Mitjançant la Llei 5/2003, de 22 d'abril, de mesures de prevenció d'incendis forestals en les urbanitzacions sense continuïtat immediata amb la trama urbana, es van regular tot un seguit de mesures d'aplicació a les urbanitzacions que no tenen una continuïtat amb la trama urbana i que estan situades a menys de cinc-cents metres de terrenys forestals i a les edificacions i les instal·lacions aïllades situades en terrenys forestals.
Aquest Decret desplega la Llei 5/2003, de 22 d'abril, tot regulant els requeriments que s'hi preveuen, com ara la franja exterior de protecció, les condicions de manteniment de les parcel·les no edificades i dels vials, la definició i el contingut del Pla d'autoprotecció i les característiques de la xarxa d'hidrants.
Es desenvolupen també els aspectes relatius al plànol en què s'han de delimitar les urbanitzacions, edificacions i instal·lacions afectades per la Llei 5/2003, els estàndards cartogràfics a emprar, el Pla d'autoprotecció, i, finalment, es determinen, entre d'altres aspectes, els òrgans competents per a la imposició de les sancions.
A proposta del conseller de Medi Ambient i Habitatge i de la consellera d'Interior, i d'acord amb el Govern,
És objecte d'aquest Decret el desplegament de les mesures regulades a la Llei 5/2003, de 22 d'abril, de mesures de prevenció d'incendis forestals en les urbanitzacions sense continuïtat immediata amb la trama urbana.
2.1 Aquest Decret s'aplica a les urbanitzacions que no tenen una continuïtat immediata amb la trama urbana i que estan situades a menys de cinc-cents metres de terrenys forestals i a les edificacions i les instal·lacions aïllades situades en terrenys forestals.
2.2 S'exclouen de l'àmbit d'aplicació d'aquest Decret les edificacions i les instal·lacions destinades a explotacions agrícoles i ramaderes i els habitatges que hi són vinculats.
Aquestes edificacions, instal·lacions i habitatges resten sotmeses a les disposicions del Decret 64/1995, de 7 de març, pel qual s'estableixen mesures de prevenció d'incendis forestals, i a les del Decret 241/1994, de 26 de juliol, sobre condicionants urbanístics i de protecció contra incendis en els edificis, complementaris de la NBE-CPI/91.
a) Urbanització: agregat de parcel·les i edificacions destinades a l'habitatge emplaçat de manera no connexa amb el nucli urbà primigeni i històric.
b) No tenir continuïtat immediata amb la trama urbana: tenir una posició en el territori separada dels sòls urbans o urbanitzables ja urbanitzats.
c) Terrenys forestals: els que tenen aquesta consideració d'acord amb la Llei 6/1988, de 30 de març, forestal de Catalunya.
d) Període de màxim risc d'incendi: període comprès entre el 15 de juny i el 15 de setembre per a les zones especificades com a zona d'alt risc d'incendi, d'acord amb el Decret 64/1995, de 7 de març, pel qual s'estableixen mesures de prevenció d'incendis forestals.
e) Franja exterior de protecció: és la franja de terreny, amb una amplada mínima de 25 metres, lliure de vegetació seca i amb la massa arbòria aclarida i podada que compleix les característiques que s'estableixen a aquest Decret.
f) Subjectes obligats: les persones físiques i jurídiques a què fa referència l'article 4 de la Llei 5/2003, de 22 d'abril.
g) Pla d'autoprotecció contra incendis forestals: és la previsió de les accions i mesures de resposta i emergència davant dels incendis forestals, que han de redactar els subjectes obligats, d'acord amb els articles 19 i 20 de la Llei 4/1997, de 20 de maig, de protecció civil de Catalunya.
4.1 Correspon als ajuntaments l'elaboració i aprovació, per part del seu ple, d'un plànol de delimitació que ha de determinar les urbanitzacions, les edificacions i les instal·lacions, situades en el seu terme municipal, que s'incloguin en l'àmbit d'aplicació d'aquest Decret.
