projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Anàlisi de la Innovació a Catalunya 2018
La despesa en R+D a Catalunya el 2018 ha crescut un 7,2% respecte l'any anterior i assoleix els 3.512,7 milions d'euros, la xifra més alta de la sèrie històrica.
Es tracta d'un augment superior al de la Unió Europea (5,4%).
La despesa en R+D a Catalunya representa el 23,5% del total de la despesa en R+D de l'Estat.
El Baròmetre de la Innovació que elabora ACCIÓ anualment presenta en aquesta edició noves dades sobre l'activitat innovadora entre les empreses catalanes.
Aquestes són algunes de les dades més rellevants en l'anàlisi del 2019.
Entre les conclusions principals, destaca l' augment del percentatge d'empreses que han adquirit o desenvolupat R+D l'any 2019 fins al 24,2%; un percentatge superior al de l'any 2018 (20,5%).
En termes d'activitat innovadora, el nombre d'empreses que ha realitzat algun tipus d'activitat innovadora es manté per damunt el 50%.
Per trams d'edat, les empreses més madures (de més de 50 anys) són les que presenten un creixement més alt de la innovació.
Pel que fa a la tipologia d'innovació, la pràctica totalitat de les empreses catalanes amb activitat innovadora ha innovat en procés de negoci el 2019, principalment en administració i gestió, màrqueting i venda i sistemes d'informació i comunicació.
Un dels creixements més destacats del Baròmetre de la Innovació és la incorporació de noves tecnologies.
El 16% de les empreses catalanes ha incorporat alguna de les noves tecnologies el 2019, un percentatge superior al de 2018 (12,8%).
El big data segueix sent la tecnologia més incorporada però la internet de les coses i la realitat augmentada són les que més creixen.
També cal tenir en compte que el 12,7% de les empreses innovadores s'han incorporat a plataformes digitals de venda en línia i són principalment empreses exportadores.
En aquesta mateixa línia, segueix la vinculació entre innovació i internacionalització: per un costat, més de la meitat de les empreses innovadores ha exportat el 2019 i, per l'altre, només el 20,4% de les empreses que no innoven, exporten.
Cal destacar l'increment de la formació en innovació durant el 2019: el 75,8% de les empreses innovadores ha format el seu personal en innovació, un percentatge superior a l'any anterior (63,2%).
Finalment, augmenta el percentatge d'empreses que col·laboren en la innovació fins al 53,8% el 2019.
En aquest sentit destaca el creixement de la cooperació amb els centre de recerca, universitats i altres centres tecnològics (del 17,7% al 23,3%).
El Baròmetre de la Innovació té com a població de referència totes les empreses de més de nou treballadors amb seu al territori de Catalunya.
Per veure l'evolució de l'estat de la innovació a Catalunya, consulta les anteriors edicions del Baròmetre: 2018, 2017, 2016, 2015 i 2014.
Després de la ponència inspiradora de Paul Saffo, la taula rodona de l' Exponential Day 2 ha partit de les següents preguntes: Per què la (no) mobilitat i les tecnologies exponencials transformaran tots els negocis?
Com poden aprofitar les empreses aquesta disrupció?
Javier Creus, CEO de Ideas for Change i fundador de Pentagrowth; Diego Soroa, arquitecte, urbanista i expert en transformació exponencial i Rafel Fors, expert en mobilitat i vehicles autònoms, han donat la seva visió sobre el futur de la mobilitat i com les tecnologies disruptives transformaran les empreses i els models de negoci.
Per fer-ho, s'han centrat en una quinzena d'escenaris de futur que, tot i que a priori poden semblar llunyans, són més propers del que podíem pensar inicialment: l'impacte del teletreball a la societat; les infinites possibilitats dels drons en el transport de persones o de mercaderies o l'expansió i les conseqüències dels vehicles autònoms, són alguns dels escenaris tractats.
El data futurist i professor a la Stanford University Paul Saffo ens ha acompanyat a l' Exponential Day amb la ponència "From Place to Space – and back".
