projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El dia 12 de juny es va celebrar la VIII Trobada de monitors del programa Game Over, organitzada per l'Institut Guttmann.
El doctor en Biologia i professor de Genètica de la Universitat de Barcelona, David Bueno, va oferir una conferència on va exposar la relació que hi ha entre neurociència i educació.
A través del seu relat, vam poder comprendre els mecanismes d'aprenentatge del cervell humà i com aquesta capacitat està relacionada amb la millora de la prevenció.
Maria del Mar Bonet, Carla Simón, Tricicle, el Centre d'Art i Natura de Farrera (CAN) i Xamfrà, Premis Nacionals de Cultura 2020
En una nova fase, el Canal d'emergència cultural es transforma amb l'objectiu de fer el seguiment de l'afectació de la crisi en el teixit cultural i artístic català i fer el seguiment de les mesures de suport dirigides als sectors.
«No pots ser el que no pots veure»
Aquests dies estem davant d'un gran desafiament que té com a principal objectiu salvar vides humanes.
La situació és crítica i la societat en conjunt està fent un gran esforç col·lectiu confinant-se per evitar la propagació de contagis.
En aquest context tan extraordinari, una de les coses que s'han valorat més positivament ha estat poder accedir a infinitat de contingut cultural gratuït a través de les xarxes.
La paradoxa rau en el fet que, almenys en el món que conec bé, les arts escèniques, molts dels professionals que ens hi dediquem ho fem en condicions força precàries, sense disposar de l'estabilitat laboral necessària per poder viure de forma exclusiva de la nostra professió.
En aquest sentit, cal posar en valor que l'actiu més important de la cultura som les persones que hi treballem, i és imprescindible que siguem capaços de valorar la tasca que els professionals aportem a la societat.
La situació actual hauria de servir, en un futur, per poder donar a la cultura el paper essencial que li pertoca com a eina de reflexió, de transformació social, de promoció de la identitat i la diversitat; com un espai per comprendre i qüestionar-nos el món que ens envolta i, també, per evocar noves realitats i apropar-nos a la felicitat.
I aquest fet requereix garantir la supervivència de totes les artistes i creadores, atorgar estabilitat i recursos, i deixar enrere la precarietat laboral existent en el sector.
El futur de la cultura passa per construir una nova realitat en la qual totes les artistes puguem viure del nostre ofici sense competir entre nosaltres, sinó compartint espais i oportunitats per fer aflorar el nostre talent i creativitat.
Cal ampliar l'oferta donant noves oportunitats i apostar per creacions més diverses, properes, contemporànies i inclusives, que ens ajudin a entendre el món actual tal com és.
És el moment d'escoltar altres veus i posar el focus en altres realitats.
I és que, com deia Marian Wright, «no pots ser el que no pots veure».
Amb pandèmia o sense, crec que el principal repte al qual ens enfrontem és el de crear una societat capaç de comprendre el que llegeix, capaç de crear lectors de debò.
És evident que també és necessari saber llegir i interpretar els continguts audiovisuals i els continguts de les xarxes, però la lectura i la comprensió de textos és a la base de totes els aprenentatges, i d'altra banda, només si entens el que llegeixes pots participar de ple dret en la societat.
Alhora que, és clar, no podem oblidar el paper de la lectura com a font de plaer.
Afortunadament, des de fa temps, tots els nens i les nenes del nostre país van a l'escola i hi aprenen a relacionar de manera seqüencial les grafies de l'alfabet amb els sons.
Llegir és molt més que lligar unes lletres amb unes altres.
Llegir és dialogar amb un text, és identificar-hi els elements implícits (culturals, històrics, científics, polítics...), és situar-se en un temps, en un espai, en una cultura.
I llegir és també un fet social.
Llegir, doncs, és un aprenentatge llarg que no se cenyeix només a l'àrea de llengua i literatura i que no acaba a cicle inicial de primària.
