projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Conflicte positiu de competència 4911-2013.
Plantejat pel Govern de la Generalitat de Catalunya respecte diversos preceptes del Reial Decret 239/2013, de 5 d'abril, pel qual s'estableixen les normes per a l'aplicació del Reglament (CE) núm. 1221/2009, del Parlament Europeu i del Consell, de 25 de novembre de 2009, relatiu a la participació voluntària d'organitzacions en un sistema comunitari de gestió i auditoria mediambientals (EMAS) i pel qual es deroguen el Reglament (CE) núm. 761/2001 i les Decisions 2001/681/CE i 2006/193/CE, de la Comissió.
Competències sobre ordenació general de l'economia i medi ambient: nul·litat dels preceptes reglamentaris estatals en els que es regula l'exercici i supervisió de l'activitat dels verificadors mediambientals, el règim transitori d'exercici de l'activitat dels verificadors acreditats en el moment d'aprovar-se el reglament i s'invoca la competència sobre ordenació general de l'economia.
Sentència sobre el recurs de cassació 2901/2013 interposat per la Generalitat de Catalunya contra la sentència 395/2013 dictada per la secció 5a de la sala contenciosa administrativa del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya, recaiguda en el recurs 421/2010 interposat per La Hispano Igualadina, S.A. contra el Departament de Territori i Sostenibilitat, Autocars Julià, S.L., Transports Castellà, S.A. i Alsina Graells de Auto Transportes, UTE.
Sentència sobre el recurs contenciós administratiu 96/2012 interposat per Circuitos Ruri, S.L contra SARFA, SL.
Sentència que estima el recurs del Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient i anul·la la resolució del Conseller de Territori i Sostenibilitat de 12/11/2012 i l'apartat 4 de la part dispositiva de la resolució del Director general d'Ordenació del territori i Urbanisme de 30/04/2012, i declara que la obligació de vigilar i fer complir la restitució demanial del tram de platja entre els rius Muga i salines de Castelló d'Empúries correspon a la Generalitat de Catalunya.
Sentència sobre el recurs contenciós administratiu 3/2013 interposat pel Colegio Oficial de Ingenieros Técnicos de Telecomunicación contra el Departament de Territori i Sostenibilitat, el Consell de Col·legis d'Enginyers Tècnics Industrials de Catalunya, el Consell de Col·legis d'Aparelladors, Arquitectes Tècnics i Enginyers d'Edificació de Catalunya.
Sentència que estima en part el recurs interposat per Tremahoyo, S.L. contra el Pla Especial de protecció del medi natural i del paisatge dels "Aiguamolls de l'Alt Empordà", aprovat per Acord de Govern de la Generalitat de Catalunya GOV/254/2010, de 23 de novembre.
Sentència sobre el recurs contenciós administratiu 421/2010 interposat per La Hispano Igualadina, S.A. contra el Departament de Territori i Sostenibilitat, Autocars Julià, S.L., Transports Castellà, S.A. i Alsina Graells de Auto Transportes, UTE.
Sentència que estima en part el recurs interposat per Tremahoyo, S.L. contra el Pla Especial de protecció del medi natural i del paisatge dels "Aiguamolls de l'Alt Empordà", aprovat per Acord de Govern de la Generalitat de Catalunya GOV/254/2010, de 23 de novembre.
Departament de Medi Ambient i Habitatge de la Generalitat de Catalunya.
La sentència entén que el Pla especial no té per objecte modificar la delimitació del PEIN Aiguamolls de l'Alt Empordà, ni tampoc es tracta d'un pla especial urbanístic de l'article 67.1 del Decret Legislatiu 1/2005, de 26 de juliol, sinó davant un Pla especial de protecció del medi natural i del paisatge de l'article 5.1 de la Llei12/1985, d'Espais Naturals Protegits, que atribueix la seva formulació i tramitació a la Generalitat de Catalunya.
Per tant, no pot prosperar la nul·litat del Pla per aquests motius.
