De conformitat amb el que disposen l'article 6.5 de l'Estatut d'autonomia de Catalunya; l'article 4 de la Llei 2/2007, del 5 de juny, del Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, i l'article 7 de la Llei 35/2010, de l'1 d'octubre, de l'occità, aranès a l'Aran, la Mesa del Parlament, en la sessió tinguda el dia 26 de novembre de 2018 ha aprovat la versió en occità, en varietat aranesa, de la Llei 17/201/, de l'1 d'agost, del Codi tributari de Catalunya i d'aprovació dels llibres primer, segon i tercer, relatius a l'administració tributària de la Generalitat de Catalunya, aprovada pel Ple del Parlament en la sessió tinguda el dia 28 de juliol de 2017 i publicada en el Butlletí Oficial del Parlament de Catalunya número 489, de l'1 d'agost de 2017, i en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya número 7426, del 3 d'agost de 2017, el text de la qual es reprodueix a continuació, a l'efecte que es publiqui en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya (DOGC) i s'hi inclogui el número i la data de la llei publicada, i també la fórmula de promulgació.
Palau del Parlament, 24 de gener de 2019
Damb aguesta estructura se facilite que se poguen incorporar en futur es contenguts de besonh entà completar eth Còdi en sòn conjunt e adaptar-lo, tanben en extension e encastres normatius, as circonstàncies, tostemp cambiantes, que se produsisquen en terren tributari.
Per aguest motiu, eth Còdi conten es remissions ath reglament que son de besonh entà complementar e concretar es disposicions legaus establides.
Entà arténher er objectiu que perseguís eth Còdi, tanben cau assegurar-ne era completesa e era actualizacion permanenta.
Eth Parlament ei qui, en representacion der amàs des ciutadans, apròve es leis damb qué se construís era estructura tributària, entenuda coma er amàs d'impòsti, taxes e d'autes prestacions qu'impliquen obligacions de pagament per part des contribuents.
Catalonha s'a de procurar un sistèma tributari proporcionau e redistributiu qu'assegure autant era justícia fiscau coma era impossibilitat d'escapar deth compliment des obligacions tributàries per miei dera evasion e era elusion fiscaus.
Arténher aguesti objectius exigís un ordenament tributari articulat ath torn d'uns principis essenciaus que garantisquen era certitud deth dret, entà hèr efectiu eth principi de seguretat juridica e era observança des drets des contribuents autant en çò que hè ara normativa coma ara aplicacion des normes tributàries.
Damb aguestes finalitats, eth títol I deth libre prumèr deth Còdi establís ues normes generaus, damb ua especiau referéncia ara resèrva de lei en matèria tributària e ara aplicacion des normes tributàries.
Era Administracion tributària dera Generalitat de Catalonha
Eth títol deth libre prumèr, dividit en dus capítols, se dedique as disposicions generaus sus era Administracion tributària dera Generalitat.
Eth capítol I establís er encastre, es objectius e era estructura dera accion dera Adminstracion tributària dera Generalitat, que, as efèctes de çò qu'establís eth Còdi, ei integrada pes organs e es entitats de dret public dera Generalitat que hèn foncions tributàries o restacades damb era matèria tributària, enes sòns diuèrsi encastres.
En aguest sens, eth capítol II deth títol II regule es principis generaus d'accion dera Administracion tributària dera Generalitat, que s'a de basar ena confidança e ena cooperacion damb er amàs des ciutadans e es entitats deth país.
Eth madeish capítol establís es potestats de qué dispòse era Administracion tributària dera Generalitat entà poder complir es sues foncions, eth regim generau des sòns actes e, fin finau, era collaboracion que s'a d'establir en encastre tributari autant damb es administracions locaus de Catalonha e es autes administracions publiques coma damb es agents deth sistèma tributari, que ne constituïsen un element fondamentau.
Eth libre dusau deth Còdi regule, enes títols I e II, respectivament, era Agéncia Tributària de Catalonha e era Junta de Tributs de Catalonha, es dus organismes actius principaus dera Administracion tributària dera Generalitat.
Eth capítol VI regule, coma nauetat, era collaboracion damb tresaus en matèria tributària en tèrmes e es condicions establides pera normativa aplicabla ara Administracion dera Generalitat, e tanben damb d'autes administracions publiques, damb respècte vèrs era normativa aplicabla de proteccion de dades de caractèr personau.
D'entre es disposicions addicionaus, cau destacar era tresau, en qué s'establissen es obligacions d'informacion generau ara Agéncia entà que pogue amiar a tèrme es foncions assignades damb mès eficacitat; era cincau, per miei dera quau se cree eth Còs Superior de Tecnics Tributaris dera Generalitat de Catalonha, e era dotzau, en qué s'establís er estudi, per part deth Govèrn, dera creacion des estructures corporatives de besonh en encastre dera avaloracion d'immòbles.
Era Junta de Tributs de Catalonha substituís era Junta de Finances, actuau tribunau economicoadministratiu dera Generalitat creat per Decret 73/2003, deth 18 de març, de creacion dera Junta de Finances, substituït posteriorament peth Decret 158/2007, deth 24 de junhsèga, de regulacion dera Junta de Finances.
Entara obtencion d'aguesti objectius se configure coma un organ collegiau, que resòlv conformament a dret e en unica instància.
Eth capítol I conten es disposicions generaus, per miei des quaus se regule era natura dera Junta de Tributs, es principis que ne regissen era accion, eth caractèr vinculant des critèris qu'establisque entà d'auti organs dera Generaliat e es foncions que li corresponen.