Fer bons lectors requereix definir i aplicar unes estratègies que afavoreixin el desenvolupament de la competència lectora a l'escola, passa perquè els alumnes vegin que els seus mestres llegeixen, passa per tenir unes biblioteques escolars actualitzades i ben dotades, passa per implicar les famílies, les AMPA i la societat en aquest procés, passa per conèixer i utilitzar les biblioteques públiques i les llibreries, passa per dominar i utilitzar les tecnologies digitals.
I passa, també, per unes polítiques públiques que situïn la lectura i la cultura en el lloc que els toca.
L'activitat del CoNCA genera un important volum de coneixement que es difon a través de la publicació de diferents recursos documentals.
Es tracta de publicacions que contenen informació qualitativa i quantitativa i que són fruit de l'anàlisi, la reflexió i l'assessorament.
Aquest fons constitueix a hores d'ara una important biblioteca especialitzada en matèria de gestió cultural i els àmbits artístics i culturals.
El lliurament dels Premis Nacionals de Cultura 2017 ha tingut lloc al Teatre La SAla de Rubi, i s'ha retrasmet en directe per TV3.
El projecte de mapa d'espais de creació i producció de Catalunya l'ha desenvolupat Spora Sinergies i Artsmoved per encàrrec del Consell Nacional de la Cultura i de les Arts CoNCA i de la Xarxa d'espais de producció i creació de Catalunya XarxaProd.
El projecte de mapa d'espais de creació i producció de Catalunya l'ha desenvolupat Spora Sinergies i Artsmoved per encàrrec del Consell Nacional de la Cultura i de les Arts CoNCA i de la Xarxa d'espais de producció i creació de Catalunya XarxaProd.
El mapa vol ser una eina útil tant per a artistes i creadors/es com per a gestors/es i institucions i té com a objectiu principal dimensionar, connectar i detectar les necessitats dels espais que hi ha arreu de Catalunya que acullen artistes i creadors/es per ajudar-los a desenvolupar la seva activitat creativa en un entorn apropiat i amb recursos adients per a la tècnica artística amb la que treballen.
El resultat ha estat la creació d'una pàgina web on aquelles iniciatives que coincideixen amb els criteris establerts apareixen localitzades i identificades en un mapa interactiu online.
Actualment a la web https://espaisdecreacio.cat s'hi geolocalitzen 104 espais dels quals s'informa del contingut que ofereixen, dels àmbits artístics als quals es dirigeixen, les dades de contacte, les xarxes socials a les que estan presents i un enllaç a la web pròpia de l'espai.
S'ha de tenir en compte que el mapa és un element viu, on nous espais poden aparèixer i els que ja hi són poden demanar sortir-ne o que es modifiqui el seu contingut.
Per aquest motiu la web conté un formulari que poden omplir els espais que vulguin donar-s'hi d'alta.
El lliurament dels Premis Nacionals de Cultura 2017 ha tingut lloc al Teatre La SAla de Rubi, i s'ha retrasmet en directe per TV3.
El CoNCA ha lliurat els guardons dels Premis Nacionals de Cultura 2017 en una cerimònia en la que de nou s'ha reivindicat el valor de la cultura i la dels seus creadors i promotors.
El teatre La Sala de Rubí ha acollit una festa eminentment musical, en la que hi ha hagut temps per celebrar, agrair, requerir i també per recordar.
Josep Cots, Maria Espeus, Joan Francesc Mira, Hèctor Parra, Raimon, Carles Santamaria, el Secretaria de Corals Infantils de Catalunya, Albert Serra i Emma Vilarasau han rebut el Premi Nacional de Cultura per la seva extraordinària dedicació professional, la projecció assolida i la tenaç inquietud per fer més i millor la nostra cultura.
Acte de lliurament dels Premis Nacionals de Cultura 2017.
El CoNCA activa el Canal d'emergència cultural
El CoNCA atendrà les consultes mitjançant un formulari online i acompanyat d'un equip d'e xperts en cada àmbit
La iniciativa s'afegeix al nou portal del Departament de Cultura "Pla de rescat".
