El passat mes de febrer es va aprovar la Moció 51/XII del Parlament de Catalunya, sobre el balanç del primer any de legislatura pel que fa a la repressió, la defensa dels drets fonamentals i l'autodeterminació.
Mitjançant aquesta Moció, el Parlament de Catalunya insta el Govern a dur a terme diferents actuacions.
La primera, consisteix a elaborar i posar a l'abast de la ciutadania, en un termini de noranta dies, una cartografia de la repressió viscuda a Catalunya des que es va iniciar el procés per al referèndum de l'1 d'octubre.
Per donar resposta a aquest requeriment, el Govern ha traslladat l'encàrrec a l'Oficina de Drets Civils i Polítics.
L'Oficina ha demanat la col·laboració a altres institucions amb l'objectiu de verificar les dades i de sistematitzar-ne la visualització, però la resposta obtinguda no sempre ha estat l'esperada.
Val a dir que l'Oficina de Drets Civils i Polítics considera que la prohibició del referèndum d'autodeterminació i la persecució dels qui el van organitzar ja pot implicar una vulneració dels drets civils i polítics dels ciutadans i ciutadanes cridats a participar-hi.
De fet, l'article 1 del Pacte internacional de Drets Civils i Polítics de les Nacions Unides, signat pel Regne d'Espanya l'any 1977, recull:
1.083 persones van ser ateses, de l'1 al 4 d'octubre de 2017, segons les dades de la xarxa sanitària.
La distribució va ser un 68% d'homes i un 32% de dones.
La franja d'assistència per edat majoritària va ser de més de 40 anys i menys de 65 anys, però el rang va des d'una nena de 6 anys fins a una senyora de 88 anys.
Fins al moment, doncs, el balanç que fem de les actuacions repressives de l'1 d'octubre ( podeu consultar-ne el text complet o la infografia corresponent ) és el següent:
L' aplicació de l'article 155 de la Constitució del Regne d'Espanya va tenir com a conseqüència:
Dels 712 alcaldes de l'Associació de Municipis per a la Independència, 78 van ser investigats, amb 62 arxius (a 14 de març de 2019) i 16 en tràmit.
Segons la Comissió d'Economia del Col·legi d'Economistes de Catalunya (CEC), els tres grans elements de pressió de l'Estat contra l'economia catalana davant el referèndum de l'1-O van ser:
Concretament, pel que fa a la retirada, planificada i coordinada, de dipòsits de bancs catalans, l'octubre del 2017 va arribar als 36.000 milions d'euros, un terç dels quals d'entitats estatals.
La cartografia de la repressió respon a un mapa obert, connectat en totes les dimensions, susceptible de rebre constants modificacions.
Hi ha elements estàtics (diferents intensitats) i diferents dimensions/nivells, que volen esdevenir un punt de trobada amb dades materials per a la reflexió.
Els drets civils i polítics que han quedat afectats a causa de diversos fets succeïts abans, durant i després del primer d'octubre s'han categoritzat en els següents grans blocs de vulneracions:
La cartografia de la repressió mostra els fluxos i forces enfrontats a valors com la veritat i la llibertat, que han fet recaure damunt la població una violència física i moral que genera esquerdes.
Davant del procés per al referèndum del primer d'octubre, s'ha agreujat un conflicte que ens mostra l'exercici del poder com a eina de repressió.
El dret esdevé una eina per formular l'exercici del poder, en una vessant que vulnera els drets fonamentals més bàsics.
Des de l'Oficina de Drets Civils i Polítics s'ha fet una cerca documental i audiovisual per cartografiar la repressió, treballar-ne la visualització, categoritzar-la per dates i presentar-ne el resultat d'una manera accessible, objectiva i visual.
Es tracta, doncs, d'un mapa obert i en construcció constant en espera de noves dades empíriques que permetin la revisió i la millora sistemàtica, per aconseguir una visió més profunda, fonamentada i sòlida de les vulneracions viscudes en matèria de drets civils i polítics, per actuacions fàctiques relacionades amb el primer d'octubre de 2017.
Grup de Treball sobre la Detenció Arbitrària.