L'article 131.3 c) de l'Estatut d'autonomia de Catalunya (EAC) estableix que correspon a la Generalitat la competència compartida per a l'establiment dels plans d'estudi corresponents, incloent-hi l'ordenació curricular, amb relació als ensenyaments no universitaris que condueixen a l'obtenció d'un títol amb validesa a tot l'Estat.
Així mateix, d'acord amb l'article 131.1 EAC correspon a la Generalitat la competència exclusiva sobre els ensenyaments postobligatoris que no condueixen a l'obtenció d'un títol o una certificació acadèmica o professional amb validesa a tot l'Estat i sobre els centres docents en què s'imparteixen aquests ensenyaments.
La Llei 12/2009, del 10 de juliol, d'educació, regula, en els articles 65 al 67, els ensenyaments artístics.
El Reial decret 1614/2009, de 26 d'octubre, estableix l'ordenació dels ensenyaments artístics superiors regulats per la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació, concretament en els articles 54 a 58.
Els ensenyaments artístics superiors formen part de l'Espai Europeu d'Educació Superior i d'això se'n deriva que la mesura que reflecteix els resultats de l'aprenentatge i del volum de treball fet per l'estudiant siguin els denominats crèdits europeus (ECTS) i que sigui possible l'obtenció del Suplement Europeu al Títol que afavoreix la mobilitat de l'alumnat.
L'Espai Europeu d'Educació Superior comporta un canvi en l'estructura dels ensenyaments però també en la seva metodologia, canvi que centra l'objectiu en el procés d'aprenentatge de cada alumne que adquireix competències en un context que s'estén, ara, al llarg de tota la vida.
Per assolir aquest objectiu s'incorporen elements nous als plans d'estudi, entre els quals cal destacar l'autonomia en el disseny dels estudis combinat amb un sistema de garantia de la qualitat.
Aquest Decret té per objecte establir la regulació dels ensenyaments artístics superiors a Catalunya, els quals formen part de l'educació superior i s'articulen en ensenyaments que condueixen al títol superior, i en ensenyaments de postgrau.
L'organització dels ensenyaments artístics superiors permet als alumnes d'orientar el seu itinerari formatiu dins de cada ensenyament, i entre els diversos ensenyaments artístics superiors.
Els centres que imparteixen ensenyaments artístics superiors han d'elaborar i proposar els seus plans d'estudi, els quals s'han de sotmetre al procediment de verificació per a la seva autorització o homologació.
D'altra banda, l'estructura dels plans d'estudi en matèries de formació bàsica en els diferents àmbits artístics facilita als alumnes la capitalització, en un ensenyament, dels crèdits superats en altres ensenyaments.
Pel que fa a la denominació dels títols, aquest Decret manté la denominació de títols oficials quan es tracta dels títols oficials de l'Estat, i es refereix als títols propis de la Generalitat quan es tracta dels títols establerts pel Govern de la Generalitat.
En el capítol I s'estableixen les disposicions generals, comunes a tots els ensenyaments, en el capítol II es detalla l'estructura dels ensenyaments, en el capítol III es detallen els ensenyaments artístics oficials de màster, en el capítol IV es regulen els títols propis de la Generalitat, el capítol V tracta de l'Espai Europeu i el capítol VI correspon a la qualitat, avaluació i supervisió dels ensenyaments artístics superiors.
Aquest Decret s'ha tramitat segons el que disposen l'article 59 i següents de la Llei 26/2010, del 3 d'agost, de règim jurídic i de procediment i de les administracions públiques de Catalunya i d'acord amb el dictamen del Consell Escolar de Catalunya.
En virtut d'això, a proposta de la consellera d'Ensenyament, d'acord amb el dictamen de la Comissió Jurídica Assessora, i amb la deliberació prèvia del Govern,
Establir la regulació dels ensenyaments artístics superiors, els quals formen part de l'educació superior i s'articulen en ensenyaments que condueixen al títol superior, i en ensenyaments de postgrau.
Els ensenyaments artístics superiors comprenen l'educació superior de música, dansa, art dramàtic, conservació i restauració de béns culturals, disseny i arts plàstiques integrats, com ensenyaments de règim especial, dins el sistema educatiu.
Els ensenyaments artístics superiors s'estructuren en:
a) Ensenyaments artístics de títol superior que tenen com a finalitat l'obtenció d'una formació general, en una o diverses disciplines, i una formació orientada a la preparació per a l'exercici d'activitats de caràcter professional.
b) Ensenyaments artístics de màster que tenen com a finalitat l'adquisició d'una formació avançada, de caràcter especialitzat o multidisciplinari, orientada a l'especialització acadèmica o professional, o bé a promoure la iniciació en tasques investigadores.
Mitjançant convenis amb les universitats es poden organitzar estudis de doctorat propis dels ensenyaments artístics amb la finalitat d'oferir una formació avançada en les tècniques d'investigació, que poden incorporar cursos, seminaris o altres activitats orientades a la formació investigadora i incloure l'elaboració i presentació de la corresponent tesi doctoral, consistent en un treball original d'investigació.
Aquests convenis han d'incloure els requisits d'accés i d'admissió i les condicions per a l'execució i elaboració de la tesi doctoral i la seva adequació a les particularitats dels ensenyaments artístics superiors, entre les quals es podrà considerar la interpretació i la creació.
Aquests convenis, han de garantir l'obertura a l'ampli ventall de la recerca humanística, científica o tècnica sobre les arts, i a la recerca performativa o sobre la pràctica artística.
Els convenis que prevegin col·laboració de centres dependents del Departament d'Ensenyament s'han de formalitzar entre la Universitat i la Direcció General competent.
Els ensenyaments artístics superiors es componen del següent:
a) els títols establerts pel Govern de l'Estat i
b) els títols propis establerts pel Govern de la Generalitat.
L'expedició i registre dels títols establerts pel Govern de l'Estat s'ha de dur a terme d'acord amb la normativa bàsica estatal.
L'expedició i registre dels títols propis s'ha de dur a terme d'acord amb la normativa que ho reguli.
En l'àmbit dels ensenyaments artístics superiors es poden impartir, mitjançant conveni amb altres centres d'ensenyaments artístics superiors o amb universitats, ensenyaments conjunts conduents a l'obtenció d'un títol únic superior o màster.
