Departament de Territori i Sostenibilitat (ISSN 2014-4253)
El 27 d'octubre de 2010, la Comissió Interdepartamental de Recerca i Innovació (CIRI) va aprovar el Pla d'eixos estratègics d'innovació i recerca Departament
Heu accedit al tercer Butlletí electrònic d'Innovació i Recerca, on podreu trobar, entre d'altres, l'entrevista a Jaume Busquets, responsable de Planejament de Paisatge del Departament de Territori i Sostenibilitat.
En aquesta entrevista es pot visualitzar el gran valor estratègic que té el paisatge i entendre com, durant els darrers anys, ha esdevingut un recurs territorial emergent amb una important potencialitat socioeconòmica, i a la vegada un indicador de qualitat de les actuacions territorials.
Trobareu també en aquest butlletí el document final d'un projecte molt interessant i innovador, Beachmed-e, de millora de la gestió de l'estabilitat de les platges.
I a més, podreu accedir al document que descriu el detall de la metodologia emprada per a l'estudi de la matriu de mobilitat de Catalunya.
En aquest mateix butlletí incloem per primera vegada la possibilitat que us doneu d'alta dels eixos RDI del Departament que apareixen al final de les notícies.
Quin és el concepte de paisatge que ha desenvolupat i que aplica actualment el Departament?
El mateix concepte formulat pel Conveni europeu del paisatge (CEP), signat l'any 2000 a Florència, i que la Llei 8/2005, de 8 de juny, de protecció, gestió i ordenació del paisatge va adoptar: la Llei diu, textualment, que "s'entén per paisatge qualsevol part del territori, tal com la col·lectivitat la percep, el caràcter de la qual resulta de l'acció de factors naturals o humans i llurs relacions".
El Conveni posa de manifest que el paisatge participa de manera important en l'interès general, en els àmbits cultural, mediambiental i social, i que constitueix un recurs territorial favorable a l'activitat econòmica.
Als darrers temps, la societat ha evolucionat cap a una major exigència de qualitat de l'entorn i dels seus paisatges.
En aquest sentit, el CEP insta les administracions a facilitar que la població participi de manera activa i conscient en la valoració, la gestió i l'evolució dels paisatges.
Tots establim uns vincles personals i emocionals amb el paisatge.
Si aquesta relació és harmònica, acaba essent un actiu que contribueix al nostre benestar físic i psicològic.
D'altra banda, des del moment en què la societat atribueix un valor al paisatge, el potencial d'aquest valor es multiplica, tant des del punt de vista ambiental com des del cultural i econòmic, i pot esdevenir un símbol d'identitat dels llocs. [veure més]
En les últimes dècades l'ús creixent del litoral ha influït en el balanç de sediments de la costa i ha afectat l'estabilitat de les platges.
A la costa del Maresme, l'alt potencial de transport de sediments al llarg del litoral i la urbanització creixent han accentuat el retrocés de les platges.
La construcció de ports i d'altres estructures costaneres, que actuen com a barreres per al transport longitudinal de sediments, intensifica l'erosió d'algunes zones, que deixen de rebre aportacions de sediments.
Alhora, l'acumulació dels sediments erosionats als ports pot arribar a afectar-ne la funcionalitat.
En aquest context, el Departament ha participat en el projecte europeu Beachmed-e, del Programa INTERREG IIIC-Sud, amb l'objectiu de millorar la gestió costanera i aprofitar la transferència de coneixements i experiències en col·laboració amb diferents institucions i regions de la Mediterrània.
Fusió de matrius de mobilitat per obtenir la matriu general de 2006 que recull les diverses informacions sobre mobilitat contingudes.
Aquesta fusió de matrius descriu la metodologia que es va emprar en el desenvolupament de l'estudi Elaboració d'una matriu de mobilitat de Catalunya 2006, iniciat pel Servei de Planejament i Estudis de la Direcció General del Transport Terrestre (DGTT).
Per elaborar aquest Estudi, un grup de treball constituït ad hoc va mantenir, entre 2007 i 2009, un seguit de reunions on es plantejava el problema d'aprofitar conjuntament la informació continguda en les dues matrius.
El Projecte CLOSE-SEARCH, liderat per l'Institut de Geomàtica, ha assolit la primera fase de proves, amb la qual s'ha aconseguit fer volar un vehicle aeri no tripulat (UAV), equipat amb una càmera tèrmica per detectar persones que puguin haver-se perdut en llocs de difícil accés per als equips de recerca i rescat (SAR).
L'objectiu del Projecte és validar el concepte UAV + sensor de detecció remota + navegació avançada en què es basa aquest sistema per ajudar a reduir les xifres de persones perdudes a la muntanya.
El Projecte s'inscriu en una línia de recerca més àmplia que l'Institut de Geomàtica està desenvolupant des de fa uns anys: l'aplicació dels UAV a l'elaboració de cartografia de zones de difícil accés o de corredors lineals com traçats de carreteres, línies de ferrocarril, etc.
El mes setembre de 2010 es va aprovar definitivament, després de l'informe favorable de la Comissió d'Urbanisme de Catalunya, el Pla director urbanístic (PDU) de les colònies del Ter i del Freser.
El Pla és innovador per la doble escala de treball que proposa, no vista fins ara en plans similars, consistent a abordar, de manera paral·lela i coherent, l'ordenació de dos marcs diferents i complementaris.
Transports Metropolitans de Barcelona (TMB) preveu començar a reestructurar la clàssica xarxa d'autobusos urbans durant els primers mesos de 2011.
