projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Es tracta d'un conjunt de 2.968 fotografies que documenten la seva tasca com a fotògraf amateur entre l'any 1961 i primers dels 80 del segle XX
Fotografia a un fotògraf que captura el Wagner de l'escultor morenc Julio Antonio, a l'exposició feta a l'Institut d'Ensenyament Secundari que porta el seu nom.
Festivitat de Sant Jeroni, a Móra d'Ebre.
L'Arxiu Comarcal de la Ribera d'Ebre (ACRE) ja ha ingressat el fons fotogràfic del morenc Enric Borràs Cot.
Borràs va ser director de l'Oficina de l'Institut Nacional de Previsió de Móra d'Ebre, però en paral·lel va exercir la fotografia, un dels seus principals hobbies.
Va estar molt vinculat a l'Agrupació de Fotografia i Cinema de Móra d'Ebre (AFIC), entitat fundada als anys 60, que tenia l'objectiu de promocionar les produccions cinematogràfiques i fotogràfiques d'un nodrit grup de morencs.
Entre els seus membres, pel que fa al camp de la fotografia, hi trobem Àngel Mola, Desiderio Falcó, Òscar Gurrera, Jordà Bassa, Joan Vilalta i Ramon Calanda.
Borràs, a més de col·laborar amb l'AFIC, va ser ben actiu en la vida associativa morenca: va ser membre de l'Associació de Ràdio Móra d'Ebre des de 1969, soci de la Caçadora de l'Ebre, de l'Agrupació Sardanista la Picossa, de la Societat Obrera, del Club de Futbol Móra d'Ebre i de l'Associació Cultural la Riuada.
No cal dir que moltes d'aquestes aficions i col·laboracions han quedat plasmades en les seves fotografies.
Entre l'experimentació i el contingut social
L'obra d'Enric Borràs Cot comprèn diversos àmbits temàtics.
D'una banda, hi trobem la fotografia d'orientació artística, que és la que Borràs presentava a concursos: escenes quotidianes de la vila de Móra d'Ebre i pobles veïns, sempre presentades amb un cert tipisme contemporani.
Aquesta voluntat artística es combina amb un anhel experimental.
D'altra banda, en el fons personal de Borràs, també hi ha una presència important d'imatges de contingut social, a través de les quals captura esdeveniments celebrats a Móra d'Ebre entre el principi dels anys 60 i els 80 del segle XX, com per exemple l'homenatge de la població a l'escultor Julio Antonio de l'any 1968, partits de futbol, però també escenes amb animals, natures mortes o festes populars.
Finalment, al fons també hi ha un bon gruix de fotografies familiars, moltes de les quals referents a viatges per l'Estat espanyol i Europa.
La cessió s'ha materialitzat en virtut d'un acord entre la Generalitat i la família Borràs, representada per Maria Immaculada Borràs Borràs, filla del fotògraf.
L'acord es farà efectiu els pròxims mesos amb la signatura d'un contracte de cessió en comodat, entre la titular del fons, la seva filla, la presidenta del Consell Comarcal i la consellera de Cultura de la Generalitat de Catalunya.
L'ACRE té previst, al llarg del 2020, iniciar les tasques d'instal·lació i digitalització del fons, que estarà accessible al portal 'Arxius en línia' l'any 2021.
A més, l'Arxiu ha adquirit el compromís d'impulsar una exposició per donar a conèixer l'obra i la figura del llegat d'Enric Borràs Cot.
Amb l'entrada a la xarxa social l'arxiu podrà comunicar-se i interactuar amb els ciutadans
L'Arxiu Comarcal del Pla de l'Estany ja té oficialment una pàgina al Facebook, si hi voleu entrar premeu aquí.
Amb ella es vol difondre per les xarxes socials i l'univers 2.0 les activitats, notícies, documents escollits, publicacions i novetats que es vagin introduïnt al web de l'arxiu.
Però no només això sinó que s'hi donarà cabuda a aquest mateix tipus de continguts provinents d'altres entitats i particulars que es refereixin al patrimoni cultural documental del Pla de l'Estany.
