La Llei 15/1990, de 9 de juliol, d'ordenació sanitària de Catalunya, modificada parcialment per la Llei 11/1995, de 29 de setembre, va configurar el Servei Català de la Salut com a ens públic de caràcter institucional.
L'estructura i organització central del Servei Català de la Salut, inicialment, es va establir pel Decret 26/1991, de 18 de febrer (DOGC núm. 1411, de 25.2.1991), que fou substituït pel Decret 131/1994, de 30 de maig (DOGC núm. 1907, de 10.6.1994).
Posteriorment, l'evolució del sistema sanitari català amb l'extensió i l'apropament de les xarxes de serveis a la ciutadania, la universalització de l'assistència i la consolidació dels models de compra de serveis sanitaris, entre altres elements, van palesar la conveniència de modificar l'estructura del Servei Català de la Salut, per tal d'enfortir, d'una banda, el paper d'autoritat sanitària que correspon al Departament de Salut i, d'altra banda, el paper del Servei Català de la Salut com a entitat encarregada d'assegurar i garantir les prestacions del sistema sanitari públic als ciutadans i ciutadanes.
D'acord amb això es van aprovar el Decret 260/2000, de 31 de juliol, pel qual es despleguen l'estructura i l'organització centrals de l'ens públic Servei Català de la Salut (DOGC núm. 3200, de 8.8.2000), i el Decret 262/2000, de 31 de juliol, de reestructuració del Departament de Salut (DOGC núm. 3200, de 8.8.2000), pels quals el Departament de Salut va assumir l'exercici de determinades funcions en matèria de planificació sanitària i en matèria d'ordenació, autorització i inspecció de serveis sanitaris.
Posteriorment, es va procedir a una nova reestructuració que va tenir com a objectiu la potenciació del Departament de Salut en l'àmbit de la planificació sanitària, la qual es va plasmar en el Decret 220/2005, d'11 d'octubre, pel qual es modifica l'estructura dels òrgans centrals de l'ens públic Servei Català de la Salut (DOGC núm. 4489, d'11.10.2005).
Actualment, amb l'objectiu d'apropar el govern de la salut a la diversitat del territori mitjançant nous mecanismes de cogovern entre l'Administració de la Generalitat i l'Administració local, s'estan constituint el governs territorials de salut, regulats pel Decret 38/2006, de 14 de març (DOGC núm. 4594, de 16.3.2006).
Aquest procés d'integració de les funcions de la Generalitat i de les administracions locals ha de ser un pas endavant clau en la governabilitat del sistema de salut, que també s'ha de reflectir en l'estructura del Servei Català de la Salut.
Així mateix, paral·lelament a la descentralització que representen els governs territorials de salut, s'ha d'aprofundir en els altres dos vèrtexs del triangle conformat per ciutadania, territori i professionals.
Pel que fa a la ciutadania, cal endegar un procés participatiu que consideri l'individu, el grup i la comunitat no com a subjectes passius de la intervenció, sinó com a subjectes creadors de la seva salut i benestar.
Cal que es generin processos de participació ciutadana que han d'afavorir una millor anàlisi de la demanda, un millor coneixement de les necessitats i una avaluació externa de les actuacions del sistema sanitari públic.
Pel que fa als i a les professionals, s'ha d'avançar en la seva corresponsabilitat en l'assoliment dels objectius del sistema sanitari públic de Catalunya, la millora de la qualitat assistencial envers la ciutadania, la millora de les condicions laborals dels i de les professionals de la sanitat, els nivells de competència necessaris per tal de garantir el dret a la protecció de la salut i l'equitat de gènere en salut i tots aquells aspectes que es vagin generant en aquest entorn sanitari complex i dinàmic, des d'una perspectiva sociodemogràfica, assistencial, epidemiològica, tecnològica i de gènere, que es reflecteix en la nova estructura amb la creació del Programa per a la coordinació del desenvolupament de les professions sanitàries.
D'altra banda, d'acord amb la voluntat d'integrabilitat, funcionalitat i simplificació de les organitzacions i amb la finalitat de clarificar les relacions amb la xarxa d'entitats proveïdores i amb la ciutadania, s'ha considerat convenient reorganitzar les tres àrees actuals, l'Àrea de Serveis i Qualitat, l'Àrea de Recursos i l'Àrea de Patrimoni i Inversions, establertes pel Decret 220/2005, d'11 d'octubre, les funcions de les quals són assumides per l'Àrea Sanitària i l'Àrea Econòmica i de Patrimoni.
Finalment, es preveu que la nova Divisió d'Anàlisi Econòmica, pertanyent a l'Àrea Econòmica i de Patrimoni, assumeixi el suport operatiu de les actuacions de la Central de resultats de la xarxa sanitària d'utilització pública de Catalunya, creada per l'Ordre SSS/496/2003, de 14 de novembre (DOGC núm.: 4032, de 17.12.2003).
