projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
La Unió Europea ha concedit una subvenció de 2 milions d'euros per al pressupost operatiu dels Jocs Mediterranis que es destinaran a les cerimònies d'obertura i clausura, el servei d'acreditacions i al transport d'atletes, jutges i delegacions esportives.
L'Agència Executiva en l'Àmbit Educatiu, Audiovisual i Cultural ha aprovat aquest ajut econòmic en el marc del programa Erasmus Plus d'Esports.
El Comitè d'Avaluació ha valorat molt positivament la petició tarragonina, que ha rebut 85 punts de 100 possibles.
Amb aquesta subvenció es perfila de forma gairebé definitiva el pressupost dels Jocs Mediterranis Tarragona 2018 al voltant dels 96 milions d'euros: 66 milions d'euros d'inversions i 30 milions d'euros destinat al pressupost operatius.
El Departament de Territori i Sostenibilitat ha impulsat una línia d'ajuts de 20 MEUR, procedents del FEDER, per a cobrir el 50% del cost de les actuacions, de manera que podrà generar una inversió total de 48 MEUR, amb IVA.
Es preveu que la convocatòria d'aquesta línia de subvencions, que té com a objectiu promoure la mobilitat en bicicleta, s'obri en les properes setmanes.
Estarà adreçades a ajuntaments, consells comarcals i diputacions per actuacions en vies ciclistes interurbanes i urbanes que s'executin entre 2018 i 2020.
Les actuacions que s'inclouen en aquesta línia d'ajuts poden ser les següents:
Aquesta línia de subvencions s'inclou en el marc del Programa Operatiu del FEDER de Catalunya 2014-2020, dins l'objectiu genèric d'afavorir el pas a una economia baixa en carboni en tots els sectors, i específicament, el de fomentar la mobilitat urbana sostenible --transport urbà net, transport col·lectiu, connexió urbana-rural, millores de la xarxa viària, transport ciclista, de vianants, mobilitat elèctrica i desenvolupament de sistemes de subministrament d'energies netes.
S'entén per situacions de crisi aquelles catàstrofes naturals o d'origen humà que puguin ocasionar la pèrdua de vides humanes i altres conseqüències com malmetre el medi ambient.
En el període 2021-2027 la CE proposa finançar accions per a situacions de crisi per mitjà del Mecanisme de Protecció Civil de la Unió (rescEU), dotat amb un pressupost de 1.400 MEUR, i per una sèrie de reserves (Ajuda d'Emergència i reserves no assignades d'altres fons)
La Comissió Europea ha detectat en els últims anys la necessitat de desplegar ràpidament l'assistència operativa en casos d'emergència.
És per això que es proposa incrementar els recursos destinats a la resposta a la crisi de la següent manera:
Mecanisme de Protecció Civil de la Unió - rescEU
Aquest mecanisme permet posar en comú les capacitats i coneixements tècnics dels estats membres de la UE en matèria de protecció civil per tal d'aconseguir una reacció més ràpida i eficaç en situacions de crisi.
Els recursos de rescEU s'utilitzaran només quan les capacitats nacionals es vegin desbordades i l'assistència mútua entre Estats membres no sigui suficient per donar una resposta efectiva, és a dir, es tracta d'una eina d'últim recurs.
En termes d'execució i simplificació es proposa minimitzar els procediments administratius.
Els diferents percentatges de cofinançament que existeixen en el mecanisme actual es racionalitzaran, quedant fixats en el 75% per a totes les activitats relacionades amb el Grup Europeu de Protecció Civil.
També es té l'objectiu de cobrir tots els costos relacionats amb les capacitats de rescEU i a més, es donarà suport a les activitats de la Xarxa de Coneixements de Protecció Civil de la Unió integrada pels actors competents en formació, exercicis i difusió de coneixements.
Complementarietat: segons la CE la gestió del risc de catàstrofes està cada cop més integrada en altres polítiques i programes fet que implica que rescEU no tingui complementarietats amb altres fons: el mecanisme mateix només s'utilitzarà en última instància, per donar resposta a situacions extraordinàries en les que no hagin estat suficients els altres programes.