Damb era naua regulacion d'aguest organ se preten potenciar era via economicoadministrativa, que, fin finau, favorís fondamentaument es ciutadans economicament mès desfavoridi, pr'amor que es còsti que compòrte eth recors contenciós administratiu les dissuadís, en fòrça casi, d'accedir ad aguesta via.
Eth Plen dera Junta ei competent entà resòlver aguest recors extraordinari per miei de resolucions en qué s'establissen es critèris que cau aplicar de manèra vinculanta, autant entara Junta coma entara rèsta dera Administracion, e que s'an de publicar.
Era concurréncia d'aguesti dus factors ei indispensable entà promòir era consciéncia fiscau des contribuents catalans e, donques, entà maximizar era taxa de compliment volontari des obligacions tributàries que permete arténher era eficiéncia deth sistèma fiscau e redusir era diferéncia entre era recaptacion reau e era recaptacion potenciau.
Cossent damb aguestes finalitats, se cree eth Conselh Fiscau de Catalonha, damb caractèr d'organisme damb personalitat juridica pròpria e damb capacitat entà actuar en aspèctes tan fondamentaus coma: contribuïr ara melhora dera qualitat des normes qu'an de regular era fiscalitat en Catalonha, avalorar e difóner es resultats obtengudi pes diferents organismes qu'intègren era Administracion tributària dera Generalitat e participar activament ena definicion des estratègies que cau aplicar entà redusir era fraudaria fiscau e promòir es bones practiques, autant per part des contribuents e collaboradors sociaus coma per part des administracions tributàries.
Eth títol I s'estructure en cinc capítols.
En aguest sens, eth Conselh Fiscau a d'èster eth punt d'amassada entre es entitats e es organismes qu'intègren era Administracion tributària dera Generalitat e es entitats, es organismes o es associacions que representen es diuèrsi collectius professionaus que se dediquen ar assessorament fiscau en Catalonha.
Fin finau, establís eth regim juridic des actes dictadi pes organs deth Conselh, e tanben era obligacion d'elaborar ua memòria annau e, en vertut deth principi de transparéncia qu'a de regnar en tota era Administracion catalana, de facilitar as ciutadans eth coneishement des consultes, es informes, es estudis e es jutjaments elaboradi peth Conselh, en tot respectar era proteccion des dades des contribuents.
En aguest encastre, cau destacar tanben es foncions der Institut mejançant era participacion enes corresponents procèssi de seleccion deth personau destinat a exercir aguestes foncions.
Eth capítol III, dedicat ath regim de foncionament, regule es aspèctes operatius der Institut.
Disposicion derogatòria e disposicions finaus
Es libres que compausen eth Còdi tributari de Catalonha se dividissen en títols, e es títols en capítols.
Modificacions e abilitacions pressupostàries
Eth departament competent en matèria pressupostària a de hèr es modificacions pressupostàries que siguen pertinents entà complir çò qu'establís aguesta lei.
Es precèptes que poguen comportar despenes damb cargue as pressupòsti dera Generalitat produsissen efèctes a compdar dera entrada en vigor dera Lei de pressupòsti corresponenta ar exercici pressupostari immediatament posterior ara entrada en vigor d'aguesta lei.
a) Es organismes e es ens que conformen era Administracion tributària dera Generalitat.
Era lei establís era obligacion tributària e ne fixe eth contengut, que s'a d'ajustar as principis materiaus de justícia tributària.
Se regulen per lei es procediments tributaris, eth procediment sancionador tributari e es procediments de revision administrativa d'actes tributaris, sense prejudici deth sòn desvolopament per via reglamenària.
S'a d'establir per lei era creacion des ens damb personalitat juridica pròpria que conformen era Administracion tributària dera Generalitat.
Eth Còdi tributari de Catalonha, sense prejudici de çò qu'establisquen es leis des procediments tributaris e dera aplicacion supletòria d'aqueres que regulen eth procediment administratiu, establís:
Era Administracion tributària a de publicar ena sua seu electronica era relacion des procediments tributaris, damb era indicacion des terminis maxims de durada d'aguesti e des efèctes que produsís eth silenci administratiu.
Encastre temporau des normes tributàries
Es normes tributàries entren en vigor ath cap de vint dies naturaus des dera sua publicacion oficiau, se non s'i dispòse un termini diferent, e s'apliquen per un termini indefinit, exceptat que se fixe un periòde determinat de vigéncia.
Es normes tributàries s'apliquen as tributs sense periòde impositiu determinat que se meriten a compdar dera sua entrada en vigor.
Es normes tributàries non an efècte retroactiu, exceptat que se dispòse eth contrari.
Era Administracion tributària dera Generalitat a d'aplicar es normes tributàries cossent damb era doctrina establida pes organs economicoadministratius competents e era jurisprudéncia des tribunaus.
Es disposicions interpretatives vinculen a toti es organs dera Administracion tributària dera Generalitat encargadi d'aplicar es tributs.
Codificacion e consolidacion dera legislacion tributària
Disposicions generaus sus era Administracion tributària dera Generalitat
Capítol I. Objècte, encastre e estructura
Aguest títol establís es objectius, era estructura e es principis e disposicions generaus dera accion des organismes que formen era Administracion tributària dera Generalitat.
Era isènda dera Generalitat dispòse d'un sistèma pròpri de recaptacion entà crubar es tributs e es recorsi de dret public, en quau participen es entitats de crèdit e es de provision de servicis de pagament qu'an estat reconeishudes coma collaboradores ena recaptacion.
