Mesures en matèria de despeses de personal
Mesures relatives al funcionament de les entitats esportives a Catalunya
Mesures relatives a les persones jurídiques de dret privat, juntes de propietaris en règim de propietat horitzontal i a les cooperatives catalanes
Mesures aplicables a les persones jurídiques de dret privat subjectes a les disposicions del dret civil català i a les juntes de propietaris en les comunitats subjectes a règim de propietat horitzontal
La pandèmia de la COVID-19 és una emergència sanitària i social mundial que justifica la necessitat extraordinària i urgent d'adoptar mesures per fer front a les conseqüències de tot tipus derivades dels seus efectes.
La Generalitat de Catalunya ha adoptat diverses mesures des que l'Organització Mundial de la Salut va declarar, el passat 11 de març, la situació de pandèmia.
En primer lloc, el Govern va aprovar el Decret llei 6/2020, de 12 de març, de mesures urgents en matèria assistencial, pressupostària, financera, fiscal i de contractació pública, per tal de pal·liar els efectes de la pandèmia generada pel coronavirus COVID-19.
Aquest va anar seguit del Decret llei 7/2020, de 17 de març, de mesures urgents en matèria de contractació pública, de salut i gestió de residus sanitaris, de transparència, de transport públic i en matèria tributària i econòmica, que donava continuïtat a les mesures.
Posteriorment, es va veure necessari efectuar determinades adaptacions al que establia aquest últim Decret llei en matèria de contractació, així com adoptar altres mesures complementàries en matèria de subvencions i ajuts, mesures extraordinàries aplicables a les persones jurídiques de dret públic de l'àmbit del sector públic de la Generalitat de Catalunya i també mesures en matèria tributària, i es va dictar el Decret llei 8/2020, de 24 de març.
Aquest nou Decret llei té per objecte l'adopció de noves mesures per fer front a l'impacte sanitari, econòmic i social derivat de la greu situació actual i s'estructura en quatre capítols, cinc articles, dos disposicions addicionals, una disposició transitòria i una disposició final.
En primer lloc, el capítol I del Decret llei, de mesures en matèria de despeses de personal, aprova la mesura extraordinària i urgent per recuperar l'import del complement de productivitat variable del personal estatutari de l'Institut Català de la Salut, establert al II Acord de la Mesa Sectorial de Negociació de Sanitat sobre les condicions de treball d'aquest personal.
El capítol II estableix mesures en matèria mortuòria, i per això afegeix una disposició addicional a la Llei 2/1997, de 3 d'abril, sobre serveis funeraris.
Tenint en compte que el nombre de defuncions a Catalunya s'ha incrementat considerablement a causa del COVID-19, i malgrat que fins al moment no hi ha evidències sòlides que es produeixi infecció a partir dels cadàvers amb persones difuntes per COVID-19, es considera adequat establir mesures que permetin agilitar el temps de donar-los el corresponent destí final, de conformitat amb les previsions normatives que, en matèria de serveis funeraris i policia sanitària mortuòria, resulten d'aplicació.
Així mateix cal assegurar que la prestació dels serveis funeraris en una situació de pandèmia com la que ens ocupa es faci de manera continua i universal, garantint el dret de les persones usuàries, en el marc de les disposicions que, en matèria de salut pública, s'adoptin per garantir la salut de les persones i reduir els riscos d'infermetat o contagi.
A tal efecte, i mentre es mantingui la urgència sanitària, els serveis funeraris poden ser declarats per l'autoritat competent en matèria de salut serveis de prestació forçosa.
Finalment, i amb el mateix objecte, es considera adient establir protocols de tractament dels cadàvers afectats pel COVID-19 i en matèria de trasllat per a la realització del seu destí final d'inhumació o incineració.
El capítol III, en exercici de les funcions de coordinació i control en l'àmbit de l'esport, estableix mesures relatives d'una banda a la suspensió de les assemblees generals de qualsevol tipus de les entitats esportives catalanes, preveient el règim jurídic d'aplicació una vegada aixecat l'estat d'alarma, suspenent igualment les facultats dels òrgans competents per elegir juntes o comissions directives d'aquestes entitats, finalment es preveu el perllongament automàtic del mandat a aquells òrgans directius que vegin durant l'estat d'alarma expirat el seu mandat.