El títol que s'imparteix conjuntament correspon a un únic pla d'estudis oficial.
La superació dels ensenyaments artístics de títol superior dóna dret a l'obtenció del títol superior en l'especialitat corresponent:
Títol superior en art dramàtic.
Títol superior en conservació i restauració de béns culturals.
Títol superior en arts plàstiques
La superació dels ensenyaments artístics oficials de màster dóna dret a l'obtenció del títol de màster en ensenyaments artístics.
La denominació dels títols de màster és: Màster en ensenyaments artístics, seguit de la denominació específica del títol.
Modalitats i tipus de matrícula
Els ensenyaments artístics superiors es poden impartir en la modalitat presencial o en la modalitat semipresencial.
Els ensenyaments artístics superiors es poden cursar a temps complet o a temps parcial.
3 El Departament d'Ensenyament ha d'establir els criteris generals per al desenvolupament d'aquestes modalitats.
Els centres d'ensenyaments artístics superiors poden oferir els ensenyaments conduents a un títol superior i al títol de màster en ensenyaments artístics.
2.Els centres han d'establir i fer públiques les instruccions de matrícula i de permanència, el nombre mínim de crèdits a superar durant el curs, tant per a la matrícula a temps complet com per a la matrícula a temps parcial.
Per als centres de titularitat de la Generalitat la direcció general competent ha d'establir els criteris de permanència.
El centre pot autoritzar el canvi d'especialitat dins d'una mateixa titulació, sempre que s'apreciï l'adequada preparació dels alumnes.
El canvi d'especialitat requereix que l'alumne o alumna superi prèviament la prova específica d'accés a l'especialitat, llevat que la prova superada i la que hauria de superar fossin comunes.
En el canvi d'especialitat les assignatures de les matèries de formació bàsica superades en l'especialitat d'origen s'incorporen a l'expedient acadèmic de l'especialitat de destí.
D'acord amb el sistema europeu de transferència de crèdits, l'haver acadèmic que representa el compliment dels objectius previstos en els plans d'estudi es mesura en crèdits europeus: Sistema Europeu de Transferència i d'Acumulació de Crèdits (ECTS).
En aquesta unitat de mesura s'integren els ensenyaments teòrics i pràctics, així com altres activitats acadèmiques dirigides, amb la inclusió de les hores d'estudi i de treball que els alumnes han de fer per assolir els objectius formatius propis de cadascuna de les matèries del pla d'estudis corresponent.
El nombre total de crèdits establerts en els plans d'estudi per a cada curs acadèmic és de 60.
El nombre de crèdits de cada títol es distribueix entre totes les matèries integrades en el pla d'estudis que hagin de cursar els alumnes.
En l'assignació de crèdits per a cada matèria i assignatura que configuren el pla d'estudis s'han de computar el nombre d'hores de treball requerides perquè els alumnes adquireixin els coneixements, les capacitats i les destreses corresponents.
En aquesta assignació s'hi han d'incloure les hores corresponents a les classes lectives, teòriques o pràctiques, les hores d'estudi, les dedicades a seminaris, treballs, pràctiques i projectes, i les exigides per a la preparació i execució dels exàmens i proves d'avaluació.
Aquesta assignació de crèdits i l'estimació del corresponent nombre d'hores s'ha d'entendre referida a un estudiant dedicat a cursar a temps complet els estudis corresponents als ensenyaments artístics superiors durant un mínim de 36 i un màxim de 40 setmanes per curs acadèmic.
El nombre mínim d'hores per crèdit és de 25 i el nombre màxim és de 30.
La superació dels exàmens o proves d'avaluació d'una matèria comporta l'obtenció dels crèdits corresponents.
El nivell d'aprenentatge assolit per l'alumne o alumna s'ha d'expressar amb qualificacions numèriques que s'han de reflectir en el seu expedient acadèmic, junt amb el percentatge de distribució d'aquestes qualificacions sobre el total d'alumnes matriculats en l'assignatura en el mateix curs acadèmic.
La mitjana de l'expedient acadèmic de cada alumne o alumna és el resultat de l'aplicació de la fórmula següent: suma dels crèdits obtinguts multiplicats cadascun d'ells pel valor de les qualificacions que corresponguin i dividida pel nombre de crèdits totals obtinguts.
Els resultats obtinguts per l'alumne o alumna en cadascuna de les assignatures del pla d'estudis es qualifiquen en funció de l'escala següent, de 0 a 10, amb una xifra decimal, a la qual es pot afegir la qualificació qualitativa corresponent:
Els crèdits obtinguts per reconeixement de crèdits corresponents a activitats formatives no integrades en el pla d'estudis no s'han de qualificar numèricament ni han de computar a efectes de la qualificació mitjana de l'expedient acadèmic.
La menció "matrícula d'honor" es pot atorgar a l'alumne o alumna que hagi obtingut una qualificació igual o superior a 9,0.
El seu nombre és d'una per cada vint alumnes o fracció de vint alumnes matriculats a l'assignatura en el curs acadèmic corresponent.
Reconeixement, transferència i validació de crèdits
Per tal de fer efectiva la mobilitat d'estudiants, el Departament ha d'establir el procediment per a l'aplicació del reconeixement, transferència i validació de crèdits.
El reconeixement de crèdits es refereix als crèdits que s'han obtingut en ensenyaments oficials, dins de l'Espai Europeu d'Educació Superior, tant en centres d'ensenyaments artístics superiors com en altres centres de l'Espai Europeu d'Educació Superior, i que s'accepten i es computen a efectes de l'obtenció del títol oficial.
En qualsevol cas, no poden ser objecte de reconeixement els crèdits corresponents als treballs de fi de grau i màster.
L'alumne o alumna pot obtenir el reconeixement acadèmic de fins a un màxim de 6 crèdits del total del pla d'estudis cursat per la participació en activitats culturals, esportives, de representació estudiantil, solidàries i de cooperació.
La transferència de crèdits comporta la inclusió, en els documents acadèmics oficials acreditatius dels ensenyaments seguits per cada estudiant, de la totalitat dels crèdits que, havent-se obtingut en ensenyaments oficials, en centres d'ensenyaments artístics superiors o en altres centres de l'Espai Europeu d'Educació Superior, no hagin conduit a l'obtenció del títol oficial.
