El butlletí de la recerca a Catalunya
Els premis ACER van recaure, en la seva primera edició, en tres personalitats clau en la creació i el desenvolupament del Consell Europeu de Recerca (European Research Council, ERC: Janez Potoènik, actualment comissari europeu de Medi Ambient; Federico Mayor Zaragoza, exdirector general de la UNESCO; i Fotis Kafatos, president honorífic de l'ERC.
L'Institut Català d'Investigació Química (ICIQ) i l'Institut Català de Nanociència i Nanotecnologia (ICN2) han estat distingits amb l'acreditació d'excel·lència Severo Ochoa, que concedeix, per tercer any consecutiu, el Ministeri d'Economia i Competitivitat.
Els Premis Recerca Jove, que atorga la Secretaria d'Universitats i Recerca i que han arribat a la 32a edició, tenen per objectiu fomentar l'esperit científic entre el jovent.
En aquesta convocatòria es van presentar 285 treballs realitzats per 384 alumnes.
El creixement econòmic està íntimament vinculat amb la capacitat per canviar i innovar.
En aquest sentit, la Comissió Europea ha publicat dos informes que reflecteixen el progrés general de la innovació europea i evidencien les diferències territorials.
Dinou parlaments de disset països participen en l'edició 2013-2014 dels European Student Parliaments on Science, «The future of our city», un projecte coordinat per la fundació Wissenschaft im Dialog i finançat per la fundació Robert Bosch, adreçat a estudiants de 16 a 19 anys, professors i científics.
Aquestes jornades tenen com a objectiu principal introduir els estudiants en els procediments parlamentaris en temes de ciència i recerca, incidir perquè els estudiants generin opinions qualificades i avaluïn temes complexos i, alhora, promoure la interacció entre els científics i els joves.
Un nou estudi de personalitat mostra que es pot esbrinar de forma automàtica i precisa una àmplia varietat d'atributs personals de la gent, des de l'orientació sexual fins a la intel·ligència, analitzant els «m'agrada» de Facebook.
Una característica inusual en les vèrtebres del coll d'alguns fòssils de mamut trobats al mar del Nord indica que l'endogàmia podria haver contribuït a l'extinció dels mamuts fa 10.000 anys.
Els carrers de Moscou, com els de moltes grans ciutats, tenen fama de ser especialment complicats per circular-hi.
L'empresa barcelonina Worldsensing ha instal·lat un sistema amb 12.000 sensors que proporciona informació constant als conductors sobre on hi ha places lliures per aparcar amb el sistema Fastprk.
Amb la implantació d'aquesta tecnologia, la capital russa s'ha convertint en líder mundial en la resolució del problema de la recerca d'aparcament a les ciutats, per davant d'altres ciutats pioneres com San Francisco, Los Angeles i Niça.
L'empresa derivada de la Universitat Rovira i Virgili iMicroQ ha creat Qfast, un kit de detecció ràpida de la salmonel·la econòmic, lliure de manteniment i que pot fer servir qualsevol persona.
Un equip del Departament d'Enginyeria Electrònica de la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC), coordinat pel professor Francesc Guinjoan, participa en el projecte europeu MED-Solar per transferir, en el camp de l'energia solar, tecnologia pròpia i innovadora de la Unió Europea a Jordània, el Líban i Palestina, amb la finalitat de millorar la xarxa energètica d'aquests països.
Antoni Moliner Prada, professor d'història contemporània de la Universitat Autònoma de Barcelona, ha recuperat la publicació de l'obra del pare Raimon Ferrer Barcelona cautiva, un dietari sobre l'ocupació napoleònica de Catalunya i l'organització de la resistència durant la guerra del Francès (1808-1814).
L'obra es pot descarregar al web del Servei de Publicacions de la UAB.
Científics del Centre de Recerca en Salut Internacional de Barcelona (CRESIB), del centre de recerca de la Fundació Institut de Salut Global de Barcelona (ISGlobal) i de l'Institut de Bioenginyeria de Catalunya (IBEC) han elaborat per primera vegada un model funcional de melsa capaç d'actuar com aquest òrgan.
