Tres anys després de la posada en funcionament de l'edifici de Can Riera dedicat a la memòria democràtica de la ciutat de l'Hospitalet, comença a ser possible la realització d'un primer balanç.
L'article consta d'una breu descripció de l'equipament, les principals accions i la relació d'activitats de divulgació, formació, recerca i recuperació de la memòria democràtica realitzades entre febrer del 2011 i juny del 2014.
L'any 2008 va endegar-se el Programa de Memòria Democràtica [1] a la Secció de Patrimoni Cultural, unitat de la qual depenen l'Arxiu Municipal i el Museu de l'Hospitalet.
Recollia, d'una banda, el testimoni del Grup l'Hospitalet Antifranquista, [2] la demanda social de reconeixement i homenatge als lluitadors antifranquistes manifestada l'any 1997 en el Ple de l'Ajuntament, i d'altra banda, el projecte « La Cadena de la memòria: Recuperació de la memòria històrica a l'Hospitalet (1936-1969) » iniciat per l' Arxiu Municipal de l'Hospitalet amb l'entitat El Pont de la Llibertat-l'Hospitalet Antifranquista.
El febrer de 2011, per iniciativa de l'Ajuntament de l'Hospitalet i amb el suport de la Generalitat de Catalunya, es va inaugurar Can Riera, Espai de memòria, [3] adherit a la Xarxa d'Espais de Memòria Democràtica de Catalunya, mitjançant conveni amb el Memorial Democràtic.
La masia de Can Riera, del s. xvii, està adscrita al Museu de l'Hospitalet, i, amb els edificis de l'Harmonia i Casa Espanya, configura els elements destacats d'aquest eix patrimonial, alineats al carrer del Xipreret, en el centre històric de la ciutat.
L'equipament es presentà com a espai d'homenatge a totes aquelles persones que van lluitar per la consecució dels drets i les llibertats democràtiques, durant la II República, la Guerra Civil, la dictadura franquista i la transició.
L'edifici, rehabilitat l'any 2010, consta de dues plantes amb poc més de 150 m 2 cadascuna i una sala annexa amb 92 m 2.
Conté l'exposició permanent «L'Hospitalet del segle xx», un centre de documentació especialitzat, una sala dotada d'ordinadors (bases de dades, documents digitalitzats i altres recursos) i dues sales polivalents per a la realització d'activitats de petit o mitjà format.
Pel que fa a recursos humans compta amb un únic tècnic auxiliar de gestió i documentalista.
Les funcions de Can Riera són referides a l'Hospitalet en particular i al país en general, i estan adreçades al coneixement i difusió del període comprés entre 1931 i 1980, amb especial èmfasi sobre els moviments ciutadans (associacions de veïns, sindicats, moviment obrer, etc.) que van sorgir al municipi.
Això s'articula mitjançant una programació d'activitats obertes a la ciutadania, com ara projeccions de documentals, presentació de publicacions, celebració de taules rodones, xerrades, excursions facultatives, etc.
La transmissió del coneixement de memòria democràtica està reforçada amb la proposta de rutes urbanes i tallers; [4] aquests darrers adreçats especialment als estudiants de secundària.
Les quatre rutes urbanes que s'ofereixen [5] actualment són: Ruta antifranquista pels barris del Centre i Sant Josep; Ruta antifranquista pels barris de Collblanc i La Torrassa, Ruta Quico Sabaté i Ruta transició democràtica a l'Hospitalet.
Es tracta d'itineraris urbans que permeten identificar els espais i els edificis que es van significar durant el període 1931-1980 en ser utilitzats, bé per les organitzacions o institucions del moment o per la ciutadania compromesa en la lluita per la defensa de la república o, acabada la Guerra Civil, contra el franquisme.
Les rutes estan dissenyades de manera que permeten la construcció d'un relat ordenat cronològicament i conceptualment.
Es realitzen amb el suport de documents i fotografies que ajuden els participants a tenir una visió més precisa dels processos i esdeveniments explicats durant l'itinerari.
La Ruta Quico Sabaté, en centrar-se en la biografia del maquis i guerriller anarquista —per a altres un delinqüent—, ajuda a relacionar diversos aspectes de la història d'una forma més concreta i tangible.
El fil conductor de la història, un cop més, ens porta a la dialèctica dels valors.
Gràcies a la personalització aquesta ruta ens ajuda a transmetre la història amb noms i cognoms, per explicar el compromís polític, la repressió institucional, els empresonaments i afusellaments, fugint de la història amb xifres i d'una societat anònima.