Saffo, expert en intel·ligència artificial i noves tecnologies, ha analitzat com l'aturada de la COVID-19 i la hiperconnectivitat han accelerat algunes tendències relacionades amb la mobilitat que ja eren emergents: l'augment i la consolidació del teletreball, l'auge de les videoconferències o la major importància del big data per preveure el futur, entre d'altres.
Posteriorment, l'Exponential Day ha comptat amb una taula rodona única d'experts que han analitzat els escenaris de futur de la mobilitat.
A més, i si t'ho has perdut, pots recuperar la jornada sencera, aquí.
Aquí pots veure la presentació d'Alfons Cornella 'Next business operating system'.
Aquí pots veure el vídeo de la sessió.
(Alguns problemes tècnics van afectar el so durant els minuts inicials, a partir del minut 18 es pot seguir de manera òptima.
El món que sorgirà després d'aquests mesos d''experiment complex', generat per la covid-19, serà diferent, i tindrà una forma que no podem encara determinar.
Però el que si intuïm és que les organitzacions d'èxit seran aquelles que emergeixin amb un metabolisme diferent, un en què millorin cada dia les seves capacitats en quatre actius fonamentals, que constitueixen el centre del seu sistema operatiu de negoci:
• Sensors: com llegeixen què està passant al seu voltant, què volen les persones, els mercats, què fa la competència, quines són les oportunitats, per donar resposta a tot això de forma àgil i decidida.
• Tecnologia: com detecten noves propostes científiques i tecnològiques que tenen elevades probabilitats d'afectar de manera disruptiva el seu negoci, i com les analitzen i apliquen a les seves operacions de manera proactiva (és a dir, que en lloc de veure la tecnologia com un calaix de solucions a problemes concrets, la veuen com un motor de transformació disruptiva del negoci).
• Equips: com s'estructuren en grups àgils les persones (i les màquines intel·ligents amb elles) de l'organització per poder donar resposta ràpida a les necessitats i expectatives que s'han detectat en el mercat a través dels sensors ja comentats, i com aquests equips funcionen de forma auto-dirigida i més orientats a l' outcome (aconseguir resultats lligats a un objectiu de negoci) que a l' output (mers resultats d'un procés).
• Plataformes: com l'organització genera valor combinant-se amb altres, barrejant capacitats, habilitats, coneixements i actius en general, funcionant en forma d'ecosistema, més capaç d'adaptar-se ràpidament a l'entorn i de donar respostes àgils que si funcionés de forma totalment aïllada.
Alfons Cornella, fundador d'Institute of Next, by Infonomia, ens explicarà com han de ser les organitzacions per sortir amb èxit d'aquesta crisi.
Aquest seminari forma part del Cicle Catalunya Clústers "ESTRATÈGIES PER ENCARAR EL FUTUR", organitzat per ACCIÓ i pels 29 clústers del programa Catalunya Clústers.
Conèixer els quatre actius fonamentals que constitueixen el centre del sistema operatiu del negoci.
Una empresa de qualsevol mida i sector.
Aquí pots veure el vídeo de la sessió.
En un entorn incert com l'actual necessitem un management caracteritzat per l'agilitat, que permeti prendre i modificar decisions sobre la marxa.
El pla estratègic ha mort, el que domina ara és un pla d'acció.
Quant de temps tardes en provar la teva idea esdevé clau.
En aquest context, aquesta crisi servirà per fer un pas definitiu cap a la digitalització, esdevindrà, per tant, un motor de canvi.
Caldrà que les empreses entenguin que el veritable repte de la digitalització és si estan disposades a fer les coses d'una altra manera, a reconsiderar processos i si cal a canviar l'actitud.
Genís Roca, president i soci de Roca-Salvatella ens oferirà una visió global en aquest sentit.
Aquest seminari és el tercer del Cicle Catalunya Clústers "ESTRATÈGIES PER ENCARAR EL FUTUR", organitzat per ACCIÓ i pels 29 clústers del programa Catalunya Clústers.
Conèixer de primera mà l'adaptació del pla estratègic al pla d'acció.
Una empresa de qualsevol mida i sector.
Aquí pots accedir a la gravació de la sessió.
Aquí pots accedir a la presentació de la sessió.