Han recreat a microescala les propietats físiques i les forces hidrodinàmiques de la unitat funcional de la polpa vermella de la melsa.
Aquest dispositiu podria servir per detectar possibles fàrmacs contra la malària i altres malalties hematològiques.
Un estudi presenta el primer sistema de biosensors basats en la superfície ajudats per micromotors.
La recerca la va realitzar l'equip de Nanobioelectrònica i Biosensors, dirigit pel Dr.
El videojoc Viatge a Mart va ser el resultat del taller «Technology in Space» de TalentLab, dedicat a la cocreació de recursos educatius a través de la col•laboració entre investigadors i professors.
«Ciencia en Acción» és un programa que té per objectiu popularitzar la ciència i promoure la innovació en l'àmbit de l'ensenyament dels temes científics.
Aquest Sant Jordi, diverses publicacions ens permetran conèixer millor, 300 anys després, els fets del 1714.
Tindrem a l'abast, més que mai, informació sobre la societat catalana de l'època abans de la guerra de Successió, sobre les seves institucions i drets, els fets de la guerra i l'impacte que el conflicte bèl·lic va tenir a casa nostra.
La decisió de Manperel, de Jordi de Manuel, ha estat la novel·la guardonada l'any 2013 amb el Premi Pin i Soler Ciutat de Tarragona.
Amb aquesta novel·la, l'autor ens ofereix una història entre l'humanisme, la filosofia, la ciència i la fantasia o la ciència-ficció.
Si una criatura mira de nit el cel encuriosida i hi veu quelcom més que estrelles, aquest és el seu llibre.
Recentment ha estat publicat el tercer volum de la sèrie Aama, una novel·la gràfica sobre ciència-ficció del suís Frederik Peeters.
L'acció dels tres volums transcorre en una època hipertecnològica, planificada i assistida, en què els humans duen implants de tota mena que els fan gairebé perfectes, i disposen del suport de robots que els auxilien en tota mena de tasques.
La revista Mètode publica una nova monografia, anomenada «Científics lletraferits», que aplega vint-i-una narracions escrites per científics, cadascuna de les quals, amb personalitat pròpia, ens endinsa en universos plens d'enginys matemàtics, referències a la biologia, la química o a la mateixa lògica de la recerca científica.
El llibre ha estat editat per Jordi de Manuel, biòleg, professor i autor d'una dotzena de novel·les; i Salvador Macip, metge, investigador i autor de cinc novel·les i de dos contes infantils, a més de tres llibres de divulgació científica.
Tots dos editors són també autors de sengles narracions.
En aquesta obra, l'autor ens presenta una galeria de trenta-sis personatges barcelonins, d'origen o d'adopció, que van assolir una gran notorietat entre la ciutadania: botiguers i artistes, estafadors i floristes, castanyeres i acròbates, camàlics i industrials, prestidigitadors i aeronautes, guillats i precursors genials...
Tots ells van desfilar durant un segle al ritme de la ciutat.
Una física i un enginyer, Helena Miralles i Josep Gonzàlez-Cambray, s'endinsen en el món de la narració per viure l'aventura de la recerca d'un tresor.
L'òrgan responsable del fitxer és la Direcció General d'Atenció Ciutadana i Difusió i l'adreça on la persona interessada pot exercir els drets d'accés, rectificació, cancel·lació i oposició és Via Laietana, 14, 3r, 08003 Barcelona. © Copyright 2014.
Departament d'Economia i Coneixement, Generalitat de Catalunya.
Els continguts d'aquest butlletí estan subjectes a una llicència de Reconeixement 3.0 de Creative Commons, si no s'hi indica el contrari.
Se'n permet la reproducció, la distribució, la comunicació pública i la transformació per generar una obra derivada, sense cap restricció, sempre que se'n citi el titular dels drets (autor/a, butlletí Recercat, Generalitat de Catalunya).
La llicència completa es pot consultar a http://creativecommons.org/licenses/by/3.0/es/legalcode.ca