Objectius dera Administracion tributària
Era Administracion tributària dera Generalitat ei ua administracion ath servici des ciutadans qu'a es objectius fondamentaus següents:
a) Promòir ua major cultura fiscau entre es ciutadans, de manèra que se hèsque evident eth besonh des tributs entà corbir eth finançament dera despena dera Generalitat e era consciéncia ciutadana entà complir adequadament es responsabilitats fiscaus.
Estructura dera Administracion tributària dera Generalitat
Era Administracion tributària dera Generalitat ei integrada per:
Tanben forme part dera estructura dera Administracion tributària dera Generalitat er organ competent en matèria de tributs integrat ena estructura organica deth departament competent en matèria d'isènda.
Se pòt determinar per lei que d'auti organimes o entitats s'intègren ara Administracion tributària dera Generalitat.
Accion dera Administracion tributària dera Generalitat
Era accion dera Administracion tributària dera Generalitat se base ena confidança e era cooperacion damb er amàs de ciutadans e entitats de Catalonha e s'inspire enes principis següents:
Se garantís era aplicacion deth sistèma tributari de manèra inclusiva e se met er enfasi ena importància dera professionalitat, era qualitat, era transparéncia, era rigor, era equitat, era etica e era solidaritat en compliment fiscau.
g) Era conscienciacion ar amàs dera societat dera importància de pagar es impòsti, damb era intencion de melhorar era cultura e era consciéncia fiscau der amàs dera ciutadania e des empreses.
Era Administracion tributària dera Generalitat ei subjècta as déuers e es obligacions especifics següents:
f) Resòlver es procediments tributaris enes terminis establidi e assumir es conseqüéncies derivades der incompliment d'aguesti terminis, cossent damb çò qu'establisque era normativa tributària.
i) Certificar e liurar còpia des declaracions presentades per persones e entitats, e liurar ua còpia sagerada des documents que li siguen presentadi, tostemp que s'apòrten amassa damb es originaus pr'amor que siguen acaradi.
Atau madeish, a de retornar es originaus d'aguesti documents en cas que non agen de constar en expedient administratiu.
j) Non exigir era aportacion de documents ja presentadi per persones e entitats e que siguen en poder der organ o entitat de dret public actuant.
Cau determinar per lei quines son es consultes que s'an de respóner per escrit e es conseqüéncies dera manca de responsa en termini establit.
a) Era verificacion e era investigacion de toti es elements o circonstàncies determinanti dera obligacion tributària entà garantir eth compliment corrècte des normes que li son aplicables.
b) Era gestion recaptatòria en periòde executiu des recorsi de dret public de titularitat dera Generalitat e, se li a estat atribuïda aguesta foncion, des de titularitat de d'autes administracions publiques catalanes.
d) Er exercici dera potestat sancionadora en matèria tributària.
As efèctes dera artenhuda dera collaboracion de d'autes administracions damb era Administracion tributària dera Generalitat tedenta ara satisfaccion des recorsi de dret public, eth compliment des obligacions derivades dera exaccion des recorsi de dret public non tributaris se compare ath compliment des obligacions tributàries.
Er exercici dera facultat de qualificacion a de respectar:
b) Eth degut besonh de pròva e de motivacion per part dera Administracion tributària.
c) Es procediments que pertòquen entà determinar es normes, es actes o es negòcis que s'age sajat d'evitar o amagar.
Es disposicions interpretatives an es efèctes establidi per article 111-8.
Obtencion e comunicacion de dades damb transcendéncia tributària
Es ens e es organismes dera Administracion tributària dera Generalitat pòden constituïr consòrcis, o aderir-se a d'auti ja existents, damb d'autes administracions, organismes o ens publics, o damb entitats privades sense interès lucratiu, qu'agen finalitats d'interès public concorrentes.
Atau madeish, es ens e es organismes dera Administracion tributària dera Generalitat e es entitats locaus se prèsten recipròcament era assisténcia de besonh entà ua major eficiéncia en compliment des missions respectives, e pòden amiar a tèrme plans d'inspeccion conjunts.
Era Administracion tributària dera Generalitat a de promòir sistèmes de collaboracion damb es entitats publiques entà maximizar era eficacitat e era eficiéncia ena gestion recaptatòria e entà facilitar as ciutadans era satisfaccion des sòns deutes tributaris.
Era Administracion tributària dera Generalitat pòt arribar a ua entenuda damb es contribuents que permete determinar drets e obligacions tributàries que se desprenen dera activitat exercida o d'un determinat tipe de transaccions o d'operacions eth regim fiscau des quaus suscite controvèrsies doctrinaus.
Títol I. Era Agéncia Tributària de Catalonha
Era Agéncia Tributària de Catalonha ei un ens damb personalitat juridica pròpria damb plea capacitat e atribucions entà organizar e exercir es foncions qu'a encomanades.
Era Agéncia Tributària de Catalonha actue ajustada ath dret public e se regís per aguesta lei, pes sues normes de desplegament, peth sòn regim interior e, en tot çò que non establissen es disposicions nomentades e que non sigue incompatible damb era presenta lei, pes disposicions reguladores des entitats que conformen eth sector public dera Generalitat.
Corresponen ara Agéncia Tributària de Catalonha es foncions següentes:
e) Actuar deuant era administracion tributària competenta en representacion des departaments, es ens e es entitats que formen eth sector public dera Generalitat, quan agen era condicion d'obligats tributaris en çò que hè as tributs gestionats pera dita administracion tributària, en tèrmes acordats per convèni o per esturment juridic que correspone.
Era Agéncia Tributària de Catalonha se pòt restacar damb d'autes administracions publiques tributàries, integrar-se en consòrcis e signar acòrds e convènis de collaboracion en matèria tributària.
