projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Compartirem contes amb l'Armand, il·lustrador.
Per a famílies amb nens que cursen P5.
Inscripcions a la Sala infantil. --ÚLTIMA SESSIÓ DIMARTS 27/06 A LES 18.00H--
Durant els mesos de maig i juny l'Armand conduirà el quart cicle dels clubs de lectura en família titulat: " El maquillatge, la roba i el perfum d'un llibre ".
En aquest nou cicle les imatges seran les protagonistes: l'il·lustrador Armand ens parlarà de les il·lustracions a través de sis àlbums visualment molt variats amb els que aprendrem escoltant, aprendrem llegint i il·lustrant.
Cada sessió anirà acompanyada d'un petit taller d'il·lustració
Les dates de les reunions d'aquest cicle i els àlbums proposats per a cada sessió són:
Descobrirem personatges que tenen una força increïble amb unes imatges molt potents.
Ensenyar la part més humana dels herois, és la proposta d'aquest llibre.
Una composició visual fantàstica amb un disseny il·lustrat clar i net.
Una història perfecta per entendre com la avarícia humana no ens deixa veure les meravelles que ens envolten.
En aquest conte les imatges parlaran per si soles.
L'elefant encadenat de Jorge Bucay i Gusti.
Un llibre il·lustrat per Gusti que no té pèrdua.
Cançó de bressol per a un huracà i altres contes dormilegues de Joan Rioné i Armand.
Un àlbum que trenca el model de les famílies, un llibre molt proper que ens farà viatjar molt lluny.
Una gran joia, un exemple de pedagogia actual oblidada, on les imatges ballen a un ritme frenètic amb unes il·lustracions màgiques.
L'Armand entra en el món del disseny i el paper estudiant cinc anys Arts Gràfiques, professió que no ha exercit mai.
Descobreix la il·lustració i fa un grau superior.
El 2002 rep el seu primer encàrrec, però el seu camí d'aprenentatge tot just acaba de començar: còmic, animació, escultura, creació de personatges...
La fusta i el projecte "Mycasitas" han fet que la seva perspectiva professional fes un gran gir.
Li encanta el reciclatge i la transformació d'objectes.
El 2013 inicïa un projecte d'autoedició de quaderns culturals per a pintar.
També és el creador dels productes fets amb fusta: Castellers fets a mida i Diables fets a mida.
El 2015 rep el premi Crítica Serra d'Or per l'àlbum il·lustrat Un mitjó diferent a cada peu.
L'any 2017 és escollit entre uns dels quaranta-dos il·lustradors que han representat Catalunya a la fira de l'àlbum il·lustrat de Bologna.
Durant aquestes tres sessions coneixerem i ens posarem a la pell dels il·lustradors i entendrem més la seva feina però sobre tot volem que gaudiu i compartiu amb la família el plaer de llegir i descobrir noves històries!
I recordeu que si teniu entre 6 i 14 anys i us agrada llegir i compartir aquesta afició amb altres joves podeu participar als nostres clubs de lectura infantils i juvenils:
Divendres 26 de maig a les 18.30 hores a la Secció Local de la Biblioteca.
No recomanada a menors de 12 anys.
Dues joves directores daneses convoquen un càsting com a part del procés de recerca per filmar una pel·lícula eròtica de i per al sexe femení.
En resposta a la crida, més de 100 dones apareixen al seu apartament i parlen directament a càmera sobre les seves fantasies eròtiques, els seus desitjos i les seves frustracions.
A mesura que avança el rodatge, les entrevistades s'obren més a càmera i la trama va prenent forma.
Les directores s'adonen que, sense haver-ho previst, aquestes sessions íntimes ja són la pel·lícula que necessitaven fer.
Una història sincera, honesta i vulnerable sobre les dones en relació amb el sexe, el desig, les emocions, els descobriments, el paper que suposadament han de tenir al llit i totes aquelles coses de les quals mai ens havíem atrevit a parlar.
Té una reconeguda trajectòria en el món de la televisió i la seva primera pel·lícula, titulada Meeting My Father Kasper Top Hat (2011), va rebre un premi al Sichuan Television Festival.
