Impacte de la crisi del coronavirus en l'acció climàtica i l'Acord verd europeu
Aquest document fa una anàlisi breu sobre l'impacte del COVID19 en el sector de l'energia i el canvi climàtic.
Una de les afirmacions que se'n destaquen és que calen programes d'estímul per rellançar l'economia després de la crisi.
Si bé alguns governs consideren que programes ambiciosos com l'Acord verd europeu dificultaran la recuperació econòmica després de la crisi, la Comissió Europea i d'altres institucions mantenen que l'Acord verd europeu és l'estratègia de creixement que pot ajudar a la recuperació econòmica d'Europa i al mateix temps abordar el clima global
Perspectives mundials de l'energia i el clima 2019: electrificació per a la transició baixa en carboni
La darrera edició del Global Energy and Climate Outlook (GECO), identifica quatre dinàmiques tecnològiques del sector de l'energia que tenen el poder de limitar l'escalfament global a menys de 2o C si s'implementen simultàniament.
L'informe demostra que és tècnicament possible assolir l'objectiu de 2o C de l'Acord de París a un cost relativament baix
Taller sobre mobilització de l'ampliació de solucions per al canvi climàtic basades en la natura al llarg de 2020 i més enllà
Aquest informe recull els principals resultats clau i les recomanacions del taller, i els registres complets del Ple del taller sobre mobilització de l'ampliació de les solucions per al canvi climàtic basades en la natura al llarg de 2020 i més enllà.
El taller va tenir lloc a Brussel·les al llarg de dos dies i mig, i va reunir experts europeus i mundials clau en el tema
COVID19: canals de transmissió a l'agricultura i l'alimentació
Anàlisi de la FAO que proporciona actualitzacions sobre els efectes emergents de la pandèmia COVID19 en els mercats agrícoles, efectes que encara es desconeixen en gran mesura.
La majoria de les evaluacions actuals generalment preveuen una contracció tant en l'oferta como en la demanda de productes agrícoles, i assenyalen les possibles interrupcions en el comerç i la logística
Estadístiques i perspectives comercials
Organització Mundial del Comerç (OMC).
Organització Mundial del Comerç (OMC)
L'informe anual de l'Organització Mundial del Comerç destaca que 2020 serà el pitjor any des de fa 25 anys.
El document adverteix que el proteccionisme no serà la solució, ja que cap país no és autosuficient
Un sistema alimentari sostenible per a la Unió Europea: una revisió sistemàtica de l'ecosistema de polítiques europees
Aquest informe exposa l'opinió científica del grup d'assessors de la Comissió Europea.
Va ser elaborat abans del brot de la COVID19 i pretén respondre a les qüestions següents: quins són els camins viables per oferir una transició inclusiva, "justa" i oportuna cap a un sistema alimentari sostenible de la UE, tenint en compte els "beneficis" per a la salut, el medi ambient i els aspectes socioeconòmics, inclosa la situació socioeconòmica del sector agrari, i abordar els desequilibris territorials, la fractura rural-urbana, el malbaratament d'aliments i un comportament responsable dels consumidors?
Informe sobre la política alimentària global: bastir sistemes d'alimentació inclusius
Els sistemes d'alimentació estan en un moment crític: evolucionen ràpidament per satisfer la demanda creixent i canviant, però no satisfan les necessitats de tothom.
L'informe 2020 sobre la política alimentària global de l'IFPRI examina les polítiques i les inversions i la gamma creixent d'eines i tecnologies que poden promoure la inclusió.
Els capítols examinen l'imperatiu de la inclusió, els reptes que tenen els petits propietaris, la joventut, la dona i les persones afectades pels conflictes i les oportunitats que s'ofereixen mitjançant l'ampliació de les cadenes de valor agroalimentàries i les transformacions del sistema alimentari nacional
Auditoria dels Objectius de Desenvolupament Sostenible: progrés cap a l'any 2030
Els Objectius de Desenvolupament Sostenible de les Nacions Unides (ODS) són 17 objectius socials, econòmics, ambientals i institucionals interconnectats que s'han d'assolir per a l'any 2030 segons acord de tots els països membres de l'ONU de l'any 2015.
Aquest informe se centra en la manera com les institucions d'auditoria superior avaluen els avenços dels seus governs per assolir els reptes socials, econòmics, ambientals i institucionals interconnectats dels ODS
La COVID19 i la crisi dels sistemes alimentaris: símptomes, causes i solucions potencials
El Grup Internacional d'Experts en Sistemes Alimentaris Sostenibles (IPES-Food) ha fet un balanç dels darrers 100 dies enmig de la pandèmia global, amb un nou comunicat sobre la COVID19 i la crisi dels sistemes alimentaris.
