El Llibre Verd de Manresa és un cartulari manuscrit amb cobertes de fusta folrades amb vellut de color verd, fet que dóna nom al llibre.
Va ser redactat entre la segona meitat del segle XIV i l'any 1902, en compliment d'un privilegi reial atorgat per Pere III l'any 1358 pel qual la ciutat podia encarregar a un notari la còpia de tots els privilegis en un llibre, de manera que aquest privilegis tindrien la mateixa validesa jurídica i legal que els documents originals.
Per aquesta raó, el Llibre Verd recull gran part dels privilegis, títols i altres documents diversos concedits expressament a la capital del Bages, a més d'altres documents atorgats a altres institucions o personatges, dels quals Manresa n'obtenia un benefici evident i directe.
En total, recull 194 documents sencers i dos de fragmentaris, el més antic dels quals correspon a l'any 1217 mentre que el més recent és un títol concedit el 1902.
A banda de privilegis pròpiament dits, el llibre recull cartes reials on es fan constar exempcions, guiatges, pactes i concòrdies, sentències arbitrals, constitucions i capítols de cort i altres documents de tipologia ben diversa.
Al llarg de les seves pàgines hi trobem les concessions per a la celebració de les fires, el permís de construcció de la sèquia, diversos privilegis del règim municipal amb els quals s'organitza el govern de la ciutat i els diversos càrrecs municipals, les confirmacions del títol de ciutat, o exempcions i privilegis relatius al desenvolupament de la vinya, entre molts d'altres.
Data: Dates de creació: 1217-1902 / Dates d'agregació: 1358-1902
Cobertes de fusta folrades amb vellut.
Mides: Fulls de pergamí: 307 x 225 mm; Cobertes de fusta: 340 x 230 mm
Localització: Fons Ajuntament de Manresa.
Des de la baixa edat mitjana i fins a la darreria de la dècada dels vuitanta del segle XX Manresa celebrava la seva Festa Major durant els dies 30 i 31 d'agost –actualment s'ha passat al darrer cap de setmana del mes d'agost.
Aquest cartell de l'any 1844 és un dels més antics que conserva l'Arxiu Comarcal del Bages i, com tots els cartells de festes del segle XIX, compleix les dues funcions bàsiques que havia de tenir: d'una banda era el cartell anunciador de la festa i, per l'altra, hi apareix de manera detallada el programa dels diversos actes festius i religiosos que tindran lloc durant els dies de la festa.
Així, les celebracions començaven la vigília, el dia 29 d'agost, amb una tronada i un passacarrer dels gegants, els penons de les confraries i bandes de músics.
El dia 30 tenia lloc la missa solemne al matí, processó per la tarda i, al vespre, un important castell de focs.
El dia 31 una altra vegada missa i processó i, durant tots els dies, diversos concerts, balls i obres de teatre.
Títol: Cartell de la Festa Major de Manresa de 1844
Localització: Fons Ajuntament de Manresa
El Centre Excursionista de la Comarca de Bages es va fundar el dia 24 d'abril de 1905 en un acte solemne que va tenir lloc al monestir exclaustrat de Sant Benet de Bages.
Fidels als principis de l'excursionisme de caràcter cultural i patriòtic de finals del segle XIX i principis del XX, els fundadors del Centre formaven part de l'elit cultural, econòmica i política de la ciutat de Manresa i de la comarca.
Imbuïts en aquest esperit, el 15 de novembre del mateix 1905 sortia a la llum el primer número del Butlletí del Centre Excursionista de la Comarca de Bages.
Al llarg de tota la seva primera època, que acabà el mes de juny de 1936, el butlletí del Centre va ser la una de les principals publicacions periòdiques de caràcter cultural de la ciutat de Manresa.
Al llarg dels 187 números d'aquesta primera època, a banda dels estrictes articles relatius a excursions, travesses de muntanya i esquí, hi trobem treballs dedicats a geografia, dialectologia i etimologia, fotografia o biologia, entre d'altres.
Però, sobretot, el que hi predomina són articles i notícies breus relatives a la història i a la documentació de Manresa i dels diversos municipis de la comarca, molts dels quals encara ara són bàsics a l'hora d'endinsar-se en l'estudi de la història del Bages.
Títol: Butlletí del Centre Excursionista de la Comarca de Bages.
Butlletí del Centre Excursionista de la Comarca de Bages.
El 2 de juny de 1802 tenia lloc a Manresa una revolta popular en contra del nou poder francès.
L'espurna que va fer esclatar la revolta va ser l'arribada a l'Ajuntament, en un dia de mercat, del nou paper segellat francès que havia de substituir el paper segellat de la monarquia espanyola que es feia servir per a tots els documents oficials i de caràcter legal.
A nivell polític es va crear una Junta de Govern antinapoleònica i es va començar a preparar la resistència davant d'un possible atac francès.
Pel que fa al dia a dia de les institucions, van continuar utilitzant el paper oficial que tenien, amb el segell de Carles IV, habilitat per a Ferran VII i, per a quan es va acabar, la Junta de Govern va fer imprimir paper segellat amb l'escut de la ciutat.
Un dels fons on podem trobar documents amb el paper segellat de la ciutat és el de les notaries de Manresa.
Aquest és un dels fons més importants de l'arxiu i, també, el més consultat.
El primer protocol notarial que es conserva a l'Arxiu Comarcal del Bages és de l'any 1243 i, a partir de 1291 les sèries són continues i completes fins a l'actualitat.
Data: 1807, desembre, 26 – 1808, desembre, 11
Suport material: paper, enquadernat amb cobertes de cartró folrades amb pergamí
Localització: Notaries de Manresa, AHPM.
Estevana ven a Egolf i Arielda, la seva dona, una peça de terra i una vinya que té per herència dels seus pares al comtat de Manresa, al terme de Castelltallat.
El preu de la venda és de 17 sous.
Aquest és un dels molts documents que, al llarg del temps, va anar recollint el monestir de Sant Benet de Bages a mesura que anava rebent donacions de terres i propietats.
El monestir va ser fundat l'any 960 a la vora del riu Llobregat, a l'actual terme de Sant Fruitós de Bages, i ben aviat va començar a rebre donacions de masos, terres, vinyes, censos i drets arreu de la comarca i fora d'ella, fins a formar el que es va conèixer com la baronia de Bages, que comprenia els termes parroquials i les terres que eren propietat de Sant Benet o estaven sota la seva jurisdicció.
Un exemple seria la terra i la vinya de Castelltallat que l'any 990 passaven a propietat dels esposos Egolf i Arielda.
No sabem en quina data ni per quin motiu -compra, donació, permuta, etc- aquestes terres van passar a formar part dels dominis de Sant Benet.
Tot i que la major part de la documentació de l'antic arxiu de Sant Benet de Bages es troba en altres institucions arxivístiques, l'Arxiu Comarcal del Bages conserva pergamins i altra documentació en paper provinent d'aquest monestir.
Títol: Venda d'una peça de terra i d'una vinya a Castelltallat.
Localització: Sant Benet de Bages, pergamí núm. 3
Venda d'una peça de terra i d'una vinya a Castelltallat