projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
A les 10 hores del matí es començà la jornada amb una breu explicació al voltant de l'exposició del Centre d'Interpretació de la Reserva Natural de Mas de Melons, on els deu participants conegueren una mica més sobre la fauna, flora i paisatge de la Reserva Natural de Mas de Melons i secans de Lleida.
Aquesta exposició permetia ja introduir com aquestes aus rapinyaires aprofiten els hàbitats de la Reserva en el seu cicle vital, doncs l'abundància de preses (guatlles, perdius, conills, rèptils, invertebrats de mida gran, etc.) és una garantia de la presència de diverses espècies de rapinyaires a la Reserva.
A continuació, ja acomodats a l'aula natura del Centre, Lluís Culleré ens introduí a la biologia, conservació i amenaces d'aquestes espècies, amb la presència d'aus rapinyaires durant la xerrada.
Es va poder gaudir de la descripció i observació directa d'espècies com el duc, el falcó pelegrí i l'àguila de Harris.
Per finalitzar, es realitzà una petita exhibició de vol de l'àguila de Harris, així com se'ls oferí l'oportunitat als assistents de fer-se fotografies amb algun dels rapinyaires.
Una experiència que, de ben segur, no oblidaran.
El Parc Natural de l'Alt Pirineu no tanca quan s'acaba l'estiu!
De fet, la tardor és un dels millors moments per explorar-lo i, perquè quedi constància de la bellesa dels seus paisatges en aquesta època de l'any, us animem a immortalitzar-los amb el mòbil i a participar en el VII Concurs de fotografia a Instagram "Colors de Tardor"
Quan els dies comencen a escurçar-se, els arbres i arbustos caducifolis comencen a reabsorbir la clorofil·la de les fulles, cosa que fa que apareguin la resta de pigments que havien quedat ocults durant la primavera i l'estiu: els carotens, de color taronja; les xantofil·les, de color groc; i els antocians, de color vermell.
Al Parc Natural de l'Alt Pirineu hi ha una varietat molt àmplia d'arbres i arbustos caducifolis que omplen els fons de vall i obagues i que, a finals de setembre, comencen a "vestir-se" per oferir-nos l'espectacle "Colors de Tardor"!
Si ja has visitat paratges com la Coma de Burg, la vall de Bonabé, l'obaga d'Os de Civís o la vall de Noarre a la tardor, ja saps de què estem parlant.
Si encara no ho has fet, creu-nos quan et diem que és un espectacle natural que no et pots perdre.
Estem convençuts que la visita no et deixarà indiferent!
Però, ep! no et despistis, que l'espectacle dura poques setmanes!
Si no saps per on començar, no et preocupis que tenim moltes propostes.
Les pots consultar totes a l'apartat "Colors de Tardor" del web del Parc.
Hi trobaràs les millors dates, itineraris recomanats i altres activitats complementàries.
I si encara no ho veus clar, pots contactar amb un guia intèrpret del Parc.
I com que estem segurs que no podràs evitar immortalitzar amb el teu mòbil la bellesa d'aquests paisatges tenyits de colors, et convidem a participar al VII Concurs de fotografia "Colors de Tardor" a Instagram.
Cal que segueixis bé les instruccions!
Assegura't que compleixes tots els requisits perquè les teves fotos siguin vàlides per participar en el concurs consultant les bases.
El jurat del concurs escollirà 3 fotografies en base a l'originalitat i la qualitat artística.
Doncs cada premiat rebrà un lot de llibres i mapes del Parc Natural de l'Alt Pirineu (valorat en 125€ pel primer premi, 75€ pel segon i 40€ pel tercer) i una cistella de productes agroalimentaris confeccionada per l'Associació de productors i elaboradors del Parc valorada en 80€ cada una.
A més a més, aquest any, les fotografies de flora de muntanya que siguin seleccionades formaran part de l'exposició itinerant del projecte POCTEFA FLORALAB que té com objectiu la preservació de la flora dels ecosistemes transfronterers a l'est dels Pirineus mitjançant la col·laboració a nivell científic, tècnic i pedagògic de diferents institucions de Catalunya, França i Andorra.
La formació comença el proper 26 d'octubre i s'adreça especialment a persones, entitats i empreses que realitzen o vulguin realitzar la seva activitat professional dins l'espai natural protegit.