Quins són els símptomes i les causes d'aquesta crisi alimentària?
Per què ens trobem enmig d'aquesta tempesta perfecta?
Què es pot fer immediatament per evitar més danys a la societat i a l'economia?
I quins canvis estructurals necessitem ara per protegir les persones i el planeta?
Responsabilitat compartida, solidaritat global: resposta als impactes socioeconòmics de la COVID19
Entre altres qüestions importants, el document enfoca el tema de l'impacte de la pandèmia COVID19 en l'Agenda 2030, que segons els experts serà gran.
No obstant, el document presenta els ODS com una oportunitat per fer front a la crisi econòmica
Anàlisi de la decisió sobre la política alimentària i agrícola (FAPDA)
Es tracta d'una plataforma en què els països comparteixen el que estan fent per mantenir les seves cadenes de subministrament operatives enmig de les pertorbacions causades per les restriccions actuals.
Aquesta eina virtual es va crear per recopilar les decisions dels països en matèries de polítiques de seguretat alimentària en la crisi mundial dels preus alimentaris de 2008.
En el moment actual, la FAO ha modificat aquesta base de dades per encabir-hi també una nova secció que aplegarà les decisions oficials que s'adopten actualment arreu del món per mitigar els efectes de la pandèmia en sistemes alimentaris i agrícoles
Protegir la cadena de subministrament agroalimentari de la UE davant de la COVID19
Breu informe sobre l'estat de la qüestió de l'impacte de les mesures preses per la UE davant la COVID19 en la cadena de subministrament agroalimentari.
Aquestes mesures inclouen la reintroducció de controls fronterers i la fixació de límits a la lliure circulació de persones dins del seu territori
COVID19 i el risc per a les cadenes de subministrament d'aliments: com respondre-hi?
Full de ruta per mitigar les repercussions de la COVID19 sobre l'agricultura i els sistemes alimentaris mundials davant una amenaça de crisi alimentària mundial, segons la FAO.
La principal recomanació de la FAO és que els països han de mantenir el flux de subministrament d'aliments i donar prioritat a la salut dels treballadors del sector i els seus productes.
A continuació, hi ha recomanacions específiques
Impacte de la COVID19 en la seguretat alimentària i la nutrició
Tenint en compte la sol·licitud de caràcter urgent del Comitè Internacional de Seguretat Alimentària (en anglès, CFS) i el fet que la crisi actual no té precedents en la seva escala, canvia contínuament i genera moltes incògnites, aquest document s'ha de veure com un marc preliminar de discussió destinat a informar el CFS sobre la COVID19 i la seguretat alimentària.
Estan previstes més actualitzacions d'aquest document a mesura que evolucioni la situació, a més d'integrar el tema en el pròxim informe del Panell d'Experts d'Alt Nivell, sota el títol Seguretat alimentària i nutrició: un relat global cap a l'any 2030
Tendències globals cap a l'any 2030: reptes i opcions per a Europa
Treball de prospectiva del Sistema Europeu d'Anàlisi d'Estratègies i Polítiques (en anglès, ESPAS) que proporciona un marc de cooperació i consulta a escala administrativa, de manera voluntària, entre el Parlament Europeu, la Comissió Europea, el Consell de la Unió Europea i el Servei Europeu d'Acció Exterior.
L'informe pretén ser una contribució per donar suport a governants i persones en general que prenen decisions polítiques.
Se'n desprèn que l'any 2030 s'albira un món més connectat però fragmentat, amb canvis perillosos en la demografia i l'energia, la tecnologia i el medi ambient
Eficiència dels recursos i economia circular a Europa 2019: una visió general sobre les polítiques, els enfocaments i els objectius de 32 països europeus
Aquest informe es basa en la tercera enquesta que l'Agència Europea del Medi Ambient ha dut a terme a 32 països.
Examina les polítiques i els enfocaments dels països europeus per millorar l'eficiència dels recursos.
L'informe assenyala que des de 2016 s'ha notat un canvi important en l'enfocament de les polítiques des de la millora de l'eficiència dels recursos cap a una perspectiva d'economia circular més àmplia
Contribucions de la biotecnologia agrícola per alleujar la pobresa i la fam
Aquest breu informe analitza el paper de la biotecnologia en la lluita contra la pobresa i la fam al món
Lectures recomanades de 21 d'abril de 2020