El nou Programa general de prevenció i gestió de residus i recursos de Catalunya 2013-2020 (Precat20) estableix objectius estratègics que han de guiar la gestió futura dels residus a Catalunya.
Entre aquests objectius hi figura l'objectiu de reduir la generació de residus, impulsant la prevenció i, particularment, la reutilització i també fomentar la preparació per a la reutilització de residus.
En aquest sentit, la finalitat d'aquesta 12a Jornada de prevenció de residus va ser apropar i difondre diversos exemples d'estratègies (mercats virtuals, mercats d'intercanvi i de segona mà, deixalleries, iniciatives d'empreses, donacions a entitats socials, etc.) i materials que són susceptibles de ser reutilitzats (mobles, roba, joguines, llibres de text, electrodomèstics, material electrònic i ortopèdic, etc.).
La reutilització i la preparació per a la reutilització a Catalunya: situació actual i línies d'actuació.
Pilar Chiva, directora de l'Àrea de Prevenció i Foment del Reciclatge de l'Agència de Residus de Catalunya.
Va presentar les línies generals del Precat20, de les quals va destacar dos dels objectius estratègics: reduir la generació de residus, impulsant la prevenció i particularment la reutilització, així com fomentar la preparació per a la reutilització de residus.
En concret, pel que fa a la generació de residus:
I a la reparació per a la reutilització:
També va presentar dades de la diagnosi de la R i PXR a Catalunya, entre les quals cal assenyalar:
Els mercats de segona mà i d'intercanvi, on s'intercanvia una mitjana de 22 unitats i un pes de 22 kg.
Els portals virtuals d'intercanvi, amb un inventari de 44 portals amb més de 14.000 objectes, en què la reutilització estimada a Catalunya en aquest àmbit en els portals sense transacció econòmica seria de 151 t en el 2012.
En un estudi sobre 22 entitats socials, en què s'han utilitzat les dades aportades per les entitats i les estadístiques municipals de sortides de deixalleries o recollides de voluminosos i tèxtil.
Aquest darrer grup és la fracció majoritària gestionada per aquestes entitats.
I pel que fa a la deixalleries, el potencial actual de residus susceptibles d'activitats de PxR (bon estat + petites reparacions), si hagués suficient demanda, és d'un màxim de 3,22 kg/habitant/any, i la mitjana se situa en 0,80 kg.
Pel que fa a la tipologia de recursos/residus a Catalunya, els mobles passarien a ser la primera categoria reutilitzable amb un 36%, seguida del tèxtil (20%) i molt a prop del parament de la llar (19%) i els electrodomèstics (17%).
Per últim la ponent va introduir la Guia per al desenvolupament d'activitats de R i PXR a les deixalleries i altres establiments públics de Catalunya.
Si els ens locals hi tenen interès, les deixalleries podrien acollir activitats de reutilització de productes, sempre que així ho estableixi l'ordenança municipal i es dugui a terme en un espai diferencial que no interfereixi amb les operacions de gestió de residus.
Així ho preveu l'Avantprojecte de Llei de mesures fiscals i financeres per a l'any 2015, en què es fa una proposta de nova definició de deixalleria com a centre de recepció i emmagatzematge selectiu de productes per a la reva reutilització i de residus municipals per als seus tractaments posteriors: preparació per a la reutilització, valorització i disposició final.
Actualment, a Catalunya, almenys 38 deixalleries de les 73 existents fan activitats d'R i/o PXR.
Aquesta Guia pretén ser una eina útil per fomentar aquestes activitats, clarificar els diferents aspectes i requisits jurídics, tècnics i operatius per desenvolupar aquestes activitats, així com per facilitar documents de referència i proposar eines per a la implantació d'aquestes activitats.
El representant de REPANET (Xarxa de Reutilització i Reparació d'Àustria), i soci de CERREC, presenta el projecte iniciat l'any 2013, finançat per la UE i implantat a 7 països d'Europa, que té com a objectiu avaluar, assessorar i disseminar activitats en els camps de la reutilització i la preparació per a la reutilització.
Amb l'objectiu ambiental de perllongar la vida dels productes; els objectius econòmics d'afegir valor a l'àmbit local i regional, professionalitzar la reutilització, i els beneficis socials de generar llocs de treball per a persones desfavorides, així com generar productes assequibles per a persones amb ingressos baixos.
Més concretament, el projecte europeu estableix dins dels marc general fomentar l'aplicació de la reparació acreditada i els centres i xarxes de reutilització, mitjançant les passes següents:
A la regió d' Upper Austria (en un àmbit d'1,4 milions d'habitants) la situació actual d'aquest programa ja ha donat fruits, i han estat distingits ja amb l'etiqueta Re-Vital 80 185 centres de recollida, amb 6 centres socials de reutilització i 15 botigues de reutilització socials.
Es pretén finalitzar el programa en el 2015 i assolir l'autofinançament a partir del 2016, ja que en el 2013 s'han venut 650 t (tèxtils exclosos).
Calculadora en línia del CO 2, què s'evita amb la reutilització?
La senyora Arantxa Ramos presenta la calculadora de emissions que no s'han emès amb la reutilització, i que dóna com a resultat un tiquet en què apareixen les emissions en kg de CO 2 que evitem amb cada objecte que reutilitzen, que porta aquells objectes que ja no es volen reutilitzar i adquirits a altres a botigues de segona mà.
S'expressa en cotxes eliminats de la circulació al llarg d'un dia i CO 2 absorbit pels arbres també en 1 dia.
En AERESS en un any, gràcies a la reutilització, s'ha produït l'estalvi que es mostra a la figura.
Millor que nou, Albert Torras, cap de secció de Prevenció de Residus de l'Àrea Metropolitana de Barcelona.
El projecte Millor que nou és un projecte emblemàtic i pioner que fomenta, mitjançant tallers, guies, mercats de segona mà i altres iniciatives, l'allargament de la vida útil d'objectes.
És un projecte per donar resposta a reptes que ens plantegen l'obsolescència programada, els canvis tecnològics, els objectes de molt baix preu, les modes i la publicitat associada, així com la cultura d'un sol ús.
I aquestes respostes provenen des de la promoció de la reparació, l'intercanvi i la compravenda de segona mà, fins a ensenyar a reparar.
ECO PARK – Parc de reciclatge i prevenció de residus: l'exemple de Kretsloppsparken Alelyckan.
Pal Martensson, coordinador del Departament de Gestió Sostenible de Residus i d'Aigua de Göteborg.
Va presentar l'estàndard dels centres de reciclatge a Suècia
Més concretament, l'ECO PARK ja implementa el concepte d'espai de reparació i botigues de segona mà.
Inaugurat en el 2007, del 30.000 m 2 i amb un cost de 4 milions d'euros, ha demostrat esdevenir un espai de trobada que, a més, crea llocs de treball.
La continuació de la Jornada va distribuir els participants en un seguit de disset taules rodones, en les quals es mostrava una iniciativa de R i PXR.
Tots aquests debats es poden consultar al programa de la Jornada.
Redactat per: Mireia Padros Tremoleda i Marga Torre.
Valorització de residus no aprofitables com a subproductes, Valorització de materials