Règim professional del treballador autònom
Règim professional comú del treballador autònom
Dret a la no-discriminació i garantia dels drets fonamentals i llibertats públiques
Règim professional del treballador autònom econòmicament dependent
Reconeixement de la condició de treballador autònom econòmicament dependent
Interrupcions justificades de l'activitat professional
Procediments no jurisdiccionals de solució de conflictes
Drets col·lectius del treballador autònom
Dret d'associació professional dels treballadors autònoms
Determinació de la representativitat de les associacions de treballadors autònoms
Protecció social del treballador autònom
Cotització a la Seguretat Social
Foment i promoció del treball autònom
Disposicions generals al foment i la promoció del treball autònom
Formació professional i assessorament tècnic
Política de foment del treball autònom
Suport financer a les iniciatives econòmiques
Incentius i mesures de foment i promoció del treball autònom
Bonificació als treballadors per compte propi per conciliació de la vida professional i familiar vinculada a la contractació
Beneficis en la cotització a la Seguretat Social aplicables als treballadors per compte propi
Beneficis en la cotització a la Seguretat Social aplicables als treballadors per compte propi agraris
Beneficis en la cotització a la Seguretat Social per a les persones amb discapacitat, inicial o sobrevinguda, víctimes de violència de gènere i víctimes del terrorisme que s'estableixin com a treballadors per compte propi
Beneficis en la cotització a la Seguretat Social per a les persones amb discapacitat, inicial o sobrevinguda, víctimes de violència de gènere i víctimes del terrorisme que s'estableixin com a treballadors per compte propi inclosos en el sistema especial per a treballadors per compte propi agraris
Compatibilització de la prestació per desocupació amb l'inici d'una activitat per compte propi
Capitalització de la prestació per desocupació
Bonificacions per altes de familiars col·laboradors de treballadors autònoms
Treballadors autònoms de Ceuta i Melilla
Reducció de quotes a favor de determinats familiars del titular de l'explotació agrària
Bonificació de quotes de la Seguretat Social per a persones treballadores autònomes durant el descans per naixement, adopció, guarda amb finalitat d'adopció, acolliment, risc durant l'embaràs o risc durant la lactància natural
Bonificació a les treballadores autònomes que es reincorporin al treball en determinats supòsits
Pagament únic de la prestació per cessament d'activitat
Disposició addicional primera - Disposició final sisena
Modificació del Text refós de la Llei de procediment laboral, aprovat pel Reial decret legislatiu 2/1995, de 7 d'abril
Reduccions i bonificacions en les cotitzacions
Cobertura de la incapacitat temporal i de les contingències professionals en el règim de la Seguretat Social dels treballadors per compte propi o autònom
Prestació per cessament d'activitat
Professionals incorporats a mutualitats de previsió social alternatives
Participació dels treballadors autònoms en el Consell Econòmic i Social
Pagament únic de la prestació per desocupació
Enquadrament en la Seguretat Social dels familiars del treballador autònom
Treballadors autònoms del sector del transport
Participació de treballadors autònoms en programes de formació i informació de prevenció de riscos laborals
Adaptació de la Llei general de la Seguretat Social
Estudi sectorial del treball autònom
Adaptació del règim especial dels treballadors autònoms
Campanya de difusió del règim especial dels treballadors autònoms
Contractes de treballadors autònoms econòmicament dependents en el sector dels agents d'assegurances
Adaptació d'estatuts i reconeixement de la personalitat jurídica de les associacions
Adaptació dels contractes vigents dels treballadors autònoms econòmicament dependents
Adaptació dels contractes vigents dels treballadors autònoms econòmicament dependents en el sector del transport i el sector dels agents d'assegurances
Règim transitori del reconeixement que preveu l'article 11 bis
Desplegament de drets en matèria de protecció social
Desplegament reglamentari dels contractes del treballador autònom econòmicament dependent
El treball autònom s'ha configurat tradicionalment dins d'un marc de relacions jurídiques propi del dret privat, per la qual cosa les referències normatives que se n'han fet estan disperses al llarg de tot l'ordenament jurídic.
En aquest sentit, la Constitució, sense fer una referència expressa al treball per compte propi, recull en alguns dels seus preceptes drets aplicables als treballadors autònoms.
Així, l'article 38 de la Constitució reconeix la llibertat d'empresa en el marc d'una economia de mercat; l'article 35, a l'apartat 1, reconeix per a tots els espanyols el deure de treballar i el dret al treball, a la lliure elecció de professió o ofici, a la promoció a través del treball i a una remuneració suficient per tal de satisfer les seves necessitats i les de la seva família sense que en cap cas es pugui fer discriminació per raó de sexe; l'article 40, a l'apartat 2, estableix que els poders públics fomentaran una política que garanteixi la formació i readaptació professionals, vetllaran per la seguretat i higiene en el treball i garantiran el descans necessari mitjançant la limitació de la jornada laboral, les vacances periòdiques retribuïdes i la promoció de centres adequats; finalment, l'article 41 encomana als poders públics el manteniment d'un règim públic de Seguretat Social per a tots els ciutadans, que garanteixi l'assistència i les prestacions socials suficients davant de situacions de necessitat.
Aquestes referències constitucionals no tenen per què circumscriure's al treball per compte d'altri, ja que la Constitució mateixa així ho determina quan s'utilitza el terme «espanyols» a l'article 35 o el de «ciutadans» a l'article 41, o quan encomana als poders públics l'execució de determinades polítiques, article 40, sense precisar que els seus destinataris hagin de ser exclusivament els treballadors per compte d'altri.
En l'àmbit social podem destacar, en matèria de Seguretat Social, normes com la Llei general de la Seguretat Social, l'article 25.1 de la Llei orgànica 1/2004, de 28 de desembre, de mesures de protecció integral contra la violència de gènere, referit a les treballadores per compte propi que siguin víctimes de la violència de gènere, el Decret 2530/1970, de 20 d'agost, que regula el règim especial dels treballadors per compte propi o autònoms, i altres disposicions de desplegament.
En matèria de prevenció de riscos laborals és necessari referir-se a la Llei de prevenció de riscos laborals i al Reial decret 1627/1997, de 24 d'octubre, pel qual s'estableixen les disposicions mínimes de seguretat i salut en les obres de construcció, així com altres disposicions de desplegament.
La Unió Europea, per la seva part, ha tractat el treball autònom en instruments normatius com ara la Directiva 86/613/CEE del Consell, d'11 de desembre de 1986, relativa a l'aplicació del principi d'igualtat de tracte entre homes i dones que exerceixin una activitat autònoma, incloses les activitats agrícoles, així com sobre la protecció de la maternitat, que dóna una definició de treballador autònom en el seu article 2. a, o en la Recomanació del Consell de 18 de febrer de 2003, relativa a la millora de la protecció de la salut i la seguretat en el treball dels treballadors autònoms.
El dret comparat dels països del nostre entorn no disposa d'exemples sobre una regulació del treball autònom com a tal.
Als països de la Unió Europea succeeix el mateix que a Espanya: les referències a la figura del treballador autònom estan disperses per tota la legislació social, especialment la legislació de seguretat social i de prevenció de riscos.
En aquest sentit, cal ressaltar la importància que té el present Projecte de Llei, ja que es tracta del primer exemple de regulació sistemàtica i unitària del treball autònom en la Unió Europea, el que sens dubte constitueix una fita en el nostre ordenament jurídic.
Es tracta d'una Llei que regularà el treball autònom, sense interferir en altres àmbits del nostre teixit productiu, com el sector agrari, que té la seva pròpia regulació i els seus propis circuits de representació.
Els col·legis professionals tampoc han de veure afectades les seves competències i atribucions per l'aprovació d'aquest Estatut.
Des del punt de vista econòmic i social no es pot dir que la figura del treballador autònom actual coincideixi amb la de fa algunes dècades.
Al llarg del segle passat el treball era, per definició, el dependent i assalariat, aliè als fruits i als riscos de qualsevol activitat emprenedora.
Des d'aquesta perspectiva, l'autoocupació o treball autònom tenia un caràcter circumscrit, moltes vegades, a activitats d'escassa rendibilitat, de dimensió reduïda i que no demanaven una forta inversió financera, com per exemple l'agricultura, l'artesania o el petit comerç.
En l'actualitat la situació és diferent, ja que el treball autònom prolifera en països d'elevat nivell de renda, en activitats d'alt valor afegit, com a conseqüència dels nous desenvolupaments organitzatius i la difusió de la informàtica i les telecomunicacions, i constitueix una lliure elecció per a moltes persones que valoren la seva autodeterminació i la seva capacitat per no dependre de ningú.
Aquesta circumstància ha donat lloc al fet que els últims anys siguin cada vegada més importants i nombroses en el tràfic jurídic i en la realitat social, al costat de la figura del que podríem denominar autònom clàssic, titular d'un establiment comercial, agricultor i professionals diversos, altres figures tan heterogènies com els emprenedors, persones que es troben en una fase inicial i d'arrencada d'una activitat econòmica o professional, els autònoms econòmicament dependents, els socis treballadors de cooperatives i societats laborals o els administradors de societats mercantils que tenen el control efectiu d'aquestes societats.
En l'actualitat, a 30 de juny de 2006, el nombre d'autònoms afiliats a la Seguretat Social puja a 3.315.707, distribuïts en el règim especial dels treballadors per compte propi o autònoms, en el règim especial agrari i en el règim especial de treballadors del mar.
D'ells, 2.213.636 corresponen a persones físiques que exerceixen activitats professionals en els diferents sectors econòmics.
Partint d'aquest últim col·lectiu, és molt significatiu assenyalar que 1.755.703 autònoms no tenen assalariats i que del col·lectiu restant, 457.933, una mica més de 330.000 només tenen un o dos assalariats.
És a dir, el 94 per cent dels autònoms que realitzen una activitat professional o econòmica sense el marc jurídic d'empresa no tenen assalariats o només en tenen un o dos.
Estem en presència d'un ampli col·lectiu que realitza un treball professional arriscant els seus propis recursos econòmics i aportant el seu treball personal, i que en la seva majoria ho fa sense l'ajuda de cap assalariat.
Es tracta, en definitiva, d'un col·lectiu que demanda un nivell de protecció social semblant al que tenen els treballadors per compte d'altri.
Al llarg dels últims anys s'han portat a terme algunes iniciatives destinades a millorar la situació del treball autònom.
Entre aquestes iniciatives, es pot destacar l'eliminació de l'impost d'activitats econòmiques per a totes les persones físiques, així com les introduïdes per la Llei 36/2003, d'11 de novembre, de mesures de reforma econòmica, que recull la cobertura de la incapacitat temporal des del quart dia de la baixa, la possibilitat de tenir la cobertura per accidents de treball i malalties professionals i la minoració per als qui s'incorporin per primera vegada al règim especial dels treballadors autònoms, ja siguin joves de menys de trenta anys o dones de més de quaranta-cinc.
A la Llei 2/2004, de 27 de desembre, de pressupostos generals de l'Estat per a l'any 2005, s'incorporen com a mesures per al foment de l'ocupació autònoma de joves fins a trenta anys i dones fins a trenta-cinc, una reducció a les quotes de la Seguretat Social així com l'accés a les mesures de foment de l'ocupació estable dels familiars contractats pels autònoms.
Així mateix, es millora el sistema de capitalització de la prestació per desocupació en la seva modalitat de pagament únic per als desocupats que iniciïn la seva activitat com a autònoms.
El Govern, sensible davant aquesta evolució del treball autònom, en la sessió d'investidura del seu president ja es va comprometre a aprovar durant aquesta legislatura un Estatut dels treballadors autònoms.
Com a conseqüència d'això, el Ministeri de Treball i Afers Socials va acordar constituir una Comissió d'Experts a la qual va encomanar una doble tasca: d'una banda, efectuar un diagnòstic i avaluació sobre la situació econòmica del treball autònom a Espanya i, d'una altra, analitzar el règim jurídic i de protecció social dels treballadors autònoms, elaborant alhora una proposta d'Estatut del treballador autònom.
Els treballs de la Comissió van culminar amb el lliurament d'un extens i documentat informe, acompanyat d'una proposta d'Estatut, el mes d'octubre de 2005.
Paral·lelament, la disposició addicional seixantanovena de la Llei 30/2005, de 29 de desembre, de pressupostos generals de l'Estat per a l'any 2006 incorporava al Govern el mandat de presentar al Congrés dels Diputats, en el termini d'un any, un Projecte de Llei d'estatut del treballador autònom en el qual es defineixi el treball autònom i es prevegin els drets i les obligacions dels treballadors autònoms, el seu nivell de protecció social, les relacions laborals i la política de foment de l'ocupació autònoma, així com la figura del treballador autònom econòmicament dependent.
Mitjançant la Resolució número 15 del debat sobre l'Estat de la Nació de 2006, el Congrés dels Diputats instava el Govern a presentar durant aquell any el Projecte de Llei de l'Estatut del treballador autònom, per avançar en l'equiparació, en els termes que preveu la Recomanació número 4 del Pacte de Toledo, del nivell de protecció social dels treballadors autònoms amb el dels treballadors per compte d'altri.
Finalment, amb l'aprovació de la Llei orgànica 3/2007, de 22 de març, per a la igualtat efectiva entre dones i homes, a iniciativa del Govern, es va donar un primer pas en el compliment de l'esmentada Resolució, en introduir nombroses mesures per millorar la situació del treball autònom, especialment pel que fa als drets derivats de les situacions de maternitat i paternitat, tot això en el context d'avançar en una política de conciliació de la vida familiar amb el treball, tan demandada pels treballadors autònoms.
Aquesta Llei constitueix el resultat del compliment dels anteriors mandats.
Per a la seva elaboració s'han consultat les organitzacions sindicals i empresarials, així com les associacions de treballadors autònoms.
La Llei consta de 29 articles, enquadrats en cinc títols, més dinou disposicions addicionals, tres transitòries, una derogatòria i sis finals.
El títol I delimita l'àmbit subjectiu d'aplicació de la Llei, estableix la definició genèrica de treballador autònom i afegeix els col·lectius específics inclosos i exclosos.
El títol II regula el règim professional del treballador autònom en tres capítols.
El capítol I estableix les fonts de l'esmentat règim professional, deixant clara la naturalesa civil o mercantil de les relacions jurídiques establertes entre l'autònom i la persona o entitat amb la qual estableixi un contracte.