S'espera que la Comissió Europea publiqui, el 13 de juny de 2018, les propostes dels Reglaments específics de cadascun d'aquests fons, en els quals s'especificarà els detalls de la seva aplicació.
Catàstrofe natural, catàstrofe d'origen humà, crisi, emergència, ajuda, protecció civil, prevenció de riscos, assistència mútua, extinció d'incendis, inundacions, equips mèdics d'emergència i de salvament.
Es proposa augmentar en un 26% el pressupost per a finançar actuacions a l'exterior, fins els 123.000 MEUR.
Es proposa una reestructuració substancial dels fons de finançament de l'acció exterior de la UE per tal d'aportar més coherència, més eficàcia, simplificar els processos, concentració en els resultats i utilitzar economies d'escala:
Instrument de veïnatge, desenvolupament i cooperació internacional
Fusiona la majoria de programes de finançament existents en l'actual període 2014-2020 ( DCI, ENI, EIDHR, PI, IcSP...).
També integra el Fons Europeu de Desenvolupament, que es trobava fora del pressupost de la UE.
El seu àmbit d'aplicació és mundial.
Es presenta com l'instrument de suport: 1) als socis de la UE en les seves transformacions polítiques i econòmiques cap al desenvolupament sostenible, l'estabilització, la consolidació de la democràcia, l'eliminació de la pobresa, i 2) als veïns de la Unió en la seva integració econòmica progressiva al mercat únic i en la seva harmonització amb les normes i els estàndards europeus.
Aquest fons s'estructurarà en els pilars següents:
La migració és una prioritat que s'integrarà i tractarà en tots els pilars, també utilitzant fons no assignats.
El seu desplegament continuarà basant-se en la xarxa de delegacions de la UE i d'oficines d'ajuda humanitària existents arreu del món.
El suport financer es prestarà en règim de gestió directa o indirecta.
Les formes d'ajut en condicions més favorables, en especial les subvencions, se centraran allí on siguin més necessàries, sobretot en els països menys avançats i aquells en situació de fragilitat o conflicte.
En el cas dels més avançats es farà via altres formes més innovadores de cooperació.
Complementarietat: amb el Fons Europeu de Suport a la Pau (fora del marc financer pluriennal), el Programa d'ajut humanitari de la UE, el Mecanisme de Protecció Civil de la Unió (rescUE) i la Política Exterior i de Seguretat Comuna.
Àrees temàtiques: veïnatge, acció exterior de la UE, ajut al desenvolupament, món, promoció de la pau, multilateralisme, conflictes regionals, terrorisme, ús dels recursos, migracions, sostenibilitat, increment del proteccionisme, globalització, valors de la UE, seguretat, estabilitat, democràcia, estat de dret, drets humans i llibertats fonamentals, igualtat, solidaritat, respecte als principis de la Carta de la ONU, dret internacional, gestió de crisis, prevenció de conflictes, protecció del medi ambient, diplomàcia pública, comerç, canvi climàtic, seguretat energètica.
El 14 de juny de 2018 es publicaran les propostes dels Reglaments específics de cadascun d'aquests fons, en els quals s'especificarà els detalls de la seva aplicació.
El 29 de maig de 2018, la CE va publicar les propostes normatives específiques sobre com s'articularà la política regional europea en els propers anys, en especial pel que fa al fons FEDER i a la cooperació territorial europea.
Pel període 2021-2027 el pressupost dedicat a la política de cohesió en el desenvolupament econòmic, social o territorial de la Unió Europea (UE) és de 373.000 MEUR.
La dotació per l'Estat espanyol és de 38.325,13 MEUR a preus corrents.
Com en l'actual període, Catalunya no és elegible pel que fa al Fons de Cohesió.
Principals novetats que es proposen
El principal instrument de la política regional és el Fons Europeu de Desenvolupament Regional (FEDER).