La validació dels crèdits es correspon a les competències adquirides per l'alumne o aluma mitjançant altres vies, com ara l'experiència artística, professional, activitats socials o bé per altres estudis no inclosos a l'apartat 3, amb l'acreditació corresponent, sempre que estiguin relacionats amb les competències inherents al títol.
Aquests crèdits es computen a efectes de l'obtenció d'un títol oficial.
El Departament, a proposta del centre, pot validar a l'alumne o alumna fins a un màxim del 15 per cent del total de crèdits.
Dins d'aquest percentatge, la validació relativa a l'experiència en activitats socials pot ser de fins a un màxim de sis crèdits.
En qualsevol cas, no es poden validar els crèdits corresponents als treballs de fi de grau i màster.
La validació d'aquests crèdits no incorpora la seva qualificació, per la qual cosa no computen a efectes de baremació de l'expedient.
Tots els crèdits obtinguts per reconeixement, transferència o validació per part de l'alumne o alumna en els ensenyaments artístics cursats en qualsevol centre, s'han d'incloure en l'expedient acadèmic i s'han de reflectir en el suplement europeu al títol.
El Departament d'Ensenyament ha de facilitar l'intercanvi i la mobilitat dels alumnes, les persones titulades, els professors, el personal investigador i el personal d'administració i serveis dels ensenyaments artístics superiors, dins dels programes europeus existents o en el marc d'altres programes i ha de facilitar la signatura de convenis per a l'execució de pràctiques externes per part dels alumnes que cursen aquests ensenyaments, tenint en compte els paràmetres usuals a l'Espai Europeu d'Educació Superior.
El règim lingüístic es regeix pels principis del títol II de la Llei 12/2009, del 10 de juliol, d'educació.
Els plans d'estudi poden preveure l'acreditació d'un determinat nivell de coneixement de llengua estrangera com a requisit per a l'expedició del títol.
El Departament d'Ensenyament pot autoritzar que una part de les matèries del currículum s'imparteixi en una llengua estrangera.
Informació, orientació i suport
El Departament d'Ensenyament i els centres han de disposar de sistemes d'informació i procediments d'acollida i orientació dels alumnes per tal de facilitar-ne la incorporació.
Ensenyaments artístics oficials conduents a títol superior
Els plans d'estudi conduents a títol superior tenen 240 crèdits i han de contenir tota la formació teòrica i pràctica que l'alumne o alumna hagi d'adquirir:
a) Les matèries de formació bàsica pròpies del seu àmbit.
b) Les matèries obligatòries i les matèries optatives.
e) Altres activitats formatives.
Els plans d'estudi han d'incorporar continguts del patrimoni cultural i artístic de Catalunya adients al respectiu àmbit artístic.
També han d'incloure mesures per a l'adaptació a les necessitats dels alumnes amb discapacitat.
Les matèries es poden compondre d'assignatures.
Cada assignatura ha de tenir un nombre mínim de 4 crèdits.
A la segona meitat del pla d'estudis, es poden programar pràctiques externes amb una assignació màxima de 60 crèdits.
Aquests ensenyaments conclouen amb la presentació del treball de fi de grau que té una assignació mínima de 6 crèdits i màxima de 30, orientat a l'avaluació de les competències associades al títol.
Els centres han d'elaborar els plans d'estudi que s'han d'adaptar a la normativa vigent i recollir els continguts de la memòria que consta a l'annex.
El pla d'estudis, amb una antelació mínima de nou mesos respecte a la data prevista d'inscripció dels alumnes a les proves d'accés, s'ha d'adreçar a la Direcció General competent, que el comprova i en gestiona el procés aprovació.
Comprovat el pla d'estudis, aquest s'ha de sotmetre, de forma preceptiva i vinculant a l'òrgan responsable de l'avaluació, d'acord amb el títol XI de la Llei 12/2009, del 10 de juliol, d'educació.
Els plans d'estudi, els avalua una comissió formada per persones expertes de l'àmbit acadèmic i professional, independents i de prestigi reconegut, designades per l'òrgan responsable de l'avaluació.
La comissió ha de dur a terme l'informe d'avaluació, que ha de pronunciar-se, de forma motivada, sobre l'adequació del pla d'estudis al règim vigent.
En cas de detectar elements que conduirien a l'emissió d'un informe desfavorable, la comissió ha emetre un informe d'avaluació preliminar, motivat, sobre els aspectes que cal modificar per garantir la viabilitat del pla d'estudis, que s'ha de posar en coneixement del centre afectat perquè es puguin fer les esmenes corresponents.
Amb l'informe d'avaluació favorable es fa la proposta de pla d'estudis oficial, que l'aprova el conseller o consellera competent en matèria educativa i es publica en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
Si l'informe és desfavorable, la direcció general competent comunica al centre la denegació del pla d'estudis i aquest pot presentar recurs d'alçada o bé tramitar una nou pla d'estudis.
El Departament també pot impulsar l'aprovació de plans d'estudis amb l'informe favorable de l'òrgan avaluador.
a) tenir el títol de batxiller o acreditar l'accés a la universitat per haver superat les proves d'accés a la universitat per a majors de 25 anys, i
b) superar una prova específica d'accés.
Les persones majors de divuit anys que no tenen el títol de batxiller poden accedir als ensenyaments artístics superiors mitjançant la superació d'una prova específica regulada i organitzada pel departament competent en matèria educativa, i que acrediti que l'aspirant té la maduresa en relació amb els objectius del batxillerat i els coneixements, les habilitats i les aptituds necessaris per cursar amb aprofitament els ensenyaments corresponents.
L'edat mínima d'accés als estudis superiors de música i de dansa és de 16 anys.
Les proves tenen per objectiu comprovar que l'aspirant té els coneixements, les habilitats i les capacitats necessàries per a cursar els ensenyaments corresponents.
Les proves han de tenir un caràcter diagnòstic, de forma que l'aspirant que no les supera, pugui rebre la informació i orientació adequades sobre les seves possibilitats de seguiment dels itineraris formatius que es proposa emprendre, incidint en els coneixements, habilitats i capacitats respecte dels quals s'ha apreciat un dèficit que cal suplir.
Els continguts poden ser de caràcter teòric, pràctic o mixt.
La direcció general competent convoca les proves específiques d'accés mitjançant resolució publicada al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
Les proves, les porten a terme els centres, o bé la direcció general competent en el cas de les proves adreçades a les persones que no tenen el títol de batxiller.