Per tot això, d'acord amb el dictamen de la Comissió Jurídica Assessora, a proposta de la consellera de Salut i amb la deliberació prèvia del Govern,
El Servei Català de la Salut s'estructura en els òrgans centrals següents:
c) Els òrgans que s'estableixen en aquest Decret.
1.2 De participació: el Consell Català de la Salut.
Consell de Direcció i Consell Català de la Salut
2.1 El Consell de Direcció, òrgan superior de govern i direcció del Servei Català de la Salut, té la composició, les funcions i el règim de funcionament que li atribueixen els articles 13, 14, 15 i 64 de la Llei 15/1990, de 9 de juliol, d'ordenació sanitària de Catalunya.
2.2 El Consell Català de la Salut, òrgan central de participació comunitària del Servei Català de la Salut, té la composició, les funcions i el règim de funcionament que li atribueixen els articles 18, 19 i 20 de la Llei 15/1990, de 9 de juliol, d'ordenació sanitària de Catalunya.
La naturalesa i les funcions del director o la directora del Servei Català de la Salut són les que li atribueixen els articles 16 i 17 de la Llei 15/1990, de 9 de juliol, d'ordenació sanitària de Catalunya.
D'acord amb la voluntat d'apropament dels serveis al territori i en aplicació dels principis de descentralització i desconcentració, el director o la directora, d'acord amb l'article 17.2 de la Llei 15/1990, de 9 de juliol, d'ordenació sanitària de Catalunya, i sens perjudici de la seva competència per coordinar-ne l'actuació, pot delegar en els gerents i les gerents de les regions sanitàries del Servei Català de la Salut funcions específiques pel que fa a llur respectiu àmbit d'actuació, amb l'autorització prèvia del Consell de Direcció del Servei Català de la Salut.
De la Direcció del Servei Català de la Salut depenen:
d) La Gerència d'Empreses Públiques i Consorcis.
5.1 Correspon a la Subdirecció:
a) La direcció i coordinació de les àrees en què s'estructura el Servei Català de la Salut;
b) la coordinació entre les regions sanitàries i entre les àrees i les regions sanitàries;
c) la coordinació del Servei Català de la Salut amb els departaments de la Generalitat, d'acord amb les directrius que estableixi el Departament de Salut, mitjançant els corresponents programes i actuacions conjuntes; i
d) aquelles altres que li siguin delegades per la Direcció.
5.2 El subdirector o la subdirectora del Servei Català de la Salut substitueix el director o la directora en cas d'absència, vacant o malaltia.
b) L'Àrea Econòmica i de Patrimoni.
c) L'Oficina de Planificació de serveis i Mapa Sanitari.
Funcions i estructura de l'Àrea Sanitària
6.1 Correspon a l'Àrea Sanitària, d'acord amb les directrius de política sanitària i farmacèutica i els criteris de planificació i avaluació estratègica establerts pel Departament de Salut i aprovades pel Govern de la Generalitat:
a) portar a terme les actuacions adreçades a garantir els serveis i les prestacions del conjunt del sistema sanitari i sociosanitari de cobertura pública, mitjançant els instruments de planificació i avaluació operativa de la compra de serveis, la generació i difusió d'estratègies i d'instruments d'avaluació de la compra de serveis;
b) vetllar per la qualitat en la prestació d'aquests serveis als ciutadans i ciutadanes;
c) dirigir i gestionar les polítiques de prestació en matèria de farmàcia i prestacions complementàries i ús racional del medicament;
d) gestionar els sistemes d'informació i tecnologies de la informació i comunicacions del Servei Català de la Salut i la coordinació amb la xarxa de centres proveïdors de serveis assistencials de cobertura pública;
e) identificar les persones usuàries del sistema públic i del seu nivell d'assegurament;
f) portar a terme les actuacions necessàries per garantir l'accessibilitat dels ciutadans i les ciutadanes al sistema sanitari; i
6.2 De l'Àrea Sanitària depenen:
a) La Gerència de Planificació, Compra i Avaluació de Serveis Assistencials.
b) La Gerència d'Atenció Farmacèutica i Prestacions Complementàries.
c) La Gerència de Sistemes d'Informació.
d) La Divisió d'Atenció Ciutadana.
Funcions i estructura de la Gerència de Planificació, Compra i Avaluació de Serveis Assistencials
7.1 Correspon a la Gerència de Planificació, Compra i Avaluació de Serveis Assistencials:
a) Definir i operativitzar la cartera de serveis de cobertura pública a càrrec del Servei Català de la Salut, dels centres sanitaris d'utilització pública a nivell territorial, d'acord amb les directrius del Mapa sanitari, i desenvolupar les noves prestacions que s'incloguin en la cartera de serveis de cobertura pública a càrrec del Servei Català de la Salut.
b) el disseny i la gestió de la política de compra i d'avaluació dels serveis assistencials de cobertura pública;
c) la definició i formulació dels sistemes de pagament corresponents als dels convenis i contractes de gestió de serveis assistencials en l'àmbit del Servei Català de la Salut; i
d) la definició en el territori de les accions generals i particulars establertes en els plans directors i els plans estratègics del Departament de Salut.