Totes les regions rebran finançament.
Es manté la classificació de les regions segons els seu desenvolupament.
Catalunya continuarà com a regió més desenvolupada.
Es proposa que les autoritats locals o administracions territorials participin més activament en la política regional i que cofinancin els projectes en major mesura.
La UE aportarà com a màxim entre el 40-70% de la inversió.
Es pretén reforçar la dimensió urbana de tal manera que el 6% del FEDER es dediqui al desenvolupament urbà sostenible.
S'aposta per simplificar l'accés i la gestió dels fons.
Es vol reforçar els vincles entre la política regional i el Semestre Europeu.
La cooperació territorial- INTERREG (amb un pressupost de 8.430MEUR) es diversifica en:
La Comissió proposa un nou instrument per a les regions i els Estats membres fronterers disposats a harmonitzar els seus marcs jurídics, l'anomenat Mecanisme Europeu Transfronterer.
Objectius de la política regional:
Àrees temàtiques: recerca i innovació, lluita contra el canvi climàtic i medi ambient, suport a la petita i mitjana empresa, serveis econòmics d'interès general, telecomunicacions, infraestructures de transport i energia, salut, educació, infraestructures culturals i socials, desenvolupament urbà sostenible i petites poblacions.
Dotació econòmica global (2021-2027): 373.000 MEUR (FEDER 226.308 MEUR).
Per a un aprofundiment en aquest tema, suggerim llegir la nota de premsa i el document de preguntes i respostes, publicats per la CE.
L'estudi té com a objectiu una millor comprensió de com la innovació del sector públic, habilitada per les TIC, pot transformar els sistemes de govern, especialment en temes de nous enfocaments en l'ús de dades de geocalització en el disseny de polítiques i prestació de serveis.
Els resultats de l'estudi hauran de donar lloc a un nou marc conceptual per entendre la natura i les característiques de la transformació del Govern Digital a la UE.
També els diferents modes d'organització e implementació als diferents estats membres i els impactes socials i econòmics que les transformacions que permeten les TIC poden tenir en la formulació de polítiques, processos de governança i prestació de serveis.
Aquesta licitació del Fons per a la Seguretat Interna (ISF) té com a objectiu proporcionar consultoria, assistència tècnica i suport en l'àmbit de la lluita contra la corrupció, incloent la identificació, assignació i coordinació de corresponsals de recerca locals en cada estat membre de la UE.
El propòsit general és donar assistència a la Comissió en el seu treball en el marc del Semestre europeu de governança econòmica recopilant i processant informació rellevant relacionada amb qüestions de lluita contra la corrupció en cada estat membre de la UE i proporcionant experiència i assistència per als debats en el marc del programa d'intercanvi d'experiències de lluita contra la corrupció de la UE.
Les activitats principals que s'espera que dugui a terme el contractista són:
- identificar, assignar i coordinar corresponsals de recerca locals per facilitar les activitats de la Comissió en l'àmbit de la lluita contra la corrupció en el marc del Semestre Europeu de governança econòmica
- proporcionar serveis de consultoria, assistència tècnica i suport en l'àmbit de la lluita contra la corrupció en tots els Estats membres de la UE
- assistir a la Comissió per a l'organització de tallers i altres tipus d'esdeveniments en el marc del programa d'intercanvi d'experiències de la Comissió.
Falling Walls és una plataforma internacional única per a líders del món de la ciència, els negocis, la política, les arts i la societat.
Inspirat en la caiguda del mur de Berlín de 1989, la temàtica de totes les trobades de Falling Walls és: Quines parets cauran properament?
Fomentant, així, el debat sobre recerca i innovació i promovent les últimes troballes científiques entre un ampli públic de tot el món.
El Falling Walls Lab, en particular, és un fòrum internacional per a la propera generació de destacats innovadors i pensadors creatius.
El seu objectiu és promoure idees excepcionals i connectar científics i empresaris prometedors de tots els àmbits a nivell global.