En marc des principis generaus aplicables ara Administracion tributària dera Generalitat establidi per aguest còdi, era activitat dera Agéncia Tributària de Catalonha se regís pes principis e es normes següentes:
f) Coordinacion e cooperacion damb era rèsta d'administracions tributàries.
i) Transparéncia en çò que hè ara fixacion de critèris e objectius enes sòns encastres d'activitat, en particular en matèria de luta contra era fraudaria.
Es actes dera Agéncia Tributària de Catalonha dictadi en exercici des sues foncions coma poder public son actes administratius.
Es foncions d'aplicacion des tributs e era potestat sancionadora atribuïdes ara Agéncia Tributària de Catalonha se regissen pera normativa tributària e de procediment administratiu aplicabla a Catalonha e pera norma de desplegament.
Era Agéncia Tributària de Catalonha, en çò que hè as foncions qu'impliquen er exercici de potestats publiques, se regís pera normativa reguladora deth procediment administratiu en encastre dera Generalitat.
Es actes que dicten es organs dera Agéncia Tributària de Catalonha en exercici dera potestat tributària, e tanben es de recaptacion pera via executiva des ingrèssi publics non tributaris, son susceptibles de reclamacion economicoadministrativa deuant es organs economicoadministratius competents, sense prejudici dera interposicion prealabla e potestativa deth recors de reposicion enes tèrmes qu'establís era normativa tributària e es normes de desplegament.
Era rèsta d'actes dictadi en encastre dera Agéncia Tributària de Catalonha acaben era via administrativa e son susceptibles de recors contenciós administratiu, sense prejudici deth recors potestatiu de reposicion.
e) Exercir eth comandament superior deth personau, sense prejudici des foncions que corresponen ath director.
h) Quinsevolh auta que li sigue atribuïda per lei o per reglament.
Eth president pòt delegar en director era foncion establida per apartat 2. a.
Era Junta de Govèrn a es foncions següentes:
k) Aprovar, abans de sosmeter-les ara persona titulara deth departament competent en matèria d'isènda, es projèctes normatius pes quaus s'apròve era estructura organizativa dera Agéncia.
b) Exercir era representacion ordinària en orde judiciau e en extrajudiciau.
m) Complir es foncions que li delègue eth president o era Junta de Govèrn.
Eth Comitat Executiu ei presidit peth director dera Agéncia, e ei integrat pes titulars des organs dera Agéncia que se determinen reglamentàriament d'entre es que ne formen era estructura centrau e territoriau.
Era Agéncia Tributària de Catalonha a era estructura organizativa que se determine per reglament.
Enes recorsi contenciosi administratius interpausadi contra es resolucions dictades pes organs economicoadministratius competents, se pòt encargar as avocats dera Generalitat era representacion e defensa dera Agéncia Tributària de Catalonha.
Es membres des còssi tributaris dera Agéncia Tributària de Catalonha an d'ajustar en tot moment era sua accion ath còdi de conducta següent:
a) An d'actuar cossent damb es principis de legalitat, objectivitat e generalitat ena aplicacion dera normativa tributària, damb plen respècte ar ordenament juridic.
f) An d'actuar damb era maxima celeritat e damb era maxima proporcionalitat ena gestion des ahèrs que les son manadi.
Es recorsi dera Agéncia Tributària de Catalonha son:
b) Un percentatge dera recaptacion que derive des sòns actes de liquidacion e de gestion recaptatòria o de quinsevolh aute acte administratiu dictat en encastre de gestion tributària damb era fin de corbir es despenes de foncionament e inversions que siguen de besonh entara sua activitat.
Eth pressupòst dera Agéncia Tributària de Catalonha se regís per çò que dispòse era normativa reguladora des entitats que conformen eth sector public dera Generalitat, era normativa reguladora des sues finances publiques e es successives leis de pressupòsti.
Era Agéncia Tributària de Catalonha gaudís de sistèmes d'informacion pròpris, sense prejudici des formules de collaboracion que se poguen establir damb era Administracion dera Generalitat.
Pertòque as organs dera Agéncia Tributària de Catalonha que damb aguest objectiu se determinen, cossent damb era estructura organica corresponenta, portar era compdabilitat dera Agéncia, cossent damb es instruccions que dicte era Intervencion Generau ad aguest efècte.
Collaboracion damb tresaus en matèria tributària
Atau madeish, pòt soscríuer convènis damb entitats privades damb era madeisha finalitat.
Collaboracion en matèria tributària e en aplicacion des tributs
Es interessadi, entitats sociaus, entitats privades o institucions o organizacions representatives d'interèssi sociaus, laboraus, empresariaus o professionaus, pòden collaborar damb era Agéncia Tributària de Catalonha en totes es accions d'interès comun que se determinen per reglament.
Era collaboracion en matèria tributària e en aplicacion des tributs se hè cossent damb era normativa tributària e de procediment administratiu aplicable e damb respècte en tot cas pera normativa aplicabla de proteccion de dades de caractèr personau.
Còs Superior d'Inspectors Tributaris dera Generalitat de Catalonha
Eth Còs Superior d'Inspectors Tributaris dera Generalitat de Catalonha a es foncions següentes:
c) Practicar es liquidacions tributàries que regularizen era situacion tributària des obligats tributaris e imposar sancions tributàries.
Entà accedir ath Còs Superior d'Inspectors Tributaris dera Generalitat de Catalonha cau possedir eth títol universitari de doctor, de grad, de licenciat, d'enginhèr o d'arquitècte.
