projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Quan aquesta sigui menor d'edat, una persona amb discapacitat necessitada d'una protecció especial o una persona desvalguda, també pot presentar la denúncia el Ministeri Fiscal.
Quan aquesta sigui menor d'edat, incapaç o una persona desvalguda, també pot presentar la denúncia el Ministeri Fiscal.
Han de ser castigats amb la pena de presó d'un a cinc anys i inhabilitació especial per a ocupació o càrrec públic, professió o ofici de sis a deu anys els qui fecundin òvuls humans amb qualsevol finalitat diferent de la procreació humana.
S'ha de castigar amb la mateixa pena la creació d'éssers humans idèntics per clonació o altres procediments adreçats a la selecció de la raça.
Fiscals de sala del Tribunal Suprem, equiparats a magistrats de l'alt tribunal.
El fiscal en cap de la Secretaria Tècnica té la consideració de fiscal de sala en els termes que preveu l'article 16.
Fiscals de la Sala del Tribunal Suprem equiparats a magistrats de l'Alt Tribunal.
Dins aquesta categoria hi ha dos graus: el d'ascens i el d'ingrés, equiparats a jutges dels mateixos graus.
Les candidatures es presenten mitjançant llistes completes de candidats, llevat que els partits, les federacions, les coalicions o les agrupacions d'electors facin ús de la possibilitat que preveu l'article 221.4, cas en què la llista pot contenir fins a un nombre màxim de candidats i suplents igual que el de diputats que s'han d'elegir.
Les candidatures s'han de presentar mitjançant llistes completes de candidats, llevat que els partits, federacions, coalicions o agrupacions d'electors facin ús de la possibilitat prevista a l'article 221.4; en aquest cas, la llista pot contenir fins a un màxim de 64 candidats i suplents.
Les candidatures s'han de presentar mitjançant llistes completes de candidats, llevat que els partits, federacions, coalicions o agrupacions d'electors facin ús de la possibilitat prevista a l'article 221.4; en aquest cas, la llista pot contenir fins a un màxim de 60 candidats i suplents.
El nombre de diputats que s'elegeix a Espanya es fixa en funció del que estableix l'ordenament jurídic europeu en aquesta matèria.
S'elegeixen a Espanya 64 diputats al Parlament Europeu.
D'acord amb l'Acta d'adhesió a les Comunitats Europees, s'elegeixen a Espanya 60 diputats al Parlament Europeu.
El mandat dels diputats del Parlament Europeu també és incompatible amb l'exercici per si mateix o mitjançant substitució de qualsevol altre lloc, càrrec o activitat pública retribuït mitjançant sou o aranzel o de qualsevol altra manera.
En cas que es produeixi el pas a la situació administrativa que correspongui en aquells, s'ha de garantir la reserva de lloc o plaça i de destinació en les condicions que determinin les normes específiques aplicables.
També els és aplicable el que preveuen els paràgrafs 2 i 3 de l'article 157 d'aquesta Llei.
Els diputats del Parlament Europeu no poden rebre remuneració amb càrrec als pressupostos dels òrgans constitucionals o de les administracions públiques, llevat de la que, si s'escau, els pugui correspondre per la seva condició de tals.
També els és aplicable el que preveu l'article 158.2 d'aquesta Llei.
El que regula el present capítol s'entén sense perjudici del respecte als règims especials autonòmics i forals, i en tot cas els és aplicable el que disposen els articles 6.4 i 203.1. e de la present Llei.
El que regula aquest capítol s'entén sense perjudici del respecte als règims especials autonòmics i forals.
L'Estat ha de subvencionar les despeses que originin les eleccions als cabildos insulars d'acord amb les següents regles:
b ) 0,65 euros per cadascun dels vots obtinguts per cada candidatura, un membre dels quals, almenys, hagi estat proclamat conseller Insular.