I el més rellevant, com a espai 2.0, es vol interactuar amb els ciutadans per tal que donin la seva opinió i que participin activament en els continguts, i es vol crear una xarxa social entre tots els interessats en els arxius, els documents i el patrimoni de la comarca.
Els alumnes d'aquests cursos han conegut les tasques de gestió documental que fa l'arxiu
Alumnes del curs d'Activitats de Gestió Administrativa coneixent la base de dades usada per l'arxiu comarcal.
L'Ajuntament de Banyoles ofereix diferents cursos de formació per a l'ocupació, entre els quals es troben el de Gestió integrada de Recursos Humans, el d' Activitats de Gestió Administrativa i el d' Auxiliar de Magatzem.
Són cursos finançats pel Fons Social Europeu, el Departament d'Empresa i Ocupació i el Servei d'Ocupació de Catalunya.
L'Ajuntament ha demanat la col·laboració de l'Arxiu per a fer sessions pràctiques relacionades amb els temaris d'aquests tres cursos.
En els dos primers s'ha impartit teoria sobre sistemes de gestió de documents i en el darrer curs han après sistemes d'emmagatzematge.
Des de l'Arxiu, i adaptant-nos a cada un dels cursos, els hem explicat el nostre mètode de treball: la classificació dels expedients, la descripció en base de dades, l'organització i la situació dels documents dins els diferents espais del nostre edifici i també la destrucció dels documents que no tenen valor històric (un cop han perdut valor administratiu, fiscal i legal).
L'acte s'ha fet en el poble de Camós, d'on és la família
Presentació del fons de Can Mariscot a Camós.
La família Mariscot viu al mateix mas de Camós des de l'any 1211.
En tots aquests segles han comprat i venut terres i masos, han fet negocis amb els seus veïns i s'han relacionat amb tot tipus de gent –des dels més humils fins als poderosos.
Tot això ho sabem gràcies als 187 pergamins que ells van ingressar a l'arxiu comarcal i que ara, un cop els hem organitzat, restaurat i digitalitzat, els hem presentat en aquest acte.
El divendres 27 de juny, al vespre, més de 80 persones han omplert la sala de plens de l'Ajuntament de Camós i han conegut de primera mà perquè servien tots aquests pergamins, la història familiar dels Mariscot que s'ha pogut esbrinar gràcies a ells i com consultar-los i veure'ls des d' Arxius en Línia, on estan tots penjats.
Destaquen les 263 fotografies dels nens i nenes de Camós dels anys 1984-1998
Sortida a Banyoles per les Festes de Sant Martirià dels alumnes del curs 1995/1996 de l'escola de Camós.
Arxiu Comarcal, col·lecció de documents d'escoles, núm. 29
L'Arxiu Comarcal del Pla de l'Estany ja té a disposició de tothom la documentació de dues escoles més, les antigues escoles de Camós i de Palol de Revardit.
Que estigueren en funcionament des de mitjans del segle XIX fins a l'any 1971, la de Palol, i fins a l'any 1998, la de Camós.
Tota aquesta documentació, que és dels anys 1936 al 1998, només ocupa quatre capses d'arxiu.
Aquest poc volum es deu a que en el moment del seu tancament es destruí la major part de la documentació.
Sortosament, però, es va guardar als ajuntaments de Palol i de Camós els llibres que omplia l'inspector d'Educació, gràcies als quals podem fer-nos una idea general d'aquestes escoles, ja que l'inspector opinava del local, de les aptituds dels mestres, del tipus d'ensenyança que feia (si els nens aprenien bé castellà, si els mestres els hi parlaven en castellà o si se'ls imbuïa bé en la religió catòlica), etc...
També conservem alguns quaderns de registre dels certificats d'estudis primaris on hi ha les notes globals dels alumnes.
I en el cas de Camós també hi ha alguns llibres de registre escolars, on el mestre passava llista de l'assistència a classe, apuntava les activitats que feien i les festes que celebraven.
Hi ha les revistes que es feien per Sant Jordi amb els treballs literaris i artístics dels alumnes.
I les 263 fotografies de les festes de finals de curs, de Carnestoltes, de la Castanyada o del cagatió de Nadal.