L'apartat 2 de l'article 3 introdueix els acords d'interès professional per als treballadors autònoms econòmicament dependents, novetat important creada per la Llei.
El capítol II es refereix al règim professional comú per a tots els treballadors autònoms i estableix un catàleg de drets i deures, així com les normes en matèria de prevenció de riscos laborals, protecció de menors i les garanties econòmiques.
El capítol III reconeix i regula la figura del treballador autònom econòmicament dependent.
La seva regulació obeeix a la necessitat de donar cobertura legal a una realitat social: l'existència d'un col·lectiu de treballadors autònoms que, malgrat la seva autonomia funcional, exerceixen la seva activitat amb una forta i gairebé exclusiva dependència econòmica de l'empresari o client que els contracta.
La Llei preveu el supòsit en què aquest empresari és el seu principal client i d'ell prové, almenys, el 75 per cent dels ingressos del treballador.
Segons les dades subministrades per l'Institut Nacional d'Estadística, l'any 2004, ascendeixen a 285.600 els empresaris sense assalariats que treballen per a una única empresa o client.
La xifra és important, però el fet significatiu és que aquest col·lectiu s'ha incrementat en un 33 per cent des de l'any 2001.
Un cop vista la realitat abans descrita, la introducció de la figura del treballador autònom econòmicament dependent ha plantejat la necessitat de prevenir la possible utilització indeguda de l'esmentada figura, atès que ens movem en una frontera no sempre precisa entre la figura de l'autònom clàssic, l'autònom econòmicament dependent i el treballador per compte d'altri.
La intenció del legislador és eliminar aquestes zones frontereres grises entre les tres categories.
Per això l'article 11, en definir el treballador autònom econòmicament dependent, és molt restrictiu, i delimita conforme a criteris objectius els supòsits en què l'activitat s'executa fora de l'àmbit d'organització i direcció del client que contracta l'autònom.
La resta del capítol III estableix una regulació garantista per al treballador autònom econòmicament dependent, en virtut d'aquesta situació de dependència econòmica, sense perjudici que actuï com a norma general en les relacions entre aquest i el seu client el principi d'autonomia de la voluntat.
En aquest sentit, el reconeixement dels acords d'interès professional, a l'article 13, al qual al·ludia el capítol dedicat a les fonts, no suposa traslladar la negociació col·lectiva a aquest àmbit, sinó simplement reconèixer la possibilitat d'existència d'un acord que transcendeixi del mer contracte individual, però amb eficàcia personal limitada, atès que només vincula els signants de l'acord.
El recurs a la jurisdicció social que preveu l'article 17 es justifica perquè la configuració jurídica del treballador autònom econòmicament dependent s'ha dissenyat tenint en compte els criteris que de forma reiterada ha establert la jurisprudència de l'esmentada jurisdicció.
La jurisprudència ha definit una sèrie de criteris per distingir entre el treball per compte propi i el treball per compte d'altri.
La dependència econòmica que la Llei reconeix al treballador autònom econòmicament dependent no ha d'induir a equívoc: es tracta d'un treballador autònom i aquesta dependència econòmica en cap cas ha d'implicar dependència organitzativa ni alienitat.
Les qüestions litigioses pròpies del contracte civil o mercantil subscrit entre l'autònom econòmicament dependent i el seu client han d'estar estretament lligades a la pròpia naturalesa de la figura d'aquell, de tal forma que les pretensions lligades al contracte sempre s'han de jutjar en connexió amb el fet de si el treballador autònom és realment econòmicament dependent o no, segons si compleix o no els requisits que estableix la Llei.
I aquesta circumstància, nuclear en tot litigi, ha de ser coneguda per la jurisdicció social.
El títol III regula els drets col·lectius de tots els treballadors autònoms, definint la representativitat de les seves associacions conforme als criteris objectius, establerts a l'article 21, i creant el Consell del Treball Autònom com a òrgan consultiu del Govern en matèria socioeconòmica i professional referida al sector de l'article 22.
El títol IV estableix els principis generals en matèria de protecció social, i recull les normes generals sobre afiliació, cotització i acció protectora de la Seguretat Social dels treballadors autònoms.
Cal destacar que es reconeix la possibilitat d'establir reduccions o bonificacions en les bases de cotització o en les quotes de la Seguretat Social per a determinats col·lectius de treballadors autònoms, en atenció a les seves circumstàncies personals o a les característiques professionals de l'activitat exercida.
S'estén als treballadors autònoms econòmicament dependents la protecció per les contingències d'accidents de treball i malalties professionals i es reconeix la possibilitat de jubilació anticipada per als treballadors autònoms que exerceixin una activitat tòxica, perillosa o penosa, en les mateixes condicions que preveu per al règim general.
Es tracta de mesures que, juntament amb les previstes en les disposicions addicionals, tendeixen a afavorir la convergència del règim especial de treballadors per compte propi o autònoms amb el règim general.
Finalment, el títol V està dedicat al foment i promoció del treball autònom, i estableix mesures dirigides a promoure la cultura emprenedora, a reduir els costos al començament de l'activitat, a impulsar la formació professional i a afavorir el treball autònom mitjançant una política fiscal adequada.
Es tracta, doncs, de les línies generals del que han de ser les polítiques actives de foment de l'autoocupació, línies que han de ser materialitzades i desenvolupades en funció de la realitat socioeconòmica.
La disposició addicional primera es refereix a la reforma del Text refós de la Llei de procediment laboral.
Les modificacions són les estrictament necessàries com a conseqüència de la inclusió de les controvèrsies derivades dels contractes dels treballadors autònoms econòmicament dependents en l'àmbit de la jurisdicció social.
En coherència amb això, també s'estableix l'obligatorietat de la conciliació prèvia no només davant el servei administratiu corresponent, sinó també davant l'òrgan que eventualment s'hagi pogut crear mitjançant un acord d'interès
La disposició addicional segona suposa el reconeixement perquè determinats col·lectius o activitats gaudeixin de peculiaritats en matèria de cotització, com a complement de les mesures de foment de l'autoocupació.
Es fa un mandat concret per establir reduccions en la cotització dels següents col·lectius de treballadors autònoms: els que exerceixen una activitat per compte propi juntament amb una altra activitat per compte d'altri, de tal manera que la suma de les dues cotitzacions supera la base màxima, els fills de treballadors autònoms de menys de 30 anys que inicien una tasca en l'activitat familiar, i els treballadors autònoms que es dediquin a la venda ambulant o a la venda a domicili.
La disposició addicional tercera recull l'obligació que en el futur tots els treballadors autònoms que no ho hagin fet hagin d'optar per la cobertura de la incapacitat temporal, mesura que afavoreix la convergència amb el règim general, així com la necessitat de portar a terme un estudi sobre les professions o activitats amb més sinistralitat, en les quals els col·lectius d'autònoms afectats han de cobrir les contingències professionals.
La disposició addicional quarta regula la prestació per cessament d'activitat.
Recull el compromís del Govern perquè, sempre que estiguin garantits els principis de contributivitat, solidaritat i sostenibilitat financera i això respongui a les necessitats i preferències dels treballadors autònoms, proposi a les Corts Generals la regulació d'un sistema específic de protecció per cessament d'activitat per a aquests, en funció de les seves característiques personals o de la naturalesa de l'activitat exercida.
La disposició addicional cinquena especifica que el que disposen l'apartat 2 de l'article 23, els articles 24 a 26 i el paràgraf c, apartat 2, de l'article 27, així com les disposicions addicionals segona i tercera i la disposició final segona d'aquesta Llei no són aplicables als treballadors per compte propi o autònoms que, en els termes establerts en la disposició addicional quinzena de la Llei 30/1995, de supervisió i ordenació de les assegurances privades, hagin optat o optin en el futur per adscriure's a la mutualitat de previsió social que tingui constituïda el col·legi professional al qual pertanyin i que actuï com a alternativa al règim especial de la Seguretat Social dels treballadors per compte propi o autònoms.
La disposició addicional sisena estableix la necessitat d'adequació de la norma a les competències autonòmiques relatives a representativitat i registre especial de les associacions professionals d'autònoms en l'àmbit territorial autonòmic.
La disposició addicional setena estableix la possibilitat d'actualitzar les bases de cotització diferenciades, reduccions o bonificacions previstes per a determinats col·lectius de treballadors autònoms en atenció a les seves especials característiques, per mitjà de la Llei de pressupostos generals de l'Estat.
La disposició addicional vuitena assenyala que el Govern ha de plantejar la presència dels treballadors autònoms en el Consell Econòmic i Social, tenint en compte l'evolució del Consell del Treball Autònom en la representació d'aquests i l'informe preceptiu del precitat Consell Econòmic i Social.
La disposició addicional novena determina que en el termini d'un any el Govern presentarà un estudi sobre l'evolució de la mesura de pagament únic de la prestació per desocupació per a l'inici d'activitats per compte propi i la possible ampliació dels percentatges actuals de la capitalització depenent dels resultats d'aquest estudi.
La disposició addicional desena es refereix a l'enquadrament en la Seguretat Social dels familiars del treballador autònom, en què aclareix que els treballadors autònoms poden contractar, com a treballadors per compte d'altri, els fills de menys de trenta anys encara que aquests convisquin amb el treballador autònom i en queda exclosa la cobertura per desocupació d'aquests treballadors.
La disposició addicional onzena suposa que els treballadors autònoms del sector del transport adoptin la referència de l'article 1.3. g del Text refós de l'Estatut dels treballadors, d'inclusió en l'àmbit subjectiu d'aquesta Llei, i matisa els requisits que en aquest cas s'han de complir per als treballadors autònoms d'aquest sector per a la seva consideració de treballadors autònoms econòmicament dependents.
La disposició addicional dotzena estableix la participació de treballadors autònoms en programes de formació i informació de prevenció de riscos laborals, amb la finalitat de reduir la sinistralitat i evitar l'aparició de malalties professionals en els respectius sectors, per mitjà de les associacions representatives dels treballadors autònoms i les organitzacions sindicals més representatives.
La disposició addicional tretzena introdueix increments en la reducció i la bonificació de la cotització a la Seguretat Social així com els períodes respectius aplicables als nous treballadors inclosos en el règim especial de la Seguretat Social dels treballadors per compte propi o autònoms que tinguin 30 anys o menys i 35 anys en el cas de treballadores autònomes, i es fa una nova redacció de la disposició addicional trenta-cinquena de la Llei general de la Seguretat Social, text refós aprovat pel Reial decret legislatiu 1/1994, de 20 de juny.
La disposició addicional catorzena assenyala un termini d'un any perquè el Govern elabori un estudi sobre els sectors d'activitat que tenen una especial incidència en el col·lectiu de treballadors autònoms.
La disposició addicional quinzena estableix un termini d'un any perquè el Govern presenti un estudi sobre l'actualització de la normativa que regula el règim especial dels treballadors autònoms establerta essencialment en el Decret 2530/1970, de 20 d'agost.
La disposició addicional setzena determina el termini d'un any perquè el Govern realitzi, en col·laboració amb les entitats més representatives de treballadors autònoms, una campanya de difusió i informació sobre la normativa i les característiques del règim especial del treballador autònom.
La disposició addicional dissetena suposa la determinació reglamentària dels supòsits en què els agents d'assegurances quedarien subjectes al contracte de treballadors autònoms econòmicament dependents, sense afectar en cap cas la relació mercantil d'aquells.
Les disposicions addicionals divuitena i dinovena es refereixen, respectivament, als casos específics de les persones amb discapacitat i dels agents comercials.
De les disposicions transitòries es pot destacar que la transitòria primera estableix un termini de sis mesos per a l'adaptació d'estatuts i reconeixement de la personalitat jurídica de les associacions.
La transitòria segona fixa els terminis d'adaptació dels contractes vigents dels treballadors econòmicament dependents amb una especificitat en el termini d'adaptació dels esmentats contractes en la transitòria tercera per als sectors del transport i dels agents d'assegurances.
La disposició final primera estableix el títol competencial que habilita l'Estat per dictar aquesta Llei.
En concret la Llei es dicta a l'empara del que disposa l'article 149.1.5a, legislació sobre Administració de Justícia, 6a, legislació mercantil i processal, 7a, legislació laboral, 8a, legislació civil i 17a, legislació bàsica i règim econòmic de la Seguretat Social.
La disposició final segona recull el principi general del Pacte de Toledo d'aconseguir l'equiparació en aportacions, drets i obligacions dels treballadors autònoms amb els treballadors per compte d'altri inclosos en el règim general.
La disposició final tercera habilita el Govern per dictar les disposicions reglamentàries d'execució i desplegament necessàries per a l'aplicació de la Llei.
La disposició final quarta estableix que el Govern ha d'informar anualment les Corts Generals de l'execució de previsions que conté aquesta Llei, incorporant en el dit informe el dictamen dels òrgans consultius.
La disposició final cinquena estableix un termini d'un any per al desplegament reglamentari de la Llei pel que fa al contracte de treball dels treballadors autònoms econòmicament dependents.
La disposició final sisena estableix una vacatio legis de tres mesos, termini que es considera adequat per a l'entrada en vigor de la Llei.
Aquesta Llei és aplicable a les persones físiques que realitzin de manera habitual, personal, directa, per compte propi i fora de l'àmbit de direcció i organització d'una altra persona, una activitat econòmica o professional a títol lucratiu, donin ocupació o no a treballadors per compte d'altri.
Aquesta activitat autònoma o per compte propi es pot realitzar a temps complet o a temps parcial.
També és aplicable aquesta Llei a les feines, exercides de forma habitual, per familiars de les persones definides en el paràgraf anterior que no tinguin la condició de treballadors per compte d'altri, conforme al que estableix l'article 1.3. e del text refós de la Llei de l'Estatut dels treballadors, aprovat pel Reial decret legislatiu 1/1995, de 24 de març.
Es declaren expressament compresos en l'àmbit d'aplicació d'aquesta Llei, sempre que compleixin els requisits als quals es refereix l'apartat anterior:
a ) Els socis industrials de societats regulars col·lectives i de societats comanditàries.
b ) Els comuners de les comunitats de béns i els socis de societats civils irregulars, llevat que la seva activitat es limiti a la mera administració dels béns posats en comú.
c ) Els qui exerceixin les funcions de direcció i gerència que comporta el desenvolupament del càrrec de conseller o administrador, o prestin altres serveis per a una societat mercantil capitalista, a títol lucratiu i de forma habitual, personal i directa, quan posseeixin el control efectiu, directe o indirecte d'aquella, en els termes que preveu la disposició addicional vint-i-setena del text refós de la Llei general de la Seguretat Social, aprovat pel Reial decret legislatiu 1/1994, de 20 de juny.
d ) Els treballadors autònoms econòmicament dependents als quals es refereix el capítol III del títol II d'aquesta Llei.
e ) Qualsevol altra persona que compleixi els requisits que estableix l'article 1.1 d'aquesta Llei.