Cada any, les institucions acadèmiques són convidades a allotjar el seu propi laboratori de Falling Walls i mostrar la qualitat, la diversitat i la passió de les ments més innovadores de la seva regió.
Els participants tenen l'oportunitat de presentar el seu treball de recerca, model de negoci o iniciativa, davant d'un jurat format per experts de l'àmbit acadèmic i empresarial i el públic, en 3 minuts cadascun.
Els 100 finalistes són convidats al Lab Final a Alemanya al mes de novembre per presentar els seus treballs davant un jurat distingit
Tots els finalistes guanyen un bitllet per assistir a la Conferència de Falling Walls, on es troben amb els revolucionaris del món de la ciència, els negocis i la formulació de polítiques.
Els tres guanyadors del Lab Final reben el títol de "Falling Walls Young Innovator of the Year" i tornen a plantejar la seva idea una vegada més en la gran etapa de la Conferència Falling Walls.
L'objectiu d'aquests contractes marc és garantir que l'autoritat competent (AC) pugui adquirir els serveis externs necessaris per planificar i implementar els seus programes i polítiques de forma efectiva, eficient i coherent en els àmbits de la recerca i la innovació.
El contracte està dividit en tres lots:
Lot 1: Prospectiva a petició sobre ciència, tecnologia, polítiques en matèria de recerca i innovació
L'autoritat competent establirà un mecanisme de «prospectiva a petició» en el marc d'aquest lot per respondre a la demanda de ràpides aportacions en matèria d'elaboració de polítiques, preparades amb els millors coneixements en prospectiva disponibles.
La prospectiva a petició té l'objectiu d'oferir serveis a la Comissió amb suport efectiu i oportú relacionat amb situacions de crisi, riscos emergents i reptes polítics.
Els serveis de prospectiva a petició inclouen:
- escaneig i síntesi de literatura prospectiva i fonts de dades que incloguin l'exploració d'horitzons
- ràpida recopilació i anàlisi de dades de prospectiva
- combinacions dels apartats anteriors.
Lot 2: Exploració, documentació i anàlisi de problemes polítics en matèria de recerca i innovació
Les tasques cobertes per aquest lot consisteixen en la recopilació i anàlisi de proves, la creació d'informes analítics i documents normatius i la preparació de tallers per explorar problemes relacionats amb les polítiques de recerca i innovació i les seves interaccions amb altres polítiques.
L'objectiu és donar suport al desenvolupament ulterior de les polítiques de recerca i innovació de la UE cap a una ciència oberta, innovació oberta i obertura al món.
Lot 3: Estudi, valoració i avaluació de programes i polítiques de recerca i innovació
Aquest lot té la intenció de proporcionar un mecanisme a través del qual la Comissió Europea pugui obtenir serveis com ara estudis analítics, avaluacions, controls d'adequació i avaluacions d'impacte de programes i polítiques en l'àmbit de la investigació i la innovació i les condicions marc relacionades a nivell nacional i de la UE per donar suport a l'elaboració de polítiques de recerca i innovació.
La present convocatòria correspon al sac de finançament "beques per a projectes" que s'insereix en el marc del Tercer Programa per a l'acció de la Unió en l'àmbit de la Salut (2014-2020).
La Convocatòria A dins aquest sac de finançament té com a objectiu la implementació de bones pràctiques per promoure la salut, prevenir malalties no transmissibles i reduir les desigualtats en salut.
El Grup directiu sobre promoció de la salut, prevenció i gestió de malalties no transmissibles (SGPP), ha seleccionat dues bones pràctiques de rellevància per transferir-les del "propietari" a altres estats membres/països participants del Tercer Programa de Salut.
A aquest efecte, la present convocatòria (A) de propostes hauria de facilitar la transferència de les següents dues bones pràctiques seleccionades:
Les propostes haurien de descriure com es desplegarà el concepte PPA als estats membres participants, inclosa la participació de les autoritats responsables (aquelles que poden implementar PPA a nivell dels sistemes de salut) i el seu compromís garantit amb l'objectiu d'assolir el més sostenible i possible desplegament de la pràctica al final del projecte.
