projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El finançament de les infraestructures de sanejament de caràcter unitari o mixt que les administracions locals afectades sol·licitin d'incorporar al Pla de sanejament s'ha de dur a terme mitjançant un coeficient addicional d'àmbit local.
El coeficient addicional consisteix en un increment de fins a vint centèsimes del coeficient de concentració demogràfica permanent fixat per l'article 27.6 i és aplicable en els municipis afectats per les infraestructures a què es refereix l'apartat 1 durant un termini igual al de llur amortització.
El coeficient addicional s'integra de manera indivisible en el tipus de gravamen de l'increment de tarifa i el cànon de sanejament, i se li aplica el procediment de gestió i recaptació regulat per aquesta Llei.
El coeficient addicional ha d'ésser fixat inicialment pel Consell de Direcció de la Junta de Sanejament, en el moment d'acordar la incorporació al Pla de sanejament de les actuacions que hi donin lloc, un cop feta la sol·licitud per l'administració local corresponent, i l'expedient s'integra en el programa econòmico-financer a què es refereix l'article 30 per tal de seguir la tramitació que s'hi regula.
El coeficient addicional ha d'ésser finalment aprovat per la llei de pressupostos.
El Pla de sanejament pot ésser revisat per canvis en la zonificació del Pla o en els seus objectius de qualitat.
La revisió del Pla es tramita d'acord amb el mateix procediment establert en aquest capítol per a l'aprovació.
Les modificacions dels programes han de contenir obligatòriament llur repercussió en el programa econòmico-financer, als efectes d'incloure-la en el pressupost de la Junta de Sanejament.
El Pla de sanejament de Catalunya és un pla territorial sectorial i el procediment per a aprovar-lo i revisar-lo és el regulat en aquest capítol.
La redacció del Pla de sanejament de Catalunya pot prendre la forma de document document únic per a tot el territori o seguir una divisió per zones atenent criteris hidrogràfics.
En tot cas, el Pla ha d'incloure:
a) Els objectius de qualitat que es pretén d'assolir i els terminis per a assolir-los.
b) La relació de programes de sanejament a desenvolupar dins el Pla per tal de complir els objectius de qualitat.
Per a la consecució dels objectius dels programes, el Pla de sanejament s'ha d'acompanyar d'un programa econòmico-financer, amb expressió de les seves fonts de finançament, que especifiqui les aportacions de la Junta de Sanejament i, en particular, la proposta de tarifes de les exaccions a què es refereix l'article 17 i llur evolució, i també les aportacions alienes a la Junta, en especial aquelles a què es refereix l'article 19.2.
El programa econòmico-financer, que ha de garantir l'equilibri financer del Pla, referit al seu període de vigència, s'integra en el pressupost de la Junta de Sanejament i segueix la tramitació d'aquest.
El Consell de Direcció de la Junta de Sanejament ha d'aprovar inicialment el Pla de sanejament i sotmetre'l a informació pública.
Un cop acomplert aquest tràmit, el Consell de Direcció de la Junta de Sanejament l'ha d'aprovar provisionalment, amb les modificacions pertinents, i elevar-lo, per a l'aprovació definitiva, al Govern, que ha de publicar l'acord corresponent i trametre'l al Parlament.
El Pla, un cop aprovat pel Govern, es desenvolupa mitjançant programes, els quals han de fixar-ne els objectius de qualitat i els catàlegs d'infraestructures per sistemes, i també el conjunt de mesures complementàries i el termini d'execució.
Els programes han d'ésser aprovats provisionalment pel Consell de Direcció de la Junta de Sanejament i definitivament pel Govern.
Increment de temperatura (IT) aplicable només quan es superin els 3oC
1r Matèries en suspensió (MES).
a) En general, pel volum d'aigua consumit o estimat en el període d'acreditament, expressat en metres cúbics.
Mitjançant un decret del Consell Executiu es poden establir els mètodes d'estimació objectiva singular de la base imposable en casos de captacions superficials o subterrànies d'aigües no mesurades per comptador, d'instal·lacions de recollida d'aigües pluvials o de subministrament mitjançant contractes d'aforament.
Són mínims de facturació a l'efecte del règim econòmico-financer que estableix aquesta Llei:
3 m3 per plaça i mes, per als establiments hotelers.
b) En els casos en què l'Administració, d'ofici o instància del subjecte passiu, opti per la determinació per mesura directa o per l'estimació a capmàs de la càrrega contaminant, la base consisteix en la contaminació efectivament produïda o estimada expressada en unitats de contaminació.