Còs Superior de Tecnics Tributaris dera Generalitat de Catalonha
Eth Còs Superior de Tecnics Tributaris dera Generalitat de Catalonha a es foncions següentes:
d) Complir tramits e executar es devolucions determinades pera normativa tributària.
h) Hèr era verificacion de valors mobiliàries.
j) Assessorar, assistir e informar en matèria tributària as organs dera Administracion publica.
k) Complir es auti prètzhèts d'aplicacion des tributs que non siguen integradi enes foncions d'inspeccion e li siguen atribuïdi pera normativa o li siguen assignadi pes organs competents.
Entà accedir ath Còs Superior de Tecnics Tributaris dera Generalitat de Catalonha cau possedir eth títol universitari de doctor, de grad, de licenciat, d'enginhèr o d'arquitècte.
b) Es foncionaris de carrèra damb ua antiquitat minima de dus ans en quinsevolh des còssi o escales deth grop A, subgrop A2, que, en tot cas, an de complir es requisits de titulacion entà accedir ath grop A, subgrop A1.
Còs Tecnic de Gestors Tributaris dera Generalitat de Catalonha
Eth Còs Tecnic de Gestors Tributaris dera Generalitat de Catalonha a, en encastre des procediments tributaris existents, es foncions següentes:
d) Prepausar era practica de liquidacions derivades des procediments tributaris e era imposicion de sancions tributàries.
Disposicions comunes entàs còssi tributaris dera Agéncia Tributària de Catalonha
S'exceptuen d'aguest regim d'incompatibilitats es activitats qu'establís coma compatibles eth capítol II dera Lei 21/1987, deth 26 de noveme, d'incompatibilitats deth personau ath servici dera Administracion dera Generalitat.
Tanben se n'exceptuen er exercici dera docéncia coma professors universitaris associadi a temps parciau e es activitats de preparacion entà accedir ara foncion publica, tostemp que non empedisquen eth compliment deth regim de dedicacion orària que sigue establit pera Agéncia.
Tanben son susceptibles de reclamacion determinades accions des particulars en matèria tributària.
Es critèris que de manèra reïterada establisque era Junta de Tributs de Catalonha restaquen es organs dera Administracion tributària e de recaptacion d'ingrèssi de dret public dera Generalitat e es entitats de dret public, restacades ad aguesta o que ne depenen.
Ad aguest efècte, cau hèr a constar enes resolucions corresponentes que se tracte de doctrina reïterada.
Era Junta de Tributs de Catalonha a coneishement, en unica instància:
Era aplicacion des tributs e era imposicion de sancions tributàries.
Es accions des particulars en matèria tributària susceptibles de reclamacion economicoadministrativa.
Non s'admeten reclamacions economicoadministratives en çò que hè as actes qu'acaben era via administrativa, des dictadi en procediments en qué ei reservada ath conselhèr o ath secretari deth departament competent en matèria d'isènda era resolucion que met fin ara via administrativa o des dictadi en vertut d'ua lei que les excludís de reclamacion economicoadministrativa.
Es membres dera Junta de Tributs non pòden auer exercit, eri madeishi o per substitucion, activitats privades pendent es dus ans anteriors ath sòn nomenament, includides es de caractèr professionau, per compde pròpri o jos era dependéncia o servici d'entitats o de particulars que se restaquen dirèctament damb es activitats que desvolòpe era Junta.
Son excludides d'aguesta proïbicion, es activitats particulares que, en exercici d'un dret reconeishut, amien a tèrme per eres madeishes es persones interessades.
Entà avalorar possibles incompatibilitats, es persones interessades en accedir ara condicion de membre dera Junta de Tributs son obligades a declarar, abans deth sòn nomenament, es activitats remunerades qu'an exercit pendent es dus exercicis anteriors.
En madeish sens, un còp nomenades membres dera Junta, an de presentar ua naua declaracion se se produsís ua alteracion des activitats ja declarades.
Correspon ath vicepresident dera Junta de Tributs era presidéncia d'ua des sales.
Correspon as presidents de sala distribuïr es expedients en fasa de resolucion entre es vocaus que siguen adscriti ara sala qu'an assignada e impulsar-ne era finalizacion, e tanben d'auti prètzhèts que les encomane eth president dera Junta de Tributs.
Correspon ath secretari dera Junta signar es actes, damb era aprobacion deth president corresponent.
Enes casi de vacanta, abséncia, malautia o bèra auta causa legau, eth president dera Junta de Tributs ei substiuït peth vicepresident; es presidents de sala son substituïdi peth membre dera Junta que designe eth president dera Junta; eth secretari ei substituït peth vocau mès joen, e, quan calgue entà arténher eth quòrum corresponent, es vocaus son substituïdi pes vocaus de ua auta sala que designe eth president dera Junta.
Era Junta de Tributs de Catalonha a d'emplegar preferentament mieis electronics autant enes relacions damb es persones interessades coma enes relacions damb era Administracion, sense prejudici deth dret des ciutadans a emplegar d'auti mieis e a èster-i atengudi.
S'an d'establir per reglament es persones que son obligades a comunicar-se damb era Junta per mieis electronics, era forma d'interposicion des reclamacions e es recorsi per via electronica, es requisits dera notificacion electronica e eth contengut der expedient electronic as efèctes dera metuda de manifèst electronica.
Contra aguestes resolucions se pòt interpausar un recors contenciós administratiu cossent damb çò que dispòse era normativa reguladora dera jurisdiccion contenciosa administrativa.
En tot çò que non regule eth títol I, ei aplicable ara Agéncia Tributària de Catalonha çò que dispòse era normativa reguladora des ens qu'intègren eth sector public dera Generalitat, era normativa reguladora des sues finances publiques e eth regim pressupostari regulat entàs ens determinadi pera letra b.1 der article 1 deth tèxte rehonut dera Lei der estatut dera empresa publica catalana, aprovat per Decret legislatiu 2/2002, deth 24 de deseme.