En aquest seminari virtual, Lluís Ramis, soci director de Cluster Development, analitzarà com aquesta crisi COVID-19 està impactant en els reptes estratègics de les empreses i com cal, en conseqüència, modelar el negoci.
Un aspecte clau, sovint poc analitzat, són els criteris de compra dels clients.
Cal entendre l'evolució dels criteris al llarg del temps, ja que la visió del client és clau per entendre el mercat.
Sobretot cal entendre els criteris de compra nous, diferents, els que corresponen als demandants més sofisticats, que incorporen tendències de futur.
En definitiva, entendre com la gent que compra diferent pot donar lloc a nous models de negoci.
A la sessió es treballaran exemples empresarials pràctics, tant del sector de consum (B2C), com l' industrial (B2B).
També veurem com el treball en clau clúster permet entendre els canvis de forma agregada i activar projectes per passar a l'acció.
Aquest seminari forma part del Cicle Catalunya Clústers "ESTRATÈGIES PER ENCARAR EL FUTUR", organitzat per ACCIÓ i pels 29 clústers del programa Catalunya Clústers.
Conèixer l'impacte de la COVID-19 en els models de negoci i com fer-hi front.
Una empresa de qualsevol mida i sector.
Un equip d'experts d'ACCIÓ analitza de manera virtual i personalitzada la situació financera de l'empresa, avalua l'afectació de la crisi a les seves finances i l'assessora sobre les fonts de finançament més adequades.
ACCIÓ -l'agència per a la competitivitat de l'empresa del Departament d'Empresa i Coneixement- ha activat un servei específic per assessorar les empreses catalanes per trobar mecanismes de finançament arran de la situació provocada per la Covid-19.
Es tracta d'un servei d'orientació que s'ofereix de manera virtual i personalitzada per tal de facilitar al teixit empresarial català l'accés als instruments financers més adequats en funció de la situació de l'empresa.
Aquest servei d'assessorament financer s'articula mitjançant reunions telemàtiques durant les quals l'equip d'experts d'ACCIÓ avalua la situació financera de cada empresa i el seu grau d'exposició a la crisi econòmica.
Un cop realitzada aquesta primera anàlisi s'identifiquen els mecanismes disponibles segons cada cas, ja siguin públics o privats, i s'ofereix acompanyament durant el procés d'accés a aquests instruments financers.
D'acord amb el conseller delegat d'ACCIÓ, Joan Romero, " en un context d'incertesa com l'actual, és fonamental que les empreses, en cas de no haver-se preparat, ho facin el més aviat possible per anticipar qualsevol possible afectació de les seves finances ". "
Per això, les empreses han de conèixer totes les eines que tenen a l'abast per poder escollir les que s'adaptin millor a les seves circumstàncies ", assegura. "
I aquesta anticipació no pot enfocar-se només a superar una crisi, sinó que ha de ser una pràctica que es mantingui en el temps per continuar creixent quan tot això passi i ser més fortes per resistir millor els possibles embats que vindran ", subratlla.
Fins ara, les consultes més habituals de les empreses se centren principalment en problemes de liquiditat vinculats a les tensions de tresoreria, caigudes de vendes, impagaments o aplaçaments, així com en accedir a les línies d'ajuts i finançament en el context provocat per la Covid-19.
Paral·lelament, més de 700 empreses catalanes han participat les sessions en línia específiques que ha organitzat ACCIÓ aquestes darreres setmanes en col·laboració amb diversos experts en el context econòmic derivat de la Covid-19.
Aquestes sessions virtuals s'han centrat en qüestions com l'elaboració d'un pla de contingència, els diferents tipus de instruments de finançament alternatiu existents o la gestió de diferents mitjans de pagament internacional més adequats en aquest context.
Aquestes iniciatives s'engloben en el conjunt de serveis d'assessorament financer que ofereix ACCIÓ, entre els quals també s'inclou un Recomanador de finançament alternatiu, una eina on-line i gratuïta que amb només cinc preguntes ofereix orientació a pimes i startups sobre instruments de finançament alternatiu.
Les consultes més habituals de les empreses en aquest context se centren en problemes de liquiditat i en les línies d'ajuts i finançament
Aquí pots recuperar la gravació de la sessió.