Llevat de les resolucions del President i dels acords del Consell de Direcció, els quals posen fi a la via administrativa, tots els actes administratius de la Junta de Sanejament poden ésser objecte de recurs ordinari davant el Conseller de Medi Ambient.
Els recursos extraordinaris de revisió s'interposen segons el que estableix l'article 118 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre.
L'exercici d'accions civils i laborals es regeix per allò que és previst en l'article 88 de la Llei 13/1989, de 14 de desembre, i en els articles 120 a 126, ambdós inclosos, de la Llei 30/1992, de 26 de novembre.
Els actes dictats en aplicació del règim econòmico-financer previst en aquesta Llei són reclamables davant els òrgans de l'Administració de la Generalitat competents per a conèixer les reclamacions econòmico-administratives, en la forma i els terminis establerts en la legislació vigent.
Contra els actes administratius de la Junta de Sanejament seran procedents els recursos previstos en la Llei 13/1989, de 14 de desembre, d'Organització, Procediment i Règim Jurídic de l'Administració de la Generalitat.
Tots els actes administratius de la Junta de Sanejament podran ésser objecte de recurs d'alçada davant el Conseller de Medi Ambient.
Els extraordinaris de revisió s'interposaran segons estableix l'article 86 de la Llei 13/1989, de 14 de desembre.
L'exercici d'accions civils i laborals es regirà per allò que és previst en l'article 88 de la Llei 13/1989, de 14 de desembre.
Els actes dictats en aplicació del règim econòmico-financer previst en aquesta Llei són reclamables davant els òrgans de la Generalitat competents per a conèixer les reclamacions econòmico-administratives, en la forma i els terminis previstos en la legislació que li són d'aplicació.
a) El règim d'acords i funcionament del Consell de Direcció se subjectarà a la normativa general dels òrgans col·legiats de l'Administració de la Generalitat.
-2 El seu règim de comptabilitat serà el corresponent al sector públic.
-3 Es garantirà el principi de publicitat i lliure concurrència en la contractació per a l'adquisició de béns i execució d'obres.
-4 Sens perjudici que el personal de la Junta de Sanejament pugui ésser contractat en règim laboral, el règim jurídic i la classificació del personal de la Junta de Sanejament, i el que en el futur s'hi incorpori, es regirà per les disposicions que li siguin aplicables atenent la seva procedència i la naturalesa de la seva relació d'ocupació.
a) El règim d'acords i funcionament del Consell de Direcció se subjectarà a la normativa general sobre òrgans col·legiats continguda al Capítol Sisè de la Llei 13/1989, de 14 de desembre, d'Organització, Procediment i Règim Jurídic de l'Administració de la Generalitat.
El seu règim de comptabilitat serà el corresponent al sector públic.
Es garantirà el principi de publicitat i lliure concurrència en la contractació per a l'adquisició de béns i execució d'obres.
Sens perjudici que el personal de la Junta de Sanejament pugui ésser contractat en règim laboral, el règim jurídic i la classificació del personal de la Junta de Sanejament, i el que en el futur s'hi incorpori, es regirà per les disposicions que li siguin aplicables atenent la seva procedència i la naturalesa de la seva relació d'ocupació.
a) El President, que és el Conseller de Medi Ambient.
b) El Vice-president, que és el Secretari General del Departament de Medi Ambient, i substitueix el President en cas d'absència o impossibilitat.
d) Vuit vocals representants de l'Administració de la Generalitat per cadascun dels següents Departaments: Governació; Economia i Finances; Sanitat i Seguretat Social; Política Territorial i Obres Públiques; Agricultura, Ramaderia i Pesca; Indústria i Energia; Comerç, Consum i Turisme; Medi Ambient.
e) Vuit vocals representants de les administracions locals competents designats per les dues organitzacions d'ens locals més representatives a Catalunya, dels quals en correspon, com a mínim, un per cadascuna de les conques del nord, centre i sud i demarcacions de ponent i de les terres de l'Ebre, i un per l'Entitat Metropolitana de Serveis Hidràulics i Tractament de Residus.
f) El Director de la Junta d'Aigües.
i) Dos representants de les indústries designats per les associacions empresarials.
j) Un representant de les entitats ambientals més representatives de Catalunya.
k) Dos representants de les organitzacions sindicals amb més implantació a Catalunya.
l) Un representant de les associacions de veïns.
m) El Conseller de Medi Ambient pot designar dos vocals més en representació d'altres interessos afectats per l'aplicació dels plans de sanejament.
n) Actua com a Secretari, amb veu i sense vot, un lletrat de la Junta de Sanejament, que és designat pel President i aixeca les actes de les sessions, lliura les certificacions dels acords i conserva els llibres oficials.