Mette Carla Albrechtsen (1980) va estudiar al Graphic Arts Institute de Copenhaguen i ha treballat per a diverses agències de publicitat abans de graduar-se a la National Film School of Denmark.
L'any 2011, juntament amb Lea Glob, van guanyar el Nordic Talent Pitch Prize pel seu projecte Human Female Sexuality.
DOCS Barcelona DEL MES és la prolongació del Docs Barcelona International Documentary Film Festival al llarg de l'any i el territori.
Va néixer el 2005 amb l'objectiu d'apropar els documentals als espectadors més enllà de les ocasions puntuals que ens brinden els festivals.
Aquesta és una activitat que promou el Servei de Biblioteques de la Generalitat de Catalunya i s'emmarca dins el Ple pel Català al Camp de Tarragona.
Dimecres 24 de maig a les 19 h.
Conferència "Campanes i campaners al Camp de Tarragona" a càrrec de Jesús Martínez de CÒDOL Educació.
Organitzat en col·laboració amb l'Institut Ramon Muntaner.
El proper dimecres dia 24 de maig a les 19 h a la Secció Local de la nostra Biblioteca tindrà lloc la conferència " Campanes i campaners al Camp de Tarragona " a càrrec de Jesús Martínez de Còdol Educació.
És la segona activitat del programa de primavera 2017 de " Tastets de Patrimoni ", cicle organitzat per la Biblioteca Pública de Tarragona i l'Institut Ramon Muntaner de Móra la Nova.
Aquesta temporada, la quinzena edició, està dedicada al patrimoni de Reus, ciutat Capital de la Cultura Catalana d'enguany.
A la conferència del dia 24 es tractarà de la construcció de l'Església Prioral de Sant Pere de Reus, la primera pedra de la qual fou col·locada el dimecres 31 de març de 1512, amb missa de la comunitat de preveres, cantada i amb acompanyament d'orgue.
Es parlarà del campanar hexagonal de cinc pisos, element arquitectònic de construcció més tardana que l'església i que arriba als 63 metres d'alçada.
Com apunt comparatiu s'indicaran els altres campanars del Camp de Tarragona.
Es farà esment de la història de les campanes més conegudes al territori i dels seus tocs, els quals, durant segles, han assenyalat festes i dols, a més d'acompanyar la vida quotidiana de pobles i ciutats.
La darrera part de la conferència explicarà breument la tècnica d'execució del toc i el procés de recuperació viscut durant els darrers anys.
El dia 3 de juny es farà la sortida cultural associada al cicle d'activitats de primavera 2017.
Es visitarà l'Institut Pere Mata i el Campanar de la Prioral de Reus.
Les places són limitades i el preu de la sortida és de 30 euros.
Per a més informació adreceu-vos a la Biblioteca.
Dissabte 27 de maig a les 15.00 h.
Visita a la Fira del Llibre Ebrenc i Litterarum (Fira d'Espectacles Literaris).
Enguany a Móra d'Ebre se celebra la 14ena. edició de la Fira del Llibre Ebrenc, esdeveniment que és punt de trobada prou consolidat d'editors, promotors, llibreters i lectors de literatura, en l'ampli sentit de la paraula, relacionada amb les Terres de l'Ebre.
Hi trobareu estands de venda de llibres acabats de publicar i llibres de fons, antics i de més moderns; també taules rodones, presentacions, signatura de llibres i altres activitats, com les de la zona Literatura i vi.
Coincideix aquesta Fira amb una altra: Litterarum, la Fira d'espectacles literaris de Móra d'Ebre, que arriba ja a la seva 10ena. edició.
Litterarum té com a objectiu donar a conèixer i promocionar espectacles literaris professionals basats en la literatura en llengua catalana; per exemple recitals de poesia o de cançó, adaptacions escèniques d'obres literàries o contacontes i altres espectacles per a adults o infants.
Podeu obtenir més informació sobre la programació dels dos esdeveniments, que s'inicien el dijous 25 i acaben el diumenge 28 de maig, a la web conjunta: http://www.llibresebrencs.org
La Biblioteca Pública de Tarragona, com activitat del cicle Mirades Ebrenques del seu Club de Lectura, el dijous dia 18 de maig a les 18.30 h. acollirà la presentació de la Fira del Llibre Ebrenc i la conferència de Josep Sebastià Cid Els imprescindibles de la literatura ebrenca.