La sentència únicament declara la nul·litat del paràgraf tercer de la Disposició transitòria quarta, relatiu a la cessió gratuïta de terrenys i reconeixement al que cedeix d'un dret de superfície.
El document dels Serveis de temporada a les platges recull el conjunt d'instal·lacions i activitats a emplaçar a les platges i al domini públic maritimoterrestre durant la temporada d'estiu.
Inclou únicament elements desmuntables vinculats a l'ús de platges.
Sol·licitud i autorització dels Serveis de temporada
L'Ajuntament sol·licita a la Generalitat, en un únic document, el conjunt d'instal·lacions a muntar al municipi.
La Generalitat és qui autoritza a l'Ajuntament, el qual podrà adjudicar a tercers l'explotació de determinades activitats.
Vigència dels Serveis de temporada
L'aprovació de la distribució dels Serveis de temporada és quinquennal, si bé caldrà obtenir l'autorització d'ocupació per a cada temporada, de manera que aquesta s'ajusti a la situació de les platges.
Actualment és vigent la distribució dels Serveis de temporada 2017-2021.
Consell de Col·legis d'Enginyers Tècnics Industrial de Catalunya
Consell de Col·legis d'Aparelladors, Arquitectes Tècnics i Enginyers d'Edificació de Catalunya
El Colegio Oficial de Ingenieros Técnicos de Telecomunicación presenta un recurs contra el Decret 141/2012, de 30 d'octubre, pel qual es regulen les condicions mínimes d'habitabilitat dels habitatges i la cèdula d'habitabilitat, per 2 motius: 1) vulneració del procediment legalment establert per aprovar el decret impugnat, concretament pel que fa a la manca d'audiència al Col·legi recurrent i al Departament d'Empresa i Ocupació i 2) nul·litat de l'article 14 del decret impugnat atès que per obtenir la cèdula d'habitabilitat no inclou la documentació referida al compliment de la normativa sobre infraestructures comunes de telecomunicació.
Pel que fa al primer motiu, el TSJ considera que no hi ha una afectació directa de la norma respecte al Col·legi recurrent, atès que el decret impugnat no incideix ni modifica les competències dels professionals en qüestió (TS, sentència de 3 de gener de 2013, recurs 23/2012).
Tampoc hi ha una afectació significativa a les infraestructures de telecomunicacions i per tant, no era imprescindible la consulta al departament d'Empresa i Ocupació.
A banda, la norma impugnada va ser sotmesa a un tràmit obert d'informació pública que va permetre que totes les persones o entitats que es sentissin afectades, formulessin les al·legacions corresponents.
Pel que fa al segon motiu, la sentència destaca que el decret impugnat regula la cèdula d'habitabilitat i que per tant afecta un matèria (habitatge) que és de competència exclusiva de la Generalitatde Catalunya (art. 137 de l'Estatut d'Autonomia de Catalunya).
L'article 137.2 de l'EAC atribueix a la Generalitat la competència " sobre les condicions dels edificis per a la instal·lació d'infraestructures comunes de telecomunicacions, radiodifusió, telefonia bàsica i altres serveis per cable, respectant la legislació de l'Estat en matèria de telecomunicacions ".
Alhora l'article 140 atribueix ala Generalitat, d'acord amb la normativa de l'Estat, la competència executiva en matèria de comunicacions electròniques; competència que inclou en tot cas la inspecció de les infraestructures comunes de telecomunicacions i l'exercici de la potestat sancionadora corresponent.
S'ha admès que la competència substantiva inclou la competència procedimental corresponent (Tribunal Constitucional, sentència núm. 227/88) de manera que la competència autonòmica sobre habitatge i condicions d'habitabilitat comporta la competència plena per establir el procediment per a l'obtenció de la cèdula d'habitabilitat.
Sentència que estima el recurs del Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient i anul·la la resolució del Conseller de Territori i Sostenibilitat de 12/11/2012 i l'apartat 4 de la part dispositiva de la resolució del Director general d'Ordenació del territori i Urbanisme de 30/04/2012, i declara que la obligació de vigilar i fer complir la restitució demanial del tram de platja entre els rius Muga i salines de Castelló d'Empúries correspon a la Generalitat de Catalunya.
