d'Auschwitz (1945), com el Dia internacional de commemoració en memòria de les víctimes de l'Holocaust i instava, de manera urgent, tots els estats membres a desenvolupar programes educatius en memòria de la tragèdia per a la prevenció d'actes de genocidi.
L'any 2015 també s'ha recordat el 70è aniversari de l'alliberament dels camps i de la fi de la II Guerra Mundial, el 40è aniversari de l'inici del règim khmer de Cambodja i el primer centenari de l'inici del genocidi armeni.
Cada any la commemoració se centra en un tema concret.
Aquest 2015 el lema escollit ha estat «Mantenir viva la memòria».
El Memorial Democràtic, el Departament d'Ensenyament, el Museu Memorial de l'Exili (MUME), el Servei Educatiu de l'Alt Empordà, el Grup de treball Exili, Deportació i Holocaust, així com 14 instituts catalans han organitzat dos actes commemoratius adreçats a estudiants de 4t d'ESO i Batxillerat, un a Barcelona i un altre a La Jonquera.
Tant a Barcelona com a la Jonquera es va proposar als estudiants que canviessin la seva imatge de perfil a les xarxes socials per una de feta per un grup d'estudiants per a la commemoració, on es podia llegir el lema «Mantenim viva la memòria».
També se'ls va animar a fer servir l'etiqueta a Twitter i Facebook al llarg del dia.
Acte per a estudiants amb motiu del Dia internacional en record de les víctimes de l'Holocaust
Amb motiu del 75è aniversari del seu afusellament, el Memorial Democràtic va organitzar un homenatge al general Antonio Escobar Huertas.
Hi van participar Daniel Arasa, historiador i autor d'una biografia del general Escobar; José Luis Escobar Hernández, nét del general Escobar, i Jordi Palou-Loverdos, director del Memorial Democràtic.
Amb motiu del 35è aniversari de les primeres eleccions al Parlament de Catalunya després de la dictadura franquista i la recuperació de les institucions democràtiques catalanes, i coincidint amb la commemoració del Dia internacional de les Dones (8 de març), el Memorial Democràtic i el Parlament de Catalunya van retre homenatge a les 8 diputades de la
Va presidir l'acte Núria de Gispert, presidenta del Parlament de Catalunya.
Hi van participar Tània Verge, politòloga i professora de la Universitat Pompeu Fabra, i Jordi Palou-Loverdos, director del Memorial Democràtic.
A continuació, es va produir un diàleg entre les homenatjades: Rosa Barenys, Maria Dolors Calvet, Teresa Eulàlia Calzada, Concepció Ferrer, Helena Ferrer, Trinitat Neras i Asumpció Sallés.
El diàleg va ser conduït per la periodista Rita Marzoa.
Durant l'acte es va recordar especialment la pedagoga, senadora i diputada Marta Mata, traspassada l'any 2006.
Homenatge a les diputades de la 1a legislatura
Un dels eixos principals de 2015 ha estat la commemoració del 75è aniversari de l'alliberament dels camps nazis.
Durant el segon trimestre de l'any, representants del govern de la Generalitat de Catalunya han assistit als diferents actes d'homenatge que han tingut lloc amb motiu de la commemoració.
Al mes de juny, el dia 11, el Memorial Democràtic va organitzar un acte d'homenatge a totes les víctimes de la deportació que va tenir lloc a la seva seu institucional i que va comptar amb la participació de testimonis i representants d'entitats de memòria.
L'obertura de l'acte del dia 11 de juny va anar a càrrec de director del Memorial Democràtic, Jordi Palou-Loverdos.
Hi van participar Mirella Stanzione, deportada al camp de Ravensbrück; Cristóbal Soriano, deportat al camp de Mauthausen; Enric Garriga, president de l'Amical de Mauthausen i fill de Marcel·lí Garriga, deportat a Buchenwald; Pablo Iglesias, membre de l'Amical de Ravensbrück i fill de Mercedes Núñez, deportada a Ravensbrück, i Jordi Riera, president de l'Associació Triangle Blau i fill de Josep Riera Borrell, deportat a Mauthausen.
David Serrano, professor de la Universitat Ramon Llull, va oferir una ponència sobre el repte de la memòria després de la deportació als camps.
Com a cloenda, la poetessa Júlia Bel va fer una intervenció poètica, acompanyada de la violoncel·lista Andrea Amador.