La implantació total del nou sistema ortogonal i interconnectat de transport en superfície (RetBus) hauria d'estar enllestida el 2018.
De moment sembla imminent la posada en servei d'almenys dues de les línies del nou esquema, que es corresponen, a grans trets, amb les actuals rutes 30 (Sants – Sarrià) i 74 (Zona Universitària – Fabra i Puig per la ronda del Mig).
CIIRC: rWLab (Remote Wave Laboratory) és el nom que rep el primer laboratori d'ones remot del món.
Ha estat dissenyat i desenvolupat al Laboratori d'Enginyeria Marítima (LIM) de la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC), conjuntament amb el Centre Internacional d'Investigació dels Recursos Costaners (CIIRC), a partir de l'expertesa i el coneixement acumulats per tots dos centres en més de quinze anys de recerca en el camp de l'enginyeria marítima.
Aquest nou laboratori s'orienta tant a treballs de recerca com a docència, i ha de permetre la realització a distància de treballs experimentals a escala, amb models reduïts, en un canal d'ones i corrents.
El CENIT és especialista en l'optimització de la mobilitat urbana amb aplicació intel·ligent de les tecnologies d'informació i comunicació (TIC).
Francesc Robusté, director del CENIT, va ser un dels sis acadèmics europeus convidat el passat desembre de 2009 a presentar, al Parlament europeu, les línies de futur de la mobilitat; en particular, Francesc Robusté va desenvolupar el tema El Futur de la Mobilitat Urbana a Europa.
La publicació The future of transport in urban areas ha aparegut el juny de 2010.
A Europa, la informació espacial es caracteritza per la falta d'harmonització entre conjunts de dades a diferent escala geogràfica, per la fragmentació de dades i fonts, per la manca de dades disponibles en certes zones i per la duplicitat d'informació.
L'objectiu del Projecte GIS4EU, iniciat l'any 2007 i finalitzat l'any 2010, ha estat proporcionar un conjunt de dades cartogràfiques d'Europa, de les capes corresponents a unitats administratives, hidrografia, xarxes de transport i elevacions, assegurant la seva interoperabilitat entre diferents escales, llengües i fronteres, i la seva accessibilitat d'acord amb els estàndards i els requeriments de la Directiva INSPIRE.
El Centre Internacional de Mètodes Numèrics en Enginyeria (CIMNE) té confirmat un contracte amb una empresa de perforacions amb seu als Estats Units, per la simulació del procés de perforacions petrolíferes.
La col·laboració s'estableix, en principi, durant sis mesos, i segons els resultats obtinguts serà possible fer-ne una ampliació; i consisteix a explorar la possibilitat de simular perforacions petrolíferes tal com s'ha desenvolupat aquestes simulacions en el camp de la perforació de túnels.
Els representants de la 90th Transportation Research Board (TRB) Annual Meeting van seleccionat vuit documents presentats pels membres del CENIT.
Aquest Congrés, que va tenir lloc del 23 fins al 27 de gener de 2011 en Washington, DC, reuneix els principals professionals del sector de més de 70 països, amb una participació aproximada de 12.000 assistents.
Anàlisi dels vincles que s'estableixen entre el Centre Intermodal del Penedès i l'economia catalana, i posa especial èmfasi en el paper que desenvolupa la logística, així com l'impacte econòmic que té sobre el Baix Penedès.
Amb aquest objectiu el treball desenvolupa tres apartats que aporten informació rellevant sobre la realitat econòmica vinculada al Centre Intermodal del Penedès i les interrelacions que s'estableixen amb la seva activitat.
Previsió | Mobilitat de passatgers
Anàlisi economicofinancera (finançament i tarifació) | Aspectes socials i culturals | Mobilitat de passatgers | Transport de mercaderies | Xarxa viària | Previsió (informació de referència sobre el futur) | Noves tecnologies i serveis de suport
Aspectes socials i culturals | Mobilitat de passatgers | Transport de mercaderies | Noves tecnologies i nous serveis de suport
Mobilitat de passatgers | Xarxa viària | Tècniques de disseny, construcció i manteniment d'infraestructures | Noves tecnologies i nous serveis de suport
Transport de mercaderies | Xarxa ferroviària | Noves tecnologies i nous serveis de suport
Planificació urbanística | Edificació
Aspectes socials i culturals | Mobilitat de passatgers | Transport de mercaderies
Aspectes socials i culturals | Mobilitat de passatgers | Previsió
Edificació| Xarxa aeroportuària
Mobilitat de passatgers | Xarxa viària | Tècniques de disseny, construcció i manteniment d'infraestructures
Mobilitat de passatgers | Transport de mercaderies | Xarxa viària | Previsió
Xarxa viària | Tècniques de disseny, construcció i manteniment d'infraestructures
Mobilitat de passatgers | Xarxa viària | Xarxa ferroviària
Xarxa aeroportuària | Noves tecnologies i nous serveis de suport
Oportunitats de la implantació de l'Eurovinyeta (31/03/2011)
I Jornades sobre l'emmagatzematge geològic de CO2 (13/04/2011)
D'acord amb l'article 5 de la Llei orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de protecció de dades de caràcter personal, us informem que les vostres dades personals han estat recollides, incorporades i tractades en un fitxer automatitzat anomenat Trameses d'informació i inscripcions del Gencat, la finalitat del qual és trametre la publicació que el/la ciutadà/ana ha requerit.