Curs dirigit a persones, entitats i empreses que realitzen o vulguin realitzar la seva activitat professional dins l'espai natural protegit.
Aquesta formació és essencial per tenir un bon coneixement de les Capçaleres del Ter i del Freser i poder desenvolupar de forma rigorosa activitats de visita i descoberta amb grups turístics, escolars i de lleure al Parc Natural.
El curs està dividit en 2 blocs i diferents mòduls, que es poden cursar de forma independent i en diferents edicions del curs (en diversos anys):
La formació serà presencial, sempre i quan les mesures de prevenció sanitària així ho permetin, en cas contrari les classes teòriques es farien en format on line i una part de la formació de les sortides, transformada en teòrica, es faria també on line, quedant pendent de realitzar les sortides per més endavant.
Es pot descarregar el programa complet del curs a l'enllaç de sota.
Per tal de poder acreditar un bon aprofitament del curs, en el cas dels alumnes que hagin cursat tots els blocs i mòduls, caldrà realitzar un treball de final de curs.
Els detalls i terminis de presentació d'aquest treball es presentaran durant el curs als alumnes que realitzin el bloc específic.
Per poder tenir dret a la realització d'aquest treball final caldrà haver tingut una assistència mínima del 80 % del curs.
Els alumnes que superin satisfactòriament aquest treball final rebran un diploma de reconeixement de l'aprofitament del curs i el carnet de Bon Coneixedor del Parc Natural.
INFORMACIÓ D'INTERÈS PER A LA INSCRIPCIÓ DEL CURS
Període i forma de presentació de sol·licituds:
L'organització es reserva el dret de no realitzar el curs si no hi ha un mínim de 10 inscrits.
Podeu fer la inscripció al curs clicant en aquest enllaç.
Podeu consultar dubtes al telèfon 686113344, o a [EMAIL].
Nota informativa per a planificar millor la vostra visita
El Parc Nacional d'Aigüestortes i Estany de Sant Maurici comença a publicar l'estat dels accessos ara que entrem a la primavera i l'accés és més fàcil després de l'hivern.
Degut a que la meteorologia pot ser inestable en aquesta época de canvi d'estacions, l'objectiu és publicar aquesta informació cada divendres per a que ho tinguin disponible allotjaments i oficines de turisme així com la ciutadania per a la planificació de les activitats del cap de setmana.
El sistema intenta ser força senzill i visual; rodona color verd: obert i rodona de color vermell: tancat.
En tot cas s'anotaran les observacions que es creguin, es a dir si es te informació que un camí concret esta molt glaçat, fins a quina cota arriba aproximadament la neu o fins on arriba el servei de taxis.
També des d'aquesta notícia web s'ofereixen enllaços al Servei Meteorològic de Catalunya i al Butlletí de Perill d'Allaus de l'Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya.
Intentarem que aquesta nota informativa esdevingui una eina útil per a la planificació de les activitats, tot i quedes del Parc es recomana que, per dubtes i aclariments puntuals i temes més concrets, contactar directament amb les Cases del Parc i centres d'informació.
Per aquest motiu volem que aquesta nova eina es pugui adaptar el millor possible a aquestes necessitats i per tant qualsevol proposta de millora s'intentarà incorporar per a anar-ho perfeccionant.
Les cases del Parc d'Espot i de Boí ja estan obertes al públic
Els comuniquem que a partir del dia 16 de març s'adoptaran i es mantindran les següents accions en compliment de les mesures de contenció del COVID-19:
Les cases del Parc d'Espot i de Boí ja estan obertes al públic.
Els aparcaments i accessos al Parc estan operatius, però recomanem seguir les indicacions dels protocols sanitaris de seguretat pel que fa a desplaçaments.
Consulteu el PDF adjunt per saber l'estat dels accessos.
Moltes gràcies per la vostra col·laboració
Manteniment i millora dels recs.
S'han reconstruït els murs de pedra dels marges.
S'ha actuat sobre una longitud de 640 m de recs.
Condicionament i millora dels itineraris-senders.
S'ha restaurat el ferm dels trams més deteriorats com a conseqüència de l'entollament per l'aigua procedent dels recs i dels aiguamoixos.
