projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El Departament de Cultura ha fet efectiva l'adquisició d'una col·lecció de 828 objectes de gran interès històric i etnològic, que passarà a formar part del fons patrimonial de la Generalitat de Catalunya.
Trineu de dues places, segle XIX.
La Generalitat de Catalunya prioritza les adquisicions de béns mobles que contribueixen a completar i enriquir les col·leccions temàtiques nacionals.
Aquestes actuacions es desenvolupen sempre amb la participació dels museus i d'altres agents implicats (punts 4.1.1. i 4.1.2 del Pla de Museus ).
En aquest sentit, el Departament de Cultura ha fet efectiva l'adquisició d'una col·lecció de 828 objectes etnològics, majoritàriament eines del camp i d'oficis diversos, que passarà a formar part del fons patrimonial de la Generalitat de Catalunya.
L'adquisició ha estat fruit d'un estudi previ exhaustiu i del consens d'un grup d'experts, integrat per directors i tècnics dels museus de temàtica etnològica, i coordinat pel Museu d'Història de Catalunya que gestiona i lidera la Xarxa de Museus d'Etnologia.
Aquest equip ha determinat l' interès de la col·lecció i n'ha recomenat de forma unànime la seva adquisició, després d'haver realitzat un procés d'identificació, comprovació i primer inventari del fons durant els mesos de març a maig del 2018.
Els objectes s'han adquirit tenint en compte el seu indubtable valor històric, artístic i etnològic (com és el cas, per exemple, dels conjunts de vidre català o de teieres, o d'un carro de bombers de Llívia), així com la voluntat d'omplir buits existents en les col·leccions etnològiques públiques catalanes.
Altres raons de pes per adquirir les peces han estat que es tracta d' una de les millors col·leccions etnològiques privades de l'àmbit rural del país i, alhora, d'un conjunt difícil de trobar en una única col·lecció (de procedència i representivitat territorial).
També s'ha valorat l' oportunitat per adquirir la col·lecció, doncs el propietari l'ha ofert a la Generalitat de Catalunya i ha donat totes les facilitats per a la documentació i l'estudi previ.
Els objectes adquirits es destinaran majoritàriament al Museu d'Història de Catalunya i als museus de la Xarxa de Museus d'Etnologia.
En general, l'estat de conservació de la col·lecció és força bo, la qual cosa facilita la seva ràpida entrada als fons dels centres dipositaris.
Així doncs, aquesta col·lecció etnològica passa a incrementar i sobretot completar el fons patrimonial nacional, alhora que la seva adquisició contribueix a garantir la seva salvaguarda i el seu destí públic per al gaudi de tots.
Finalment, us informem que ja podeu consultar l' informe de les adquisicions realitzades pel Departament de Cultura l'any 2018.
Programa d'adquisició de béns culturals mobles
L'Observatori dels Públics del Patrimoni Cultural de Catalunya està desenvolupant un projecte d'indicadors digitals avançats, que vol contribuir a millorar el coneixement dels usuaris als webs i dels seguidors de les xarxes socials dels museus de Catalunya.
Com sabeu, el model de recompte de visitants de l' Observatori dels Públics del Patrimoni Cultural de Catalunya (OPPCC) ja incorpora unes dades bàsiques sobre els públics virtuals, com són el nombre de sessions i d'usuaris al web, el nombre de pàgines consultades, la durada de les sessions i el percentatge de rebot.
També recull una descripció mínima del perfil dels usuaris (sexe i edat), i el nombre de seguidors a les xarxes socials.
Per aquells equipaments patrimonials que vulguin anar més enllà i estiguin interessats en aprofundir en el coneixement d'aquests usuaris, l'OPPCC ha posat en marxa un projecte d'anàlisi d'indicadors digitals avançats, que ha funcionat fins ara com a programa pilot per a una vintena d'equipaments patrimonials i que s'obre a d'altres museus que hi vulguin participar.
Què cal fer per participar en aquest projecte?
