projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
La 5a edició de les píndoles de dades obertes,, es va dedicar a l'educació, i en particular al treball de l'obertura de dades a nivell d'institucions com ara el Departament d'Educació o l'Ajuntament de Barcelona, i també com es treballa des dels centres educatius.
La Directora General de Transparència i Dades Obertes, Nuria Espuny va donar la benvinguda als assistents destacant algunes de les fites assolides al 2019, com ara la Viquimarató celebrada en col·laboració amb Viquipedia, les bones pràctiques reconegudes al organitzat per Iniciativa Barcelona Open Data entre d'altres.
Hi va intervenir després Joan Llosada, coordinador de la Unitat d'anàlisi de dades i avaluació de la Direcció General d'Atenció a la Infància i a l'Adolescència del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies, que va exposar l'obertura i la reutilització de dades del servei d'acollida del jovent inmmigrat no acompanyat.
Llosada va destacar que el fet de tenir les dades en obert ha provocat la disminució de demandes d'informacio, la millora del coneixement del fenomen i per tant contribueix a la desestigmatització d'aquest col·lectiu.
Posteriorment Julià Urrutia, cap del Servei de Projectes Estratègics i Transparència, i Marta Masats, cap del Servei d'Indicadors i Estadística, van explicar els projectes d'obertura i reutilització de dades del Departament d'Educació.
També van destacar com es preveu millorar la informació estadistica i automatitzar internament les dades, a més de fer més comprensible la informació que cal transparentar.
Finalment, la sessió va permetre conèixer de primera mà i a través de tots els seus protagonistes, el "Repte Barcelona Dades Obertes", iniciativa pionera i principal exemple del primer principi del "Decàleg de principis de dades ciutadanes" de Eurocities.
Mercè Fígols, responsable del Servei Open Data BCN de l'Ajuntament de Barcelona i del projecte, i Susana Navarro, referent dels programes STEAM del Consorci d'Educació de Barcelona, van aportar el punt de vista dels organitzadors.
Oleguer Sagarra, co-fundador i científic de dades de l'empresa Dribia, va explicar la visió del jurat, i C esc Moliné, professor de l'Institut guanyador del Repte, l'INS Vila de Gràcia, i els seus alumnes van exposar la proposta guanyadora de l'edició del 2019, sobre la gentrificació als barris de Barcelona.
6a edició de sobre el paper de les dades obertes per la igualtat de gènere i per combatre la discriminació de gènere.
Coincidint amb la celebració del 'Dia Internacional de les Dades Obertes' (7 de març) i amb el 'Dia Internacional de la Dona' (8 de març), en aquesta edició de 'Cafè amb Dades' es va mostrar com les dades obertes estan incidint en les polítiques adreçades a combatre la discriminació de gènere.
La sessió es va celebrar el dia 6 de març al Palau de la Generalitat, amb l'obertura del Hble.
Alfred Bosch i Pascual, conseller d'Acció Exterior, Relacions Institucionals i Transparència i va comptar amb tres ponències que van mostrar, des de diferents perspectives, com el sector s'està adaptant a aquesta nova realitat.
Marta Delatte, cap d'investigació de LiquenDataLab, va presentar les conclusions de l'anàlisi per a la priorització d'obertura de dades per a la igualtat de gènere, encarregat per la Direcció General de Transparència i Dades Obertes.
Lourdes Muñoz, presidenta de Dones en Xarxa i Fundadora Barcelona Iniciativa Open Data, va presentar el projecte "DadesXDones", iniciativa en l'ús i recopilació de les dades obertes amb perspectiva de gènere.
Karma Peiró, periodista especialitzada en les Tecnologies de la Informació i la Comunicació, va presentar el projecte: "Desprotegides, malgrat tot".
Un anàlisi en format storytelling del greu problema estructural que pateix Catalunya amb la violència contra les dones.