Administració de l'Estat, Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient
La sentència entén que, ateses les competències executives de la Generalitat de Catalunya en matèria d'ordenació o gestió del litoral, incloses les de la gestió de les concessions demanials, que compren en tot cas la seva extinció, correspon a la mateixa Generalitat de Catalunya instar al titular de la concessió extingida el compliment d'aquesta obligació (de restitució demanial) i, en cas d'incompliment, continuar amb l'execució forçosa per tal de restituir el domini públic.
El Pla director urbanístic del sistema costaner, PDUSC I, aprovat definitivament el 25 de maig de 2005, a més de protegir un total de 23.500 hectàrees costaneres de sòl no urbanitzable i sòl urbanitzable no delimitat, preveu la creació d'un fons per a intervencions paisatgístiques que preservessin el medi litoral i en fomentessin el seu ús social.
Aprovat definitivament el 16 de desembre de 2005 comporta la protecció completa de vint-i-quatre sectors, que sumen 327 ha, i la protecció parcial de vint sectors (323 ha).
EL PDUSC II protegeix de manera integral vint-i-quatre sectors dels municipis de Llançà, Cadaqués, Sant Pere Pescador, Palafrugell, Canet de Mar, el Masnou, Mont-roig del Camp, l'Ametlla de Mar i Alcanar.
Això suposa que 327 ha, anteriorment classificades com a sòl urbanitzable programat esdevenen sòl no urbanitzable del sistema costaner.
A la resta dels vint sectors, que ocupen 323 ha, el Pla estableix una protecció parcial.
Així, mantenen la classificació de sòl urbanitzable delimitat, si bé es delimiten un total de 188 ha (prop del 60%) com a zones de protecció costanera o paisatgística, majoritàriament obtingudes com a sòl públic de cessió.
Per determinar aquestes àrees s'han seguit diversos criteris, com ara evitar la continuïtat dels fronts urbans al llarg de la costa, assegurar la connexió entre la costa i l'interior a través de la preservació dels espais lliures, relacionar el sector amb l'actual nucli urbà o incomplir els terminis en el desenvolupament de la programació del planejament.
El domini públic maritimoterrestre està regulat per la Constitució.
La titularitat del domini públic maritimoterrestre és de l'Estat.
Arran del traspàs de funcions de l'any 2007 en matèria d'ordenació i gestió del litoral entre l'administració de l'Estat i la Generalitat de Catalunya, correspon a aquesta administració la gestió del litoral català.
Amb l'entrada en vigor de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del Procediment Administratiu Comú de les Administracions Públiques, el 2 d'octubre de l'any passat, les administracions públiques estem obligades, com a norma general, a emetre els documents administratius per escrit a través de mitjans electrònics (art. 26) i a relacionar-nos electrònicament entre nosaltres a través de mitjans electrònics (art.14).
Per aquest motiu i amb la finalitat de simplificar els procediments urbanístics i fer-los cada cop més accessibles, el Departament de Territori i Sostenibilitat ha anat implantant progressivament la tramitació electrònica dels expedients relatius a les qüestions urbanístiques amb el suport del Consorci per a l'Administració Oberta de Catalunya mitjançant la extranet de les administracions públiques catalanes (EACAT).
Així, en aquests moments, s'ha culminat aquest projecte i els ajuntaments poden presentar, via telemàtica a través d'aquesta Plataforma, les sol·licituds relatives al planejament urbanístic, al planejament urbanístic derivat, al sòl no urbanitzable i al registre d'entitats urbanístiques col·laboradores.
Per tal d'informar-vos sobre com es poden realitzar aquests tràmits a través d'EACAT, així com resoldre els dubtes que es presentin, el Departament de Territori i Sostenibilitat ha organitzat sis jornades al territori.
La Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del Procediment Administratiu Comú de les Administracions Públiques estableix, l'obligatorietat que les administracions públiques, com a norma general, emetin els documents administratius per escrit a través de mitjans electrònics (art. 26) i es relacionin electrònicament entre elles a través de mitjans electrònics (art.14).
