projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
La modernització i el relleu generacional són indispensables per garantir el futur del sector agroalimentari.
Perquè les persones joves s'incorporin a l'activitat agroalimentària amb garanties d'èxit, abans han d'assolir les competències professionals que els permetran desenvolupar els seus projectes empresarials dins del sector agrari.
Les formacions que acrediten la capacitació professional agrària per a la incorporació al sector agrolimentari són:
Si la persona jove no disposa de la formació necessària, haurà de completar un itinerari formatiu personalitzat, que elaborarà un tutor o tutora d'incorporació assignat pel Servei de Formació Agrària.
El tutor o tutora d'incorporació també orienta i dona suport al jove durant tot el seu procés de formació amb l'objectiu d'assolir l'itinerari formatiu dins del terminis fixats.
L'itinerari formatiu consta d'una part obligatòria, d'una durada màxima de 400 hores, i una part de formació recomanable, que es considera útil per al jove.
La formació que ha d'adquirir per incorporar-s'hi se centra en dos àmbits:
Les activitats formatives, obligatòries o recomanades, es dissenyen cada any i formen part de l'oferta de les escoles agràries:
Es pot convalidar tant la formació acadèmica com la formació contínua que s'hagin cursat prèviament i hagin estat homologades/validades.
Així mateix, les persones amb experiència laboral prèvia poden convalidar la formació tecnològica acreditada que tingui relació amb el projecte al qual s'incorpora.
El DARP convoca anualment els ajuts de primera instal·lació a l'empresa agrària per a joves agricultors i agricultores.
La sol·licitud de l'ajut es fa amb la Declaració Única Agrària (DUN), d'acord amb les bases reguladores del Contracte Global d'Explotació, descrites a l'annex 1.
Ajuts a la primera instal·lació de joves agricultors i agricultores.
Els sol·licitants han de ser persones entre 18 i 40 anys que s'instal·len per primera vegada en una explotació agrària i que disposen de la formació professional adient o es comprometen a fer-la.
A més, han de complir els altres requisits establerts per la normativa.
La quantia de l'ajut surt publicada en la convocatòria anual i consta d'una prima base i uns increments destinats a afavorir la incorporació de les dones, la creació de llocs de treball i l'agricultura ecològica o bé facilitar la compra de terres i animals.
El Servei de Formació Agrària ofereix una àmplia oferta de cursos a distància adaptats a les necessitats del sector agrorural.
La inscripció, matrícula i accés als materials d'estudi i als recursos didàctics es fa a través de RuralCat.
Al llarg de tot el curs, l' alumnat disposa del suport d'una persona que el tutora durant el seu aprenentatge.
Les inscripcions s'han de formalitzar a través d'un formulari electrònic al portal RuralCat.
Per formalitzar la inscripció, cal accedir a l'Àrea de membres del portal RuralCat a través del vostre nom d'usuari/ària i contrasenya.
Si no sou membre de RuralCat, cal que prèviament us registreu com a usuari/ària del portal, mitjançant un formulari electrònic.
En un termini màxim breu, rebreu una notificació en l'adreça de correu que hàgiu indicat.
Un cop hàgiu entrat a l'àrea de membres del portal RuralCat, mitjançant el vostre nom d'usuari i contrasenya, cal fer el següent:
Per a més informació consulteu la guia següent:
Calendari de cursos de formació agrària a distància
El Sistema d'assessorament agrari de Catalunya es troba regulat pel Decret 9/2012, de 17 de gener.
Anteriorment al Decret 9/2012, de 17 de gener, la Seguretat Laboral estava inclosa com a àrea d'assessorament.
Amb la publicació d'aquest Decret es reconeix que l'àmbit competencial d'aquest tema correspon íntegrament al Departament d'empresa i Ocupació.
Tot i això es considera de gran utilitat adquirir uns coneixements sobre la matèria per a poder tenir criteris tècnics a l'hora d'assessorar les explotacions agràries.
Aquesta guia és un document de suport per al personal tècnic assessor que recull aspectes importants per a informar correctament a les explotacions agràries sobre la normativa que els hi és aplicable en matèria de seguretat laboral.