En l'exercici d'aquestes funcions, la Gerència de Planificació, Compra i Avaluació de Serveis Assistencials ha de promoure la integració expressa, operativa i transversal de la perspectiva de gènere i de les dones.
7.2 De la Gerència de Planificació, Compra i Avaluació de Serveis Assistencials, en depenen:
a) La Divisió de Compra de Serveis Assistencials i Assignació Poblacional.
b) La Divisió de Registres de Demanda i d'Activitat.
c) La Divisió de Contractació i Facturació de Serveis Assistencials.
d) La Divisió de Planificació i avaluació operativa.
Funcions de la Divisió de Compra de Serveis Assistencials i Assignació Poblacional
Correspon a la Divisió de Compra de Serveis Assistencials i Assignació Poblacional:
a) la distribució dels recursos destinats a la compra de serveis assistencials;
b) el seguiment i l'avaluació de la compra de serveis assistencials, d'acord amb la planificació de les necessitats assistencials i l'assignació de recursos, i
c) la definició i formulació dels sistemes d'assignació poblacional, així com la definició i formulació del sistema de pagament dels serveis sanitaris.
Funcions de la Divisió de Registres de Demanda i d'Activitat
Correspon a la Divisió de Registres de Demanda i d'Activitat:
a) la gestió dels registres d'activitat de la provisió de serveis sanitaris públics;
b) la gestió dels registres de demanda de prestació de serveis, i
c) la coordinació d'altres bases de dades vinculades al procés de compra de serveis sanitaris, en el marc del Pla de sistemes d'informació.
Funcions de la Divisió de Contractació i Facturació de Serveis Assistencials
Correspon a la Divisió de Contractació i Facturació de Serveis Assistencials:
a) la definició, l'organització i la gestió del procés de la contractació de serveis assistencials en el marc de les polítiques de compra que s'estableixin;
b) l'assessorament en la concreció contractual dels models de compra i pagament de serveis assistencials;
c) la definició i seguiment dels criteris i requisits de facturació dels serveis assistencials, i
d) vetllar pel compliment dels processos de pagament corresponents.
En l'exercici d'aquestes funcions, la Divisió de Contractació i Facturació de Serveis Assistencials ha de promoure la inclusió de criteris de responsabilitat social corporativa en matèria d'igualtat de tracte i d'oportunitats entre dones i homes, entre els criteris de selecció de les ofertes.
Funcions de la Divisió de Planificació i Avaluació Operativa
Corresponen a la Divisió de Planificació i Avaluació Operativa les funcions següents:
a) determinar els objectius assistencials, vinculats als objectius del Pla de Salut, Plans directors i Mapa sanitari, sociosanitari i de salut pública, d'acord amb la política de contractació que es determini en l'àmbit del Servei Català de la Salut i que es defineixi en els diferents sistemes de pagament.
b) avaluar la qualitat i els resultats obtinguts pels serveis assistencials i les prestacions del sistema sanitari públic, promoure'n la millora i vetllar per tal que la prestació dels serveis assistencials s'adeqüi a les condicions de contractació fixades i als requeriments de qualitat exigibles.
c) impulsar l'operativització de recomanacions i la millora de la pràctica clínica i la qualitat dels serveis; així com la implementació de guies de pràctica clínica, estàndards i protocols que derivin de les necessitats detectades en els plans i programes.
d) recolzar el desenvolupament dels plans directors, i la seva implantació en el territori en coordinació amb les regions sanitàries; i participar en l'elaboració de nous plans i en la priorització de les actuacions que s'hagin de desenvolupar; i
e) analitzar i estudiar l'eficiència en la utilització dels serveis dels centres sanitaris i sociosanitaris d'utilització pública.
Funcions i estructura de la Gerència d'Atenció Farmacèutica i Prestacions Complementàries
12.1 Correspon a la Gerència d'Atenció Farmacèutica i Prestacions Complementàries:
a) el desenvolupament de la política farmacèutica i del medicament de forma integral i integrada amb la resta del sistema sanitari i sectors productius;
b) el foment de l'ús racional dels medicaments i dels productes sanitaris; i
c) la definició i la implantació de les polítiques sobre la prestació farmacèutica, ortoprotètica i prestacions complementàries.
12.2 De la Gerència d'Atenció Farmacèutica i Prestacions Complementàries, en depenen:
a) La Divisió d'Atenció Farmacèutica i Ús racional del medicament.
b) La Divisió de Prestacions Farmacèutiques.
Funcions de la Divisió d'Atenció Farmacèutica i Ús racional del medicament
Correspon a la Divisió d'Atenció Farmacèutica i Ús racional del medicament:
a) la concertació i coordinació de l'atenció farmacèutica, ortoprotètica i prestacions complementàries;
b) l'avaluació de l'eficiència de l'ús de les prestacions; i
c) el foment de l'ús racional del medicament en les seves vessants d'efectivitat i seguretat i el seu control.