Les inclusions a les quals es refereix l'apartat anterior s'entenen sense perjudici de l'aplicació de les seves respectives normes específiques.
Aquesta Llei és aplicable als treballadors autònoms estrangers que compleixin els requisits que preveu la Llei orgànica 4/2000, d'11 de gener, de drets i llibertats dels estrangers a Espanya i la seva integració social.
S'entenen expressament excloses de l'àmbit d'aplicació d'aquesta Llei les prestacions de serveis que no compleixin els requisits de l'article 1.1, i en especial:
a ) Les relacions de treball per compte d'altri a què es refereix l'article 1.1 del text refós de la Llei de l'Estatut dels treballadors, aprovat pel Reial decret legislatiu 1/1995, de 24 de març.
b ) L'activitat que es limita purament i simplement al mer exercici del càrrec de conseller o membre dels òrgans d'administració en les empreses que revesteixin la forma jurídica de societat, de conformitat amb el que estableix l'article 1.3. c del text refós de la Llei de l'Estatut dels treballadors, aprovat pel Reial decret legislatiu 1/1995, de 24 de març.
c ) Les relacions laborals de caràcter especial a les quals es refereix l'article 2 del text refós de la Llei de l'Estatut dels treballadors, aprovat pel Reial decret legislatiu 1/1995, de 24 de març, i disposicions complementàries.
El règim professional del treballador autònom es regeix per:
a ) Les disposicions que preveu aquesta Llei, en el que no s'oposin a les legislacions específiques aplicables a la seva activitat, així com la resta de les normes legals i reglamentàries complementàries que siguin aplicables.
b ) La normativa comuna relativa a la contractació civil, mercantil o administrativa reguladora de la corresponent relació jurídica del treballador autònom.
c ) Els pactes establerts individualment mitjançant contracte entre el treballador autònom i el client per al qual exerceixi la seva activitat professional.
S'entenen nul·les i sense efectes les clàusules establertes en el contracte individual contràries a les disposicions legals de dret necessari.
d ) Els usos i costums locals i professionals.
Els acords d'interès professional són, així mateix, font del règim professional dels treballadors autònoms econòmicament dependents.
Tota clàusula del contracte individual d'un treballador autònom econòmicament dependent afiliat a un sindicat o associat a una organització d'autònoms és nul·la quan contravingui el que disposa un acord d'interès professional signat per l'esmentat sindicat o associació que sigui aplicable al treballador per haver prestat el seu consentiment.
En virtut del que disposa la disposició final primera del text refós de la Llei de l'Estatut dels treballadors, aprovat pel Reial decret legislatiu 1/1995, de 24 de març, el treball realitzat per compte propi no està sotmès a la legislació laboral, excepte en els aspectes que per precepte legal es disposi expressament.
Els treballadors autònoms tenen dret a l'exercici dels drets fonamentals i llibertats públiques reconeguts en la Constitució espanyola i en els tractats i acords internacionals ratificats per Espanya sobre la matèria.
El treballador autònom té els següents drets bàsics individuals, amb el contingut i l'abast que per a cadascun d'ells disposi la seva normativa específica:
a ) Dret al treball i a la lliure elecció de professió o ofici.
b ) Llibertat d'iniciativa econòmica i dret a la lliure competència.
c ) Dret de propietat intel·lectual sobre les seves obres o prestacions protegides.
En l'exercici de la seva activitat professional, els treballadors autònoms tenen els següents drets individuals:
a ) A la igualtat davant la llei i a no ser discriminats, directament o indirectament, per raó de naixement, origen racial o ètnic, sexe, estat civil, religió, conviccions, discapacitat, edat, orientació sexual, ús d'alguna de les llengües oficials dins d'Espanya o qualsevol altra condició o circumstància personal o social.
b ) A no ser discriminats per raons de discapacitat, de conformitat amb el que estableix el text refós de la Llei general de drets de les persones amb discapacitat i de la seva inclusió social, aprovat pel Reial decret legislatiu 1/2013, de 29 de novembre.
c ) Al respecte de la seva intimitat i a la consideració deguda a la seva dignitat, així com una adequada protecció enfront de la persecució sexual i a la persecució per raó de sexe o per qualsevol altra circumstància o condició personal o social.
d ) A la formació i readaptació professionals.
e ) A la seva integritat física i a una protecció adequada de la seva seguretat i salut en el treball.
f ) A la percepció puntual de la contraprestació econòmica convinguda per l'exercici professional de la seva activitat.
g ) A la conciliació de la seva activitat professional amb la vida personal i familiar, amb el dret a suspendre la seva activitat en les situacions de naixement, exercici corresponsable de la cura del lactant, risc durant l'embaràs, risc durant la lactància, i adopció, guarda amb finalitat d'adopció i acolliment familiar, de conformitat amb el Codi civil o les lleis civils de les comunitats autònomes que ho regulin, sempre que en aquest últim cas la seva durada no sigui inferior a un any.
h ) A l'assistència i prestacions socials suficients davant situacions de necessitat, de conformitat amb la legislació de la Seguretat Social, inclòs el dret a laprotecció en les situacions de naixement, exercici corresponsable de la cura del lactant, risc durant l'embaràs, risc durant la lactància i adopció, guarda amb finalitat d'adopció i acolliment familiar, de conformitat amb el Codi civil o les lleis civils de les comunitats autònomes que ho regulin, sempre que en aquest últim cas la seva durada no sigui inferior a un any.
i ) A l'exercici individual de les accions derivades de la seva activitat professional.
j ) A la tutela judicial efectiva dels seus drets professionals, així com l'accés als mitjans extrajudicials de solució de conflictes.
k ) Qualssevol altres que derivin dels contractes subscrits per ells.
Són deures professionals bàsics dels treballadors autònoms els següents:
a ) Complir les obligacions derivades dels contractes subscrits per ells, d'acord amb aquests contractes, i amb les conseqüències que, segons la seva naturalesa, siguin conformes a la bona fe, als usos i a la llei.
b ) Complir les obligacions en matèria de seguretat i salut laborals que la llei o els contractes que tinguin subscrits els imposin, així com seguir les normes de caràcter col·lectiu derivades del lloc de prestació de serveis.
c ) Afiliar-se, comunicar les altes i baixes i cotitzar al règim de la Seguretat Social en els termes que preveu la legislació corresponent.
d ) Complir les obligacions fiscals i tributàries establertes legalment.
e ) Complir qualssevol altres obligacions derivades de la legislació aplicable.
f ) Complir les normes deontològiques aplicables a la professió.
Els poders públics han de garantir l'efectivitat dels drets fonamentals i llibertats públiques del treballador autònom.
Els poders públics i els qui contractin l'activitat professional dels treballadors autònoms queden sotmesos a la prohibició de discriminació, tant directa com indirecta, d'aquests treballadors, pels motius que assenyala l'article 4.3. a d'aquesta Llei.
La prohibició de discriminació afecta tant la lliure iniciativa econòmica i la contractació, com les condicions de l'exercici professional.
Qualsevol treballador autònom, les associacions que el representin o els sindicats que considerin lesionats els seus drets fonamentals o la concurrència d'un tractament discriminatori poden recollir la tutela del dret davant l'ordre jurisdiccional competent per raó de la matèria, mitjançant un procediment sumari i preferent.
Si l'òrgan judicial considera provada la vulneració del dret denunciat, ha de declarar la nul·litat radical i el cessament immediat de la conducta i, quan sigui procedent, la reposició de la situació en el moment anterior a produir-se, així com la reparació de les conseqüències derivades de l'acte.
Les clàusules contractuals que vulnerin el dret a la no-discriminació o qualsevol dret fonamental són nul·les i es tenen per no posades.
El jutge que declari la invalidesa de les esmentades clàusules ha d'integrar el contracte d'acord amb el que disposa l'article 1258 del Codi Civil i, si s'escau, ha de determinar la indemnització corresponent pels perjudicis soferts.
En relació amb el dret a la igualtat i no-discriminació per raó de sexe, cal atenir-se al que preveu la Llei orgànica 3/2007, de 22 de març, per a la igualtat efectiva de dones i homes.
Els contractes que concertin els treballadors autònoms d'execució de la seva activitat professional es poden formalitzar per escrit o de paraula.
Cadascuna de les parts pot exigir de l'altra, en qualsevol moment, la formalització del contracte per escrit.
El contracte es pot subscriure per a l'execució d'una obra o un seguit d'obres, o per a la prestació d'un o més serveis i té la durada que les parts acordin.
Les administracions públiques competents han d'assumir un paper actiu en relació amb la prevenció de riscos laborals dels treballadors autònoms, per mitjà d'activitats de promoció de la prevenció, assessorament tècnic, vigilància i control del compliment pels treballadors autònoms de la normativa de prevenció de riscos laborals.
Les administracions públiques competents han de promoure una formació en prevenció específica i adaptada a les peculiaritats dels treballadors autònoms.
Quan en un mateix centre de treball exerceixin activitats treballadors autònoms i treballadors d'una altra o altres empreses, així com quan els treballadors autònoms executin la seva activitat professional en els locals o centres de treball de les empreses per a les quals prestin serveis, són aplicables per a tots ells els deures de cooperació, informació i instrucció que preveuen els apartats 1 i 2 de l'article 24 de la Llei 31/1995, de 8 de novembre, de prevenció de riscos laborals.
Les empreses que contractin amb treballadors autònoms la realització d'obres o serveis corresponents a la pròpia activitat d'aquelles, i que es duguin a terme en els seus propis centres de treball, han de vigilar que aquests treballadors compleixin la normativa de prevenció de riscos laborals.
Quan els treballadors autònoms hagin de treballar amb maquinària, equips, productes, matèries o útils proporcionats per l'empresa per a la qual executen la seva activitat professional, però no realitzin aquesta activitat al centre de treball de tal empresa, aquesta ha d'assumir les obligacions consignades en l'últim paràgraf de l'article 41.1 de la Llei 31/1995, de 8 de novembre, de prevenció de riscos laborals.
En cas que les empreses incompleixin les obligacions que preveuen els apartats 3 a 5 del present article, han d'assumir les obligacions indemnitzatòries dels danys i perjudicis ocasionats, sempre que hi hagi relació causal directa entre tals incompliments i els perjudicis i danys causats.
La responsabilitat del pagament establerta en el paràgraf anterior, que recau directament sobre l'empresari infractor, ho és amb independència que el treballador autònom s'hagi acollit o no a les prestacions per contingències professionals.
El treballador autònom té dret a interrompre la seva activitat i abandonar el lloc de treball quan consideri que l'esmentada activitat té un risc greu i imminent per a la seva vida o salut.
Les disposicions que conté el present article s'apliquen sense perjudici de les obligacions legals establertes per als treballadors autònoms amb assalariats al seu càrrec en la seva condició d'empresaris.
Els menors de setze anys no poden executar treball autònom ni activitat professional, ni tan sols per als seus familiars.
No obstant el que disposa l'apartat anterior, en el cas de prestacions de serveis en espectacles públics cal atenir-se al que estableix l'article 6.4 del text refós de la Llei de l'Estatut dels treballadors, aprovat pel Reial decret legislatiu 1/1995, de 24 de març.
Els treballadors autònoms tenen dret a la percepció de la contraprestació econòmica per l'execució del contracte en el temps i la forma convinguts i de conformitat amb el que preveu la Llei 3/2004, de 29 de desembre, que estableix mesures de lluita contra la morositat en les operacions comercials.
Quan el treballador autònom executi la seva activitat professional per a un contractista o subcontractista, tindrà acció contra l'empresari principal, fins a l'import del deute que aquest degui a aquell quan l'hi reclami, llevat que es tracti de construccions, reparacions o serveis contractats en el si de la llar familiar.
En matèria de garantia del cobrament dels crèdits pel treball personal del treballador autònom cal atenir-se al que disposen la normativa civil i mercantil sobre privilegis i preferències, així com la Llei 22/2003, de 9 de juliol, concursal, i en tot cas els treballadors autònoms econòmicament dependents queden subjectes a la situació de privilegi general recollida a l'article 91.3 de l'esmentada Llei.
El treballador autònom ha de respondre de les seves obligacions amb tots els seus béns presents i futurs, sense perjudici de la inembargabilitat dels béns que estableixen els articles 605, 606 i 607 de la Llei 1/2000, de 7 de gener, d'enjudiciament civil, o de les limitacions i exoneracions de responsabilitat previstes legalment que li siguin aplicables.
A l'efecte de la satisfacció i cobrament dels deutes de naturalesa tributària i qualsevol tipus de deute que sigui objecte de la gestió recaptadora en l'àmbit del sistema de la Seguretat Social, embargat administrativament un bé immoble, si el treballador autònom acredita fefaentment que es tracta d'un habitatge que constitueix la seva residència habitual, l'execució de l'embargament està condicionada, en primer lloc, al fet que no siguin coneguts altres béns del deutor suficients susceptibles de realització immediata en el procediment executiu, i en segon lloc, al fet que entre la notificació de la primera diligència d'embargament i la realització material de la subhasta, el concurs o qualsevol altre mitjà administratiu d'alienació transcorri el termini mínim de dos anys.
Aquest termini no s'interromp ni se suspèn, en cap cas, en els supòsits d'ampliacions de l'embargament originari o en els casos de pròrroga de les anotacions registrals.
Els treballadors autònoms econòmicament dependents als quals es refereix l'article 1.2. d d'aquesta Llei són els que exerceixen una activitat econòmica o professional a títol lucratiu i de forma habitual, personal, directa i predominant per a una persona física o jurídica, denominada client, del qual depenen econòmicament per percebre d'aquest, almenys, el 75 per cent dels seus ingressos per rendiments de treball i d'activitats econòmiques o professionals.
Per a l'exercici de l'activitat econòmica o professional com a treballador autònom econòmicament dependent, aquest ha de complir simultàniament les condicions següents:
a ) No tenir a càrrec seu treballadors per compte d'altri ni contractar o subcontractar part o tota l'activitat amb tercers, tant respecte de l'activitat contractada amb el client del qual depèn econòmicament com de les activitats que pugui contractar amb altres clients.