També com activitat complementària la Biblioteca Pública de Tarragona, amb la col·laboració de l'Institut Ramon Muntaner, organitza una sortida cultural el proper dissabte dia 27 de maig a Móra d'Ebre per participar en les dues fires.
La realització de l'activitat està subjecta a un nombre mínim de participants.
Cal fer inscripció prèvia abans del dia 22 de maig.
El preu és de 30 euros, en el qual s'inclouen els desplaçament, el sopar i tres entrades gratuïtes a espectacles literaris dedicats a Marta Pessarrodona, Carme Riera i Francesca Aliern.
Es calcula que l'hora d'arribada a Tarragona serà la 01.00h, aproximadament.
Divendres 26 de maig a les 20.30 h a la Secció Infantil.
En nom de déu és un muntatge escènic basat en textos de diferent naturalesa: Combatents en nom d'Al·là (Anna Teixidor), l a Bíblia, La Gran guerra per la civilització (Robert Fisk) i l'Alcorà.
El que es pretén amb aquest nou episodi del cicle "La Línia Contínua de la Història", és identificar la doctrina i els motius de l'actual gihadisme violent.
El cicle " La línia continua de la història " s'endinsa en la confrontació humana que marca el tràgic darrer acte de la nostra Història.
Violència, domini, extermini, refugiats.
Invasió nazi, repartiment del món en blocs, imperi soviètic i ensulsiada, Afganistan, Txetxènia, Síria, gihad, polvorí d'Orient.
És un cicle escènic organitzat per TeclaSmit Teatre on un col·lectiu d'actors interpretaran a l'escenari textos literaris temàtics essencials i testimonials.
Hi haurà també activitats complementàries de cinema i club de lectura.
Hi col·laboren l'Escola de Lletres de Tarragona, l'Ajuntament de Tarragona i la Diputació de Tarragona.
Dimecres, 7 de juny a les 11.30 h. a la Secció Local de la Biblioteca Pública de Tarragona.
Organitzen: Fundació Biblioteca Social i Col·legi Oficial de Bibliotecaris-Documentalistes de Catalunya.
El Col · legi Oficial de Bibliotecaris - Documentalistes de Catalunya i la Fundació Biblioteca Social, finalitzen el cicle de Jornades, Biblioteca pública i compromís social amb la darrera jornada, el dia 7 de juny a la Secció Local de la Biblioteca Pública de Tarragona a les 11.30 hores.
La Fundació Biblioteca Social, creada l'any 2014, té per objectiu contribuir a compensar els desequilibris socials donant suport a projectes que porten a terme les biblioteques públiques, adreçats als sectors més vulnerables de la societat.
En aquesta jornada, es parlarà de l'experiència d'alguns projectes de biblioteques públiques adreçats a sectors vulnerables de la societat com la Biblioteca Bon Pastor de Barcelona, la Biblioteca Marcel·lí Domingo de Tortosa, la Biblioteca Mestre Maria Antònia o la Biblioteca Pública de Tarragona.
Es comptarà amb Jordina Mora, directora de l' Institut de Treball Social i Serveis Socials (Intress) Tarragona, entitat sense ànim de lucre per a persones en risc d'exclusió social.
Visita comentada el dia 9 de juny a l'Arxiu Històric de Tarragona a les 11 h.
L'Arxiu Històric de Tarragona ofereix una visita comentada a l'exposició " El Fons patrimonial de la família Yxart: una nissaga amb història ".
Aquesta exposició, produïda per l'AHT, presenta una selecció de documents rellevants que aporten una perspectiva de la importància global del fons ingressat.
La mostra pretén apropar el visitant a la història i l'evolució de la família Yxart, una de les nissagues més rellevants del Camp de Tarragona i que al llarg del segles ha generat un important arxiu familiar, que abasta des del s.
XVII al XX i aporta informació sobre aquesta família i la seva activitat comercial, amb documents generats a diverses poblacions del Camp de Tarragona: Valls, Altafulla, Tarragona, Tamarit, Ferran, Reus, la Canonja, el Vendrell, Vila-seca i la Riba, així com a localitats cubanes i d'altres països.