Per tal d'informar-vos sobre les novetats en la tramitació urbanística i la tramitació ambiental del planejament urbanístic, així com resoldre els dubtes que es presentin, el Departament de Territori i Sostenibilitat ha organitzat vuit jornades al territori.
Els ens locals disposen a la plataforma EACAT dels tràmits d'inscripció de la constitució, modificació i dissolució de les entitats urbanístiques col·laboradores al Registre d'Entitats Urbanístiques Col·laboradores (REUC).
Les entitats urbanístiques col·laboradores integren persones propietàries de finques compreses en un polígon d'actuació urbanística que es constitueixen per tal de participar en la gestió urbanística de l'àmbit.
Les entitats adquireixen personalitat jurídica en fer-ne la inscripció al Registre d'entitats urbanístiques col·laboradores (REUC).
Aquestes entitats estan regulades pels articles del 187 al 207 del Decret 305/2006, de 18 de juliol, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei d'urbanisme.
La documentació que cal adjuntar depèn del tipus d'inscripció al REUC i/o del tipus d'entitat.
La informació es troba a la pàgina web del Departament de Territori i Sostenibilitat.
El Departament ha desenvolupat un estudi que ha permès inventariar els recorreguts existents al litoral català, el seu estat de conservació, i elaborar tot un seguit de directrius per orientar les intervencions futures.
La Llei 8/2005, de 8 de juny, de protecció, gestió i ordenació del paisatge té, entre les seves finalitats, l'ordenació del litoral en matèria de paisatge, en concret, la restauració i nova implantació de camins de ronda.
Aquests camins són itineraris que afavoreixen que la costa catalana sigui més accessible a la població, preservant els seus valors naturals, culturals i paisatgístics.
D'altra banda, en els últims anys s'han impulsat actuacions de rehabilitació o construcció d'itineraris litorals des de les diferents administracions que han comportat l'existència de tipologies diverses de recorreguts, que aconsellen l'establiment de criteris comuns d'intervenció.
Aquestes actuacions s'han d'adaptar a l'orografia dels diferents trams de costa i també respectar els factors econòmics, culturals, legislatius i de promoció turística que condicionen les intervencions al litoral.
L'estudi ha cartografiat tots els recorreguts litorals existents i s'ha elaborat una base de dades amb la informació complerta de cada tram (secció, materials, recorregut), del seu entorn (geologia, vegetació) i del seu estat de manteniment.
El resultat d'aquesta radiografia de la situació és que el 90% del litoral és accessible a la ciutadania.
L'inventari ha dividit els 580 quilòmetres de la costa catalana en 159 trams, 43 trams dels quals corresponen a camins de ronda: 31 quilòmetres a les Comarques Gironines; 6 a la regió metropolitana de Barcelona; 2 al Camp de Tarragona, i 4 a les Terres de l'Ebre.
Els camins de ronda, doncs, sumen 124 quilòmetres i representen el 25% de la costa accessible.
Pel que fa a la diagnosi dels camins de ronda existents ha permès identificar també els principals sistemes constructius emprats, els factors ambientals que condicionen les actuacions i els aspectes legals que cal tenir en compte a l'hora d'abordar accions al litoral, com ara la Llei de costes o la normativa urbanística que afecta el sistema costaner.
Finalment, l'estudi inclou un apartat de directrius per tal d'homogeneïtzar fins el punt que sigui possible les futures intervencions en els camins de ronda.
L'objectiu és que aquestes actuacions assoleixin la màxima qualitat i que les diferents actuacions a la costa siguin ordenades i coherents.
Per establir les directrius específiques s'han classificat els camins de ronda en cinc categories segons als àmbits en què s'emplacen: espais naturals, entorn natural amb punts d'interès, entorn antropitzat, creixements urbans i nuclis urbans.
Per a cadascuna d'aquestes categories s'estableixen directrius i criteris en els aspectes següents: l'amplada i tipologia de camí, el tipus de paviment, el mobiliari, la senyalització, els elements de seguretat, la vegetació i els factors normatius i ambientals que cal tenir en compte per desenvolupar les noves actuacions.