Accion tributària des departaments dera Generalitat
Es persones fisiques o juridiques que hèn subastes de bens an de reméter ara Agéncia Tributària de Catalonha informacion sus es transmissions de bens en qué an intervengut en qualitat d'intermediàries per compde de d'auti, quan eth transmetent non actue en exercici d'ua activitat economica.
Es persones fisiques o juridiques dedicades professionaument ara reventa de bens mòbles an de reméter ara Agéncia Tributària de Catalonha informacion sus es aqueriments prealables de bens que siguen susceptibles de tributar per impòst sus transmissions patrimoniaus e actes juridics en qué an intervengut, autant per compde pròpri coma en qualitat d'intermediàries per compde de d'auti.
Es entitats asseguradores an de reméter ara Agéncia Tributària de Catalonha informacion sus es indemnizacions pagades coma conseqüéncia des polisses des assegurances de vida contractades damb assegurats residents en Catalonha.
Era Direccion Generau dera Policia deth Departament d'Interior a de subministrar ara Agéncia Tributària de Catalonha, per mieis electronics, e enes formats e terminis que se determinen per convèni, es dades contengudes en registre de persones lotjades enes establiments d'auberjament plaçadi en Catalonha estrictament de besonh entara verificacion der impòst sus es sejorns en establiments toristics.
Se considèren dades estrictament de besonh es següentes:
c) Eth tipe de document d'identitat dera persona que s'alòtge en establiment o equipament toristic, e era sua data de neishença.
d) Era data d'entrada en establiment o equipament toristic de cada persona que se i alòtge e eth nombre de dies previsti deth sejorn.
Es obligacions d'informacion regulades per aguesta disposicion addicionau s'establissen sense prejudici des autes obligacions de liurament d'informacion que pòden resultar d'autes disposicions normatives o convènis de collaboracion.
Es dades, es informes o es antecedents obtengudi pera Agéncia Tributària de Catalonha pòden èster cedidi ara Direccion Generau de Tributs e Jòc entà analisar e dessenhar era politica tributària e elaborar era normativa tributària generau, es figures tributàries pròpries e es tributs cedidi, en marc des competéncies normatives dera Generalitat.
Era comunicacion dera informacion s'a de hèr de manèra anonimizada o, s'era fin perseguida ac requerís, damb era aplicacion de tecniques de pseudonimizacion que non permeten era identificacion des persones afectades per tresaus persones diferentes ara entitat cedenta.
Es membres dera suprimida escala tecnica tributària deth Còs Superior d'Inspeccion e Tecnica Tributària dera Generalitat de Catalonha s'intègren dirèctament ath Còs Superior de Tecnics Tributaris dera Generalitat de Catalonha.
Escala tecnica tributària deth Còs Superior d'Inspeccion e Tecnica Tributària dera Generalitat de Catalonha
Se suprimís era escala tecnica tributària deth Còs Superior d'Inspeccion e Tecnica Tributària dera Generalitat de Catalonha.
Es membres dera escala tecnica tributària deth Còs Superior d'Inspeccion e Tecnica Tributària dera Generalitat de Catalonha s'an d'integrar ath Còs Superior de Tecnics Tributaris dera Generalitat de Catalonha en un termini de dus mesi a compdar dera entrada en vigor d'aguesta lei.
Adequacion dera composicion dera Junta de Govèrn dera Agéncia Tributària de Catalonha
Compliment de foncions de còssi tributaris per part de membres de d'auti còssi dera Administracion dera Generalitat o d'autes administracions publiques
Eth president dera Junta de Finances, mentre non se procedís ara adaptacion des lòcs de trabalh actuaus dera Junta de Finances en çò qu'establís eth títol II d'aguest libre, passe a exercir es foncions de presdident dera Junta de Tributs e de president dera Sala 1 dera Junta de Tributs; eth vicepresident dera Junta de Finances passe a exercir es foncions de vicepresident dera Junta de Tributs e de president dera Sala 2 dera Junta de Tributs; es vocaus dera Junta de Finances aucupen es lòcs equivalents des de vocaus dera Junta de Tributs, e eth secretari dera Junta de Finances passe a exercir es foncions de secretari dera Junta de Tributs.
Es procèssi selectius entà accedir as còssi d'adscripcion ara Agéncia Tributària de Catalonha iniciadi en moment d'entrada en vigor d'aguesta lei contunhen de regir-se, enquia que finalizen, pera normativa que les ei aplicabla en moment dera convocatòria.
Manteniment des mecanismes de subministrament d'informacion ara Agéncia Tributària de Catalonha
Regim transitòri dera normativa aplicabla en matèria de revision ena via administrativa des actes e es accions en matèria tributària
Títol I. Eth Conselh Fiscau de Catalonha
Capítol I. Objècte deth títol I e natura e foncions deth Conselh
f) Assessorar e formular recomanacions entà melhorar es bones practiques des administracions tributàries de Catalonha, e promòir era transparéncia en exercici des competéncies tributàries.
j) Informar preceptivament e damb caractèr vinculant, per miei dera Comission Tecnica Consultiva, enes casi en qué era Agéncia Tributària de Catalonha estime que pòden concórrer es circonstàncies determinantes de conflicte ena aplicacion dera norma tributària.
k) Eméter, a peticion dera persona titulara deth departament competent en matèria d'isènda publica o der organ competent en matèria de tributs integrat en estructura organica deth departament competent en matèria d'isènda, jutjaments qu'agen per objècte era interpretacion, era explicacion o er esclariment des normes tributàries.
m) Prepausar as organs dera Generalitat competents entà interpretar o esclarir era normativa tributària pròpria, era revision des critèris fixadi.
o) Es que li siguen atribuïdes per ua disposicion legau o reglamentària.
