Amb aquest import es financen 48 ajuntaments i 4 consells comarcals de la demarcació el 2019 per a executar Plans Locals i Comarcals de Joventut
La Direcció General de Joventut (DGJ) destina aquest 2019 un total de 559.210 euros a 48 ajuntaments i quatre consells comarcals de les comarques ebrenques per a desplegar polítiques destinades específicament als i les joves de 16 a 29 anys que viuen a les Terres de l'Ebre, que l'any passat sumaven 24.110 persones.
En concret, 129.714 euros són per als serveis comarcals de joventut, que es destinen a inspeccionar les instal·lacions juvenils, seguir les activitats d'educació en el lleure o contractar el tècnic comarcal de joventut; 129.000 euros més són per al funcionament de les Oficines Joves, on els professionals assessoren els joves de cada comarca en tots els àmbits vitals; i 300.496 euros més s'inverteixen en Plans Locals o Comarcals de Joventut, que són les eines del món local per a planificar i desplegar accions que facilitin la inclusió, l'emancipació i l'apoderament del jovent.
Aquesta darrera partida es destina -mitjançant contractes programes-, als quatre consells comarcals, a 46 municipis ebrencs de menys de 20.000 habitants, així com als dos municipis superiors a 20.000 habitants: Tortosa i Amposta.
Al conjunt de Catalunya, el total de la inversió de la DGJ és de 6,6 milions d'euros per a 670 ens locals (ajuntaments i consells comarcals).
A banda d'aquesta inversió de la DGJ, el conjunt del Govern va invertir 385 milions d'euros el 2018 a través del Pla d'Actuació de Polítiques de Joventut per a beneficiar els joves de 16 a 29 anys, que l'any passat eren de 1.086.556.
Es tracta d'inversions en 485 actuacions en educació, treball, habitatge, salut, participació, cultura i inclusió social.
Aquesta despesa augmenta fins els gairebé 550 milions si s'hi afegeixen els avantatges fiscals que afecten de manera específica el col·lectiu juvenil.
Són dades que s'han donat a conèixer durant la trobada " Som Joventut " de regidors/es i consellers/es comarcals de joventut de les Terres de l'Ebre que la DGJ ha organitzat al Casal de Joves de Roquetes (el Baix Ebre).
La jornada ha comptat amb la presència del primer tinent d'alcalde de Roquetes, Francesc Ollé, a més de la sub-directora general de Joventut, Rosa Batalla, i el coordinador territorial de Joventut a Terres de l'Ebre, Joan Barberà.
L'aposta del Govern pel món local és l'expressió de la voluntat política per desenvolupar polítiques nacionals de joventut seguint criteris de proximitat, equilibri territorial, transparència i coordinació institucional.
En aquest sentit, les subvencions arriben tant a municipis molt poblats com a municipis petits que disposen de molts pocs recursos per a fer les seves pròpies polítiques de joventut.
Durant la jornada, que és la primera trobada dels responsables polítics de joventut dels ens locals després de la constitució dels ajuntaments i consells comarcals, s'han donat a conèixer els recursos que la DGJ aporta al món local més enllà de les subvencions, com són l'assessorament, la formació o els programes.
Així mateix, ja està treballant en l'elaboració consensuada del nou Pla Nacional de Joventut de Catalunya 2021-2030.
També s'han analitzat els principals reptes de les polítiques locals de joventut, com són la d'augmentar els recursos, incrementar la coordinació entre els agents, legitimar-se i esdevenir una prioritat pel conjunt de les institucions o millorar la visualització de la seva utilitat social.
La trentena d'assistents a la trobada de Roquetes han participat en tres tallers simultanis per a millorar les polítiques locals en clau de joventut.
Un taller estarà dedicat a les estratègies per a fer participar i incloure els joves a l'hora prendre decisions sobre les polítiques que els afecten.
En un altre s'han donat a conèixer estratègies per apoderar les polítiques de joventut i fer que aquestes influeixin més sobre la resta d'àrees de l'ajuntament.
I finalment, una tercera formació dedicada a vehicular les estratègies polítiques a través dels Plans Locals de Joventut (PLJ).
