projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Doctora en dret, especialitzada en dret ambiental i de la sostenibilitat, amb àmplia experiència en l'anàlisi i assessorament sobre qüestions que reclamen interdisciplinarietat.
Professora titular en dret Administratiu de la UAB.
Actualment membre del Consell Assessor per al Desenvolupament Sostenible de de Catalunya i de la Comissió d'Ètica de la UAB.
Vinculació, en relació a la recerca, entre d'altres, a l'ICTA, Departament de Geografia, Grup d'Experts sobre Canvi Climàtic i CEDAT.
Doctor en Filosofia, especialitzat en filosofia antiga i en ètiques aplicades.
Professor emèrit i síndic de la Universitat de Girona.
Membre cofundador i exdirector de l' "Observatori d'Ètica aplicada a la intervenció social, psicoeducativa i sociosanitària".
Exconseller d'Educació i Universitats de la Generalitat de Catalunya.
Llicenciat i Doctor en Medicina i Cirurgia per la Universitat de Barcelona.
És Director de l'Institut d'Investigació Biomèdica de Bellvitge IDIBELL i co-fundador de la spin-off VCN Biosciences.
La seva recerca es centra en l'estudi de la base genètica del càncer gastrointestinal i l'aplicació de noves tecnologies moleculars en la pràctica clínica.
La Comissió Europea i l'Oficina Europea Antrifrau (OLAF, Office Éuropéene de Lutte Anti-Fraude) han confeccionat aquestes guies amb eines i consells per evitar irregularitats en els procediments de contractació pública.
El primer document, editat per la Comissió Europea, és una guia pràctica per evitar els errors més comuns que es detecten a la contractació pública de projectes finançats amb fons Europeus.
El segon document, elaborat pel grup d'experts en prevenció de frau de l' OLAF, tracta de pautes i consells per a la detecció de conflictes d'interessos en els procediments de contractació pública.
La Comissió Europea acaba de publicar una versió actualitzada de la guia sobre contractació pública, que recull la nova legislació de la Unió Europea en aquesta matèria.
Noves orientacions de contractació pública UE
Guia de noves orientacions de contractació pública UE
La guia té com a objectius ajudar les administracions i els beneficiaris a aprofitar al màxim les inversions de la UE, recolzar els funcionaris públics de tota la UE, evitar els errors més freqüents i adoptar les millors pràctiques en la contractació pública de projectes finançats pels fons de la UE.
La guia estarà properament disponible en totes les llengües de la UE.
El proper dia 19 de març tindrà lloc una conferència oberta al públic a càrrec del professor Jerome S. Engel, un expert mundial en creació d'startups, en el marc de la segona fase de la formació prevista en les convocatòries Llavor i Producte del Programa Indústria del Coneixement 2016.
Jerome S. Engel és un líder en educació empresarial, capital de risc, innovació corporativa i desenvolupament econòmic regional.
Veterà de Silicon Valley, Engel forma part de la Universitat de Californa a Berkeley des del 1991, on va fundar el Centre Lester per a l'Emprenedoria, i és professor adjunt a la Haas School of Business.
Engel també és cofundador i soci de Monitor Ventures, una empresa de capital risc que inverteix en empreses tecnològiques i està present en els consells d'administració de diverses companyies amb gran potencial de capital risc.
El programa dóna suport a projectes de valorització de les universitats i centres de recerca en la fase de prototipatge i de prova de concepte, i també en la fase de capitalització inicial d'empreses joves sorgides de la universitat.
La convocatòria 2018 del ajuts Llavor i Producte del programa Indústria del Coneixement triplica els ajuts per al desenvolupament de projectes innovadors de base científica.
Concretament, es preveu finançar un total de 95 projectes en les diferents fases de valorització i prototipatge fins a introduir-los al mercat, amb un import de 3,5 milions d'euros.
El programa Indústria del Coneixement, impulsat per la Secretaria d'Universitats i Recerca i amb la col·laboració de l'Institut Català de Finances (ICF), consta de tres modalitats d'ajuts que corresponen a les diferents fases de desenvolupament d'un nou producte, tecnologia, procés, servei o model de negoci.
Les primeres convocatòries del programa Indústria del Coneixement (Llavor, Producte i Mercat) han permès finançar 76 projectes amb la concessió de 4,5 milions d'euros.
En les noves convocatòries, l'import augmentarà fins als 5,5 milions i es concediran 105 ajuts en les tres modalitats de finançament.