Els museus interessats han de facilitar trimestralment a l'OPPCC tot un seguit de dades que es poden recollir mitjançant eines tipus Google Analytics (pel que fa al web) i Hootsuite (xarxes socials).
Com en el cas dels indicadors digitals bàsics, l'OPPCC ha elaborat un manual que especifica quines dades cal recollir i com fer-ho.
El procés no és gaire més complicat que el que suposa recollir la informació bàsica que es facilita per al Recompte, però sí que cal recopilar més dades a partir de les plataformes esmentades, i enviar-les a l'OPPCC un cop per trimestre.
Fins ara, han participat en el projecte museus i equipaments patrimonials que estan habituats a recollir i analitzar periòdicament els indicadors de la seva web i d'altres suports digitals de la seva institució, i que en ocasions disposen d'una persona en plantilla encarregada d'aquesta tasca.
Si bé és recomanable tenir un cert domini de les plataformes de recollida de dades digitals, l'OPPCC també desenvolupa un acompanyament en aquest sentit als centres interessats.
Què reben a canvi els museus que participen en el projecte?
Us facilitem exemples d'aquests documents a la part superior dreta d'aquesta mateixa notícia.
Finalment, si us voleu sumar al projecte o en voleu tenir més informació, us podeu posar en contacte amb l'OPPCC a través del correu: [EMAIL].
Divendres 24 de maig surten publicades al DOGC les bases específiques per a la concessió de subvencions per al funcionament i les activitats dels museus.
En aquesta convocatòria, s'hi poden presentar tots els museus inscrits al Registre de Museus de Catalunya.
Per poder optar-hi, s'ha de lliurar a la Direcció General del Patrimoni Cultural la documentació següent (punt 3.1.c):
Tota la informació sobre la tramitació la trobareu al web de l' OSIC (Oficina de Suport a les Inciatives Culturals).
En breu sortirà publicada la convocatòria, en la qual s'especificaran els terminis per presentar les sol·licituds.
Classe del Màster de Gestió del Patrimoni Cultural i Museologia, 2019.
Aquests darrers mesos alguns alumnes del Màster de Gestió del Patrimoni Cultural i Museologia de la Universitat de Barcelona han realitzat pràctiques al Servei de Museus del Departament de Cultura.
L'experiència s'ha valorat molt positivament, motiu pel qual el curs vinent se seguirà acollint estudiants amb la intenció que completin la seva formació i adquireixin experiència en el món laboral.
Actualment, ja hi ha força museus catalans on els i les alumnes poden fer les seves pràctiques, per això us animem a considerar aquesta possibilitat de cara al mes de setembre, coincidint amb l'inici del curs escolar.
D'altra banda, aquesta actuació enllaça amb l'objectiu específic 4.6.1 del Pla de Museus 2030, que estableix que es promourà "la vinculació entre museus i universitats o altres institucions científiques per estimular la recerca als museus".
De la mateixa manera, l'objectiu 7.2.1 preveu donar "suport a la creació d'un programa estable de coordinació de la formació del sector i de sectors propers a través de les següents actuacions:
Per tant, a banda de representar experiències d'aprenentatge pels estudiants, les estades de pràctiques poden ser útils pels pels propis equipaments museístics per tal de conèixer de primera mà els interessos i les inquietuds dels alumnes, així com els punts forts i febles de la formació universitària que estan rebent.
En definitiva, tenir estudiants en pràctiques és una bona manera de contribuir a la formació dels professionals del futur.
El màster en Gestió del Patrimoni Cultural i Museologia ofereix formació professional per treballar en museus, institucions patrimonials, organismes públics i empreses culturals, i preveu també les noves professions i perfils relacionats amb la gestió patrimonial.
Té un caràcter principalment professionalitzador, per bé que també s'ofereix als estudiants la possibilitat d'especialitzar-se en l'àmbit de la investigació.
Des de la direcció del màster, les pràctiques s'entenen com una oportunitat molt enriquidora que complementa la formació rebuda a l'aula, motiu pel qual els alumnes han de realitzar de manera obligatòria una estada de pràctiques en un museu o en una altra institució patrimonial durant el segon curs.
Els seus camps d'interès son diversos i tenen a veure amb els diferents àmbits d'actuació del sector museístic: museografia, disseny d'exposicions, conservació, gestió, didàctica del patrimoni, documentació, recerca, comunicació, o qualsevol altre camp de treball del museu.
Això, sumat a la diversitat de temàtiques, prioritats i projectes en curs de cada equipament museístic, permeten crear relacions enriquidores i productives per ambdues parts.
Si el vostre equipament està interessat en participar en aquest projecte, podeu adreçar-vos directament al correu [EMAIL]
L' Observatori dels Públics del Patrimoni Cultural de Catalunya (OPPCC) ha posat en marxa la iniciativa "Projectes Participatius dels Museus de Catalunya".
L'objectiu és visibilitzar en un catàleg els projectes impulsats pels museus i altres equipaments patrimonials que fomenten la participació dels seus públics, grups d'interès i altres agents del seu entorn.
Es tracta d'iniciatives en les què els visitants intervenen en qualsevol de les fases del seu desenvolupament, ja sigui en la conceptualització, en el disseny i/o en la seva implementació; i de diferents tipologies (exposicions, visites guiades, tallers, itineraris, etc.).
Només es demana als museus i equipaments patrimonials que enviïn un petit resum d'aquells projectes que hagin realitzat durant els últims anys, en els quals els visitants i/o altres col·lectius hagin pogut crear, compartir i connectar entre ells al voltant del contingut del projecte.
Totes aquestes iniciatives s'aniran publicant al web de l'OPPCC.
Si esteu interessats en incorporar el vostre projecte participatiu en el catàleg, heu d'ompliu una fitxa (una per cadascuna de les iniciatives que hagueu desenvolupat) i enviar-la a l' adreça de correu de l'OPPCC.
Moltes gràcies per la vostra col·laboració.
A partir d'ara, trobareu tots els continguts del Primer Fòrum dels Museus de Catalunya al web del Servei de Museus del Departament de Cultura.
Per aquest motiu, hem deshabilitat el web i també l' e-correu que hem utilitzat al llarg de l'any.
Si us vàreu inscriure al Fòrum i voleu continuar rebent informacions del Departament en matèria de museus i sobre el mateix Fòrum, us podeu subscriure al butlletí museus2030.
Així mateix, podeu fer qualsevol consulta a través del correu museus2030.
El Departament de Cultura està elaborant les actuacions de 2020 per als museus catalans i tindrà en consideració les propostes votades pels participants del Fòrum.
Agraim molt la vostra participació i implicació en aquest projecte.
MUSA és una aplicació d'autoavaluació de l'accessibilitat dels equipaments culturals.
D'una banda, és una guia consultable amb pautes i recomanacions necessàries per a la millora de l'accessibilitat física, sensorial i cognitiva dels equipaments.
I, de l'altra, és una aplicació que funciona com una eina d'autoavaluació que permet recollir dades dels museus i altres equipaments culturals per identificar barreres no accessibles que haurien de ser objecte d'intervencions de millora.
MUSA és una iniciativa de la Xarxa territorial de museus de les comarques de Girona, amb el suport de la Generalitat de Catalunya i la Diputació de Girona.
El Departament de Cultura, a partir de Museus 2030.
Pla de museus de Catalunya, vol aplicar MUSA al conjunt de museus de Catalunya i estima com una acció prioritària la seva implementació.
MUSA està concebut per poder-se aplicar en qualsevol equipament cultural obert al públic.
Conceptualització i desenvolupament:
Equip tècnic participant del projecte:
Càtedra d'Accessibilitat de la Universitat Politècnica de Catalunya
Servei de Museus i Protecció de Béns Mobles.
Àrea de Promoció de l'Accessibilitat i Supressió de Barreres del Departament de Treball, Afers socials i Famílies, Museus d'Olot, Museu Marítim de Barcelona, l'Institut Municipal de Persones amb Discapacitat de l'Ajuntament de Barcelona, el Museu Marítim de Barcelona, la taula de treball Museus i Accessibilitat, Grup de Recerca en Diversitat de la Universitat de Girona (UdG), l'Associació Síndrome d'Asperger de Girona (SAGI), el Grup MIFAS, l'Agència Provincial de Girona de l'ONCE, Xarxa Territorial de Museus de les Comarques de Tarragona i les Terres de l'Ebre, Xarxa Territorial de Museus de les Terres de Lleida i Aran, entre d'altres.
El grup de treball Museus i Accessibilitat està format per professionals de museus que es reuneix una vegada al mes amb la voluntat de compartir coneixements, recursos, plantejar dubtes, impulsar estratègies comunes, sensibilitzar i treballar en xarxa sobre temes d'accessibilitat.
El grup va ser creat el maig de 2013, i actua de manera horitzontal, sense fronteres departamentals ni orgàniques, sempre a partir d'un acord entre els professionals sobre el tema d'interès, els objectius i la manera de treballar.
Per això, els temes de les reunions es consensuen a partir de les aportacions de cadascú.
Les actes de les reunions i les memòries anuals deixen constància del treball fet.
Formen part del grup de treball de museus i accessibilitat professionals de:
El blog Museus i accessibilitat neix d'un dels objectius més importants del grup, el de generar projectes comuns.
Té la intenció de donar a conèixer experiències i projectes accessibles dels museus i les institucions culturals.
Us animem a publicar els vostres.
La Comunitat de Pràctica Patrimoni i Escola (CoP), conjuntament amb les Jornades de Patrimoni i Escola, vol promoure un canvi de perspectiva en el treball educatiu del patrimoni.
La proposta dóna continuïtat a les Jornades Patrimoni i Escola, amb un treball regular i en profunditat que ofereix més oportunitats d'aprenentatge i eines operatives que es poden aplicar a la pràctica professional.
La CoP és una acció de desplegament de l'Acord Marc entre el Departament de Cultura i el Departament d'Ensenyament.
La intenció és donar suport continuat als educadors per millorar la pràctica educativa del patrimoni adreçada a les escoles.
CUADERNOS DEL CLAEH · Segona sèrie, any 37, núm. 107, 2018-1, pp. 251-260.
Recital de petit format en el qual imatges i poemes, es fusionen amb instruments en directe i una taula de DJ.
Això permet "connectar tres formes d'expressió en un sol espectacle", segons explica el trompetista.
Fortuny detalla que això dóna lloc a mescles originals i interessants com ara "fusionar els cants africans amb la guitarra del Hendrix i els poemes de Salvat-Papasseit; el so de la cobla amb els cants gregorians, els poemes de Joana Raspall o Josep Fortuny i la música dels Beatles; Mompou, Miles Davis, música electrònica, poesia contemporània o bé world music".
Lluís Fortuny, nascut a Barcelona l'any 1960, ha estat lligat des dels seus inicis, a la Companyia Elèctrica Dharma, tota una llegenda de la música catalana contemporània, amb més de 40 anys de carrera, 24 discos i concerts històrics en escenaris com ara el Palau Sant Jordi, el Liceu, el festival Rock in Rio i Knitting Factory.
Dins dels actes de Celebració del Centenari de la Biblioteca.
Albert Pérez Baró (Barcelona 1902-1989) va ser una de les figures més rellevants del cooperativisme català del segle XX.
Sobretot ho fou entre 1950 i 1980.
Durant aquests anys va treballar per mantenir en vida o amb la màxima salut possible el ric cooperativisme del país.
També va ser qui va teoritzar més sobre la temàtica.
Fou el català que més va estudiar el moviment i el que més escrits i discursos en públic en va fer.
Jordi Pomés Vives (Universitat Autònoma de Barcelona) és especialista en història de l'associacionisme agrari i popular i en moviments polítics vinculats especialment amb la qüestió territorial a Espanya com el nacionalisme, federalisme, iberisme i reformisme republicà.
L'acte comptarà amb la presència de l'autor, Jordi Pomés i també de Maravillas Rojo, presidenta de la cooperativa Abacus, així com també amb el canetenc Josep Isern.
Dins els actes de celebració del Centenari de la Biblioteca.
Sota la direcció del catedràtic d'Història Borja de Riquer, un llibre d'història rigorós i alhora divulgatiu, ordenat per dates clau, en el qual un centenar d'historiadors i experts en cada època i matèria ens ofereixen un retrat de com Catalunya s'explica amb el món i, també, del que Catalunya ha aportat a Europa i al món des de la prehistòria fins als temps contemporanis.
Una història mundial de Catalunya amb una concepció global, oberta, plural i universal que, inspirada en la historiografia francesa més moderna, transcendeix els llocs de la memòria habituals.
Borja de Riquer i Permanyer, catedràtic emèrit d'Història Contemporània a la UAB.
Especialista en història del catalanisme polític i del franquisme.
Acte organitzat per Plataforma per la Llengua Canet de Mar.
Dins dels actes de Celebració del Centenari de la Biblioteca.
Presentació del llibre 'Perseguint la llibertat', de Jaume Muñoz Jofre.
Assaig d'història que, lluny d'una visió militant, ressegueix la història de la construcció de l'espai socialista a Catalunya des de la postguerra fins a l'arribada del PSOE al govern d'Espanya l'any 1982.
Fruit d'un exhaustiu treball de recerca, aquest llibre ofereix una visió global i documentada sobre mig segle d'història del socialisme a Catalunya, de 1945 a 1982.
Aquesta és una història de l'antifranquisme i la Transició que aporta moltes claus, amb la qüestió de l'autonomia com a rerefons, per entendre el desenvolupament posterior del PSC.
Jaume Muñoz Jofre (Barcelona, 1990) es va llicenciar en Història per la Universitat de Barcelona (UB) i va cursar el màster interuniversitari en Història Contemporània en l'Autònoma de Barcelona (UAB) i la Complutense de Madrid (UCM).
Està fent el doctorat sobre la història del socialisme a Catalunya i també investiga altres àrees temàtiques com la corrupció a Espanya als segles XIX i XX.
Acte englobat en la celebració del Centenari de la Biblioteca.
Un espectacle apte per a tots els públics, conduït per Diego Caicedo.
Una peça breu, on l'actor-manipulador, interactua amb les Titelles Hologràfiques.
En Hakan, el protagonista d'aquesta història, s'adona que el seu interior és buit i la seva llum s'ha apagat.
Inicia doncs, un viatge de recerca per tal de recuperar aquesta llum, un camí que compartirà amb diversos objectes personals que prenen vida i amb hologrames ben reals a través del món oníric.
Aquesta fantàstica i onírica aventura te lloc dins d'un teatret amb capacitat per a 16 persones, construït amb materials reciclats i amb una estètica basada en la tradició inca, que estarà situat a la plaça de la Biblioteca.
Dins els actes de celebració del Centenari de la Biblioteca (1919-2019)
Previ als passis de l'espectalce es durà a terme a les 11:30 h el lliurament de Premis del Concurs Infantil de Punts de Llibre i també el Sorteig de regals entre els lectors del Passaport Gènius, que estiguin presents en el moment.
Activitats en el marc del centenari de la Biblioteca
Seguint la tradició, per Sant Jordi la biblioteca surt al carrer.
Ens trobareu tota la jornada a l'espai de la Biblioriera celebrant la Diada de Sant Jordi, envoltats de llibres i roses.
Informació, visites escolars, activitats, punts de llibre, cultura, tradició...
A les 17.45 h: Lliurament de premis del VI Premi de Narrativa Biblioteca de Canet de Mar.
A les 18 h: Conte especial per la Diada: Sant Jordi està en perill, a càrrec de Glòria Arrufat.
De 17 a 20 h: Visita d'en Gènius i els seus amics, en PlayMe, la Valentina i en Bit al nostre espai de la Biblioriera.
Obsequi fins a exhaurir existències a l'estand de la biblioteca.
Vine a buscar-la i segueix la col·lecció!