S'han construït petites barreres amb troncs, i s'ha aportat una capa de terra i pedres per evitar la inundació de determinades zones.
S'han retirat les pedres i roques que hi havia al mig dels senders i s'han substituït dues passarel·les de fusta deteriorades i antiquades.
També s'han reconstruït murs de pedres.
S'ha actuat és de 945 m de senders
Millora paisatgística i ecològica de les Basses d'en Broc
S'han tallat i retirat els arbres i troncs caiguts a les Basses així com les plantes aquàtiques invasores dels marges.
S'han podat els arbres i s'han desbrossat els marges i l'entorn més immediat.
Millora general de l'ecosistema
S'ha potenciat la vegetació de ribera, dels aiguamoixos, el bosc de roure pènol i el seu regenerat mitjançant la realització d'estassades de sotabosc acompanyades de selecció de tanys, eliminació de les espècies vegetals al·lòctones, podes, aclarides selectives sanitàries i retirada d'arbres caiguts.
També s'han plantat freixes a la zona del Molí de les Fonts.
Inversió realitzada per l'Obra Social de "la Caixa": 86.000 €
Al barranc de les Carroveres (terme municipal de Mas de Barberans) s'han recuperat 2,1 ha de pastura en una zona d'antics bancals que es trobava ocupada per vegetació arbustiva densa.
S'ha realitzat una esbrossada manual de la vegetació arbustiva i dels pins petits, deixant algunes illes de vegetació sense tallar, respectant les alzines, els ullastres, els margallons i altres arbusts de port gran que aporten fruits per a ocells i mamífers, a la vegada que els serveixen de refugi, i contribueixen a la conservació dels sòls (eviten l'erosió i aporten nutriens).
Després d'haver tallat les plantacions d'espècies introduïdes a l'ombria del Mas de l'Amat, s'han eliminat les soques en 0,8 hectàrees, i posteriorment s'ha llaurat i sembrat amb una mescla d'espècies farratgeres i de prats per oferir un complement alimentari a la dieta de cabres salvatges i cabirols.
S'ha creat 5,8 ha de pastures en tres zones de la forest pública de Refalguerí (ombria del Mas de l'Amat, bancals del Mas de l'Amat i prat d'en Rubera), al terme municipal de la Sénia, en un entorn amb molta vegetació forestal.
Les actuacions han consistit en tallades d'antigues plantacions d'arbres d'espècies al·lòctones.
En les tallades s'han respectat tots els peus de carrasca, així com alguns pins aïllats de grans dimensions.
Les restes de la tallada es van apilar en cordons i posteriorment, els tècnics del GEPIF (Grup d'Extinció i Prevenció d'Incendis Forestals de la Generalitat de Catalunya), es van encarregar d'eliminar aquestes restes per mitjà de cremes controlades, que contribueixen a accelerar el procés d'instauració de les pastures.
El prat d'en Rubera té la particularitat de que hi trobem una comunitat vegetal herbàcia especialment rica en espècies pròpies de climes més humits i freds.
La presència pràcticament permanent d'aigua afavoreix el desenvolupament d'espècies molt rares o de localització exclusiva al massís dels Ports.
En aquest lloc, s'han eliminat les espècies llenyoses per evitar que la seva intrusió provoqui la pèrdua d'aquest hàbitat d'interès.
Altres actuacions han consistit en naturalitzar el paisatge eliminant espècies introduïdes.
S'han adequat 14 ha de franges de baixa densitat vora el camí que va de la Morera del Montsant als Montalts.
Aquestes franges de baixa densitat situades als costats d'un camí fan que en cas d'incendi la intensitat del foc disminueixi i faciliten la seva extinció.
Com a conseqüència d'un incendi anterior aquesta zona presentava una alta densitat de peus de regeneració natural.
Amb aquestes franges s'ha disminuït aquesta densitat i s'han creat noves zones obertes, de manera que s'ha diversificat el mosaic forestal tot fomentant la biodiversitat.
S'ha recuperat l'entorn de la font de la Foranca i s'ha adequat el perímetre de Mas Roger.
Amb aquestes actuacions es millora l'ús públic d'aquests espais.
S'han realitzat treballs silvícoles per tal de diversificar el mosaic forestal de 4 ha de la zona dels Montalts.
L'actuació ha consistit en una aclarida forta de l'arbrat i l'eliminació de les restes generades.
Del 6 al 30 de juliol i del 6 de setembre al 5 de novembre de 2010
Priorat: Cabacés i la Morera de Montsant
Persones amb risc d'exclusió social que hi han intervingut: 5
Inversió realitzada per l'Obra Social de "la Caixa": 100.000 €
Als Ullals de Baltasar s'ha restaurat una superfície de 2.500 m 2.
Aquesta superfície s'ha de sumar a la ja recuperada en altres projectes.
Les principals tasques han estat eliminació de la vegetació al·lòctona, principalment canya comuna ( Arundo donax ), recollida d'escombraries i plantació amb espècies arbòries pròpies d'aquest hàbitat com ara xops ( Populus nigra ), àlbers ( Populus alba ) i verns ( Alnus glutinosa ).
Aquesta actuació ha consistit en realitzar tasques pròpies de manteniment de les plantacions lineals de tamarius, àlbers i xops, en una longitud total de 3,5 km. S'ha desbrossat al voltant dels arbres, s'han podat, s'han substituit els arbres morts i a les plantacions joves s'han realitzat regs de suport.
S'han netejat mes de 100 ha de dunes on s'han retirat 250 m 3 de deixalles.
La combinació de l'abocament descontrolat de deixalles i l'efecte dels temporals provoca que els sistemes dunars del Parc es vegin envaïts per diferents tipus de deixalles.
Camins Vius és un itinerari a peu que dóna la volta al Parc Nacional i que discorre pels antics camins que unien els pobles de la zona d'influència del Parc.
Amb aquest projecte s'ha pretès:
El camí de Roca Blanca té una longitud de 4,3 km i va des d'Espot fins al Mirador de Roca Blanca.
La millora del camí ha consistit en la millora del paviment i el desbrossament de la vegetació a ambdues bandes del camí.
També s'han col·locat bancs cada 500 m perquè la gent que ho necessiti pugui reposar durant la caminada i s'han adequat 2 àrees de descans: la de Santa Maria i la de l'antiga fàbrica de tubs.
Maria s'hi ha instal·lat un aixopluc amb un parell de bancs.
A l'àrea de l'antiga fàbrica de tubs s'ha eliminat la vegetació que cobria la fàbrica, s'han adequat les restes, s'ha col·locat una tanca perimetral de fusta i un aixopluc amb taules de pícnic i bancs.
Aquesta fàbrica es va construir als anys 1950 durant la construcció de les hidroelèctriques.
També s'ha senyalitzat el camí a l'entrada dels itineraris, amb cartells interpretatius de la vegetació adaptats per a persones amb deficiències visuals i un cartell interpretatiu de la fàbrica de tubs.
Aquest camí va des de l'àrea de lleure de Senet fins el Mirador del Salto.
La millora ha consistit en el desbrossament de la vegetació a ambdues bandes del camí i el condicionament del paviment (aportació d'àrids i reperfilat, instal·lació de trencaaigües de fusta i guals de formigó per evitar que l'aigua de la pluja i del desglaç de la neu el pugui malmetre).
També s'han col·locat bancs cada 500 m perquè la gent que ho necessiti pugui reposar durant la caminada, s'ha adequat l'àrea de lleure que hi ha a l'inici del camí i el mirador del Salto.
A l'àrea de lleure s'ha instal·lat una pèrgola per tal que s'hi puguin fer activitats d'educació ambiental, s'han col·locat taules i bancs i s'ha condicionat un accés amb formigó apte per a persones amb cadires de rodes.
El mirador del Salto es un lloc espectacular des d'on es pot observar una cascada d'aigua i en el que s'ha instal·lat una tanca de seguretat.
Finalment s'ha instal·lat un rètol de presentació de l'itinerari, així com un rètol direccional i diferents senyals interpretatius dels elements naturals adaptades per a persones amb deficiències visuals.
De juliol de 2009 a novembre de 2010
Persones amb risc d'exclusió social que hi han intervingut: 25
Inversió realitzada per l'Obra Social de "la Caixa": 344.000 €
El Parc Natural de la Serra de Montsant és un dels espais naturals més singulars de Catalunya.