Aquesta xifra triplica les subvencions atorgades en la primera convocatòria, que van ser un total de 36.
En les pròximes convocatòries, previstes fins al 2020, els imports aniran augmentant progressivament amb l'objectiu de consolidar el programa.
Així, durant el primer període d'aplicació 2014-2020, el programa Indústria del Coneixement preveu mobilitzar més de 34 milions d'euros amb la finalitat de valoritzar més de 500 idees, desenvolupar al voltant de 150 prototips i afavorir més d'una cinquantena de coinversions.
Aquest programa forma part de l'estratègia de recerca i innovació per a l'especialització intel·ligent de Catalunya (RIS3CAT), que el Govern coordina a través d'ACCIÓ i que promou l'R+D+I com a motor de transformació del teixit productiu.
La RIS3CAT preveu la valorització del coneixement i la transferència innovadora com un dels instruments bàsics per aconseguir aquest objectiu.
En aquest sentit, les convocatòries Llavor i Producte estan obertes als equips de recerca de les universitats, els centres de recerca, els centres tecnològics, les fundacions hospitalàries i les institucions sense ànim de lucre dedicades a la recerca.
Durant les primeres convocatòries, les universitats han obtingut el 51 % dels ajuts —molts dels quals tramitats a través de les oficines de transferència de resultats d'investigació (OTRI) corresponents—, mentre que els centres CERCA han estat beneficiaris del 39 %.
El 10 % dels projectes subvencionats restants provenien d'altres tipus d'organismes.
El programa Indústria del Coneixement, que té cofinançament del fons FEDER (2014-2020) en les seves modalitats Llavor i Producte, s'implementa en un moment de maduresa del sistema català de recerca, amb un alt nivell d'excel·lència científica.
Aquest programa forma part de les estratègies del Govern, impulsades des de la Secretaria d'Universitats i Recerca, per afavorir que la recerca que es fa a Catalunya es transformi en innovació amb un doble objectiu: la millora de la competitivitat i el benefici del conjunt de la societat.
El 22 de maig s'ha publicat al DOGC la convocatòria Indústria del Coneixement per a l'any 2018 en les modalitats Llavor i Producte.
Els set projectes beneficiaris integren 25 centres de recerca, grans infraestructures científiques, universitats i agents de recerca del sistema de coneixement català, amb una inversió total de 18.226.965,98 euros gràcies al cofinançament procedent del Fons Europeu de Desenvolupament Regional (FEDER) per mitjà de la Resolució EMC/337/2019, de 12 de febrer.
El darrer 9 d'abril es va fer pública mitjançant la Secretaria d'Universitats i Recerca del Departament d'Empresa i Coneixement, la proposta del finançament de set projectes cooperatius de creació, construcció, adquisició i millora d'equipaments i plataformes científiques i tecnològiques compartides amb una inversió total de 18.226.965,98 euros i un cofinançament de 6.961.000 euros del Fons Europeu de Desenvolupament Regional (FEDER).
La convocatòria per a projectes cooperatius destinats a equipaments científics i tecnològics es va obrir per mitjà de la Resolució EMC/337/2019, de 12 de febrer, i les bases reguladores es troben recollides en l' Ordre EMC/17/2019, de 8 de febrer.
Els set projectes cofinançats tenen una participació total de 25 centres de recerca, grans infraestructures científiques, universitats i agents de recerca del sistema de coneixement català, i abasten diverses àrees de col·laboració científica i àmbits de coneixement:
Cal destacar que els dos primers microscopis s'instal·laran en el sincrotró Alba i el tercer al Parc Científic de Barcelona.
Tots tres actuaran en conjunt com una comunitat d'usuaris científics, i estaran a disposició de la resta de la comunitat científica de Catalunya.
Els microscopis finançats dels projectes ICN2, CSIC i UB formaran la unitat Centre de Microscòpia Avançada de Catalunya, amb la aspiració de formar una nova infraestructura cientificotecnològica singular (ICTS) del país.
Els ajuts FEDER concedits per la Secretària d'Universitats i Recerca del Departament d'Empresa i Coneixement de la Generalitat de Catalunya, tenen l'objectiu de dotar la comunitat científica d'equipaments i plataformes que potenciïn l'excel·lència científica i tecnològica, especialment la relacionada amb les tecnologies facilitadores transversals recollides en la Estratègia de recerca i innovació per a l'especialització Intel·ligent de Catalunya (RIS3CAT).
