projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Coordinació de l'activitat: Direcció General del Transport Terrestre (Departament de Política Territorial i Obres Públiques)
Estudi d'alternatives de sistemes de transport de capacitat intermèdia en el Camp de Tarragona (Cambrils - Salou - Reus - Tarragona).
Un sistema de transport de capacitat intermèdia s'entén que és un sistema per al transport urbà i metropolità de viatgers que se situa entre l'autobús convencional i el metro lleuger o tren-tram, com és el cas dels autobusos o troleibusos en plataforma reservada o els vehicles guiats amb rodament neumàtic.
En una primera fase de l'estudi s'analitzen les característiques tècniques, funcionals, operatives i econòmiques de les diferents opcions de transport de capacitat intermèdia de viatgers, realitzant una comparativa entre els diferents sistemes.
Mentre que, en una segona fase, s'avaluen les condicions concretes d'aplicació al corredor Cambrils - Salou - Reus - Tarragona.
Els municipis que conformen l'àmbit d'estudi són Cambrils, Salou, Tarragona, Vilaseca i Reus del Camp de Tarragona.
La caracterització socioeconòmica i la planificació urbanística d'aquests municipis, així com l'anàlisi de l'oferta i demanda actuals de transport i de la demanda potencial 2009, 2016 i 2026 per al corredor en estudi, permeten fer una diagnosi de la situació actual suficientment completa per a determinar els objectius a assolir pel nou sistema i proposar una metodologia d'avaluació de les diferents alternatives de sistema de transport plantejades.
La capacitat i potencialitat oferta per cada alternativa s'ha de comparar amb la demanda esperada objectiu en els anys horitzó considerats.
El sistema de transport escollit s'ha d'adaptar a l'increment de la demanda de viatgers/eres que es produeixi fins l'any horitzó inclòs a la planificació, mitjançant l'increment de la freqüència de serveis.
Tanmateix ha de preveure la integració urbanística del tram Cambrils–Salou–Port Aventura i aprofitar les inversions que es realitzin des del principi de les actuacions.
Productes derivats/aportació i destinataris i/o beneficiaris:
Sistemàtica per a la descripció i l'anàlisi dels sistemes de transport col·lectiu de capacitat intermèdia i metodologia per a l'avaluació de la rendibilitat socioeconòmica de les alternatives considerades i per a les anàlisis cost-benefici i multicriteri.
Connexions entre nodes de mobilitat a l'àrea d'estudi.
Període: juliol de 2005 – juny de 2008
L'objectiu principal del projecte és la cooperació per a la realització d'una estratègia comuna de la gestió del litoral que garanteixi el desenvolupament sostenible de les zones costaneres a la Mediterrània.
D'acord amb uns objectius generals comuns vers la protecció i la defensa del litoral, s'han desenvolupat objectius més específics mitjançant la col·laboració d'equips interregionals formats per institucions i universitats de les diferents regions involucrades en el projecte.
Els 3 eixos fonamentals entorn als quals s'ha treballat són els següents:
En concret, a Catalunya, s'ha treballat en l'optimització de les tècniques d'anàlisi quantitativa d'evolució morfològica i sedimentària de la línia de costa (centrat en l'àmbit del Maresme), i en l'avaluació potencial dels dipòsits de sorra a la plataforma continental, al prisma infralitoral (entre Premià de Mar i el Masnou) i al delta de la Tordera, així com en l'anàlisi de dipòsits creats a partir de la intercepció del cicle sedimentari per infraestructures costaneres.
En relació amb aquest últim punt s'ha analitzat l'estratègia dels transvasaments de sorres a l'entorn de ports que intercepten el transport longitudinal de sediments mitjançant l'estudi detallat de l'evolució durant un any d'una actuació realitzada al port del Masnou.
Amb l'anàlisi de situacions concretes mitjançant recursos científics i algunes noves tecnologies, s'han obtingut conclusions i eines que han de facilitar la presa de decisions dels responsables de la gestió del litoral a les diferents regions.
Comunicacions en congressos i articles científics:
Fig.1: Balanç sedimentari a l'entorn del port del Masnou durant un any (juny de 2006 – maig de 2007)
2: Representació esquemàtica dels processos que afavoreixen l'acumulació de sorres a l'entorn del port del Masnou
Coordinació de l'activitat: Direcció General de Carreteres
Període: octubre de 2008 – desembre de 2008
Salvaguarda de restes arqueològiques –un forn- properes a la traça derivada del desdoblament de la C-14 a Vila-seca.