Es tracta d'un fons patrimonial, que comprèn documentació de les poblacions de Móra d'Ebre i Móra la Nova, entre 1784 i 1901
Detall d'un document del fons patrimonial de la nissaga Nogués-Montagut
El passat 4 de juliol de 2016 va ingressar a l'Arxiu Comarcal de la Ribera d'Ebre (ACRE) el fons de la nissaga dels Nogués-Montagut, de Móra d'Ebre, gràcies a la donació efectuada per Josep Rius Ballesteros i Bàrbara Borrell i Rufart, de la població d'Igualada, que van entendre la necessitat de cedir aquests documents a un arxiu de l'àmbit territorial on van ser generats, reforçant així el principi de territorialitat en l'accés a la documentació, que des dels arxius comarcals possibilitem.
Es tracta d'un fons patrimonial, que ocupa un volum de 0,3 metres lineals, equivalent a 3 capses d'arxiu normalitzades, que inclou documentació entre 1784 i 1901.
Als fons patrimonials hi trobem, com en el cas dels Nogués-Montagut, documents relacionats amb la gestió del patrimoni agrícola, com ara compravendes, censals o documentació comptable, però també ens permet aprofundir en l'estructura familiar, així com en les agregacions de patrimonis.
La nissaga dels Nogués-Montagut ha estat vinculada històricament a la població de Móra d'Ebre, a la qual en aquest moment hi pertanyien 'Els Masos', que corresponen a l'actual població de Móra la Nova.
El primer membre de la família que hem pogut identificar és Josep Montagut Pagès, qui a mitjans del segle XVIII contragué matrimoni amb Josefa Saloni, integrant d'una de les famílies més poderoses de la vila de Móra d'Ebre.
D'aquest matrimoni van néixer diversos fills, com per exemple Agustí Montagut, que fou canonge de la Catedral de Tortosa, institució amb la qual la nissaga mantindrà una vinculació continuada, i José Antonio Montagut, l'hereu.
Aquest darrer es va casar amb Manuela Alòs, matrimoni del qual van néixer diversos fills, com ara Joaquim Montagut Alòs, que també feu carrera eclesiàstica vinculada a la Catedral de Tortosa.
Altres membres destacats de la nissaga Nogués-Montagut van ser Pere Nogués i Pedret, que fou sergent reial del Cos d'Artilleria, i Joaquim Nogués i Pedret, qui contragué matrimoni amb Manuela Montagut.
Joaquim Nogués va ser administrador dels béns del Capítol de Tortosa a les poblacions de Móra d'Ebre, Garcia i el Masroig.
Podeu consultar l'inventari de la documentació al portal 'Arxius en línia'
Voleu generar testimonis que expressin l'excepcionalitat del moment històric que estem vivint?
El material que aporteu contribuirà a que tinguem una memòria social més plural i diversa
Des de l'Arxiu Comarcal de la Ribera d'Ebre iniciem una campanya de recollida de materials per documentar l'experiència col·lectiva que estem vivint.
Múltiples esdeveniments ens impacten aquests dies: el confinament, la malaltia, la solidaritat, l'angoixa per la situació econòmica, la buidor dels espais públics, la cancel·lació general de la nostra vida social... tota la informació que reculli aquestes experiències ens ajudarà a formar una memòria social de la pandèmia de COVID19 a la comarca de la Ribera d'Ebre.
Els arxius públics, en tant que institucions que tenim per objectiu la preservació i custodia de la memòria col·lectiva, ens brindem a recollir les evidències d'un moment difícil com el que estem vivint per tal que, en el futur, puguem disposar d'una memòria social directament construïda per la ciutadania i no només per la documentació administrativa i pels mitjans de comunicació.
Documents analògics i digitals, fonamentalment amb una orientació personal, generats per gent de la comarca o que hi estiguin vinculats.
Qualsevol ciutadà que vulgui aportar la seva experiència personal.
Envieu els vostres materials digitals a l'adreça [EMAIL] de l'Arxiu Comarcal de la Ribera d'Ebre, o bé feu un contacte inicial per tal que us puguem donar les instruccions pertinents.