Aquí tens la presentació de la sessió.
La crisi de la covid-19 és un gran accelerador.
El que passaria en deu anys, passarà en deu mesos.
En la turbulència, la constant de creixement l'asseguren les empreses que generen i acumulen dades, coneixement i talent.
La tecnologia es converteix en el major driver econòmic de la història, el més ràpid i el més contundent.
Imprescindible per a la creació de riquesa i la distribució de prosperitat, inclús per a la nostra salut i supervivència.
Davant d'aquest context les empreses han de reposicionar-se creant un ecosistema, activant equips d'alt rendiment i actuant com a organitzacions ambidextres que exploten el negoci actual i alhora exploren nous horitzons.
La ponència anirà a càrrec de Xavier Ferràs, Professor titular del Departament d'Operacions, Innovació i Data Sciences d'ESADE.
Aquest seminari és el tercer del Cicle Catalunya Clústers "ESTRATÈGIES PER ENCARAR EL FUTUR", organitzat per ACCIÓ i pels 29 clústers del programa Catalunya Clústers.
Conèixer de primera mà l'adaptació estratègica de diferents empreses pertanyents a diferents sectors econòmics.
Una empresa de qualsevol mida i sector.
Aquí podràs veure el vídeo de la sessió.
Aquí podràs veure la presentació de la sessió.
En aquesta sessió virtual, aprendràs a construir una primera guia de pensament per valorar els impactes de la situació actual.
Ho faràs a través de sis afectacions que suposen un nou escenari amb noves oportunitats i amenaces, amb implicacions importants en la forma que tenim de fer negocis i en els mateixos models de negoci.
Podem assegurar que la Covid-19 és un autèntic 'cigne negre' al qual ens enfrontem des del desconeixement.
Aquesta pandèmia ens ha dut noves afectacions en allò que representa la nostra vida, accelerant aquelles tendències que ja havien estat identificades, generant noves dinàmiques i creant nous hàbits de socials i de consum.
En aquesta turbulència en què estem vivint i encara sense visualitzar del tot l'impacte que tindrà tant en les nostres vides com en l'economia.
Participa en aquesta sessió per conèixer com la crisi actual obre nous escenaris, tant en l'àmbit de sectors industrials, de serveis, retail i gran consum.
Aquest seminari és el primer del Cicle Catalunya Clústers "ESTRATÈGIES PER ENCARAR EL FUTUR", organitzat per ACCIÓ i pels 29 clústers del programa Catalunya Clústers.
Conèixer l'impacte de la Covid-19 en els models de negoci i com fer-hi front.
Es tracta del 14,4% del total del pressupost de la línia d'ajuts COSME Cluster Excellence de la Comissió Europea del 2019.
6 clústers catalans han captat 519.000 euros de la Comissió Europea per a dur a terme projectes d'innovació a Catalunya en els àmbits de la il·luminació, l'alimentació, el packaging, les smart cities, la mobilitat i l'esport.
Es tracta del balanç del 2019 de la línia COSME Cluster Excellence, que en total ha comptat amb un pressupost de 3,6 milions d'euros i a la qual els clústers catalans hi han accedit amb el suport d'ACCIÓ -l'agència per a la competitivitat de l'empresa del Departament d'Empresa i Coneixement-.
D'aquesta manera, Catalunya ha captat el 14,4% del total del pressupost de la línia d'ajuts tot i que representa l'1,5% de la població de la Unió Europea.
Segons el director de la unitat de Clústers d'ACCIÓ, Joan Martí, " això posa de manifest un cop més la fortalesa dels clústers catalans en el context europeu i és un bon exemple que la política de clústers de Catalunya està alineada amb les recomanacions i programes que impulsa la Comissió Europea.
De fet, 22 clústers catalans han presentat propostes aquest 2019 per accedir a fons europeus, " la xifra de participació més alta de la història, amb una taxa d'èxit molt alta i per sobre de la mitjana habitual ". "
Esdevé clau captar finançament significatiu per impulsar projectes transformadors alhora que generar connexions internacionals estables ", assegura.