Funcions de la Divisió de Prestacions Farmacèutiques
Correspon a la Divisió de Prestacions Farmacèutiques:
a) El seguiment i control de les polítiques orientades a la gestió de la prestació farmacèutica.
b) la gestió de la prestació farmacèutica;
c) la direcció i coordinació del sistema d'informació de farmàcia, en coordinació amb la Gerència de Sistemes d'Informació del Servei Català de la Salut; i
d) la gestió i el control de la recepta mèdica.
e) El seguiment i control de la despesa farmacèutica.
Funcions de la Gerència de Sistemes d'Informació
Correspon a la Gerència de Sistemes d'Informació en coordinació amb l'Agència d'Informació, Avaluació i Qualitat en Salut:
a) la definició i gestió del sistema d'informació integrat del Servei Català de la Salut;
b) la direcció i supervisió dels projectes operatius de desenvolupament i manteniment en l'àmbit funcional dels sistemes d'informació del Servei Català de la Salut;
c) el disseny de processos organitzatius relacionats amb nous processos de gestió i amb la implantació del sistema d'informació, i
d) facilitar l'explotació de la informació, per tal de donar resposta a les demandes d'informació del Servei Català de la Salut.
Funcions de la Divisió d'Atenció Ciutadana
Correspon a la Divisió d'Atenció Ciutadana:
a) la identificació de les persones usuàries del sistema públic i del seu nivell d'assegurament, incloent-hi la coordinació i la supervisió de l'emissió i la distribució de les targetes sanitàries i el manteniment dels registres necessaris per a l'exercici d'aquestes funcions;
b) les actuacions que permetin garantir la màxima accessibilitat dels ciutadans i ciutadanes al sistema sanitari;
c) vetllar per la satisfacció en l'atenció que reben els ciutadans i ciutadanes;
d) coordinar l'atenció a les reclamacions i els suggeriments de la ciutadania i proposar les actuacions de millora que corresponguin a les diferents unitats de l'organització; i
e) fomentar els aspectes de participació ciutadana en l'àmbit d'atenció a la ciutadania del Servei Català de la Salut.
Funcions i estructura de l'Àrea Econòmica i de Patrimoni
17.1 Correspon a l'Àrea Econòmica i de Patrimoni, d'acord amb les directrius de planificació econòmica estratègica que estableixi el Departament de Salut:
a) l'elaboració i el seguiment dels escenaris econòmics i pressupostaris dels recursos que el Servei Català de la Salut assigna per a la cobertura dels serveis i prestacions sanitàries;
b) la definició de les polítiques de finançament del Pla d'inversions en infraestructures sanitàries i la programació econòmica de despeses de capital que se'n deriva, per tal d'integrar-la en el pressupost anual del Servei Català de la Salut;
c) el desenvolupament de la política de patrimoni i inversions en infraestructures sanitàries;
d) l'elaboració de la proposta del Pla d'inversions en infraestructures sanitàries;
e) l'ordenació i la gestió del patrimoni propi del Servei Català de la Salut i l'ordenació i supervisió de la gestió del patrimoni de les empreses públiques adscrites al Servei Català de la Salut i dels consorcis de caràcter sanitari o sociosanitari en què participi la Generalitat o el Servei Català de la Salut, i
f) donar suport al conjunt d'unitats que conformen l'estructura del Servei Català de la Salut, tant en l'àmbit central com territorial, en matèria de relacions laborals, de gestió economicofinancera, i de gestió de procediments de contractació, i
g) l'anàlisi econòmic del sistema sanitari de cobertura pública i l'impuls de les actuacions de la Central de Balanços.
17.2 De la Direcció de l'Àrea Econòmica i de Patrimoni, en depenen:
b) la Gerència d'Infraestructures;
c) la Divisió d'Anàlisi Econòmica.
Funcions i estructura de la Gerència Econòmica
18.1 Correspon a la Gerència Econòmica:
a) l'elaboració de la proposta d'escenaris econòmics per a la prestació dels serveis i prestacions sanitàries i sociosanitàries de cobertura pública i el seguiment del seu compliment;
b) la gestió economicopressupostària i el control de la gestió;
c) l'elaboració de les estratègies de finançament del Pla d'inversions en infraestructures sanitàries i la seva programació economicopressupostària, i
d) donar suport en matèria de relacions laborals i serveis generals al conjunt d'unitats que conformen l'estructura del Servei Català de la Salut, tant en l'àmbit central com territorial.
e) la gestió del Patrimoni del Servei Català de la Salut.
18.2 De la Gerència Econòmica, en depenen:
a) La Divisió de Recursos Econòmics.
b) La Divisió de Relacions Laborals i Serveis Generals.