La Ruta transició democràtica a l'Hospitalet recull alguns dels fets històrics rellevants del període 1960-1980, treballats per la historiografia local, amb especial èmfasi en la confluència estructural de diversos moviments (veïnal, obrer, religiós, cultural i polític) com a constructors d'una «nova ciutadania».
S'ha elaborat una carpeta amb diversos materials (dossier, bibliografia, zona web, itinerari i descripcions de les estacions en Google Maps amb enllaços a recursos de la xarxa, fitxa d'activitats i reproduccions d'imatges) i documents per il·lustrar les explicacions.
Els tallers són: « Revolució a l'Hospitalet, la Segona República», « Lluita armada i lluita social.
La Guerra Civil a l'Hospitalet» i « Addictes i resistents.
Franquisme i antifranquisme a l'Hospitalet».
En aquestes activitats s'aprofundeix en el coneixement científic dels processos polítics i socials que van tenir lloc al nostre país en general i a la nostra ciutat en particular.
També ajuden a esbrinar els orígens i les causes dels problemes que es manifestaren en aquell moment i entendre alguns dels actuals.
L'activitat es desenvolupa amb recursos digitals i documentals disposats a l'abast, tot convidant a la recerca d'informació i la seva utilització d'una manera sistemàtica i crítica, així com, a la seva anàlisi i raonament.
L'any 2012 la reorganització de la Secció de Patrimoni Cultural integrà el Programa de Memòria Democràtica dins del Museu de l'Hospitalet.
Sense fer una memòria exhaustiva d'activitats, no és aquest el lloc, però sí fer una breu menció a les que s'han dut a terme durant el període febrer 2011-juny 2014, podem agrupar-les en activitats de divulgació, formació, recerca i recuperació de la memòria democràtica.
La Ciutat Informal», «Seat 1950-1977.
Arquitectura de la repressió», «Cinema en temps de guerra, exili i repressió.
La lluita per la democràcia a Catalunya (1939-1975)».
Sumari secret; El retrovisor, 50 anys de l'aniversari del 600; Seat 600, símbol d'una època; Hollywood contra Franco; Companys, procés a Catalunya; ¿Quién mató a Walter Benjamin?; Vuelo a Shangri-La.
Presentació de publicacions: Anarquistas.
Exili i emigració dels hospitalencs a Amèrica (1937-1965).
Taules rodones: «La transició política.
L'Assemblea Democràtica de l'Hospitalet»; «La Quinta del Biberó.
La brusca fi de l'adolescència al front de l'Ebre»; «La lluita sindical i veïnal.
El cas de la Farga»; «Les fosses comunes i les persones desaparegudes com a conseqüència de la repressió»; «Estat i simbologia feixista; Oposició i clandestinitat durant el franquisme (1939-1975)».
Visites facultatives: Espais entorn de Barcelona (Turó Rovira, refugis pl. Diamant i S. Adrià del Besòs (2011); Espais de la Batalla de l'Ebre (2011); Pavelló de la República (2012); Espais de memòria de Girona i Ruta Walter Benjamin a Portbou (2012); El Vesper de la Gloriosa a Sta.
Margarida i els Monjos) (2013); Arxiu Municipal de l'Hospitalet (2014); Ruta records de l'exili (MUME, Argelers i Elna) (2011 i 2014).
Rutes antifranquistes de l'Hospitalet: realitzades amb certa periodicitat, han ocupat un espai destacat en la programació d'activitats.
Darrerament les biblioteques de l'Hospitalet (Can Sumarro i Josep Janés) les han inclòs dins de les seves activitats i són programades de manera conjunta.
Full de selecció bibliogràfica: d'edició mensual, actualment publicat el n.
Divulgació al web i espai 2.0: s'han creat perfils del Museu de l'Hospitalet a Facebook, Twitter i Canal Youtube, [7] que, juntament amb el web del Museu, esdevenen també plataformes de difusió de les activitats realitzades a Can Riera.
Endegar el funcionament d'un equipament nou i donar-lo a conèixer és un repte que té certes dificultats si, a més a més, es fa amb una dotació mínima de recursos i en un context de crisi econòmica generalitzada i aguditzada en l'àmbit del patrimoni cultural.
Ha estat necessari el desenvolupament d'estratègies, col·laboració i complicitats de molts agents.
La desaparició de l'entitat El Pont de la Llibertat-l'Hospitalet Antifranquista, implicada directament amb el projecte de Can Riera, ha deixat el relleu a una altra entitat hospitalenca, el Memorial Democràtic Treballadors SEAT.