Eth president deth Conselh Fiscau de Catalonha ei designat per Parlament de Catalonha, per ua majoria de tres cincaus parts, per un periòde de sies ans, d'entre persones damb ampla experiéncia professionau o academica en encastre tributari e onorabilitat reconeishuda, damb era acreditacion prealabla dera sua trajectòria professionau e capacitat ena comission parlamentària corresponenta.
Tanben correspon ath Parlament acordar era separacion deth cargue de president per bèra ua des circonstàncies establides pes letres e, g, h e i der article 312-5, atau coma acceptar-ne era dimission.
Corresponen ath president deth Conselh Fiscau de Catalonha es foncions següentes:
c) Exercir era direccion superiora deth Conselh e eth comandament superior deth personau, sense prejudici des foncions que corresponen ath director.
Es membres deth Conselh Fiscau de Catalonha son sosmetudi ath regim d'abstencion e recusacion establit pera normativa generau de procediment administratiu.
a) Coma vocaus per rason deth cargue, es que en cada moment agen era representacion institucionau des organismes e ens publics qu'intègren era Administracion tributària dera Generalitat que, cossent damb çò que s'establisque per reglament, agen era condicion de membres deth Conselh.
g) Per incapacitacion o inabilitacion entà exercir un cargue public declarades per senténcia fèrma.
En aguest cas, eth manament dera persona nomenada entà aucupar era vacanta s'esten ath madeish periòde que li demoraue ara persona substituïda entà acabar eth manament.
e) Er exercici de cargues en organs d'importància constitucionau o estatutària.
f) Era condicion de naut cargue ath servici dera Generalitat, der Estat o dera Administracion locau o personau de nomenament eventuau, damb era excepcion des representants d'entitats publiques qu'intègren era Administracion tributària dera Generalitat.
h) Er exercici de cargues directius en empreses concessionàries o arrendatàries d'òbres o servicis des administracions publiques de Catalonha.
i) Eth compliment de foncions directives en partits politics, associacions empresariaus o sindicats.
Eth Plen deth Conselh Fiscau de Catalonha a es foncions següentes:
j) Es que li atribuïssen era normativa de desplegament d'aguesta lei e era normativa en vigor que regule eth regim juridic des organs collegiadi.
Eth secretari deth Conselh Fiscau de Catalonha a es foncions següentes:
i) Es que li corresponen cossent damb era normativa en vigor que regule eth regim juridic des organs collegiadi e era normativa de desvolopament d'aguesta lei.
Ei aplicable ath secretari deth Conselh eth regim generau d'incompatibilitats deth personau ath servici dera Generalitat.
Entà exercir es foncions establides per apartat 1. h der article 311-5, eth Conselh a de constituïr era Comission de Proteccion des Drets deth Contribuent.
Entà exercir es foncions establides per apartat 1. j der article 311-5, eth Conselh Fiscau de Catalonha a de constituïr era Comission Tecnica Consultiva.
Enes sessions dera comission i an de participar, damb votz mès sense vòt, dus representants dera Inspeccion Tributària dera Agéncia Tributària de Catalonha designadi peth director d'aguest organisme.
Era Comission Tecnica Consultiva a era foncion d'eméter un informe preceptiu e vinculant enes casi en qué era Agéncia Tributària de Catalonha estime que pòden concórrer es circonstàncies determinantes de conflicte ena aplicacion dera norma tributària.
Pòden participar enes reünions deth Plen deth Conselh Fiscau de Catalonha, damb era convocatòria prealabla deth president, damb votz mès sense vòt e cossent damb era matèria que sigue objècte de debat, es persones següentes:
b) Es responsables de d'auti organismes dera Generalitat damb encastres d'accion relacionadi damb era gestion economica o financèra.
Pòden assistir tàs reünions des comissions, entà informar e hèr suggeriments, es membres d'universitats, institucions academiques o d'autes entitats especializades en estudi dera fiscalitat o dera Administracion tributària, e tanben persones expèrtes enes matèries que constituïssen eth sòn objècte.
Corresponen ath director deth Conselh Fiscau de Catalonha es foncions següentes:
b) Exercir era direccion ordinària deth Conselh.
d) Exercir era representacion ordinària en orde judiciau e en extrajudiciau.
h) Exercir eth comandament ordinari deth personau, e tanben era potestat disciplinària.
Eth pressupòst deth Conselh Fiscau de Catalonha se regís pera normativa reguladora des entitats que formen eth sector public dera Generalitat, era normativa reguladora des sues finances publiques e es leis de pressupòsti successives.
Eth regim patrimoniau deth Conselh ei subjècte ara normativa reguladora des entitats que formen eth sector public dera Generalitat e ara normativa reguladora deth patrimòni dera Administracion dera Generalitat.
Contra es resolucions dictades en aguest encastre se pòt interpausar eth recors potestatiu de reposicion, e tanben era reclamacion establida pera legislacion de transparéncia e es auti recorsi que calguen.
Era Comission de Proteccion des Drets deth Contribuent e era Comission Tecnica Consultiva son facultades entà accedir as dades des expedients des procediments tributaris restacadi damb er ahèr que se sosmet ara sua consideracion que siguen estrictament de besonh entà eméter eth sòn prononciament.
Ad aguesti efèctes, es organs administratius afectadi pes accions an era obligacion de facilitar era informacion que solliciten es comissions.