Funcions de la Divisió de Recursos Econòmics
Correspon a la Divisió de Recursos Econòmics:
a) proposar els escenaris econòmics plurianuals i elaborar la proposta de pressupost anual del Servei Català de la Salut i fer el seguiment del pressupost aprovat;
b) l'ordenació de la gestió econòmica, pressupostària, comptable i fiscal del Servei Català de la Salut;
c) l'ordenació del control de gestió de les estructures descentralitzades del Servei Català de la Salut, i
d) l'elaboració d'informes econòmics i l'assessorament economicopressupostari que requereixin els òrgans del Servei Català de la Salut.
Funcions de la Divisió de Relacions Laborals i Serveis Generals
Correspon a la Divisió de Relacions Laborals i Serveis Generals:
a) la formulació d'estudis i propostes per a l'establiment, l'ordenació i l'actualització de les plantilles i les relacions de llocs de treball del personal del Servei Català de la Salut;
b) l'elaboració de propostes de sistemes de selecció i provisió de llocs i de promoció del personal, que han de promoure la igualtat d'homes i dones;
c) l'elaboració de plans de formació adreçats al personal de l'organització, que han d'incloure activitats formatives organitzades en matèria de polítiques transversal de la Generalitat, particularment en relació amb els cursos de formació sobre polítiques i drets de les dones;
d) les relacions laborals, la gestió i el règim jurídic del personal del Servei Català de la Salut;
e) la proposta de resolució de les reclamacions prèvies en matèria de recursos humans del Servei Català de la Salut;
f) la prevenció dels riscos laborals, mancomunadament amb el Servei de Prevenció del Departament de Salut, amb especial atenció al seguiments dels casos d'assetjament sexual o per raó de sexe;
g) donar suport a les entitats de provisió pública de serveis adscrites al Servei Català de la Salut o en les quals participi la Generalitat o el Servei Català de la Salut en matèria de recursos humans, i
h) la gestió i administració dels serveis generals de manteniment i suport logístic de l'organització central del Servei Català de la Salut.
Funcions i estructura de la Gerència d'Infraestructures
21.1 Correspon a la Gerència d'Infraestructures:
a) coordinar el procés de priorització i aprovació de la proposta de Pla d'inversions en infraestructures sanitàries, d'acord amb la planificació estratègica del Mapa sanitari, sociosanitari i de salut pública, i realitzar la supervisió tècnica de la seva execució;
b) portar a terme l'anàlisi i programació economicofinancera de l'execució dels projectes del Pla d'inversions en infraestructures sanitàries;
c) vetllar pel compliment de les normatives vigents en matèria d'infraestructures sanitàries;
d) Analitzar, elaborar i assessorar sobre les normes tècniques i directrius per a la contractació d'equipaments; així com aprovar els plans d'equipaments i la seva gestió tècnica; i
e) tramitar la contractació de les obres, serveis i subministraments corresponents a inversions gestionades directament pel Servei Català de la Salut.
21.2 De la Gerència d'Infraestructures, en depèn la Divisió de Recursos Físics.
Funcions de la Divisió de Recursos Físics
Correspon a la Divisió de Recursos Físics:
a) l'elaboració de les normes tècniques i directrius per a la contractació dels projectes i les obres;
b) l'elaboració d'instruccions i directrius tècniques per a la redacció de projectes i execució d'obres;
c) l'elaboració de la informació de l'execució del Pla d'inversions;
d) l'execució directa de la part del Pla d'inversions corresponent al Servei Català de la Salut;
e) l'assessorament, anàlisi i assistència tècnica per a totes les actuacions incloses al Pla d'inversions quant a la contractació dels projectes, les obres i els equipaments;
f) l'aprovació de plans directors, estudis de viabilitat tècnica de les actuacions incloses al Pla d'inversions, així com actuar d'òrgan de supervisió de projectes i de totes les actuacions incloses al Pla d'inversions;
g) la gestió tècnica de les inversions en obres, dels serveis i subministraments que gestioni directament el Servei Català de la Salut;
h) donar suport, en l'àmbit de les seves funcions, a les entitats de provisió pública de serveis adscrites al Servei Català de la Salut o en les quals participi la Generalitat o el Servei Català de la Salut, i
i) definir els estàndards arquitectònics que han de complir els centres, establiments i serveis.
Funcions de la Divisió d'Anàlisi Econòmica
Correspon a la Divisió d'Anàlisi Econòmica:
a) realitzar el seguiment dels ingressos provinents del finançament sanitari i analitzar, en coordinació amb el Departament de Salut i el Departament d'Economia i Finances, noves fórmules i propostes de finançament;
b) desenvolupar el seguiment de la situació economicofinancera i elaborar informes de viabilitat economicofinancera dels centres de la xarxa sanitària d'utilització pública;
c) dirigir i impulsar les actuacions de la Central de Balanços, en el seguiment, compartit amb el sector, de l'evolució de la situació economicofinancera dels centres del Sistema sanitari integral d'utilització pública de Catalunya (SISCAT), facilitant l'anàlisi comparativa de cada centre amb els dels seu entorn i promovent millores en els sistemes d'informació econòmica dels centres.
d) Proporcionar a la Central de resultats de la xarxa sanitària d'utilització pública de Catalunya les dades economicofinanceres que aquesta requereixi per a l'exercici de les seves funcions.
Funcions de l'Oficina de Planificació de serveis i Mapa Sanitari
Correspon a l'Oficina de Planificació de serveis i Mapa Sanitari, amb rang de divisió i sota la dependència funcional de la Direcció General de Planificació i Avaluació del Departament de Salut:
a) analitzar i estudiar la utilització dels serveis sanitaris i sociosanitaris;
b) definir i actualitzar la cartera de serveis de provisió pública;
c) impulsar les estratègies de desenvolupament de serveis de suport al Pla de salut i els plans estratègics i directors;
d) impulsar el desenvolupament de serveis per la millora de la pràctica clínica i la qualitat dels serveis;
e) analitzar la qualitat i el cost-efectivitat dels diferents models d'ordenació de serveis;
f) establir els plans estratègics de reordenació de serveis necessaris per donar resposta a les necessitats detectades en el Pla de salut;
g) mantenir actualitzat el Mapa sanitari, sociosanitari i de salut pública de Catalunya i monitorar el seu desenvolupament en el territori;
h) elevar al director les propostes de noves línies estratègiques del mapa sanitari, perquè siguin aprovades pel Consell de direcció del Servei Català de la Salut;
i) analitzar i col·laborar en el desenvolupament dels plans funcionals dels centres sanitaris, en consonància amb les directrius del mapa sanitari, sociosanitari i de salut pública de Catalunya; i
j) dissenyar, monitorar el desenvolupament i actualitzar el Mapa sanitari, sociosanitari i de salut pública de Catalunya.
Funcions de la Secretaria Tècnica
La Secretaria Tècnica, sota la dependència de la Direcció i amb rang de Divisió, desenvolupa les funcions següents:
a) el suport operatiu a la Direcció;
b) el control i seguiment dels projectes estratègics de caràcter corporatiu del Servei Català de la Salut i coordinació de la informació i l'elaboració dels quadres de comandament per a la gestió de l'organització, així com el seguiment de projectes i programes per a la Direcció;
c) la coordinació, l'execució, el seguiment i l'avaluació de les polítiques de comunicació del Servei Català de la Salut, promovent la no reproducció d'estereotips sexistes i incorporant un sistema d'indicadors de seguiment no androcèntrics que permetin conèixer l'impacte diferenciat en homes i dones de les actuacions dutes a terme en aquest àmbit; i l'impuls de les polítiques de comunicació adreçades a la ciutadania en l'àmbit dels centres i serveis de la xarxa sanitària d'utilització pública, d'acord amb els criteris generals que es defineixin per al conjunt del Departament de Salut, i
d) la direcció, planificació i gestió de les activitats establertes sobre la base dels objectius del Pla estratègic governamental de política lingüística de la Generalitat de Catalunya en l'àmbit corporatiu del Servei Català de la Salut i el seu impuls en l'àmbit de la xarxa sanitària d'utilització pública.
e) la definició de la política de recursos humans del Servei Català de la Salut, d'acord amb les directrius establertes per la direcció.
Funcions de l'Assessoria Jurídica
Correspon a l'Assessoria Jurídica, amb rang de Divisió, d'acord amb el que estableix la disposició addicional quarta de la Llei 7/1996, de 5 de juliol, d'organització dels serveis jurídics de l'Administració de la Generalitat de Catalunya:
a) la redacció i tramitació de les propostes de disposicions legals i reglamentàries relatives a l'àmbit de competència del Servei Català de la Salut, en coordinació i d'acord amb les directrius funcionals de l'Assessoria Jurídica del Departament de Salut;
b) l'emissió dels dictàmens i estudis jurídics que requereixin els òrgans del Servei Català de la Salut, per a l'exercici de les seves funcions; així com l'elaboració de les propostes de procediments interns;
c) la valoració i informe de les condicions jurídiques incloses en els plecs de clàusules dels contractes administratius; la valoració de la suficiència dels poders per actuar que presentin els i les particulars davant el Servei Català de la Salut; així com la resta d'informes jurídics que siguin preceptius d'acord amb la normativa sobre contractes dels sector públic;
d) la valoració jurídica dels convenis de col·laboració i dels contractes privats que subscrigui el Servei Català de la Salut;
e) la instrucció i redacció de les propostes de resolució dels recursos en via administrativa; de les reclamacions de responsabilitat patrimonial i de les reclamacions prèvies a la via judicial;
f) la valoració jurídica de les propostes de resolució dels expedients sancionadors;
g) la representació i defensa jurídica del Servei Català de la Salut davant els òrgans judicials i jurisdiccionals corresponents; i
h) l'assessorament en dret sobre qualsevol altre assumpte, per a la resolució dels quals, les disposicions vigents exigeixin un informe jurídic en l'àmbit de les competències del Servei Català de la Salut.