El capítol IV adopta diverses solucions en l'àmbit de les persones jurídiques de dret privat subjectes a les disposicions del dret civil català, incloses les societats cooperatives, i a les juntes de propietaris en les comunitats subjectes a règim de propietat horitzontal durant la vigència de l'estat d'alarma.
Així, es disposa l'ampliació dels terminis legalment previstos per a la reunió dels òrgans d'aquestes entitats i la possibilitat d'ajornar o modificar les reunions convocades amb anterioritat a la declaració de l'estat d'alarma.
Així mateix, s'admet la celebració de reunions i l'adopció d'acords per mitjà de videoconferència o d'altres mitjans de comunicació i també l'adopció d'acords sense reunions, d'acord amb el requisits previstos pel Codi civil de Catalunya i encara que els estatuts no ho prevegin.
Finalment, es disposa l'ampliació de terminis per elaborar, aprovar i presentar comptes anuals i altres documents exigibles legalment.
En l'àmbit de les cooperatives, a més de les disposicions relatives a la convocatòria i celebració de les reunions i a l'adopció d'acords, també es regula la possibilitat de suspendre de forma total o parcial l'activitat cooperativitzada, així com la pròrroga del reemborsament de les aportacions de les persones sòcies de la cooperativa que causin baixa durant la vigència de l'estat d'alarma.
Les mesures d'aquest capítol es dicten a l'empara dels articles 124 i 129 de l'Estatut d'autonomia de Catalunya.
Pel que fa a les dues disposicions addicionals, la primera introdueix una precisió al que preveu l'article 6.2 del Decret llei 8/2020, de 24 de març, en el sentit que el que preveu aquest article podrà ser portat a terme també fent ús de mitjans telemàtics, i, finalment, la segona preveu un règim extraordinari i restrictiu d'extensió dels efectes de la força major a determinats esdeveniments, tot condicionant-lo a la resolució que es dicti per al departament competent en matèria de cultura.
En el present supòsit, el caràcter extraordinari i excepcional de la situació deriva de la declaració de l'estat d'alarma provocada per la situació sanitària que requereix l'adopció amb urgència de mesures que pal·liïn, tant com es pugui, la situació creada i que no poden ajornar-se, fins i tot, mitjançant la utilització de mitjans legislatius d'urgència a un moment posterior.
Atesa la situació plantejada i, d'acord amb article 38 de la Llei 13/2008, del 5 de novembre, de la presidència de la Generalitat i del Govern, el Govern, davant la necessitat extraordinària i urgent que pot suscitar la greu situació de pandèmia mundial decretada per l'Organització Mundial de la Salut, pot dictar disposicions legislatives provisionals, sota la forma de decret llei, en els termes de l'article 64 de l'Estatut d'autonomia de Catalunya.
S'afegeix una disposició addicional a la Llei 2/1997, de 3 d'abril, sobre serveis funeraris.
Condicions de prestació de serveis funeraris i facultats en matèria de policia sanitària mortuòria en situacions d'emergència sanitària greu.
La prestació dels serveis funeraris en situacions de pandèmia, catàstrofes i situacions similars ha de garantir la continuïtat i universalitat del servei, així com els drets de les persones usuàries, en el marc de les disposicions que, en matèria de salut pública, s'adoptin per garantir la salut de les persones i reduir els riscos d'infermetat o contagi.
A aquests efectes, mentre es mantingui la situació de greu emergència sanitària, els serveis funeraris poden ser declarats per l'autoritat competent en matèria de salut serveis de prestació forçosa.
La declaració de prestació forçosa implica qualsevol de les accions següents:
a) La possibilitat d'assignar a cada hospital, centre residencial o altres locals i espais medicalitzats una empresa funerària per a la prestació del servei, quan existeixin raons justificades o la possibilitat de derivació directa a una empresa en concret, de manera que en aquest cas el dret previst a l'article 3.1.h) de la present Llei relatiu a la lliure elecció de l'empresa funerària es podrà exercir, si escau, un cop efectuat el trasllat urgent del cadàver al domicili mortuori.
L'assignació de les empreses funeràries s'efectuarà a proposta motivada de l'ens local territorial corresponent.
b) La determinació d'un preu màxim que s'ha d'oferir a les persones usuàries, en funció de la modalitat de servei, i que abasti la prestació bàsica imposada legalment.
Això no exclou el dret de les persones usuàries de pactar un servei superior amb el preu corresponent al servei pactat.
Aquest preu es determinarà per part de l'òrgan competent en matèria de salut, a proposta motivada de l'ens local territorial corresponent.
La gestió del servei funerari s'ha de fer en el tanatori (domicili mortuori), encara que el tipus de fèretre es determinarà en el moment de realitzar-se el transport del cadàver des del centre hospitalari, centre residencial o altre lloc de defunció fins al domicili mortuori.
La prestació bàsica ha de permetre optar entre enterrament o incineració, sempre que hi hagi disponibilitat.
En cas d'impossibilitat d'incinerar per manca de capacitat operativa de les instal·lacions corresponents, es pot procedir a la inhumació provisional, sense perjudici de la posterior exhumació i incineració realitzades de conformitat amb la normativa de sanitat mortuòria.
Igualment, en cas d'impossibilitat d'enterrament per manca d'espai als cementiris, es podrà optar per la incineració, llevat que calgui autorització judicial.
Es respectarà, sempre que sigui possible, la pluralitat de conviccions religioses, filosòfiques o culturals.
c) La prestació del servei s'haurà d'adequar a les condicions establertes per les autoritats sanitàries en matèria de policia sanitària mortuòria i qualsevol altra que resulti aplicable.
A l'efecte de l'adopció de mesures en matèria de policia sanitària mortuòria:
a) Les facultats administratives en matèria de policia sanitària mortuòria s'exerceixen per la persona titular de la Secretaria de Salut Pública.
L'òrgan esmentat també pot delegar l'exercici de les facultats esmentades en aquest apartat en altres òrgans, que poden ser també de l'Administració local.
b) S'habilita la Secretaria de Salut Pública per exercir la coordinació de les competències sobre serveis funeraris i per imposar obligacions addicionals de caràcter excepcional i transitori a les entitats relacionades amb la prestació d'aquests serveis, sense perjudici de les requises o expropiacions urgents que convingui adoptar.
c) L'exercici i el contingut dels drets de les persones usuàries dels serveis funeraris resten condicionats als requeriments de salut pública que estableixi la Secretaria de Salut Pública, la qual ha d'adoptar totes les mesures possibles per fer-los efectius.
El Govern de la Generalitat, a través dels òrgans en cada cas competents, ha d'establir els mecanismes adients d'assistència psicològica, acompanyament i suport a la gestió del dol de les persones afectades.
En l'adopció d'aquestes mesures, sempre que sigui possible, es tindrà en compte la pluralitat religiosa.
D'acord amb les previsions que estableixi la normativa en matèria de policia sanitària mortuòria, la Secretaria de Salut Pública pot disposar:
a) La classificació de cadàvers en grups, segons la causa de defunció, incloent-hi els canvis de classificació i l'adaptació dels requisits que hi siguin aplicables, d'acord amb l'evolució de les circumstàncies.
b) El transport urgent dels cadàvers al cementiri de la localitat o, si escau, a d'altres de properes, per a la seva inhumació o incineració immediates.
c) El transport de cadàvers per mitjà de qualsevol mitjà adient, amb l'adaptació, si escau, dels requeriments establerts reglamentàriament.
d) La prohibició de les vetlles en tot tipus d'instal·lacions, així com les cerimònies de comiat, civils o religioses, que puguin comportar l'aglomeració de persones per evitar el risc de contagis.
e) L'establiment de restriccions en l'acompanyament dels cadàvers a la seva destinació final.
f) L'habilitació d'espais com a domicilis mortuoris altres que les sales de vetlla i els cementiris, establint-ne les condicions higièniques i sanitàries.
g) La prohibició de realitzar pràctiques sobre cadàvers.
h) L'autorització d'inhumacions fora de cementiris comuns establint les condicions higièniques i sanitàries.
i) L'adopció de totes aquelles mesures addicionals que siguin necessaris per garantir la salut pública i la de totes les persones, familiars o prestadores de serveis afectades.
Mentre es mantingui l'estat d'alarma, en exercici de les funcions de coordinació i control en l'àmbit de l'esport, s'adopten les mesures següents:
a) Se suspèn la realització d'assemblees generals, tant ordinàries com extraordinàries, de les entitats esportives de Catalunya, deixant sense efecte qualsevol convocatòria que ja hagi estat acordada i comunicada i que es tingui previst realitzar a partir de l'entrada en vigor del present Decret llei.
Una vegada aixecada la suspensió, per raons de seguretat jurídica i evitar situacions d'indefensió, s'hauran de tornar a convocar i comunicar, respectant els períodes establerts legalment.
b) Se suspèn la facultat per convocar per part dels òrgans competents procediments electorals per elegir la Junta Directiva o la Comissió Directiva de les entitats esportives a Catalunya.
Els procediments electorals en curs resten suspesos fins a l'aixecament de l'estat d'alarma.
En el termini d'un mes, comptador a partir de la data en què s'aixequi la suspensió, les juntes electorals de les entitats esportives han d'aprovar i publicar la reformulació del calendari que haurà de regir el procediment, respectant els terminis previstos per a cada fase del procediment electoral pendent de realitzar que hagués aprovat l'òrgan convocant i d'acord amb el que determina la normativa vigent en matèria d'esports sobre aquesta matèria.
c) El mandat dels òrgans directius de les entitats esportives a Catalunya que expiri durant l'estat d'alarma es perllonga automàticament fins que es pugui convocar i realitzar el corresponent procediment electoral, d'acord amb el que determina l'apartat b d'aquest article.
d) Són nul·les de ple dret les actuacions que vulnerin el que disposen els apartats anteriors.
4.1 El còmput dels terminis previstos legalment per a la reunió dels òrgans de les persones jurídiques de dret privat subjectes a les disposicions del dret català, suspesos a partir de la data de declaració de l'estat d'alarma, es reprèn una vegada transcorreguts tres mesos a partir de la data de finalització de l'estat d'alarma.
Les reunions convocades abans de la declaració d'aquest estat que hagin estat ajornades durant la seva vigència s'han de tornar a convocar dins dels tres mesos següents a la data d'aixecament d'aquest estat.
4.2 No obstant el que disposa l'apartat anterior, i fins al 31 de desembre de 2020, els òrgans que s'hi esmenten es poden reunir i adoptar acords per mitjà de videoconferència o d'altres mitjans de comunicació, d'acord amb el que disposa l'article 312-5.2 del Codi civil de Catalunya, encara que els estatuts no ho prevegin.
Si no és possible utilitzar aquests mitjans, i fins a la mateixa data, també poden adoptar acords sense reunió, de conformitat amb allò que disposa l'article 312-7 del Codi civil de Catalunya, encara que els estatuts no ho prevegin, sempre que ho decideixi la persona que els presideix o que ho sol·licitin almenys dos membres o, si es tracta de l'assemblea general d'una associació, un vint per cent de les persones associades.
4.3 El còmput dels terminis previstos legalment per elaborar, aprovar i presentar comptes anuals i altres documents exigibles, suspesos a partir de la data de declaració de l'estat d'alarma, es reprèn una vegada transcorreguts tres mesos a partir de la data de finalització de l'estat d'alarma.
4.4 L'obligació de convocar i celebrar les juntes de propietaris en les comunitats subjectes a règim de propietat horitzontal resta suspesa fins al 30 d'abril de 2021, sens perjudici de la possibilitat de cada comunitat de convocar i celebrar la junta de propietaris dins d'aquest termini, atenent les seves circumstàncies i les mesures de seguretat en cada moment aplicables, a iniciativa de la Presidència o si ho demana almenys un vint per cent dels propietaris amb dret a vot, que representin el mateix percentatge de quotes.
La celebració de la junta també es pot dur a terme a través dels mitjans establerts en l'article 312-5.2 del Codi civil de Catalunya.