L'aportació de fons europeus arriba fins al 50% del cost de l'actuació.
El projecte de construcció i equipament de l'Edifici Pasqual Maragall, ha obtingut el segon premi de Bones Pràctiques, atorgat en reconeixement a les millors actuacions cofinançades per la Unió Europea en l'estat espanyol.
El premi ha estat atorgat dins de l'Acte Anual de Política Regional i Fons Europeus a Espanya, celebrat a Madrid el 26 i 27 de novembre de 2018, i organitzat pel Ministeri d'Hisenda i Funció Pública.
Aquest projecte ha estat cofinançat amb el Fons Europeu de Desenvolupament Regional (FEDER) de la Unió Europea en el marc de la convocatòria publicada per Resolució ECO/1823/2015, de 29 de juliol, de la Secretaria d'Universitats i Recerca de la Generalitat de Catalunya, amb la finalitat de seleccionar projectes singulars institucionals de construcció, adquisició, habilitació o ampliació d'edificacions per a infraestructures d'R+D, que possibilitin l'atracció de talent i el desenvolupament d'activitats de transferència i valorització de coneixement.
El projecte ha consistit en la construcció i equipament de l'Edifici Pasqual Maragall, ubicat al Campus de la Ciutadella de la Universitat Pompeu Fabra, com a infraestructura necessària per al desenvolupament del programa de recerca de la malaltia d'Alzheimer i altres malalties neurodegeneratives relacionades que desenvolupa la Fundació Pasqual Maragall.
Aquesta infraestructura d'R+D única esdevé el primer centre d'excel·lència a Europa destinat exclusivament a la recerca per a la prevenció d'aquestes malalties.
L'Acte Anual de Política Regional i Fons Europeus a Espanya s'organitza amb l'objectiu de difondre la importància de la Política de Cohesió com a eina per impulsar el desenvolupament econòmic, el progrés social i la sostenibilitat ambiental, amb la presentació dels principals assoliments dels programes operatius finançats amb fons FEDER i desenvolupats dins de l'estat espanyol.
L'objectiu de l'espai europeu de recerca (EER) és la creació a Europa d'una àrea unificada i oberta al món en la qual circulin lliurement el coneixement científic, la tecnologia i el personal investigador.
L'EER està configurat pel conjunt d'activitats, programes i polítiques en matèria de recerca i desenvolupament que tenen una dimensió transnacional.
L'EER seria l'equivalent a un mercat comú de béns i serveis de recerca.
Els objectius centrals de l'EER són facilitar una major mobilitat del personal de recerca i aprofundir en la cooperació multilateral entre institucions de recerca dels estats membres.
L'espai europeu de recerca va ser proposat per la Comissió Europea en la seva comunicació Cap a un espai europeu de recerca, i va ser aprovat el març de 2000, al Consell Europeu de Lisboa.
L'any 2007 se li va donar un nou impuls amb el Llibre verd de la Comissió Europea sobre l'EER.
El 2008, el Consell va posar en marxa el Procés de Ljubljana per millorar la governança política de l'EER i va aprovar un full de ruta fins al 2020 (Europa 2020).
Un dels instruments principals per assolir els objectius de l'EER és el finançament de la recerca, el desenvolupament i la innovació amb una estratègia que afavoreixi la creació d'una autèntica comunitat científica europea equipada amb els millors coneixements i les millors competències.
Des del 1984, els programes marc de finançament de l'R+D+I tenen un paper de lideratge en les activitats d'investigació multidisciplinària a dins i fora de les fronteres europees.
Els ajuts es concedeixen seguint un procés de convocatòries competitives i avaluació per experts.
En els programes de finançament, hi participen els estats membres de la UE, així com alguns països associats (Israel i Suïssa, entre d'altres).
Actualment, els principals instruments a escala europea de l'EER que contribueixen a desenvolupar les seves iniciatives són:
L'Estratègia d'especialització intel·ligent en recerca i innovació RIS3 ( Research and Innovation Smart Specialisation Strategy ) de la Comissió Europea té com a objectiu que els estats membres i les regions de la Unió Europea (UE) identifiquin les especialitzacions de coneixement que millor encaixin amb el seu potencial d'innovació d'acord amb els seus recursos i capacitats.
La CE considera que, per fer una Europa més competitiva, és necessari que els diferents territoris intensifiquin la seva especialització d'acord amb els seus avantatges competitius, per tal que la reorientació intel·ligent dels seus sectors productius pugui donar resposta als reptes globals.