Així mateix, hi trobem documents dels membres més rellevants de la família, com el crític i literat Josep Yxart de Moragas.
L'arxiu dels Yxart, ingressat a l'AHT el mes de febrer passat, esdevé una eina fonamental per a poder conèixer la vida i la societat a Tarragona i el seu entorn al llarg de mes de tres segles.
Aquesta visita es complementarà amb un un recorregut per les instal·lacions de l'arxiu, fins i tot algun dels espais d'accés reservat al personal del centre que es farà en motiu del dia Internacional dels Arxius.
Recordem que l'Arxiu Històric de Tarragona és un dels principals centres arxivístics del país; fou creat l'any 1944, i es traslladà a l'actual ubicació de Rambla Vella l'any 1982.
Compta amb més de 231 fons i col·leccions diferents, que ocupen més de 6.000 metres lineals de documentació.
La durada de la visita està estimada en 1h 30, i està previst el seu inici a les 11.00 h.
Lloc de trobada: Rambla Vella, 30 (a l'edifici de l'Arxiu Històric de Tarragona)
Les persones interessades en inscriure's, caldrà que ho facin al correu electrònic de l'arxiu [EMAIL] o al telèfon del centre 977 251010.
En funció de la demanda, l'arxiu es reserva la possibilitat de fer dos torns.
L'endemà, dissabte 10 de juny a les 10.15 h, la Biblioteca Pública de Tarragona organitza la sisena edició de la Ruta Yxart, conjuntament amb l'Associació de Veïns de l'Oliva.
Per més informació, consulteu aquest enllaç.
Dimecres 7 de juny i dijous 8 de juny 19.30 h a la Secció Local.
Les sessions inclouran lectures en veu alta.
Organitzen: Escriptors del Camp de Tarragona (Càtedra Josep Anton Baixeras, Departament de Filologia Catalana, Universitat Rovira i Virgili), Institució de les Lletres Catalanes i Biblioteca Pública de Tarragona.
Narrativa al Camp de Tarragona, balanç d'un any, a càrrec de Joan Cavallé (Dimecres, 7 de juny a les 19.30 h)
Joan Cavallé és escriptor que es dedica especialment al teatre, però també a la narrativa, a la literatura infantil, a la traducció i a l'assaig.
Compta amb una obra extensa i premiada; el seu primer relat l'acaba als 8 anys, tot i que la primera obra llarga que considera acabada és de l'any 1985: L'espiral.
Pel que fa a premis l'any 1988 va obtenir el premi Josep M. de Sagarra de traducció teatral per la versió de l'obra Final de partida, de Samuel Beckett.
Entre d'altres ha guanyat també el premi de novel·la Ciutat d'Alzira, amb l'obra Rei de mi (1993), i el premi de la Crítica Serra d'Or 1999, amb l'obra Dinastia Ming.
Amb l'obra de teatre Peus descalços sota la lluna d'agost (2009) va guanyar els premis 14 d'abril de 2008 i de la Crítica Serra d'Or 2010.
Entre d'altres autors, la panoràmica inclou l'obra de Carles Marquès, Mònica Batet, Noemí Bagés, Enriqueta Moix, Jordi tiñena, Olga Xirinacs, Lurdes Malgrat, Tecla Martorell, Eduard Prats, Salvador Balcells, Isabel Salvat, Aleix Cort o Margarida Aritzeta.
Poesia al Camp de Tarragona, balanç d'un any, a càrrec d'Isabel M. Ortega (Dijous, 8 de juny a les 19.30 h)
Isabel M. Ortega Rion, tarragonina i professora de llengua catalana a l'ensenyament secundari.
Ha col·laborat en el seminari Filosofia i Gènere de la UB investigant l'obra de Simone Weil, de qui ha traduït el recull d'articles Escrits sobre la guerra (Bromera, 1997).
En poesia, ha publicat Enfilall (Premi Comas i Maduell Ciutat de Tarragona, Cossetània 2002), Runa plena (Arola, 2004), Nòmada (Cossetània, 2009) i Medusa (Cossetània, 2013).
Ha participat en diverses publicacions col·lectives i ha fet recitals en grup i en solitari.
