L'ApLAB és un punt de trobada, tant físic com virtual, per impulsar projectes innovadors que millorin els serveis públics, especialment els digitals.
Els principis sobre els quals funciona aquest laboratori de cocreació són els de l'aportació, compartició i generació de coneixement, i del debat que se'n pugui derivar.
La seva funció és enxarxar talent i coneixement, fomentar l'aprenentatge mutu i contribuir a avançar en l'Administració digital.
El laboratori s'activa amb l'entrada d'un projecte proposat per una unitat de la Generalitat, arran de la qual es planifiquen les accions per facilitar aquest entorn d'aprenentatge i d'experimentació, com també amb motiu de col·laboracions interadministratives i publicoprivades.
Què és l'ApLAB, com funciona i què t'aporta
L'ApLAB centrat en l'ètica dels serveis proactius i personalitzats s'ha realitzat en una sessió de caràcter íntegrament virtual.
Aquest ApLAB s'ha plantejat com un autèntic judici entorn dels elements més crítics -des d'una perspectiva ètica i de valors-, que envolten aquests tipus de serveis: el seu impacte en qüestions de justícia, d'autonomia de l'individu, i de respecte a principis de beneficència i no maleficència.
Algunes idees han aconseguit amplis consensos, com és el fet que hi ha maneres d'implantar els serveis proactius i personalitzats sense que impliquin greuges.
Les solucions i mesures a prendre en consideració passen per establir mitjans que permetin assegurar el respecte a la protecció de dades, a la vigència de la voluntat de l'individu a rebre aquests serveis, o al control i supervisió constant dels elements que alimenten els algoritmes i fórmules que basen els processos d'intel·ligència artificial i d'aprenentatge profund.
La participació d'una trentena de professionals dels diferents Departaments i d'entitats alienes a l'Administració de la Generalitat de Catalunya ha tingut com a resultat l'aportació de moltes idees i molt interès en aquest ApLAB.
L'ApLAB sobre successions planificades s'ha centrat, al llarg de tres sessions, en explorar escenaris i dissenyar eines que facilitin els processos de relleu en els llocs de treball que han de quedar vacants en els propers anys, amb motiu de la jubilació de les primeres cohorts d'empleats públics que han prestat serveis a la Generalitat de Catalunya al llarg de tota una vida laboral.
La voluntat última, ha estat identificar vies i dissenyar eines que permetin que es vegin cobertes les necessitats de tots els agents implicats en cada canvi: la persona que es jubila, els comandaments i l'equip de la seva unitat, però també les de les unitats de recursos humans o la persona que hagi de succeir a la persona que es desvincula.
A la primera sessió hem conegut el mètode elaborat per l'Ajuntament de Barcelona, per facilitar el traspàs ordenat i eficient del coneixement crític abans que una persona es desvinculi per jubilació.
També hem assajat solucions que ens permetin identificar i valorar el coneixement crític a la nostra organització i el procediment de gestió de recursos humans vinculat a les situacions de relleu, que faciliti una adequada gestió del coneixement.
En la segona sessió d'aquest ApLAB hem comptat amb la intervenció de Manel Muntada, per parlar-nos de les implicacions de la gestió del coneixement a les organitzacions, i hem conegut l'experiència del Departament d'Empresa i Coneixement, que ja ha començat a abordar algunes de les necessitats vinculades a aquests processos.
També hem definit elements essencials d'eines i mitjans que ens haurien de facilitar la codificació del coneixement i la seva posada a disposició de l'organització.
La tercera i darrera sessió ha esdevingut un punt de trobada per compartir pràctica i vivències per pensar com podem afavorir el reconeixement de les persones que es jubilen i el manteniment posterior del seu vincle amb la institució.
Hem tingut ocasió de conèixer, de la mà del personal de la Generalitat a Girona, el programa Aprenem en fons i forma, i les vivències de tres persones referents d'àmbits diferents amb motiu de la seva jubilació.
En aquesta sessió també han sorgit propostes d'eines que poden facilitar una vinculació significativa amb la Generalitat, i que van des del manteniment del vincle digital, a l'establiment de borses de mentoria o a l'articulació de la participació en un projecte com a possibilitat de col·laboració postjubilació.
Aquesta darrera sessió ha estat, a la vegada, la primera sessió de l'ApLAB duta a terme en remot, atès el que imposen les circumstàncies actuals, però ha quedat de manifest que l'adaptació accelerada que estem vivint en relació amb les noves maneres de treballar, ens ha aportat un punt de maduresa en què el format virtual també ha permès una bona ordenació de la participació i les intervencions.
El dia 29 d'octubre es va dur a terme la primera sessió de l'ApLAB Serveis proactius i personalitzats, amb l'objectiu de conèixer el marc per a la incorporació de dades massives, i orientar i identificar supòsits en què es pugui incorporar la proactivitat i la personalització en la prestació de serveis i tràmits digitals.