Per a les eleccions a cabildos insulars el límit de les despeses electorals ha de ser el que resulti de multiplicar per 0,16 euros el nombre d'habitants corresponents a la població de dret de cadascuna de les illes on presenti les seves candidatures cada partit, federació, coalició o agrupació.
El president del cabildo insular pot ser destituït del càrrec mitjançant una moció de censura, que s'ha de desenvolupar d'acord amb el que preveu l'article 197.
Pot ser candidat al càrrec de president qualsevol dels consellers insulars que encapçalin les llistes dels partits, les federacions, les coalicions i les agrupacions electorals en la circumscripció.
El mandat dels consellers insulars és de quatre anys, comptats a partir de la data de la seva elecció.
La presentació de candidatures, sistema de votació i atribució de llocs i subvencions electorals s'ha d'efectuar d'acord amb el procediment i les quanties previstos per a l'elecció de regidors.
En els supòsits diferents als que preveuen els articles 197 i 197 bis, la vacant a l'alcaldia es resol d'acord amb el que preveu l'article 196; a aquests efectes, es considera que encapçala la llista en què figurava l'alcalde el següent de la llista, si no renuncia a la candidatura.
Llevat del supòsit que regula l'article anterior, la vacant a l'alcaldia es resol de conformitat amb el que preveu l'article 196, i a aquests efectes es considera que encapçala la llista en què figurava l'alcalde el següent d'aquesta, excepte que renunciï a la candidatura.
L'alcalde pot ser destituït mitjançant una moció de censura, la presentació, la tramitació i la votació de la qual es regeixen per les normes següents:
a ) La moció de censura, l'ha de proposar, com a mínim, la majoria absoluta del nombre legal de membres de la corporació i ha d'incloure un candidat a l'alcaldia, que pot ser qualsevol regidor, l'acceptació expressa del qual ha de constar en l'escrit de proposició de la moció.
e ) La mesa es limita a llegir la moció de censura, a concedir la paraula durant un temps breu, si hi són presents, al candidat a l'alcaldia, a l'alcalde i als portaveus dels grups municipals, i a sotmetre votació la moció de censura.
L'alcalde pot ser destituït del càrrec mitjançant una moció de censura adoptada per la majoria absoluta del nombre de regidors.
La moció ha de ser subscrita, com a mínim, per la majoria absoluta dels regidors i ha d'incloure el nom del candidat proposat per a alcalde, el qual queda proclamat com a tal en cas que prosperi la moció.
La moció ha de ser discutida i votada en el termini de quinze dies des de la seva presentació, en un ple convocat a aquest efecte.
A l'efecte que preveu aquest article, tots els regidors poden ser candidats.
L'alcalde pot ser destituït del seu càrrec mitjançant una moció de cesura adoptada per la majoria absoluta del nombre legal de regidors.
La moció l'ha de subscriure almenys la tercera part dels regidors i s'hi ha d'incloure el nom del candidat proposat per a alcalde, que queda proclamat com a tal en cas que la moció prosperi.
Als efectes del que preveu aquest article tots els regidors poden ser candidats.
a ) S'han d'abonar 0,18 euros per elector a cadascuna de les circumscripcions en què hagi obtingut representació en les corporacions locals de què es tracti, sempre que la candidatura de referència hagi presentat llistes en el 50 per 100 dels municipis de més de 10.000 habitants de la província corresponent i hagi obtingut, almenys, representació en el 50 per 100 d'aquests municipis.
a ) S'abonen 0,22 euros per elector en cadascuna de les circumscripcions en les quals hagi obtingut representació en les corporacions locals de què es tracti, sempre que la candidatura de referència hagi presentat llistes en el 50 per 100 dels municipis de més de 10.000 habitants de la província corresponent i hagi obtingut, almenys, representació en el 50 per 100 d'aquests municipis.
No s'han de pagar les subvencions en els casos que estableixen els apartats 2, 3 i 4 de l'article 127 d'aquesta Llei.
Per a les eleccions municipals el límit de les despeses electorals és el que resulta de multiplicar per 15 pessetes el nombre d'habitants corresponents a la població de dret de les circumscripcions on presenti les candidatures cada partit, federació, coalició o agrupació.
Per cada província, aquells que concorrin a les eleccions en el 50 per 100, com a mínim, dels seus municipis, poden gastar, a més, vint milions de pessetes més per cadascuna de les províncies en què compleixin la condició esmentada.
L'Estat subvenciona les despeses que originin les activitats electorals d'acord amb les regles següents:
a ) Quinze mil pessetes per cada regidor electe.
b ) Vint pessetes per cadascun dels vots obtinguts per cada candidatura, un dels membres de la qual, almenys, hagi estat proclamat regidor.
Per a les eleccions municipals el límit de les despeses electorals és el que resulti de multiplicar per vint pessetes el nombre d'habitants corresponents a la població de dret de les circumscripcions on presenti les seves candidatures cada partit, federació, coalició o agrupació.
En cada província, els que concorrin a les eleccions en almenys el 50 per 100 dels seus municipis poden gastar, a més, altres vint milions per cadascuna de les províncies en què compleixin aquesta condició.
Les quantitats esmentades als apartats anteriors es refereixen a pessetes constants.
Per ordre del Ministeri d'Economia i Hisenda es fixen les quantitats actualitzades els cinc dies següents a la convocatòria.
Els espanyols residents absents que visquin a l'estranger i vulguin exercir el seu dret de vot a les eleccions del municipi en què estiguin inscrits, segons el cens electoral, ho han de comunicar a la corresponent delegació provincial de l'Oficina del Cens Electoral, no més tard del vint-i-cinquè dia posterior a la convocatòria.
Aquesta comunicació s'ha de fer mitjançant un escrit al qual s'ha d'adjuntar una fotocòpia del document nacional d'identitat o passaport.
Rebuda aquesta comunicació, la delegació provincial envia a l'interessat un certificat idèntic al que preveu l'article 72, una papereta de votació en blanc, el format de la qual es determina per reglament, un còpia de la pàgina o pàgines del butlletí oficial de la província, en què figurin les candidatures proclamades al municipi, el sobre de votació, així com un sobre en què ha de figurar l'adreça de la mesa electoral que li correspongui.
A aquests documents s'adjunta un full explicatiu.
Aquest enviament s'ha de fer per correu certificat i no més tard del trenta-dosè dia posterior a la convocatòria.
L'elector ha d'escriure en la papereta el nom del partit, federació, coalició o agrupació a la candidatura del qual vol votar i remetre el seu vot d'acord amb el que disposa l'article 73, paràgraf 3.
El Servei de Correus ha d'actuar en aquest supòsit de conformitat amb el que preveu el paràgraf quart del dit article.
a ) Cada partit, coalició, federació o agrupació pot presentar una llista com a màxim de tres noms si el municipi té fins a 100 residents o de cinc noms si té entre 101 i 250 residents.
b ) Cada elector pot donar el seu vot a un màxim de dos entre els candidats proclamats en el districte en cas de municipis de fins a 100 residents o a un màxim de quatre als municipis entre 101 i 250 residents.
c ) S'ha d'efectuar el recompte de vots obtinguts per cada candidat en el districte, i s'han d'ordenar en una columna les quantitats representatives de més gran a més petita.
d ) S'han de proclamar electes els candidats que obtinguin un nombre de vots més gran fins a completar el nombre total de regidors a elegir en funció de la població.
e ) Els casos d'empat s'han de resoldre per sorteig.
f ) En cas de mort, incapacitat o renúncia d'un regidor, la vacant s'ha d'atribuir al candidat següent que més vots hagi obtingut.