Proposta de noves especialitats i de nous títols superiors
La direcció general competent, a iniciativa pròpia o a proposta dels centres, pot proposar al ministeri competent en matèria educativa la creació de noves especialitats i de nous títols superiors dels ensenyaments artístics superiors.
La proposta de creació de noves especialitats i de nous títols superiors ha de contenir les competències específiques, el perfil professional de l'especialitat, els continguts i les matèries corresponents.
Ensenyaments artístics oficials de màster
Els plans d'estudi conduents a l'obtenció de títols de màster en ensenyaments artístics tenen entre 60 i 120 crèdits i han de contenir tota la formació teòrica i pràctica que els alumnes hagin d'adquirir sobre:
e) altres adequades a les característiques de cada títol,
El màster conclou amb l'elaboració i defensa pública d'un treball d'interpretació, de creació o d'investigació de fi de màster, que ha de tenir una assignació mínima de 6 crèdits i màxima de 30.
El pla d'estudis també ha d'incorporar els requisits d'admissió i els criteris de valoració de mèrits, entre els quals hi poden figurar requisits de formació prèvia específica en algunes disciplines.
També cal que es prevegin els serveis, el suport i l'assessorament adequats, així com les possibles adaptacions curriculars, en el cas d'estudiants amb necessitats educatives específiques derivades de la condició de discapacitat.
Els plans d'estudi de màster poden incorporar especialitats que es corresponguin amb el seu àmbit científic, humanístic, tecnològic o professional.
Almenys el 15 per 100 dels professors ha de tenir el títol de doctor o doctora i un d'ells ha de ser el responsable del màster.
La proposta de pla d'estudis de màster l'elaboren els centres i s'ha d'ajustar a l'establert en aquest Decret i al protocol que aprovi la direcció general competent, a la qual s'ha de trametre per a la gestió del procediment d'aprovació.
Comprovada la proposta, si s'adequa al protocol establert, s'ha de trametre al ministeri competent en matèria educativa per a la seva homologació d'acord amb l'article 13 del Reial decret 1614/2009, de 26 d'octubre.
El pla d'estudis de màster, un cop homologat pel ministeri competent en matèria educativa, s'inscriu en el Registre central de títols i s'ha de publicar en el DOGC.
El Departament d'Ensenyament, també pot impulsar l'aprovació de plans d'estudis de màster.
Renovació de l'acreditació del títol de màster
Els títols de màster dels ensenyaments artístics superiors oficials s'han de sotmetre a un procediment d'avaluació cada 6 anys a comptar des de la data de l'homologació, amb la finalitat de mantenir l'acreditació.
Els centres han de sol·licitar al Departament d'Ensenyament la renovació entre l'1 de setembre i l'1 de març del sisè any a comptar de la data de l'homologació.
La manca de la presentació de la sol·licitud de renovació implica l'extinció d'ofici de l'acreditació, amb efectes de la fi del sisè any a comptar de la data de l'homologació
Per obtenir un informe positiu s'ha de comprovar, d'acord amb el títol XI de la Llei 12/2009, del 10 de juliol, d'educació, que el pla d'estudis corresponent es porta a terme d'acord amb el projecte autoritzat mitjançant una avaluació que ha d'incloure, en tot cas, una visita externa al centre docent.
En cas d'informe negatiu, s'ha de comunicar al Departament d'Ensenyament perquè les deficiències trobades es puguin solucionar.
Si no és així, el títol causa baixa en el Registre i perd el caràcter oficial i la validesa en tot el territori nacional, i en la resolució corresponent s'han d'establir les garanties necessàries per als estudiants que cursen aquests estudis.
Amb l'informe positiu d'acreditació, el director o directora general competent proposa al conseller o consellera del Departament d'Ensenyament la renovació de l'acreditació del pla d'estudis oficial de màster per tal que resolgui i es comuniqui al Registre central de títols per a la renovació de la inscripció.
Si l'informe és desfavorable es perd l'acreditació i es comunica al Registre central de títols.
La resolució ha d'incloure les garanties necessàries per als alumnes que cursen aquests estudis en el centre.
L'Agència Nacional d'Avaluació de la Qualitat i Acreditació i l'òrgan responsable de l'Administració educativa han de fer el seguiment i la supervisió dels títols registrats, basant-se en la informació pública disponible, fins el moment en què hagin de sotmetre's a l'avaluació per a renovar-ne l'acreditació.
En cas d'observar-se alguna deficiència, aquesta s'ha de comunicar a la direcció general competent perquè es pugui esmenar.
Modificacions dels plans d'estudi
Les modificacions dels plans d'estudis de màster, les aprova el conseller o consellera del Departament d'Ensenyament d'acord amb la direcció general competent a proposta del centre i es notifiquen al ministeri competent en matèria educativa, als efectes del que preveu l'article 13.8 del Reial decret 1614/2009, de 26 d'octubre.
En el cas que aquestes modificacions no suposin un canvi en la naturalesa i els objectius del títol inscrit, o hagin transcorregut tres mesos sense pronunciament exprés del Departament, es considera acceptada la modificació.
En cas contrari, s'entén que es tracta d'un nou pla d'estudis i així s'ha de comunicar al centre proposant als efectes d'iniciar, si s'escau, el procediment establert a l'article 19 d'aquest Decret.
En aquest cas, el pla d'estudis anterior es considera extingit i se n'ha de donar compte per a la seva oportuna anotació en el Registre central de títols.
Per accedir als ensenyaments de màster cal tenir un títol superior oficial d'ensenyaments artístics, un títol de graduat o graduada, o equivalent, expedit per una institució de l'Espai Europeu d'Educació Superior autoritzat en el país expedidor del títol per a l'accés a ensenyaments de màster.
Així mateix, hi poden accedir les persones titulades conforme a sistemes educatius aliens a l'Espai Europeu d'Educació Superior sense necessitat de l'homologació dels seus títols, prèvia comprovació per part de la direcció general competent, que acrediten un nivell de formació equivalent.
L'accés per aquesta via no implica, en cap cas, l'homologació del títol previ que tingui l'alumne o alumna, ni el seu reconeixement a altres efectes que els de poder cursar els ensenyaments artístics de màster.
Títols propis de la Generalitat
Títols superiors de màster propis
Els títols superiors propis, els aprova el Govern de la Generalitat i han de respondre a necessitats de qualificació que no es poden atendre amb els títols superiors que establerts pel Govern de l'Estat.
Els títols propis de màster, els aprova el conseller o consellera del Departament d'Ensenyament i han de respondre a un interès experimental o bé a propostes de màster diferents de les homologades pel ministeri competent en matèria educativa.
La denominació dels títols propis no pot ser igual ni induir a confusió amb els títols estatals.
Els títols propis tenen, en el territori de Catalunya, efectes professionals.
En la disposició que crea cada títol es poden determinar els efectes acadèmics que en cada cas procedeixin, d'acord amb la normativa vigent.
En els títols propis que s'expedeixin, i en les certificacions corresponents, s'ha de fer constar el caràcter de títol propi de la Generalitat de Catalunya i la seva validesa limitada a Catalunya.
L'elaboració, l'aprovació, la modificació i renovació del pla d'estudis dels títols superiors i de màster propis s'ha d'adaptar al previst als capítols II i III.
Les referències fetes a òrgans centrals s'han d'entendre fetes als corresponents de l'Administració educativa
El seguiment dels títols propis es duu a terme d'acord amb el procediment previst a l'article 27.
Amb la finalitat de promoure la mobilitat d'estudiants i titulats a l'Espai Europeu d'Educació Superior, el Departament d'Ensenyament, ha d'expedir, junt amb el títol, el suplement europeu al títol, d'acord amb les característiques que s'estableixin.
El suplement europeu al títol és el document que acompanya cadascun dels títols de l'educació superior de caràcter oficial i amb validesa en tot el territorial estatal, amb la informació unificada, personalitzada per a cada títol superior, sobre els estudis cursats, els resultats obtinguts, les capacitats professionals adquirides i el nivell de titulació.
El suplement europeu al títol ha de contenir la informació següent:
c) informació sobre el nivell de la titulació,
d) informació sobre el contingut i els resultats obtinguts,
e) informació sobre la funció de la titulació,
g) certificació del suplement i
h) informació sobre el sistema vigent d'educació superior.
En cas de no haver completat els estudis conduents al títol superior de caràcter oficial i amb validesa en tot el territorial estatal, no procedirà l'expedició del suplement europeu al títol, sinó únicament d'una certificació d'estudis amb els continguts que procedeixin del model de suplement europeu al títol.
Juntament amb els títols propis es podrà expedir un certificat que contingui la informació relativa als estudis cursats, els resultats obtinguts, les capacitats professionals adquirides i el nivell de titulació.
Qualitat, avaluació i supervisió
En els termes del títol XI de la Llei 12/2009, del 10 de juliol, el Departament d'Ensenyament i els òrgans corresponents han d'avaluar periòdicament la qualitat d'aquests ensenyaments.
Els criteris bàsics de referència són els definits i regulats en el context de l'Espai Europeu d'Educació Superior.
Es poden establir criteris específics de referència per als ensenyaments artístics superiors.
L'avaluació de la qualitat d'aquests ensenyaments té com a objectiu la millora de l'activitat docent, investigadora i de gestió dels centres, així com el foment de l'excel·lència i la mobilitat dels alumnes i els professors.
Es poden dissenyar plans d'avaluació en col·laboració amb els centres d'ensenyaments artístics superiors.
Es poden establir mecanismes de cooperació i reconeixement mutu amb l'Agència Nacional d'Evaluació de la Qualitat i Acreditació i amb els òrgans d'avaluació creats per les altres comunitats autònomes.
La Inspecció d'Educació és l'òrgan que vehicula preferentment la col·laboració en l'exercici de les funcions avaluadores.
L'òrgan avaluador de l'Administració educativa i la direcció general competent han de definir conjuntament els criteris i indicadors bàsics comuns per al seguiment dels plans d'estudi.
A aquest efecte es poden impulsar experiències pilot sobre plans d'estudi que hagin finalitzat el segon any d'implantació.
Es poden fer convenis amb l'Agència de Qualitat del Sistema Universitari de Catalunya per al seguiment i la supervisió dels plans d'estudi fins al moment que s'hagin de sotmetre a l'avaluació per renovar-ne l'aprovació o l'acreditació.
En cas d'observar-se deficiències, aquestes es comuniquen a la direcció general competent perquè pugui gestionar amb els centres les modificacions escaients.
Exercici de la funció inspectora
Els plans generals d'actuació de la Inspecció d'Educació han d'incorporar un programa específic acordat amb la direcció general competent per a l'exercici de la funció inspectora sobre els ensenyaments artístics superiors i els seus centres.
S'entén per departament, als efectes d'aquest decret, el departament competent en matèria d'educació.
Les referències a la direcció general, s'entenen fetes a la direcció general competent en la matèria dins del departament.
Les referències fetes a l'òrgan responsable de l'avaluació s'entenen fetes al Consell Superior d'Avaluació del Sistema Educatiu, d'acord amb l'article 4 del Decret 297/2011, de 22 de març, de reestructuració del Departament d'Ensenyament, en concordança amb el Decret 294/2011, de 8 de març, pel qual se suspèn l'activitat de l'Agència d'Avaluació i Prospectiva de l'Educació i la constitució del seu Consell Rector.
Els títols superiors establerts pel Govern de l'Estat són equivalents, a tots els efectes als corresponents títols universitaris de grau.
Els títols de màster en ensenyaments artístics establerts pel Govern de l'Estat són equivalents, a tots els efectes als corresponents títols universitaris de màster.
Els títols dels ensenyaments artístics superiors oficials obtinguts de conformitat amb plans d'estudi anteriors als regulats en el Reial decret 1614/2009 de 26 d'octubre, mantenen tots els efectes acadèmics i, si s'escau, professionals.
Qui tingui títols d'ensenyaments artístics superiors oficials d'anteriors ordenacions, i pretengui obtenir un dels títols superiors esmentats en aquest Decret, ha d'obtenir el reconeixement de crèdits que sigui procedent, als efectes de cursar els crèdits restants necessaris per a l'obtenció del corresponent títol superior.
En cadascun dels plans d'estudis corresponents als ensenyaments artístics superiors s'han d'establir els mecanismes que garanteixin que l'alumne o alumna que va iniciar els estudis conforme a l'ordenació anterior, pugui:
a) continuar els estudis amb el pla d'estudis amb què els havien iniciat, sempre d'acord amb el calendari que s'estableixi, i facilitar-ne la incorporació als nous ensenyaments i
b) incorporar-se als nous ensenyaments d'acord amb la taula de reconeixement d'estudis aplicable.
L'òrgan responsable de l'avaluació pot subscriure convenis amb l'Agència de Qualitat del Sistema Universitari de Catalunya per al desenvolupament de les activitats previstes en aquest Decret.
L'autorització d'obertura del centre requereix que qui la promogui acrediti que disposa de l'aprovació del pla d'estudis dels ensenyaments conduents a títol superior.
Els crèdits procedents dels diplomes de sonologia i de promoció i gestió creats per la Generalitat de Catalunya mitjançant el Decret 63/2001, de 20 de febrer, o de títols propis podran, excepcionalment, ser objecte de validació total o parcial sempre que el corresponent diploma o títol propi hagi estat extingit i substituït per un títol oficial o per una especialitat d'un títol oficial.
A tal efecte, a la memòria de verificació del nou pla d'estudis proposat i presentat s'hi ha de fer constar aquesta circumstància i cal acompanyar-la amb el disseny curricular relatiu al títol propi, en el qual hi ha de constar el nombre de crèdits, la planificació dels ensenyaments, els objectius, les competències, els criteris d'avaluació, els criteris de qualificació i obtenció de la nota mitjana de l'expedient i el projecte final, per tal que l'òrgan d'avaluació competent comprovi que el títol que es presenta a verificació té la identitat suficient amb el diploma o títol propi anterior i es pronunciï en relació amb la validació proposada.
Els ensenyaments que s'extingeixen es poden completar d'acord amb l'Ordre ENS/257/2011, de 30 de setembre, de compleció dels ensenyaments artístics superiors que s'extingeixen per aplicació del Reial decret 1614/2009, de 26 d'octubre, pel qual s'estableix l'ordenació dels ensenyaments artístics superiors regulats per la Llei orgànica 2/2006.
Sens perjudici de les previsions de la disposició transitòria es deroga el següent:
a) Decret 224/1993, de 27 de juliol, pel qual s'aprova el currículum i els ensenyaments de conservació i restauració de béns culturals,
b) Decret 73/1994, de 7 de març, pel qual s'estableix l'ordenació curricular del grau superior dels ensenyaments d'art dramàtic,
c) Decret 63/2001, de 20 de febrer, pel qual s'estableix l'ordenació curricular del grau superior dels ensenyaments de música i es regula la prova d'accés a aquests estudis,
d) Decret 76/2002, de 5 de març, pel qual s'estableix l'ordenació curricular dels ensenyaments de dansa de grau superior i se'n regula la prova d'accés,
e) Decret 227/2002, de 27 d'agost, pel qual s'estableix l'ordenació curricular dels ensenyaments superiors de disseny i se'n regula la prova d'accés.
A la fi del curs acadèmic 2014-2015 es deroga l'Ordre ENS/257/2011, de 30 de setembre, de compleció dels ensenyaments artístics superiors que s'extingeixen per l'aplicació del Reial decret 1614/2009, de 26 d'octubre, pel qual s'estableix l'ordenació dels ensenyaments artístics superiors regulats per la Llei orgànica 2/2006.
Les edats mínimes de 18 i 16 anys previstes a l'article 15.2 són d'aplicació en el curs escolar 2016-2017.
Per a l'accés i l'admissió en els cursos escolars anteriors al 2016-2017 l'edat mínima és de 19 anys.
S'habilita el conseller o consellera d'Ensenyament per actualitzar el contingut de l'annex.
Aquest Decret entra en vigor després de vint dies de la seva publicació al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
Memòria per a la sol·licitud de verificació de títols oficials.
Estudis superiors d'ensenyaments artístics.
La memòria configura el projecte de pla d'estudis que han de presentar els centres superiors d'ensenyaments artístics per a la verificació corresponent.
El projecte constitueix el compromís de la institució sobre les característiques del títol i les condicions en què es desenvoluparan els ensenyaments.
En la fase d'acreditació, els centres han de justificar l'ajustament del que s'ha portat a terme amb el que es va proposar en el projecte presentat o justificar les causes del desajustament i les accions efectuades en cadascun dels àmbits.
Els centres han d'incloure i justificar en la memòria de verificació els criteris de reconeixement i de validació de crèdits.
Títol superior en ensenyaments artístics o màster en ensenyaments artístics, seguit de l'especialitat.
1.2 Centre sol·licitant del títol.
Possibilitat de titulació doble, si el pla d'estudis és compartit amb centres universitaris, amb centres afins d'altres o de la mateixa comunitat autònoma o de l'estranger (cada institució imparteix la seva titulació i existeix un reconeixement de crèdits de continguts equivalents.
En aquest cas l'estudiant obtindria dos títols) o titulació conjunta amb centres afins d'altres o de la mateixa comunitat autònoma (una mateixa titulació impartida en dos centres).
En ambdós casos, el centre coordinador i els centres que participen.
Estimació per als quatre primers anys d'implantació en el cas dels plans d'estudis conduents a títol superior i dels dos primers anys en el cas de títols de màster.
1.5 Criteris i requisits de matriculació
1.5.1 Nombre de crèdits de matriculació per període lectiu.
1.5.2 Normativa de permanència.
En el cas dels centres públics i de l'Escola Superior de Música de Catalunya, s'ha d'indicar el compliment de la normativa de permanència del Departament d'Ensenyament.
1.6 Suplement europeu del títol.
1.6.1 Naturalesa de la institució que confereix el títol.
1.6.2 Llengua o llengües utilitzades al llarg del procés formatiu.
1.6.3 Resta de la informació necessària per al suplement europeu al títol.
Justificació de la implantació del títol i les especialitats
2.1 Justificació del títol i les especialitats proposades, argumentant-ne l'interès acadèmic i el professional.
Dades i estudis sobre la demanda potencial del títol
Estudis sobre la inserció laboral assolida fins a l'actualitat.
Relació de la proposta amb les característiques socioeconòmiques de la zona d'influència del títol i l' interès per a la societat.
Referents externs (estudis afins) que avalen l'adequació de la proposta a criteris internacionals.
Indicacions relatives a la formació derivades de les associacions de professionals locals, nacionals i internacionals en el cas que existeixin.
Altres evidències segons criteri del centre.
2.2 Descripció dels procediments de consulta interns i externs utilitzats per a l'elaboració del pla d'estudis.
Breu descripció de les principals consultes tant a nivell intern (dins la mateixa institució) con extern (institucions d'ensenyament superior nacionals i internacionals, col·legis professionals, associacions, exalumnes...) per a l'elaboració del títol, i el procediment que s'ha dut a terme per l'aprovació definitiva.
Objectius i competències del títol
3.1 Objectius generals del títol.
Segons el reial decret corresponent en el cas de títols equivalents al títol universitari de grau.
3.2 Competències generals, transversals i específiques exigibles per atorgar el títol.
En el cas dels títols equivalents al títol universitari de grau.
Llistat de les competències generals, transversals i específiques que han d'haver adquirit els estudiants durant aquests estudis, amb compliment del que indica el Reial decret 1614/2009 i el Reial decret corresponent a cada titulació, tenint en compte que cal diferenciar les competències específiques segons les especialitats.
Altres competències generals, transversals i específiques que cada centre consideri oportú incorporar.
3.3 Competències generals, transversals i específiques exigibles per atorgar el títol.
En el cas de títols de màster artístic:
Es garantiran, com a mínim, les competències bàsiques següents i les que figuren en el Marc Espanyol de Qualificacions per a l'Educació Superior (MECES):
Tenir i comprendre coneixements que aportin una base o oportunitat de ser originals en el desenvolupament i/o aplicació d'idees, sovint en un context d'investigació.
Que els estudiants sàpiguen aplicar els coneixements adquirits i la seva capacitat de resolució de problemes en entorns nous o poc coneguts dintre de contextos més amplis (o multidisciplinars) relacionats amb la seva àrea d'estudi.
Que els estudiants siguin capaços d'integrar coneixements i enfrontar-se a la complexitat de formular judicis a partir d'una informació que, sent incompleta o limitada, inclogui reflexions sobre les responsabilitats socials i ètiques vinculades a l'aplicació dels seus coneixements i judicis.
Que els estudiants sàpiguen comunicar les seves conclusions (i els coneixements i raons últimes que les sustenten) a públics especialitzats i no especialitzats d'una manera clara i sense ambigüitats.
Que els estudiants tinguin les habilitats d'aprenentatge que els permetin continuar estudiant, en gran mesura, de forma autodirigida o autònoma.
Perfil d'ingrés: competències inicials.
Llista de competències inicials que han de tenir els aspirants per accedir als estudis.
Aquestes competències s'agrupen en coneixements, habilitats o destreses i capacitats.
4.1 Vies i requisits d'accés i complements formatius en el cas del màster.
Vies i requisits d'accés segons la normativa del Departament d'Ensenyament.
En el cas del màster, criteris per garantir el domini de les competències inicials establertes.
Complements formatius que, en el seu cas, puguin ser exigits per a cada titulació d'accés en funció d'aquestes competències.
4.2 Sistemes d'informació prèvia a la matriculació i procediments d'acollida i orientació als estudiants de nou ingrés.
Procediments i canals de difusió emprats per informar els futurs estudiants, abans d'accedir al centre, sobre la titulació, els requisits d'accés i els processos d'admissió.
Procediments d'acollida i orientació als estudiants de nou ingrés per facilitar-ne la incorporació al centre.
4.3 Sistemes de suport i orientació per als estudiants un cop matriculats.
Accions previstes per orientar els estudiants al llarg dels estudis, així com en el cas d'estudiants amb necessitats específiques.
Pla d'acció tutorial, que inclou totes les accions d'orientació i suport que el centre té previst portar a terme des del moment d'accedir al centre fins que es finalitzen els estudis.
4.4 Reconeixement i transferència de crèdits: sistema proposat pel centre a partir de la normativa estatal i de la normativa del Departament d'Ensenyament.
Taules de reconeixement en els casos exigits per la normativa del Departament d'Ensenyament.
4.5 Proves d'accés i criteris d'admissió a títols superiors equivalents als graus universitaris.
Indicació que es complirà el que estableix la resolució anual de convocatòria de proves d'accés del Departament d'Ensenyament.
4.6 Si s'ofereix un disseny curricular concret (curs pont o d'adaptació) per a l'accés als títols superiors equivalents a grau per a titulats d'anteriors ordenacions, s'hauran de concretar tots els aspectes relatius a aquest disseny curricular, així com els relatius als criteris i les condicions d'accés.
5.1 Estructura dels estudis i de les especialitats corresponents.
Segons el Reial decret 1614/2009 i els reials decrets particulars de cada ensenyament artístic.
5.1.1 Distribució del pla d'estudis en crèdits ECTS, per tipus de matèria.
Formació bàsica (en el cas del títol equivalent a grau)
(*) Nombre de crèdits ECTS que ha de superar l'estudiant.
Entre les optatives, s'hi ha d'incloure els crèdits reconeguts per la participació dels estudiants en activitats determinades pels centres (màxim 6 crèdits ECTS).
Justificació de l'estructura dels estudis en funció de la relació competències/matèries i distribució matèries/semestre.
Breu justificació de com les diverses matèries constitueixen una proposta coherent i factible, i garanteixen l'adquisició de les competències del títol.
5.1.3 Descripció detallada de les matèries del pla d'estudis.
Fitxa per a cadascuna de les matèries:
Competències que l'estudiant assoleix amb aquesta matèria
Resultats d'aprenentatge que s'avaluaran per superar aquesta matèria
Activitats formatives amb el seu contingut en ECTS, la metodologia d'ensenyament-aprenentatge i la seva relació amb les competències a assolir per l'estudiant
Sistema d'avaluació de l'adquisició de competències
5.2 Mecanismes de coordinació i supervisió docent.
5.3 Planificació i gestió de la mobilitat d'estudiants propis i d'acollida.
Acords i convenis de col·laboració actius d'intercanvi d'estudiants
Convocatòries o programes d'ajuts a la mobilitat finançats per l'administració o pels centres participants
Unitats de suport i sistemes d'informació per a tot tipus de mobilitat (pels que vénen i pels que se'n van fora)
Sistema de reconeixement i acumulació de crèdits previst.