Europa incentivarà la implementació de la RIS3 en els diferents territoris per al període 2014-2020.
El febrer del 2014 el Govern va aprovar l'estratègia de recerca i innovació per a l'especialització intel·ligent de Catalunya (RIS3CAT), que defineix les prioritats per a les polítiques públiques d'R+D+I i les actuacions que tindran el suport del Programa operatiu del FEDER de Catalunya 2014-2020
Els programes marc (PM) de recerca i desenvolupament tecnològic han estat el principal instrument de la Unió Europea per finançar la recerca, dissenyats per reforçar la competitivitat d'Europa.
Els ajuts es concedien sobre la base d'un procés de convocatòries competitives i d'avaluació per experts caracteritzat per una forta competència.
Els PM han donat suport a la recerca en àrees de prioritat seleccionades amb l'objectiu d'aconseguir un posicionament capdavanter i consolidar la posició líder de la UE en determinats sectors.
Les activitats finançades pels PM havien de tenir "un valor afegit europeu" com ara la transnacionalitat dels projectes, la mobilitat d'investigadors o la potenciació de la competència entre científics.
Des del seu inici, l'any 1984, els PM han permès desenvolupar un paper de lideratge en les activitats der recerca multidisciplinària dins i fora de les fronteres europees.
Horitzó 2020 és el Programa marc de recerca i innovació de la UE per al període 2014-2020.
El programa té per objectiu impulsar el creixement i l'ocupació a la UE i convertir els avenços científics en productes i serveis innovadors que facilitin oportunitats comercials i millorin la vida de les persones.
El seu pressupost previst és de 80.000 M€.
Horitzó 2020 aplega tots els fons per a la recerca i la innovació de la UE que fins ara integraven els anteriors programes marc de recerca i desenvolupament tecnològic, les activitats relacionades amb la innovació i la competitivitat dels programes marc per a la innovació (CIP) i l' Institut Europeu d'Innovació i Tecnologia (IET).
• Reforçar l'excel·lència de la base científica de la UE per tal que esdevingui líder mundial.
• Assegurar el lideratge industrial en innovació i l'accés al capital i suport per a les pimes.
• Abordar reptes socials com la salut, la seguretat alimentària, l'agricultura sostenible, la recerca marina, la bioeconomia i el transport intel·ligent, ecològic i integrat, entre d'altres.
Horitzó 2020 també té voluntat de reduir els tràmits burocràtics per tal d'atreure més investigadors destacats i una participació més àmplia d'empreses innovadores.
Actualment s'està elaborant el proper programa de recerca i innovació per al període 2021-2027, Horizon Europe.
Les convocatòries del Consell Europeu de Recerca (ERC) s'adrecen a la recerca de frontera i es basen exclusivament en l'excel·lència científica.
La independència i la transparència de funcionament són els fonaments de l'ERC, regit per un consell científic de 22 investigadors de prestigi internacional i una agència executiva encarregada de gestionar les convocatòries d'ajuts i els processos d'avaluació dels projectes a través de comitès externs d'experts.
Un finançament estable, uns objectius clars i una gestió eficaç i independent són essencials per comprendre l'alt reconeixement del programa entre la comunitat científica.
La Comissió Europea va crear l'ERC l'any 2007.
El professor Andreu Mas-Colell en va ser secretari general de juliol de 2009 a agost de 2010.
Les convocatòries de l'ERC són altament competitives: la relació entre sol·licituds i concessions és del 13%, molt per sota de la mitjana del 7PM (19%).
Fins ara, l'ERC ha posat en marxa cinc tipus de convocatòries:
El sistema català de recerca obté uns resultats excel·lents en les convocatòries de l'ERC.
Pel que fa al període 2007-2019, amb 313 ajuts del Consell Europeu de Recerca (107 Starting Grants, 63 Consolidator Grants, 74 Advanced Grants, 3 Synergy Grants i 66 Proof of Concept ).
Així mateix, capta el 52% de les concessions que l'ERC atorga al conjunt de l'Estat espanyol.
Globalment, tot i només representar l'1,2 % de la població de l'EER, el sistema català de recerca ha atret el 3,2 % dels ajuts atorgats per l'ERC des de la seva creació l'any 2007, la qual cosa representa prop de 486 M€.
El 42 % dels projectes ERC finançats són per a investigadors ICREA, i el 51% pertanyen a institucions CERCA.
