• La cultura com a eix transversal de les polítiques de govern inspira el diàleg en marxa amb les àrees d'Economia i Hisenda, Ensenyament i Treball i afers socials
• El lliurament dels Premis Nacionals de Cultura i la presentació de l'Informe anual sobre l'estat de la cultura i de les arts passen a la tardor
El Plenari del Consell Nacional de la Cultura i de les Arts, integrat des del juliol de 2019 per Vinyet Panyella, Margarida Troguet, Jordi Font, Salvador Casals, Núria Iceta, Míriam Porté i Edmon Colomer, ha fet balanç del primer dels cinc anys del seu mandat, un període marcat en els darrers mesos per les accions de suport als sectors culturals davant l'epidèmia de la COVID-19 en el qual també ha complert amb els compromisos adoptats pel CoNCA anterior, com ara els estudis sobre sostenibilitat i sobre els factors que incideixen en la participació cultural dels joves o l'avaluació estratègica de l'Arxiu Nacional de Catalunya.
Prenent el pols de l'ecosistema cultural
La interlocució amb els sectors culturals ha estat un punt essencial en el treball d'aquest any.
Després d'una primera convocatòria general el 18 de gener amb representants de 40 entitats culturals i d'una visita a les Terres de l'Ebre, castigades pel devastador incendi del 2019, s'han mantingut trobades periòdiques amb els agents actius de la cultura del país.
Els membres del Plenari del CoNCA també han assistit a 337 actes i reunions, una activitat constant que els ha permès prendre el pols de l'ecosistema cultural de primera mà.
L'equip ha continuat treballant en una de les seves línies essencials i amb més demanda del sector, com és l' Estatut de l'Artista.
Per tal de contribuir al seu desenvolupament normatiu, ha fixat les bases del Cens d'Artistes de Catalunya, una cartografia necessària que ja disposa de criteris d'inscripció consensuats amb els representats del sector.
Amb la perspectiva dels esdeveniments excepcionals que vivim, el CoNCA va endegar aquesta primavera diverses accions.
Al mes d'abril activava el Canal d'emergència cultural, un servei d'acompanyament especialitzat en la cerca de recursos davant la crisi produïda per la COVID-19 que va rebre prop de 200 consultes.
El Canal es va reformular després de dos mesos de funcionament per centrar-se en les problemàtiques socioeconòmiques motivades pel confinament i l'aturada de l'activitat.
Durant el confinament, el Consell ha difós setmanalment les mesures d'urgència activades pel conjunt de les administracions, i el passat mes de juny va traslladar als Governs de la Generalitat de Catalunya i de l'Estat i els grups del Parlament de Catalunya i del Congrés dels Diputats nou línies d'actuació urgent per protegir el teixit cultural.
També ha posat en marxa la iniciativa 150 veus per a la cultura de l'endemà, una tribuna pública sobre el futur que ens espera un cop superat el temps de pandèmia i confinament i les passes a seguir.
Diàriament ha publicat al seu espai virtual " Cultura en 300 paraules " textos d'opinió de 150 representants del món de l'associacionisme, les arts escèniques, la música, l'audiovisual, el patrimoni, la llengua i l'edició, les arts visuals, la gestió cultural, el videojoc i les polítiques culturals.
El resultat final és un banc de pensament crític que també contribuirà a orientar les polítiques i les accions culturals a desenvolupar després de la crisi sanitària de la Covid-19, a partir de les aportacions dels creadors i els professionals afectats.
Un CoNCA amb voluntat articuladora
Els compromisos d'exercir de frontissa entre administracions, sectors i territoris i de treballar des d'una actuació independent i àmplia que inspiren aquest mandat han comportat un diàleg amb els sectors, agents i serveis culturals de tot el país i també una comunicació permanent amb les diferents administracions.
Des d'una visió de la cultura com a eix transversal de les polítiques de govern es treballa en la proposta d'una taula interadministracions, que convoqui les institucions implicades en un front comú en defensa de la cultura.
El passat 19 de febrer la presidenta del CoNCA, Vinyet Panyella, va comparèixer davant la Comissió de Cultura del Parlament de Catalunya per informar del objectius del Consell en aquesta nova etapa 2019-2024 i presentar les eines previstes durant el seu mandat.
Des de llavors i en primer terme, el CoNCA ha procurant el necessari encaix de la seva a cció amb el Departament de Cultura, un diàleg ininterromput que té la voluntat d'ampliar a altres àrees del Govern de Catalunya, com Economia i Hisenda per la millora del finançament de la cultura, Ensenyament per impulsar el Fòrum Art i Educació i Treball i afers socials amb l'objectiu d'activar mesures durant la crisi de la COVID-19 i desenvolupar l'Estatut de l'artista.
També ha intensificat la interlocució en l'àmbit parlamentari i amb administracions locals i supralocals, com l'Ajuntament de Barcelona o les quatre diputacions catalanes.
En paral·lel està completant una lectura crítica de la Llei del CoNCA, a l'expectativa de poder modificar aquells aspectes d'impossible compliment per la seva redacció.
Amb la voluntat d'incrementar el prestigi de la màxima distinció cultural del país i de posar els premiats i premiades i la seva obra al centre, el CoNCA ha reformulat els Premis Nacionals de Cultura introduint nous criteris i limitant el reconeixement anual a cinc persones o entitats (un total de 25 reconeixements al llarg del seu mandat), que seran reivindicades durant tot un any amb un programa de difusió de la seva obra i la seva trajectòria.
La proclamació està prevista per a la primera setmana d'octubre i el lliurament tindrà lloc a principis de desembre.
La tardor serà també el moment de presentar l' Informe anual de la Cultura i de les Arts i l'estudi 10 anys, un document d'anàlisi de la primera dècada d'aquesta institució actualment en vies d'edició.
• L'emergència cultural canvia el full de ruta del Consell, que prioritza durant quatre mesos les eines de suport al sector i la proposta de mesures per a la reconstrucció del teixit cultural