projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Àmbit i disposicions específiques de les denominacions d'origen
Àmbit de la protecció de la denominació d'origen
Reglament de la denominació d'origen
Procediment de reconeixement de la denominació d'origen
Registre de Consells Reguladors de Denominacions d'Origen
L'Institut Català de la Vinya i el Vi (Incavi)
Naturalesa de l'Institut Català de la Vinya i el Vi
Funcions de l'Institut Català de la Vinya i el Vi
Òrgans de govern de l'Institut Català de la Vinya i el Vi
El president o presidenta de l'Institut Català de la Vinya i el Vi
El Consell Rector de l'Institut Català de la Vinya i el Vi
El director o directora de l'Institut Català de la Vinya i el Vi
El Consell Assessor de l'Institut Català de la Vinya i el Vi
Finançament de l'Institut Català de la Vinya i el Vi
Patrimoni de l'Institut Català de la Vinya i el Vi
L'obertura i el funcionament dels centres d'activitats marítimes resten sotmesos a l'autorització prèvia del departament competent en matèria de pesca i acció marítimes.
S'han d'establir per reglament els requisits que han de complir els centres d'activitats marítimes per a obtenir l'autorització d'obertura i funcionament, el procediment que cal seguir per a atorgar-la, les condicions de funcionament pel que fa a la formació i la capacitació del personal dels centres, les condicions relatives a la pràctica de les activitats, les mesures de seguretat que han de complir i la responsabilitat dels centres.
Resta prohibida amb caràcter general l'extracció de flora i fauna marines en aigües interiors sense finalitats pesqueres.
La direcció general competent en matèria de pesca i acció marítimes pot autoritzar l'extracció de flora i fauna marines en aigües interiors amb finalitats de recerca, educatives i d'aquariofília ornamental, o si s'aprecien raons d'interès general que la justifiquin.
ORDRE ARP/11/2020, de 5 de febrer, per la qual s'aproven les bases reguladores dels ajuts que estableix el Fons Europeu Marítim i de la Pesca relatius a la protecció i recuperació de la biodiversitat i els ecosistemes marins i règims de compensació en el marc d'activitats pesqueres sostenibles i recollida de deixalles marines.
D'acord amb el Decret 214/1999, de 27 de juliol, pel qual s'estructura la Direcció General de Pesca i Afers Marítims, se suprimeix el Servei de Capacitació Nauticopesquera de Catalunya i s'unifiquen les funcions assignades a l'esmentada Direcció General en matèria de formació nauticopesquera i de busseig professional i d'ensenyaments nauticoesportius i subaquaticoesportius en l'Escola de Capacitació Nauticopesquera de Catalunya.
A proposta dels consellers d'Ensenyament i d'Agricultura, Ramaderia i Pesca i d'acord amb el Govern,
Es modifica l'article 2.1 del Decret 120/1997, de 13 de maig, pel qual es reestructura l'Escola de Capacitació Nauticopesquera de Catalunya, que queda redactat de la manera següent:
"2.1 Al capdavant de l'Escola hi haurà un director gerent, que serà nomenat pel conseller d'Agricultura, Ramaderia i Pesca i que s'assimila orgànicament a cap de servei."
Es modifica l'article 5 del Decret esmentat, el qual queda redactat de la manera següent:
El director gerent de l'Escola proposarà al director general de Pesca i Afers Marítims la relació de persones que han de ser homologades a efectes de la composició dels tribunals d'exàmens per a l'obtenció de les titulacions professionals nauticopesqueres i per a l'obtenció de les titulacions nauticoesportives i subaquaticoesportives.
Aquestes persones seran escollides entre el personal al servei de la Generalitat o persones de reconegut prestigi professional i titulació suficient."
Es modifica l'apartat d) de l'article 6 del dit Decret, de la manera següent:
On diu "El cap del Servei de Capacitació Nauticopesquera.",
"Un representant de la Direcció General de Pesca i Afers Marítims.".
e) Decomís d'arts, estris i ormeigs.
ELS ÒRGANS COMPETENTS PER A IMPOSAR LES SANCIONS SÓN: A) LA DIRECCIÓ GENERAL DE PESCA MARÍTIMA, EN EL CAS DE LES MULTES FINS A DOS MILIONS DE PESSETES.
B) EL CONSELLER D'AGRICULTURA, RAMADERIA I PESCA, EN EL CAS DE LES MULTES DE DOS MILIONS DE PESSETES FINS A CINC MILIONS DE PESSETES.
-1 Els òrgans competents en matèria de pesca marítima i el personal inspector de pesca poden adoptar mesures provisionals si tenen coneixement de la comissió presumpta d'infraccions qualificades com a greus o molt greus, que han d'ésser ratificades per escrit per l'òrgan competent per a iniciar l'expedient sancionador en el termini màxim d'un mes.
-2 Les mesures provisionals que es poden adoptar són les següents:
a) Decomís d'arts, estris o ormeigs.
b) Decomís del producte de la pesca o el marisqueig i de les produccions aqüícoles.
c) Suspensió provisional per un període de tres mesos de l'autorització atorgada per la Direcció General de Pesca i Afers Marítims a les escoles esportives nàutiques, les acadèmies nauticoesportives i els centres d'immersió.
-1 El Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca exerceix la inspecció de les activitats que són competència de la Direcció General de Pesca i Afers Marítims.
-2 Per a l'exercici de la funció inspectora de les matèries consignades per l'apartat 1, és imprescindible disposar d'una habilitació personal atorgada per la Direcció General de Pesca i Afers Marítims del Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca segons s'estableix per via reglamentària.
La funció inspectora que exerceix el Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca en l'àmbit d'aquesta Llei és duta a terme pel personal inspector adscrit a la Direcció General de Pesca i Afers Marítims.
-1 LES INFRACCIONS EN MATÈRIA DE PESCA MARÍTIMA RECREATIVA SÓN CONSIDERADES COM A VIOLACIÓ DE PRECEPTE TÈCNIC MARÍTIM PESQUER LLEU I SÓN SANCIONADES AMB UNA MULTA DE FINS A UN MILIÓ DE PESSETES.
LA QUANTIA DE LA MULTA ES GRADUA TENINT EN COMPTE LES CIRCUMSTÀNCIES QUE CONCORREN EN ELS FETS COMESOS, LLUR TRANSCENDÈNCIA, LLUR REINCIDÈNCIA I LLUR REPERCUSSIÓ EN EL MEDI. -2 LES INFRACCIONS EN MATÈRIA DE PESCA MARÍTIMA RECREATIVA AMB VAIXELL COMESES AMB ARTS PROFESSIONALS SÓN SANCIONADES D'ACORD AMB EL QUE S'ESTABLEIX PER A LA PESCA PROFESSIONAL.
-1 Són responsables de les infraccions tipificades en aquesta Llei les persones físiques o jurídiques que les cometen, per acció o omissió, encara que estiguin integrades en associacions temporals d'empreses, agrupacions o comunitats de béns sense personalitat.
-2 Si la infracció és imputable a diverses persones i no és possible determinar el grau de participació de cada una, n'han de respondre solidàriament:
a) Els propietaris de vaixells, els armadors, els noliejadors, els capitans i els patrons o les persones que dirigeixen les activitats pesqueres, i també els mariscadors i els titulars d'establiments d'aqüicultura marina.
b) Els transportistes o qualsevol altra persona que participa en el transport de productes pesquers, en els supòsits d'infracció pertinents.
c) Els propietaris d'empreses que comercialitzen, transporten, emmagatzemen, exposen o transformen productes pesquers i el personal responsable d'aquestes empreses, en els casos d'infraccions que afecten aquestes activitats.
d) Els responsables directes de les activitats de les escoles esportives nàutiques, els centres d'immersió i les acadèmies nauticoesportives.
El còmput dels terminis per a advertir l'administració competent, per a presentar el full d'apreuament corresponent i per a adreçar-se al Jurat d'Expropiació de Catalunya perquè fixi el preu just, establerts per l'article 114.1 i 2 del text refós de la Llei d'urbanisme, resta suspès fins al 31 de desembre de 2014.
A partir de l'entrada en vigor d'aquesta llei, el còmput dels terminis per a advertir l'administració competent, per a presentar el full d'apreuament corresponent i per a adreçar-se al Jurat d'Expropiació de Catalunya perquè fixi el preu just establerts per l'article 114.1 i 2 del text refós de la Llei d'urbanisme resten suspesos fins al 31 de desembre de 2013.
Per al compliment de les seves funcions, s'adscriuen al Centre de Telecomunicacions de la Generalitat de Catalunya els béns de domini públic que constitueixin la infraestructura i els equipaments de xarxa de telecomunicacions procedent de la Corporació Catalana de Ràdio i Televisió i les seves empreses filials, i també els procedents dels departaments de la Generalitat i dels ens autònoms, els quals conserven aquesta naturalesa de domini públic i les exempcions fiscals i econòmiques que puguin tenir reconegudes.
Estatut del Centre de Telecomunicacions i Tecnologies de la Informació de la Generalitat de Catalunya
Òrgans del Centre de Telecomunicacions i Tecnologies de la Informació
El president del Consell d'administració
6.1 El Consell d'Administració, que és l'òrgan de direcció i control del Centre de Telecomunicacions i Tecnologies de la Informació, està integrat pels membres que determini el Govern fins a un màxim de 20, d'acord amb el que estableix l'article 6 de la Llei 15/1993, de 28 de desembre per la qual es crea el Centre de Telecomunicacions de la Generalitat de Catalunya.
6.2 El titular del Departament on estigui adscrit el Centre, és per raó del càrrec, el president del Consell d'Administració.
Mitjançant el Decret 200/2010, de 27 de desembre, de creació, denominació i determinació de l'àmbit de competència dels departaments de l'Administració de la Generalitat de Catalunya, s'han atribuït al Departament d'Empresa i Ocupació les competències en matèria de telecomunicacions i societat de la informació.
El Decret 52/2011, de 4 de gener, d'estructuració del Departament d'Empresa i Ocupació, adscriu a aquest Departament el Centre de Telecomunicacions i Tecnologies de la Informació (CTTI) mitjançant la Secretaria General.
L'article 6 de la Llei 15/1993, de 28 de desembre, de creació del Centre de Telecomunicacions de la Generalitat de Catalunya, estableix que el Consell d'Administració està format per un mínim de cinc consellers i un màxim de vint, nomenats pel Govern de la Generalitat, entre els quals han d'estar representats els departaments de Presidència i de Governació i la Corporació Catalana de Ràdio i Televisió, actualment Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals.
De conformitat amb el que preveu l'article 6 del Decret 26/1999, de 9 de febrer, pel qual s'aprova l'Estatut del Centre de Telecomunicacions i Tecnologies de la Informació de la Generalitat de Catalunya, en la redacció que en fa el Decret 480/2006, de 5 de desembre, de reestructuració del Departament de Governació i Administracions Públiques, l'acord de Govern de 25 de juny de 2008 va establir que el nombre total de vocals era 17.
La nova estructura de l'Administració de la Generalitat fa necessari adequar la composició del Consell d'Administració del CTTI i, per tant, modificar l'Estatut d'aquest organisme.
Per això, a proposta del conseller d'Empresa i Ocupació i d'acord amb el Govern,
Es modifica l'apartat 1 de l'article 6 de l'Estatut del Centre de Telecomunicacions i Tecnologies de la Informació de la Generalitat de Catalunya, aprovat pel Decret 26/1999, de 9 de febrer, que queda redactat de la manera següent:
"6.1 El Consell d'Administració és l'òrgan de direcció i control del Centre de Telecomunicacions i Tecnologies de la Informació i està integrat pels membres que determini el Govern fins a un màxim de 20, d'acord amb el que estableix l'article 6 de la Llei 15/1993 de 28 de desembre, per la qual es crea el Centre de Telecomunicacions de la Generalitat de Catalunya."
Es modifica l'article 11 de l'Estatut del Centre de Telecomunicacions i Tecnologies de la Informació de la Generalitat de Catalunya, aprovat pel Decret 26/1999, de 9 de febrer, que queda redactat de la manera següent:
"El Consell d'Administració té tres vicepresidències que han de ser exercides pels representants dels departaments i amb l'ordre de nomenament que acordi el Govern.
Corresponen als vicepresidents, a més de la substitució i l'exercici de les facultats del president en els supòsits de malaltia, impossibilitat física, revocació, renúncia o dimissió, les que, si escau, els delegui el Consell d'Administració o el president del Consell."
Els òrgans de Govern del Centre de Telecomunicacions i Tecnologies de la Informació de la Generalitat de Catalunya estan formats pel Consell d'Administració, el president del Consell i el director gerent.
Entre els membres del Consell d'Administració es garanteix la representació de la Corporació Catalana de Ràdio i Televisió i del Departament de Governació, la qual està motivada pel fet que són els que requereixen més serveis de telecomunicacions.
L'aprovació del Decret 297/1999, de 26 de novembre, de creació i reorganització de departaments de l'Administració de la Generalitat, comporta, entre d'altres mesures, la creació del nou Departament d'Interior, al qual s'assignen les competències que, amb anterioritat a aquest Decret, tenia assignades el Departament de Governació i que no han estat atribuïdes al Departament de Governació i Relacions Institucionals.
Atès que la Direcció General de Seguretat Ciutadana i la Direcció General d'Emergències i Seguretat Civil han estat incorporades al nou Departament d'Interior, i per tal que els òrgans de Govern del Centre de Telecomunicacions i Tecnologies de la Informació s'adaptin a aquesta nova organització de la Generalitat de Catalunya, cal que es modifiqui l'Estatut de l'organisme esmentat.
Per tot això, a proposta del conseller de la Presidència i d'acord amb el Govern,
Es fa una nova redacció de l'article 6, apartat primer, i de l'article 11 de l'Estatut del Centre de Telecomunicacions i Tecnologies de la Informació, aprovat per Decret 26/1999, de 9 de febrer, en els termes que es detallen a continuació.
"El Consell d'Administració, que és l'òrgan de direcció i control del Centre de Telecomunicacions i Tecnologies de la Informació, està integrat per 12 membres vocals.
Es designaran fins a 9 vocals en representació dels diferents departaments de la Generalitat de Catalunya, entre els quals hi haurà representat el Departament d'Interior, i 3 representants seran designats per la Corporació Catalana de Ràdio i Televisió.
El Govern de la Generalitat de Catalunya, si l'evolució de les telecomunicacions ho aconsella, podrà ampliar el nombre de vocals del Consell d'Administració fins al màxim de 20, previstos a la Llei de creació del Centre de Telecomunicacions."
"El Consell d'Administració té dues vicepresidències, que seran exercides per un dels representants de la Corporació Catalana de Ràdio i Televisió i un dels representants del Departament d'Interior.
Correspon als vicepresidents, a més a més de la substitució i l'exercici de les facultats del president en els supòsits de malaltia, impossibilitat física, revocació, renúncia o dimissió d'aquest, les que, si escau, els delegui el Consell d'Administració o el president del Consell.
La substitució esmentada correspondrà, en primer lloc, al vicepresident representant del Departament d'Interior, i per manca o absència d'aquest, al vicepresident representant de la Corporació Catalana de Ràdio i Televisió."
Barcelona, 27 de desembre de 1999
4.2 D'acord amb les directrius fixades per la Direcció General de Serveis de Telecomunicació executarà:
Les propostes del Pla d'actuació en matèria de telecomunicacions.
Realització de les infraestructures necessàries per implantar les xarxes i els serveis de telecomunicacions requerits.
La implantació i l'explotació dels sistemes i serveis de telecomunicació establerts per satisfer les necessitats de l'Administració de la Generalitat, la seva coordinació i la supervisió de l'execució.
La planificació tècnica, la implantació, l'operació i el manteniment dels sistemes i serveis de telecomunicació de la Generalitat de Catalunya.
Establir i fixar les especificacions tècniques dels terminals d'usuari per garantir-ne la correcta connectivitat a la xarxa.
Assessorar i donar suport tècnic als diferents departaments de la Generalitat en matèria de telecomunicacions, així com la formació de personal tècnic mitjançant l'organització, la promoció de cursos i d'altres possibilitats de formació per a la realització de sistemes i prestació de serveis.
Adquisició i instal·lació dels diferents equipaments que constitueixin les xarxes de telecomunicació de la Generalitat de Catalunya.
Gestionar les freqüències assignades a la Generalitat de Catalunya per garantir-ne l'ús més correcte.
Establir la política d'explotació de la xarxa de telecomunicació.
En general, qualsevol activitat comercial o industrial que estigui directament relacionada amb aquestes funcions i ho estimin convenient els seus òrgans de Govern, fins i tot mitjançant la constitució de, o participació en, altres societats o empreses, la qual podrà acordar-se amb les autoritzacions prèvies legalment previstes.
Als efectes de l'aplicació de les reserves mínimes addicionals que estableix la legislació urbanística vigent, amb destinació a les noves tipologies d'habitatges concertats de Catalunya, l'entrada en vigor d'aquest Decret en àmbits no inclosos dins les àrees residencials estratègiques derivades de l'aplicació del Decret llei 1/2007, de 16 d'octubre, es produirà l'1 d'agost de 2011.
Als efectes de l'aplicació de les reserves mínimes addicionals que estableix la legislació urbanística vigent, amb destinació a les noves tipologies d'habitatges concertats de Catalunya, l'entrada en vigor d'aquest Decret en àmbits no inclosos dins les àrees residencials estratègiques derivades de l'aplicació del Decret llei 1/2007, de 16 d'octubre, es produirà l'1 d'agost de 2010.
El president o la presidenta de l'Agència ha d'aprovar les bases de les convocatòries i les convocatòries de subvencions i prestacions que preveu aquest Decret, en les quals han de constar les previsions de la Llei de finances públiques de la Generalitat.
El conseller o consellera competent en matèria d'habitatge ha d'aprovar les bases i les convocatòries de les subvencions que preveu aquest Decret, en les quals han de constar les previsions de la Llei de finances públiques de Catalunya.
Els òrgans competents de l'Agència de l'Habitatge de Catalunya reconeixen, a les persones o entitats promotores, el dret a percebre les subvencions següents, a les quals el promotor té dret tant si obté préstec convingut com si hi renuncia:
a) Una subvenció per metre quadrat de superfície útil, amb un màxim computable de 40 metres quadrats d'acord amb les previsions del Reial decret 2066/2008, en la quantia següent:
Per a allotjaments col·lectius protegits destinats a col·lectius vulnerables: 300 euros.
Per a allotjaments col·lectius protegits destinats a col·lectius específics: 190 euros.
b) Una subvenció complementària per cada allotjament protegit destinat a col·lectius vulnerables qualificat definitivament, d'un màxim de 800 euros anuals durant un període de deu anys amb càrrec al pressupost de l'Agència de l'Habitatge de Catalunya.
Els serveis competents de la Secretaria d'Habitatge reconeixen a les persones o entitats promotores el dret a percebre les subvencions per metre quadrat de superfície útil següents, a les quals el promotor té dret tant si obté préstec convingut com si hi renuncia:
a) Per a allotjaments col·lectius protegits destinats a col·lectius vulnerables:
b) Per a allotjaments col·lectius protegits destinats a col·lectius específics:
Dins d'aquestes quanties s'inclouen les subvencions per metre quadrat de superfície útil que preveu l'article 37 del Reial decret 2066/2008, de 12 de desembre, en la quantia màxima.
La superfície màxima computable als efectes del càlcul d'aquestes subvencions és de 40 metres quadrats útils.
El subsidi també s'aplicarà al període de carència en les condicions establertes en el Reial decret 2066/2008, de 12 de desembre, amb l'autorització prèvia dels òrgans competents de l'Agència de l'Habitatge de Catalunya, i la conformitat de l'entitat financera que concedeix el préstec.
El subsidi també s'aplicarà al període de carència fins a un total de 10 anys, amb l'autorització prèvia del departament de la Generalitat competent en matèria d'habitatge, i la conformitat de l'entitat financera que concedeix el préstec.
31.1 En el supòsit de transmissió del dret de superfície d'un habitatge promogut sobre sòl de titularitat pública, les persones o entitats promotores d'habitatges en règim general o especial poden obtenir una subvenció amb càrrec al pressupost de l'Agència de l'Habitatge de Catalunya d'un màxim de 800 euros anuals per habitatge durant un període de 10 anys.
31.2 En el supòsit de transmissió del dret de superfície d'un habitatge promogut sobre sòl de titularitat privada o pública, sempre que s'hagi acordat un dret d'opció de compra del domini residual a favor de l'adquirent, les persones adquirents d'habitatges en règim general o especial poden obtenir una subvenció amb càrrec al pressupost de l'Agència de l'Habitatge de Catalunya d'un màxim de 500 euros anuals per habitatge durant un període de 10 anys.
Per accedir a la subvenció s'hauran de complir les següents condicions:
a) Que el dret d'opció de compra que s'atorgui a les persones que adquireixin l'habitatge tingui una durada mínima de 10 anys.
b) Que el preu per accedir a la plena propietat no superi la diferència entre el preu màxim de venda establert a la qualificació definitiva i el preu de la transmissió del dret de superfície, incrementat amb l'IPC.
c) Que en cas d'haver establert un pagament periòdic a compte del diferencial establert per accedir a la plena propietat, l'import màxim anual d'aquest pagament a compte no superi la renda inicial màxima dels habitatges amb protecció oficial destinats a lloguer a 10 anys, d'acord amb el que estableix l'article 10.1, i s'hauran de descomptar del preu final un 60% de les quantitats satisfetes pel superficiari.
La subvenció es lliurarà al promotor, que l'haurà de deduir íntegrament del pagament anual establert a la lletra c) anterior.
31.1 En el supòsit de transmissió del dret de superfície, s'estableix una subvenció a favor de l'adquirent destinada a reduir la part no finançada del preu de venda.
La quantia de la subvenció per metre quadrat de superfície útil és la següent:
Aquesta subvenció es podrà satisfer directament al venedor quan en l'escriptura de compravenda s'hagi previst el pagament de la part del preu equivalent a aquesta mitjançant la cessió del dret al seu cobrament.
31.2 Aquest ajut és compatible amb els altres que pugui rebre el promotor o l'adquirent.
31.3 La persona perceptora d'aquesta subvenció l'ha de retornar juntament amb els interessos legals meritats des de la seva concessió, si transmet el dret de superfície abans que hagin transcorregut 10 anys des de la concessió de la subvenció.