Les propostes haurien de descriure com es desplegaran les principals accions del programa CARDIO 50 a les àrees seleccionades dels estats membres participants, incloent com participaran les autoritats responsables i el seu compromís garantit amb l'objectiu d'assolir el més sostenible i possible desplegament de la pràctica al final del projecte.
Aquesta convocatòria està finançada a través del 3r Programa de Salut de la Unió Europea.
L'objectiu del programa Interreg SUDOE, amb finançament del fons FEDER i, mitjançant projectes transnacionals, incidir en les problemàtiques comuns de la regió sud-oest europea en recerca i desenvolupament, baixa competitivitat de la petita i mitjana empresa i l'exposició al canvi climàtic i riscos ambientals
En aquesta convocatòria es finançaran projectes de la temàtica dels eixos prioritaris 2, 3 o 4:
Competitivitat de les pimes: Fomentar la competitivitat i la internacionalització de les PIME del Sud-oest (FEDER prevista: 8,4 milions d'euros)
Economia baixa en carboni: Contribuir a una major eficiència de les polítiques en matèria d'eficàcia energètica (FEDER prevista: 7,3 milions d'euros)
Lluita contra el canvi climàtic: Prevenir i gestionar els riscos de manera més eficient (FEDER prevista: 7,2 milions d'euros)
Aquesta tercera convocatòria s'estructura en dues fases i s'ha publicat ja els documents de la convocatòria.
Els beneficiaris potencials són totes les entitats públiques, privades amb o sense ànim de lucre i empreses (a excepció de la gran empresa) localitzades a la zona elegible del programa Sudoe:
Nova Aquitània (Poitou-Charentes, Aquitània, Limousin)
Occitània (Migdia-Pirineus, Llenguadoc-Rosselló)
La previsió de publicació de la tercera convocatòria (primera fase): 03/09/2018
L'objecte d'aquesta convocatòria és la concessió d'ajuts, d'una durada de dos anys, per millorar la formació i ocupabilitat de personal tècnic i de gestió de l'R+D a través de la seva contractació laboral en universitats, organismes i entitats de recerca del sector públic alhora que es reforcen les activitats de recerca dels mateixos i el rendiment d'infraestructures, equipaments cientificotècnics, laboratoris o qualsevol altra instal·lació o servei de caràcter general o d'ús comú de l'entitat, de caràcter cientificotècnic o de gestió de la investigació.
Els organismes que poden optar a beneficiar-se d'aquesta convocatòria són els següents:
Aquesta actuació està emmarcada dins de les mesures de foment de la contractació del Sistema Nacional d'Implantació de la Garantia Juvenil i serà objecte de cofinançament pel Fons Social Europeu i la Iniciativa d'Ocupació Jove a través del Programa Operatiu d'Ocupació Juvenil.
KET4CleanProduction és una acció de coordinació i suport (CSA) finançada pel programa Horizon 2020 de la Unió Europea.
El projecte fomenta l'ús de tecnologies avançades de fabricació i tecnologies clau d'habilitació (KETs) per part de petites i mitjanes empreses (pimes) per millorar els seus processos de producció cap a l'eficiència energètica i de recursos.
Per donar suport a aquest objectiu, el projecte ha obert una convocatòria de propostes per donar suport financer (50.000 euros per pime).
El que s'ofereix, concretament, són microcrèdits per a projectes de cooperació transfronterera entre petites i mitjanes empreses (pimes) i mínim dos centres de tecnologia KET (KET TC), que tinguin com a objectiu integrar tecnologies clau d'habilitació (KET) per resoldre problemes de producció neta.
Les pimes que sol·licitin els microcrèdits han d'estar actives en el sector manufacturer i els seus projectes han d'estar preparats per tenir una durada màxima de sis mesos.