4.2 El plànol de delimitació ha d'incorporar la informació següent:
a) Una relació numerada de les urbanitzacions, edificacions i instal·lacions, en suport paper o suport digital, amb localització sobre el Mapa comarcal de Catalunya a escala 1:50.000 produïts per l'Institut Cartogràfic de Catalunya.
b) Un mapa de detall de les urbanitzacions, edificacions i instal·lacions, amb localització sobre el Mapa topogràfic de Catalunya a escala 1:5.000, ja sigui en la seva versió en paper, rasteritzada o Base topogràfica de Catalunya 1:5.000, que ha de grafiar les franges exteriors de protecció que ja existeixen o que cal que existeixin.
4.3 El plànol de delimitació ha d'anar acompanyat d'un document en què es determinin les fases d'execució, que poden ser consecutives, dels treballs que cal efectuar per complir les obligacions establertes per l'article 3 de la Llei 5/2003, tant pel que fa al termini en què s'han de dur a terme com respecte de l'àmbit territorial afectat.
4.4 El Departament de Medi Ambient i Habitatge, a través de la Direcció General del Medi Natural, i els ens supramunicipals poden donar suport per a l'elaboració del plànol de delimitació quan així s'acordi amb l'ajuntament afectat.
4.5 El procediment d'aprovació del plànol de delimitació s'ajustarà a la tramitació següent:
d) Aprovació pel ple de l'ajuntament.
e) Tramesa al Departament de Medi Ambient i Habitatge.
4.6 El contingut del plànol de delimitació s'ha de tenir en compte en l'elaboració dels instruments de planificació urbanística municipal.
4.7 Qualsevol canvi en les condicions i requeriments que motiven la inclusió de les urbanitzacions, edificacions i instal·lacions en el plànol de delimitació ha de ser comunicat a l'ajuntament del seu terme municipal, en un termini màxim de dos mesos des que es van produir, per a la revisió, si s'escau, del plànol de delimitació o la interrupció dels treballs que s'estiguin duent a terme.
Pla d'autoprotecció contra incendis forestals
5.1 El Pla d'autoprotecció contra incendis forestals s'ha d'elaborar d'acord amb el que s'estableix a l'annex 1 d'aquest Decret.
5.2 El Pla d'autoprotecció contra incendis forestals s'ajusta a la tramitació següent:
b) Aprovació del ple de l'ajuntament.
c) Informe de la Direcció General d'Emergències i Seguretat Civil.
d) Homologació per la Comissió de Protecció Civil de Catalunya, d'acord amb l'article 19 de la Llei 4/1997, de 20 de maig, de protecció civil de Catalunya.
e) Integració com a annex al Pla d'actuació municipal o de l'entitat corresponent.
6.1 La franja exterior de protecció ha de complir les característiques que s'estableixen a l'annex 2 d'aquest Decret.
A l'annex 3 es recullen els criteris per a l'execució de les actuacions de tractament de vegetació.
6.2 La franja exterior de protecció es mesura des del límit exterior de les parcel·les situades al perímetre de les urbanitzacions, les edificacions i les instal·lacions incloses en l'àmbit d'aplicació d'aquest Decret.
Les zones verdes o vials perimetrals existents a partir del límit esmentat es poden computar com a part de la franja exterior de protecció.
6.3 Les noves urbanitzacions que prevegin els plans d'ordenació urbanística municipal han d'incloure dintre del seu àmbit les franges de protecció contra incendis regulades en aquest Decret.
6.4 L'accés per a la realització de les franges de protecció es fa sempre que sigui possible a través de la xarxa viària de la urbanització mateixa.
En cas que s'hagi de passar per les finques veïnes, l'afectació ha de ser la mínima possible i prenent en consideració les indicacions del/de la propietari/ària.
6.5 En el cas que els terrenys inclosos a la franja exterior de protecció no pertanyin a la urbanització i s'hi estableixi una servitud forçosa per efectuar els treballs de neteja necessaris, els/les propietaris/àries dels terrenys inclosos a la franja tindran dret a una indemnització per part dels subjectes obligats d'acord amb l'article 6.3 de la Llei 5/2003.
El terreny de les parcel·les interiors de les urbanitzacions s'ha de mantenir lliure de vegetació seca i ha de ser objecte dels treballs d'aclarida que s'estableixen en l'annex 2 d'aquest Decret.
8.1 La xarxa d'hidrants homologats per a l'extinció d'incendis ha de complir els requeriments establerts pel Decret 241/1994, de 26 de juliol, sobre condicionants urbanístics i de protecció contra incendis en els edificis, complementaris de la NBE-CPI/91.