Priorització per a l'ús de dades obertes en relació a la desigualtat de gènere per a l'Administració de la Generalitat de Catalunya
Projecte estratègic per a la igualtat de les dones en el dret a saber amb perspectiva de gènere
Són eficients les polítiques públiques dedicades a erradicar la violència masclista?
I el pressupost que s'hi inverteix?
Una societat com l'actual, sobreexposada a la informació i de vegades superada per la dificultat de verificar-la té, però, la capacitat d'accedir a informació contrastada i sorgida directament de les fonts originals.
A continuació us facilitem les diverses experiències que es van mostrar en aquesta segona sessió i les presentacions dels ponents:
Núria Espuny, directora general de Transparència i Dades Obertes.
Visor d'alts càrrecs de la Generalitat.
Joaquim Dorda, sub-director general de Transparència i Dades Obertes.
Eva Pérez Gabucio i Núria Nebra, Secció d'Immissions del Servei de Vigilància i Control de l'Aire, Departament de Territori i Sostenibilitat.
Les visualitzacions com a eina de denúncia de la violència masclista.
Karma Peiró, periodista especialitzada en tecnologies de la informació i comunicació.
La primera sessió de la sèrie Cafè amb dades, que va comptar amb un gran èxit d'assistència, es va dedicar a les visualitzacions dinàmiques creades a partir de dades obertes.
L'objectiu era mostrar que tothom pot tractar i explicar fàcilment les dades obertes, compartir-les i fer possible que les entengui tothom, donant eines a la ciutadania per implicar-se en la gestió pública.
Amb la voluntat de fer-ne el màxim de difusió i el convenciment que compartir les dades obertes suposa una millora per la societat, el govern de la Generalitat té interès de fomentar-ne l'ús intern i extern per tal d'impulsar la generació de valor econòmic i social.
Aquestes sessions suposen una primera concreció d'aquest interès.
En aquesta primera sessió la directora General de Transparència i Dades Obertes, Núria Espuny, va explicar el full de ruta del govern per a l'impuls de l'obertura de totes les dades per defecte, tant les elaborades per ella mateixa com aquelles que obrin en el seu poder a conseqüència de la seva activitat o de l'exercici de les seves funcions.
L'estratègia de dades obertes és alhora un projecte col·lectiu, d'una comunitat molt àmplia que va tenir la seva representació al llarg d'aquesta sessió: administracions, empreses, activisme social, periodisme de dades.
A continuació us facilitem les diverses experiències que es van mostrar en aquesta primera sessió i les presentacions dels ponents:
Presentació de l'estratègia de Dades Obertes de la Generalitat de Catalunya.
Joaquim Dorda, sub-director general de Transparència i Dades Obertes.
Eines per explicar les dades obertes a través de visualitzacions.
Xavier Puig, director de l'Àrea TIC al Departament d'Acció Exterior, Relacions Institucionals i Transparència.
Mireia Plana, sub-directora general de Memòria Democràtica.
Cas del dret d'accés a la informació pública.
Òliver Garcia, analista de la Sub-direcció General de Transparència i Dades Obertes.
Guia per a fomentar la participació en programes de regeneració urbana integral
Col·lecció Guies breus de participació ciutadana, núm. 2
Aquesta guia té com a objectiu facilitar la participació en la planificació, gestió i implementació de programes de regeneració urbana integral.
Els destinataris principals d'aquesta guia són els responsables locals de desenvolupar els programes de regeneració urbana integral.
Tanmateix, també pot ser una eina útil tant per al personal tècnic i responsables polítics de les àrees involucrades en el procés de regeneració com per als ciutadans i ciutadanes, associats o no, que tenen interès a millorar col·lectivament la vida i l'entorn dels seus barris.
La guia s'ha elaborat a partir d'experiències de regeneració urbana a Catalunya com els programes de la Llei de barris per tal de corregir les mancances més freqüents, donar eines per superar les dificultats, així com poder compartir les millors pràctiques.