Els regidors dels municipis que tinguin una població compresa entre 100 i 250 habitants són elegits d'acord amb el procediment següent:
a ) Cada partit, coalició, federació o agrupació pot presentar una llista, amb un màxim de cinc noms.
b ) Cada elector pot donar el seu vot a un màxim de quatre entre els candidats proclamats en el districte.
c ) S'efectua el recompte de vots obtinguts per cada candidat en el districte, i s'ordenen en una columna les quantitats representatives de més gran a més petita.
d ) Són proclamats electes els candidats que obtinguin un nombre de vots més alt fins a completar el nombre de cinc regidors.
e ) Els casos d'empat es resolen per sorteig.
f ) En cas de mort, incapacitat o renúncia d'un regidor, la vacant s'atribueix al candidat següent que més vots hagi obtingut.
Quan sigui impossible conformar la comissió gestora, la diputació provincial o, si s'escau, l'òrgan competent de la comunitat autònoma ha d'assumir directament la gestió ordinària de l'entitat Local, i no poden adoptar acords per als quals es requereixi una majoria qualificada.
En cas de mort, incapacitat o renúncia d'un regidor, l'escó s'atribueix al candidat o, si s'escau, al suplent de la mateixa llista a la qual correspongui, atenent l'ordre de col·locació.
En cas que, d'acord amb el procediment anterior, no quedin més possibles candidats o suplents per nomenar, els quòrum d'assistència i votació que preveu la legislació vigent s'entenen automàticament referits al nombre de fet de membres de la corporació subsistent.
Només en cas que aquest número de fet arribi a ser inferior als dos terços del nombre legal de membres de la corporació es constitueix una comissió gestora integrada per tots els membres de la corporació que continuïn i les persones d'adequada idoneïtat o arrelament que, tenint en compte els resultats de l'última elecció municipal, designi la Diputació provincial o, si s'escau, l'òrgan competent de la comunitat autònoma corresponent, per completar el nombre legal de membres de la corporació.
a ) S'han d'abonar 0,18 euros per elector a cadascuna de les circumscripcions en què hagi presentat llista al Congrés dels Diputats i al Senat, sempre que la candidatura de referència hagi obtingut el nombre de diputats o senadors o de vots necessari per constituir un grup parlamentari a una cambra o l'altra.
a ) S'han d'abonar 0,22 euros per elector en cadascuna de les circumscripcions en les quals hagi presentat llista al Congrés dels Diputats i al Senat, sempre que la candidatura de referència hagi obtingut el nombre de diputats o senadors o de vots necessari per constituir un grup parlamentari en una cambra o en l'altra.
No s'han de pagar les subvencions en els casos que estableixen els apartats 2, 3 i 4 de l'article 127 d'aquesta Llei.
Per a les eleccions a les Corts Generals o a qualsevol de les seves cambres, el límit de les despeses electorals és el que resulti de multiplicar per vint-i-cinc pessetes el nombre d'habitants corresponents a la població de dret de les circumscripcions on presenti les seves candidatures cada partit, federació, coalició o agrupació.
La quantitat resultant de l'operació anterior es pot incrementar per raó de 20.000.000 de pessetes per cada circumscripció on aquells presentin les seves candidatures.
L'Estat subvenciona les despeses que originin les activitats electorals d'acord amb les regles següents:
a ) Un milió cinc-centes mil pessetes per cada escó obtingut al Congrés dels Diputats o al Senat.
b ) Seixanta pessetes per cadascun dels vots aconseguits per cada candidatura al Congrés, un dels membres del qual, almenys, hagi obtingut un escó de diputat.
c ) Vint pessetes per cadascun dels vots aconseguits per cada candidat que hagi obtingut un escó de senador.
Per a les eleccions a les Corts Generals o a qualsevol de les seves cambres, el límit de les despeses electorals és el que resulti de multiplicar per quaranta pessetes el nombre d'habitants corresponents a la població de dret de les circumscripcions on presenti les seves candidatures cada partit, federació, coalició o agrupació.
La quantitat resultant de l'operació anterior es pot incrementar per raó de vint milions de pessetes per cada circumscripció on aquells presentin les seves candidatures.
Per ordre del Ministeri d'Economia i Hisenda es fixen les quantitats actualitzades en els cinc dies següents a la convocatòria.
El contingut del Registre d'interessos té caràcter públic.
Les meses de les cambres, de conformitat amb el que disposa el paràgraf primer d'aquest apartat, han d'acordar el procediment per assegurar la publicitat.
El contingut del registre d'interessos té caràcter públic, excepte pel que fa als béns patrimonials.
Els diputats i senadors, d'acord amb les determinacions dels respectius reglaments de les cambres, estan obligats a formular declaració de totes les activitats que poden constituir una causa d'incompatibilitat de conformitat amb el que estableix aquesta Llei orgànica i de qualssevol altres activitats que els proporcionin o puguin proporcionar ingressos econòmics, així com dels seus béns patrimonials, tant en adquirir la condició de parlamentaris com quan modifiquin les seves circumstàncies.
Les declaracions sobre activitats i béns s'han d'inscriure en un registre d'interessos, constituït en cadascuna de les cambres, als efectes de l'apartat següent i als que es determinin en els reglaments d'aquestes.
El contingut del registre té caràcter públic, a excepció del que es refereix a béns patrimonials.
Llevat del que estableix l'apartat següent, la Comissió corresponent de cada cambra ha de resoldre sobre la possible incompatibilitat i, si declara aquesta, el parlamentari haurà d'optar entre l'escó i el càrrec, activitat, percepció o participació incompatible.
En cas que no s'exerceixi l'opció, s'entén que renúncia a l'escó.
Declarada per la Comissió corresponent la reiteració o continuïtat en les activitats a què es refereix l'apartat a o en la prestació de serveis a què al·ludeix l'apartat d, els dos de l'article anterior, la realització ulterior de les activitats o serveis indicats comporta la renúncia a l'escó, la qual cosa s'ha de fer efectiva en la forma que determinin els reglaments de les cambres.
Els administradors generals i de les candidatures, així com les persones autoritzades a disposar dels comptes electorals, que s'apropiïn o distreguin fons per a fins diferents dels que preveu aquesta Llei s'han de sancionar amb les penes de presó d'un a quatre anys i multa de sis a dotze mesos, si els fons apropiats o distrets no superen els 50.000 euros, i de presó de dos a sis anys i multa de dotze a vint-i-quatre mesos, en cas contrari.
Els tribunals, tenint en compte la gravetat del fet i les seves circumstàncies, les condicions del culpable i la finalitat perseguida per aquest, poden imposar la pena de presó de sis mesos a un any i la de multa de tres a sis mesos.
Els administradors generals i de les candidatures, així com les persones autoritzades a disposar dels comptes electorals, que s'apropiïn de fons, o els distreguin, per a fins diferents dels que preveu aquesta Llei són sancionats amb les penes de presó menor i una multa de 30.000 a 300.000 pessetes.
Si hi concorre ànim de lucre personal, la pena és de presó major i la multa de 30.000 a 300.000 pessetes.
Els tribunals, tenint en compte la gravetat del fet i les seves circumstàncies, les condicions del culpable i la finalitat perseguida per aquest, poden imposar la pena inferior en un grau a l'assenyalada.
Els administradors generals i de les candidatures dels partits, federacions, coalicions o agrupacions d'electors que falsegin els comptes, reflectint o ometent indegudament en aquests comptes aportacions o despeses o usant de qualsevol artifici que suposi augment o disminució de les partides comptables, s'han de castigar amb la pena de presó d'un a quatre anys i multa de dotze a vint-i-quatre mesos.
Els administradors generals i de les candidatures dels partits, federacions, coalicions o agrupacions d'electors que falsegin els comptes, reflectint-hi o ometent-hi indegudament aportacions o despeses o usant qualsevol artifici que suposi un augment o disminució de les partides comptables, son castigats amb la pena de presó menor i una multa de 30.000 a 300.000 pessetes.