La sessió va incloure dues presentacions: la primera, d'Agustí Cerrillo, ens va aproximar als fonaments i principals reptes dels serveis proactius i personalitzats que analitza el seu grup de recerca de la UOC, i la segona, a càrrec de Sergio Jiménez, va exposar bones pràctiques en aquest àmbit arreu del món.
També es va dur a terme una dinàmica de cocreació, a través de la qual professionals de l'Administració de la Generalitat de Catalunya i estudiants universitaris van articular les seves aportacions en aquest àmbit.
La segona sessió d'aquest laboratori d'aprenentatge col·laboratiu ha explorat els reptes que suposa que els ciutadans i les empreses s'estalviïn de comunicar fets que l'Administració ja hauria pogut anticipar i, a la vegada, personalitzar la prestació dels serveis públics i adaptar-los a les circumstàncies i necessitats personals.
Les persones assistents, mitjançant la realització de dinàmiques participatives, han dissenyat serveis proactius i personalitzats per a entitats, persones discapacitades, famílies i alumnes universitaris.
Per al disseny d'aquests serveis han comptat amb l'assessorament de persones expertes en l'àmbit de la ciutadania, les dades, el vessant jurídic i de governança, i la tecnologia.
El tercer ApLAB s'ha centrat en el govern de les dades dels ciutadans a l'Administració.
Aquesta sessió ha estat promoguda per la Direcció General d'Administració Digital amb l'objectiu d'explorar conjuntament i posar en comú estratègies que garanteixin una gestió i un ús més eficient de les dades que la nostra institució obté dels ciutadans.
A la primera trobada realitzada el mes de juliol, vam tenir l'ocasió de conèixer què és la governança de la dada i les passes i solucions que han adoptat alguns departaments productors de dades dels ciutadans amb resultats d'èxit a l'hora d'avançar en l'ús i l'explotació de les dades dins del seu àmbit.
En la segona sessió hem presentat, experimentat i debatut un model de govern de la dada per a la Generalitat.
Ho hem vehiculat a través de les dinàmiques de cocreació entre els productors de dades, impulsors i prescriptors que hi han participat.
A l'era digital, les dades són un actiu fonamental per a qualsevol organització, i l'ApLAB esdevé una oportunitat per abordar aquesta temàtica, imprescindible, d'altra banda, per a les administracions públiques.
Millorarem el nostre servei a la ciutadania en la mesura que puguem tractar les dades de forma reaprofitable en tots els procediments on aportin valor, sempre dins dels límits establerts pels criteris de seguretat i privacitat.
La governança, a més d'una qüestió tecnològica, és un tema cabdal per a la institució, que ha de decidir quines són les seves dades fonamentals, com s'han d'utilitzar i qui hi ha de poder accedir.
El segon ApLAB (laboratori d'aprenentatge) promogut per la Direcció General d'Administració Digital ha tractat sobre les noves formes de treball a l'Administració.
L'ApLAB ha incorporat expertesa, coneixement i aprenentatge mutu respecte de les accions d'exploració i definició sobre com ha de ser el futur a la nostra organització, tant des del punt de vista tecnològic com de les formes de treballar i de col·laborar.
Aquest laboratori d'aprenentatge s'ha dut a terme en dues sessions.
La primera, de caire més exploratori, ha comptat amb la participació de professionals que ens han facilitat una visió general del model actual pel que fa a l'entorn dels llocs de treball i de les tendències que hi apareixen.
La segona sessió ens ha permès conèixer l'experiència en la gestió del canvi en les organitzacions i traçar, col·laborativament, un pla d'acció per avançar en les direccions que han sorgit de la priorització de les idees sorgides en la primera sessió en relació amb el futur desitjat de les noves formes de treball i la gestió del canvi cultural en l'Administració digital.
En aquest segon ApLAB hem identificat els elements necessaris per avançar cap a una definició de l'entorn de treball que permeti desplegar una cultura organitzativa alineada amb les necessitats i els requeriments sorgits d'aquest procés.
El primer ApLAB de la Generalitat de Catalunya s'ha centrat a explorar elements per a la identificació i la prestació del consentiment de la ciutadania davant les administracions.
En concret, l'ApLAB ha començat a funcionar amb dues sessions de treball sobre la utilització de la signatura biomètrica en l'Administració de la Generalitat.
La signatura biomètrica és la signatura manuscrita que es fa sobre un dispositiu electrònic, generalment una tauleta tàctil.
Aquesta tecnologia captura les dades biomètriques de la persona que signa i permet, així, identificar-la.
Té la mateixa validesa jurídica que la signatura manuscrita sobre paper, però comporta nombrosos avantatges, quant a la digitalització dels documents i l'eliminació de paper, pel que fa a la transparència, la senzillesa i l'estalvi de temps i recursos.
Les sessions han estat un punt de trobada entre professionals dels diversos departaments de la Generalitat i experts en signatura biomètrica.
A l'ApLAB han explorat i treballat les solucions que ofereix la signatura biomètrica i els requeriments legals, de seguretat, tecnològics i econòmics necessaris perquè la signatura digital pugui implantar-se com a sistema íntegre i segur als serveis públics de l'Administració de la Generalitat.