L'ordre AAM/259/20163, de 18 d'octubre, publicada al DOGC el 29 d'octubre de 2013, aprova les bases reguladores dels ajuts al sector agrari, alimentari i forestal per al foment del plantejament i la redacció de projectes de recerca, desenvolupament i innovació (R+D+I) per al desenvolupament de noves tecnologies, productes i processos, i dels ajuts per a la realitzacíó de projectes pilot innovadors per al desenvolupament de noves tecnologies, productes i processos per fer front al canvi climàtic i donar suport a les energies renovables, la gestió de l'aigua i la biodiversitat, i convoca els corresponents a l'any 2013.
Aquest InfoAssessorament presenta un resum de resultats dels controls de condicionalitat de la campanya 2012.
S'ha publicat la darrerra convocatòria de l'ajut a les entitats d'assessorament del present Programa de Desenvolupament Rural ( 2007 - 2013): Ordre AAM/117/2013, de 3 de juny, per la qual s'aproven les bases reguladores dels ajuts a les entitats d'assessorament agrari de Catalunyai es convoquen els corresponents a l'any 2013.
La venda de proximitat dels productes agroalimentaris és una forma de diversificació de les fonts d'ingressos de les explotacions agrícoles i ramaderes que pot fer més rendible la seva activitat en oferir als consumidors productes amb un valor de proximitat i amb informació sobre la seva procedència i elaboració.
En un entorn socieoconòmic que es sustenta en els pilars de la competitivitat i la liberalització de mercats, el sector productiu agrari i rural català necessita d'instruments que permetin definir què produir, com produir i com vendre-ho amb la màxima eficiència i qualitat i respecte per la salut i el medi ambient.
El sector productiu agrari i rural català es troba immers, doncs, en un intens i constant procés d'adaptació i adopció de noves formes i tècniques de treball que permetin assolir aquests objectius.
Disposar de recolzament i assessorament tècnic per a que l'empresa agrària pugui dur a terme aquest procés amb èxit és cabdal per esdevenir competitiu.
El Reglament CE 73/2009 del Consell, de 19 de gener, obliga als Estats membres de la UE a establir un sistema d'assessorament agrari sobre la gestió de terres i explotacions, la qual cosa suposà una oportunitat per al Govern de Catalunya d'articular el conjunt d'entitats de caràcter tècnic presents al territori dins d'un sistema que les ampara i reforça.
El Decret 9/2012, de 17 de gener, regula el Sistema d'assessorament de Catalunya amb la voluntat d'orientar les empreses agràries catalanes cap a una major competitivitat, multifuncionalitat i foment d'actituds d'emprenedoria.
El Sistema d'assessorament agrari de Catalunya integra els serveis que ofereixen les entitats d'assessorament agrari que, als efectes d'aquest registre, s'entenen com:
Les agrupacions de persones productores, les cooperatives o entitats privades o les seves unions o federacions, així com qualsevol altra persona jurídica, que desenvolupin la seva activitat en alguna de les àrees de coneixement relacionades amb la producció agrícola, producció ramadera i que alhora tinguin per objecte la prestació d'assistència i assessorament a persones agricultores, ramaderes i titulars d'empreses agràries.
S'hi inscriuran aquelles entitats que presentin la corresponent comunicació i que compleixin els requisits que s'esmenten en el DECRET 9/2012, de 17 de gener, per oferir serveis d'assessorament a les explotacions agràries de Catalunya, segons el nivell d'assessorament que se'ls reconegui.
La inscripció de les entitats d'assessorament en aquest Registre es fa mitjançant règim de comunicació.
Per a més informació vegeu el procediment d'inscripció.
Els nivells d'assessorament reconeguts pel Sistema d'Assessorament Agrari de Catalunya són els següents:
Les entitats poden completar els serveis d'assessorament mitjançant acords amb altres entitats inscrites en diferents nivells d'assessorament.