Funcions de la Gerència d'Empreses Públiques i Consorcis
27.1 Correspon a la Gerència d'Empreses Públiques i Consorcis, pel que fa a les empreses públiques adscrites, de conformitat amb l'Estatut de l'Empresa Pública Catalana, al Servei Català de la Salut i de les entitats proveïdores de serveis sanitaris en les quals la participació de la Generalitat o el Servei Català de la Salut sigui majoritària:
a) El seguiment de la situació economicofinancera i la coordinació de les actuacions necessàries en aquesta matèria;
b) l'establiment d'instruments de seguiment estratègic i de sinergies entre aquestes; i
c) l'establiment i l'impuls dels criteris de governança.
27.2 Correspon a la a Gerència d'Empreses Públiques i Consorcis l'establiment de les directrius d'actuació i la coordinació dels i de les representants designades per la Generalitat o el Servei Català de la Salut en els òrgans de govern de totes les entitats proveïdores de serveis sanitaris en les en les quals tingui participació la Generalitat o el Servei Català de la Salut.
Tipus de relació contractual del personal d'alta direcció i de la resta de comandaments
Les persones titulars de la subdirecció, de les direccions d'àrea, de la secretaria tècnica i de les gerències de l'estructura central del Servei Català de la Salut, tenen la consideració de personal directiu i mantenen una relació laboral de caràcter especial d'alta direcció, a l'empara del Reial decret 1382/1985, d'1 d'agost.
El seu nomenament correspon al conseller o consellera de Salut a proposta del director o directora del Servei Català de la Salut.
El Servei Català de la Salut exercirà les funcions de tutela de l'Institut Català de la Salut, sens perjudici de la seva adscripció al Departament de Salut, i de les empreses públiques adscrites al Servei Català de la Salut i dels consorcis de caràcter sanitari o sociosanitari en què participi la Generalitat o el Servei Català de la Salut en matèria d'aprovació, modificació i distribució del pressupost i de seguiment de l'execució del pressupost; d'aprovació dels plans d'inversions i polítiques patrimonials, i d'aprovació de la modificació de l'oferta de serveis sanitaris.
L'Organització Catalana de Trasplantaments, programa del Servei Català de la Salut creat per l'Ordre de 26 de maig de 1994 (DOGC núm. 1907, de 10.6.1994), s'adscriu a la Subdirecció del Servei Català de la Salut.
Al capdavant de l'Organització Catalana de Trasplantaments hi haurà un director o directora, nomenat o nomenada pel conseller o la consellera de Salut, a proposta del director o la directora del Servei Català de la Salut, que tindrà una relació laboral de caràcter especial d'alta direcció, a l'empara del Reial decret 1382/1985, d'1 d'agost, amb el Servei Català de la Salut.
El Pla integral d'urgències de Catalunya (PIUC), programa del Servei Català de la Salut creat per l'Ordre de 25 de novembre de 1999 (DOGC núm. 3038, de 20.12.1999), s'adscriu a l'Àrea Sanitària.
L'Àrea Sanitària, per a l'exercici de les funcions que té atribuïdes en matèria de control, avaluació i inspecció dels serveis sanitaris i sociosanitaris, comptarà amb el suport de l'òrgan competent en matèria de d'inspecció sanitària del Departament de Salut.
Els càrrecs de les unitats afectades per aquest Decret i les normes que el despleguin continuaran exercint les funcions directives mentre no s'adaptin els nomenaments o es proveeixin els llocs de treball corresponents, d'acord amb l'estructura que estableix aquest Decret.
El personal que, a l'entrada en vigor d'aquest Decret, ocupi llocs de treball en unitats que se suprimeixin o en unitats la denominació o les funcions de les quals es modifiquin, serà adscrit a les unitats corresponents de les regulades en aquest Decret, sense perjudici que puguin passar a tenir dependència funcional d'altres òrgans del Departament de Salut.
Es crea el Programa d'ordenació territorial i participació ciutadana, adscrit a la subdirecció del Servei Català de la Salut, amb els objectius següents:
a) desenvolupar el desplegament del model conceptual de descentralització dels governs territorials de salut;
b) fomentar la participació ciutadana en l'àmbit de l'actuació del Servei Català de la Salut, i
Aquest Programa tindrà una durada de tres anys a partir de l'entrada en vigor d'aquest Decret i resta adscrit a la subdirecció.
Es crea el Programa per a la coordinació del desenvolupament de les professions sanitàries, adscrit a la subdirecció del Servei Català de la Salut, amb l'objectiu de fer possible l'articulació, l'impuls i l'avaluació de les polítiques del Departament de Salut en matèria d'ordenació de les professions sanitàries a Catalunya, en l'àmbit del SISCAT, aportant la visió del Servei Català de la Salut.