Totes aquestes activitats, més d'altres en dies anteriors i posteriors, per celebrar la diada de Sant Jordi, queden englobades en el marc del centenari de la Biblioteca P. Gual i Pujadas, que celebrem aquest 2019.
Activitats en el marc del centenari de la Biblioteca
A L'Etern retorn, Asmaa Aouattah, llicenciada en filosofia per la Universitat Mohamed Ben Abdellah de Fes (Marroc), ens obsequia amb un recull de contes escrits amb una gran sensibilitat –sovint amb un punt d'ironia– on emergeixen històries de persones de procedència amaziga i marroquina que viuen a Catalunya, records màgics del país dels ancestres, d'ales migrants, de somnis evaporats, de lluites per la vida i per la dignitat, de dones valentes i desacomplexades que necessiten tallar les cordes que les lliguen a l'opressió o que ja han tallat aquestes cadenes.
Sempre amb el desig de mostrar olors i realitats difícils d'una banda i l'altra de la riba.
Asmaa treballa com a agent d'Igualtat al Consell Comarcal del Maresme, a Mataró.
És també Màster en Construcció i Representació d'Identitats Culturals, per la Universitat de Barcelona i Màster en Agents d'Igualtat d'Oportunitats, per la Universitat de Lleida.
Amb l'assistència de: Asmaa Aouattah, autora; Raquel Serra, regidora d'Igualtat i Jordi Sole Camardons, editor.
Acte que s'engloba en el marc de Celebració del Centenari de la Biblioteca P. Gual i Pujadas.
Activitat dins el centenari de la Biblioteca Popular de Valls
Conferència "El començ d'una vida nova: el projecte de biblioteques populars de la Mancomunitat de Catalunya" a càrrec de Teresa Mañà, bibliotecària i professora de la Facultat de Biblioteconomia i Documentació de la Universitat de Barcelona.
El juny de 1918 s'inaugurava a Valls la primera de les biblioteques populars creades per la Mancomunitat de Catalunya amb l'objectiu d'estendre la cultura i la lectura a la població, fruit de l'impuls renovador de Prat de la Riba i del projecte d'Eugeni d'Ors aprovat tres anys abans.
La conferència tractarà sobre la creació i implantació de la biblioteca a la ciutat de Valls.
Institut d'Estudis Vallencs de Valls
La Direcció General de Creació, Acció Territorial i Biblioteques i la Direcció General del Patrimoni Cultural, de la mà del Servei de Desenvolupament Empresarial (SDE) de l' Institut Català de les Empreses Culturals (ICEC), organitzen, d'acord amb la Llei 13/2014, del 30 d'octubre, d'accessibilitat, un itinerari formatiu sobre accessibilitat en espais, centres d'arts visuals i museus.
El mòdul consta de tres sessions, adreçades a les persones programadores, responsables i tècniques d'aquests espais, i s'hi tractaran els diferents àmbits de l'accessibilitat i la seva aplicació pràctica.
La primera sessió serà el proper 17 de març de 2020 i se centrarà en l' A plicació pràctica de la Llei d'accessibilitat en els museus i els centres i espais d'arts visuals, per tal d'establir les condicions d'accessibilitat necessàries perquè els espais d'ús públic, els edificis, els mitjans de transport, els productes, els serveis i els processos de comunicació garanteixin l'autonomia, la igualtat d'oportunitats i la no-discriminació de les persones amb discapacitat o amb altres dificultats d'interacció amb l'entorn.
Els objectius de la sessió són els següents:
La segona jornada, que es farà el mes de maig, estarà dedicada a Com fer un pla d'accessibilitat per als museus i els centres i espais d'arts visuals; i la tercera, a l'octubre, tractarà L'accessibilitat en la comunicació d'aquests mateixos espais.
Aquesta formació s'organitza en el marc de les actuacions dels plans d'accessibilitat dels equipaments culturals.
En breu es presentarà el Pla d'Accessibilitat de Museus i Centres i Espais d'Arts Visuals de Catalunya, que ha estat elaborat mitjançant la participació d'una comissió tècnica formada per experts i coneixedors de la matèria.