Capítol V. Relacions institucionaus
Eth Conselh Fiscau de Catalonha, cossent damb era normativa aplicabla, pòt signar convènis o acordar quinsevolh formula juridica admetuda en dret entà hèr efectiva era collaboracion damb d'autes administracions o damb es ens e organismes que i apartenen establida en aguest article, enes encastres d'accion que dirèctament o indirèctament li son pròpris.
Es finalitats der Institut de Recèrca Fiscau e Estudis Tributaris de Catalonha son es següentes:
d) Garantir era qualitat tecnica e era formacion permanenta deth personau ath servici des diferenti organismes qu'intègren era Administracion tributària dera Generalitat.
f) Collaborar damb es universitats e es centres de recèrca establidi en Catalonha entà promòir era produccion scientifica en encastre dera fiscalitat.
Er Institut de Recèrca Fiscau e Estudis Tributaris de Catalonha a es foncions següentes:
f) Detectar, analisar e prepausar era aplicacion des melhores practiques de gestion as organismes qu'intègren era Administracion tributària dera Generalitat.
g) Promòir er accès des ciutadans ath coneishement dera fiscalitat, damb er impuls de programes de formacion e educacion en compliment des obligacions tributàries.
r) Elaborar estudis sus es efèctes dera definicion deth marc normatiu en matèria fiscau e der abús que se ne hè en assemblatge e era relacion damb es legislacions tributàries der entorn propèr.
a) Eth president, cargue qu'aucupe era persona titulara dera secretaria competenta en matèria d'isènda.
b) Es vocaus, damb era distribucion següenta:
Tres vocaus designadi pera persona titulara deth departament competent en matèria d'isènda, un des quaus d'entre es titulars d'unitats directives competentes en matèria pressupostària.
f) Prepausar ath Govèrn es critèris entà fixar es drets d'inscripcion o matricula enes activitats der Institut.
Eth Conselh Rector s'amasse en session ordinària dus viatges ar an, convocat peth president, e en session extraordinària tostemp qu'ac decidisque eth president, a iniciativa pròpria o a instància d'ua tresau part des membres.
b) Responsables de d'auti organismes dera Generalitat damb encastres d'accion relacionadi damb era gestion economica o financèra.
Eth Conselh Rector, en tot çò que non establís aguesta lei ne era normativa de desplegament, se regís, supletòriament, pera legislacion en vigor aplicabla as organs collegiadi dera Administracion dera Generalitat.
Es foncions deth Comitat Scientific son es següentes:
Eth Comitat Scientific s'amasse en session ordinària un viatge ar an, convocat peth president, e en session extraordinària tostemp qu'ac decidisque eth president, a iniciativa pròpria o a instància d'ua tresau part des membres deth Conselh Rector.
Eth pressupòst der Institut de Recèrca Fiscau e Estudis Tributaris de Catalonha se regís pera normativa reguladora des entitats que formen eth sector public dera Generalitat, era normativa reguladora des sues finances publiques e es leis de pressupòsti successives.
a) Un estat de recorsi, damb es estimacions corresponentes.
Eth regim patrimoniau der Institut ei subjècte ara normativa reguladora des entitats que formen eth sector public dera Generalitat e ara normativa reguladora deth patrimòni dera Administracion dera Generalitat.
Entà participar enes procèssi selectius de personau, se pòt atribuïr as membres des còssi especiaus damb foncions damb er encastre dera isènda publica er exercici temporau de foncions d'avaloracion e formacion, que s'an de complir en regim de comission de servicis o cossent damb era situacion administrativa que les correspone segons era normativa reguladora.
Aguest personau se regís pes acòrds soscriti en cada cas damb era institucion corresponenta.
Er Institut de Recèrca Fiscau e Estudis Tributaris de Catalonha a de prestar ua atencion especiau as persones que desvolopen era sua formacion universitària o recèrca enes encastres dera sua competéncia.
Damb aguesta fin, a d'estimular er interès pes gessudes professionaus restacades damb es sues competéncies.
Es reclamacions prealables ara via judiciau laborau s'an de presentar deuant eth secretari generau deth departament competent per rason dera matèria, que les resòlv.
Correspon ath director resòlver es sollicituds d'accès ara informacion que formulen es persones dirèctament restacades damb era organizacion, eth foncionament o era activitat der Institut.
Collaboracion damb d'autes administracions tributàries e organismes analògs
Era inscripcion en Registre d'assessors fiscaus de Catalonha ei volontària e requerís presentar ua sollicitud en qué s'acredite que s'amassen es condicions minimes de besonh entà prestar es servicis professionaus en matèria tributària que se determinen reglamentàriament e que s'accèpte, en toti es casi, seguir eth còdi de bones practiques.
Eth Conselh Fiscau de Catalonha a de promòir sociaument era figura der assessor fiscau registrat e a de prepausar as organismes e ens publics integrants des administracions tributàries de Catalonha mesures entà impulsar protocòls d'accion conjunta damb es collègis o es associacions professionaus.
Er assessor fiscau registrat a era condicion d'interlocutor valid dera Administracion tributària dera Generalitat entà establir es esturments de cooperacion e gestion qu'agen per fin redusir e simplificar es tramits administratius de besonh entà complir es obligacions tributàries.
Era creacion efectiva der Institut de Recèrca Fiscau e Estudis Tributaris de Catalonha enes tèrmes establidi per títol II d'aguest libre se produsís en moment en qué se publique en Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya era resolucion pera quau era persona titulara deth departament competent en matèria d'isènda constituís eth sòn Conselh Rector.
Palai dera Generalitat, 1 d'agost de 2017