La connexió amb els centres d'ensenyament de secundària de la ciutat encara es revela amb clarobscurs, malgrat que s'han fet avenços significatius i la tendència és encoratjadora.[10]
La cessió de l'equipament a altres àrees de gestió municipal i entitats locals ha estat també una de les claus per donar a conèixer l'espai de memòria i apropar-lo a la ciutadania.
El nombre d'usuaris i visitants de Can Riera [ 11 ] ha estat de 971 persones (2011), 2.305 (2012), 3.391 (2013) i 2.749 (fins al juny de 2014).
Es pot concloure que l'equipament ha suposat una part important de l'augment global d'usuaris i visitants del Museu de l'Hospitalet.
Igualment pel que fa al nombre de visites i descàrregues del web del Museu de l'Hospitalet.
L'adscripció de Can Riera al Museu de l'Hospitalet ha reportat avantatges i inconvenients.
La pèrdua de perfil propi sota la marca Museu de l'Hospitalet reforça la institució del Museu, més coneguda per tradició i història entre la ciutadania, beneficiant-se dels seus recursos i infraestructures.
En contrapartida desapareix la dotació econòmica singularitzada i des de Can Riera es realitzen tasques de difusió i comunicació del Museu en el seu conjunt, així com la gestió de la biblioteca auxiliar.
En conjunt esdevé una optimització dels recursos municipals.
Com a reptes de futur assenyalem la consolidació d'una programació estable d'activitats de divulgació, el desenvolupament de les eines a la xarxa virtual, l'obertura de noves línies de recerca amb el programa Beques del Museu i de l'Arxiu Municipal de l'Hospitalet, mantenir i ampliar la col·laboració amb entitats memorialistes de la ciutat i del nostre entorn i, especialment, arribar als estudiants de secundària, moment clau de l'etapa formativa per a la transmissió de coneixements.
«El programa de Memòria Democràtica de l'Hospitalet.
Un nou equipament: Can Riera, Espai de Memòria».
Dins: D.A. Patrimoni, història local i didàctica.
Actes de les VI Jornades del Patrimoni del Baix Llobregat.
Sant Feliu de Llobregat: Consell Comarcal del Baix Llobregat i Edicions del Llobregat, 2012. p.
[2] Es va presentar el 15 de juny de 1995 com un grup dins de l'entitat Centre d'Estudis de l'Hospitalet; anys més tard es constituí com a entitat independent El Pont de la Llibertat-l'Hospitalet antifranquista.
[3] Recordem amb especial afecte la Carmen Arranz Galiano, directora de l'Arxiu Municipal de l'Hospitalet i Mario Sanz, tinent d'alcalde i regidor de Cultura de la ciutat, ambdós impulsors d'aquest projecte que, malauradament, no el van poder veure materialitzat.
[4] Es va encarregar a Schola Didàctica i Activa el disseny dels tallers i l'adaptació de les rutes per als estudiants d'ESO i batxillerat.
[5] Consulteu el web del Museu de l'Hospitalet i el portal INTRO de programes i recursos de la xarxa educativa de la ciutat.
[6] Can Riera no té espai per acollir exposicions temporals, aquestes són instal·lades als altres edificis del Museu de l'Hospitalet (l'Harmonia i Casa Espanya).
Quatre exposicions han estat amb el suport i col·laboració del Memorial Democràtic.
Al canal Youtube del Museu de l'Hospitalet es troben les entrevistes de testimonis enregistrats per l'entitat El Pont de la Llibertat i, l'Hospitalet Antifranquista.
[8] Destaquem els alumnes del IES Mercè Rodoreda, curs 2012-2013, guanyadors del Premi Ciutat a les Jornades Científiques i Tecnològiques de l'Hospitalet i una menció honorífica a la 10a convocatòria dels Premis ARGO (UAB).
També el suport als alumnes del Col·legi Pare Enric d'Ossó en l'elaboració de l'exposició commemorativa del 75è aniversari dels bombardeigs sobre la ciutat.
[10] Enguany la col·laboració amb l'Àrea d'Esports i Joventut de l'Ajuntament de l'Hospitalet ha fet venir a Can Riera els centre educatius de secundària, ocasió en què es va donar a conèixer l'equipament al professorat.
[11] No inclou el nombre de visitants a les exposicions temporals realitzades als altres edificis del Museu de l'Hospitalet.
Part del nombre d'usuaris correspon a les escoles que van realitzar tallers oferts pel Museu.