8.2 En les zones en què existeixin problemes de subministrament d'aigua s'han de prendre les mesures oportunes per esmenar aquesta deficiència, d'acord amb l'informe tècnic que elabori l'òrgan competent de l'ajuntament, o si s'escau, de l'Administració hidràulica que s'haurà de traslladar a la Direcció General d'Emergències i Seguretat Civil del Departament d'Interior, que pot fer observacions al respecte.
8.3 L'ens responsable de la construcció i manteniment de la xarxa d'hidrants ha de comunicar al Departament d'Interior la ubicació i incidències dels hidrants.
9.1 Els vials, tant els interns com els d'accés, i les cunetes s'han de mantenir nets de vegetació seca per tal de permetre l'entrada de manera segura, la sortida i la circulació de qualsevol tipus de vehicles en qualsevol situació.
9.2 Per tal que no s'acumuli vegetació seca, els vials esmentats han de tenir una zona d'1 metre, comptada a partir del seu extrem exterior, lliure de vegetació arbustiva, herbàcia seca i de restes vegetals morts.
Pel que fa a la vegetació arbòria no podrà suposar la continuïtat entre les capçades d'ambdues bandes de la via, com tampoc la de la massa forestal que confina a cada banda.
10.1 Els residus produïts per la poda i altres treballs sobre la vegetació forestal es tracten d'acord amb alguna de les operacions següents:
a) Triturat fins a obtenir restes menors de vint centímetres i repartiment uniforme sobre el terreny.
En cap cas no poden romandre restes no triturats sobre la vegetació de la zona.
b) Transport de les restes a cremadors controlats, centrals tèrmiques, plantes de compostatge, centrals d'aprofitament de biomassa o plantes similars on se'ls aplica el tractament adequat.
c) Crema controlada autoritzada pel Departament de Medi Ambient i Habitatge.
10.2 En cas que s'opti per cremar els residus produïts en el mateix lloc que es generen cal demanar autorització a la Direcció General del Medi Natural i seguir les indicacions que aquesta consideri.
10.3 Per a l'execució dels treballs de crema cal disposar del material exigit pel Decret 64/1995, de 7 de març, pel qual s'estableixen mesures de prevenció d'incendis forestals.
10.4 L'època de realització dels treballs que generin restes vegetals es regula pel que disposa el Decret 64/1995, de 7 de març, pel qual s'estableixen mesures de prevenció d'incendis forestals.
Els ajuntaments poden establir, de conformitat amb la normativa reguladora de les hisendes locals, els instruments econòmics necessaris per al cas que executin subsidiàriament les actuacions previstes en aquest Decret.
Actuacions d'inspecció i control
12.1 El Departament de Medi Ambient i Habitatge, el Departament d'Interior i els ajuntaments en el terme municipal dels quals estiguin situades les urbanitzacions, edificacions i instal·lacions inspeccionen i controlen l'aplicació de les mesures de prevenció d'incendis forestals regulades en aquest Decret, d'acord amb els protocols que s'estableixin a l'efecte.
12.2 Els/les funcionaris/àries que duguin a terme les tasques d'inspecció i control han d'informar els subjectes obligats de la necessitat de l'adopció urgent de les mesures que siguin procedents, en cas que hi hagi greu risc d'incendi forestal, aixecant les corresponents actes d'inspecció.
La vulneració de les normes d'aquest Decret se sanciona d'acord amb el que estableix la Llei 5/2003, de 22 d'abril.
Els terminis de prescripció de les infraccions previstos a l'article 13 de la Llei 5/2003, de 22 d'abril, es compten a partir de la data en què s'hagi comès la infracció, o si aquesta és continuada des de la data en què s'hagi comès la darrera acció o en què es constati la darrera omissió constitutiva d'infracció.