La serra de Montsant és un territori eminentment rocós, i s'estén en el sector occidental de la Serralada Prelitoral Catalana, dins de la comarca del Priorat.
La singularitat de la serra resideix en l'originalitat del relleu, que s'aixeca com un bloc abrupte on hi destaquen fortament les imposants parets rocoses del Cingle Major, compost per conglomerats calcaris de l'oligoxè (de 35 a 23 milions d'anys).
Per damunt d'aquests, la muntanya continua ascendint suaument fins a arribar a la Serra Major, on es troba la Roca Corbatera, de 1163 metres, màxima altitud del Parc.
Un bon grapat de barrancs esquerps vessen les seves aigües a l'excepcionalment ben conservat riu Montsant, que travessa la Serra per la banda nord mig partint-la.
ORDRE TES/79/2018, de 20 de juny, per la qual s'aproven els preus públics per a la prestació de serveis en els espais naturals de protecció especial
Tot i què se sap que els ecosistemes marins proporcionen una àmplia gamma de béns i serveis que són essencials per la salut i el benestar de les persones, les relacions que s'estableixen entre la mar i la salut són sovint complexes i han estat poc estudiades.
En aquest sentit, el paper que juguen les reserves marines sobre la salut de les persones és poc conegut des del punt de vista científic, i encara menys per la societat en general.
El projecte pretén avaluar per primer cop els beneficis potencials per a la salut de les persones aportats pels recursos marins de les àrees marines protegides, per poder després divulgar els resultats a la societat.
D'aquesta manera es podrà així trametre la necessitat de protegir els recursos marins per tal de preservar la salut de les persones.
El projecte agafa com a cas d'estudi el Parc Natural de Cap de Creus, on els seus recursos marins han estat objecte d'una activitat pesquera des de temps molts anys, tan professional (artesanal) com recreativa.
Àmbit marí del Parc Natural del Cap de Creus
Inversió realitzada per l'Obra Social de "la Caixa":
El seneci del Cap és una planta al·lòctona invasora que aprofita qualsevol pertorbació en el sòl per a colonitzar els prats de pastura.
Això sumat al fet que el bestiar no se les menja (baixa palatabilitat) i a la persistència en els processos de dispersió fa que vagi guanyant terreny a la pastura.
Els treballs han consistit en arrencar de manera manual les plantes de seneci del Cap i deixar-les en petites piles a terra, per tal que es descomposin de forma natural.
S'ha treballat a quatre sectors principals: carretera de Castellar de n'Hug, Erols-Pardinella, l'Hospitalet de Roca-Sança i Gréixer, i d'altres menors puntuals.
En total s'han netejat més de 80 ha i s'estima que s'han arrencat més de 1.350.000 de senecis.
Berguedà: Castellar de n'Hug, Guardiola de Berguedà, Bagà, Gòsol i Saldes
Persones amb risc d'exclusió social que hi han intervingut: 4
Inversió realitzada per l'Obra Social "la Caixa": 80.000 €
L'obra ha consistit en construir un itinerari adaptat de més d'1 km de llargada, que culmina en el mirador del Cap del Ras, alhora que dóna accés a l'àrea de lleure que hi ha just abans d'arribar al mirador.
Per realitzar l'obra s'ha creat una traça sinuosa que discorre entre arbres i prats, alternant així zones ombrívoles amb espais oberts amb vistes a la serra del Cadí.
Aquesta traça, de 95 cm d'amplada de plataforma útil, s'ha construït amb formigó armat i s'ha dotat d'algunes zones més amples per a permetre el creuament de les cadires de rodes.
Finalment s'ha tractat amb òxid de ferro per a millorar la seva integració paisatgística i la seva durabilitat.
A més, s'hi han posat uns roda-peus de fusta tractada a banda i banda per evitar possibles sortides de la traça.
Al mirador, s'hi ha col·locat una taula d'interpretació del paisatge (fotografia panoràmica amb els noms dels cims i de les poblacions que s'hi poden veure).
En aquest cas, l'accés adaptat al mirador dels Orris s'ha construït mitjançant una passera de fusta tractada d'uns 100 m de llarg i de 95 cm d'amplada útil.