El Consell de Direcció està integrat per:
a) El President, que és el conseller de Medi Ambient.
b) El Vice-president, que és el Director de Qualitat Ambiental i substitueix el President en cas d'absència o impossibilitat.
c) 8 vocals representants de l'Administració de la Generalitat per cadascun dels següents Departaments:
Governació; Economia i Finances; Sanitat i Seguretat Social; Política Territorial i Obres Públiques; Agricultura, Ramaderia i Pesca; Indústria i Energia; Comerç, Consum i Turisme; Medi Ambient.
d) 8 vocals representants de les administracions locals competents designats per les dues organitzacions d'ens locals més representatives a Catalunya, dels quals en correspon, com a mínim, un per cadascuna de les conques del nord, centre i sud i demarcacions de ponent i de les terres de l'Ebre, i un per l'Entitat Metropolitana de Serveis Hidràulics i Tractament de Residus.
e) El Director de la Junta d'Aigües.
g) 2 representants de les indústries designats per les associacions empresarials.
h) 1 representant de les entitats ambientals més representatives de Catalunya.
i) El Conseller de Medi Ambient podrà designar dos vocals més en representació d'altres interessos afectats per l'aplicació dels plans de sanejament.
j) Actua com a Secretari, amb veu i sense vot, un funcionari del Departament de Medi Ambient, que serà designat pel President i aixecarà les actes de les sessions, lliurarà les certificacions dels acords i conservarà els llibres oficials.
-1 El procediment per a la imposició de les sancions establertes per aquesta llei s'ha de tramitar d'acord amb el que disposa la normativa general del procediment sancionador aplicable a l'Administració de la Generalitat.
-2 Són òrgans competents per iniciar el procediment sancionador els que hagin formulat les propostes de resolució de concessió de subvencions.
La resolució de les infraccions molt greus és competència del Govern de la Generalitat.
L'òrgan actuant en la fase instructora de l'expedient sancionador és l'Institut d'estadística de Catalunya.
El director de l'Institut d'estadística de Catalunya designarà un funcionari adscrit a l'Institut com a instructor de l'expedient, i si és el cas, un altre com a secretari.
L'exercici de la potestat sancionadora i la imposició de les sancions correspon al conseller d'Economia i Finances.
Les infraccions molt greus prescriuen als tres anys, les greus als dos anys i les lleus als sis mesos, les sancions imposades per infraccions molt greus prescriuran als tres anys, les imposades per infraccions greus als dos anys i per les lleus a l'any.
El termini de prescripció de les infraccions començarà a comptar des del dia en què es va cometre la infracció o des d'aquell en què, per incompliment del termini de requeriment que es faci reclamant les estadístiques fetes, es va cometre la infracció, i en les sancions, a partir del dia següent a aquell en què sigui ferma la resolució que la va imposar.
La prescripció, en el cas de les infraccions, s'interromp per l'inici amb coneixement formal de l'interessat del procediment sancionador, reprenent-se el termini de prescripció si l'expedient es paralitza, per més d'un mes, per causa no imputable a l'infractor.
La prescripció de les sancions s'interromp per l'inici amb coneixement formal de l'interessat del procediment d'execució, reprenent-se el termini de prescripció si s'ha paralitzat l'expedient, per més d'un mes, per causa no imputable a l'infractor.
Les resolucions sancionadores dictades pel conseller d'Economia i Finances i pels òrgans als quals es refereix l'apartat 3 d'aquest article posen fi a la via administrativa, i queda oberta la interposició de recurs davant la jurisdicció contenciosa administrativa, prèvia comunicació als esmentats òrgans.
Les sancions són imposades pel Conseller d'Economia i Finances o per l'autoritat en qui delegui.
En tot cas, l'expedient és tramitat per un instructor designat per l'òrgan estadístic de la Generalitat.
Les infraccions que tenen com a conseqüència sancions pecuniàries prescriuen a l'any d'haver estat comeses o, si s'escau, d'haver rebut el requeriment adreçat per l'administració.
Les infraccions lleus són sancionables amb una multa de cinc mil fins a cent mil pessetes.
Les infraccions greus són sancionables amb una multa de cent mil una fins a cinc-centes mil pessetes.
Les infraccions molt greus són sancionables amb una multa de cinc-centes mil una fins a dos milions de pessetes.
Per atendre a la graduació de la sanció s'ha de tenir en compte la intencionalitat o la reiteració, la naturalesa del perjudici causat i la reincidència.
Les infraccions assenyalades en l'article 39 són sancionables amb una multa de cinc mil a cent mil pessetes, segons la transcendència i el grau de voluntarietat de la infracció.