Els que pertorbin greument l'ordre en qualsevol acte electoral o penetrin en els locals on aquests se celebrin portant armes o altres instruments susceptibles de ser usats com a tals, s'han de castigar amb la pena de presó de tres a dotze mesos o la multa de sis a vint-i-quatre mesos.
Els que pertorbin greument l'ordre en qualsevol acte electoral o penetrin en els locals on aquests se celebrin portant armes o altres instruments susceptibles de ser usats com a tals son castigats amb la pena d'arrest major i una multa de 30.000 a 300.000 pessetes.
Es castiguen amb la pena de presó de sis mesos a tres anys o multa de dotze a vint-i-quatre mesos:
a ) Els qui per mitjà de recompensa, donacions, remuneracions o promeses d'aquestes, sol·licitin directament o indirectament el vot d'algun elector, o l'indueixin a l'abstenció.
b ) Els qui amb violència o intimidació pressionin sobre els electors perquè no usin del seu dret, l'exercitin contra la seva voluntat o descobreixin el secret de vot.
c ) Els qui impedeixin o dificultin injustificadament l'entrada, sortida o permanència dels electors, candidats, apoderats, interventors i notaris en els llocs en els quals es realitzin actes del procediment electoral.
Els funcionaris públics que usin de les seves competències per a alguns dels fins assenyalats en aquest article han d'incórrer en les penes assenyalades al número anterior i, a més, en la inhabilitació especial per a ocupació o càrrec públic d'un a tres anys.
Es castiga amb la pena d'arrest major i una multa de 30.000 a 300.000 pessetes:
a ) Els que per mitjà de recompenses, obsequis, remuneracions o promeses d'aquestes, sol·licitin directament o indirectament el vot d'algun elector, o l'indueixin a l'abstenció.
b ) Els que amb violència o intimidació pressionin sobre els electors perquè no usin el seu dret, l'exerceixin contra la seva voluntat o descobreixin el secret de vot.
c ) Els que impedeixin o dificultin injustificadament l'entrada, sortida o permanència dels electors, candidats, apoderats, interventors i notaris en els llocs en què es duguin a terme actes del procediment electoral.
Incorren en la pena assenyalada al número anterior, i, a més, en la inhabilitació especial per a càrrec públic, els funcionaris públics que usin les seves competències per a alguns dels fins assenyalats en aquest article.
Els qui infringeixin la normativa vigent en matèria d'enquestes electorals s'han de castigar amb la pena de presó de tres mesos a un any, multa de dotze a vint-i-quatre mesos i inhabilitació especial per a professió, ofici, indústria o comerç per temps d'un a tres anys.
Es castiga amb la pena d'arrest major, una multa de 500.001 a 5.000.000 de pessetes i accessòria d'inhabilitació especial per a l'exercici de la professió els que dolosament infringeixin la normativa en matèria d'enquestes electorals.
Es castiga amb la pena de presó de tres mesos a un any o la de multa de sis a vint-i-quatre mesos els qui portin a terme algun dels actes següents:
Es castiga amb les penes de presó de sis mesos a dos anys i la de multa de sis mesos a una any els membres en actiu de les Forces Armades i seguretat de l'Estat, de les policies de les comunitats autònomes i locals, els jutges, magistrats i fiscals i els membres de les juntes electorals que difonguin propaganda electoral o portin a terme altres activitats de campanya electoral.
Es castiga amb la pena d'arrest major o una multa de 30.00 a 300.000 pessetes els que portin a terme algun dels actes següents:
Es castiga amb les penes de presó menor en grau mínim i una multa de 100.000 a 500.000 pessetes els membres en actiu de les Forces Armades i seguretat de l'Estat, de les policies de les comunitats autònomes i locals, els jutges, magistrats i fiscals i els membres de les juntes electorals que difonguin propaganda electoral o portin a terme altres activitats de campanya electoral.