Tanmateix, el contingut de la guia no deixa de ser un conjunt de recomanacions i recursos que pretenen construir un procés propi adaptat a les necessitats i a la realitat de cada barri i de cada municipi.
No hi ha fórmules màgiques, models aplicables arreu.
És necessari que, per a cada projecte, la participació s'organitzi tenint en compte la trajectòria social, econòmica, política i urbana de cada indret, partint de l'organització comunitària existent i adequada als objectius i als recursos disponibles, amb capacitat d'autocrítica, d'aprenentatge i d'innovació.
Col·lecció Guies Breus de Participació Ciutadana, número 3
Aquesta guia té per objectiu oferir algunes orientacions pràctiques per dur a terme, de forma més o menys planificada i organitzada, l'ava­luació dels processos de participació ciutadana que s'impulsen des de les diverses administracions pú­bliques.
La guia no pretén establir la manera com s'han d'avaluar els processos participatius, sinó que es volen ofe­rir una sèrie d'eines que, d'acord amb les necessi­tats de cada procés, entenem que poden ser útils per a la seva avaluació; sense menystenir el fet que hi poden haver altres criteris i altres metodologies perfectament vàlids.
En qualsevol cas, haurà de ser cada equip avaluador o promotor de la participació qui decideixi quins objectius es volen assolir amb la participació i, en conseqüència, en cerqui la millor estratègia avaluadora.
Abans d'avaluar la participació, per tant, ens haurem de preguntar sobre quin model de participació volem i quins objectius perseguim.
Com que la participació no és un fet neutral i hi ha moltes possibles maneres d'entendre-la, hem cregut oportú destinar el primer apartat d'aquesta Guia a concretar la definició del concepte i aprofundir en diferents aproximacions te­oriconormatives.
Guia d'instruments de participació ciutadana a Catalunya
Col·lecció Guies breus de participació ciutadana, núm. 4
Des del Programa d'Innovació i Qualitat Democràtica hem volgut oferir a la ciutadania una guia que reculli les opcions que el sistema jurídic preveu per a la seva participació:
En un context de creixent desafecció política i d'augment de la demanda de més implicació de la ciutadania en els afers públics.
Aquests instruments no exhaureixen les possibilitats de participació ciutadana, però sovint són desconeguts o poc utilitzats, no perquè no siguin útils, sinó perquè se'n desconeix l'existència o el procediment d'ús.
Aquesta Guia pretén salvar aquest desconeixement i fer aquests mecanismes, que sovint semblen feixucs i complexos, més accessibles als ciutadans.
En aquest sentit, quan parlem de participació ciutadana en aquesta Guia no pretenem donar una visió exhaustiva de les opcions de participació de la ciutadania, sinó d'alguns dels mecanismes reglats previstos legalment.
Així doncs, en queden fora les formes de participació de la societat civil sorgides de la seva pròpia iniciativa i que no impliquen una intervenció de l'Administració, com són:
Guia per a la gestió col·laborativa d'espais i equipaments públics
Col·lecció Guies breus de participació ciutadana, núm. 5
La gestió dels espais i equipaments públics ha deixat de ser una ma­tèria exclusiva de les administracions públiques.
Cada vegada més, la ciutadania, organitzada o no, reclama incidir en com es gestionen uns espais que són de tothom.
I cada vegada més, apareixen a casa nostra iniciatives de gestió d'espais públics per part d'asso­ciacions, plataformes i col·lectius, amb més o menys grau d'autonomia de l'Administració, que és qui té la titularitat d'aquests espais.
Aquesta guia s'emmarca en aquesta tendència, i s'ha redactat amb l'objectiu d'ofe­rir criteris, eines i pautes per als agents que vulguin impulsar la gestió d'espais i equipament públics i que això generi uns millors resultats des de tots els punts de vista.
I tot plegat, intentant-ho explicar de la manera més senzilla possible.