Els sis clústers catalans que han accedit a aquests fons –són sis dels 29 clústers que actualment formen part del programa Catalunya Clústers d'ACCIÓ - són el Clúster Digital, el Clúster Foodservice, el Packaging Cluster, el Clúster d'Il·luminació de Catalunya (CICAT), Railgrup i INDESCAT, el clúster català de la indústria de l'esport.
Durant dos anys duran a terme els següents projectes:
Un clúster és una agrupació d'empreses (startups, pimes i multinacionals) i agents de l'entorn (universitats i centres tecnològics) d'un determinat àmbit econòmic que comparteixen recursos, generen sinergies i es projecten internacionalment.
Es tracta d'un instrument que permet millorar la competitivitat dels membres que en formen part a partir del desenvolupament de projectes transformadors conjunts i la definició de reptes estratègics per al seu sector.
A Catalunya, els clústers representen el 30% del PIB (74.000 milions d'euros de facturació agregada) i generen més de 300.000 llocs de treball.
Actualment 29 clústers formen part del programa Catalunya Clústers d'ACCIÓ, una iniciativa està impulsada d'acompanyar els clústers catalans per ajudar-los a enfocar la seva estratègia, capacitar els cluster managers, cofinançar projectes estratègics i organitzar viatges a ecosistemes de referència per fer benchmarking internacional i tancar projectes de col·laboració entre clústers catalans o amb entitats internacionals, entre altres iniciatives.
Els sis clústers catalans que han accedit a aquests fons formen part del programa Catalunya Clústers d'ACCIÓ
El clúster TIC turisme sorgeix amb l'objectiu d'agrupar empreses amb models de negoci híbrids entre tecnologia i turisme, dirigides a altres empreses o al consumidor final, juntament amb agents de l'ecosistema tecnològic i de coneixement, com universitats i centres tecnològics.
El sector TIC turisme està format per 371 empreses a Catalunya, la majoria de les quals són pimes (76%), que ocupen 9.100 treballadors i facturen més 1.000 milions d'euros.
Aquestes empreses es dediquen a la tecnologia de viatges, la consultoria, la gestió de reserves i connectivitat o el software de gestió d'establiments, entre d'altres.
En un moment de canvi i d'evolució tecnològica, l'objectiu del clúster és ser un element dinamitzador i un estímul pel conjunt d'empreses que formen el sector turístic català.
Una indústria que durant els darrers anys ha experimentat una creixent digitalització dels seus serveis.
De fet, tecnologies com el big data, la intel·ligència artificial o internet de les coses tenen cada vegada més presència entre les empreses.
Actualment, el clúster TIC turisme, impulsat a través de la Direcció General d'Indústria i la Direcció General de Turisme, es troba en procés de creació.
Durant els propers mesos, s'anirà progressant amb la implementació del seu pla d'accions, liderat per un equip tècnic d'ACCIÓ, per acabar conformant una junta directiva i la incorporació d'un clúster manager.
Descobreix les sessions que hem fet:
Amb una llarga tradició de producció i distribució de patates fregides, snacks o fruits secs, Frit Ravich és una de les empreses més conegudes de Catalunya en el sector de l'alimentació.
Tot i així, la companyia va detectar que el seu model de negoci podia ser no escalable atesa la intensitat en una sèrie de recursos que podien limitar el seu creixement futur.
Per cercar-hi solucions, Frit Ravich ha comptat amb el suport del Clúster Foodservice.
En la Jornada de Canvi Estratègic en Clústers 2018, la seva directora general, Judith Viader, ha explicat aquest procés de transformació.
Vols conèixer els altres casos d'aquesta jornada?
Descobreix com els clústers han ajudat Circontrol i Relats.
El clúster és l'espai on reforçar la competitivitat de l'empresa
INFORME DISPONIBLE EN DIVERSES VERSIONS: Estudi complet, resum executiu, presentació gràfica
Les xifres de rècord de les exportacions catalanes, que acumulen set anys de rècords i ja superen els 70.000 milions d'euros; encara tenen camí abonat per créixer.
Així ho indica l'estudi La intensitat exportadora de Catalunya i els mercats potencials de futur, elaborat per la Unitat d'Estratègia i Intel·ligència Competitiva d'ACCIÓ, que assenyala els països on les exportacions catalanes han crescut amb força els últims 10 anys i, tot i així, encara hi ha marge perquè ho facin més.