El que disposa el paràgraf anterior, respecte de la prohibició de tenir a càrrec seu treballadors per compte d'altri, no és aplicable en els supòsits i les situacions següents, en els quals es permet la contractació d'un únic treballador:
Supòsits de risc durant l'embaràs i risc durant la lactància natural d'un menor de nou mesos.
Períodes de descans per naixement, adopció, guarda amb finalitat d'adopció i acolliment familiar.
Per cura de menors de set anys que tinguin a càrrec seu.
Per tenir a càrrec seu un familiar, per consanguinitat o afinitat fins al segon grau inclusivament, en situació de dependència, degudament acreditada.
Per tenir a càrrec seu un familiar, per consanguinitat o afinitat fins al segon grau inclusivament, amb una discapacitat igual o superior al 33 per cent, degudament acreditada.
En aquests supòsits, el treballador autònom econòmicament dependent té el caràcter d'empresari, en els termes que preveu l'article 1.2 del text refós de la Llei de l'Estatut dels treballadors.
En el que no es preveu expressament, la contractació del treballador per compte d'altri es regeix pel que preveu l'article 15.1. c del text refós de la Llei de l'Estatut dels treballadors i les seves normes de desplegament.
Per als supòsits previstos en els números 3, 4 i 5 anteriors, el contracte s'ha de subscriure per una jornada equivalent a la reducció de l'activitat efectuada pel treballador autònom sense que pugui superar el 75 per cent de la jornada d'un treballador a temps complet comparable, en còmput anual.
A aquests efectes s'entén per treballador a temps complet comparable el que estableix l'article 12 del text refós de la Llei de l'Estatut dels treballadors.
En aquests supòsits, la durada del contracte està vinculada al manteniment de la situació de cura de menor de set anys o persona en situació de dependència o discapacitat a càrrec del treballador autònom, amb una durada màxima, en tot cas, de dotze mesos.
Només es permet la contractació d'un únic treballador per compte d'altri encara que concorrin dos dels supòsits previstos o més.
Finalitzada la causa que va donar lloc a aquesta contractació, el treballador autònom pot subscriure un nou contracte amb un treballador per compte d'altri per qualsevol de les causes previstes anteriorment, sempre que, en tot cas, entre el final d'un contracte i la nova contractació transcorri un període mínim de dotze mesos, llevat que el nou contracte tingui com a causa alguna de les previstes en els números 1 i 2.
No obstant això, en els supòsits de suspensió del contracte de treball per incapacitat temporal, naixement, adopció, guarda amb finalitat d'adopció o acolliment familiar, risc durant l'embaràs o lactància natural o protecció d'una dona víctima de violència de gènere, així com en els supòsits d'extinció del contracte per causes procedents, la persona treballadora autònoma pot contractar un treballador o una treballadora per substituir la persona contractada inicialment, sense que, en cap moment, totes dues persones treballadores per compte d'altri puguin prestar els seus serveis de manera simultània i sense que, en cap cas, se superi el període màxim de durada de la contractació que preveu aquest apartat.
En els supòsits que preveuen els números 3, 4 i 5, només es permet la contractació d'un treballador per compte d'altri per cada menor de set anys o familiar en situació de dependència o discapacitat igual o superior al 33 per cent.
La contractació per compte d'altri reglada pel present apartat és compatible amb la bonificació per conciliació de la vida professional i familiar vinculada a la contractació, que preveu l'article 30 d'aquesta Llei.
b ) No executar la seva activitat de manera indiferenciada amb els treballadors que prestin serveis sota qualsevol modalitat de contractació laboral per compte del client.
c ) Disposar d'infraestructura productiva i material propis, necessaris per a l'exercici de l'activitat i independents dels del seu client, quan en l'esmentada activitat siguin rellevants econòmicament.
d ) Desenvolupar la seva activitat amb criteris organitzatius propis, sense perjudici de les indicacions tècniques que pugui rebre del seu client.
e ) Percebre una contraprestació econòmica en funció del resultat de la seva activitat, d'acord amb el pacte amb el client i assumint-ne el compte i risc.
Els titulars d'establiments o locals comercials i industrials i d'oficines i despatxos oberts al públic i els professionals que exerceixin la seva professió conjuntament amb altres en règim societari o sota qualsevol altra forma jurídica admesa en dret no tenen en cap cas la consideració de treballadors autònoms econòmicament dependents.
El treballador autònom que reuneixi les condicions que estableix l'article anterior pot sol·licitar al seu client la formalització d'un contracte de treballador autònom econòmicament dependent a través d'una comunicació fefaent.
En cas que el client es negui a la formalització del contracte o quan transcorregut un mes des de la comunicació no s'hagi formalitzat aquest contracte, el treballador autònom pot sol·licitar el reconeixement de la condició de treballador autònom econòmicament dependent davant els òrgans jurisdiccionals de l'ordre social.
Tot això sense perjudici del que estableix l'apartat 3 de l'article 12 d'aquesta Llei.
En cas que l'òrgan jurisdiccional de l'ordre social reconegui la condició de treballador autònom econòmicament dependent atès que s'entenen complertes les condicions que recull l'article 11, apartats 1 i 2, el treballador només es pot considerar com a tal des del moment en què el client hagi rebut la comunicació esmentada en el paràgraf anterior.
El reconeixement judicial de la condició de treballador autònom econòmicament dependent no té cap efecte sobre la relació contractual entre les parts anterior al moment d'aquesta comunicació.
El contracte per a la realització de l'activitat professional del treballador autònom econòmicament dependent subscrit entre aquest i el seu client s'ha de formalitzar sempre per escrit i s'ha de registrar a l'oficina pública corresponent.
Aquest registre no té caràcter públic.
El treballador autònom ha de fer constar expressament en el contracte la seva condició de dependent econòmicament respecte del client que el contracti, així com les variacions que es produeixin sobre això.
La condició de dependent només es pot tenir respecte d'un únic client.
En el supòsit d'un treballador autònom que contracti amb diversos clients la seva activitat professional o la prestació dels seus serveis, quan es produeixi una circumstància sobrevinguda del treballador autònom, la conseqüència del qual derivés en el compliment de les condicions que estableix l'article 11, s'ha de respectar íntegrament el contracte signat entre les dues parts fins que s'extingeixi, llevat que aquestes acordin modificar-lo per actualitzar-lo a les noves condicions que corresponen a un treballador autònom econòmicament dependent.
Quan el contracte no es formalitzi per escrit o no s'hagi fixat una durada o un servei determinat, es presumeix, llevat de prova en contra, que el contracte ha estat pactat per temps indefinit.
Els acords d'interès professional que preveu l'apartat 2 de l'article 3 d'aquesta Llei, concertats entre les associacions o sindicats que representin els treballadors autònoms econòmicament dependents i les empreses per a les quals executin la seva activitat poden establir les condicions de manera, temps i lloc d'execució de l'esmentada activitat, així com altres condicions generals de contractació.
En tot cas, els acords d'interès professional han d'observar els límits i les condicions establerts en la legislació de defensa de la competència.
Els acords d'interès professional s'han de concertar per escrit.
S'han d'entendre nul·les i sense efectes les clàusules dels acords d'interès professional contràries a disposicions legals de dret necessari.
Els acords d'interès professional s'han de pactar a l'empara de les disposicions del Codi Civil.
L'eficàcia personal dels esmentats acords s'ha de limitar a les parts signants i, si s'escau, als afiliats a les associacions d'autònoms o sindicats signants que hagin prestat expressament el seu consentiment per fer-ho.
El treballador autònom econòmicament dependent té dret a una interrupció de la seva activitat anual de 18 dies hàbils, sense perjudici que l'esmentat règim pugui ser millorat mitjançant un contracte entre les parts o mitjançant acords d'interès professional.
Mitjançant un contracte individual o un acord d'interès professional s'ha de determinar el règim de descans setmanal i el corresponent als festius, la quantia màxima de la jornada d'activitat i, en cas que aquesta es computi per mes o any, la seva distribució setmanal.
La realització d'activitat per temps superior al pactat contractualment ha de ser voluntària en tot cas, i no pot excedir l'increment màxim establert mitjançant un acord d'interès professional.
En absència d'un acord d'interès professional, l'increment no pot excedir el 30 per cent del temps ordinari d'activitat individualment acordat.
L'horari d'activitat s'ha de procurar adaptar als efectes de poder conciliar la vida personal, familiar i professional del treballador autònom econòmicament dependent.
La treballadora autònoma econòmicament dependent que sigui víctima de la violència de gènere té dret a l'adaptació de l'horari d'activitat per fer efectiva la seva protecció o el seu dret a l'assistència social integral.
La relació contractual entre les parts s'extingeix per alguna de les circumstàncies següents:
b ) Causes vàlidament consignades en el contracte, llevat que aquestes constitueixin abús de dret manifest.
c ) Mort i jubilació o invalidesa incompatibles amb l'activitat professional, conforme a la corresponent legislació de Seguretat Social.
d ) Desistiment del treballador autònom econòmicament dependent; en aquest cas, cal que consti el preavís estipulat o conforme als usos i costums.
e ) Voluntat del treballador autònom econòmicament dependent, fundada en un incompliment contractual greu de la contrapart.
f ) Voluntat del client per causa justificada; cal que hi hagi el preavís estipulat o conforme als usos i costums.
g ) Per decisió de la treballadora autònoma econòmicament dependent que es vegi obligada a extingir la relació contractual com a conseqüència de ser víctima de violència de gènere.
h ) Qualsevol altra causa legalment establerta.
Quan la resolució contractual es produeixi per la voluntat d'una de les parts fundada en un incompliment contractual de l'altra, qui resolgui el contracte té dret a percebre la corresponent indemnització pels danys i perjudicis ocasionats.
Quan la resolució del contracte es produeixi per voluntat del client sense causa justificada, el treballador autònom econòmicament dependent té dret a percebre la indemnització que preveu l'apartat anterior.
Si la resolució es produeix per desistiment del treballador autònom econòmicament dependent, i sense perjudici del preavís que preveu el paràgraf d de l'apartat 1 del present article, el client pot ser indemnitzat quan l'esmentat desistiment li ocasioni un perjudici important que paralitzi o pertorbi el normal exercici de la seva activitat.
Quan la part que tingui dret a la indemnització sigui el treballador autònom econòmicament dependent, la quantia de la indemnització serà la fixada en el contracte individual o en l'acord d'interès professional que sigui aplicable.
En els casos en què no estiguin regulats, als efectes de determinar la seva quantia s'han de prendre en consideració, entre altres factors, el temps restant previst de durada del contracte, la gravetat de l'incompliment del client, les inversions i despeses anticipades pel treballador autònom econòmicament dependent vinculades a l'execució de l'activitat professional contractada i el termini de preavís atorgat pel client sobre la data d'extinció del contracte.
Es consideren causes degudament justificades d'interrupció de l'activitat per part del treballador econòmicament dependent les fundades en:
b ) La necessitat d'atendre responsabilitats familiars urgents, sobrevingudes i imprevisibles.
c ) El risc greu i imminent per a la vida o salut del treballador autònom, segons el que preveu l'apartat 7 de l'article 8 d'aquesta Llei.
d ) Incapacitat temporal, naixement, adopció, guarda amb finalitat d'adopció o acolliment familiar.
e ) Risc durant l'embaràs i risc durant la lactància natural d'un menor de 9 mesos.
f ) La situació de violència de gènere, perquè la treballadora autònoma econòmicament dependent faci efectiva la seva protecció o el seu dret a l'assistència social integral.
Mitjançant un contracte o acord d'interès professional es poden fixar altres causes d'interrupció justificada de l'activitat professional.
Les causes d'interrupció de l'activitat que preveuen els apartats anteriors no poden fonamentar l'extinció contractual per voluntat del client que preveu la lletra f ) de l'apartat 1 de l'article anterior, tot això sense perjudici d'altres efectes que per als supòsits esmentats puguin acordar les parts.
Si el client dona per extingit el contracte, aquesta circumstància es considera com una falta de justificació als efectes del que disposa l'apartat 3 de l'article anterior.
No obstant això, quan en els supòsits que preveuen les lletres d, e i g de l'apartat 1 la interrupció ocasioni un perjudici important al client que paralitzi o pertorbi el normal acompliment de la seva activitat, es pot considerar justificada l'extinció del contracte, als efectes del que disposa la lletra f de l'apartat 1 de l'article anterior.
Els supòsits de naixement, adopció, guarda amb finalitat d'adopció, acolliment familiar, i risc durant l'embaràs i la lactància natural d'un menor de 9 mesos, que preveuen les lletres d) i e) de l'apartat 1 d'aquest article, s'exceptuen del que disposa el paràgraf anterior, quan el treballador autònom econòmicament dependent mantingui l'activitat de conformitat amb el que disposa la lletra a) de l'apartat 2 de l'article 11.
Els òrgans jurisdiccionals de l'ordre social són els competents per conèixer les pretensions derivades del contracte subscrit entre un treballador autònom econòmicament dependent i el seu client, així com per a les sol·licituds de reconeixement de la condició de treballador autònom econòmicament dependent.
Els òrgans jurisdiccionals de l'ordre social són també els competents per conèixer de totes les qüestions derivades de l'aplicació i la interpretació dels acords d'interès professional, sense perjudici del que disposa la legislació de defensa de la competència.
És requisit previ per a la tramitació d'accions judicials en relació amb el règim professional dels treballadors autònoms econòmicament dependents l'intent de conciliació o mediació davant l'òrgan administratiu que assumeixi aquestes funcions.
No obstant això, a aquests efectes, els acords d'interès professional als quals es refereix l'article 13 d'aquesta Llei poden instituir òrgans específics de solució de conflictes.
Els procediments no jurisdiccionals de solució de conflictes estan basats en els principis de gratuïtat, celeritat, agilitat i efectivitat.
El que s'acordi en avinença té força executiva entre les parts interventores, sense necessitat de ratificació davant l'òrgan judicial, i es pot portar a efecte pel tràmit d'execució de sentències.
Les parts també poden sotmetre les seves discrepàncies a un arbitratge voluntari.
S'entenen equiparats a les sentències fermes els laudes arbitrals igualment ferms dictats a aquest efecte.