La passera s'ha equipat amb una barana de fusta en el tram on aquesta guanya alçada respecte el terreny.
En la resta del traçat s'hi ha col·locat un roda-peus a banda i banda.
També s'hi ha fet una zona de creuament i descans a l'ombra d'uns pins.
L'accés final al mirador, s'ha realitzat mitjançant una doble rampa de formigó -per salvar el desnivell de les escales-, que s'ha tractat amb òxid de ferro per a integrar-la a l'entorn.
En aquesta rampa s'hi ha col·locat una barana de ferro, tractada amb àcid per a donar-li un acabat rovellat.
Mirador del Cap del Ras: Bellver de Cerdanya, Cerdanya
Mirador dels Orris: Bagà, Berguedà
Persones amb risc d'exclusió social que hi han intervingut: 4
Inversió realitzada per l'Obra Social "la Caixa": 89.000 €
El Parc Nacional d'Aigüestortes i Estany de Sant Maurici es troba situat a l'extrem nord-occidental de Catalunya, en plena serralada dels Pirineus.
A la guia de visita trobareu informació d'utilitat per facilitar-vos una bona estada.
El Parc Nacional és un indret que convé conèixer a peu, i en la mesura de les possibilitats de cadascú tothom pot trobar una opció adequada als seus interessos.
Us recomanem participar en els itineraris guiats, la millor manera de conèixer el parc: Consulteu l'agenda d'activitats abans de la vostra visita per veure si coincideix amb alguna de les opcions que us proposem.
No oblideu que esteu en un espai natural protegit, consulteu l'apartat de normativa per saber que podeu fer i quines accions no estan permeses a l'interior del parc per evitar-vos problemes.
Els àmbits de treball del Parc Nacional d'Aigüestortes i Estany de Sant Maurici estan definits pel Pla Rector d'Ús i Gestió.
Aquests programes d'actuació, que s'executen dins del seu període de vigència amb una estimació econòmica del cost que tenen comprenen tots els àmbits d'actuació dins del Parc, des de la conservació dels seus valors naturals fins a les relacions amb la població local.
Aquest òrgan de govern, d'acord amb la Llei 22/1990 i el Decret 324/2000, té la següent composició:
D'acord amb l'article 9.3 de la Llei 7/1988 i l'article 18 de la Llei 5/2007 de la Xarxa de Parcs Nacionals, El Patronat desenvolupa les funcions següents:
a) Vetllar pel compliment de les normes establertes, promoure possibles ampliacions del Parc Nacional, promoure la construcció i el condicionament dels accessos necessaris, administrar els fons procedents de la utilització dels serveis del Parc o dels ajuts que lliurin al Patronat qualsevol tipus d'entitats o particulars, proposar normes per a la defensa més eficaç dels valors i la singularitat del Parc Nacional, elevar propostes i fer totes les gestions que cregui beneficioses per al Parc.
b) Aprovar provisionalment el Pla rector d'ús i gestió i les seves revisions, i vetllar pel seu compliment.
c) Aprovar la memòria anual d'activitats i resultats.
d) Aprovar els programes específics a què fa referència l'article 8 de la Llei 7/1988.
e) Informar dels projectes que despleguen els programes específics.
f) Informar sobre qualsevol tipus de treballs, obres, aprofitaments i estudis de recerca que es preveu realitzar, inclosos en el Pla rector d'ús i gestió, o no.
h) Informar dels projectes desenvolupats al seu entorn on es preveu un impacte significatiu dels seus valors naturals
Aqui trobareu els Acords presos pel Patronat
La Comissió Permanent està constituïda al si del Patronat segons l'article 3 de la Llei 22/1990.
La delimitació de les funcions que corresponen al Ple i a la Comissió Permanent és establerta pel Reglament de règim interior del Patronat.
La Comissió Permanent està presidida pel president del Patronat i està formada pels membres següents:
Disposicions legals aplicables a aquest organisme
El Parc es configura per un laberint de muntanyes i valls que conflueixen a la zona més alta.
En els diferents apartats d'aquest web us anirem presentant els diferents valors del Parc, de manera que en pugueu conèixer les característiques, tant des del punt de vista físic com humà.
No dubteu a visitar-nos per conèixer de primera mà allò que aquí us presentem.