projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El Baròmetre sanitari de Catalunya és un instrument que copsa les opinions de la ciutadania sobre el sistema sanitari català en general i, alhora, sobre la incidència de qüestions ocasionals, amb immediatesa i continuïtat suficient per incorporar els resultats en l'orientació de polítiques sanitàries a Catalunya.
Es tracta d'un estudi d'opinió, ja que té per objecte l'anàlisi de les actituds i opinions de la societat catalana, l'avaluació i el seguiment de les polítiques i/o serveis de la Generalitat de Catalunya.
La mostra enquestada en cada onada del Baròmetre sanitari de Catalunya és de 2.000 persones, hagin utilitzat o no el sistema sanitari, la qual cosa garanteix les inferències poblacionals a nivell de Catalunya i les comparacions amb edicions anteriors, mitjançant un qüestionari específicament dissenyat compost per una part estructural i una de conjuntural, amb enquesta telefònica.
En els estudis duts a terme les dades s'han obtingut a partir d'una extracció de candidats del Registre central de població del CatSalut (RCA).
El Baròmetre sanitari de Catalunya és una eina de gran ajut per als responsables de la dinamització de polítiques sanitàries, amb gran potència d'informació i immediatesa, la qual cosa permet establir tendències en la comparació de resultats en un període de temps relativament breu, a més de disposar d'una mesura al nostre país com a font de contrast dels resultats periòdics del Baròmetre sanitari espanyol, un instrument en què Catalunya no està ben representada, com s'ha comprovat en les revisions que es realitzen anualment a petició del Departament de Salut.
L'anàlisi de les dades i l'informe de resultats estan elaborats per personal tècnic del CatSalut i del Centre d'Estudis d'Opinió de manera col·legiada.
La millora de la qualitat i de la satisfacció de les persones en la utilització dels serveis públics és un dels projectes estratègics que el CatSalut comparteix amb els professionals i els proveïdors de la xarxa sanitària pública.
En aquest sentit, el CatSalut ha desenvolupat estratègies que permeten apropar, de manera continuada, les percepcions a les expectatives de la ciutadania.
El projecte de millora de la qualitat al CatSalut es basa en tres actuacions:
Pla d'enquestes de satisfacció de les persones assegurades del CatSalut PLAENSA 2003-2015 és una eina d'avaluació que mesura periòdicament la qualitat de servei i satisfacció de les persones que han utilitzat els serveis sanitaris públics.
La CIM-9-MC, fins el 31 de desembre de 2017, ha estat l'instrument de referència a Catalunya per codificar malalties i procediments en l'àmbit hospitalari, en el de la salut mental d'internament i en alguns centres d'atenció primària, entre d'altres.
Des de la implantació de la CIM10-MC/SCP, en aquests àmbits es codifica amb el nou estàndard, però la CIM-9-MC es continua utilitzant en els centres ambulatoris de salut mental i en els recursos sociosanitaris, entre d'altres.
La CIM-10 és l'instrument de referència a Catalunya per codificar les causes de mort.
Fins el 31 de desembre de 2017 també ho era per a les malalties i els problemes relacionats amb la salut que s'atenen en la majoria de centres d'atenció primària, d'urgències d'atenció primària i de salut laboral, entre d'altres.
La CIM-10-MC/SCP és el nou estàndard per a la codificació de malalties i procediments a Catalunya que va entrar en vigor amb la primera versió l'1 de gener de 2018.
A partir de l'1 de gener de 2020, s'ha d'utilitzar la segona versió actualitzada amb les addendes de la versió original americana (anys fiscals 2018 i 2019)
Coneixement, Organització i Recursos per a acompanyar en la utilització de la CIM-10-MC/SCP als professionals de la xarxa de salut a Catalunya.
Totes les enquestes de satisfacció han seguit una metodologia comuna, científicament validada i contrastada, que ens ha permès una perspectiva d'avaluació comparada dels resultats en el marc de cada línia de servei, així com identificar àrees d'excel·lència i de millora per a cadascuna de les línies de servei estudiades.
El disseny metodològic del projecte ha seguit unes pautes comunes per a totes les línies d'atenció, però, indubtablement, en cada cas el desenvolupament d'algunes etapes ha estat condicionat per les característiques intrínseques de la línia estudiada i dels requeriments de l'estudi, com pot ser, per exemple, el sistema de mostreig en funció de la unitat d'anàlisi estudiada, ja sigui regió sanitària, hospital o sector sanitari (vegeu el quadre resum del treball de camp).