Les administracions locals competents, un cop hagin aprovat inicialment els plans especials urbanístics, els plans de millora urbana i els plans parcials urbanístics, en els supòsits a què es refereix l'article 81.1 del Text refós de la Llei d'urbanisme, han de sol·licitar un informe a la comissió territorial d'urbanisme que escaigui.
El tràmit permet sol·licitar informe als organismes afectats per raó de llurs competències sectorials, a més de l'informe de la Comissió d'Urbanisme, quan aquest calgui.
Els ens locals han de desar la documentació vinculada a disposició de la Generalitat de Catalunya en el Mòdul de lliurament de documentació del Departament de Territori i Sostenibilitat, el qual s'accedix mitjançant el següent [ enllaç ].
Els ens locals han de trametre les respostes als requeriments de documentació efectuats mitjançant el tràmit EACAT "Resposta a les comunicacions d'expedients de procediments urbanístics".
Els ens locals han de trametre l'expedient a la comissió territorial d'urbanisme competent per a la seva resolució definitiva dels projectes d'actuació específica en sòl no urbanitzable d'acord amb l'article 47 i següents del Reglament sobre protecció de la legalitat urbanística
a) Si s'han produït canvis a la documentació tramesa en el tràmit de "Sol∙licitud d'informes sectorials per a projectes en
sòl no urbanitzable" s'ha d'enviar la documentació completa aprovada per l'òrgan municipal competent i el pressupost de
b) Si la documentació aprovada per l'òrgan municipal competent és la mateixa, adjuntar el certificat que ho acredita i el pressupost de l'actuació específica.
Els ens trametran les respostes als requeriments de documentació efectuats mitjançant el tràmit EACAT "Resposta
a les comunicacions d'expedients de procediments urbanístics".
Aquest tràmit forma part del Procediment d'aprovació de projectes d'actuacions específiques en SNU.
L'òrgan municipal ha d'haver sol∙licitat prèviament els informes pertinents als departaments de la Generalitat i als seus ens, mitjançant el formulari de sol∙licitud que trobareu al "Catàleg de tràmits" del Departament de la Vicepresidència, economia i hisenda.
S'annexarà la documentació que estableix l'article 50 i següents del Reglament sobre protecció de la legalitat urbanística (Decret 64/2014, 13 de maig de 2014).
Els ens locals, simultàniament al tràmit d'informació pública d'un projecte d'actuació especifica en sòl no urbanitzable, han de sol∙licitar un informe als organismes establerts en la normativa vigent.
Els informes que han d'emetre els departaments de la Generalitat i els organismes adscrits es sol·liciten mitjançant un únic formulari a través de la plataforma EACAT.
Un cop rebuts, es trameten de manera unificada a l'ens sol·licitant.
Els ens locals han d'annexar la documentació vinculada a la sol∙licitud d'informes:
i qualsevol altra documentació que escaigui.
Els ens locals han de desar la documentació vinculada a disposició de la Generalitat de Catalunya en el Mòdul de lliurament de documentació del Departament de Territori i Sostenibilitat, el qual s'accedix mitjançant el següent [ enllaç ].
Els ens trametran les respostes als requeriments de documentació efectuats mitjançant el tràmit EACAT "Resposta
a les comunicacions d'expedients de procediments urbanístics".
Els ens locals han de sol·licitar informe preceptiu a la Comissió Territorial d'Urbanisme previ a l'atorgament de llicències urbanístiques en sòl no urbanitzable i sòl urbanitzable no delimitat en les supòsits previstos en l'article 59 del Reglament sobre protecció de la legalitat urbanística.
I, en els casos que correspongui, adjuntar l'informe preceptiu del departament competent en matèria d'agricultura i ramaderia (art. 61 del Decret 64/2014 esmentat).
Les sol·licituds s'han de presentar amb la documentació que s'indica a l'article 57 del Decret 64/2014, 13 de maig de 2014.