En l'àmbit de l'Administració de la Generalitat de Catalunya, són competents per imposar les sancions per infraccions a la Llei 5/2003, de 22 d'abril, i a les normes d'aquest Decret, els òrgans següents:
a) El/la director/a general del Medi Natural del Departament de Medi Ambient i Habitatge per a les següents infraccions molt greus, previstes a la Llei 5/2003, de 22 d'abril:
article 9.4, apartat d) en relació amb el supòsit a) de l'article 9.3;
article 9.4, apartat d) en relació amb els supòsits b) i d) de l'article 9.3;
article 9.4, apartat d) en relació amb els supòsits e), f) i g), quan correspongui segons la naturalesa de la infracció.
b) El/la director/a general d'Emergències i Seguretat Civil del Departament d'Interior per a les següents infraccions molt greus, previstes a la Llei 5/2003, de 22 d'abril:
article 9.4, apartat d) en relació amb el supòsit c) de l'article 9.3;
article 9.4, apartat d) en relació amb els supòsits e), f) i g) de l'article 9.3, quan correspongui segons la naturalesa de la infracció.
16.1 Són responsables de les infraccions els subjectes obligats i també tota persona o entitat que dificulti l'execució de les obligacions establertes.
16.2 A efectes del que estableix l'article 10.1 de la Llei 5/2003, de 22 d'abril, s'entén per dificultar l'execució de les obligacions establertes tota conducta de persona o entitat que tingui per objectiu dilatar, entorpir o impedir l'execució d'aquelles obligacions, i en particular, les coaccions o la manca de consideració deguda al personal que efectua les tasques d'inspecció i de control del compliment de les obligacions o que executa aquestes.
Les persones membres de les agrupacions de defensa forestal i de les unitats de voluntaris/àries forestals poden col·laborar en l'execució de les actuacions previstes per aquest Decret i per la Llei 5/2003, de 22 d'abril.
El Departament de Medi Ambient i Habitatge pot impulsar i dur a terme la realització d'actuacions a les franges de protecció i zones verdes interiors quan es donin especials circumstàncies de vulnerabilitat.
Els plànols de delimitació s'han de presentar davant de la Direcció General del Medi Natural del Departament de Medi Ambient i Habitatge, d'acord amb el calendari següent:
a) Municipis de més de 50.000 habitants: en el termini de tres mesos des de l'entrada en vigor d'aquest Decret.
b) Municipis de més de 10.000 habitants fins a 50.000 habitants: en el termini de cinc mesos des de l'entrada en vigor d'aquest Decret.
c) Municipis de més de 5.000 habitants fins a 10.000 habitants: en el termini de set mesos des de l'entrada en vigor d'aquest Decret.
d) Municipis de fins a 5.000 habitants: en el termini de nou mesos des de l'entrada en vigor d'aquest Decret.
Contingut del Pla d'autoprotecció
El Pla d'autoprotecció s'estructura en els documents següents:.1 Identificació de la urbanització i avaluació del risc
Especifica les dades administratives generals i les especificacions tècniques necessàries per conèixer el risc i classificar la urbanització.
a) Identificació de la urbanització: nom de la urbanització, òrgan de gestió o junta, terme o termes municipals a la qual pertany i telèfons de contacte.
b) Avaluació del risc per factors interns.
L'avaluació es farà en funció de la vegetació a l'interior del perímetre de la urbanització tant en les parcel·les edificades com en les no edificades, del pendent mitjà de la urbanització, de les vies internes principals i secundàries, de la dispersió dels habitatges i tipologia de les construccions, de la població, activitats de lleure, dipòsits de combustible, línies elèctriques i xarxa d'hidrants d'incendi de cada urbanització.
c) Avaluació del risc per factors d'entorn.
L'avaluació es farà en funció dels accessos o vies d'evacuació, de l'índex de perill d'incendi forestal, de la continuïtat i tipus de combustible forestal i també de la topografia del terreny de la urbanització..2 Inventari, descripció dels mitjans i mesures d'autoprotecció
En aquest apartat es descriuen aquells elements que creen les condicions necessàries per a l'autoprotecció.
Aquestes mesures estan encaminades a protegir l'interior de la urbanització de la penetració i propagació del foc i garantir unes condicions segures d'evacuació de la població.
Es descriuran les mesures d'autoprotecció existents a la urbanització i es detallaran les que s'implantaran en cada cas, d'entre les següents:
a) Mesures actives per evitar la propagació del foc a les edificacions.
Aquestes mesures han d'evitar la transmissió de calor per conducció i garantir que la transmissió de calor per radiació i/o convecció no sigui suficient per propagar l'incendi a l'interior de la edificació, actuant essencialment sobre la vegetació.
Aquestes mesures pretenen reduir les possibilitats de propagació de l'incendi dins de la urbanització, així com facilitar l'accés als equips d'extinció i al manteniment de les parcel·les.
c) Mesures passives d'accés a la urbanització.