El procediment arbitral se sotmet al pacte entre les parts o al règim que si s'escau es pugui establir mitjançant un acord d'interès professional, i s'entén aplicable, si no n'hi ha, la regulació que contenen la Llei 60/2003, de 23 de desembre, d'arbitratge, la Llei 16/1987, de 30 de juliol, d'ordenació de transports terrestres o qualsevol altra normativa específica o sectorial.
Els treballadors autònoms són titulars dels drets a:
a ) Afiliar-se al sindicat o associació empresarial de la
seva elecció, en els termes que estableix la legislació corresponent.
b ) Afiliar-se i fundar associacions professionals específiques de treballadors autònoms sense autorització prèvia.
c ) Exercir l'activitat col·lectiva de defensa dels seus interessos professionals.
Les associacions de treballadors autònoms són titulars dels drets de caràcter col·lectiu a:
a ) Constituir federacions, confederacions o unions, amb el compliment previ dels requisits exigits per a la constitució d'associacions, amb acord exprés dels seus òrgans competents.
Així mateix, poden establir els vincles que considerin oportuns amb organitzacions sindicals i associacions empresarials.
b ) Concertar acords d'interès professional per als treballadors autònoms econòmicament dependents afiliats en els termes que preveu l'article 13 d'aquesta Llei.
c ) Exercir la defensa i tutela col·lectiva dels interessos professionals dels treballadors autònoms.
d ) Participar en els sistemes no jurisdiccionals de solució de les controvèrsies col·lectives dels treballadors autònoms quan estigui previst en els acords d'interès professional.
Les associacions representatives de treballadors autònoms també són titulars de les facultats que estableix l'article 21.3 d'aquesta Llei.
Sense perjudici de les facultats que corresponen als sindicats en l'exercici del dret a la llibertat sindical, aquests gaudeixen, a més, de tots els drets de l'apartat 2 d'aquest article respecte dels seus treballadors autònoms afiliats.
Les associacions professionals de treballadors autònoms s'han de constituir i regir pel que preveu la Llei orgànica 1/2002, de 22 de març, reguladora del dret d'associació i les seves normes de desplegament, amb les especialitats que preveu aquesta Llei.
Aquestes associacions, en la denominació i els estatuts de les quals es fa referència en la seva especialitat subjectiva i d'objectius, tenen per finalitat la defensa dels interessos professionals dels treballadors autònoms i funcions complementàries, i poden desenvolupar totes les activitats lícites que estiguin encaminades a aquesta finalitat.
En cap cas poden tenir ànim de lucre.
Gaudeixen d'autonomia davant de les administracions públiques, així com davant de qualssevol altres subjectes públics o privats.
Amb independència del que preveu l'article 10 de la Llei orgànica 1/2002, de 22 de març, reguladora del dret d'associació, les associacions professionals de treballadors autònoms s'han d'inscriure i dipositar els seus estatuts en el registre especial de l'oficina pública establerta a aquest efecte en el Ministeri d'Ocupació i Seguretat Social, o de la comunitat autònoma corresponent, on l'associació exerceixi principalment la seva activitat.
Aquest registre és específic i diferenciat del de qualssevol altres organitzacions sindicals, empresarials o d'una altra naturalesa que puguin ser objecte de registre per aquesta oficina pública.
Les associacions, confederacions, unions i federacions de treballadors autònoms de caràcter intersectorial que hagin acreditat ser representatives i amb més implantació, tant en l'àmbit estatal com en l'autonòmic, en els termes que estableix l'article 21 d'aquesta Llei, són declarades d'utilitat pública de conformitat amb el que preveuen els articles 32 a 36 de la Llei orgànica 1/2002, de 22 de març, reguladora del dret d'associació..
Aquestes associacions professionals només poden ser suspeses o dissoltes mitjançant una resolució ferma de l'autoritat judicial fundada en incompliment greu de les lleis.
Sense perjudici de la representació que exerceixen dels seus afiliats i als efectes del que preveuen aquest article i el següent, tenen la consideració d'associacions professionals representatives dels treballadors autònoms en l'àmbit estatal les que, inscrites en el Registre estatal d'associacions professionals de treballadors autònoms, demostrin una implantació suficient en l'àmbit nacional.
La implantació suficient en l'àmbit estatal es reconeix tenint en compte el nombre de treballadors autònoms afiliats, així com la dimensió de la seva estructura, reflectida en els recursos humans contractats per l'associació i la seva implantació en el territori.
És necessari acreditar un nivell d'afiliació dels cotitzadors al règim especial de Seguretat Social dels treballadors per compte propi o autònoms en els termes que es determinin reglamentàriament, i disposar de seus i recursos humans en, almenys, tres comunitats autònomes, tot això l'any natural anterior al de la sol·licitud de l'acreditació.
La documentació acreditativa del compliment dels requisits exigits s'ha de presentar en el Registre estatal d'associacions professionals de treballadors autònoms en els termes que es determinin reglamentàriament.
Les associacions representatives dels treballadors autònoms intersectorials en l'àmbit estatal i, a més, les organitzacions empresarials i sindicals més representatives, gaudeixen d'una posició jurídica singular, que els atorga capacitat jurídica per actuar en representació dels treballadors autònoms a tots els nivells territorials amb les funcions següents:
a ) Exercir representació institucional davant les administracions públiques o altres entitats o organismes de caràcter estatal o de comunitat autònoma que la tinguin prevista.
b ) Ser consultades quan les administracions públiques dissenyin les polítiques públiques que incideixin sobre el treball autònom.
c ) Col·laborar en el disseny de programes públics dirigits als treballadors autònoms en els termes previstos legalment.
d ) Qualsevol altra funció que s'estableixi legalment o reglamentàriament.
La implantació suficient en l'àmbit autonòmic es reconeix tenint en compte els mateixos criteris que per al reconeixement de la representativitat en l'àmbit estatal, en els termes que estableix l'apartat 2.
Les associacions professionals de treballadors autònoms que tinguin la consideració de representatives en l'àmbit autonòmic gaudeixen de capacitat per exercir, en l'àmbit específic de la comunitat autònoma, les funcions que preveu l'apartat 3.
El Consell del Treball Autònom es constitueix, a l'empara del que disposa l'article 42 de la Llei orgànica 1/2002, de 22 de març, reguladora del dret d'associació, com un òrgan consultiu del Govern en matèria socioeconòmica i professional del treball autònom.
a ) Emetre el seu parer amb caràcter facultatiu sobre:
Els avantprojectes de lleis o projectes de reials decrets que incideixin sobre el treball autònom.
En el supòsit que es produeixin modificacions que puguin afectar l'Estatut de Treball Autònom, l'informe té caràcter preceptiu.
El disseny de les polítiques públiques de caràcter estatal en matèria de treball autònom.
Qualssevol altres assumptes que se sotmetin a consulta del Consell pel Govern de la Nació o els seus membres.
b ) Elaborar, a sol·licitud del Govern de la Nació o dels seus membres, o per iniciativa pròpia, estudis o informes relacionats amb l'àmbit de les seves competències.
d ) Qualssevol altres competències que li siguin atribuïdes legalment o per reglament.
El Consell del Treball Autònom està compost per representants de les associacions professionals de treballadors autònoms representatives l'àmbit d'actuació de les quals sigui intersectorial i estatal, per les organitzacions sindicals i empresarials més representatives i per representants de l'Administració General de l'Estat, de les comunitats autònomes i de l'associació d'entitats locals més representativa en l'àmbit estatal.
També hi estan representats els consells del treball autònom d'àmbit autonòmic.
La Presidència del Consell correspon al Ministeri d'Ocupació i Seguretat Social, en la forma prevista reglamentàriament.
Els crèdits necessaris per al seu funcionament s'han de consignar en els pressupostos del Ministeri d'Ocupació i Seguretat Social.
Per reglament s'ha de desenvolupar la composició i el règim de funcionament del Consell.
Les comunitats autònomes poden constituir, en el seu àmbit territorial, consells consultius en matèria socioeconòmica i professional del treball autònom.
Així mateix, poden regular la composició i el funcionament d'aquests.
A l'efecte d'estar representats en el Consell del Treball Autònom estatal, cada consell del treball autònom d'àmbit autonòmic ha de sol·licitar la seva participació en aquest i designar un representant, que en qualsevol cas ha de correspondre a l'associació d'autònoms amb més representació en aquest àmbit.
De conformitat amb l'article 41 de la Constitució, les persones que exerceixin una activitat professional o econòmica per compte propi o autònom tenen dret al manteniment d'un règim públic de Seguretat Social que els garanteixi l'assistència i les prestacions socials suficients davant situacions de necessitat.
Les prestacions complementàries són lliures.
La protecció dels treballadors per compte propi o autònoms s'ha d'instrumentar a través d'un únic règim, que es denominarà règim especial de la Seguretat Social dels treballadors per compte propi o autònoms, sense perjudici que alguns col·lectius específics de treballadors autònoms, per raó de la seva pertinença a un determinat sector econòmic, estiguin enquadrats en altres règims de la Seguretat Social.
L'afiliació al Sistema de la Seguretat Social és obligatòria per als treballadors autònoms o per compte propi, i única per a la seva vida professional, sense perjudici de les altes i baixes en els diferents règims que integren el Sistema de la Seguretat Social, així com de les altres variacions que es puguin produir amb posterioritat a l'afiliació.
Els treballadors per compte propi que exerceixin la seva activitat a temps parcial estan inclosos, en els supòsits i conforme a les condicions establertes reglamentàriament, en el règim de la Seguretat Social de treballadors autònoms.
La cotització és obligatòria en el règim especial de Seguretat Social dels treballadors per compte propi o autònoms en els termes que preveuen l'article 15 del text refós de la Llei general de la Seguretat Social aprovat pel Reial decret legislatiu 1/1994, de 20 de juny, i altres disposicions de desplegament.
La Llei pot establir bases de cotització diferenciades per als treballadors autònoms econòmicament dependents.
La Llei pot establir reduccions o bonificacions en les bases de cotització o en les quotes de Seguretat Social per a determinats col·lectius de treballadors autònoms en atenció a les seves característiques personals o a les característiques professionals de l'activitat exercida.
Considerant els principis de contributivitat, solidaritat i sostenibilitat financera, la llei pot establir un sistema de cotització a temps parcial per als treballadors autònoms, per a determinades activitats o col·lectius i durant determinats períodes de la seva vida laboral.
L'acció protectora del règim especial de Seguretat Social dels treballadors per compte propi o autònoms, en els termes i conforme a les condicions legalment previstes, comprèn, en tot cas:
a ) L'assistència sanitària en els casos de maternitat, malaltia comuna o professional i accidents, siguin o no de treball.
b ) Les prestacions econòmiques en les situacions d'incapacitat temporal, risc durant l'embaràs, naixement i cura d'un menor, exercici corresponsable de la cura del lactant, risc durant la lactància, cura de menors afectats per càncer o una altra malaltia greu, incapacitat permanent, jubilació, mort i supervivència i familiars per fill o filla a càrrec.
c ) Cobertura d'accidents de treball i malalties professionals.
Als efectes d'aquesta cobertura, s'entén per accident de treball del treballador autònom econòmicament dependent tota lesió corporal que pateixi amb ocasió o per conseqüència de l'activitat professional, i es considera també accident de treball el que pateixi el treballador en anar o tornar del lloc de la prestació de l'activitat, o per causa o conseqüència d'aquesta.
Llevat de prova en contra, es presumeix que l'accident no té relació amb el treball quan hagi ocorregut fora de l'exercici de l'activitat professional de què es tracti.
Per a la resta de treballadors autònoms i als efectes de la mateixa cobertura, s'entén per accident de treball del treballador autònom el que s'esdevingui com a conseqüència directa i immediata del treball que exerceix pel seu propi compte i que determina la seva inclusió en el camp d'aplicació d'aquest règim especial.
S'entén, a idèntics efectes, per malaltia professional la contreta a conseqüència del treball executat per compte propi, que estigui provocada per l'acció dels elements i les substàncies i en les activitats que especifica la llista de malalties professionals amb les relacions de les activitats principals capaces de produir-les, annexa al Reial decret 1299/2006, de 10 de novembre, pel qual s'aprova el quadre de malalties professionals en el sistema de la Seguretat Social i s'estableixen criteris per a la seva notificació i registre.
També s'entén com a accident de treball el sofert anant o tornant del lloc de la prestació de l'activitat econòmica o professional.
A aquest efecte s'entén com a lloc de la prestació l'establiment on el treballador autònom exerceixi habitualment la seva activitat sempre que no coincideixi amb el seu domicili i es correspongui amb el local, la nau o l'oficina declarat afecte a l'activitat econòmica a efectes fiscals.
Les prestacions de serveis socials són les establertes legalment i en tot cas comprenen les prestacions en matèria de reeducació, de rehabilitació de persones amb discapacitat, d'assistència a la tercera edat i de recuperació professional.
Els poders públics han de promoure polítiques que incentivin la continuïtat en l'exercici de la professió, treball o activitat econòmica dels treballadors per compte propi, una vegada complerta l'edat ordinària de jubilació.
No obstant això, en atenció a la naturalesa tòxica, perillosa o penosa de l'activitat exercida, i en els termes que per reglament s'estableixin, els treballadors autònoms afectats que compleixin les condicions establertes per causar dret a la pensió de jubilació, amb excepció de la relativa a l'edat, poden accedir a la jubilació anticipada, en els mateixos supòsits i col·lectius per als quals estigui establert l'esmentat dret respecte dels treballadors per compte d'altri.
En aquest sentit, els treballadors autònoms amb discapacitat s'entenen inclosos en les mateixes condicions que els treballadors per compte d'altri.
L'acció protectora del règim públic de Seguretat Social dels treballadors autònoms tendeix a convergir en aportacions, drets i prestacions amb l'existent per als treballadors per compte d'altri en el règim general de la Seguretat Social.
El foment del treball autònom s'ha de dirigir especialment a integrar dins del sistema educatiu i, en particular, del sistema de formació professional la promoció del treball autònom, a propiciar la formació i readaptació professionals dels treballadors autònoms, facilitant el seu accés als programes de formació professional, que s'han d'orientar a la millora de la seva capacitació professional i al desenvolupament de la seva capacitat gerencial.
El foment del treball autònom també ha d'atendre les necessitats d'informació i assessorament tècnic per a la seva creació, consolidació i renovació, promovent, a aquests efectes, les fórmules de comunicació i cooperació entre autònoms.