Cal adjuntar el formulari omplert pel promotor/a de l'actuació en sòl no urbanitzable donant autorització per rebre notificacions electròniques.
Els ens trametran les respostes als requeriments de documentació efectuats mitjançant el tràmit EACAT "Resposta
a les comunicacions d'expedients de procediments urbanístics".
Els ens locals han de sol·licitar informe preceptiu a la Comissió Territorial d'Urbanisme amb caràcter previ a l'atorgament de les llicències d'usos i obres provisionals d'acord amb l'article 68 del Reglament sobre protecció de la legalitat urbanística.
Les sol·licituds s'han de presentar amb la documentació que s'indica a l'article 65 del Decret 64/2014, 13 de maig de 2014.
I cal adjuntar el formulari omplert pel promotor/a de l'actuació en sòl no urbanitzable donant autorització per rebre notificacions electròniques.
Els ens trametran les respostes als requeriments de documentació efectuats mitjançant el tràmit EACAT "Resposta
a les comunicacions d'expedients de procediments urbanístics".
Recull els treballs que han servit per a l'elaboració d'aquest Pla, en especial el Pla estratègic del turisme de la neu elaborat per l'ACEM el 2004 i altres estudis, com el referent al canvi climàtic i el seu impacte sobre Catalunya.
El llibre s'estructura en tres grans apartats: el marc socioeconòmic, que avalua la situació de les estacions d'esquí com a motor econòmic; el marc empresarial, que les tracta com a negoci empresarial, i el tercer, que examina les implicacions del sector des del punt de vista del marc territorial.
Inclou els plànols dels dominis esquiables i opcions de modificació dels Pirineus catalans.
Aprovat definitivament per Acord de Govern de la sessió de 23 de maig de 2006, publicat al DOGC núm. 4669, de 5 de juliol de 2006.
Detall dels plans directors urbanístics de les diverses Àrees Residencials Estratègiques (ARE) aprovades a Catalunya.
Les ARE són una figura estatutària adoptada l'any 2007 destinada a la dotació de sòl per abordar la construcció de fins a cent mil habitatges nous en una proporció del 50% entre habitatge lliure i protegit.
Es tracta de la reserva de sòl classificat, ordenat, produït i disposat a la seva transformació més important fins al moment, realitzada amb la finalitat d'incidir positivament en els preus i la rigidesa del mercat immobiliari en la perspectiva de la progressiva represa gradual i racional del sector.
El contingut d'aquesta publicació pot haver estat modificat en posterioritat.
El document vigent el podeu consultar a [ enllaç ].
Recull de tota la informació sobre el Pla territorial del Camp de Tarragona, un territori situat en una cruïlla decisiva del corredor del Mediterrani en un context fortament urbanitzat definit per la conurbació central del sistema Reus - Tarragona.
Un territori d'una potència indiscutible, amb una activitat econòmica marcada per la importància del sector turístic, del sector industrial i, més específicament, del gran complex petroquímic de Tarragona - Constantí i la importància logística i econòmica del port de Tarragona i tot el sistema d'infraestructures al seu entorn.
Dividit en sis capítols i 4 annexos que contenen les síntesis de l'Estudi econòmic i financer i de l'avaluació ambiental, les normes i els plànols d'ordenació territorial.
El contingut d'aquesta publicació pot haver estat modificat en posterioritat.
El document vigent el podeu consultar a [ enllaç ].
Les administracions locals competents, un cop els plans urbanístics hagin estat aprovats provisionalment, han de
sol∙licitar l'aprovació definitiva a l'òrgan competent, que, depenent de la figura, és el conseller competent en matèria
Les administracions locals han de trametre a la Comissió Territorial d'Urbanisme corresponent la documentació tècnica i
administrativa completa i degudament signada i seguint els estàndards de lliurament definits pel Departament de Territori i Sostenibilitat.
Els ens locals han de trametre les respostes als requeriments de documentació efectuats mitjançant el tràmit d'EACAT "Resposta a les comunicacions d'expedients de procediments urbanístics".