Si es tracta de documents analògics, podeu portar-los a l'Arxiu Comarcal (C, Antoni Gaudí, 23, de Móra d'Ebre) un cop acabat el confinament.
Les fotografies són un testimoni visual de gran valor per complementar el fons textual de Lluís Brull i Cedó, que ingressà a l'Arxiu a finals de l'any 2013
Nens sota una creu a tocar del portal d'Avall de la vila de Tivissa
Càmera, visor i negatius sobre placa de vidre pertanyents al fons de Lluís Brull i Cedó
Lluís Brull i Cedó al jaciment del Castellet de Banyoles
El passat 11 de novembre l'Arxiu Comarcal de la Ribera d'Ebre (ACRE) va acollir l'acte de recepció del fons textual del tivissà Lluís Brull i Cedó.
Les imatges que va generar com a fotògraf aficionat se sumen a la documentació textual cedida amb anterioritat al centre, entre la qual trobem la correspondència amb nombrosos emissaris de prestigi, com ara Salvador Vilaseca, Pere Bosch-Gimpera, Lluís Pericot, Ramon Jardí, Rafel Domènech o Màrius Bru.
Cal ressenyar que el seu fons fotogràfic està format per 185 fotografies preses especialment durant el primer terç del s.
Les fotografies són essencialment negatius sobre plaques de vidre fixats en diversos formats, tot i que també trobem 20 negatius sobre plàstic i 8 postals.
Pel que fa a la temàtica, hi predomina majoritàriament el retrat familiar.
Tanmateix, Lluís Brull també capta a través de la càmera nombroses escenes quotidianes dels tivissans de l'època, com ara trobades d'amics, escenes de caça, festes locals, excursions, treballs agrícoles, que esdevenen un testimoni excepcional per apropar-nos a la població de la Ribera d'Ebre durant el primer terç del s.
Lluís Brull i Cedó nasqué a Tivissa l'any 1891 i hi morí l'any 1954.
Fou el descobridor de diversos jaciments arqueològics i el primer en excavar, sota les directius del doctor Salvador Vilaseca i Josep Serra Ràfols, al jaciment ibèric del Castellet de Banyoles en les campanyes de 1930, 1938, 1942 i 1943.
Va ser l'impulsor de nombroses iniciatives ciutadanes per promoure la millora urbana i cultural de la vila de la Ribera d'Ebre, com per exemple les iniciatives Pro-Baranova de l'any 1927 i 1952, la campanya perquè Tivissa disposés d'unes escoles de primer grau (1927-1929) o la campanya en favor de la biblioteca pública (1929).
Lluís Brull també va ser un destacat activista cultural, atès que de les seves mans van sorgir nombroses iniciatives per promoure el coneixement històric de la vila de la Ribera d'Ebre, com ara la recopilació i publicació de l'obra Fulls d'Història de Tivissa, o la creació del periòdic quinzenal Tivissa, que constitueix un testimoni excepcional sobre el batec de la vila entre 1928 i 1931.
Des de l'ACRE ben aviat es procedirà al tractament del material fotogràfic en qüestió i es treballarà perquè estigui en les millors condicions d'instal·lació i ambientals possibles, així com perquè pugui ser difós i conegut per la ciutadania, funció primordial de qualsevol centre d'arxiu als nostres dies.
Us detallem la informació relativa als horaris d'obertura de l'Arxiu comarcal de la Ribera d'Ebre durant les festivitats de Nadal, cap d'any i Reis
Des de l'Arxiu Comarcal de la Ribera d'Ebre us volem informar dels horaris d'obertura del centre durant les properes festes de Nadal, cap d'any i Reis.
L'Arxiu obirà tots els laborables en el seu horari habitual (entre les 9 i les 14 hores i les 15.30 i les 18 hores), excepte el 24 i 31 de desembre de 2014 i el 5 de gener de 2015.
La publicació dóna a conèixer els principals ingressos, tractaments arxivístics, notícies i activitats de difusió portades a terme pel centre durant l'any que acabem de deixar enrera
Ja teniu a la vostra disposició el número 8 del Butlletí Informatiu de l'Arxiu Comarcal de la Ribera d'Ebre, corresponent a l'any 2014.