Aquestes mesures mantenen i milloren els vials d'accés a la urbanització.
El seu estat i les seves característiques han de ser suficients per permetre una evacuació en condicions segures.
A més, també han de permetre l'arribada i actuació dels grups d'intervenció, grups d'ordre, sanitari i logístic..3 Normes d'actuació
Es prendrà com a punt de partida l'avaluació del punt 1 i s'especificaran les normes d'actuació que resultin adients per a la reducció del risc de dany sobre persones i béns, en particular:
a) Situacions o previsions en les quals s'ha d'intensificar la vigilància de les zones boscoses i parcel·les sense edificar de la urbanització.
b) Objectius de la vigilància intensiva en funció de les diferents hipòtesis de risc, amb especificació dels controls o inspeccions que s'han d'efectuar i els procediments que s'han d'utilitzar.
c) Mesures que s'han d'adoptar per a la reducció del risc, en funció de les situacions previsibles.
d) Procediments d'informació i comunicació amb els òrgans públics implicats en la gestió de l'emergència.
Per al seu desenvolupament es podran crear grups interns específics per facilitar la operativa del Pla..4 Implantació, manteniment i actualització
En el Pla es faran constar els mitjans i els recursos materials i humans amb què es compti per a la posada en pràctica dels diferents supòsits.
Aquesta informació s'ha d'actualitzar amb els canvis de mitjans i recursos que es produeixin i almenys un cop a l'any.
Aclarides a les franges de protecció:.1 En pendents superiors al 40% i barrancs i d'acord amb l'article 5.1 de la Llei 5/2003, de 22 d'abril, les actuacions que s'hagin de dur a terme requereixen un informe tècnic de caràcter forestal signat per un/a professional amb titulació universitària forestal sobre les mesures necessàries per minimitzar els efectes de les actuacions sobre el terreny.
Els tractaments i aclarides que cal efectuar a la franja, que podran ser diferents a les especificades en aquest annex, amb l'objecte d'evitar l'erosió, garantir l'estabilitat del terreny i garantir la protecció adequada de les persones.
L'amplada de la franja de protecció, que podrà ser diferent als 25 metres d'acord amb les característiques dels combustibles, pendents, orientacions i exposició a situacions d'alt risc d'incendi forestal.
El tractament i la disposició dels residus vegetals amb l'objecte de minimitzar l'erosió..2 En pendents inferiors al 40%, el tractament a les franges de protecció ha de complir amb els requisits següents:
A efectes d'aquest Decret s'inclouen aquí aquells boscos en els quals més d'un 20% de la fracció cabuda coberta és ocupada per arbres amb més de 15 cm de diàmetre normal.
A la franja de protecció l'estrat arbori es tractarà de manera que la fracció cabuda coberta de l'arbrat no superi el 35%; amb una distribució homogènia sobre el terreny, l'espai mínim entre troncs ha de ser de 6 metres, evitant sempre la continuïtat horitzontal entre capçades i restant les branques baixes esporgades a 1/3 de la seva alçada fins a un màxim de 5 metres.
D'altra banda l'estrat arbustiu s'estassarà de manera que aquest ocupi un màxim del 15% de la superfície, deixant mates aïllades separades com a mínim 3 metres entre elles, d'acord amb els criteris de selecció que es detallen en el punt c) d'aquest annex, amb una distribució homogènia sobre el terreny i sense continuïtat vertical amb l'arbrat.
b) Zones amb matollar, bosc de rebrot i arbrat jove:
Es desbrossa de manera que la cobertura vegetal màxima admesa del total de matollar, bosc de rebrot i arbrat jove serà del 35% de la superfície, deixant peus aïllats separats com a mínim tres metres entre ells, d'acord amb els criteris de selecció establerts en el punt c) d'aquest annex.
c) Respectant les cobertures indicades en el punt 2 d'aquest annex, cal prioritzar la permanència d'espècies de baixa inflamabilitat que dificultin l'inici i la propagació del foc com:
Alguns criteris per a la correcta selecció són els següents:
No prioritzar les espècies que continguin olis essencials i altres compostos orgànics volàtils i altament inflamables.