Els destinataris principals de la guia són, doncs, els responsables polítics i tècnics de les administraci­ons de Catalunya, fonamentalment d'àmbit local, així com les entitats sense ànim de lucre i plataformes cíviques amb voluntat d'implicar-se en la gestió activa del territori, i en general, qualsevol persona amb interès a familiaritzar-se amb aquest nou paradigma de gestió dels espais i equipaments públics.
Guia de transparència i rendició de comptes en l'administració local
Col·lecció Guies breus de participació ciutadana, núm. 6
En el context de reforma i modernització de les ad­ministracions públiques, la transparència i la rendició de comptes s'han assenyalat com un dels aspectes centrals.
En els darrers temps, aquests conceptes s'han vist acompanyats d'altres –amb notable impac­te públic– en relació amb l'accés a la informació i el denominat govern obert.
Al rerefons hi ha una crisi o qüestionament de la relació entre administració pública i ciutadania que va més enllà dels tradicionals temes de la representació política o del control jurisdiccional de l'administració.
A hores d'ara són ja nombroses les iniciatives que en l'àmbit de la transparència i la rendició de comptes duen a terme les administracions, també la local.
Poc sabem, fins al moment, dels seus efectes reals sobre la percepció ciutadana o sobre el funcionament de l'administració mateixa.
Ens trobem, llavors, en l'inici d'un camí que està estretament vinculat al del canvi en l'administració, on convé que tant els objectius com els obstacles s'identifiquin convenientment.
El propòsit d'aquesta Guia és donar una visió de con­junt sobre el perquè i el com de les polítiques i ac­tuacions de l'administració local en el terreny de la transparència i rendició de comptes, partint del fet que han de ser, perquè siguin efectives, unes polítiques i actuacions que vagin a l'arrel del govern i de la qualitat democràtica a escala local.
Guia per a la implementació del govern obert als municipis de Catalunya
Col·lecció "Guies breus de participació ciutadana", núm. 7
El govern obert és el repte que encaren actualment les administracions públiques.
Cada vegada més, la ciutadania, organitzada o no, reclama conèixer la gestió dels assumptes públics i tenir-hi incidència.
Cada vegada més, apareixen iniciatives que permeten als ciutadans fer el seguiment de les accions que es duen a terme des de les administracions públiques.
Per tal que aquest seguiment sigui útil i rellevant, és necessari que l'Administració proporcioni les dades de què disposa de manera uniforme i coherent.
Aquesta guia és un instrument eminentment pràctic, adreçat a tècnics i càrrecs directius del sector públic, i pretén contribuir a incorporar els principis de transparència, dades obertes i participació ciutadana al model actual de govern local.
S'hi exposen els eixos bàsics de la transparència i les dades obertes, així com del foment de la participació ciutadana i de la col·laboració.
També s'hi proposa un full de ruta cap al govern obert, que incorpora punts com ara la creació d'una regidoria de transparència, l'aprovació d'un Pla de govern obert o la posada en marxa d'un portal de govern obert.
El penúltim bloc del treball aporta les claus per a la implantació del govern obert en l'àmbit local.
El darrer apartat inclou, entre d'altres, l'accés a la normativa bàsica, diversos indicadors d'avaluació, una llista d'organitzacions promotores del govern obert i bibliografia sobre la matèria.
Guia per dissenyar i executar processos participatius en l'àmbit municipal
Col·lecció Guies breus de participació ciutadana, núm. 8
El Govern de Catalunya, en el marc d'una estratègia més àmplia de govern obert, ha endegat una redefinició de les polítiques de participació ciutadana que les fa més transversals i que vol abordar totes les institucions.
La Guia per dissenyar i executar processos participatius en l'àmbit municipal vol ser un suport per dur a terme aquest mecanisme de participació ciutadana.
Per què una guia de processos participatius?
Doncs per la importància d'aquest mecanisme, que, sense ser l'únic, incorpora la deliberació, la diversitat d'actors i la rendició de comptes als ciutadans com a elements bàsics per a una participació de qualitat.
