Resolució de 23 de novembre de 2016, d'estimació de les Reclamacions 214/2016 i 215/2016 (acumulades)
Administració: Ajuntament de Lleida
Informació sobre els excessos de velocitat detectats pels radars del municipi que no han comportat un expedient sancionador.
L'acord assolit en el procediment de mediació satisfà només parcialment l'objecte de la reclamació i és necessari dictar resolució sobre la part que aquell no cobreix.
Cal estimar les Reclamacions en la part no coberta per l'acord de mediació perquè l'article 3.2 LTAIPBG és aplicable supletòriament al dret d'accés dels electes locals, que han de poder accedir a informació en poder del contractista que es trobi directament relacionada amb l'execució del contracte subscrit per a la gestió dels radars del municipi.
En particular, els regidors han de poder accedir al número de matrícula dels vehicles que han estat fotografiats superant els 50 km/h.
A la sol·licitud que es troba en l'origen de la Reclamació 214/2016 (registre d'entrada 36020) es demana el següent:
"Com a regidor i portaveu del Grup Municipal de Convergència i Unió i d'acord amb el que disposa el Cartipàs Municipal 2015-2019 aprovat pel Ple de la Paeria, sol·licitem que se'ns lliuri una còpia de la següent documentació:
En aquest sentit volem manifestar que aquesta relació es troba informatitzada als sistemes municipals.
Per tant, no es tracta d'una nova elaboració documental sinó del lliurament d'informació que no requereix de tractament.
Sol·licitem aquesta informació a fi i efecte de comprovar el compliment del contracte municipal pel que una empresa gestiona aquest servei".
La sol·licitud de 25 d'agost (registre d'entrada 36021) que dóna lloc a la Reclamació 215/2016 és idèntica a l'anterior, amb l'única diferència que es demana també la "matrícula del cotxe que ha comès la infracció".
"El motiu de la sol·licitud d'informació es realitza, com a regidors de la Corporació Municipal, per fiscalitzar l'acció de l'equip de govern municipal a l'empara de l'article 164 del Decret Legislatiu 2/2003, de 28 d'abril, que aprova el Text Refós de la Llei municipal i de règim local de Catalunya [TRLMRLC], que regula el dret a la informació dels membres de les corporacions locals.
Entenem que la informació sol·licitada resulta imprescindible per comprovar el compliment del contracte municipal signat amb l'adjudicatari de la gestió del servei".
A ambdues reclamacions es demana el procediment de mediació que ofereix la GAIP.
A continuació, s'explica que la demora en el lliurament de la informació sol·licitada obeeix al fet que per atendre-la cal dur a terme un procés d'elaboració que requereix la consulta de diversos fitxers, es fa referència al gran nombre de sol·licituds d'accés presentades pels regidors dels diversos grups en l'actual mandat corporatiu, i s'afirma que "s'està treballant en l'elaboració de la informació objecte d'aquestes dues peticions".
A l'informe també es designa la persona que representarà l'Ajuntament de Lleida en el procediment de mediació.
El fet que les reclamacions tinguin el seu origen en una sol·licitud d'accés a informació d'un grup municipal formulada a l'empara de la normativa de règim local, que no contempla expressament la possibilitat de reclamar davant òrgans de garantia com la GAIP, no impedeix que aquesta sigui competent per conèixer-les.
Com aquesta Comissió ha assenyalat en reiterades ocasions (entre d'altres, amb major deteniment, a les seves resolucions relatives a les Reclamacions 4/2016, 22/2016, 23/2016, 28/2016 i 34/2016), el règim d'accés dels càrrecs electes locals a la informació de l'ens local respectiu constitueix un supòsit de "règim d'accés especial" als efectes de la disposició addicional primera, apartat segon, de l'LTAIPBG i, com a tal, es regeix per la seva normativa específica (article 77 de la Llei 7/1985, de 2 d'abril, reguladora de les bases del règim local, articles 14 a 16 del Reial decret 2568/1986, de 28 de novembre, pel qual s'aprova el Reglament d'organització, funcionament i règim jurídic de les entitats locals i, a Catalunya, l'article 164 TRLMRLC) i, supletòriament, per l'LTAIPBG.
L'Ajuntament de Lleida no ho qüestiona en cap moment.
Atesa l'estreta connexió existent entre aquestes dues reclamacions, que tenen les mateixes parts, un objecte gairebé idèntic (la 214 queda subsumida dins la 215) i una tramitació paral·lela, resulta procedent acumular-les a l'empara de l'article 73 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú, precepte aplicable per raons temporals a aquest procediment i recollit en termes pràcticament literals per l'article 57 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.
El procediment de mediació s'ha dut a terme de conformitat amb el que preveuen l'article 42 LTAIPBG i el Manual de mediació de la GAIP, que s'ha posat prèviament a disposició de les parts i que aquestes declaren que coneixen i accepten.