Personal acadèmic disponible per portar a terme el pla d'estudis proposat, tipus de vinculació amb el centre i la experiència docent i professional.
L'especificació del personal acadèmic s'ha de fer en termes de perfils i no cal incloure-hi els noms i els cognoms ni el currículum, tal com s'especifica a la taula següent:
Nombre total de professors del títol
Nombre de professors amb títol de llicenciat o equivalent
Nombre de professors sense titulació (especialistes)
Distribució segons la dedicació
Distribució segons la categoria
Si hi ha especialitats, professorat per especialitat.
6.2 Personal de suport a la docència.
Personal d'administració i serveis disponible i les seves característiques més rellevants (vinculació, dedicació i principals funcions).
Personal de suport per especialitats.
7.1 Disponibilitat i adequació de recursos materials i serveis.
El nombre d'aules i la seva capacitat.
El nombre de tallers especialitzats disponibles i la seva capacitat.
El nombre d'aules especialitzades per a activitats específiques.
Altres equipaments i serveis que proporciona el centre.
Els serveis i equipaments per a discapacitats (accessos...).
7.2 Mecanismes per fer i garantir la revisió i el manteniment de les instal·lacions.
Breu descripció dels mecanismes previstos per garantir la revisió i el manteniment de les instal·lacions.
8.1 Valors quantitatius estimats per la taxa de graduació, abandonament i eficiència.
Determinació i justificació dels valors quantitatius estimats per la taxa de graduació, d'abandonament i d'eficiència en els darrers tres cursos acadèmics
Valors de les taxes esmentades amb l'històric dels tres darrers cursos.
a) Taxa de graduació: percentatge d'estudiants que finalitzen l'ensenyament en el temps previst pel pla d'estudis (d) o amb un any acadèmic més (d+1) en relació amb la seva cohort d'entrada.
El denominador és el nombre total d'estudiants que es van matricular per primera vegada en un ensenyament en un any acadèmic (c).
El numerador és el nombre total d'estudiants d'entre els comptabilitzats en el denominador que han finalitzat els estudis en el temps previst (d), o en un any acadèmic més (d+1).
Total d'estudiants matriculats en un curs (c)
b) Taxa d'abandonament: relació percentual entre el nombre total d'estudiants d'una cohort de nou ingrés que haurien d'haver obtingut el títol l'any acadèmic anterior i els que no s'han matriculat ni aquest any acadèmic ni l'anterior.
Sobre una determinada cohort d'estudiants de nou ingrés, establir el total d'estudiants que sense haver finalitzat els estudis, s'estima que no estaran matriculats ni l'any acadèmic en què haurien de finalitzar-los d'acord amb al pla d'estudis (t), ni l'any acadèmic següent (t+1), és a dir, dos anys seguits, el de l'acabament teòric dels estudis i el següent.
Nombre d'estudiants no matriculats en els dos darrers cursos (t) i (t+1)
Nombre d'estudiants matriculats en el curs t-n+1
n = duració en anys del pla d'estudis
c) Taxa d'eficiència: relació percentual entre el nombre total de crèdits teòrics del pla d'estudis a què el conjunt d'estudiants titulats en un determinat curs acadèmic s'haurien hagut de matricular al llarg dels estudis, i el nombre total de crèdits en què realment han hagut de matricular-se.
El nombre total de crèdits teòrics s'obté a partir del nombre de crèdits ECTS del pla d'estudis multiplicat pel nombre de graduats.
Aquest nombre es divideix pel total de crèdits a què realment s'han matriculat els titulats.
Crèdits teòrics del pla d'estudis * Nombre de titulats
Total de crèdits realment matriculats pels titulats
8.2 Procediment general per valorar el progrés i els resultats d'aprenentatge dels estudiants en termes de les competències expressades en el punt 3 d'aquest annex.
Entre aquests, es poden considerar resultats de proves externes, treballs de fi de grau, treballs fi de màster, etc.
Sistema de garantia de qualitat del títol
Els sistemes de garantia de qualitat són el fonament perquè la nova organització dels ensenyaments funcioni de forma eficaç i per crear la confiança sobre el procés de l'acreditació dels títols.
La proposta del títol ha d'incloure un sistema de garantia de qualitat que n'asseguri el control, la revisió i la millora contínua.
Igualment, s'han d'establir mecanismes d'informació dirigits als estudiants i a la societat, sobre el nou títol i els seus objectius.
Estructura i composició de l'òrgan responsable del sistema de qualitat
Mecanismes per a la presa de decisions
Participació dels diferents col·lectius
9.2 Procediments d'avaluació i millora de la qualitat de l'ensenyança i el professorat.
Procediments per a la recollida i anàlisi d'informació sobre la qualitat de l'ensenyament.
Procediments per a la recollida i anàlisi d'informació sobre els resultats d'aprenentatge.
Procediments per a la recollida i anàlisi d'informació sobre el professorat.
En donar compte dels objectius de qualitat prèviament fixats (plans de millora, plans estratègics...).
9.3 Procediments per garantir la qualitat de les pràctiques externes i dels programes de mobilitat d'estudiants.
Procediments/mecanismes per a la recollida i anàlisi d'informació sobre les pràctiques externes.
Procediments/mecanismes per a la recollida i anàlisi d'informació sobre els programes de mobilitat.
9.4 Procediments d'anàlisi de la inserció laboral dels titulats i de la seva satisfacció amb la formació rebuda.
Seguiment dels indicadors bàsics d'inserció laboral dels titulats
Valoració de la formació rebuda
9.5 Procediment per a l'anàlisi de satisfacció dels diversos col·lectius implicats (estudiants, personal acadèmic i personal de suport) i d'atenció als suggeriments o reclamacions.
Procediments/mecanismes per a la recollida i l'anàlisi d'informació sobre la satisfacció dels col·lectius implicats en el títol.
Procediments/mecanismes per a la recollida i anàlisi d'informació sobre els suggeriments o reclamacions dels estudiants.
Mecanismes per a publicar la informació.
10.1 Cronograma d'implantació de la titulació.
Indicació, en el seu cas, del compliment de la normativa vigent sobre la implantació del títol.
10.2 Procediment d'adaptació, en el seu cas, al nou pla d'estudis per als estudiants procedents de l'ordenació anterior.
Indicació del compliment de la resolució vigent del Departament d'Ensenyament sobre compleció d'estudis.