En el procés es valoren les voluntats expressades per la persona atesa, que poden quedar recollides en la història clínica o social de la persona o en un document de voluntats anticipades (tot i que no necessàriament).
Aquest dossier ofereix documents i recursos diversos per conèixer el model català de planificació de decisions anticipades.
Tots els documents referenciats estan disponibles per a consulta i préstec als centres DIXIT.
Elaborat per: DIXIT Centre de Documentació de Serveis Socials amb la col·laboració de la Càtedra de Cures Pal·liatives UVic-UCC/ICO/CCOMS.
Obra col·lectiva que reflexiona des del reconeixement del valor de l'autonomia personal, la llibertat de decisió del pacient competent i el respecte al pluralisme, sobre qüestions diverses agrupades en tres blocs: autonomia personal i principis ètics de la intervenció sanitària; l'autonomia en el context mèdic; decisions sobre el final de la vida i eutanàsia.
Obra coral que aporta un debat necessari en el camp de la bioètica i els nous drets, des de la perspectiva dels drets humans i el principi de dignitat.
Les contribucions dels diversos experts s'emmarquen en cinc àmbits: la bioètica, ètica mèdica i dignitat humana; la família i salut de la dona; el dret a la vida privada i familiar; l'objecció de consciència; i la bioètica i medi ambient.
Cànoves i Samalús: Proteus, 2011.
L'obra ofereix les aportacions de professionals de diverses àrees de coneixement (filosofia, medicina, infermeria, jurisprudència, atenció social) sobre la presa de decisions en situacions conflictives o complexes.
S'organitzen en dos blocs: els principis de dignitat i autonomia i la presa de decisions; la presa de decisions en l'àmbit sanitari.
Manual de referència dirigit als professionals de la salut i als cuidadors que necessiten conèixer els aspectes ètics i legals de la cura de les persones grans.
Amb exemples il·lustratius, se centra en temes pràctics com l'ajuda a les persones grans de seguiment del tractament, el tipus d'informació que s'ha d'oferir sobre el consentiment en relació amb l'ús de restricció i altres mesures de protecció, el dret de confidencialitat, les decisions anticipades, etc.
Els autors d'aquest capítol expliquen, a partir d'un cas, la planificació compartida de l'atenció (shared care planning) que reflecteix les tres facetes del procés: el desenvolupament d'un pla d'atenció, la deliberació compartida entre els implicats en el procés de malaltia (pacient, família i professionals) i la visió integral de l'atenció més enllà de l'àmbit estrictament sanitari.
Consideracions sobre el document de voluntats anticipades.
2a ed. Barcelona: Generalitat de Catalunya, Direcció General de Recursos Sanitaris, 2010.
Actualització del document del 2002 coordinada per Marc A. Broggi i Josep M. Busquets, amb el qual el Comitè vol contribuir a la reflexió de la ciutadania i dels professionals de la salut i del dret sobre els objectius, requisits, límits, formes i conseqüències del document de voluntats anticipades.
Guia de recomanacions sobre el consentiment informat.
Barcelona: Generalitat de Catalunya, Departament de Sanitat i Seguretat Social, 2003.
El Comitè dona la visió ètica del consentiment informat i defensa que el caràcter legal del consentiment no pot substituir la possibilitat de comunicació, diàleg, comprensió i presa de decisions compartides que són l'essència de l'acte assistencial.
El respecte a la voluntat de la persona amb trastorn mental i/o addicció: document de voluntats anticipades i planificació de decisions anticipades.
Barcelona: Comitè de Bioètica de Catalunya, 2017.
Document que reflexiona sobre el model català de planificació de decisions anticipades i el documents de voluntats anticipades, que són estratègies complementàries, i de llur implementació i utilització en salut mental, que presenta unes característiques i especificitats que cal tenir present.
Diversos professionals debaten des de la triple perspectiva filosòfica, mèdica i jurídica sobre dos blocs temàtics: el consentiment de present (consentiment informat), fent especial esment als menors d'edat, i el consentiment de futur (voluntats anticipades).
Barcelona: Fundació Víctor Grífols i Lucas, 2012.
(Cuadernos de la Fundació Víctor Grífols i Lucas; 28)
Recull de ponències de la jornada "La ética en las instituciones sanitarias" on es debat entre les dues lògiques que imperen en les institucions hospitalàries: la lògica assistencial i la lògica gerencial.
Diego Gracia, catedràtic d'història de la Medicina, i Manel Peiró, director del programa Direcció de Serveis Integrats de Salut d'ESADE, reflexionen sobre l'ètica i els valors actuals de l'entorn sanitari.
L'obra recull també les aportacions de gestors i professionals de la medicina i la infermeria.
Obra que revisa els principis ètics i jurídics que presideixen la relació metge pacient i els canvis duts a terme fins arribar a la consolidació de l'autonomia personal, posant en especial rellevància el consentiment informat.
Se centra en el document de voluntats anticipades, eina que permet manifestar la voluntat, desitjos i opcions de la persona de manera anticipada, perquè es tinguin en compte arribat el moment en què no ho pugui fer personalment.
Informe sobre la Planificació de Decisions Anticipades (PDA) en salut mental a Catalunya: resultats de les sessions de treball.
Barcelona: Federació Salut Mental Catalunya, 2018.
Informe que presenta les conclusions dels grups de treball de la jornada organitzada el 2017 per la Federació SMC que van deliberar sobre les limitacions, dificultats i oportunitats d'introduir la PDA en la salut mental, i van presentar propostes centrades en la PDA com a model; de prevenció de crisis, pla de recuperació i ingressos; per a dur a terme durant els ingressos; vers els agents clau; vers el tractament amb medicació.
Manual multidisciplinari que fa una aproximació als aspectes conceptuals generals de l'atenció integral i integrada de persones que pateixen malalties i condicions cròniques avançades de tot tipus, amb un pronòstic de vida limitat.
L'obra combina aspectes epidemiològics i inclou la descripció de les necessitats i trajectòries clíniques, el model d'atenció a necessitats bàsiques essencials, l'elaboració d'un pla terapèutic, els dilemes i reptes ètics de la identificació i l'atenció, les millores de qualitat en l'organització de serveis específics i la integració sectoritzada de diferents àmbits assistencials.
Model català de planificació de decisions anticipades: document conceptual.
El Grup de treball del Model català de planificació de decisions anticipades presenta en aquest document les línies conceptuals i metodològiques de la PDA, ordenades en 4 blocs: contextualització, definició, metodologia i punts crítics de la planificació de decisions anticipades.
Inclou un glossari d'elaboració pròpia i legislació vigent de referència.
Guia pràctica per a professionals del sistema de salut que conté els coneixements i les pautes necessaris per iniciar un procés de planificació de decisions anticipades: conceptes bàsics, habilitats comunicatives, aspectes ètics, procés de realització, etc. Inclou un glossari de termes i alguns casos pràctics.
Recull de diversos autors que aborda el fonament, requisits i manera de donar la informació necessària per tal que el pacient atorgui el seu consentiment informat de forma vàlida.
També s'exposen les responsabilitats en què pot incórrer el professional sanitari en cas de mala praxis per falta o defecte de la informació pertinent.
Obra que neix en el si del Comitè d'ètica assistencial de SARquavitae i que exposa les actituds i les virtuts necessàries per construir una ètica de la cura en l'àmbit de l'atenció a les persones, que incideix en els usuaris, els familiars i els professionals.
"Comunicació professional en l'àmbit de la fragilitat".
A: Bioètica & debat, vol. 16, núm. 60 (2010), p.
A: Bioètica & debat, núm. 71 (2014), p.
"La mort, una qüestió de vida: fent treball social.
A: RTS, revista de treball social, núm. 210 (abril 2017)
El model assistencial actual es basa en el respecte a la dignitat i la voluntat dels pacients.
Aquest espai recull un seguit de documents, normes legals i recomanacions del Comitè de Bioètica de Catalunya sobre el consentiment informat, el rebuig al tractament, les decisions compartides, el cas del testimonis de Jehovà, etc.
L'any 2015 el Departament de Salut va actualitzar la Carta de drets i deures de la ciutadania en relació amb la salut i l'atenció sanitària que conté un centenar de drets i deures estructurats al voltant de 10 àmbits: equitat i no-discriminació de les persones; protecció i promoció de la salut i prevenció de la malaltia; accés al sistema sanitari; intimitat i confidencialitat; autonomia i presa de decisions; informació sanitària, documentació clínica i TIC; qualitat i seguretat del sistema; constitució genètica de la persona; investigació i experimentació; participació.
Pla interdepartamental d'atenció i interacció social i sanitària de Catalunya (PIAISS).
Creat el 2014, el PIAISS té la missió de "promoure i participar en la transformació del model d'atenció social i sanitària per tal de garantir una atenció integrada i centrada en les persones, capaç de donar resposta a les seves necessitats".
En aquest espai hi ha tota la documentació de referència, memòries, enllaços d'interès com la terminologia de l'atenció integrada.
També podeu consultar el dossier temàtic sobre Atenció intregral social i sanitària elaborat per DIXIT amb motiu del I Congrés Inclusió.cat.
Diccionari en línia fruit del treball conjunt dels professionals del Programa de prevenció i atenció a la cronicitat del Departament de Salut i el TERMCAT.
Conté 80 termes relacionats amb l'àmbit de la prevenció i atenció de la cronicitat.
També inclou la versió per ser impresa.
Espai dirigit a la ciutadania que conté informació detallada sobre les voluntats anticipades (preguntes freqüents, redacció, registre, consulta, normativa, etc.) i altres qüestions relacionades.
Creada l'any 2015 per la Universitat de Vic - Universitat Central de Catalunya i la Fundació Grífols, té per objectiu promoure la reflexió ètica, interdisciplinària i transversal, en les línies de treball i investigació de les ciències de la salut, els serveis socials, les ciències biomèdiques i biotecnològiques, etc.
L'any 2012 l'Institut Català d'Oncologia i la Universitat de Vic - Universitat Central de Catalunya creen la càtedra amb l'objectiu de generar, difondre i transferir coneixement sobre l'atenció integral pal·liativa.
Duu a terme activitats docents, de recerca aplicada i d'innovació i de transferència de coneixement a la pràctica assistencial.
Comitè de Bioètica de Catalunya
Aborda qüestions que afecten la societat sobre qüestions que afecten la societat des d'un enfocament plural, multidisciplinari, independent, no dogmàtic i transparent.
Inclou un espai sobre les voluntats anticipades, sobre autonomia i dret a decidir i final de la vida.
Comitè d'Ètica dels Serveis Socials de Catalunya
Constituït l'any 2010, aquest òrgan, de caràcter multidisciplinari, està format per vocals especialistes i professionals de l'àmbit de les ciències humanes i socials, la salut, l'educació, la justícia i la filosofia, i té com a objectiu prestar assessorament en la presa de decisions en l'àmbit dels serveis socials i actuar com a generador de coneixement i de bones pràctiques.
Programa de l'Institut Català d'Oncologia creat l'any 2007 per a la promoció de la qualitat en l'atenció pal·liativa.
És un centre assessor i de referència per a organitzacions sanitàries i socials d'àmbit nacional i internacional i està designat com a Centre Col·laborador de l'OMS per a Programes Públics de Cures Pal·liatives.
Aplega la Federació Salut Mental Catalunya, AMMFEINA Salut Mental Catalunya i la Fundació Salut Mental Catalunya.
Una de les seves línies de treball és l'atenció i promoció dels drets de les persones amb problemes de salut mental en entorns assistencials, el seu apodarement, etc. En aquesta línia ha publicat l' Informe sobre la Planificació de Decisions Anticipades (PDA) en salut mental a Catalunya.