Prioritzar les espècies que mantenen les fulles verdes i un alt contingut hídric en els teixits durant l'estiu, les que presenten una menor relació superfície/volum (plantes d'estructura compacta) i les que generen poques restes fines.
Afavorir les espècies, les fulles i les restes de les quals es descomponen amb més rapidesa.
Afavorir les espècies de fusta densa i alta capacitat calòrica, que necessiten absorbir una gran quantitat de calor abans d'encendre's..3 Les zones verdes interiors s'assimilen a una parcel·la interior, als efectes del tractament de la vegetació.
Aclarides en les parcel·les interiors:
Amb l'objecte d'evitar un incendi de capçades que es propagui per l'interior de la urbanització, els arbres adults (de més de 15 cm de diàmetre normal) la copa dels quals sobrepassi el límit de les parcel·les hauran de ser tallats.
Les aclarides s'efectuaran de manera que la cobertura vegetal màxima admesa de coníferes i espècies mediterrànies del total de matollar, bosc de rebrot i arbrat serà del 35% de la superfície de la parcel·la, evitant la continuïtat vertical entre l'arbrat adult i el matollar i amb una separació mínima de 3 metres entre peus, d'acord amb els criteris de selecció que s'estableixen en el punt c) d'aquest annex.
Criteris per a l'execució de les actuacions de tractament de vegetació
Aquests criteris tenen caràcter d'orientació per a la realització de les actuacions de tractament de vegetació.
Obertura de vies de servei i construcció de carregadors.
Replanteig de les actuacions i punts d'accés.
Reducció de la densitat de l'arbrat i estassada de matoll.
Poda inferior de l'arbrat final.
Estassada i trituració del matoll.
Replanteig de les actuacions i les vies d'accés.
Consisteix en el marcatge sobre el terreny de les actuacions i vies d'accés, d'acord amb el que s'ha indicat als plànols del projecte.
Es poden aprofitar vials i punts ja existents d'actuacions prèvies quan siguin útils.
Adequació de vies d'accés i servei.
Les vies d'accés i de servei han de servir per accedir a l'àrea d'actuació a persones, màquines i mitjans d'extinció.
Ha de ser una construcció durable en el temps, ja que els accessos tornaran a ser útils per a les tasques de manteniment i, si s'escau, extinció.
L'amplada mínima de la via serà de 3 metres.
Els talussos finals tindran un pendent màxim en funció del substrat.
El pendent longitudinal de la via no superarà el 13%.
El pendent transversal serà d'entre l'1,5 i el 3%.
Es construiran trenques de drenatges.
La cobertura arbòria en el tram transitable estarà oberta, amb una distància mínima entre les capçades d'ambdues bandes de la via de 3 metres.
Els carregadors seran aquells punts on es portaran la fusta i els restes vegetals per tal de ser carregats o triturats.
El carregador haurà de tenir una superfície proporcional a l'àrea d'actuació i ha de permetre l'entrada i sortida de maquinària semipesant.
Ha d'haver prou carregadors per tal que les distàncies d'arrossegament siguin menors de 500 metres.
S'extrauran de la zona totes les plantes, brossa, fusta, runes i deixalles de tot tipus que dificulti el treball de la maquinària.
Quan sigui imprescindible el moviment de terres s'assegurarà:
Allisat dels terraplens i col·locació de la terra vegetal.
S'assenyalaran els arbres a treure d'acord amb el que s'ha establert a l'annex 1.
Es tallaran els arbres assenyalats, complint els criteris establerts a l'annex 1.
La soca es deixarà el més baixa possible.
Es podaran les branques baixes d'acord amb el que s'estableix a l'annex 1.
Els troncs o els arbres sencers.en el cas que no es pugui triturar la brancada in situ. s'arrossegaran als carregadors.
Els troncs dels arbres s'apilaran als carregadors en trossos d'1,20 o de 2,40 metres de longitud.
Estassada i trituració del matoll i la brancada.
Sempre que sigui possible es triturarà el matoll estassat i la brancada in situ.
Quan no sigui possible, s'arrossegarà i es triturarà al carregador.
El matoll s'estassarà d'acord amb el que s'estableix a l'annex 1.
Una vegada s'hagin acabat les actuacions s'han de restaurar els vials i punts d'accés utilitzats.
Tancar els accessos amb cadenes o pilots.
Altres usos complementaris dels vials i punts d'accés.