Al capdavall, l'objectiu és identificar les dinàmiques dels mercats internacionals per tal que el bon ritme exportador dels últims anys no es vegi frenat i aprofitar les oportunitats existents.
L'estudi analitza l'índex d'intensitat exportadora de Catalunya per a nou regions mundials i 120 països, establint una comparativa de contrast amb països europeus de referència (Alemanya, Regne Unit, França Itàlia i Espanya), així com amb països de dimensions comparables a Catalunya per PIB o població com Àustria, Dinamarca o Finlàndia.
Aquest treball ofereix com a resultat 38 països on les exportacions catalanes tenen espai per intensificar-se.
D'entre tots ells, n'hi ha deu que destaquen especialment, dividits en tres àrees geogràfiques:
Tots ells són països on les exportacions catalanes ja fa anys que tenen un bon rendiment.
Sense anar més lluny, en els darrers 10 anys s'han triplicat a Etiòpia i la Xina i multiplicat per quatre al Vietnam.
A Kènia, els Estats Units, l'Índia, Indonèsia i Tanzània les exportacions catalanes representen avui el doble de volum del que ho feien al 2008.
Aquest bon comportament, però, té encara un elevat marge de creixement per la combinació de diversos variables de mercat i les previsions de creixement econòmic.
El mapa mundial de l'índex d'intensitat exportadora de Catalunya revela que la distància geogràfica i cultural és un factor rellevant en les relacions comercials dels països.
Entre els principals països amb els quals Catalunya té una major intensitat exportadora, es troben els de la UE, la Conca sud del Mediterrani (Nord d'Àfrica, Turquia i part de l'Orient Mitjà) i alguns països d'Amèrica Llatina (on destaquen els països del pacífic i les illes del carib).
Per contra, entre els principals països amb una intensitat exportadora més baixa, es troben els d'Àfrica Subsahariana, especialment Àfrica Oriental, Amèrica del Nord, Àsia i Oceania.
Comparar la intensitat exportadora amb la dels principals països europeus i altres països de dimensió similar a Catalunya permet determinar si s'estan aprofitant de forma suficient les dinàmiques d'aquelles regions i països que impulsen la demanda mundial.
Consulta totes les dades a l' estudi complet, al resum executiu o a la presentació gràfica.
Durant aquest període d'excepcionalitat, des d'ACCIÓ procurarem que cap projecte quedi aturat.
Si ja estem treballant amb la teva empresa, agilitzem encara més els nostres canals de comunicació i coordinació de forma telemàtica, per mantenir l'eficiència i extremar la prudència.
Totes les empreses amb què treballem ja tenen una persona concreta de referència dins ACCIÓ ( account manager ) per a cadascun dels projectes que hi té en curs.
Ara, a més, ampliem els canals perquè us hi comuniqueu intensificant encara més l'ús de la tecnologia per donar-vos el millor servei no-presencial.
Si no saps qui és el teu o la teva account manager, o tens algun dubte sobre el teu projecte, explica'ns-ho a través d'aques t formulari i ens posarem en contacte amb tu ràpidament.
T'atenem via xat per oferir-te una resposta a l'instant a qualsevol dubte que tinguis
Explica'ns què t'estàs plantejant i t'atenem via videoconferència
T'atenem i resolem qualsevol dubte de forma immediata.
Reforcem el nostre Servei d'Orientació Empresarial amb un equip d'especialistes en innovació, internacionalització i finançament empresarial per atendre àgilment qualsevol consulta.
El servei d' atenció immediata via xat funciona de dilluns a dijous de 8.00 h a 15.00 h de forma ininterrompuda, i els divendres, de 9.00 h a 14.00 h.
Fora d'aquestes hores, deixa'ns aquí la teva consulta i la resoldrem al més aviat possible.
Introdueix les teves dades al requadre inferior, clica a " Començar el xat " i t'atendrem de seguida.
Explica'ns què t'estàs plantejant i t'atenem via videoconferència
Si ja tens un projecte en curs amb nosaltres, tens un gestor personalitzat a la teva disposició