Aquests acords han de contenir necessàriament les dades següents:
Un cop inscrites, les entitats d'assessorament agrari han de complir les obligacions següents:
El Registre d'entitats d'assessorament agrari de Catalunya depèn de la Direcció General d'Alimentació, Qualitat i Indústries Agroalimentàries del Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural, la qual gestionarà el funcionament.
Per a més informació o per formular qualsevol consulta podeu adreçar-vos a l'adreça electrònica [EMAIL]
Els ensenyaments que s'ofereixen des de les escoles del Servei de Formació Agrària s'ordenen en cicles formatius de grau mitjà (titulació de tècnic/a) i de grau superior (titulació de tècnic/a superior).
En el proper curs escolar s'ofereixen els cicles formatius de grau mitjà de Producció Agroecològica, Producció Agropuecuària (Orientació ramadera i agrària), Aprofitament i conservació del medi natural, Treballs forestals i conservació del medi natural, Olis d'oliva i vins, Activitats eqüestres i com a novetat, s'oferirà un cicle en Producció Agropuecuària a distància a Escola Agrària de Tàrrega, a més a més del semipresencial.
Quant als cicles formatius de grau superior, s'ofereixen els cicles de Paisatgisme i medi rural, Gestió forestal i medi natural, Ramaderia i assistència en sanitat animal, Gestió de vendes i espais comercials, Processos i qualitat en la indústria alimentària i Marquèting i publicitat (perfil professional enològic).
Com a novetat, l'oferta parcial del CFGS industria alimentària a l'EA Pallars, com un curs finalista sobre elaboració de productes alimentàris artesanals.
Tots aquests cicles tenen una durada de 2000 hores repartides en 2 cursos escolars.
Per a més informació us podeu adreçar directament a les escoles agraries o a la web del DARP en l'apartat de formació.
Avís: Les dates proposades posteriors són provisionals i poden variar en funció de l'evolució de la pandèmia
Les fitxes divulgatives de la condicionalitat pretenen facilitar les tasques de divulgació que duen a terme les entitats d'assessorament agrari entre les persones agricultores i ramaderes.
Aquests documents enumeren de manera simplificada tots els punts de la condicionalitat que afecten la gestió diària de les explotacions per tal de facilitar la comprensió de la condicionalitat per part del sector productiu.
Erosió del sòl, matèria orgànica del sòl, estructura del sòl, nivell mínim de manteniment i protecció i gestió de l'aigua
Les varietats locals contribueixen a incrementar la biodiversitat cultivada i aquesta és una garantia de la continuïtat del sistema agrícola, són una font de recursos fitogenètics que s'han de preservar, atès que són la base biològica de la producció mundial d'aliments i de la seguretat alimentaria i per tant contribueixen al desenvolupament econòmic.
Hi ha amenaces de l'erosió genètica, 12 cultius constitueixen el 80% de les necessitats d'energia alimentària, i una de les causes principals és la substitució de varietats locals per varietats modernes.
A Catalunya s'hi poden realitzar activitats amb organismes modificats genèticament (OMG) que estiguin autoritzats d'acord amb la normativa en la matèria.
Les principals activitats són: activitats de recerca en llocs confinats (laboratoris, hivernacles...), alliberaments voluntaris amb finalitat diferent de la seva comercialització (assajos de camp), la comercialització de productes que siguin OMG o estiguin produïts a partir d'OMG i el cultiu comercial d'aquests organismes.
El Departament d'Agricultura treballa per aplicar les normatives i recomanacions que garanteixin la seguretat per a la salut humana, animal i per al medi ambient d'aquestes activitats amb OMG a Catalunya.
Data d'actualització: 11.06.2018
Avisos del mes d'octubre de 2020
Nova pàgina amb indicadors interactius
Els danys que causa aquest pseudocòccid als fruits són molt greus i impedeixen la seva comercialització.
Per conèixer el sistema de lluita més idoni en cada moment
Sostenibilitat dels productes fitosanitaris.
El passaport fitosanitari: format i requeriments.