Data Límit: 29/04/2020 (des d'ara i fins la data límit, les sol·licituds es revisaran fins a vuit vegades, en vuit dates diferents, sent la primera el 31/07/2018)
TechShare és el programa educatiu i de tutoria paneuropea d'Euronext, que ajuda les pimes tecnològiques a familiaritzar-se amb els mercats de capital.
TechShare ofereix una barreja de conferències, coaching individual, campus acadèmics (campaments d'arrencada), i accés privilegiat a una xarxa integral d'experts i companys.
L'objectiu d'aquest programa és donar als participants tots els coneixements necessaris per arribar a la següent etapa del seu creixement.
Euronext es troba en procés de selecció dels candidats per a la propera edició, que començarà el proper setembre de 2018.
Les empreses que participin en aquesta 4a edició es beneficiaran d'una formació a mida durant un període de 10 mesos.
El programa tractarà temes com l'accés i abast dels mercats financers, la preparació de la sortida a borsa, la qüestió de la governança, les bones pràctiques de comunicació, la vida d'una empresa cotitzada, l'informe o l'avaluació del valor raonable d'una empresa.
L'objectiu principal de la licitació serà preparar el terreny per a un pla de mobilitat en els sectors creatius i culturals, a partir de 2021 en la propera generació de programes de la Unió Europea.
Els objectius específics són els següents:
1) explorar i analitzar les condicions per establir un pla d'èxit i que sigui sostenible, que permeti a les persones participar en un projecte de mobilitat transfronterera
2) proposar i provar un règim de finançament per a la mobilitat individual d'artistes i / o professionals de la cultura
Europa és un fort actor mundial al llarg de la cadena de valor de la música.
Tanmateix, l'ecosistema musical europeu és un paisatge fragmentat, divers i complex amb diferències estructurals entre els seus principals grups d'operadors o subsectors.
També hi ha una gran fragmentació nacional, juntament amb les barreres lingüístiques, que obstaculitzen la promoció i la visibilitat del repertori musical a través de les fronteres nacionals d'Europa i més enllà.
El repertori de música no anglesa d'Europa lluita per creuar les fronteres europees i existeixen obstacles per internacionalitzar les carreres dels artistes.
Cal donar suport a la competitivitat i la diversitat del sector musical europeu i promoure la creació musical.
L'objectiu general d'aquesta licitació és el desenvolupament d'una proposta d'estratègia d'exportació de música europea que promogui la diversitat i el talent musical d'Europa més enllà de les fronteres del continent i que fomenti la competitivitat de la indústria musical europea al mercat internacional.
L'estratègia hauria d'ajudar a les autoritats polítiques nacionals i europees a prendre decisions més informades pel que fa a l'exportació de música i hauria de permetre als encarregats de prendre decisions en la indústria musical adaptar o orientar les seves eleccions en aquest àmbit.
La proposta d'estratègia d'exportació de música europea, que adoptarà la forma d'una investigació, haurà d'aconseguir els següents objectius:
- desenvolupar els factors d'èxit de les estratègies nacionals existents pel que fa a l'exportació de música i complementar les iniciatives actuals per fomentar la circulació transfronterera del repertori i els talents emergents dins d'Europa i més enllà de les seves fronteres
- avaluar les característiques rellevants dels mercats musicals internacionals més importants d'acord amb la prevalença del repertori musical europeu i les seves opcions d'entrada, així com els factors limitadors al respecte
- tenir en compte les diferències existents entre els països de la Unió Europea pel que fa a l'agilització de la mobilitat transfronterera en la indústria musical dins d'Europa
- en última instància, esbossar a partir d'un enfocament estratègic els elements i les mesures clau que facilitarien i promourien l'ingrés de la música europea en el mercat internacional, incloent recomanacions d'accions a nivell nacional i de la Unió Europea
- l'estratègia proposada s'ha de basar en un consens general dels actors principals, incloses les oficines nacionals d'exportació de música a Europa.
L'organització d'una conferència per avaluar els resultats preliminars formarà part d'un contracte.