La reincidència en les infraccions tipificades en les lletres a), b), d), g) i h) de l'article 39 és sancionable amb una multa de deu mil a cinc-centes mil pessetes.
Les infraccions tipificades en les lletres e) i f ) de l'article 39 són sempre sancionables amb una multa de cent mil a dos milions de pessetes.
51.3 L'import total de les aportacions de cada soci a una cooperativa de primer grau no pot excedir el vint-i-cinc per cent del capital social, excepte en el cas de les cooperatives de treball associat amb tres socis, en què pot arribar a un terç del capital social.
L'import total de les aportacions de cada adherit no pot excedir el vint per cent del capital social.
En les cooperatives de segon grau i de grau ulterior, aquest import pot arribar al quaranta per cent.
51.3 L'import total de les aportacions de cada soci a una cooperativa de primer grau no pot excedir del vint-i-cinc per cent del capital social i l'import total de les aportacions de cada adherit no pot excedir del vint per cent del capital social.
En les cooperatives de segon grau i de grau ulterior i en les cooperatives de crèdit, aquest import pot arribar al quaranta per cent.
48.9 Les cooperatives de treball associat amb menys de cinc socis no tenen l'obligació de disposar d'interventors de comptes.
48.9 Les cooperatives de treball amb menys de cinc socis han de demanar a la Direcció General competent en matèria de cooperatives el nomenament d'un interventor, que pot recaure sobre un funcionari o sobre un membre d'una federació de cooperatives, del Consell Superior de Cooperació o d'una altra institució.
Aquest nomenament es pot fer per un any, renovable, o bé per periodes més llargs, fins a un màxim de quatre anys.
38.4 Les accions d'impugnació dels acords nuls o anul·lables caduquen en el termini d'un any, a comptar de la data de l'acord o, si s'escau, de la inscripció en el Registre de Cooperatives.
38.4 Les accions d'impugnació dels acords nuls o anul·lables caduquen en el termini de sis mesos, a comptar de la data de l'acord o, si s'escau, de la inscripció en el Registre de Cooperatives.
9.4 El Registre, en un termini de tres mesos, ha de qualificar els documents i fer la inscripció de la cooperativa o, en tot cas, notificar als qui hagin estat designats per inscriure la societat projectada els defectes que hagin estat observats en l'acta de constitució i en els estatuts.
Si no hi ha resolució expressa en el termini esmentat, la sol·licitud s'entendrà desestimada.
9.4 El Registre, en un termini de trenta dies, ha de qualificar els documents i fer la inscripció de la cooperativa o, en tot cas, notificar als qui hagin estat designats per a inscriure la societat projectada, els defectes que hagin estat observats en l'acta de constitució i en els estatuts.
-3 Els beneficiaris, les persones físiques o jurídiques, han de respondre directament de les quantitats a retornar; pel que fa a les persones jurídiques, en són responsables subsidiaris els administradors que van votar favorablement els acords que són causa de l'incompliment o no s'hi van oposar o els van consentir i, en el cas que s'hagin dissolt, de les obligacions pendents.
-4 El termini de prescripció del dret de la Generalitat a la revocació i, si escau, el rescabalament dels fons rebuts per beneficiaris de subvencions és de cinc anys a comptar des de la data de finalització del termini de justificació de l'objecte de la subvenció, o bé des de la data de presentació dels justificants corresponents, si és anterior.
-3 Els beneficiaris, persones físiques o jurídiques, han de respondre directament de les quantitats a retornar; pel que fa a les persones jurídiques, en són responsables els administradors que van votar favorablement els acords que són causa de l'incompliment, o no s'hi van oposar o els van consentir, i, en el cas que s'hagin dissolt, de les obligacions pendents.
d) L'incompliment de les condicions imposades als beneficiaris amb motiu de la concessió de la subvenció, incloent-hi l'obstrucció de les actuacions de control o la resistència a permetre-les de manera que s'impedeixi comprovar l'acreditació d'haver realitzat l'objecte de la subvenció.
d) L'incompliment de les condicions imposades als beneficiaris amb motiu de la concessió de la subvenció.
-3 És un requisit necessari per a percebre subvencions amb càrrec als pressupostos de la Generalitat el compliment pels beneficiaris de llurs obligacions tributàries davant la Generalitat.
La tresoreria ha de comprovar, amb caràcter previ al pagament de les subvencions o les bestretes, aquest compliment, i en cas contrari, s'ha d'iniciar el procediment de compensació dels crèdits a percebre pel beneficiari fins a satisfer els deutes pendents, tant si són de naturalesa tributària com si no ho són.