L'article 42.5 l'LTAIPBG estableix que l'acord assolit "ha de ser aprovat pel reclamant, per l'Administració afectada i, si escau, pels tercers que hagin comparegut en el procediment.
Aquest acord posa fi al procediment i en cap cas no pot ser contrari a l'ordenament jurídic".
Per tant, un cop signat l'acord per les parts, i en no presentar elements contraris a l'ordenament jurídic, resultaria procedent donar per finalitzat el procediment.
Tanmateix, com s'ha indicat als antecedents, l'acord assolit és merament parcial, ja que abasta només part de la informació sol·licitada, aquella relativa als excessos de velocitat detectats de vehicles que circulaven a més de 65 km/h, i no comprèn la dels vehicles que circulaven entre els 50 km/h i els 65 km/h.
Quan l'acord de mediació és merament parcial, cal que la GAIP es pronunciï sobre la part no acordada mitjançant resolució, de conformitat amb l'article 42.6 LTAIPBG i l'apartat 18.1 del seu Manual de mediació.
Tal com recull l'acta de la sessió de mediació celebrada entre les parts el 7 de novembre de 2016, l'Ajuntament no assumeix el compromís de lliurar la informació demanada relativa als excessos de velocitat de vehicles que circulaven entre els 50 km/h i els 65 km/h perquè no disposaria d'aquesta informació, que estaria en poder del contractista al qual es va adjudicar la gestió dels radars del municipi i que no hauria facilitat a aquell en tractar-se d'excessos que l'Ajuntament hauria decidit no sancionar.
A l'esmentada acta, la part reclamant fa constar que l'empresa adjudicatària del contracte li ha informat que l'Ajuntament disposa d'aquesta informació.
En tot cas, encara que no disposi d'ella, l'Ajuntament l'ha de demanar i l'ha d'obtenir del contractista, per imperatiu de l'article 3.2 LTAIPBG, en tractar-se d'informació "directament relacionada" amb l'execució del contracte subscrit per a la gestió dels radars del municipi.
Segons aquest precepte, qualsevol ciutadà pot exercir el dret d'accés respecte aquestes dades referides a "activitats directament relacionades amb l'exercici de funcions públiques, la gestió de serveis públics i la percepció de fons públics"; la sol·licitud d'accés s'ha d'adreçar a l'Administració contractant i el contractista té l'obligació de facilitar-li a aquesta la informació per tal que pugui atendre la sol·licitud del ciutadà.
Com la GAIP ja va assenyalar a la Resolució de 28 de setembre de 2016, d'estimació parcial de la Reclamació 142/2016, "si qualsevol ciutadà pot demanar a l'Administració aquestes dades dels seus contractistes, amb més motiu ho han de poder fer els càrrecs electes locals, per tal de poder exercir degudament la seva funció de control i proposta sobre la política d'externalitzacions [...] del municipi" (FJ 3), de manera que aquest article 3.2 LTAIPBG resulta d'aplicació supletòria al dret d'accés dels electes locals.
En aquest cas, a més, resulta que la informació que més interessa el grup municipal reclamant és precisament la dels excessos de velocitat detectats pels radars del municipi que no han estat objecte d'expedient sancionador per no superar els 65 km/h.
L'empresa contractista ha demandat l'Ajuntament de Lleida en via contenciosa administrativa per no abonar-li la retribució prevista al contracte pels excessos de velocitat detectats inferiors als 65 km/h, i el grup municipal fonamenta la seva sol·licitud en la finalitat "de comprovar el compliment de [l'esmentat] contracte municipal".
L'Ajuntament de Lleida, a l'informe emès durant la tramitació d'aquesta reclamació (antecedent 5), no considera que concorri cap límit que justifiqui denegar l'accés a la informació sol·licitada, i sosté que les sol·licituds es poden entendre estimades per silenci administratiu positiu.
Aquesta conclusió ha de ser compartida, també pel que fa a la informació sobre el número de matrícula dels vehicles que han estat fotografiats superant els 50 km/h.
La qualificació del número de matrícula dels vehicles com a dada personal no és pacífica.
Mentre les diverses agències de protecció de dades tendeixen a qualificar-lo com a tal, al considerar que, en associar-se amb les dades que subministra el Registre de vehicles (registre que, segons l'article 2 del Reial decret 2822/1998, de 23 de desembre, pel qual s'aprova el Reglament general de vehicles, és públic, tot i que només per als "interessats i tercers que tinguin interès legítim i directe"), permet la identificació del seu titular sense esforços desproporcionats (així ho han considerat l'Agència Espanyola de Protecció de Dades al seu Informe 425/2006 i l'Autoritat Catalana de Protecció de Dades, entre d'altres, als seus Dictàmens 10/2011 i 17/2016), l'Audiència Nacional li ha negat aquesta condició al entendre que " un número o placa de matrícula, si bien identifica un vehículo, en ningún caso identifica una persona, ya que el conductor del vehículo ni siquiera tiene porqué ser el titular del mismo, es decir, aquel a cuyo nombre figura dicho vehículo en la Dirección General de Tráfico " (FJ 5è de la Sentència de la Sala Contenciosa Administrativa de l'Audiència Nacional de 26 de desembre de 2013, ECLI: ES:AN:2013:5832).