Aquest Programa tindrà una durada de tres anys, a partir de l'entrada en vigor d'aquest Decret i resta adscrit a la subdirecció, sens perjudici de la necessària coordinació amb els òrgans del Departament de Salut que tinguin funcions en aquest àmbit.
La composició dels Consells d'Administració de l'Institut Català d'Oncologia i de l'Institut de Diagnòstic per la Imatge, regulada a les disposicions addicionals novena i desena del Decret 127/2000, de 3 d'abril, d'estructuració del Departament d'Universitats, Recerca i Societat de la Informació, podrà ser modificada per acord del Govern, de conformitat amb el que estableix l'article 7.3 de la Llei 15/1990, de 9 de juliol, d'ordenació sanitària de Catalunya.
El gerent de la Regió Sanitària Barcelona pot delegar les funcions establertes en l'article 29 de la Llei 15/1990, de 9 de juliol, en tres gerents d'àmbit, corresponents als àmbits territorials d'actuació següents:
a) Barcelona ciutat, que inclou els sectors sanitaris: Barcelona Ciutat Vella, Barcelona Eixample, Barcelona Gràcia, Barcelona Horta-Guinardó, Barcelona Les Corts, Barcelona Nou Barris, Barcelona Sant Andreu, Barcelona Sant Martí, Barcelona Sants-Montjuïc i Barcelona Sarrià-Sant Gervasi.
b) Barcelona Sud, que inclou els sectors sanitaris: Alt Penedès, Baix Llobregat Centre-Nord, Baix Llobregat Delta-Litoral, Baix Llobregat Fontsanta, Barcelonès Sud-l'Hospitalet de Llobregat i Garraf.
c) Barcelona Nord, que inclou els sectors sanitaris: Barcelonès Nord, Maresme, Sabadell, Terrassa-Rubí-Sant Cugat i Vallès Oriental.
Sense perjudici de les funcions que els hi puguin ser delegades, corresponen als gerents d'àmbit, sota les directrius de la gerència de la Regió Sanitària Barcelona i pel que fa al seu àmbit territorial respectiu:
a) Donar suport a la gerència en l'elaboració de propostes de contractació de serveis assistencials i gestionar els acords, convenis i concerts subscrits per a la prestació de serveis.
b) Controlar l'aplicació de les directrius generals i els criteris d'actuació i donar compte de llur incompliment a la gerència de la regió sanitària.
c) Assumir la direcció i gestió del seu àmbit territorial dins la Regió Sanitària.
d) Impulsar, coordinar, inspeccionar i avaluar els serveis i les unitats de la Regió Sanitària corresponents al seu àmbit territorial.
e) Promoure, prioritzar i coordinar aliances i actuacions entre les entitats proveïdores.
El o la gerent de l'àmbit de Barcelona ciutat és el o la gerent del Consorci Sanitari de Barcelona.
Els o les gerents dels àmbits Barcelonès Sud i Barcelonès Nord són nomenats o nomenades per resolució del director o directora del Servei Català de la Salut, en la qual s'han d'indicar les funcions que exerciran en els seus respectius àmbits territorials.
Tot això sense perjudici del que estableix la disposició addicional catorzena de la Llei 15/1990, de 9 de juliol, d'ordenació sanitària de Catalunya, segons la redacció donada per la Llei 11/1995, de 29 de setembre, i l'article 104 de la Llei 22/1998, de 30 de desembre, de la Carta municipal de Barcelona, de conformitat amb els quals el Consorci exerceix les funcions previstes per a les Regions Sanitàries, pel que fa a la ciutat de Barcelona.
Es deroga el Decret 220/2005, d'11 d'octubre, pel qual es modifica l'estructura dels òrgans centrals de l'ens públic Servei Català de la Salut.
Es deroga l'Ordre de 29 de maig de 1986, de creació del Programa "Vida als Anys" d'atenció sociosanitària a la gent gran amb llarga malaltia (DOGC núm. 694, de 2.6.1986), les funcions del qual assumeix el Pla director sociosanitari, creat pel Decret 39/2006, de 14 de març (DOGC núm. 4594, de 16.3.2006).
Es deroguen les disposicions addicionals vuitena, novena i desena del Decret 127/2000, de 3 d'abril, d'estructuració del Departament d'Universitats, Recerca i Societat de la Informació (DOGC núm. 3113, de 4.4.2000).
Els Consells d'Administració de l'Institut Català d'Oncologia i de l'Institut de Diagnòstic per la Imatge continuaran tenint la composició que s'establia respectivament en les disposicions addicionals novena i desena del Decret 127/2000, de 3 d'abril, d'estructuració del Departament d'Universitats, Recerca i Societat de la Informació, mentre no se n'aprovi una nova composició mitjançant acord de Govern.
Aquest Decret entrarà en vigor als vint dies de la seva publicació al DOGC.