Com a conseqüència de les obres de desdoblament de la C-14, a causa del moviment de terres, es detecta la presència d'importants restes arqueològiques properes a la traça.
Aquest fet motiva una prospecció arqueològica que té com a resultat la descoberta dels forns del jaciment de Vila-seca.
Una vegada realitzades les pertinents excavacions, els forns afloren en superfície de manera que es considera necessari la implantació d'un cobert que els protegeixi de la intempèrie, tenint cura perquè les cimentacions del cobriment no afectin a les restes adjacents, a més de la pròpia recerca arqueològica.
Direcció General de Patrimoni Cultural del Departament de Cultura i Mitjans de Comunicació
Cobriment específic per als forns del jaciment de Vila-seca, així com la mateixa recerca arqueològica que porta a la seva descoberta i delimitació.
Tram: Reus - Alcover, amb clau: DT-01094-M1.
Coordinació de l'activitat: Direcció General de Carreteres
Període: 23 de maig de 2008 – 8 de juny de 2009
Anàlisi de l'abast i la importància de les restes arqueològiques que es poden veure afectades per les diferents alternatives de traçat de la variant de Vilardida, atès que aquest terme municipal compta amb nombroses i disseminades restes de vil·les romanes.
En el terme de Vila-rodona (Vilardida) es localitzen restes corresponents a més d'una vintena de vil·les romanes.
El monument més singular és el columbari romà de Vilarodona, un exemple d'arquitectura funerària del segle I dC.
En aquest sentit, les diferents alternatives estudiades per a la variant de Vilardida estan en més o menys grau afectades per jaciments arqueològics.
Concretament, en els treballs previs prospectius realitzats a la zona, es troba una evidència arqueològica: un viaducte que creua la nova obra.
Aquest fet condiciona en gran mesura el traçat de la variant de manera que s'impulsa un estudi arqueològic que valori la seva importància i delimiti les restes arqueològiques en l'àmbit d'estudi.
L'actuació té un caràcter preventiu per tal de poder establir les mesures correctores necessàries abans de l'inici de l'obra i vetlla per una correcta integració de la futura variant amb l'entorn.
Direcció General de Patrimoni Cultural del Departament de Cultura i Mitjans de Comunicació.
Estudi que documenta les troballes arqueològiques i les delimita de tal manera que el traçat de la variant estarà condicionat per aquestes.
Període: gener de 2008 – octubre de 2008
Desenvolupament d'una estació remota universal (ERU) que integra els diferents sistemes de control i gestió de dades dels diferents equips instal·lats als túnels que, a més, incorpora noves funcionalitats com són la gestió automatitzada d'incidències i l'emissió d'avisos.
L'ERU (estació remota universal) és una estació remota amb un equip encarregat de gestionar i controlar els equips de camp, amb capacitat per funcionar de manera centralitzada i local.
S'encarrega de controlar i interactuar amb la resta d'equips instal·lats a les vies i/o als túnels.
El projecte desenvolupa un sistema de gestió específic dels túnels de la Generalitat, de tal manera que adapta la tecnologia existent a les necessitats pròpies del Centre de Control de Carreteres de Vic i dels túnels de la Generalitat.
L'ERU desenvolupada integra sistemes de control i gestió de vídeo IP-MPEG-4, control i gestió de Megafonia IP, panells de missatge variable, així com els sistemes de detecció automàtica d'incidents (DAI).
D'altra banda s'han desenvolupant noves funcionalitats com són la gestió d'incidències automatitzada i l'enviament d'avisos per SMS de les incidències produïdes.
El producte final és una ERU desenvolupada de manera conjunta amb els fabricants ACISA-TELVENT, que estarà homologada i que incorpora la gestió integrada i intel·ligent de les instal·lacions en túnels de la Generalitat.
Període: juny de 2008 – juliol de 2008
Comparar dues tècniques de cobertura vegetal de talussos que eviti les afeccions produïdes pels despreniments.
Es revegeten dues parts del mateix talús amb les dues tècniques: xarxa IUTE més hidrosembra i hidromanta, aquesta darrera nova i poc estesa.
Com a conseqüència de l'erosió que ha patit un talús situat a la carretera C-38, al terme de Sant Pau de Segúries, es planteja una operació de conservació que eviti les afeccions produïdes pels despreniments.
Així doncs, es planteja realitzar una comparativa experimental en el mateix talús, de dues tècniques de cobertura vegetal per aturar l'erosió: d'una banda la xarxa IUTE més una hidrosembra i d'altra banda la hidromanta, i és aquesta darrera una tècnica de revegetació nova i poc estesa de la que encara no es disposa de suficient retorn d'experiència.
L'objectiu de l'estudi és comparar la idoneïtat dels diferents sistemes de revegetació de talussos a partir de criteris paisatgístics i funcionals.
En aquest sentit, s'estableix un mètode de treball que permet mesurar les àrees de cobertura vegetal del talús en funció de la tècnica emprada (xarxa IUTE o hidromanta).
Aquest estudi encara no està finalitzat, atès que es pretén fer el seu seguiment durant dos anys més, com a mínim.
En procés d'elaboració un article que recull aquestes experiències.
Talús després de la revegetació
Període: gener de 2008 - març de 2008
Provar dues mescles noves per reforçar el ferm de les carreteres.
En aquestes noves composicions s'incorporen materials de reciclatge en les mescles bituminoses.
A llarg de l'execució del reforçament del ferm i obres complementàries a la carretera B-140 del PK 0+000 al 5+360 (tram: Sabadell - Santa Perpètua de Mogoda) es planteja la realització de dos trams experimentals de reforç amb materials de reciclatge.
S'han disposat dos trams, d'uns 300 m, en els quals s'ha implementat pols de pneumàtic per a l'execució de les mescles bituminoses emprades en les capes del ferm.
El resultat és millorar el coneixement dels materials de reciclatge en les mescles bituminoses i poder emprar aquests materials en un futur per reduir els costos ecològics en l'execució del ferm.
Període: abril de 2008 – juliol de 2008
Estudiar la viabilitat tècnica i econòmica de la instal·lació de pantalles fotovoltaiques a la part superior de les barreres acústiques que s'instal·laran als marges d'un tram de la C-32.
La combinació de barreres acústiques amb plaques fotovoltaiques dóna l'oportunitat d'aprofitar una estructura i uns terrenys existents, per generar energia neta.
En aquest sentit, es planteja una experiència pilot: combinar l'execució de barreres acústiques amb l'aprofitament fotovoltaic.
Amb aquesta finalitat, s'impulsa un estudi de viabilitat tecnicoeconòmic de pantalles fotovoltaiques.
Concretament, s'estudia la seva possible implantació a l'autopista C-32, entre Castelldefels i les Botigues de Sitges, ateses les òptimes característiques geogràfiques i climatològiques d'aquesta àrea, així com per la necessitat de col·locació de barreres acústiques en aquest àmbit.
El resultat final és un estudi que mostra diferents solucions emprades en d'altres països en matèria de pantalles fotovoltaiques, dóna propostes concretes adaptades a les carreteres de la Generalitat, i genera eines per valorar el cost i la idoneïtat d'aquesta tecnologia.
Període: gener de 2008 – abril de 2008
Determinar els trams de les carreteres de Lleida i Tarragona amb més risc per a la fauna i identificar les variables que afavoreixen el risc.
Els atropellaments de fauna són un dels impactes més evidents de les carreteres sobre la conservació de la biodiversitat.
Concretament, les col·lisions de vehicles amb ungulats han augmentat considerablement en els darrers anys.
El document pretén, en un primer terme, definir un estudi exhaustiu dels trams de carretera més conflictius per, a continuació, identificar les variables locals que fomenten l'aparició dels conflictes.
Finalment, s'ha elaborat i dissenyat un paquet de mesures preventives i correctores adequades per a cada cas, basades en informació contrastada que en garanteix la seva efectivitat.
Amb aquesta tasca s'ha aconseguit caracteritzar els trams on es produeix una concentració de xocs i així, identificar les variables que afavoreixen aquest fet.
Anàlisi de les col·lisions amb ungulats a les carreteres de Catalunya.
Període: gener de 2008 – desembre de 2008
Elaboració d'una guia de disseny perquè les carreteres catalanes, que un cop classificats els seus elements segons la percepció de les persones usuàries, determina els què són susceptibles de millora i per a les carreteres proposa solucions i bones pràctiques.
Guia de disseny dels elements que integren la carretera i que, tot i acomplir amb la normativa existent, poden suposar un fet diferenciador o identificatiu.
A la guia s'identifiquen, s'analitzen i es classifiquen els elements de la carretera, des de la percepció de les persones usuàries, en quatre blocs: elements de percepció lineal, elements de percepció puntual, elements singulars i elements paisatgístics.
Amb aquests blocs, es detecten diferents aspectes susceptibles de millora i, finalment, es proposen solucions i bones pràctiques en cada cas concret.
Tot això sense perdre de vista que la percepció és un concepte global, de manera que s'ha d'entendre la carretera com un conjunt d'elements interrelacionats linealment amb l'entorn, al qual cal adaptar-se.
En definitiva, és un document que pretén ser una guia orientativa de disseny per aconseguir que les carreteres catalanes siguin identificades pel bon tractament dels seus elements.
Llibre d'estil de les carreteres catalanes.
Coordinació de l'activitat: Direcció General d'Arquitectura i Paisatge
Període: gener de 2008 – desembre de 2008
Avaluació de l'evolució del sector immobiliari, entre els anys 2004 i 2008, a les zones on s'han dut a terme actuacions associades a la Llei de barris, per establir un model d'anàlisi amb indicadors de millora social i urbana en aquestes àrees en relació amb la resta del municipi.
Aquesta avaluació es realitza a les tretze àrees urbanes que resulten beneficiàries de la primera convocatòria del Fons per a la millora urbana.
L'evolució dels preus de l'habitatge és un indicador fiable associat a les tendències de degradació i millora urbanística.
En absència d'un registre contrastat de preus, l'alternativa proposada és l'anàlisi comparada de l'activitat de rehabilitació i de construcció de nous habitatges a les àrees sotmeses a projectes de millora urbana en contraposició amb la mateixa activitat als municipis dels quals en formen part.
Aquestes avaluacions s'agrupen en tres tipologies d'àrees urbanes: àrees velles i nuclis antics, polígons d'habitatge i àrees d'urbanització poc regulada.
La clara orientació de les àrees velles i nuclis antics vers la rehabilitació o dels polígons d'habitatge i les àrees d'urbanització marginal o poc regulada vers la construcció d'obra nova, es pot avaluar però en funció de si aquesta activitat de producció residencial representa llindars prou significatius de convergència amb les dinàmiques urbanes dels municipis de referència.La conclusió principal és la confirmació de l'existència d'un procés de convergència entre les dinàmiques urbanes pròpies de les àrees de millora i el context definit pels seus municipis de referència.
Els diferents indicadors permeten diferenciar:
Una aposta col·lectiva per la cohesió social.
Departament de Política Territorial i Obres Públiques.
Activitat de la rehabilitació a les àrees velles i nuclis antics en relació amb els municipis de referència, 2004-2007.
Indicadors d'intensitat i d'expectativa.
Activitat de construcció als polígons d'habitatge en relació amb els municipis de referència, 2004-2007.
Indicador d'expectativa de la construcció.
Coordinació de l'activitat: Direcció General d'Arquitectura i Paisatge
Altres participants: Fundació CIREM
Avaluació de l'impacte socioeconòmic i organitzatiu en les diferents àrees d'intervenció de la Llei 2/2004, de 4 de juny, de millora de barris, àrees urbanes i viles.
Aquesta anàlisi es classifica per tipologia de barris.
Durant els cinc anys (2004-2008) que porta en vigor la Llei 2/2004, de 4 de juny, de millora de barris, àrees urbanes i viles que requereixen una atenció especial, la Generalitat de Catalunya ha aprovat la subvenció de noranta-dos projectes d'intervenció integral.
Aquest estudi avalua l'impacte socioeconòmic i organitzatiu d'aquests projectes.
Per a l'estudi s'han utilitzat fonts d'informació quantitatives:
Grau d'execució dels programes i assoliment d'objectius dels programes iniciats pels municipis de les tres primeres convocatòries
Com a fonts d'informació qualitatives:
Aquesta anàlisi també té en compte la topologia del barri: àrees velles i nuclis antics, polígons d'habitatges i/o àrees d'urbanització marginal i àrees de presència elevada d'unitats d'habitatges que no compleixen les condicions mínimes d'habitabilitat exigibles.
Indicadors demogràfics en els barris de la primera convocatòria
Evolució dels indicadors per determinar l'àrea urbana d'atenció especial
Coordinació de l'activitat: Direcció General d'Arquitectura i Paisatge
Període: setembre de 2008 – desembre de 2008
Anàlisi comparativa de la Llei 2/2004, de barris, amb altres experiències europees de programes integrals de regeneració urbana, aquells en què la transformació física va associada amb la dotació de serveis per millorar les condicions socioeconòmiques.
L'estudi fa una anàlisi comparativa d'altres experiències europees amb la Llei 2/2004, de barris, en concret, en els àmbits següents:
Els països amb més tradició en polítiques de recuperació de barris han evolucionat cap a programes que aborden de manera simultània la transformació física dels barris, la seva dotació de serveis, el treball per millorar les condicions socioeconòmiques de la seva població i la cohesió social.
La contínua evolució de les formes d'implementació d'aquest tipus de programa donen idea de les dificultats que comporta garantir la coordinació interadministrativa necessària per dotar els programes d'integració real.
L'anàlisi comparativa de les dades de finançament és molt difícil atès que el nombre i la identificació de les partides és molt diferent en cada cas.
La selecció de les àrees d'intervenció pren sempre en consideració l'estat relatiu de degradació de l'àrea respecte del seu entorn i la coherència i la qualitat del projecte.
S'analitzen algunes experiències en què una preselecció de l'àrea permet garantir la concentració dels recursos disponibles en els barris amb més necessitats.
No obstant això, es planteja la qüestió de com establir el compromís entre la necessitat de destinar els recursos –escassos- de l'administració pública a aquelles zones que han de gestionar més dificultats i la conveniència de deixar la iniciativa als governs locals.
Malgrat sovint es limiten a mecanismes d'informació i seguiment, les fórmules participatives han anat guanyant espai.
Més enllà dels processos de seguiment dels projectes, existeixen ara exemples de mecanismes participatius des de la seva planificació o, fins i tot, des de l'establiment del diagnòstic.
Integració de la perspectiva de gènere.
De l'anàlisi s'extreu una feble implantació d'aquesta perspectiva en els diferents programes, tot i que molts experts assenyalen l'especial rellevància de les dones en la transformació dels barris.
Sembla raonable insistir en l'aplicació de la perspectiva de gènere, no només a través de la previsió d'accions específiques en resposta a les necessitats que poden manifestar-se de manera més clara entre les dones, sinó integrant de manera transversal la diferència de gènere, considerant l'impacte diferencial de les actuacions previstes en el conjunt del projecte.
Una aposta col·lectiva per la cohesió social.
Departament de Política Territorial i Obres Públiques.
Coordinació de l'activitat: Direcció General d'Arquitectura i Paisatge
Període: febrer de 2008 – agost de 2008
Determinar el perfil acadèmic del personal encarregat de la implementació dels projectes d'intervenció integral, derivats del desenvolupament de la Llei de barris.
Tanmateix, analitzar experiències formatives arreu de la Unió Europea per a professionals que treballen en la planificació i la gestió de projectes de regeneració urbana.
L'estudi de les polítiques desenvolupades per la Generalitat de Catalunya per fer front a la dinàmica de degradació urbana de molts barris, ciutats i viles de Catalunya, principalment la Llei 2/2004 de barris, ha posat en evidència l'aparició d'un nou perfil professional: el gestor urbà.
Cal, doncs, determinar, amb l'experiència adquirida, el perfil adequat d'aquest/a professional.
Els objectius de l'estudi han estat:
Les enquestes i les plantilles que documenten els diferents casos analitzats, guien l'estudi que acaba exposant les conclusions i recomanacions associades.
D'entre les conclusions en remarquem les següents:
Una aposta col·lectiva per la cohesió social.
Departament de Política Territorial i Obres Públiques.
Coordinació de l'activitat: CIMALSA Centres Logístics de Catalunya
Altres participants: Institut d'Estudis Regionals i Metropolitans de Barcelona
L'objectiu del projecte és analitzar l'evolució dels preus de les naus logístiques a Catalunya, i contextualitzar-les en relació amb d'altres territoris propers com són la Comunitat Valenciana, Aragó i la Comunitat de Madrid.
La creixent competència logística entre comunitats autònomes per potenciar les seves pròpies plataformes logístiques està adquirint un component estratègic per tal d'atreure activitat econòmica.
L'estudi vol conèixer la relació entre preus i la distància de les naus als centres metropolitans, en diferents àmbits logístics espanyols.
Les fonts d'informació són principalment els informes publicats per les principals agències d'intermediació immobiliària que operen en els diferents territoris.
S'obté una memòria anual que recull l'evolució dels preus en els darrers anys.
La informació obtinguda permet establir paràmetres de referència per a la política comercial de CIMALSA.
Així mateix, es trameten les conclusions a la Secretaria per a la Mobilitat i a la de Planificació Territorial del Departament de Política Territorial i Obres Públiques.
Memòria i/o articles publicats:
No s'han produït fins ara articles derivats d'aquests treballs, esperant més durada i robustesa de la sèrie.