Entre els autors de poesia hi figuren, entre d'altres, Marcel Pey, Lurdes Malgrat, Josep Civit Mateu, Núria Freixa, Enriqueta Moix.
Es parlarà també d'obres col·lectives.
Dissabte 10 de juny a les 10.15 h, 6a edició.
Associació de Veïns de l'Oliva i la Biblioteca.
La ruta literària Yxart vist per Rusiñol arriba a la sisena edició.
La ruta ens permetrà, primer, rememorar les estades que Santiago Rusiñol, pintor, artista i escriptor modernista, va fer a Tarragona i en segon lloc donar a conéixer la figura del seu amic Josep Yxart, crític literari i teatral, nascut a la nostra ciutat.
La ruta començarà a les 10.15 h del matí a la porta de l'Ajuntament de Tarragona, a la plaça de la Font.
Anirem després a la Casa Yxart (c/ Cavallers), al claustre de la Catedral, al Camp de Mart, al Cementiri de Tarragona i l'acabarem al zig-zag de la muntanya de l'Oliva on podrem escoltar el cor Sageta de Foc.
Al llarg dels anys Santiago Rusiñol ha estat prou present a la vida social i intel·lectual de Tarragona.
Per exemple, a les planes del setmanari El Francolí de finals del segle XIX, com a soci de mèrit de l' Ateneo Tarraconense de la Clase Obrera o com a soci honorari del Cor l'Àncora.
A la seva mort, el 1931, el consistori tarragoní va decidir canviar el nom de la plaça de les Cols pel de plaça Santiago Rusiñol.
El grup d'escriptors i artistes del Camp de Tarragona amb qui Rusiñol es va relacionar és ampli: Ignasi Bo i Singla, Josep Conangla, Josep Aladern, Pere Redon, Joan Ruiz i Porta, Salvador Carbó, Plàcid Vidal, Josep Aladern, Narcís Oller, Pin i Soler, Carles Mani.
Però sobretot, cal recordar el crític literari Josep Ixart, l'amic que va convidar-lo a visitar Tarragona el mes de juny de 1894.
De la visita en van resultar una sèrie de quadres de la ciutat i la crònica escrita dels gairebé dos mesos passats a Tarragona.
El títol és A l'Yxart i es va publicar al llibre Anant pel món.
Aquest text serà el que llegirem principalment al llarg del nostre passeig.
La segona estada de Rusiñol a Tarragona és de 1897, tot just fa 120 anys, en motiu de la col·locació del retrat de Josep Yxart a la galeria de tarragonins il·lustres.
La pintura del seu amic, mort feia un parell d'anys, és de Rusiñol.
També d'aquella visita són dos quadres del claustre de la catedral de Tarragona i alguns altres de la pedrera del Mèdol.
En queden, com a testimoni, algunes fotografies i un apunt periodístic de Francesc Carbó (Quiquet) on explica com Rusiñol s'estava i què pintava al jardí del claustre.
L'any 1928 la Coral L'Àncora va col·locar un pedró al zig - zag de la muntanya de l'Oliva com a homenatge al pintor.
Hi anirem per llegir un text escrit per Antoni Rovira i Virgili que glossa la figura de Rusiñol.
Inscripció prèvia a la Biblioteca, per telèfon al 977 240 331 o per correu a [EMAIL]
El dia abans, divendres 9 de juny a les 11.00 h. podeu gaudir d'una visita guiada a l'exposició "El Fons patrimonial de la família Yxart: una nissaga amb història" a l'Arxiu Històric de Tarragona.
Per mes informació, consulteu aquest enllaç.
Quan arriba el mes de juny les reunions dels clubs de lectura infantils i juvenils que ens han acompanyat des del mes d'octubre arriben a la seva fi i volem celebrar-ho tots junts amb una gran festa.
Els mesos de juliol les reunions dels clubs de lectura s'aturen però recordeu que des de la Sala infantil proposem un munt de lectures per a cada club i el mes de setembre ens retrobarem amb més propostes i novetats.
D'entre les novetats anunciar-vos que el proper mes de setembre tindrem un nou club de lectura: La colla castellera de la canalla lectora, adreçat a lectors de 7 a 12 anys.
Així doncs convoquem aquesta dissabte als lectors i a les famílies que ens han acompanyat durant tots aquests mesos i a tothom qui ho desitji a participar de les activitats que us hem preparat des de la Sala infantil amb la col·laboració dels lectors i les seves famílies.
Fins a les 12 h del migdia darreres votacions del pòdium dels clubs de lectura infantils curs 2016-2017
A càrrec de les famílies dels clubs de lectura infantils
11.00 h Taller de lectura en família
32è Laboratori de Lletres i Imatges.
Quins llibres t'emportaries a una illa deserta?
A càrrec de les famílies dels clubs de lectura infantils i l'Imma Pujol
Edat: famílies amb infants de 6 a 10 anys
12.00 h L'hora del te de bojos + Veredicte dels guanyadors dels clubs de lectura infantils i juvenils
Podeu col·laborar portant alguna coseta per esmorzar
A càrrec de les famílies dels integrants dels clubs de lectura infantils i juvenils
Els membres dels clubs i les seves famílies condueixen els jocs
Dòmino d'Alicia al País de les Meravelles
13.15 h Darreres votacions i pòdiums dels clubs de lectura juvenils 2016-2017
Us animem a venir disfressats de mariners, pirates, nàufrags... i sobre tot aprofitem per a donar les gràcies als conductors dels clubs que han acompanyat aquest curs, als lectors i a les seves famílies per la seva implicació i col·laboració.
La Biblioteca de Autores Españoles desde la formación del lenguaje hasta nuestros días és una col·lecció literària de clàssics castellans publicada entre 1846 i 1880 per l'editor Manuel Rivadeneyra i que va ser continuada pel seu fill a la seva mort l'any 1872.
L'obra va ser un primer intent sistemàtic d'editar amb rigor filològic i a l'abast de gran nombre de lectors, les obres mestres de la llengua espanyola.
L'editor Rivadeneyra va costejar l'obra i en va donar a Bonaventura Carles Aribau la direcció del projecte.
Finalment el govern va ajudar a la publicació d'aquesta obra adquirint-ne exemplars per a les biblioteques públiques de l'Estat per 400.000 reials.
El 1905 Marcelino Menéndez Pelayo va voler ampliar la col·lecció amb el títol de Nueva Biblioteca de Autores Españoles (dirigida per Menéndez Pelayo fins al vol. XX), Madrid: Bailly-Baillière, 1905-1918 (26 vols.).
A partir de 1954, la va continuar l' Editorial Atlas fins a un nombre total de més de 300 volums.
Formada per 330 títols diferents, tot i que de cada títol hi ha, per regla general, diversos volums però en nombre desigual, i en un total aproximat d'un miler d'exemplars.
D'alguns n'hi pot haver entre 10 i 20 exemplars.
Dels títols que se'n conserven més exemplars són de l'obra d' Antoni Rovira i Virgili, Quinze articles, i de Josep Pous i Pagès, Al marge de la revolució i la guerra.
També hi ha exemples d'obres amb un sol exemplar com és el cas de la primera edició de L'irradiador del port i les gavines de Joan Salvat-Papasseit.
El Servei de Biblioteques del Front (SBF), creat a instàncies del conseller de cultura l'any 1937, pretenia omplir el temps de lleure dels soldats, tant a la rereguarda com a les trinxeres, i també el dels soldats atesos als hospitals durant la convalescència.
Tenia una seu a Barcelona i dues subcentrals, una a Cervera (front del Nord i del Centre) i una a Tarragona (front sud d'Aragó), des d'on els llibres eren distribuïts a Sarinyena i a Alcanyís.
El SBF va comptar amb 50.000 volums en unes 200 biblioteques viatgeres, que eren uns armaris de fusta amb unes potes de ferro i amb capacitat per a 200 llibres i que podien ser transportats entre dues persones.
Per al trasllat dels llibres al front s'estudiava fer un bibliobús.
La subcentral de Tarragona va arribar a abastar tot el sector sud del front d'Aragó i Rosa Granés va ser la bibliotecària responsable i va organitzar biblioteques a diversos punts del front Sud, entre ells Alcanyís, però no com a seus permanents sinó com a lots en dipòsit més o menys estable.