Amb aquests � indicadors, Catalunya se situa en la 4a posició en els països de l'espai europeu de recerca pel que fa a nombre de concessions per milió d'habitants, per darrere d'Israel, Holanda i Suïssa.
Per a més informació, el Servei de Projectes Europeus i Internacionals (SPEI) de l'Agència de Gestió d'Ajuts Universitaris i de Recerca (AGAUR) elabora informes periòdics amb l'objectiu d'analitzar la participació catalana a les convocatòries de l'ERC
L'Agència per a la Qualitat del Sistema Universitari de Catalunya ( AQU Catalunya ), que vetlla perquè les titulacions compleixin els estàndards europeus i acredita el professorat universitari, està reconeguda internacionalment i forma part de l'European Association for Quality Assurance in Higher Education (ENQA), de l'European Consortium for Accreditation in higher education (ECA), i de l'International Network for Quality Assurance Agencies in Higher Education (INQAAHE).
Actualment, els estudis universitaris oficials a Catalunya estan plenament integrats a l'EEES.
Els estudis de màster universitari i doctorat es van començar a impartir el curs acadèmic 2006-2007 i els de grau, el curs acadèmic 2008-2009.
Quant als estudis anteriors a l'EEES, des del curs acadèmic 2010-2011 només és possible matricular-se d'estudis ja iniciats a punt de concloure, atès que els estudis esmentats s'impartiran fins al 30 de setembre de 2015.
El procés de construcció de l'EEES, iniciat amb la Declaració de Bolonya, signada el juny del 1999, pels ministres d'educació superior de 29 estats europeus, s'ha desenvolupat durant més d'una dècada.
Aquest procés ha posat i posa l'èmfasi en l'impuls de la integració dels estudis, mitjançant l'adopció d'una estructura comparable de les titulacions a escala europea i una millora del conjunt de l'educació superior, que es concreta en els aspectes següents:
Catalunya va ser pionera en la implantació del nou model dels estudis universitaris, mitjançant l'aprovació i el desenvolupament del Pla pilot d'adaptació de les titulacions, els cursos 2004-2005 i 2005-2006.
El nombre total de crèdits per a les titulacions de grau, impartits en tres anys, va ser de 180 crèdits ECTS (European Credit Transfer and Accumulation System o Sistema europeu de transferència i acumulació de crèdits), i per als màsters universitaris, impartits en dos anys, 120 crèdits ECTS.
Les titulacions incloses al Pla pilot van tenir en compte la definició dels objectius formatius, en forma de competències acadèmiques i professionals, que havia d'assolir l'estudiantat i la manera com ho havia de fer, a partir d'una àmplia consulta i diàleg amb tots els agents implicats.
Es va planificar, també, la manera com s'assoleixen i com s'avaluen aquestes competències i habilitats, per passar del concepte d'ensenyament al d'aprenentatge.
Durant les dues edicions, les universitats catalanes van iniciar 82 titulacions pilot de grau i 16 de màsters.
La titulació que s'obtenia en acabar els estudis inclosos al Pla pilot era un títol propi addicional, de la universitat que els impartia, adaptat a les directrius europees i acreditat per l'Agència per a la Qualitat del Sistema Universitari de Catalunya.
Servei de Projectes Europeus i Internacionals
El Servei de Projectes Europeus i Internacionals (SPEI), de l'Agència de Gestió d'Ajuts Universitaris i de Recerca (AGAUR) contribueix a l'obtenció de fons europeus per a la recerca catalana amb activitats de suport a la participació i al lideratge de personal investigador d'universitats i centres de recerca de Catalunya, i també a la professionalització de gestors en projectes europeus de recerca.
ACC1Ó (Servei de suport a la participació empresarial en programes d'R+D estatals i internacionals)
El servei d'ACC1Ó de suport a la participació empresarial en programes d'R+D estatals i internacionals abraça tot el procés de desenvolupament d'un projecte d'R+D europeu, des de la seva gestació, presentació de la proposta i negociació del contracte, fins a la gestió del projecte i l'explotació dels resultats.
El passat dia 25 d'abril va tenir lloc la sessió informativa sobre les tendències en l'educació superior als Estats Units d'Amèrica amb motiu de la conferència anual de NAFSA association of International Educators que tindrà lloc entre els dies 26 i 31 de maig.
El públic participant va ser persones expertes, responsables de relacions internacionals de les universitats catalanes i persones vinculades a la internacionalització del sistema d'educació superior català.
Programa Sessió informativa sobre les tendències en l'educació superior als Estats Units d'Amèrica