Cal destacar que, atès l'abast del projecte i el nombre de proveïdors inclosos en l'estudi, des del primer moment es va plantejar com un valor afegit el fet de desenvolupar el projecte amb un ampli consens dins del sector.
L'objectiu final era aconseguir acords en els temes d'interès, sobre els quals a priori no es disposava d'informació concloent.
Això suposaria una millora qualitativa de l'estudi tant per la riquesa de les aportacions generades des de diferents perspectives de la prestació de serveis (comprador, proveïdor, organitzacions corporatives, etc.) com pel compromís i participació en decisions clau del desenvolupament posterior.
A aquest efecte, es va crear un sistema de consens general a 2 nivells, seguit per tot el projecte, inclòs l'estudi d'urgències realitzat el 2005-2006.
Grup general de consens: integrat per professionals de reconegut prestigi en l'àmbit de la gestió i recerca de la qualitat percebuda en els serveis sanitaris i que representaven a tots els sectors implicats.
Grups específics per línia de servei: integrats per un nombre variable de professionals de diferents procedències i coneixedors dels aspectes tècnics i metodològics del projecte i específics d'una determinada línia d'atenció.
En molts casos eren alhora membres del grup general de consens.
Les dimensions o atributs inclosos en els qüestionaris, i que resulten de les aportacions de l'etapa prèvia a la recerca qualitativa prèvia, han estat: l'accessibilitat als serveis, el tracte dels professionals, la informació del procés assistencial, la competència professional i la confiança, el confort, l'organització i coordinació entre serveis, la continuïtat assistencial i el suport personal i atenció psicosocial.
Aquestes dimensions estan representades en els qüestionaris en forma de preguntes (entre 20 i 30), 10 de les quals són comunes a totes les línies, a les quals s'han afegit algunes preguntes especifiques de línia i d'altres lliures o d'interès.
Sectors sanitaris / entitats proveïdores (83)
Atenció a la salut mental ambulatòria
Atenció a la salut mental amb internament
Gerència d'Atenció Ciutadana on també podeu demanar els qüestionaris: [EMAIL].
El descens de la natalitat, d'una banda, i la disminució de la morbimortalitat com a resultat de l'increment d'intervencions preventives en salut, de l'altra, tenen com a conseqüència un envelliment progressiu de la població dels països desenvolupats amb el consegüent impacte econòmic, social i sanitari.
Aquest trànsit demogràfic, en especial l'augment dels grups de més edat respecte de la població envellida, obliga a planificar polítiques sanitàries específiques dirigides a aquest segment de població i a replantejar els recursos existents davant el previsible increment de la demanda.
La millora de l'atenció sanitària a les persones grans és un dels objectius sanitaris primordials del Departament de Salut, concretament el desenvolupament d'una política farmacèutica orientada als resultats de salut i centrada en el pacient.
L'ingrés d'aquest tipus de pacients, amb comorbiditat elevada, dependència i important utilització de recursos sanitaris, en centres residencials assistits permet concentrar els esforços i les intervencions sanitàries amb l'objectiu de millorar la qualitat de l'assistència i l'eficiència en la utilització dels recursos terapèutics disponibles.
Les residències socials per a gent gran es mostren com a elements fonamentals per donar una resposta adequada a les necessitats sanitàries i socials d'aquest grup de població.
Tenint en compte aquestes consideracions, i amb l'objectiu d'afavorir l'ús racional dels medicaments i els resultats de salut en aquest grup vulnerable de població, s'ha considerat necessari implementar estratègies de selecció basades en criteris d'eficàcia, seguretat i experiència d'ús i en altres factors com ara necessitat, adequació i eficiència, tenint en compte així mateix les característiques individuals de cada pacient i les patologies més prevalents.
En aquest sentit, es presenta un document de recomanacions per a l'abordatge terapèutic dels principals trastorns mentals dels pacients institucionalitzats en centres geriàtrics socials.
Aquestes recomanacions no pretenen ser una norma d'estricte compliment en la pràctica mèdica habitual, ja que aquesta està condicionada per les dades clíniques disponibles per a un determinat cas individual i està subjecta a canvis a mesura que avanci el coneixement científic.
S'ha de considerar com una eina de consulta que serveixi d'orientació als professionals que treballen en l'atenció sanitària a les persones grans per a la presa de decisions en la selecció d'aquells recursos terapèutics que han demostrat eficàcia, seguretat i que presenten una millor relació benefici/risc d'acord amb esquemes terapèutics adequats.
Iniciem així un projecte de futur que tindrà continuïtat, amb la col·laboració de nous professionals, en l'abordatge de noves patologies així com en les actualitzacions periòdiques dels documents que es vagin consensuant.
Finalment, volem agrair a tots els professionals que han participat en aquest document la seva feina, dedicació i esforç personal en l'elaboració d'aquesta eina que pot ajudar a millorar la qualitat de l'assistència que es dóna a la gent gran institucionalitzada, objectiu que ha guiat en tot moment aquest projecte.
El sobreenvelliment de la població i conseqüentment l'increment de la comorbiditat, patologies cròniques i la dependència física i/o psíquica d'aquest segment poblacional, planteja al sistema sanitari nous reptes per garantir l'atenció a una població amb molta fragilitat i que consumeix la major part dels recursos del sistema sanitari.
L'envelliment, juntament amb la complexitat creixent per la supervivència de les malalties cròniques i la comorbiditat associada dels pacients que les pateixen, fa que el seu abordatge requereixi cada vegada més la intervenció de diferents professionals i diferents àmbits d'atenció.
En aquest context es crea el Programa de prevenció i atenció a la cronicitat (DOGC núm. 5915, de 7.7.2011), i el Pla de salut 2011–2012 confirma l'atenció al malalt crònic com un dels pilars de l'atenció sanitària i social dels ciutadans.
L'abordatge de la cronicitat requereix un nou model d'atenció que vagi més enllà dels dispositius aïllats i evolucioni cap a un escenari d'atenció integral i integrada, a través d'una xarxa integrada de serveis a nivell territorial, on el paper clau de gestió i vertebració recaigui en l'atenció primària de salut.
La integració de tots els àmbits i serveis assistencials pot facilitar la coordinació i optimització de l'atenció a aquest col·lectiu, així com millorar la qualitat assistencial i la satisfacció d'aquests pacients, pel que fa als aspectes de resolució, d'accessibilitat i adequació de l'atenció.
En aquest sentit, la Regió Sanitària Barcelona ha iniciat un pilotatge d'algunes experiències de xarxa integrada d'atenció al pacient crònic complex que, juntament amb la reorientació dels fonaments assistencials i els mecanismes organitzatius, incorpora, als recursos ja existents, nous serveis com és el cas de l'hospital de dia comunitari o l'internament per a subaguts.
Es plantegen canvis substantius en l'ordenació dels recursos i en el model d'atenció en els equipaments ja existents i, especialment, la integració funcional de tots els actors del procés assistencial del territori.
Aquest projecte d'atenció a pacients crònics complexos del territori de la Regió Sanitària Barcelona es presenten de forma resumida, per tal de donar una informació breu sobre diferents iniciatives en el territori per abordar l'atenció a la cronicitat.
Els dies 8, 9, i 10 de març de 2012 va tenir lloc a la ciutat d'Alacant el IV Congrés Nacional d'Atenció Sanitària al Pacient Crònic.
Des de la Regió Sanitària de Barcelona es van presentar dues comunicacions:
Recordem que els cursos oberts es reinicien cada trimestre.
El cercador s'ha actualitzat amb els nous codis i les modificacions de la Classificació internacional de malalties, 10a revisió, Modificació clínica i Sistema de codificació de procediments, vàlides a partir de l'1 de gener de 2018.
Taula que proporciona les especificacions dels codis CIM-10-MC/SCP i els algoritmes per a la facturació d'activitat al Servei Català de Salut.
La taula mostra tots els codis de la CIM-9-MC i de la CIM-10-MC amb la categoria de CCS a la que corresponen.
Coneixement, organització i recursos per a acompanyar en la transició a la CIM-10-MC/SCP als professionals de la xarxa de salut a Catalunya.
Cursos en línia per a tots els professionals de la salut.
Inclouen també els d'àmbit general per entendre el canvi i les adaptacions que en la praxi assistencial hauran de fer els professionals sanitaris.
Són cursos oberts en formació a distància (MOOC per les seves sigles en anglès), es van iniciar el mes de novembre, i de codificació CIM-10-MC que en aquesta nova edició incorporen millores per facilitar-ne el seguiment i permetran obtenir-ne un justificant:
Si no disposeu d'usuari, el podeu demanar a través del formulari de contacte.
Per a la realització de cada curs necessitareu una dedicació requerida de 15 a 20 hores.
Més informació sobre els cursos als vídeos:
A càrrec de la Societat Catalana de Documentació Mèdica
Espai on consultar la literatura publicada en relació al procés de canvi a la CIM-10-MC/SCP.
En aquest document es posa en evidència la importància d'un correcte emplenament del full quirúrgic, mostrant l'estructura dels codis de CIM-10/SCP, en què consisteix cadascun dels 7 dígits i on queden reflectits al full quirúrgic.
Aquesta notícia parla sobre les habilitats que més requerides en els professionals sanitaris dedicats a la gestió sanitària.
L'Associació Americana de gestió en salut (AHIMA) va fer una anàlisi de les cerques d'una web anomenada Indeed.com® i va trobar aquestes tres habilitats com les més coincidents: anàlisis, documentació i TIC de salut.
L'article parla de l'abans i el després de la CIM-10 des d'un punt de vista financer i gestor.
Inicialment s'ha de preveure una disminució dels ingressos d'entre el 30 i el 50% els mesos 3-6 post-implementació.
Posteriorment s'han de controlar les negatives de pagament per part dels proveïdors i tenir un control exhaustiu del sistema de facturació, modificant-lo si fos necessari.
El cas català no queda exempt d'afrontar aquestes mateixes situacions.
Aquesta publicació fa referència a la transició de la CIM-09 a la CIM-10 des del punt de vista de productivitat a l'hora de codificar.
L'autor, Thomas Groove, parla de la gairebé inevitable caiguda de la productivitat dels codificadors un cop fet el canvi de CIM.
Basant-se en els resultats emesos per una entitat sanitària del Canadà, es descriu la següent situació: immediatament després d'implementar el canvi, l'eficàcia de la codificació disminuirà un 50%, a l'any incrementarà fins al 80% i així es mantindrà al llarg del temps.
Estat d'opinió, percepcions i expectatives de les famílies i referents de les persones ateses en les línies d'atenció sociosanitària i d'atenció psiquiàtrica i de salut mental amb internament.
Aquest estudi, dut a terme durant l'any 2007, sorgeix per complementar els estudis de satisfacció, ateses algunes característiques especials trobades en pacients que es van entrevistar, com per exemple: dèficits cognitius importants, situacions vitals molt delicades (especialment en els casos de persones ateses en cures pal·liatives) o percepcions específiques que fan que les persones ingressades en llargues estades concebin el seu centre com el seu entorn "natural" de vida.
Aquestes característiques recomanaven, a l'hora de realitzar una nova edició de l'estudi, recollir també les opinions de les famílies i/o referents de les persones ateses i dels professionals de referència, amb l'objectiu de completar la informació obtinguda directament dels pacients.
Així doncs, la informació obtinguda d'aquests familiars i/o referents i professionals, mitjançant l'ús d'una metodologia qualitativa i consultable en el document annex, ens permet avançar de manera objectiva en el coneixement de l'opinió d'aquest col·lectiu, tot i que és només complementària i en cap cas substitutiva de l'opinió obtinguda dels pacients.
Aquest estudi suposa un pas més en l'evolució i la innovació del Pla d'enquestes de satisfacció perquè permet la interacció espontània amb nens i nenes de 7 a 14 anys.
L'any 2008 el CatSalut va fer un estudi, en aquest cas amb enfocament qualitatiu, per conèixer les percepcions, actituds i expectatives de la població pediàtrica a Catalunya i valorar la idoneïtat de disposar d'un instrument per mesurar de la mateixa manera que es fa amb de la resta de línies d'atenció sanitària.
Fins a aquest any els estudis realitzats s'havien fet sempre amb majors de 15 anys, ja fossin persones ateses o les seves famílies.
Aquest nou estudi va constar de dues parts: una recerca bibliogràfica per donar suport teòric i la realització de la investigació qualitativa amb els infants.
Es van dur a terme un total de 9 grups focals amb més de 60 nens i nenes que representaven els entorns rural, semiurbà i urbà.
Es va utilitzar un guió dissenyat a partir de la bibliografia revisada i una tècnica amena, dinàmica i adaptada a la seva realitat per recollir les seves opinions en relació amb l'atenció sanitària i l'ús que en fan.
Fins als 12 anys no es té una opinió prou formada sobre l'atenció sanitària.
A partir d'aquesta edat, s'associa la qualitat dels serveis sanitaris amb el bon tracte rebut per part dels professionals i l'aparença dels centres i equipaments, aspectes coincidents amb els estudis en persones adultes.
També, com les persones adultes, coincideixen en la importància que té en la vida de les persones la medicina i en els aspectes que cal millorar, com són els temps d'espera i l'actitud d'alguns professionals sanitaris.
Aquests resultats corroboren la recerca bibliogràfica realitzada i ens donen els elements objectius per seguir amb l'abordatge periòdic de tipus qualitatiu i, per tant, no és necessari realitzar estudis quantitatius d'opinió i satisfacció en aquesta població.
La primera edició de l'estudi de satisfacció amb la línia de cirurgia major ambulatòria dins del Pla d'enquestes de satisfacció (PLAENSA) obté unes valoracions molt positives per part de les persones que l'han fet servir.
Les persones usuàries dels serveis sanitaris públics que han estat ateses mitjançant cirurgia major ambulatòria puntuen la satisfacció global amb un 8,56 sobre 10 i el 92,8% dels consultats manifesta que, de poder escollir, tornaria a utilitzar el mateix centre.
S'han realitzat un total de 4.573 enquestes telefòniques amb un qüestionari validat per recollir i incorporar l'opinió de la ciutadania en la gestió d'aquest servei.
Cal destacar que 16 de les 23 preguntes que té el qüestionari es troben dins de l'àrea d'excel·lència, amb valoracions per sobre del 90% de respostes positives, relacionades amb el tracte i la professionalitat del personal, la informació rebuda i el seguiment realitzat desprès de la intervenció quirúrgica.
Només una pregunta es situa a l'àrea de millora, amb valoracions per sota del 75% de respostes positives, i es correspon amb el temps d'espera fins a la intervenció quirúrgica (64,3%).
Amb la "S" (Sí) s'informa que el codi està desglossat en altres més específics que son els que s'han d'utilitzar.
La taula s'ha preparat per a la tasca de conversió informàtica, i els descriptors han de ser els dels catàlegs que es poden descarregar des del web del CatSalut: Catàlegs de diagnòstics i procediments
No, només es presenta una proposta de conversió unívoca per als diagnòstics.
Per als procediments s'aportarà una guia més endavant.
Aquest curs té una durada de 10 setmanes, i s'obté certificació final.
Ja estan obertes les inscripcions per al curs amb tutoritzat en línia de CIM-10-MC/SCP, que s'inicia el pròxim 4 d'abril.
Té una durada de 10 setmanes, i s'obté certificació final.
Per a fer reserva de plaça heu d'enviar les vostres dades a [EMAIL].
Pel que fa a la reedició trimestral dels cursos especialitzats (en línia i en obert) d'atenció primària i urgències, i atenció Sociosanitària i salut mental, s'iniciaran els dies 1 abril, 1 de juliol i 1 d'octubre de 2018 respectivament i ja estan accessibles amb inscripció.
No s'emetrà certificats i el termini per fer-los és trimestre des que s'inicien.
Recordem que els cursos oberts es reinicien cada trimestre.
El dia 1 de juliol es tanca l'edició dels cursos especialitzat i en línia de CIM-10-MC/SCP d'atenció primària i urgències, i atenció sociosanitària i salut mental.
Es recorda a les persones que els estan fent que si en tenen algun inacabat, caldrà renovar l'autoinscripció i fer el curs des de l'inici.
Podeu consultar la guia per renovar la inscripció, si us cal.
En aquest apartat es publiquen les presentacions d'informació a les organitzacions de proveïdors i entitats representades en sessió plenària, així com altres esdeveniments.
Es recomana que per la hospitalització es codifiqui amb la nova CIM, i utilitzar les conversions a àmbits menys crítics, atès que s'han aplicat criteris administratius en algunes conversions (com exemple, lateralitat anatòmica arbitrària)
A part de l'oferta dels centres d'ensenyament, i de la Societat Catalana de Documentació Mèdica, el CatSalut ofereix una formació bàsica, adreçada essencialment als facultatius i professionals afectats pel canvi:
Els cursos oberts i en línia, són més breus i adreçats a professionals de l'àmbit ambulatori.
Cal fer autoregistre al vincle a la plataforma de formació, i tenir en compte que si ja sou alumne, serveix la mateixa contrasenya, i si no, cal baixar al punt de "crear nou usuari". https://atenea-catsalut.upcnet.es/
Actualment hi ha accés obert als catàlegs de la CIM i cerca interactiva, a l'apartat del web cataleg de diagnòstics i procediments.
Per facilitar la notificació al CMBD l'any 2018, es disposarà d'una eina de cerca més avançada, i també d'un sistema de mapatge de CIM-9-MC a CIM-10-MC/SCP.