Després de la declaració de l'estat d'alarma, el sector artístic i cultural ha d'afrontar els efectes del tancament de la seva activitat presencial i la caiguda del consum i de l'ocupabilitat.
En aquest context de màxima incertesa, el CoNCA vol donar resposta a les seves demandes amb el Canal d'emergència cultural, un nou servei d'acompanyament personalitzat al sector cultural a través d'un formulari online que es posarà en marxa el 15 d'abril.
El formulari serà accessible des del web del Consell [URL] i des del nou portal del Departament de Cultura 'Pla de rescat', en el qual es centralitza tota la informació per afrontar l'emergència sanitària.
El nou canal obrirà una via de comunicació directa amb els experts del CoNCA en cada matèria, que respondran totes les consultes el més aviat possible.
Amb el suport d'economistes, assessors legals i gestors culturals s'estudiarà cada cas per mirar de resoldre els dubtes en matèria laboral (relació amb l'ocupador, prestacions públiques), fiscal (gestió i pagament de l'IVA, l'IRPF, ISoc, impostos i taxes municipals), professional (gestió dels autònoms, ajuts a l'activitat professional), societari (préstecs, crèdits i avals, expedients de regulació temporal), de programació i contractació pública, i d'ajuts i subvencions (pagaments, noves convocatòries).
Des del CoNCA s'està treballant per contribuir a pal·liar la greu situació que viu el sector cultural del país, recollint totes les mesures proposades pel sector i les administracions, amb l'objectiu de fer possible l'articulació d'iniciatives que en garanteixin la supervivència amb el suport de tots i totes les agents implicades.
El sector català disposarà d'un servei d'acompanyament especialitzat en la cerca de recursos durant la crisi de la Covid-19
El CoNCA presenta 15 mesures per assolir la igualtat de gènere en el sector cultural, públic i privat
PRESENTACIÓ DE L'AVALUACIÓ ESTRATÈGICA DEL MUSEU DE LA CIÈNCIA I DE LA TÈCNICA DE CATALUNYA (mNACTEC) | 2015-2017
Reportatge del diari Ara (Laura Serra)
La Comissió de Cultura del Parlament ha abordat avui l'estat del sector amb la compareixença del president del Consell Nacional de la Cultura i de les Arts (CoNCA).
Carles Duarte ha presentat les conclusions dels dos darrers informes sobre l'estat de la cultura (2017 i 2018) i les memòries del Consell (2016 i 2017).
Dijous 22 es va presentar l'Informe anual sobre l'estat de la cultura i de les arts 06_2018.
El passat 2 de juny el Govern va aprovar el Decret del Sistema Públic d'Equipaments d'Arts Visuals de Catalunya, amb l'objectiu d'impulsar, consolidar i institucionalitzar aquest àmbit de creació cultural.
El Museu d'Art Contemporani de Barcelona (MACBA) encapçalarà a partir d'ara aquesta xarxa territorial, per tal d'estructurar la cooperació entre els equipaments del Sistema, una centralitat reclamada pel sector i recomanada pel Consell Nacional de la Cultura i de les Arts a la seva avaluació estratègica de l'equipament en el període 2015-2017.
La integració de la comunitat artística i del territori
El text elaborat pel CoNCA, presentat el 2018, posava l'accent en la funció nacional que el MACBA, centre de referència en les pràctiques artístiques contemporànies al nostre país tal com recull el Pla d'Equipaments Culturals de Catalunya 2010-2020 (PECCAT, Decret 40/2010), havia de desenvolupar amb el sector i amb el públic: "És en un sentit orgànic i sectorial que el MACBA, prèvia actualització en l'ecosistema del sector, ha de significar-se com a baula destacada en la cadena de valor que permeti l'evolució artística i la promoció de la creació contemporània del país.
Alhora, s'interpreta que la promoció i l'exhibició dels artistes propis té un impacte directe en el públic local, en l'assistència al museu i en la forma d'entendre la creació més propera com l'expressió de l'entorn".
Amb aquesta ambició nacional va ser concebut, i la Generalitat de Catalunya també forma part del Consorci que el gestiona, juntament amb l'Ajuntament de Barcelona, el Ministeri de Cultura i la Fundació MACBA.
El Consell es complau d'aquesta mesura, que s'adiu amb les reflexions i recomanacions de l'avaluació estratègica.
En termes generals considera necessari que l'activitat dels equipaments culturals de referència al territori s'articulin en xarxes temàtiques i sectorials, que irradien de manera global la seva acció a tot el país i que, en el cas de les arts visuals, tinguin al MACBA com a agent articulador de l'ecosistema.
Consulta l' Avaluació estratègica del MACBA (2015 - 2017).
La nova vertebració de l'ecosistema artístic del país reforça la funció nacional del museu, una recomanació del CoNCA a l'avaluació estratègica de l'equipament 2015-2017
El màxim reconeixement de la cultura del país es lliurarà a la tardor i inicia un programa per incrementar la visibilitat dels premiats i la seva obra.
Des del CoNCA es vol potenciar la implicació de les associacions o les entitats representatives del sector artístic i cultural en la fase de presentació de candidatures dels Premis Nacionals de Cultura.
Associacions i entitats, així com membres del Plenari i personalitats guardonades en anteriors edicions, poden presentar propostes a favor de persones, entitats o institucions de qualsevol àmbit territorial que hagin contribuït o contribueixin a enriquir la cultura catalana.
Per tal d'incrementar el coneixement i el prestigi de la màxima distinció cultural del país i posar els premiats i premiades i la seva obra al centre, el CoNCA ha reformulat els Premis Nacionals de Cultura introduint algunes novetats en el calendari, passant a proclamar-se i lliurar-se a la tardor, així com en el nombre de guardonats i la seva difusió: les persones i entitats reconegudes seran ara un total de cinc, a les quals es donarà visibilitat durant tot un any a través d'un programa de divulgació de la seva obra i trajectòria intel·lectual i artística.
El Plenari del Consell, jurat dels Premis, buscarà sempre equilibrar criteris de gènere, disciplina, trajectòria i territori.
Es valora preferentment l'excel·lència, la innovació, la trajectòria i la projecció, i es té present la seva contribució singular a la cultura catalana i al seu enaltiment durant l'any anterior.
També es tindrà una cura especial a prendre en consideració autors i autores d'obres que emprin el català o l'occità –aranès a l'Aran– com a llengua d'expressió, si escau, per la naturalesa artística o creativa, així com les propostes a favor de les dones per fer emergir la seva aportació.
Calendari Premis Nacionals de Cultura 2020
Les associacions i entitats de l'àmbit artístic o cultural i els guardonats en edicions anteriors poden presentar candidatures als Premis.
El termini per a presentar candidatures era, inicialment, fins el 4 de maig, però degut a la crisi del COVID-19 s'amplia el temps per a fer-ho fins al 22 de juliol, aquest inclòs.
Núria Iceta, Editora de L'Avenç i membre del plenari del CoNCA
A vegades tinc la impressió que la batalla per fer present la cultura en les nostres vides es juga en un campionat de pedra, paper i tisores.
Hem complicat la quotidianitat de tal manera que el plaer de gaudir d'un bon llibre, d'aconseguir no fer res més que escoltar un concert de clàssica, de posar-se a ballar enmig d'una plaça, és la pedra vençuda pel paper i les tisores.
El nostre pedra, paper i tisores és la batalla per la simplificació.
Potser hem transcendentalitzat massa la cultura com si fos aliena a nosaltres, a l'experiència i l'emoció que connectem amb la nostra essència.
Al mateix temps que la ritualització, la institucionalització i la gestió de la cultura des de les administracions han estat la condició de possibilitat de la producció cultural i de la construcció de molts equipaments, em pregunto si no han suposat també en alguna mesura la creació de barreres invisibles, el paper que embolcalla l'experiència.
No hi pot haver accés a la cultura sense fer-ne experiència, de la mateixa manera que no hi ha millor forma d'aprendre una llengua que la immersió.
Més presentacions de llibres a partir de la lectura, més estudiar autors a partir de la seva obra.
No hem cantat ni ballat per por de no fer-ho prou bé.
Últimament hi ha cues a les rutes històriques i literàries, els clubs de lectura, els festivals...; la gent té ganes de trobar-se!
Veig les cues de gent que entra al Liceu per veure els espais, l'escenari; fan una visita «teatralitzada».
No s'han sentit cridats o convidats a veure l'espectacle per ell mateix?
Revisem què vol dir la democratització de la cultura?
Es tracta de tarifes, és clar, però sobretot de crear les condicions perquè et sembli imprescindible veure l'espectacle, d'incorporar les dimensions de la cultura a la nostra identitat.
D'una banda, l'informe radiografia anualment la situació del sector cultural.
D'altra banda, repassa les polítiques i les actuacions de les administracions en matèria de cultura en funció de tres aspectes: la regulació de l'acció cultural, la gestió dels equipaments públics i generació d'activitat pròpia, i les mesures de suport al sector.
L'informe també conté un conjunt de propostes amb mesures de millora i principals actuacions a realitzar.
Aquest document té com a destinatari final el Parlament de Catalunya i els agents responsables de les polítiques culturals del país.
Permet fer anàlisi (autoanàlisi en la part que correspongui) de les polítiques públiques desenvolupades al voltant de l'activitat artística i cultural pels diferents nivells d'administracions que actuen al territori català.
La cultura ha d'enfrontar el repte que suposa la transició vers una nova era que té Internet com a una de les seves expressions fonamentals.
Davant d'aquest repte, el CoNCA ha impulsat un estudi per fer el diagnòstic de la situació i veure quins són els camins que cal emprendre per treure el màxim partit a aquesta nova realitat digital.
En aquesta espai web us oferim una breu panoràmica dels agents que intervenen en aquest procés complex i canviant i exposem les línies de treball que proposa el CoNCA.
La nova dinàmica digital es detecta en diversos eixos vertebrals de la cultura.
Observem que emergeixen noves formes de vida centrades en el món de l'oci i el consum; apareixen nous processos productius, nous productes i noves formes de circulació de béns, capitals i serveis; es desplacen les institucions tradicionals; es descobreixen nous marcs de coneixement que estan modificant amb rapidesa la nostra visió del món; s'obren noves oportunitats d'expressió artística i cultural.
La profunditat i la durada de la crisis econòmica condiciona la mirada sobre la situació present i, en conseqüència, la diagnosi i les propostes d'estratègia futura pel que fa al finançament de la cultura.
D'una banda la progressiva reduc­ció dels recursos governamentals destinats a la cultura porta la major part dels projectes i les institucions del sector a intentar diversificar les seves fonts d'ingressos.
L'aportació pública ha sostingut tradicionalment una part importantíssima de l'activitat cultural, de manera que la seva contundent reducció no només limita la missió i l'impacte de molts projectes, sinó que en alguns casos obliga a cancel·lar-los.
D'altra banda, la reducció de la renda disponible familiar i de les prioritats de despesa dels consumidors, afectada addicionalment per l'increment del tipus de l'IVA d'una bona part dels béns i els serveis culturals, dificulta que els ingressos procedents dels consumidors puguin substituir íntegrament la caiguda de les subvencions públiques.
S'ha generalitzat la convicció que el model tradicional de finançament de la cultura s'ha de renovar per poder sobreviure al nou entorn, tot tenint en compte la gran heterogeneïtat de manifestacions, activitats i organitzacions culturals en termes de contingut, ambició, qualitat, audiència potencial, titularitat, model de gestió i característiques socioeconò­miques del territori on tenen lloc.
El finan­çament de la cultura serà cada cop més el resultat d'una combinació d'aportacions, en què el suport social passa per una involucració directa més gran de la comunitat, entesa aquesta més enllà del consum cultural o de la responsabilitat conferida als poders públics.
Els usuaris o be­neficiaris directes dels béns i els serveis culturals tenen un pes creixent en el finançament de les arts i el patrimoni, però no tots els productes culturals es poden autofinançar si el que es pretén és una oferta àmplia, equilibrada, assequible i de qualitat.
Per aquest motiu, els diferents nivells de govern hi han de continuar tenint un paper molt rellevant, imprescindible en la major part dels àmbits i els sectors, però compartint responsabilitats i poder de decisió amb els restants agents socials que s'hi involucrin, per garantir un marge de llibertat suficient als creadors i a la resta de professionals culturals, que són en última instància els responsables del producte ofert.
Sembla clar que a partir d'ara el mecenatge filantròpic i el patrocini empresarial seran de forma creixent un recurs important, en alguns casos imprescindible, en el finançament de la cultura.
Per aquest motiu, el CoNCA, que s'ha proposat reflexionar sobre els models alternatius de gestió i finan­çament de la cultura, ha encarregat dos treballs per conèixer millor la situació del mecenatge i el patrocini a Catalunya i proposar mesures efectives d'acció que ajudin a desenvolupar-lo i intensificar la seva utilització.
Vídeo de presentació de l'estudi "Estat de la qüestió, propostes i recomanacions per al foment del mecenatge i el patrocini cultural a Catalunya".
A càrrec de Lluís Bonet, coautor i coordinador de l'estudi.
Aquests estudis han estat possibles gràcies al suport de:
La transparència és un dels principis bàsics que permeten avaluar la qualitat democràtica del funcionament de les administracions públiques.
El Consell Nacional de la Cultura i de les Arts (CoNCA), com a entitat de dret públic, amb personalitat jurídica pròpia i adscrita al Departament de Cultura, ha d'adoptar les mesures necessàries per facilitar a les persones el coneixement de la informació pública segons estableix la Llei 19/2014, del 29 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern.
Informació sobre el procediment administratiu d'accés a la informació pública i accés al formulari de sol·licitud
El CoNCA no té convocatòries de subvencions i ajuts.
El CoNCA es dota d'un equip de professionals que executen les polítiques i directrius que estableix el plenari.
La direcció del CoNCA és la responsable màxima de la gestió ordinària del Consell i té la funció, entre d'altres, d'executar les directrius indicades pel Plenari, així com de dirigir les àrees del Consell i el seu personal.
És nomenada pel Govern a proposta del departament competent en matèria de cultura, amb la conformitat prèvia de la presidència del Consell.
Relació dels directius de les entitats del sector públic
Incompatibilitats: No hi ha resolucions
La Llei 19/2014, del 29 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern estableix en el Títol V "Del bon govern", Capítol I "Codi de conducta dels alts càrrecs", un seguit de principis ètics i regles de conducta que han de complir totes les persones que tinguin la consideració d'alts càrrecs segons aquesta llei (article 4.2).
L'objectiu del codi de conducta dels alts càrrecs és, en essència, garantir que la seva actuació s'ajusti a la llei i que sigui honesta i transparent en tot moment.
Per tal de fer públics diversos aspectes de la seva gestió, en aquest espai es publiquen setmanalment les agendes, els obsequis i els viatges dels alts càrrecs.
El cos tècnic del CoNCA, format actualment per onze treballadors, desenvolupa la seva activitat d'acord amb les indicacions de la direcció, a través del cap d'administració i coordinador general.
El cap d'administració i coordinador general s'encarrega de coordinar i gestionar les dues àrees en què s'estructura la institució: la de Coneixement i la de Suport de Gestió.
La seva funció és coordinar i executar els treballs de contingut que desenvolupa el CoNCA –elaboració d'estudis, informes i dictàmens, auditories culturals i contractes programa, així com de dur a terme la resta de funcions que li encomana la Llei.
S'encarrega de gestionar i donar suport a tota l'organització del Consell.
Així doncs, s'ocupa de les tasques de tramitació administrativa, pressupostària i econòmica, jurídica, contractual i de recursos humans, així com d'altres serveis que es derivin de l'activitat de l'entitat.
Banc de dades d'ocupació pública