Els poders públics, en l'àmbit de les seves respectives competències, han d'adoptar polítiques de foment del treball autònom dirigides a l'establiment i desenvolupament d'iniciatives econòmiques i professionals per compte propi.
Aquestes polítiques s'han de materialitzar, en particular, en mesures adreçades a:
a ) Remoure els obstacles que impedeixin l'inici i desenvolupament d'una activitat econòmica o professional per compte propi.
b ) Facilitar i recolzar les diverses iniciatives de treball autònom.
c ) Establir exempcions, reduccions o bonificacions en les cotitzacions a la Seguretat Social.
d ) Promoure l'esperit i la cultura emprenedora.
e ) Fomentar la formació i readaptació professionals.
f ) Proporcionar la informació i assessorament tècnic necessari.
g ) Facilitar l'accés als processos d'innovació tecnològica i organitzativa, de manera que es millori la productivitat del treball o servei realitzat.
h ) Crear un entorn que fomenti el desenvolupament de les iniciatives econòmiques i professionals en el marc del treball autònom.
i ) Donar suport als emprenedors en l'àmbit d'activitats innovadores vinculades amb els nous jaciments d'ocupació, de noves tecnologies o d'activitats d'interès públic, econòmic o social.
L'elaboració d'aquesta política de foment del treball autònom ha de tendir a aconseguir l'efectivitat de la igualtat d'oportunitats entre dones i homes i ha de prestar especial atenció als col·lectius de persones desafavorides o no prou representades, entre les quals les persones amb discapacitat ocupen un lloc preferent.
Els poders públics, en l'àmbit de les seves respectives competències i en el marc dels compromisos assumits en la Unió Europea, han d'adoptar programes d'ajuda financera a les iniciatives econòmiques de les persones emprenedores.
L'elaboració d'aquests programes ha d'atendre la necessitat de tutela dels col·lectius amb especials dificultats d'accés al mercat de treball, la garantia de la viabilitat futura dels projectes beneficiaris, així com l'exigència d'avaluació dels efectes de les ajudes econòmiques sobre els objectius proposats.
Els poders públics han d'afavorir mitjançant una política fiscal adequada la promoció del treball autònom.
Els treballadors inclosos en el règim especial de la Seguretat Social de treballadors per compte propi o autònoms tenen dret, per un termini de fins a dotze mesos, a una bonificació del 100 per cent de la quota d'autònoms per contingències comunes, que resulti d'aplicar a la base mitjana que tingui el treballador en els dotze mesos anteriors a la data en què s'aculli a aquesta mesura, el tipus mínim de cotització vigent en cada moment que estableixi el règim especial esmentat en els supòsits següents:
a ) Per tenir a càrrec seu menors de dotze anys.
b ) Per tenir a càrrec seu un familiar, per consanguinitat o afinitat fins al segon grau, inclusivament, en situació de dependència, degudament acreditada.
c ) Per tenir a càrrec seu un familiar, per consanguinitat o afinitat fins al segon grau, inclusivament, amb paràlisi cerebral, malaltia mental o discapacitat intel·lectual amb un grau de discapacitat reconegut igual o superior al 33 per cent o una discapacitat física o sensorial amb un grau de discapacitat reconegut igual o superior al 65 per cent, quan aquesta discapacitat estigui degudament acreditada, sempre que el familiar esmentat no exerceixi una activitat retribuïda.
En cas que el treballador porti menys de 12 mesos d'alta en el règim especial de la Seguretat Social de treballadors per compte propi o autònoms, la base mitjana de cotització es calcula des de la data d'alta.
L'aplicació de la bonificació recollida a l'apartat anterior està condicionada a la permanència en alta en el règim especial de la Seguretat Social de treballadors per compte propi o autònoms i a la contractació d'un treballador, a temps complet o parcial, que s'ha de mantenir durant tot el període del seu gaudi.
En tot cas, la durada del contracte ha de ser, almenys, de 3 mesos des de la data d'inici del gaudi de la bonificació.
El treballador contractat esmentat ha de ser ocupat en l'activitat professional que dóna lloc a l'alta en el Sistema de Seguretat Social del treballador autònom.
Quan s'extingeixi la relació laboral, fins i tot durant el període inicial de 3 mesos, el treballador autònom es pot beneficiar de la bonificació si contracta un altre treballador per compte d'altri en el termini màxim de 30 dies.
El contracte a temps parcial no es pot subscriure per una jornada laboral inferior al 50 per cent de la jornada d'un treballador a temps complet comparable.
Si la contractació és a temps parcial, la bonificació prevista a l'apartat 1 d'aquest article és del 50 per cent.
En cas d'incompliment del que preveu l'apartat anterior, el treballador autònom està obligat a reintegrar l'import de la bonificació gaudida.
No és procedent el reintegrament de la bonificació quan l'extinció estigui motivada per causes objectives o per acomiadament disciplinari quan una o l'altre sigui declarat o reconegut com a procedent, ni en els supòsits d'extinció causada per dimissió, mort, jubilació o incapacitat permanent total, absoluta o gran invalidesa del treballador o per resolució durant el període de prova.
Quan sigui procedent el reintegrament, aquest queda limitat exclusivament a la part de la bonificació gaudida que estigui vinculada al contracte l'extinció del qual s'hagi produït en supòsits diferents als que preveu el paràgraf anterior.
En cas que no es mantingui en l'ocupació el treballador contractat durant, almenys, 3 mesos des de la data d'inici del gaudi de la bonificació, el treballador autònom està obligat a reintegrar l'import de la bonificació gaudida, llevat que, de conformitat amb el que disposa l'apartat anterior, es contracti una altra persona en el termini de 30 dies.
En cas que el menor que va donar lloc a la bonificació que preveu aquest article arribi a l'edat de dotze anys abans de la finalització del gaudi de la bonificació, aquesta es pot mantenir fins que s'assoleixi el període màxim de 12 mesos previst, sempre que es compleixi la resta de condicions.
En tot cas, el treballador autònom que es beneficiï de la bonificació prevista en aquest article s'ha de mantenir en alta a la Seguretat Social durant els sis mesos següents al venciment del termini de gaudi d'aquesta bonificació.
En cas contrari el treballador autònom està obligat a reintegrar l'import de la bonificació gaudida.
Només tenen dret a la bonificació els treballadors autònoms que no tinguin treballadors assalariats en la data d'inici de l'aplicació de la bonificació i durant els dotze mesos anteriors.
No es pren en consideració als efectes anteriors el treballador contractat mitjançant un contracte d'interinitat per substituir el treballador autònom durant els períodes de descans per maternitat, paternitat, adopció o acolliment, tant preadoptiu com permanent o simple, risc durant l'embaràs o risc durant la lactància natural.
Els beneficiaris de la bonificació tenen dret al seu gaudi una vegada per cadascun dels subjectes causants a càrrec seu que assenyala l'apartat 1, sempre que es compleixin la resta de requisits que preveu aquest article.
La mesura prevista en aquest article és compatible amb la resta d'incentius a la contractació per compte d'altri, d'acord amb la normativa vigent.
En allò que no es preveu expressament, les contractacions efectuades a l'empara del que estableix aquest article es regeixen pel que disposa l'article 15.1. c de l'Estatut dels treballadors i les seves normes de desplegament.
El que disposen els apartats anteriors també és aplicable, quan compleixin els requisits que s'hi estableixen, als treballadors per compte propi que quedin inclosos en el grup primer de cotització del règim especial de la Seguretat Social dels treballadors del mar.
La cotització a la Seguretat Social dels treballadors per compte propi o autònoms que causin alta inicial o que no hagin estat en situació d'alta en els 2 anys immediatament anteriors, a comptar de la data d'efectes de l'alta, en el règim especial de la Seguretat Social dels treballadors per compte propi o autònoms, s'efectua de la manera següent:
En cas que s'opti per cotitzar per la base mínima que correspongui, es poden beneficiar d'una reducció en la cotització per contingències comunes durant els 12 primers mesos immediatament següents a la data d'efectes de l'alta, que consisteix en una quota única mensual de 60 euros, que comprèn tant les contingències comunes com les contingències professionals, i aquests treballadors queden exceptuats de cotitzar per cessament d'activitat i per formació professional.
Alternativament, els treballadors per compte propi o autònoms que compleixin els requisits que preveu l'apartat anterior i optin per una base de cotització superior a la mínima que correspongui, es poden aplicar durant els 12 primers mesos immediatament següents a la data d'efectes de l'alta una reducció del 80 per cent sobre la cotització per contingències comunes, i la quota a reduir és la resultant d'aplicar a la base mínima de cotització que correspongui el tipus mínim de cotització vigent per contingències comunes.
Després del període inicial de 12 mesos que preveuen els dos apartats anteriors, i independentment de la base de cotització escollida, els treballadors per compte propi que gaudeixin de la mesura prevista en aquest article es poden aplicar les reduccions i bonificacions següents sobre la quota per contingències comunes, i la quota a reduir o bonificar és la resultant d'aplicar a la base mínima de cotització que correspongui el tipus de cotització vigent en cada moment per contingències comunes, per un període màxim de fins a 12 mesos, fins a completar un període màxim de 24 mesos després de la data d'efectes de l'alta, segons l'escala següent:
a ) Una reducció equivalent al 50 per cent de la quota durant els 6 mesos següents al període inicial que preveuen els dos primers paràgrafs d'aquest apartat.
b ) Una reducció equivalent al 30 per cent de la quota durant els 3 mesos següents al període que assenyala la lletra a.
c) Una bonificació equivalent al 30 per cent de la quota durant els 3 mesos següents al període que assenyala la lletra b.
En aquests casos no són aplicables les reduccions i bonificacions per als 12 mesos posteriors al període inicial que preveu l'apartat 2.
La Tresoreria General de la Seguretat Social ha de dur a terme el control d'aquesta reducció, per a la qual cosa l'Institut Nacional d'Estadística i les administracions tributàries esmentades abans han de posar a disposició d'aquest servei comú els mitjans i la informació necessaris que permetin comprovar el compliment dels requisits exigits per beneficiar-se d'aquesta reducció.En cas que no compleixi els requisits esmentats, el treballador per compte propi o autònom ha de reintegrar la totalitat de les quantitats deixades d'ingressar per l'aplicació de l'incentiu, a partir del dia primer del mes següent en què quedi acreditat aquest incompliment.
En el supòsit que els treballadors per compte propi tinguin menys de 30 anys, o menys de 35 anys en el cas de dones, i causin alta inicial o no hagin estat en situació d'alta en els 2 anys immediatament anteriors, a comptar de la data d'efectes de l'alta, en el règim especial de la Seguretat Social dels treballadors per compte propi o autònoms, es poden aplicar, a més dels beneficis en la cotització que preveuen els apartats anteriors, una bonificació addicional equivalent al 30 per cent, sobre la quota per contingències comunes, en els 12 mesos següents a la finalització del període màxim de gaudi d'aquests, i la quota a bonificar és la resultant d'aplicar a la base mínima de cotització que correspongui el tipus de cotització per contingències comunes vigent en cada moment.
En aquest supòsit la durada màxima del gaudi dels beneficis en la cotització és de 36 mesos.
En el supòsit que la data d'efectes de les altes a què es refereixen els apartats 1 a 4 no coincideixi amb el dia primer del mes natural respectiu, el benefici corresponent al mes esmentat s'aplica de manera proporcional al nombre de dies d'alta en aquest.
Els beneficis en les cotitzacions que preveu aquest article consisteixen en una bonificació en el supòsit de treballadors per compte propi o autònoms inscrits en el Sistema Nacional de Garantia Juvenil que compleixin els requisits que estableix l'article 105 de la Llei 18/2014, de 15 d'octubre, d'aprovació de mesures urgents per al creixement, la competitivitat i l'eficiència, i aquesta bonificació s'aplica en els mateixos termes que els incentius que preveuen els apartats 1 a 3 i tenint dret així mateix a la bonificació addicional que preveu l'apartat 4.11.
La cotització a la Seguretat Social dels treballadors per compte propi o autònoms amb un grau de discapacitat igual o superior al 33 per cent, víctimes de violència de gènere i les víctimes de terrorisme que causin alta inicial o que no hagin estat en situació d'alta en els 2 anys immediatament anteriors, a comptar de la data d'efectes de l'alta, en el règim especial de la Seguretat Social dels treballadors per compte propi o autònoms, s'efectua de la manera següent:
En cas que s'opti per cotitzar per la base mínima que correspongui, es poden beneficiar d'una reducció sobre la cotització per contingències comunes durant els 12 primers mesos immediatament següents a la data d'efectes de l'alta, que consisteix en una quota única mensual de 60 euros, que comprèn tant les contingències comunes com les contingències professionals, i aquests treballadors queden exceptuats de cotitzar per cessament d'activitat i per formació professional.
Alternativament, els treballadors per compte propi o autònoms que compleixin els requisits que preveu l'apartat anterior i optin per una base de cotització superior a la mínima que correspongui, es poden aplicar durant els 12 primers mesos immediatament següents a la data d'efectes de l'alta una reducció del 80 per cent sobre la quota per contingències comunes, i la quota a reduir és la resultant d'aplicar a la base mínima de cotització que correspongui el tipus de cotització per contingències comunes vigent en cada moment.
Després del període inicial de 12 mesos que preveuen els dos apartats anteriors, i independentment de la base de cotització escollida, els treballadors per compte propi que gaudeixin de la mesura prevista en aquest article es poden aplicar una bonificació sobre la quota per contingències comunes, i la quota a bonificar és la resultant d'aplicar a la base mínima de cotització que correspongui el 50 per cent del resultat d'aplicar a la base mínima de cotització que correspongui el tipus de cotització per contingències comunes vigent en cada moment, per un període màxim de fins a 48 mesos, fins a completar un període màxim de 5 anys després de la data d'efectes de l'alta.
En aquests casos l'aplicació de la bonificació pel 50 per cent, prevista a l'apartat anterior, s'aplica una vegada transcorreguts els 24 mesos inicials, durant un període màxim de fins a 36 mesos, fins a completar un període màxim de 5 anys des de la data d'efectes de l'alta.
La Tresoreria General de la Seguretat Social ha de dur a terme el control d'aquesta reducció, per a la qual cosa l'Institut Nacional d'Estadística i les administracions tributàries esmentades abans han de posar a disposició d'aquest servei comú els mitjans i la informació necessaris que permetin comprovar el compliment dels requisits exigits per beneficiar-se d'aquesta reducció.
En cas que no compleixi els requisits esmentats, el treballador per compte propi o autònom ha de reintegrar la totalitat de les quantitats deixades d'ingressar per l'aplicació de l'incentiu, a partir del dia primer del mes següent en què quedi acreditat aquest incompliment.
En el supòsit que la data d'efectes de les altes a què es refereixen els apartats 1 a 3 no coincideixi amb el dia primer del mes natural respectiu, el benefici corresponent al mes esmentat s'aplica de manera proporcional al nombre de dies d'alta en aquest.
El que disposa aquest article també és aplicable, a opció dels interessats, en els supòsits de treballadors autònoms que estiguin d'alta en aquest règim especial i els sobrevingui una discapacitat en un grau igual o superior al 33 per cent.
En aquest cas, l'aplicació de les mesures que preveu aquest article es produeix a partir del dia primer del mes següent al que s'efectuï aquesta elecció.
En aplicació del que disposa l'apartat 6 de l'article 228 del text refós de la Llei general de la Seguretat Social, aprovat pel Reial decret legislatiu 1/1994, de 20 de juny, i com a excepció al que estableix l'article 221 de la Llei esmentada, els titulars del dret a la prestació per desocupació de nivell contributiu, perquè han cessat amb caràcter total i definitiu la seva activitat laboral, que causin alta com a treballadors per compte propi en algun dels règims de Seguretat Social, poden compatibilitzar la percepció mensual de la prestació que els correspongui amb el treball autònom, per un màxim de 270 dies o pel temps inferior pendent de percebre, sempre que se sol·liciti a l'entitat gestora en el termini de 15 dies a comptar de la data d'inici de l'activitat per compte propi, sense perjudici que el dret a la compatibilitat de la prestació tingui efecte des de la data d'inici d'aquesta activitat.
Transcorregut aquest termini de 15 dies el treballador no es pot acollir a aquesta compatibilitat.
La realització d'un treball per compte d'altri a temps complet o parcial suposa la fi de la compatibilització que preveu aquest article.
Durant la compatibilització de la prestació per desocupació amb l'activitat per compte propi no s'exigeix al beneficiari de la prestació que compleixi les obligacions com a demandant d'ocupació i les derivades del compromís d'activitat que preveu l'article 231 de la Llei general de la Seguretat Social.
S'exclouen de la mesura que preveu aquest article les persones l'última ocupació de les quals hagi estat per compte propi, i els qui hagin fet ús d'aquest dret o obtingut el pagament únic de la prestació per desocupació en els 24 mesos immediatament anteriors.
Tampoc s'inclouen els qui es constitueixin com a treballadors autònoms i subscriguin un contracte per a la realització de la seva activitat professional amb l'ocupador per al qual hagi prestat els seus serveis per compte d'altri amb caràcter immediatament anterior a l'inici de la situació legal de desocupació o una empresa del mateix grup empresarial d'aquella.
Per als beneficiaris de la mesura que preveu aquest article, el període de 60 mesos de referència per a la suspensió o extinció del dret a la percepció de la prestació per desocupació que preveuen els articles 212.1. d i 213.1. d del text refós de la Llei general de la Seguretat Social es comença a computar des de la data en què el beneficiari va causar alta com a treballador per compte propi en el corresponent règim especial de la Seguretat Social.
Si després del cessament en l'ocupació per compte propi el treballador té dret a la protecció per cessament d'activitat, pot optar entre percebre-la o reobrir el dret a la protecció per desocupació suspesa.
Quan el treballador opti per la prestació anterior, les cotitzacions que va generar la prestació per la qual no va optar no es poden computar per al reconeixement d'un dret posterior.
El que disposen els apartats anteriors també es aplicable als perceptors de la prestació per desocupació que s'incorporin com a socis de societats laborals de nova creació o socis treballadors de cooperatives de treball associat de nova creació que estiguin enquadrats en el règim especial de la Seguretat Social que correspongui per raó de la seva activitat per compte propi, quan compleixin els requisits dels apartats anteriors d'aquest article.
En aplicació del que disposa l'apartat 3 de l'article 228 del text refós de la Llei general de la Seguretat Social, aprovat pel Reial decret legislatiu 1/1994, de 20 de juny, es manté el que preveu el Reial decret 1044/1985, de 19 de juny, pel qual s'estableix l'abonament de la prestació per desocupació en la seva modalitat de pagament únic, incloses les modificacions incorporades per normes posteriors, en tot el que no s'oposi a les regles següents:
L'entitat gestora pot abonar als beneficiaris de prestacions per desocupació de nivell contributiu fins al 100 per cent del valor actual de l'import de la prestació, en els supòsits següents:
a ) Quan pretenguin constituir-se com a treballadors autònoms.
En aquest supòsit, l'abonament de la prestació es fa d'una sola vegada per l'import que correspongui a la inversió necessària per a l'exercici de l'activitat per compte propi, inclòs l'import de les càrregues tributàries per a l'inici de l'activitat.
No s'inclouen en aquest supòsit els qui es constitueixin com a treballadors autònoms econòmicament dependents subscrivint un contracte amb una empresa amb la qual hagin mantingut un vincle contractual previ immediatament anterior a la situació legal de desocupació, o pertanyent al mateix grup empresarial d'aquella.
b ) Quan capitalitzin la prestació per destinar fins al 100 per cent del seu import a fer una aportació al capital social d'una entitat mercantil de nova constitució o constituïda en un termini màxim de dotze mesos anteriors a l'aportació, sempre que hagin de tenir-ne el control efectiu, d'acord amb el que preveu la disposició addicional vint-i-setena del text refós de la Llei general de la Seguretat Social, i hagin d'exercir-hi una activitat professional, enquadrats en el règim especial de la Seguretat Social dels treballadors per compte propi o autònoms o en el règim especial de la Seguretat Social dels treballadors del mar.
No s'inclouen en aquest supòsit les persones que hagin mantingut un vincle laboral previ immediatament anterior a la situació legal de desocupació amb aquestes societats o altres pertanyents al mateix grup empresarial.
En tots dos casos, els qui capitalitzin la prestació per desocupació poden destinar-la a les despeses de constitució i posada en funcionament d'una entitat, així com al pagament de les taxes i els tributs.
No obstant això, si no s'obté la prestació pel seu import total, l'import restant es pot obtenir d'acord amb el que estableix la regla 2a següent.
L'entitat gestora pot abonar mensualment l'import de la prestació per desocupació de nivell contributiu per subvencionar la cotització del treballador a la Seguretat Social i en els termes següents:
a ) La quantia de la subvenció, calculada en dies complets de prestació, és fixa i correspon a l'import de l'aportació íntegra del treballador a la Seguretat Social en el moment de l'inici de l'activitat sense considerar futures modificacions, excepte quan l'import de la subvenció quedi per sota de l'aportació del treballador que correspongui a la base mínima de cotització vigent per a cada règim de Seguretat Social; en aquest cas, s'abona aquesta última.
b ) L'abonament el fa mensualment l'entitat gestora al treballador, prèvia comprovació que es manté en alta a la Seguretat Social el mes corresponent.
La sol·licitud de l'abonament de la prestació per desocupació de nivell contributiu, segons el que estableixen les regles 1a i 2a, en tot cas ha de ser de data anterior a la d'inici de l'activitat com a treballador autònom o com a soci de l'entitat mercantil, considerant que aquest inici coincideix amb la data que figura com a tal a la sol·licitud d'alta del treballador a la Seguretat Social.
Si el treballador, o els representants legals dels treballadors en cas d'acomiadament col·lectiu, han impugnat el cessament de la relació laboral origen de la prestació per desocupació, la sol·licitud ha de ser posterior a la resolució del procediment corresponent.
Els efectes econòmics de l'abonament del dret sol·licitat es produeixen a partir de l'endemà del seu reconeixement, excepte quan la data d'inici de l'activitat sigui anterior, cas en què cal atenir-se a la data d'inici d'aquesta activitat.
No tenen dret a percebre la prestació per desocupació en la seva modalitat de pagament únic de conformitat amb les regles 1a i 2a els qui en els 24 mesos anteriors a la seva sol·licitud hagin compatibilitzat el treball per compte propi amb la prestació per desocupació de nivell contributiu.
Si després del cessament involuntari al treball per compte propi sense que hagi extingit la prestació per desocupació de nivell contributiu, el treballador té dret a la protecció per cessament d'activitat, pot optar entre percebre aquesta o reobrir el dret a aquella.
L'opció per una protecció o l'altra implica l'extinció de la prestació per la qual no s'opta.
El Govern pot modificar, mitjançant reial decret, el que estableix l'apartat 1 anterior.
El cònjuge, la parella de fet i els familiars de treballadors autònoms per consanguinitat o afinitat fins al segon grau inclusivament i, si s'escau, per adopció, que s'incorporin al règim especial de la Seguretat Social dels treballadors per compte propi o autònoms, sempre que no hagin estat donats d'alta en aquest règim en els 5 anys immediatament anteriors, i col·laborin amb ells mitjançant la realització de treballs en l'activitat de què es tracti, incloent-hi els dels treballadors per compte propi del règim especial dels treballadors del mar, a partir de l'entrada en vigor d'aquesta Llei, tenen dret a una bonificació durant els 24 mesos següents a la data d'efectes de l'alta, equivalent al 50 per cent durant els primers 18 mesos i al 25 per cent durant els 6 mesos següents, de la quota que resulti d'aplicar sobre la base mínima el tipus corresponent de cotització vigent en cada moment en el règim especial, o sistema especial si s'escau, de treball per compte propi que correspongui.
Als efectes del que estableix el paràgraf anterior, es considera parella de fet la constituïda, amb anàloga relació d'afectivitat a la conjugal, pels qui, tot i no estar impedits per contreure matrimoni, no tinguin vincle matrimonial amb una altra persona i acreditin, mitjançant el certificat d'empadronament corresponent, una convivència estable i notòria i amb una durada ininterrompuda no inferior a cinc anys.
L'existència de parella de fet s'ha d'acreditar mitjançant una certificació de la inscripció en algun dels registres específics existents en les comunitats autònomes o ajuntaments del lloc de residència o mitjançant document públic en el qual consti la constitució de la parella esmentada.
Els treballadors enquadrats en el règim especial de la Seguretat Social dels treballadors per compte propi o autònoms dedicats a activitats enquadrades en els sectors d'agricultura, pesca i aqüicultura; indústria, excepte energia i aigua; comerç; turisme; hostaleria i resta de serveis, excepte el transport aeri, construcció d'edificis, activitats financeres i d'assegurances i activitats immobiliàries, que resideixin i exerceixin la seva activitat a les ciutats de Ceuta i Melilla, tenen dret a una bonificació del 50 per cent en les seves aportacions a les quotes de la Seguretat Social per contingències comunes.
En el supòsit de persones incorporades a l'activitat agrària que quedin incloses en el règim especial de la Seguretat Social dels treballadors per compte propi o autònoms a través del sistema especial per a treballadors per compte propi agraris, que tinguin cinquanta anys d'edat o menys en el moment de la incorporació i siguin cònjuges o descendents del titular de l'explotació agrària, sempre que aquest estigui donat d'alta en els esmentats règim i sistema especial, s'aplica, sobre la cotització per contingències comunes de cobertura obligatòria, una reducció equivalent al 30 per cent de la quota que resulti d'aplicar a la base mínima de cotització que correspongui el tipus del 18,75 per cent.
La reducció de quotes que estableix el paràgraf anterior té una durada de cinc anys computats des de la data d'efectes de l'obligació de cotitzar i és incompatible amb la reducció i bonificació per als nous treballadors inclosos en el règim especial de la Seguretat Social dels treballadors per compte propi o autònoms que preveuen els articles 31 i 32 de la present Llei.
La reducció a què es refereix aquest article, sempre que es compleixin les condicions que s'hi estableixen, també és aplicable al cònjuge del titular d'una explotació agrària que es constitueixi en titular d'aquesta en règim de titularitat compartida, llevat que ja estigui gaudint de la reducció que preveu l'apartat 1, cas en què se segueix percebent aquesta fins a la seva extinció.
A la cotització de les persones treballadores per compte propi o autònoms incloses en el règim especial de la Seguretat Social dels treballadors per compte propi o autònoms o com a persones treballadores per compte propi en el grup primer de cotització del règim especial de la Seguretat Social dels treballadors del mar, durant els períodes de descans per naixement, adopció, guarda amb finalitat d'adopció, acolliment, risc durant l'embaràs o risc durant la lactància natural, sempre que aquest període tingui una durada d'almenys un mes, li és aplicable una bonificació del 100 per cent de la quota d'autònoms, que resulti d'aplicar a la base mitjana que tingui la persona treballadora en els dotze mesos anteriors a la data en què s'aculli a aquesta mesura el tipus de cotització establert com a obligatori per a treballadores i treballadors inclosos en el règim especial de Seguretat Social que correspongui per raó de la seva activitat per compte propi.
En cas que la persona treballadora porti menys de 12 mesos d'alta en el règim especial de la Seguretat Social dels treballadors per compte propi o autònoms o com a treballador o treballadora per compte propi inclòs en el grup primer de cotització del règim especial de la Seguretat Social dels treballadors del mar, la base mitjana de cotització es calcula des de la data d'alta.
Aquesta bonificació és compatible amb la que estableix el Reial decret llei 11/1998, de 4 de setembre.
Els qui siguin titulars del dret a la prestació per cessament d'activitat, i tinguin pendent de percebre un període de, com a mínim, sis mesos, poden percebre d'una sola vegada el valor actual de l'import de la prestació, quan acreditin davant l'òrgan gestor que han de dur a terme una activitat professional com a treballadors autònoms o destinin el 100 per cent del seu import a fer una aportació al capital social d'una entitat mercantil de nova constitució o constituïda en el termini màxim de 12 mesos anteriors a l'aportació, sempre que n'hagin de tenir el control efectiu, de conformitat amb el que preveu la disposició addicional vint-i-setena del text refós de la Llei general de la Seguretat Social, i hagin d'exercir-hi una activitat professional, enquadrats com a treballadors per compte propi en el règim especial de la Seguretat Social corresponent per raó de la seva activitat.
El beneficiari que vulgui percebre la seva prestació d'una sola vegada pot sol·licitar-ho a l'òrgan gestor, i ha d'adjuntar a la sol·licitud una memòria explicativa sobre el projecte d'inversió a fer i l'activitat a dur a terme, així com tota la documentació que acrediti la viabilitat del projecte.