Excepcionalment, si ho estableixen les bases, i amb la justificació prèvia per raó de l'objecte o del subjecte, es poden acordar bestretes amb caràcter previ a la justificació o als pagaments a compte que comportin pagaments parcials, amb la justificació prèvia de l'import equivalent.
-3 És un requisit necessari per a percebre subvencions amb càrrec als pressupostos de la Generalitat el compliment dels beneficiaris de les seves obligacions tributàries davant la Generalitat.
La tresoreria ha de comprovar, amb caràcter previ al pagament de les subvencions o les bestretes, aquest compliment, i, en cas contrari, s'inicia el procediment de compensació dels crèdits a percebre pel beneficiari fins a cobrir els deutes pendents.
b) Acreditar davant l'entitat concedent o, si escau, de l'entitat col·laboradora el que determina la lletra a, i complir els requisits i les condicions que determinin la concessió o el gaudiment de la subvenció, mitjançant els justificants de les despeses o l'activitat que ha de cobrir l'import finançat o, si la subvenció consisteix en un percentatge del cost de l'activitat o la inversió, el cost total corresponent, sens perjudici d'altres mitjans de comprovació que s'hagin establert en les bases reguladores.
b) Acreditar davant l'entitat concedent o, si escau, de l'entitat col·laboradora el que determina la lletra a), i complir els requisits i les condicions que determinin la concessió o el gaudiment de la subvenció, mitjançant els justificants de la despesa o l'activitat que han de cobrir l'import finançat, o, si la subvenció consisteix en un percentatge del cost de l'activitat o la inversió, el cost total corresponent.
-1 Són òrgans competents per a la concessió de les subvencions:
a) En els departaments de la Generalitat, el conseller o consellera titular, o l'òrgan corresponent que determini la convocatòria.
b) En les entitats autònomes de naturalesa administrativa, llurs presidents o directors, i els consells d'administració en la resta d'entitats autònomes, sens perjudici de la facultat de delegació en els gerents.
c) En els ens restants, els òrgans rectors, d'acord amb el que estableixen llurs lleis de creació o normativa específica, sens perjudici de la possible delegació en els gerents o figures anàlogues.
d) El Comissionat per a Universitats i Recerca, en relació amb les subvencions en matèria d'universitats i recerca.
En el supòsit fixat per l'article 87.4 s'aplica amb caràcter general el mateix règim jurídic econòmic i financer que a les subvencions, en tot allò que no sigui incompatible amb llur naturalesa.
-3 A les transferències els és aplicable el mateix règim econòmic i financer que a les subvencions, en tot allò que no derivi del caràcter finalista d'aquestes.
b) Transferències corrents derivades de normes de rang de llei o de convenis o de contractes programa que emparin actuacions d'abast plurianual.
-1 L'autorització de despeses amb un abast plurianual se subordinarà als crèdits que per a cada exercici consigni el Pressupost de la Generalitat.
-2 Aquestes despeses es podran efectuar solament si llur execució s'inicia durant l'exercici en què s'autoritzin i, a més a més, si tenen com a objecte finançar alguna de les atencions següents:
b) Contractes de subministrament, d'assistència tècnica i científica i d'arrendament d'equips i serveis, sempre que el termini d'un any no resulti avantatjós per a la Generalitat.
c) Arrendament de béns immobles a utilitzar per la Generalitat o pels organismes, institucions o empreses que en depenguin.
d) Càrregues derivades de l'endeutament.
-1 El dret al reconeixement o la liquidació de les obligacions i el pagament de les obligacions ja reconegudes o liquidades prescriu al cap de quatre anys del naixement de les obligacions o de llur reconeixement o liquidació, respectivament.
- 1 El dret al reconeixement o liquidació de les obligacions i al pagament de les obligacions ja reconegudes o liquidades prescriurà al cap de cinc anys des del naixement de les obligacions o de llur reconeixement o liquidació, respectivament.
-1 Si les lleis reguladores dels diferents recursos financers no ho disposen altrament, els drets de la Generalitat al reconeixement i a la liquidació dels crèdits a favor seu prescriuen quan compleixin quatre anys des de la data en què pogué exercir-los.
No pot tampoc exigir-ne el cobrament passats quatre anys del reconeixement o la liquidació.
- 1 Si les lleis reguladores dels diferents recursos financers no ho disposen altrament, els drets de la Generalitat al reconeixement i la liquidació dels crèdits a favor seu prescriuran quan compleixin cinc anys des de la data en què pogué exercitar-los.
No podrà tampoc exigir-ne el cobrament passats cinc anys des del reconeixement o liquidació.