La publicació està formada per les habituals seccions del butlletí, com són l'editorial, la secció referent als principals ingressos i tractaments arxivístics portats a terme per l'ACRE, les notícies i la secció sobre les principals activitats de difusió del centre.
El podeu consultar a l'apartat de publicacions de la nostra pàgina web
A la mostra es donen a conèixer gairebé una cinquantena de cartells de gran format, compresos entre 1925 i 1937, els quals tenen un nexe molt evident: la presa de consciència dels treballadors agrícoles i industrials del període per tal d'evitar els accidents laborals.
El dijous 30 d'abril l'Arxiu Comarcal de la Ribera d'Ebre (ACRE) va inaugurar l'exposició "Cartells de prevenció de riscos laborals (1925-1937)".
La inauguració de la mateixa va comptar amb la presència de l'Il·lm.
Joan Piñol Mora, alcalde de l'Ajuntament de Móra d'Ebre, així com de diversos regidors del consistori morenc.
L'exposició, produïda per l'Arxiu Nacional de Catalunya (ANC), s'ha elaborat a partir d'una selecció de la col·lecció de més de 700 cartells sobre prevenció laboral, editats durant les dècades dels anys 20 i 30 del s.
XX, i actualment gestionats per l'ANC.
Cal tenir present que aquesta col·lecció singular es va formar per tal de ser exhibida íntegrament l'any 1937 en la "Primera exposició de cartells nacionals i internacionals sobre prevenció d'accidents del treball" que, amb motiu de la Croada de la Previsió, va organitzar la Conselleria de Treball i Obres Públiques de la Generalitat de Catalunya.
En l'exposició exhibida a l'ACRE s'hi pot veure una selecció dels cartells d'aquesta col·lecció que, en diversos idiomes, alerten dels accidents en el món del treball.
Les imatges mostren la varietat de riscos a què els treballadors industrials i agrícoles estaven exposats a causa d'una manipulació incorrecta de les eines, utillatge, màquines i de productes tòxics, inflamables o explosius.
L'exposició es pot visitar en l'horari habitual de l'Arxiu Comarcal de la Ribera d'Ebre (ACRE) fins el 15 de maig.
Cal recordar que l'ACRE està adscrit al Departament de Cultura i forma part de la Xarxa d'Arxius Comarcals.
La seva gestió correspon, conjuntament, al Consell Comarcal de la Ribera d'Ebre i a l'Ajuntament de Móra d'Ebre.
La missió principal del centre és gestionar els fons de les administracions públiques, institucions o particulars de la Ribera d'Ebre, per tal de facilitar l'accés a la documentació, així com difondre aquest patrimoni documental i posar-lo a l'abast dels ciutadans de la comarca.
La Jornada coincidirà amb la VI Jornada de la Societat d'Onomàstica i la VII Jornada d'Estudis Locals i Territorials Carmel Biarnés
L'onomàstica és un destacat instrument per al coneixement del territori, de la llengua i dels seus habitants que genera curiositat i debats científics.
Noms de bateig, cognoms, sobrenoms o noms col·lectius, centenaris o de creació moderna, units als individus o a les famílies, han despertat l'atenció de molts.
L'orografia, el paisatge, els rius, les fonts, la terra cultivada o la terra erma, les cases, els llocs habitats, en definitiva, tot el que configura l'entorn rural i urbà van estretament lligats als mots.
Mots vius o mots que només perduren en la documentació, de significat transparent o de significat opac, alguns procedents d'antigues llengües.
En definitiva mots propis genuïns que representen l'ànima d'un país, fruit de la percepció, del coneixement del territori per part dels habitants que hi viuen i dels avantpassats que la van treballar i que espontàniament van identificar amb noms singulars cada un dels indrets que calia diferenciar dels altres.
La Jornada -que comptarà amb destacats ponents, com ara Eugeni Perea, Pere Navarro, Josep Antoni Collazos o Jordi Ferrús- té com a principals objectius fer una aproximació al coneixement dels noms de lloc i de persona de la Ribera, difondre els estudis d'onomàstica realitzats fins ara a la comarca o municipis veïns, contribuir a l'onomàstica catalana amb els resultats de les recerques a les terres de l'Ebre, així com fomentar l'estudi i divulgació de l'onomàstica local i relacionar-la amb la de les comarques veïnes.