Però és que, fins i tot encara que se'l consideri una dada personal, no revelaria, en aquest cas, a la vista de la resta d'informació sol·licitada, cap dada íntima (que és el límit al dret d'accés dels electes locals previst a l'article 164.3.a TRLMRLC), sinó només el fet de ser titular d'un vehicle que ha estat fotografiat superant el límit de velocitat en un tram urbà i que no ha estat sancionat.
Aquesta informació ha de poder ser accessible pels regidors municipals, per tal que puguin controlar el correcte exercici de la potestat sancionadora per part de l'Ajuntament, com aquesta Comissió ja ha assenyalat, amb major deteniment, en un supòsit similar, a la Resolució de 14 de setembre de 2016, d'estimació parcial de les Reclamacions 78/2016, 116/2016, 117/2016 i 118/2016 (acumulades).
Cal no oblidar que els regidors estan sotmesos, en tot cas, al deure de confidencialitat establert per l'article 164.6 TRLMRLC, deure que el grup municipal reclamant es compromet expressament a observar en l'acord parcial de mediació assolit en el marc d'aquesta reclamació.
Per tot l'exposat, en no haver-se invocat ni concórrer cap límit dels previstos a l'article 164.3 TRLMRLC que justifiqui restringir l'accés dels electes locals a una informació que té un indubtable interès públic i que es troba necessàriament en poder del contractista, s'ha de declarar el dret del grup municipal reclamant a que l'Ajuntament de Lleida li en faci lliurament, previ requeriment, si cal, a l'esmentat contractista.
Tot i que el grup municipal reclamant no precisa l'abast temporal de la seva sol·licitud, de la fonamentació d'aquesta es pot deduir que es vol accedir a l'esmentada informació des del moment en què la gestió dels radars va ser assumida per l'empresa contractista.
Sobre la base dels antecedents i fonaments jurídics exposats, el Ple de la GAIP, en la sessió de 23 de novembre de 2016, resol per unanimitat:
del 7 de novembre de 2016, relatiu a la Reclamació 214/2016 i 215/2016
En representació de l'Ajuntament de Lleida:
El representant de l'Ajuntament de Lleida es compromet a lliurar a la part reclamant la informació que es detalla en el següent acord.
Informació que ha de ser lliurada
L'Ajuntament de Lleida lliurarà en relació amb les fotografies realitzades pels radars de control de velocitat municipals una relació de les infraccions detectades per vehicles que circulaven a més de 65km/h i que no han comportat un expedient sancionador per infracció de les ordenances municipals perquè no han estat validades per la Guàrdia Urbana.
Ambdues parts acorden que per al cas que en la informació de la qual s'acorda i se'n facilitarà l'accés hi apareguessin dades de caràcter personal que, d'acord amb la Llei Orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de protecció de dades de caràcter personal, tenen un règim especialment protegit (art. 7) en tenir relació o permetre l'accés a informació sobre la ideologia, la afiliació sindical, la religió, les creences, l'origen racial, la salut o la vida sexual de persones físiques, o bé en el cas de dades que mereixen una especial reserva o confidencialitat com les dades de menors o les relacionades amb la violència de gènere o la seguretat de les persones, aquesta informació serà anonimitzada.
En tot cas, la persona reclamant es compromet a tractar les dades personals que figurin a la informació a la qual accedirà amb la reserva i confidencialitat que exigeix la normativa de règim local i de protecció de dades de caràcter personal.
La informació es facilitarà en suport digital reutilitzable a la persona reclamant.
La informació es lliurarà en un termini màxim de 15 dies hàbils a partir de la signatura del present acord per les parts.
La part reclamant, mitjançant aquest acord de mediació es dóna per satisfeta parcialment de la seva reclamació en relació amb l'accés a la informació pública sol·licitada, sens perjudici de les actuacions i accions ulteriors que li puguin correspondre.
L'administració reclamada es compromet a informar del compliment del present acord a la GAIP un cop s'hagi fet efectiu, de conformitat amb el què estableix l'article 43.5 de la Llei 19/2014, del 29 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern, comunicant-li expressament en un termini d'una setmana el seu compliment i els termes de la seva execució.
Aquest acord parcial es presentarà al Ple de la GAIP, a fi que aquest en tingui coneixement, dicti la resolució que posa fi al procediment de reclamació, ordeni la seva execució i la seva publicació al web de la GAIP.
Atenent al caràcter parcial d'aquest acord i al seu abast limitat a una part de l'objecte de la reclamació, la resta de la reclamació es tramitarà pel procediment amb resolució de la Comissió, llevat que la persona reclamant desisteixi de les reclamacions o acordin la celebració d'una propera sessió de mediació.
Per l'Ajuntament de Lleida Per la persona reclamant: