L'estructura i el contingut del Pla comarcal de muntanya 2009-2012 marca, lògicament, l'organització i el mètode del seu seguiment.
A grans trets, el Pla destina una part a la diagnosi socioeconòmica (general, per al conjunt de l'àmbit de muntanya, i particular, a mode de fotografia, de cadascuna de les comarques), i una altra a la programació, és a dir, a tot el seguit d'actuacions que els diferents departaments de la Generalitat de Catalunya han previst per al període quadriennal de vigència i que apareixen també en dos formats: agregades sectorialment, atenent a la tipologia i a l'òrgan responsable, i desagregades territorialment, en funció de la comarca on s'han d'aplicar.
En total, el Pla comarcal de muntanya 2009-2012 conté sis-centes vint-i-una actuacions previstes en el conjunt de les deu comarques de muntanya que s'han agrupat en cinquanta-nou programes d'actuació, estructurats en quatre grans blocs.
Generalment, cada una d'aquestes actuacions previstes té atribuït un període i un import d'execució.
Aquests dos aspectes, el temporal i l'econòmic, són els que prenen protagonisme a l'hora de plantejar el seguiment del Pla comarcal de muntanya.
En aquest sentit, es pot dir que l'actuació és la unitat mínima de seguiment.
Conceptualment, el seguiment es fonamenta en la comparació entre la despesa programada inicialment i la despesa efectivament realitzada per a cada actuació.
Aquesta darrera s'obté a partir de la informació comptable que trameten els òrgans de la Generalitat responsables de les actuacions després del tancament de l'exercici pressupostari, en aquest cas del 2009.
Per tant, la part més substantiva d'aquest seguiment reprodueix els programes d'actuació del Pla comarcal de muntanya 2009-2012 i hi afegeix una columna que expressa, per a cada actuació individual, la despesa efectuada en l'anualitat 2009 per part de l'organisme responsable.
En un altre apartat del seguiment, aquesta mateixa informació es pot obtenir per a cada una de les deu comarques de muntanya.
Ara bé, aquest enfocament que permet quantificar, des del seu pressupost, el grau d'execució de les actuacions es complementa amb una visió més qualitativa.
Així, algunes actuacions –sobretot aquelles que ja han finalitzat o són en procés d'execució- incorporen unes fitxes que descriuen les característiques de les obres i les contextualitzen en relació amb el territori on es localitzen.
Les informacions dels mateixos departaments (a partir dels seus webs) o les bases de dades creades ad hoc per al control del Diari Oficial de la Generalitat (aprovacions de projectes, licitacions, adjudicacions, etc.) i de la premsa comarcal, a banda del reconeixement territorial (que permet documentar gràficament les actuacions), són les fonts bàsiques per generar aquestes fitxes.
S'ha de fer, però, dues matisacions: es tracta d'una visió, la qualitativa, molt centrada en l'obra civil, la que té una tramitació molt clara i una configuració física també molt evident, per tant, passa per sobre de subvencions i prestacions de serveis.
I, per una altra part, es tracta també d'una visió que no té el límit en el tancament comptable de l'anualitat (desembre de 2009), sinó en el moment que s'ha pogut fer l'anàlisi d'aquestes dades i preparar l'edició del document (juny de 2010).
Hi ha, per tant, un cert desajust temporal entre ambdues perspectives del seguiment: una i altra, però, contribueixen a donar una bona descripció del que està essent, fins ara, el desplegament del Pla comarcal de muntanya 2009-2012.
L'anàlisi quantitativa del nivell de compliment dels plans comarcals de muntanya es fonamenta en la informació tramesa pels diferents organismes responsables de les actuacions i respon estrictament a la situació comptable de cada programa i, en definitiva, de cada actuació a la data de tancament de l'exercici pressupostari, és a dir, a 31 de desembre de 2009.
A continuació es recullen, a mode de flaixos, els punts més significatius:
• La despesa efectuada pels diferents organismes de la Generalitat de Catalunya i de l'Estat (en aquest cas, només el Ministeri de Foment), durant l'anualitat 2009 i en el marc del Pla comarcal de muntanya ascendeix a 417.230.795,90 euros.
• Oscil·la entre els 120.856.436,38 euros de la comarca del Ripollès i els 7.156.160,81 euros de l'Alta Ribagorça, comptabilitzant tant les inversions com les subvencions, despeses de creació de serveis, etc.
• En la darrera anualitat de l'anterior Pla comarcal de muntanya 2001-2005 els diferents departaments de la Generalitat de Catalunya van efectuar una despesa de 318 milions d'euros (354 milions d'euros, tenint en compte la inflació).
Així, la despesa de l'anualitat 2009 ha suposat un increment de la despesa de gairebé un 18%.
• Tenint en compte que la previsió econòmica del Pla comarcal de muntanya 2009-2012 és de 2.821.896.951,16 euros, la despesa de l'anualitat 2009 se situa en el 14,79% del compliment total.
• La distribució de la despesa efectuada a les comarques en relació amb les seves previsions per al conjunt del quadrienni de vigència del Pla comarcal dóna peu a una diversitat de situacions: per la part alta, el Pallars Sobirà i el Ripollès superen el 25% del compliment.
En l'altre extrem, el Berguedà, l'Alta Ribagorça, el Pallars Jussà i l'Alt Urgell no arriben al 10%.
• La despesa prevista per a l'any 2009 en el Pla comarcal de muntanya era de 625.143.126,47 euros (una xifra orientativa perquè inclou estimacions anuals de les diverses actuacions que tenen l'import global no anualitzat).
Per tant, a títol també purament orientatiu, es pot dir que el nivell de compliment s'ha situat l'any 2009 al voltant del 67%, amb dues comarques (la Cerdanya i el Pallars Sobirà), per sobre del 100%.
• La distribució de la despesa de la Generalitat per organismes durant el 2009 situa, en primer lloc, el Departament de Política Territorial i Obres Públiques, amb 270.169.252,13 euros, seguit, en un nivell clarament inferior, del Departament d'Acció Social i Ciutadania (60.400.840,30 euros).
Entre aquests dos organismes apleguen prop del 80% de la despesa efectuada per la Generalitat durant l'any 2009.
• El Departament de Justícia (1.306.863,04 euros) i el Departament d'Economia i Finances (1.263.032,00 euros), tanquen la llista de despesa efectuada, en valors absoluts, pels diferents departaments de la Generalitat en el marc del Pla comarcal de muntanya 2009-2012.
• Sectorialment, la despesa efectuada en l'àmbit de les infraestructures (267.329.440,40 euros) suposa prop del 65% de la total executada l'any 2009.
Els equipaments, per la seva banda, recullen, entre obres de nova construcció i renovació i la dotació de serveis sanitaris i assistencials, fins a 98.977.746,90 euros (23,70%).