L'òrgan gestor, tenint en compte la viabilitat del projecte a dur a terme, ha de reconèixer el dret en el termini de trenta dies comptats des de la sol·licitud del pagament únic.
Contra la decisió de l'òrgan gestor es pot reclamar en els termes de l'article 19 de la Llei 32/2010, de 5 d'agost, per la qual s'estableix un sistema específic de protecció per cessament d'activitat dels treballadors autònoms.
La sol·licitud de l'abonament de la prestació per cessament d'activitat, en tot cas ha de ser de data anterior a la data d'incorporació del beneficiari a la societat o a la d'inici de l'activitat com a treballador autònom, i es considera que aquest inici coincideix amb la data que figura com a tal a la sol·licitud d'alta del treballador a la Seguretat Social.
Una vegada percebuda la prestació pel seu valor actual, el beneficiari ha d'iniciar, en el termini màxim d'un mes, l'activitat per a la realització de la qual se li hagi concedit i s'ha de donar d'alta com a treballador per compte propi en el corresponent règim especial de la Seguretat Social, o acreditar, si s'escau, que està en fase d'iniciació.
L'abonament de la prestació es fa d'una sola vegada per l'import que correspongui a les aportacions al capital social o a la inversió necessària per dur a terme l'activitat com a treballadors autònoms, incloses les càrregues tributàries per a l'inici de l'activitat.
En tots dos casos, els qui percebin el pagament únic de la prestació per cessament d'activitat la poden destinar a les despeses de constitució i posada en funcionament d'una entitat, així com al pagament de les taxes i tributs.
L'òrgan gestor, a sol·licitud dels beneficiaris d'aquesta mesura, pot destinar tot o part del pagament únic de la prestació per cessament d'activitat a cobrir els costos de cotització a la Seguretat Social.
En aquest cas, cal atenir-se a les regles següents:
Si no s'obté la prestació pel seu import total, l'import restant es pot obtenir de conformitat amb el que estableix la regla segona següent.
Així mateix, el beneficiari de la prestació pot optar per obtenir tota la prestació pendent per percebre de conformitat amb el que estableix la regla segona següent.
L'òrgan gestor pot abonar mensualment l'import de la prestació per cessament d'activitat per compensar la cotització del treballador a la Seguretat Social, i en aquest supòsit:
a ) La quantia a abonar, calculada en dies complets de prestació, és fixa i correspon a l'import de l'aportació íntegra del treballador a la Seguretat Social en el moment de l'inici de l'activitat sense considerar futures modificacions.
b ) L'abonament el fa mensualment l'entitat o l'organisme gestor al treballador, prèvia comprovació que es manté en alta a la Seguretat Social el mes corresponent.
La percepció de la prestació en un pagament únic és compatible amb altres ajudes que es puguin obtenir per a la promoció del treball autònom, bé amb caràcter individual o bé a través de la constitució d'una societat de capital.
La no-afectació de la quantitat percebuda a l'exercici de l'activitat per a la qual s'hagi concedit es considera pagament indegut als efectes que preveu l'article 31 del Reial decret 1541/2011, de 31 d'octubre, pel qual es desplega la Llei 32/2010, de 5 d'agost, per la qual s'estableix un sistema específic de protecció per cessament d'activitat dels treballadors autònoms.
A aquests efectes, s'entén, llevat que hi hagi una prova en contra, que no hi ha hagut afectació quan el treballador, en el termini d'un mes, no hagi acreditat els aspectes que indica l'apartat 4 d'aquest article.
El Text refós de la Llei de procediment laboral aprovat pel Reial decret legislatiu 2/1995, de 7 d'abril, queda modificat de la manera següent:
La lletra p de l'article 2 queda redactada de la manera següent:
« p ) en relació amb el règim professional, tant en el seu vessant individual com col·lectiu, dels treballadors autònoms econòmicament dependents als quals es refereix la Llei de l'Estatut del treball autònom.»
S'introdueix una nova lletra q a l'article 2 amb el contingut següent:
« q ) respecte de qualssevol altres qüestions que els siguin atribuïdes per normes amb rang de Llei.»
Es modifica l'apartat 2 de l'article 16, que queda redactat de la manera següent:
Tenen capacitat processal els treballadors més grans de setze anys i de menys de divuit respecte dels drets i interessos legítims derivats dels seus contractes de treball i de la relació de Seguretat Social quan legalment no necessitin per a la formalització dels esmentats contractes autorització dels seus pares, tutors o de la persona o institució que els tingui al seu càrrec, o hagin obtingut autorització per subscriure contractes amb els seus pares, tutors o persona o institució que els tingui a càrrec seu conforme a la legislació laboral o la legislació civil o mercantil respectivament.
Igualment tenen capacitat processal els treballadors autònoms econòmicament dependents de més de setze anys.»
S'afegeix un apartat 3 a l'article 17 que queda redactat de la manera següent:
Les organitzacions de treballadors autònoms tenen legitimació per a la defensa dels acords d'interès professional signats per aquestes organitzacions.»
Es fa una nova redacció a l'article 63 que queda redactat de la manera següent:
És requisit previ per a la tramitació del procés l'intent de conciliació davant el servei administratiu corresponent o davant l'òrgan que assumeixi aquestes funcions que es pot constituir mitjançant els acords interprofessionals o els convenis col·lectius als quals es refereix l'article 83 del text refós de la Llei de l'Estatut dels treballadors, així com els acords d'interès professional als quals es refereix l'article 13 de la Llei de l'Estatut del treball autònom.»
D'acord amb els principis de racionalització i seguretat jurídica, totes les mesures de foment de l'autoocupació consistents en reduccions i bonificacions en la cotització a la Seguretat Social a favor dels treballadors autònoms es regulen a través d'aquesta Llei.
Les administracions públiques competents poden subscriure convenis amb la Seguretat Social per tal de propiciar la reducció de les cotitzacions de les persones que, en règim d'autonomia, es dediquin a activitats artesanals o artístiques.
A partir del dia primer de gener de l'exercici següent a l'entrada en vigor d'aquesta Llei, els treballadors per compte propi o autònoms que no hagin optat per donar cobertura a les prestacions d'incapacitat temporal han de portar-ho a terme de forma obligatòria, sempre que no tinguin dret a l'esmentada prestació per raó de l'activitat realitzada en un altre règim de la Seguretat Social.
De la mateixa manera, l'anterior data s'ha de prendre per a l'entrada en vigor de l'obligatorietat de cotització establerta en el punt 3 de l'article 26 d'aquesta Llei.
El que disposen els apartats anteriors no és aplicable als treballadors per compte propi agraris, incorporats al «Sistema especial de treballadors agraris per compte propi», per a qui la cobertura de la incapacitat temporal i de les contingències professionals continuen sent de cobertura voluntària.
El Govern, sempre que estiguin garantits els principis de contributivitat, solidaritat i sostenibilitat financera i això respongui a les necessitats i preferències dels treballadors autònoms, ha de proposar a les Corts Generals la regulació d'un sistema específic de protecció per cessament d'activitat per a aquests, en funció de les seves característiques personals o de la naturalesa de l'activitat exercida.
Les administracions públiques poden, per raons de política econòmica degudament justificades, cofinançar plans de cessament d'activitat dirigits a col·lectius o sectors econòmics concrets.
El que disposen l'apartat 2 de l'article 23, els articles 24 a 26 i el paràgraf c, apartat 2, de l'article 27, així com les disposicions addicionals segona i tercera i la disposició final segona d'aquesta Llei no són aplicables als treballadors per compte propi o autònoms que, en els termes que estableix la disposició addicional quinzena de la Llei 30/1995, de supervisió i ordenació de les assegurances privades, hagin optat o optin en el futur per adscriure's a la mutualitat de previsió social que tingui constituïda el col·legi professional al qual pertanyin i que actuï com a alternativa al règim especial de la Seguretat Social dels treballadors per compte propi o autònoms.
Als efectes del que preveu l'article 21.5 d'aquesta Llei, les comunitats autònomes han de determinar la representativitat de les associacions de treballadors autònoms d'acord amb els criteris als quals es refereix l'article 21.1 de la Llei i han de crear, en el seu àmbit territorial, el registre especial segons el que disposa l'article 20.3 d'aquesta Llei.
La Llei de pressupostos generals de l'Estat pot establir les bases de cotització diferenciades, reduccions o bonificacions a les quals es refereixen l'article 25 i la disposició addicional segona d'aquesta Llei.
El Govern ha de plantejar la presència dels treballadors autònoms en el Consell Econòmic i Social tenint en compte:
L'evolució del Consell del Treball Autònom en la representació dels treballadors.
L'informe preceptiu del Consell Econòmic i Social sobre la composició d'aquest que s'ha de realitzar en el menor termini de temps possible.
Amb caràcter biennal, el Govern ha d'avaluar l'impacte de les mesures que preveuen els articles 33 i 34 d'aquesta Llei, amb l'objectiu d'analitzar el seu impacte en l'autoocupació i la seva possible actualització.
Els treballadors autònoms poden contractar, com a treballadors per compte d'altri, els fills menors de 30 anys, encara que convisquin amb ells.
En aquest cas, de l'àmbit de l'acció protectora dispensada als familiars contractats queda exclosa la cobertura per desocupació.
S'atorga el mateix tractament als fills que, tot i ser més grans de 30 anys, tinguin dificultats especials per a la inserció laboral.
A aquest efecte, es considera que hi ha aquestes dificultats especials quan el treballador estigui inclòs en algun dels grups següents:
a ) Persones amb paràlisi cerebral, persones amb malaltia mental o persones amb discapacitat intel·lectual, amb un grau de discapacitat reconegut igual o superior al 33 per cent.
b ) Persones amb discapacitat física o sensorial, amb un grau de discapacitat reconegut igual o superior al 33 per cent i inferior al 65 per cent, sempre que causin alta per primera vegada en el sistema de la Seguretat Social.
c ) Persones amb discapacitat física o sensorial, amb un grau de discapacitat reconegut igual o superior al 65 per cent.
De conformitat amb el que disposa l'article 1.3. g del Text refós de l'Estatut dels treballadors, aprovat pel Reial decret legislatiu 1/1995 de 24 de març, es consideren incloses en l'àmbit regulat per aquesta Llei les persones prestadores del servei del transport a l'empara d'autoritzacions administratives de les quals siguin titulars, realitzada mitjançant el corresponent preu amb vehicles comercials de servei públic la propietat o poder directe de disposició dels quals tinguin, encara que els esmentats serveis es realitzin de forma continuada per a un mateix carregador o comercialitzador.
En aquest cas, són treballadors autònoms econòmicament dependents als quals es refereix l'article 1.2. d d'aquesta Llei els que compleixin el que disposa l'article 11.1 i 11.2. a d'aquesta Llei.
Amb la finalitat de reduir la sinistralitat i evitar l'aparició de malalties professionals en els respectius sectors, les associacions representatives dels treballadors autònoms intersectorials i les organitzacions sindicals i empresarials més representatives poden realitzar programes permanents d'informació i formació corresponents a l'esmentat col·lectiu, promoguts per les administracions públiques competents en matèria de prevenció de riscos laborals i de reparació de les conseqüències dels accidents de treball i les malalties professionals.
Respectant els criteris de proporcionalitat i assegurant la presència dels diferents grups de representació de la Comissió Nacional de Seguretat i Salut en el treball, les associacions intersectorials de treballadors autònoms, tant de nivell estatal com autonòmic, poden participar, amb veu i sense vot, en els grups corresponents creats en el si de la Comissió esmentada quan s'abordin les condicions de treball dels treballadors autònoms, en els supòsits de planificació, programació, organització i control de la gestió relacionada amb la millora de les condicions de treball i la protecció de la seguretat i salut dels treballadors autònoms.
Les referències al cònjuge del treballador autònom i del titular de l'explotació agrària que preveuen els articles 35 i 37 d'aquesta Llei també s'han d'entendre fetes a la persona lligada de manera estable amb aquell per una relació d'afectivitat anàloga a la conjugal una vegada que es reguli, en l'àmbit del camp d'aplicació del sistema de la Seguretat Social i dels règims que el conformen, l'abast de l'enquadrament de la parella de fet del treballador autònom i del titular de l'explotació agrària.
Els contractes subscrits pels agents d'assegurances que compleixin les condicions que estableix el capítol tercer d'aquesta Llei i els supòsits en què els esmentats agents hi quedarien subjectes s'ha de determinar per reglament sense afectar, en cap cas, la seva relació mercantil.
Als efectes d'aquesta Llei, tenen la consideració de persones amb discapacitat les incloses en els apartats 1 i 2 de l'article 4 del text refós de la Llei general de drets de les persones amb discapacitat i de la seva inclusió social, aprovat pel Reial decret legislatiu 1/2013, de 29 de novembre.
En els supòsits d'agents comercials que, actuant com a intermediaris independents, s'encarreguin de manera continuada o estable i a canvi de remuneració de promoure actes o operacions de comerç per compte d'altri, o a promoure'ls i conclou-re'ls per compte i en nom aliens, als efectes de ser considerats treballadors autònoms econòmicament dependents, no els és aplicable el requisit d'assumir el compte i risc d'aquestes operacions, que preveu l'article 11, apartat 2, lletra e.
El reconeixement de la condició de treballador autònom econòmicament dependent que preveu l'article 11 bis d'aquesta Llei, només es pot produir per a les relacions contractuals entre clients i treballadors autònoms que es formalitzin a partir de l'entrada en vigor de la Llei reguladora de la jurisdicció social.
Queden derogades totes les disposicions que s'oposin a aquesta Llei.
Aquesta Llei es dicta a l'empara de la competència que correspon a l'Estat de conformitat amb l'article 149.1.5a, 6a, 7a, 8a i 17a de la Constitució.
Amb caràcter progressiu es portaran a terme les mesures necessàries perquè, d'acord amb els principis que inspiren aquesta Llei, s'aconsegueixi la convergència en aportacions i drets dels treballadors autònoms en relació amb els establerts per als treballadors per compte d'altri inclosos en el règim general de la Seguretat Social.
Es faculta el Govern per dictar totes les disposicions que siguin necessàries per a l'aplicació i el desplegament d'aquesta Llei en l'àmbit de les seves competències.
Les quanties previstes en el paràgraf primer de l'apartat 1 de l'article 31 i en el paràgraf primer de l'apartat 1 de l'article 32 les poden fixar, si s'escau, les successives lleis de pressupostos generals de l'Estat.