El darrer pressupost anual aprovat s'entén prorrogat fins a la celebració de la junta ordinària, en la qual també s'ha de procedir a l'aprovació dels comptes anteriors i a la renovació dels càrrecs, d'acord amb allò que estableix l'article 553-15 del Codi civil de Catalunya.
Mentre no es convoqui i celebri la junta ordinària, es poden prendre acords sense reunió a instància de la persona que la presideix, si es compleixen els requisits establerts a l'article 312-7 del Codi civil de Catalunya.
4.5 Les mesures previstes en aquest article s'entenen vigents des de la finalització de l'estat d'alarma.
5.1 De forma excepcional i durant el període d'estat d'alarma, el consell rector pot convocar assemblees extraordinàries amb l'antelació mínima que consideri pertinent, sempre tenint en compte la urgència de l'acord que cal adoptar.
En tot cas, serà responsabilitat del consell rector adoptar les mesures pertinents, en atenció a les circumstàncies concretes de cada societat cooperativa, per tal que les persones sòcies puguin rebre la convocatòria i concórrer a la sessió de l'assemblea que podrà fer-se per videoconferència o altres mitjans de comunicació, amb les garanties pertinents.
A aquests efectes, la convocatòria de la reunió de l'assemblea haurà de fer constar la concurrència de les raons que han motivat fer la convocatòria amb una antelació inferior als 15 dies que preveu l'article 44 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol, de cooperatives.
5.2 De forma excepcional i durant el període d'estat d'alarma, el Consell Rector, segons les circumstàncies concretes de cada cooperativa, podrà disposar altres mecanismes diferents als establerts a l'article 48.2 de la Llei de cooperatives amb relació a l'obligació de posar a disposició de les persones sòcies el nombre de vots socials que correspon a cada persona sòcia.
5.3 De forma excepcional amb relació al que estableix l'article 134 de la Llei 12/2015, de 9 de juliol, de cooperatives, durant tot el període d'estat d'alarma, el consell rector pot acordar la suspensió total o parcial de l'activitat cooperativitzada de totes les persones sòcies treballadores, sòcies de treball, o persones treballadores o d'una part d'aquestes, quan es donin els requisits següents:
a) Que la cooperativa tingui més de 100 persones sòcies treballadores, sòcies de treball o treballadores.
b) Que no sigui possible fer l'assemblea ni de forma presencial, ni telemàtica, a causa de les mesures sanitàries que cal seguir per dur a terme reunions i a la manca de mitjans telemàtics.
A aquests efectes, caldrà que en l'acord es motivi la concurrència dels requisits indicats.
5.4 El reemborsament de les aportacions de les persones sòcies de la cooperativa que causin baixa durant la vigència de l'estat d'alarma queda prorrogat fins que transcorrin sis mesos comptadors des que finalitzi l'estat d'alarma.
En els casos de suspensió o ajornament dels esdeveniments culturals que, per la seva rellevància, envergadura o naturalesa internacional, requereixen una preparació especial i depenen en gran mesura de la mobilitat dels assistents, fins i tot, quan es preveu que tinguin lloc després de l'aixecament de l'estat d'alarma, els serà d'aplicació el supòsit de la força major sempre que es donin els requisits següents:
a) Que estiguessin programats i la venda de localitats iniciada abans del dia 13 de març de 2020.
b) Que totes o part de les actuacions preparatòries que siguin necessàries per garantir la celebració en les dates programades, obligatòriament s'hagin de portar a terme dins del període de l'estat d'alarma, o que la modificació de les que s'han fet abans no sigui factible, com a conseqüència de l'estat d'alarma.
A tal efecte, es consideren actuacions preparatòries entre d'altres, les contractacions logístiques o artístiques, l'obtenció de llicències o drets d'ocupació.
El que s'estableix en el apartat anterior restarà condicionat al fet que el Departament de Cultura determini, mitjançant resolució i a instància de part, els esdeveniments culturals que compleixen aquests requisits en funció de la seva repercussió econòmica, mediàtica i cultural, el gran nombre d'entrades venudes en el moment de declarar-se l'estat d'alarma i el manteniment de futures edicions.