"Protegir les plantes, protegir la vida" les Nacions Unides vol sensibilitzar a escala mundial de la importància deprotegir la sanitat vegetal per reduir la pobresa i la fam, protegir el medi ambient i impulsar el desenvolupament econòmic.
És un insecte hemípter pertanyent a la família Pentatomidae, d'origen asiàtic (natiu de la Xina, el Japó, Taiwan i les Corees)
Ocasiona danys molt greus a la collita en provocar, no sols la caiguda prematura dels fruits de l'arbre, sinó també la pèrdua de qualitat de l'oli...
Principals males herbes, els herbicides i altres mètodes de control.
Visualització dinàmica dels registres
Reconeixement com a persona assessora en gestió integrada de plagues
Produeix danys d'importància a diferents espècies de palmeres fins arribar a produir la seva mort.
Elements que poden actuar com a reservori de plagues, malalties i males herbes per al cultiu però que també tenen efectes beneficiosos
Galeries provocades al tomàquet per la Tuta absoluta
Una de les 100 espècies invasores més perjudicials del món.
Símptomes del virus de la Sharka a les flors de presseguer i manderiner
Lepidòpter que ataca les espècies de pins i cedres...
Bacteri que pot causar danys greus en una gran diversitat de plantes cultivades, ornamentals i silvestres...
Agrupacions de persones agricultores que col·laboren amb l'administració en la lluita contra els agents nocius dels vegetals
Afecta tots els fruiters del gènere Prunus, com l'albercoquer, l'ametller, el cirerer, el nectariner, el presseguer i la prunera; també es pot trobar en plantes ornamentals i silvestres.
Coleòpter crisomèlid considerat com una de les plagues més devastadores que afecta el blat de moro...
Produïda pel bacteri Erwinia amylovora.
Huanglongbing (HLB), greening o enverdimentdels cítrics és considerada una de les malalties més destructives de les plantacions cítrícoles
El Departament d'Agricultura ha convocat l' ajut de minimis per al foment de les actuacions relacionades amb la Biodiversitat cultivada per a la campanya 2020.
La conservació de la biodiversitat constitueix un objectiu clau per a Catalunya, l'elevada biodiversitat de la qual constitueix una important font de recursos fitogenètics que cal conservar, ja que estan en perill de desaparició.
En aquest sentit, l'objecte d'aquest ajut és precisament fomentar la conservació del patrimoni fitogenètic català, a fi de preservar les varietats locals d'interès agrari.
Seran beneficiàries d'aquest ajut les entitats de conservació públiques i privades que duguin a terme tasques de conservació i caracterització de les varietats locals.
A efectes de l'ajut, s'entén com a entitat de conservació aquella que acrediti aquest objecte als seus estatuts o que demostri experiència en l'àmbit de la conservació en matèria de Biodiversitat cultivada.
per la qual s'aproven les bases reguladores dels ajuts de minimis per al foment de les actuacions relacionades amb la biodiversitat cultivada.
per la qual s'aproven les bases reguladores dels ajuts de minimis per al foment de les actuacions relacionades amb la biodiversitat cultivada, publicada en el DOGC núm. 8184, de 23.7.2020.
per la qual es convoquen els ajuts de minimis per al foment de les actuacions relacionades amb la biodiversitat cultivada (ref. BDNS 517191).
Ajuts de minimis per al foment de les actuacions relacionades amb la biodiversitat cultivada 2020
Fitxers de cartografia en format ràster i vectorial que es poden descarregar en local (en un ordinador o una unitat de xarxa local).
Un cop descarregats aquest fitxers es poden visualitzar a través de programari d'informació geogràfica (SIG), com ara MiraMon, entre molts d'altres.
Els fitxers contenen cartografia:
Data d'actualització: 14.07.2017
L'HLB és causat per tres espècies d'un bacteri Gram negatiu del gènere Candidatus Liberibacter.
La transmissió natural es produeix a partir d'insectes vectors (psíl·lids) infectats.
Les espècies asiàtica i americana d'HLB són transmeses per Diaphorina citri i l'africana, per Trioza erytreae.
Aquest bacteri pot causar greus perjudicis econòmics, ja que no sols provoca la disminució dels rendiments de les plantacions citrícoles sinó també la mort de les plantes i alts costos de maneig i control de les plantacions.
El principal impacte dels insectes Trioza erytreae i Diaphorina citri és la transmissió de l'HLB.
De totes maneres, atès que les nimfes de Trioza s'alimenten de la saba, quan són molt nombroses poden causar un engroguiment i arrissada de les fulles, mentre que la Diaphorina citri no provoca danys visibles a l'arbre.
Huanglongbing (HLB), greening o enverdiment dels cítrics és considerada una de les malalties més destructives de les plantacions cítrícoles.
per la qual es modifica l'Ordre AAR/15/2009, de 23 de gener, per la qual es declara l'existència oficial de la plaga del barrinador de l'arròs, Chilo suppressalis, i es qualifica d'utilitat pública la lluita anual contra aquesta plaga.
per la qual es declara l'existència oficial de la plaga del barrinador de l'arròs, Chilo suppressalis, i es qualifica d'utilitat pública la lluita anual contra aquesta plaga.
Adult de Chilo suppressalis en un camp d'arròs de les Terres de l'Ebre.
Posta de Chilo suppressalis en un camp d'arròs de les Terres de l'Ebre.
Larves de Chilo suppressalis en un camp d'arròs de les Terres de l'Ebre.
L'escarabat vespa barrinador de les moreres, és un insecte coleòpter pertanyent a la família dels cerambícids, procedent del nord-est d'Àsia (Xina, Corea, Japó i Taiwan).
Els danys d'aquest insecte són causats per l'alimentació de les larves les quals s'alimenten de la part externa viva dels tronc i branques (el floema) de l'arbre, interrompent el flux de la saba.
És una plaga que ataca principalment a les moreres.
La caparreta japonesa, Unaspis yanonensis, és una plaga dels cítrics que està estesa a l'Àsia i a la conca del Pacífic.
A Catalunya es va detectar per primer cop a l'Alt Empordà en cítrics ornamentals.
Els fruits atacats presenten depressions i decoloracions que els fan no comercialitzables.
Es transmet a distància pel material vegetal amb presència de la plaga.
Una vegada introduïda en una zona, es dispersa de forma natural per insectes, ocells, restes de material vegetal,...
per la qual es modifica l'Ordre ARP/237/2003, de 20 de maig, per la qual es declara l'existència oficial de la plaga Unaspis yanonensis i s'estableixen mesures obligatòries de lluita.
per la qual es declara l'existència oficial de la plaga Unaspis yanonensis i s'estableixen mesures obligatòries de lluita.
Insecte lepidòpter de la família Castniidae, originari d'una zona fronterera entre l'Argentina i l'Ururguai.
Com a conseqüència de la importació de palmeres de sudamèrica, s'ha introduït a Euorpa i actualment se'l troba a dirversos indrets de la costa mediterrània com ara França, Itàlia, Catalunya, València, Illes Balerars...
No es coneixen, de moment, ni a Europa ni a Sudamèrica, de cap informació concreta sobre enemics naturals de la Pysandisia archon.
Hores d'ara, l'únic mètode usat ha estat l'aplicació d'insecitides organofosforats damunt la corona de la palmera, de manera que tant aquesta com el tronc en resulten ben mullats.
Els resultats són satisafactoris si aquesta operació es realitza en diverses aplicacions en els mesos d'estiu. orientats a eliminiar les larves dels primers estadis, abans que puguin endinsar-se dins del tronc.
Estudis per endegar una possible lluita feromonal es troben encara en fase experimental.
Eruga barrinadora de les palmeres
per la qual es deroga l'Ordre ARP/164/2002, de 13 de maig, per la qual es declara l'existència oficial de la plaga Paysandisia archon i s'estableixen mesures obligatòries de lluita.
La mosca mediterrània de la fruita, Ceratitis capitata Wied, és un insecte dípter que quan és adulta és més petita que la mosca comú, doncs fa uns 4-5 mm de longitud.
Té ales transparents amb 3 franges de color groc.
És originària de la costa occidental de d'Àfrica i s'ha estès a la major part de les zones temprades del món.
Els seus atacs son molt greus en cítrics i presseguers, però afecta també a albercoquers, pereres, pomeres, figueres,..., fins a més de 400 espècies fructícoles.
per la qual es modifica l'Ordre ARP/295/2004, de 19 d'agost, per la qual es declara l'existència oficial de la plaga mosca mediterrània de la fruita, Ceratitis capitata Wiedemann, i s'estableixen mesures obligatòries de lluita.
per la qual es declara l'existència oficial de la plaga mosca mediterrània de la fruita, Ceratitis capitata Wiedemann, i s'estableixen mesures obligatòries de lluita.
El virus rugós del tomàquet Tomato brown rugose fruit virus (ToBRFV) és un nou Tomabovirus que pot afectar tomàquet i pebrot, principalment.
A aquesta família de virus, pertanyen també el virus de mosaic de tomàquet (ToMV) o el mosaic del tabac (TMV).
Va ser identificat per primera vegada a Jordània l'any 2015 sobre plantes de tomàquet, encara que aquests símptomes ja s'havien observat prèviament a Israel l'any 2014.
Des de llavors, la seva dispersió ha anat en augment, i entre els anys 2018 i 2020 s'ha detectat a la Xina, a Mèxic i a Europa: l'any 2018 a Alemanya i Sicília, l'any 2019 a Itàlia, el Regne Unit, Holanda i Espanya, i l'any 2020 a França.
En les prospeccions realitzades a Catalunya, fins a la data no s'ha detectat aquest virus.
Té la capacitat de superar totes les resistències genètiques conegudes als tobamovirus i causar símptomes severs en fruits.
Els seus efectes nocius podrien suposar un important problema fitosanitari per a la producció de tomàquet i pebrot a la Unió Europea.
És per això que es va publicar el Reglament d'Execució (UE) 2020/1191 de la Comissió de 11 d'agost de 2020 pel qual s'estableixen mesures per evitar la introducció i propagació en la Unió de virus rugós del tomàquet i pel qual es deroga la Decisió de execució (UE) 2019/1615.
pel qual s'estableixen mesures per evitar la introducció i propagació en la Unió de virus rugós de la tomàquet (ToBRFV) i pel qual es deroga la Decisió de execució (UE) 2019/1615 (DO L 262 - 12/08/2020)
La flavescència daurada de la vinya és una greu malaltia de la vinya causada per un fitoplasma que desorganitza el funcionament dels ceps i en provoca la mort.
És originària de Nord-America i està present en diferents països europeus com Itàlia, França i Suïssa.
A Catalunya la flavescència es va detectar, per primera vegada, a la tardor de 1996 en vinyes de la comarca de l'Alt Empordà a Girona.
La malaltia és tramesa per material vegetal de plantació contaminat i la seva transmissió entre ceps a través de l'insecte de la família dels cicadel·lids Scaphoideus titanus
Per a més informació, vegeu la fitxa informativa sobre la Flavescència daurada.
per la qual es modifica l'Ordre AAR/18/2007, de 30 de gener, per la qual s'adopten mesures obligatòries contra la flavescència daurada de la vinya.
per la qual s'adopten mesures obligatòries contra la flavescència daurada de la vinya.
Exemplars adults de mascle i famella, respectivament
Al començament de l'atac, a primers de tardor, s'observen plomalls d'agulles mig menjades i seques, i més endavant, durant l'hivern, fortes defoliacions i presència de bosses blanques on es refugien les erugues.
Les repoblacions joves de pins poden quedar malmeses.
Als arbres adults, provoquen minva de creixement, debilitat i predisposició a l'atac d'insectes perforadors.
En zones urbanitzades o freqüentades per l'home, la plaga produeix un efecte antiestètic dels arbres, i una elevada perillositat dels pèls urticants que desprenen les eruges, especialment per lesions als ulls o a persones al·lèrgiques així com a animals domèstics.
Lepidòpter que ataca pins i cedres