Homenatge a les víctimes de deportació als camps nazis a la seu del Memorial Democràtic
Dissabte 25 d'abril, de 10 a 14 h, la nova seu del Memorial Democràtic va obrir les seves portes i va oferir visites guiades a tres exposicions temporals: «Vencedors i vençuts», «De la caiguda a la retirada.
Report of Wide World Photo for The New York Times» i «Catalunya en Transició (1971-1980)».
A partir de dimarts 28 d'abril, les exposicions es van poder visitar de dimarts a dijous, de 10 a 14 h i de 16.30 a 18.30 h, i divendres de 10 a 14 h (laborables).
Jornada de portes obertes a la seu del Memorial Democràtic.
Amb motiu de la inauguració de l'exposició «Vencedors i vençuts» el 25 d'abril, el Memorial Democràtic va programar diferents activitats paral·leles relacionades amb la fi de la Guerra Civil.
També es van portar a terme visites guiades a l'exposició de la mà d'historiadors del Memorial Democràtic.
El Memorial Democràtic va organitzar un acte commemoratiu amb motiu del 75è aniversari de la creació del Front Nacional de Catalunya (FNC).
Hi van participar l'historiador i membre de la Junta de Govern del Memorial Democràtic Agustí Barrera, amb la conferència «La persecució independentista durant el franquisme i l'oposició al règim: el FNC (1940-1946)».
També hi va intervenir l'escriptor i exmilitant del FNC Robert Surroca, que va explicar l'evolució del FNC des de 1946 i fins a la seva dissolució.
El FNC es va crear l'abril de 1940 a París.
Va ser fundat com a front patriòtic per exiliats nacionalistes militants d'Estat Català.
Tal com diu Agustí Barrera, «el FNC va actuar com a pont històric, salvant la fractura de la derrota del 1939 i la posterior ocupació franquista.
Va permetre enllaçar el separatisme de Francesc Macià i Daniel Cardona amb els plantejaments d'alliberament nacional i de classe del Partit Socialista d'Alliberament Nacional el 1968».
Dimecres 6 de maig es va celebrar a Monistrol de Montserrat una Audiència Memorial.
L'acte va donar veu als veïns i veïnes de Monistrol que van patir tant la Guerra Civil com la postguerra, i van poder exposar públicament el seu testimoni personal i familiar sobre els fets.
L'Audiència és una proposta pionera a Catalunya, ja que no se n'havia fet mai cap anteriorment.
Va tenir com a format l'exposició oral i pública de les vivències personals de cada testimoni explicades en primera persona.
Es va fer en el lloc on van tenir lloc els fets, és a dir, a la mateixa població de Monistrol de Montserrat, davant la resta d'assistents.
Els testimonis van tenir l'oportunitat de trencar el silenci sobre els fets acompanyats per dues institucions públiques: l'Ajuntament de Monistrol i el Memorial Democràtic.
La finalitat de la jornada era fer memòria.
Recuperar les diverses memòries personals que van quedar retingudes en el si de les famílies i, en moltes ocasions, de les pròpies persones que van patir els fets, perquè no els van explicar mai ni tan sols als seus familiars més directes.
Al mateix temps, aquesta Audiència Memorial vol ser una eina per esclarir la veritat i per reparar moralment i simbòlicament les víctimes d'aquells terribles fets.
A Monistrol, com a conseqüència de l'aixecament militar del 18 de juliol de 1936, es van produir 22 assassinats entre el juliol de 1936 i el febrer de 1937.
D'altra banda, un cop acabada la Guerra Civil i instaurat el règim de Franco, es van iniciar pràcticament un centenar de causes militars (entre sumaríssims d'urgència i ordinaris) a persones nascudes o que eren residents a Monistrol de Montserrat.
D'entre els processats, vuit homes van ser condemnats a mort i afusellats al Camp de la Bota.
La jornada va començar a les 18.30 h amb una visita guiada a l'exposició «Vencedors i vençuts».
Hi van participar dos testimonis, Montserrat Giné, presidenta de l'Associació de Víctimes de la Repressió Franquista a Tarragona (AVRFT), i Enric Pubill, president de l'Associació Catalana d'Expresos Polítics.
A les 19 h es va presentar l'escultura «Les memòries de l'arbre», d'Ariadna Díaz i Mireia Oliva.
A continuació, Mireia Oliva va explicar com l'obra ha estat concebuda a partir d'una experiència familiar: la lectura del diari de la seva tieta, que narra les històries de l'exili i les vivències de la postguerra de la seva família.
El diari va inspirar també la frase que acompanya l'escultura: «Cada filament de ferro que conforma aquest arbre neix en les arrels que contenen la memòria de les persones i creix donant pas a noves vides que la recordaran».
Posteriorment, a les 19.30 hores, es va presentar un vídeo sobre les activitats i la nova seu del Memorial Democràtic, i es va oferir una visita guiada a l'exposició «Catalunya en Transició».
A les 21.30 hores, a la Capella del Convent dels Àngels del MACBA, va tenir lloc la representació escènica «La Casa de la Memòria», de Lluís Danés.
A partir del vídeo institucional del Memorial Democràtic «Temps de Memòria», creat per Danés l'any 2012, l'espectacle convida a rememorar persones, espais i fets de la història recent a Catalunya.
De la Segona República a la Guerra Civil, passant per l'exili, la deportació als camps nazis, la repressió de la dictadura franquista i la lluita per la recuperació de les institucions i llibertats democràtiques, «La Casa de la Memòria» traça
un recorregut suggeridor que es construeix amb les memòries de diferents persones que van viure aquests períodes en primera persona.
La representació escènica va ser produïda pel Memorial Democràtic de la Generalitat de Catalunya, compta amb música de Xavi Lloses, la dansa de la ballarina i coreògrafa Sònia Sánchez i la participació especial de Marina Rossell.
Amb motiu del 75è aniversari de la mort del filòsof jueu alemany Walter Benjamin (Berlín, 1892 - Portbou, 1940), l'Ajuntament de Portbou, l'Associació Passatges de Cultura Contemporània i el Memorial Democràtic van voler recordar la seva figura i la vigència del seu pensament.
Per aquesta raó, van organitzar un complet programa d'actes que va comptar amb la presència de l'escultor Dani Karavan, autor del memorial Walter Benjamin «Passatges», i del cineasta Wim Wenders.
Les activitats van tenir lloc els dies 3 i 4 d'octubre de 2015.
Una de les commemoracions centrals de la Generalitat de Catalunya ha estat la celebració del centenari de la deportada al camp nazi de Ravensbrück, Neus Català.
L'Any Neus Català, coordinat per l'Institut Català de les Dones, va comptar amb diferents actes d'homenatge organitzats per institucions i entitats de tot Catalunya.
Com a cloenda de les diferents activitats realitzades al llarg de l'any amb relació a l'efemèride, el Memorial Democràtic va organitzar un homenatge a Neus Català i les deportades als camps nazis.
Durant l'acte, que va tenir lloc a l'auditori del Conservatori del Liceu, Mercè Arànega va interpretar l'obra de teatre Neus Català.
Un cel de plom, dirigida per Rafel Duran a partir de la novel·la Un cel de plom, de Carme Martí.
Posteriorment Marina Rossell, cantautora i vicepresidenta de l'Amical de Ravensbrück, va cantar acompanyada de ballarins de la companyia BCN City Ballet amb coreografia de Ramon Oller.
Els parlaments institucionals en honor a Neus Català i les dones deportades van anar a càrrec d'Anna Sallés, presidenta de l'Amical de Ravensbrück; Margarita Català, vicepresidenta de l'Amical de Ravensbrück pel Comitè Internacional de Ravensbrück i filla de Neus Català; Montse Gatell, presidenta de l'Institut Català de les Dones, i Meritxell Borràs, consellera de Governació i Relacions Institucionals, i presidenta del Memorial Democràtic de la Generalitat de Catalunya.
Com cada any, l'Associació Pro-memòria als Immolats per la Llibertat a Catalunya i el Memorial Democràtic van organitzar, al fossar de la Pedrera del cementiri de Montjuïc, un acte d'homenatge als republicans que van ser executats pel règim franquista per raons polítiques i ideològiques, i als que van ser empresonats i/o van patir represàlies a causa del seu compromís amb la lluita per les llibertats.
La data d'aquest homenatge coincideix sempre amb el festiu d'octubre més proper a l'afusellament de Lluís Companys.
El president de la Generalitat de Catalunya Republicana fou executat el 15 d'octubre de 1940.
Hi van intervenir Pere Fortuny, president de l'Associació Pro-memòria als Immolats per la Llibertat de Catalunya, i Jordi Palou-Loverdos, director del Memorial Democràtic.
L'acte va comptar amb la participació musical del Cor Poblenou CMC (Centre Moral i Cultural del Poblenou), que va interpretar les peces musicals «El cavaller enamorat», «L'Emigrant», «El Cant de la Senyera» i «Els Segadors».
El fossar de la Pedrera és un dels espais memorials més importants de Catalunya.
La fossa comuna més gran del país va ser dignificada el 1985 per la Generalitat de Catalunya i l'Ajuntament de Barcelona a iniciativa de l'Associació Pro-memòria als Immolats per la Llibertat de Catalunya.
Una senyalització del Memorial Democràtic explica cadascun dels espais que conformen aquest gran espai memorial, dissenyat per l'arquitecta Beth Galí.
El president de la Generalitat, Artur Mas, va presidir l'acte institucional amb motiu del Dia nacional en memòria de les víctimes de la guerra civil i les víctimes de la repressió de la dictadura franquista.
Es va portar a terme al Saló Sant Jordi del Palau de la Generalitat el 15 d'octubre de 2015, tot coincidint amb el 75è aniversari de l'afusellament de Lluís Companys.
L'acte es va iniciar amb un minut de silenci en record de les víctimes de la Guerra Civil i la dictadura franquista i la projecció d'un fragment de Lluís Companys de Temps de Memòria, vídeo institucional del Memorial Democràtic dirigit per Lluís Danès.
En la commemoració, hi van participar víctimes i també familiars de víctimes com ara Pilar Llopart, supervivent dels bombardejos a Barcelona; Rosa Soler Agut, filla de l'alcalde de Sant Joan de Vilatorrada afusellat pel franquisme Agustí Soler Fosas; Valentín Muxí, fill d'exiliats catalans a Xile i cònsol honorífic de Xile, i Carles Vallejo, president del Memorial de Treballadors i treballadores de SEAT.
Per part del Govern, hi van assistir els consellers de la Presidència, Francesc Homs; de Governació, Meritxell Borràs; de Salut, Boi Ruiz; d'Interior, Jordi Jané; de Cultura, Ferran Mascarell, i el director del Memorial Democràtic, Jordi Palou-Loverdos.
El Govern va aprovar el 8 de setembre proclamar el 15 d'octubre com el Dia nacional en memòria de les víctimes de la Guerra Civil i les víctimes de la repressió de la dictadura franquista, coincidint amb el 75è aniversari de
l'afusellament del president Companys.
L'acte es va cloure amb un parlament institucional del president Mas i l'actuació musical de la Cobla de l'ESMUC, que va interpretar la peça «Trencadís», composada en honor a Lluís Companys, «Els Segadors», l'himne nacional de Catalunya.
El 28 d'octubre de 1938, el govern de la Segona República Espanyola va organitzar a Barcelona un multitudinari acte de comiat de les Brigades Internacionals, on van desfilar els soldats internacionals que marxaven del país.
La retirada havia estat anunciada pel president de la República, el doctor Negrín, el 21 de setembre de 1938 a la Societat de les Nacions.
El Memorial Democràtic va organitzar, conjuntament amb l'Ajuntament de Barcelona i altres entitats, un acte d'homenatge en què van participar representants institucionals, l'historiador Magí Crusells i el grup musical Catorzedabril.
Els Grossi, una família napolitana fugitiva del feixisme, van arribar a Barcelona el 1936.
Van muntar una emissora de ràdio, Radio Libertà, que es va convertir, entre el final de 1936 i el maig de 1937, en el mitjà informatiu de referència sobre la guerra a Espanya per a tots els antifeixistes que sobrevivien a la Itàlia de Mussolini o a l'exili.
Arran de la mort d'Ada Grossi, amb 98 anys, el passat mes d'agost, el Memorial Democràtic va organitzar un homenatge a aquesta família de lluitadors antifeixistes.
Va tenir lloc dimecres 18 de novembre, a les 18.30 h, a la seu del Memorial Democràtic.
Hi van participar l'historiador Giuseppe Aragno amb la ponència «La família Grossi.
El seu combat a la Guerra Civil des de Barcelona i el front.
A més, el filòsof Oreste Scalzone va parlar de la motivació dels Grossi per participar com a voluntaris en la Guerra Civil i en la lluita antifeixista.
Va intervenir també la filla d'Ada Grossi, Sylvia Guzmán Grossi.
Durant l'acte, es va fer una lectura dramatitzada d'un text de l'obra teatral Radio Libertà, d'Alfredo Giraldi.
El periodista Antoni Batista va oferir la conferència «Matar Franco 40 anys després» a la seu del Memorial Democràtic.
Batista va fer un repàs dels diferents atemptats fallits que va patir el dictador.
Alguns d'aquests intents van ser ideats per falangistes antifranquistes i d'altres per anarquistes.
Destaca, especialment, el del mes d'agost de 1952 a Sant Sebastià, un intent que va estar molt a prop d'assolir el seu objectiu.
Antoni Batista ha recollit tots aquests episodis en el seu llibre Matar a Franco.
La presentació va anar a càrrec del director del Memorial Democràtic, Jordi Palou-Loverdos.
La conferència es va organitzar amb motiu del 40è aniversari de la mort de Franco i va tenir lloc en el marc de l'acord de la Junta de Govern del Memorial Democràtic de l'1 d'octubre, pel qual l'entitat condemna el règim dictatorial franquista.
El Memorial Democràtic va organitzar un homenatge a les persones i col·lectius LGTBI represaliades durant el franquisme.
Va tenir lloc dimarts 15 de desembre, a la seu del Memorial Democràtic.
La presentació va anar a càrrec de Jordi Palou-Loverdos, director del Memorial Democràtic, i M. Lluïsa Jiménez, cap de l'Àrea per a la Igualtat de Tracte i No-Discriminació de persones LGTBI del Departament de Benestar Social i Família.
També van intervenir, oferint el seu testimoni, Nàdia Aroca, Paulina Blanco, Nazario Luque, Jordi Griset i Jordi Petit.
Va moderar la taula de testimonis José Benito Eres, president de l'associació Grup d'Amics Gais (GAG).
L'acte va tenir lloc amb motiu del 45è aniversari de la derogació de la Ley de Vagos y Maleantes, el 20è aniversari de la derogació de la Llei de perillositat social i el 40è aniversari de la creació del Front d'Alliberament Gai de Catalunya (FAGC).
El Memorial Democràtic i el Gran Teatre del Liceu van continuar la col·laboració iniciada l'any 2013 per homenatjar la figura de Pau Casals.
Per aquest motiu, i en el marc d'un conveni de col·laboració, van organitzar diferents activitats commemoratives.
A la seu del Memorial Democràtic es va poder visitar, a partir del 17 de desembre de 2015, l'exposició «Pau Casals i el compromís per la pau», produïda pel Memorial Democràtic.
Dijous 17 de desembre, a les 18.30 h, Oriol Dueñas, historiador del Memorial Democràtic i professor d'història contemporània de la Universitat de Barcelona, va oferir una visita guiada a l'exposició.
El mateix dijous, a les 19.30 h, va tenir lloc la conferència «Pau Casals i la pau», a càrrec de Josep Maria Figueres, professor d'història del periodisme de la Universitat Autònoma de Barcelona i expert en la matèria.
La presentació de la conferència va anar a càrrec de Jordi Palou-Loverdos, director del Memorial Democràtic, i d'Antoni Pallès, director del Departament Musical del Gran Teatre del Liceu.
Al balcó del foyer del Gran Teatre del Liceu es va poder visitar, del 19 de desembre de 2015 al 10 de gener de 2016, l'exposició fotogràfica «De Prada a Perpinyà.
Pau Casals & el món de l'exili.
La inauguració va tenir lloc a les 19 h i va anar a càrrec d'Eric Forcada, comissari de l'exposició, i de representants institucionals del Memorial Democràtic i del Gran Teatre del Liceu.
A les 20 h, l'Orquestra del Gran Teatre del Liceu, dirigida per Josep Pons, va interpretar l'obra «El Pessebre», composada per Pau Casals i escrita per Joan Alavedra.
Memorial Pau Casals Pau Casals és un referent de la música i un símbol de la pau.
L'any 1896 va entrar a formar part de l'Orquestra del Gran Teatre del Liceu.
Va destacar pel seu compromís amb la democràcia, la llibertat i la solidaritat.
Una mostra d'aquesta solidaritat va ser el concert que va oferir el 19 d'octubre de 1938 al Liceu, en benefici dels infants víctimes de la guerra i dels bombardejos.
Aquest fou el seu últim concert a Catalunya, abans de marxar a l'exili.
Per tot el que ha estat i el que representa aquest català universal, el Gran Teatre del Liceu i el Memorial Democràtic de la Generalitat de Catalunya li reten homenatge amb el Memorial Pau Casals, que des de fa tres anys organitza activitats commemoratives en record del mestre.