Atès que fins ara no s'havia organitzat cap trobada d'aquestes característiques a la Ribera d'Ebre, aquesta jornada es presenta com una bona oportunitat per estudiar i divulgar la toponímia i antroponímia riberenca.
Podeu consultar tota la informació complementària al tríptic que us adjuntem i us animem a presentar-hi comunicacions.
Podeu fer-ho fins el 4 de setembre de 2015
Es tracta d'un conjunt de 745 fotografies que documenten les seves estades a Tivissa, a través de les quals es pot aprofundir en l'evolució de la seva família, però també en els canvis que es produeixen en aquesta població de la Ribera d'Ebre
Processó a la Plaça del Pla de Tivissa.
Joan Cuxart Vives i la seva dona, la tivissana Montserrat Jardí Cedó.
El passat 16 de setembre va ingressar a l'Arxiu Comarcal de la Ribera d'Ebre (ACRE) el fons del fotògraf amateur barceloní Joan Cuxart i Vives (1922-1987) en virtut d'un acord entre la Generalitat de Catalunya i la família Cuxart —la seva dona Montserrat Jardí Cedó, i les seves filles Anna i Montserrat— per tal que les fotografies que en formen part siguin gestionades des de l'ACRE.
El fons inclou 745 fotografies (entre les quals 702 negatius i 43 positius) que documenten les estades de Cuxart i la seva família a la població de Tivissa, però també a poblacions veïnes, entre finals dels anys 40 i primers dels 80 del segle passat.
Joan Cuxart Vives va treballar com a pèrit industrial químic, tot i tenir també coneixements com a delineant i dibuixant, que li venien per via paterna.
Va treballar a l'empresa Indústria Fotoquímica Nacional, dedicada a la producció de material fotogràfic sensible i una de les empreses pioneres en la introducció i generalització de la fotografia a Espanya.
La tasca com a fotògraf de Cuxart va iniciar-se a primers dels anys 40 del segle XX i en un primer moment va orientar-la, en bona mesura, a la seva afició pels esports de muntanya.
Un retrat de la Tivissa de la segona meitat del segle XX
L'any 1951 va casar-se amb la tivissana Montserrat Jardí Cedó, circumstància que el va vincular afectivament amb aquesta població de la Ribera d'Ebre, que visitaven amb regularitat.
Des de l'any en qüestió, i fins a primers dels 80 del segle XX, captura nombroses estampes familiars a la vila de Tivissa, les quals serveixen per conèixer l'evolució de la nissaga Cuxart-Jardí, i de retruc, de la població a nivell més general.
Tanmateix, aquest fons també permet endinsar-se en la realitat social, festiva, religiosa de Tivissa i alguns dels pobles veïns, com per exemple l'Hospitalet de l'Infant o Pratdip.
L'acord per a la gestió del fons fotogràfic es materialitzarà els propers mesos amb la signatura d'un contracte de cessió en comodat que s'ha començat a tramitar entre la titular del fons, la Sra.
Montserrat Jardí Cedó, la presidenta del Consell Comarcal de la Ribera d'Ebre, la Sra.
Gemma Carim, i la consellera de Cultura de la Generalitat de Catalunya, la Sra.
Bona part de les fotografies ja han estat digitalitzades, prèviament al seu ingrés a l'ACRE, gràcies a la tasca duta a terme per Xavier González.
El centre tancarà per tal de poder desenvolupar els treballs de desinfecció anual de l'edifici
Pati exterior de l'Arxiu Comarcal de la Ribera d'Ebre
Us informem que la tarda del proper divendres 25 d'octubre l'Arxiu Comarcal de la Ribera d'Ebre romandrà tancat al públic, atès que portarem a terme els treballs de desinfecció anual de l'edifici.
Aprofitem l'ocasió per recordar-vos que podeu contactar amb nosaltres per altres canals, com ara el correu electrònic [EMAIL] o accedir als fons i documents que gestionem, alguns dels quals estan digitalitzats, a través del portal 'Arxius en línia'