En un context en què proliferen noves experiències de participació, sovint lligades a les TIC i a la votació, s'ha considerat important revisar i recuperar la validesa dels processos participatius com a espais de millora de la qualitat democràtica, que promouen una visió col·lectiva i no individual de la millora de les polítiques públiques, a través d'un diàleg argumentat i constructiu.
A banda de la generació d'intel·ligència col·lectiva, els processos participatius reflecteixen la complexitat i la pluralitat de la societat civil, i miren que les diferents visions trobin un encaix en la definició de les polítiques públiques.
Guia per a millorar la participació interna de les entitats
Col·lecció Guies breus de participació ciutadana, núm. 9
La publicació facilita eines per a diagnosticar el nivell de participació dins l'entitat.
Un cop detectats els àmbits on cal una millora, dona recomanacions per tal d'implementar-la, tenint en compte que no existeixen receptes màgiques, però que és possible millorar el funcionament de l'entitat afavorint la participació interna.
La guia per a millorar la participació interna de les entitats és un instrument de lectura fàcil per a un col·lectiu actiu i fonamental en una societat democràtica, i amb un pes relatiu molt important a Catalunya: les entitats.
Incorporar mesures que fomentin la participació dins l'entitat és sens dubte un repte, i pot aportar beneficis per a donar resposta als problemes que tingui l'entitat.
Fer de l'entitat un espai més participatiu permet ser més innovadors en la cerca de solucions.
Guia de transversalitat de gènere en els processos participatius
Col·lecció de guies breus de participació ciutadana, núm. 10
Amb les orientacions pràctiques d'aquesta guia es pretén que les tècniques i tècnics de participació ciutadana tinguin recursos que els permetin dissenyar processos equitatius.
D'aquesta manera, disposen d'eines per tal d'acomplir el mandat sobre democràcia paritària de la Llei 17/2015, de 21 de juliol, d'igualtat efectiva de dones i homes, i poden incloure la transversalitat de gènere en diferents aspectes de la participació ciutadana.
La Guia és fruit de la preocupació per l'equitat de gènere de la Direcció General de Participació Ciutadana i Processos Electorals de la Generalitat de Catalunya i forma part del projecte d'anàlisi amb perspectiva de gènere de la participació ciutadana, i va comptar amb la col·laboració de la Fundació Surt l'any 2019.
La incorporació de la perspectiva de gènere als processos participatius ha de ser entesa com un procés de canvi de les relacions de poder i d'influència en les polítiques públiques, i ha de ressaltar les especificitats de les dones i identificar els mecanismes que generen les desigualtats.
La participació ciutadana, concebuda per a la transformació social, podria tenir efectes contraris si no apodera les dones i les persones de gènere no normatiu.
Així, la motivació democràtica per incloure les veus de les dones i escoltar els seus coneixements i necessitats específiques és doble.
El Govern prorroga el Pla de Govern Obert 2019-2020 fins al 30 de juny del 2021 per tal d'incloure les mesures extraordinàries de participació ciutadana, transparència i dades obertes dutes a terme durant la pandèmia i autoritza al conseller d'Acció Exterior, Relacions Institucionals i Transparència per tal de poder sol·licitar, en nom del Govern de Catalunya, l'admissió dins del programa OGP Local 2020.
Arran de la situació excepcional derivada de la pandèmia de la Covid-19 i de l'estat d'alarma, els departaments de la Generalitat de Catalunya han adoptat noves mesures excepcionals en matèria de participació ciutadana, transparència i dades obertes vinculades amb aquesta pandèmia que no s'havien previst inicialment en el Pla i que es considera que s'hi han d'incorporar, de manera que es prorroga la vigència del Pla fins al 30.6.2021.
D'altra banda, l'Acord de Govern respon a la necessitat de tenir presència a l'organització internacional no governamental Aliança per als Governs Oberts (Open Government Partnership - OGP), que està integrada per una setantena de membres i que té com a missió donar-los suport per al progrés en matèria de transparència i govern obert.