Aquests documents són considerats per la majoria d'ens locals com a eines de planificació que milloren el coneixement i el contingut de les polítiques de joventut.
En concret, el 90% dels municipis van valorar-lo en aquests termes en l' Enquesta de Municipis i Comarques (EMC) elaborada recentment per l'Observatori Català de la Joventut.
Així mateix, l'Enquesta conclou que els municipis que elaboren i despleguen polítiques de joventut sota el paraigües d'un PLJ compartit i reconegut pel conjunt del consistori assoleixen una major efectivitat i complexitat en la seva acció adreçada a joves.
La intervenció en joventut és una necessitat de primer ordre i, per tant, ens hem d'arremangar per posar les persones joves al davant i fer polítiques transformadores i en positiu des del món local, tant l'urbà com el rural, s'ha exposat durant l'obertura de la jornada.
En aquest sentit, s'ha posat en valor el paper dels regidors i regidores de joventut i dels ens locals com a institucions més properes als joves.
Així mateix, el representant del Govern ha reclamat corresponsabilitat als nous responsables de joventut per intensificar les polítiques que reverteixin les desigualtats socials, com són les de gènere, inclusió, interculturalitat i mobilitat.
Tot i tractar-se de les matèries de joventut que registren una menor intervenció dels ens locals, l'atenció de joves vulnerables o el foment de la igualtat de gènere i la prevenció de la violència masclista són els àmbits que més han incrementat l'acció dels ajuntaments des del 2009, amb augments de fins el 21% sense oblidar les polítiques que afavoreixen la cultura, el lleure, la participació, l'associacionisme o les transicions juvenils, la voluntat transformadora de les polítiques de joventut ens obliga a fer més esforços en aquells col·lectius que més ho necessiten, com són els joves vulnerables per raons de gènere, socials o econòmiques.
Sobre aquesta qüestió, Joventut ha posat de manifest la importància de la col·laboració entre el jovent organitzat, els professionals de joventut i els responsables polítics de joventut per legitimar i situar les polítiques de joventut a primera línia, hem de treballar tots a l'una.
En aquest sentit, s'ha recordat la fortalesa de les estructures de joventut als ajuntaments i consells comarcals.
Segons l'estimació de l'EMC, a Catalunya hi ha avui 1.039 professionals de joventut a l'administració local.
A les Terres de l'Ebre, el 80% dels municipis disposen d'algun professional de joventut.
En concret, el 60% disposa d'un professional –entre tècnics o dinamitzadors (31%) i administratius (29%)-, mentre que el 20% dels municipis disposa d'equips de treball formats per, almenys, dos professionals.
I pel que fa a regidories, tots els ajuntaments de les Terres de l'Ebre disposen d'una regidoria de joventut, entre els que la tenen de manera exclusiva (37%) i compartida amb d'altres matèries (63%).
A banda del nombre de professionals i regidors/es, una de les principals conclusions de l'Estudi que també s'ha destacat que els ajuntaments que disposen d'àrees pròpies de joventut es tradueixen en una millor atenció integral als problemes dels joves, ja que permeten dissenyar respostes adaptades als diferents perfils de joves i necessitats.
A més de les subvencions a les institucions locals, la Direcció General de Joventut també va destinar el 2018 un total de 6,1 milions d'euros a 1.017 associacions juvenils i entitats d'educació en el lleure arreu de Catalunya.
D'aquesta quantitat, 60.285 € van ser per a associacions juvenils i entitats de les Terres de l'Ebre.
A aquesta partida cal sumar-hi el suport econòmic amb què la DGJ finança les grans federacions catalanes, les quals distribueixen aquests ajuts de manera proporcional als esplais, caus i altres entitats que tenen implantades arreu del territori.
Un dels objectius d'aquesta trobada a Roquetes és identificar les principals problemàtiques i reptes de les polítiques locals de joventut, així com els recursos disponibles per desplegar-les, de manera que els nous regidors/es i consellers/es comarcals de joventut puguin dur a terme polítiques transformadores