Així, esdevé necessari sol·licitar, en nom del Govern de Catalunya, l'admissió dins del programa OGP Local 2020, per donar compliment, a més, al previst en l'objectiu 5.1 del Pla, referent a potenciar el treball en xarxa en l'àmbit del govern obert, tant a Catalunya com internacionalment.
La finalitat última d'aquest Acord del Govern és, doncs, seguir avançant cap a una Administració més propera i accessible a la ciutadania.
Actualització del Pla de Govern Obert 2019-2020
El passat dia 21 va tenir lloc la setena edició del lliurament del Segell Infoparticipa que, des de la Facultat de Comunicació de la UAB, premia els ens locals que millor es comuniquen amb la ciutadania.
La trobada va comptar amb la benvinguda del conseller d'Acció Exterior, Relacions Institucionals i Transparència, Bernat Solé, que va indicar que si avui parlem de transparència i de bons governs, és perquè hi ha hagut institucions pioneres que han permès que això sigui una realitat.
Solé va afegir que l'expertesa acadèmica ha sigut posada a disposició de les institucions públiques.
En l'acte d'entrega de premis també hi va assistir el secretari de Transparència i Govern Obert, Jordi Foz, i la directora general de Transparència i Dades Obertes, Núria Espuny.
A banda de la intervenció del conseller, també hi van intervenir: la rectora de la UAB, Margarita Arboix; el catedràtic i director del Grup d'Investigació ComSET (Comunicació Sonora, Estratègica i Transparència), Armand Balsebre; l'alcalde de Castellar del Vallès i president del Consell Comarcal del Vallès Occidental, Ignasi Giménez; i el ponent convidat per fer la conferència en motiu de l'entrega de premis, Joaquín Meseguer, director general de Transparencia y Buen Gobierno de la Junta de Castilla y León, que va parlar de "Governs més oberts per enfortir la democràcia.
Un total de 122 les administracions catalanes van assolir el Segell Infoparticipa.
Entre elles, hi figuren 36 ajuntaments (els cinc guardonats amb el premi extraordinari), tres diputacions i sis consells comarcals.
Els ajuntaments que van obtenir el segell però no van assolir la xifra del 100% de compliment, rebran igualment el certificat corresponent al seu nivell de transparència.
El Laboratori de Periodisme i Comunicació per a la Ciutadania Plural de la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB) analitza anualment el nivell de transparència de les administracions públiques i premia, amb el guardó Infoparticipa, les entitats locals (ajuntaments, consells comarcals, diputacions) que han acreditat una puntuació suficient en el qüestionari d'indicadors de qualitat que fixa el mateix Laboratori.
El Segell Infoparticipa avalua anualment la transparència al món local
Guia per a la implementació del govern obert als municipis de Catalunya
Col·lecció "Guies breus de participació ciutadana", núm. 7
El govern obert és el repte que encaren actualment les administracions públiques.
Cada vegada més, la ciutadania, organitzada o no, reclama conèixer la gestió dels assumptes públics i tenir-hi incidència.
Cada vegada més, apareixen iniciatives que permeten als ciutadans fer el seguiment de les accions que es duen a terme des de les administracions públiques.
Per tal que aquest seguiment sigui útil i rellevant, és necessari que l'Administració proporcioni les dades de què disposa de manera uniforme i coherent.
Aquesta guia és un instrument eminentment pràctic.
Adreçat a tècnics i càrrecs directius del sector públic.
Pretén contribuir a incorporar els principis de transparència, dades obertes i participació ciutadana al model actual de govern local.
S'hi exposen els eixos bàsics de la transparència i les dades obertes.
Així com del foment de la participació ciutadana i de la col·laboració.
També s'hi proposa un full de ruta cap al govern obert, que incorpora punts com ara:
El penúltim bloc del treball aporta les claus per a la implantació del govern obert en l'àmbit local.
El darrer apartat inclou, entre d'altres: