projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
En aquest número donem a conèixer l'aprenentatge a les organitzacions en la societat del coneixement: presentem tres perspectives diferents sobre aquest nou escenari de l'aprenentatge a les organtizacions en general i, especialment, a les administracions públiques.
Escola Innovació núm. 33 (en PDF)
Escola Innovació núm. 33 (en EPUB)
Jesús Martínez és Responsable de Formació Directiva i Nous Programes Formatius al CEJFE
Article: "Una experiència d'implantació de programes d'aprenentatge informal a l'organització"
Joaquín Gairín és professor del Dpt.
Pedagogia Aplicada de la Universitat Autònoma de Barcelona
Article: "Desenvolupar l'aprenentatge organitzacional a l'Administració pública"
Dolors Reig és consultora a la Universitat Oberta de Catalunya i responsable d'innovació en elearning d'INESDI
Article: "9 claus de l'aprenentatge a l'organització del segle XXI"
Estem convençuts que el contingut d'aquest número d'Escola Innovació, dedicat íntegrament a la Qualitat normativa, és especialment interessant per a tots els gestors i operadors que, dia a dia, proposen, planifiquen i avaluen serveis necessaris que cal reglamentar, normativitzar o, senzillament, posar al dia de la millor manera possible.
Escola Innovació núm. 31 (en pdf)
Escola Innovació núm. 31 (en epub)
Juli Ponce és acreditat catedràtic, professor de dret administratiu de la Universitat de Barcelona
Article: De la normativa poc intel·ligent a la millor regulació possible: una qüestió de país crucial per al nostre desenvolupament.
Paula Ortí és cap de l'Àrea de Millora de la Regulació de l'Oficina del Govern.
Article: La implantació de l'avaluació d'impacte normatiu a l'Administració de la Generalitat, en el marc de la política de millora de la regulació.
Pau Salvador és catedràtic de dret civil de la Universitat Pompeu Fabra
Entrevista (vídeo) - Claus de l'entrevista.
En aquest número donem a conèixer els serveis mòbils que les nostres institucions posen al nostre abast i que ja són una realitat, i un exemple de transparència, valor base de la credibilitat i la confiança.
Per això presentem, a manera de tast, el portal que allotja les apps i dues aplicacions més: una de consum responsable i l'altra de serveis associats al 012
Escola Innovació núm. 32 (en pdf)
Escola innovació núm. 32 (en epub)
Ricard Mateu és responsable de l'Espai d'Innovació i Centre de Competència de Mobilitat del Centre de Telecomunicacions i Tecnologies de la Informació
Descarrega't les aplicacions mòbils de gencat
Josep Lluc Arias és cap del Servei d'Estudis i Comunicació de l'Agència Catalana del Consum
Descarrega't l'aplicació mòbil Infoconsum
Raimon Dalmau Parés és director de l'Àrea d'Organització i Sistemes d'Informació d'Emergències Mèdiques - Departament de Salut
Descarrega't l' aplicació mòbil 061 CatSalut Respon
Aquest document té per objectiu descriure el procés de selecció de formadors interns de l'EAPC.
En primer lloc es descriu el context de la figura del formador intern i s'aporten dades d'aquest col·lectiu d'ençà que es va crear i es va dur a terme la primera selecció l'any 1996.
En segon lloc, es descriu el marc conceptual en què s'enquadra el procés de selecció i com s'ha s'ha dut a terme durant el 2008.
En termes generals, el procés ha estat el mateix en totes les convocatòries de selecció amb diversos canvis i millores que s'hi s'han introduït.
En el cos del document, s'hi descriu el procés i, en els annexos, hi ha informació sobre els instruments d'avaluació i selecció utilitzats.
Estructura del procés de selecció i instruments d'avaluació
Fase de valoració del currículum
Fase d'entrevista personal i proves pràctiques
Fase de curs selectiu de formació de formadors
Dades i resultats de les diferents fases del procés
Avaluació del procés de selecció
Descripció de les evidències de comportament per a cada competència
Barem de valoració del currículum dels candidats i candidates
Quadre d'evidències del perfil i fase en què es valoren
Exemple d'informe de valoració dels candidats i candidates
Programa del curs selectiu de formació
Escola d'Administració Pública de Catalunya, Barcelona, 2015, 144 pàg.
L'Escola d'Administració Pública de Catalunya va crear els Premis Alfons Ortuño amb l'objectiu de reconèixer honoríficament les actuacions d'innovació i bones pràctiques en matèria de gestió pública de les administracions públiques catalanes.
Aquest llibre recull les memòries de les nou iniciatives guardonades i les dues que van merèixer una menció especial en la segona edició dels premis Alfons Ortuño, convocada l'any 2014.
En aquesta edició, es van presentar 28 candidatures en els tres àmbits proposats: 12 a l'àmbit d'organització i recursos humans, 7 a l'àmbit de gestió pressupostària, avaluació i transparència i 9 a l'àmbit de polítiques sectorials i serveis finalistes.
Els premis es van lliurar el 3 de novembre de 2014.
La Comissió de Selecció i el Jurat
Els Premis Alfons Ortuño en gràfics
Memòries de les iniciatives guardonades
Àmbit A. Organització i recursos humans
Premi: Eines per a l'execució de programes de millora a la Generalitat de Catalunya.
L'exemple de l'Oficina de Racionalització del Sector Públic Instrumental (ORSPI).
Secretaria d'Administració i Funció Pública.
Accèssit: El Sistema d'Informació de Consum, el camí cap a l'Administració electrònica.
Accèssit: La idoneïtat professional del professorat, clau de volta per a la millora educativa.
Àmbit B. Gestió pressupostària, avaluació i transparència
Premi: Creació, organització i implantació de l'activitat d'auditoria interna en l'empresa pública.
Eina de seguiment del Programa d'Actuació Municipal de Mataró.
Accèssit: VISC+: disseny i licitació d'un model de gestió i serveis per a donar valor a la informació del sistema sanitari català.
Agència de Qualitat i Avaluació Sanitàries de Catalunya.
Àmbit C. Polítiques sectorials i serveis finalistes
Premi: Consell de Seguiment de la Crisi Econòmica de Molins de Rei.
Accèssit: Servei d'Atenció Ciutadana 010 a través de WhatsApp.
Programa Targeta Barcelona Solidària.
La Comunitat de Recursos Humans (CORH).
El Sistema d'Informació, Gestió i Tramitació dels Documents de Govern, SIGOV.
Jornada de Bones pràctiques a l'Administració pública
Jornada d'estratègies de transparència i govern obert
Coedició Escola d'Administració Pública de Catalunya - Editorial UOC.
El llibre analitza la regulació de les obligacions de transparència activa, el dret d'accés a la informació pública i els mecanismes previstos per a la seva garantia, el registre dels grups d'interès, el bon govern i la bona administració i el govern obert.
El llibre també contextualitza la nova regulació en el marc dels processos de regeneració democràtica impulsats en els darrers anys i en el conjunt de normes tant estatals com d'altres comunitats autònomes.
Finalment, exposa l'impacte d'aquesta norma en les administracions locals catalanes.
El llibre fou publicat en paper a finals de novembre de 2012, gràcies a la col·laboració entre la Càtedra Antoni Pedrol i Rius de la Universitat Rovira i Virgili i la Escola d'Administració Pública de Catalunya.
Hi trobareu recollides les ponències del seminari "Les administracions en perspectiva europea" que fou coordinat per la senyora María Jesús Montoro Chiner, catedràtica de dret administratiu de la Universitat de Barcelona, conjuntament amb el senyor Karl-Peter Sommermann, catedràtic de dret públic, teoria de l'Estat i dret comparat de la Universitat Alemanya de Ciències de l'Administració de Speyer.
A la sessió del 8 de novembre de 2011 es van debatre els temes que trobareu en aquesta edició digital, al voltant del servei públic, els funcionaris i els contractats, les garanties de la contractació pública, la transparència administrativa, la cultura administrativa europea, o els drets participatius i la "bona administració".
Directora de l'Escola d'Administració Pública de Catalunya
Catedràtica de dret administratiu de la Universitat de Barcelona
Professor titular de dret administratiu de la Universitat Rovira i Virgili
i catedràtica acreditada de dret administratiu
Barcelona, 2020, Escola d'Administració Pública de Catalunya, 53 pàg., ISBN 978-84-18199-20-2 (pdf), 978-84-18199-21-9 (epub).
Barcelona, 2020, Escola d'Administració Pública de Catalunya
Manual pràctic que identifica i descriu vuit capacitats bàsiques necessàries per afrontar la innovació en el sector públic: autoorganització, aprenentatge autònom, creativitat, comunicació, treball en equip, fer xarxa, captar tendències i gestionar riscos.
Permet conèixer quins trets manifesten les persones que destaquen com a innovadores en les administracions públiques i com es comporten; traçar estratègies que en un futur ajudin a elaborar eines i suports formatius i d'acompanyament per desenvolupar aquestes competències; i disposar d'unes bases sòlides del perfil competencial de les persones innovadores que, amb el corresponent desenvolupament, permetin incorporar la seva valoració a efectes de reconeixement professional.
La publicació reflecteix tres vectors clau que combinen les capacitats bàsiques amb les actituds que les mantenen actives i que donen pas a nous comportaments en la millora contínua.
Aquests vectors són la persona, l'equip i, com a última finalitat, l'organització.
Per aconseguir la innovació la persona ha d'estar orientada a l'acció, l'equip ha de ser cooperatiu i l'organització ha de ser sostenible.
A més, el treball remarca que el context actua com a potenciador de la definició i el desenvolupament de les capacitats, i que és fonamental identificar-lo per determinar el punt de partida en cada cas concret i traçar un currículum de desenvolupament cap a un perfil innovador.
Marc de capacitats enfocades a l'individu
Capacitats de l'eix: Persona orientada a l'acció
Capacitats de l'eix: Equip cooperatiu
Capacitats de l'eix: Organització sostenible
Aquest estudi és fruit d'un treball de recerca fet en el marc de la 7a edició del Mestratge en alta funció directiva de l'Escola d'Administració Pública de Catalunya, que ha estat sotmès a avaluació per personal expert en la matèria, que n'ha validat el contingut i n'ha recomanat la publicació
El projecte que es presenta parteix d'un cas real i pretén explicar com aprofundir en el control intern d'una Administració pública, i passar de l'auditoria de regularitat comptable a l'auditoria operativa (performance audit) d'economia, eficàcia i eficiència sobre un servei públic municipal, prestat per la comarca a diversos ajuntaments, per mitjà d'una empresa d'economia mixta.
Encara que aquest treball no s'aparta en el substancial del seu homòleg real, és evident que presentarà diferències.
A banda de calendari i extensió, el treball del mestratge tindrà un enfoc més teòric i programàtic (com s'ha de fer) que executiu i resultadista (no inclou fase d'al·legacions a les conclusions).
El nucli central és el sistema d'objectius i indicadors, i assegurar que les tècniques d'avaluació són correctes.
Aquí, la finalitat a assolir és un camí per a la millora de l'eficàcia, equitat, eficiència i qualitat, no tant com fer un judici sobre la gestió del servei.
La part jurídica i de la descripció de sistema està pensada perquè el lector pugui comprendre l' entourage concret de la prestació del servei, no per entrar a analitzar qüestions d'aquest àmbit, no perquè no siguin interessants, sinó perquè desbordarien l'objecte del treball.
L'estudi efectuat, com a projecte final del Mestratge, es converteix en el resultat de la transferència efectiva al lloc de treball del que s'ha après en el Mestratge.
Salvador Ester Casals és llicenciat en dret per la Universitat de Barcelona, máster en Gestió Pública, i en Gestió i Dret Local per la Universitat Autònoma de Barcelona, i en Alta Funció Directiva per l'Escola d'Administració Pública de Catalunya.
Professionalment és secretari interventor i tècnic d'administració general per oposició, havent exercit els càrrecs a Administracions locals durant més de vint-i-cinc anys.
Ha estat professor associat de l'Àrea de Dret Administratiu de l'Escola Universitària de Santa Maria del Mar, adscrita a la Universitat Rovira i Virgili.
2.1 Objecte i abast del control
III El servei de gestió de residus sòlids urbans (RSU)
3.1 Delimitació de la competència municipal
3.2 Marc normatiu en matèria de gestió de residus
IV Descripció del tipus de gestió emprat: l'Empresa Comarcal de Serveis Mediambientals del Baix Penedès (EcoBP), SL
4.1 Estatuts i organització de l'empresa.
4.2 El procés de mancomunació en el període 2001-2012
4.3 Característiques de la prestació del servei
4.3.2 Segona època (2010-12): "La fracció orgànica"
4.3.3 Tercera època (2013...): "La necessitat d'eficiència"
4.3.4 El cànon municipal i la seva evolució
5.1 Identificació de les àrees de revisió
5.2 Mètodes de mostreig (estadístic i no estadístic)
5.3 Aplicació del control als riscos
6.1 Identificació dels objectius i indicadors existents, i avaluació de la seva capacitat explicativa de la realitat
6.2 Constatació del nivell d'eficàcia, economia i eficiència assolit
Manual per a la preparació dels cursos corresponents a aquest nivell d'aprenentatge.
El sumari comprèn vuit unitats temàtiques amb les explicacions gramaticalsi els exercicis corresponents: morfologia del substantiu i de l'adjectiu, morfologia verbal, pronoms, connectors, derivats, frases fetes, problemes lèxics i variants geogràfiques.
Al final de cada unitat hi ha la clau amb les solucions delsexercicis.
El paper que juguen les persones amb responsabilitat dins d'una organització és sens dubte decisiu.
Els directius públics prenen les decisions i duen a terme els projectes.
Per això, Catalunya necessita directius públics professionals que sota criteris d'idoneïtat i competència professional, exerceixin la seva tasca diària amb avaluació dels seus resultats.
Les administracions necessiten, doncs, d'aquest perfil de directiu capaç d'actuar sota criteris d'eficiència i eficàcia, que doni impuls a la qualitat institucional i als valors públics que la ciutadania i el sector públic requereixen.
Els directius necessiten disposar d'un espai on obtenir oportunitats d'aprenentatge multidisciplinari que els ofereixi coneixements, valors i estratègia per enfrontar-se al gran repte de la responsabilitat que comporta el seu càrrec.
El paradigma d'aquest nou enfocament de la formació directiva es manifesta en la primera edició del Màster en Direcció Pública (MDP), un nou programa formatiu de tercer cicle de l'Escola d'Administració Pública de Catalunya en col·laboració amb la Universitat Oberta de Catalunya (UOC), que neix, en la seva primera edició, com a títol propi EAPC/UOC.
És, així doncs, un producte amb un enfocament multidisciplinari que combina continguts i coneixements vinculats a la responsabilitat de l'alta direcció pública, capacitats i habilitats en l'execució de la direcció pública i el lideratge d'equips i persones i està fonamentat en valors de servei públic estretament lligats a la responsabilitat directiva.
El programa inclou tendències de govern i governança, enfocades a un lideratge d'allò públic que permeti donar respostes a les exigències de la ciutadania i fomenti l'apropament de l'administració i els ciutadans en una nova societat complexa i canviant, des d'un punt de vista ètic, que es basi en el comportament responsable dels directius.
El programa també versa sobre pensament polític, gestió, administració i avaluació de polítiques públiques, i està especialment enfocat a l'exercici del lideratge a les organitzacions de manera global.
Per aquesta raó, incorpora una part específica dedicada a les competències i perfils dels directius públics mitjançant un programa individualitzat.
Oferim al directiu un espai ple d'oportunitats d'aprenentatge amb metodologies diverses, des de la conceptualització teòrica a l'expressió i gestió de les emocions.
Cadascun dels continguts del programa es tracta des de diferents vessants i perspectives, amb l'objectiu d'oferir un ampli ventall d'elements d'anàlisi.
Previsió d'inici: primer semestre de 2020.
El Màster té una durada de 20 mesos.
Els mesos d'agost no són lectius.
Les sessions presencials de les assignatures i els tallers es realitzen tots els divendres de 16 a 20 h, i la tercera setmana de cada més, el divendres de 10 a 14 h i el dissabte, de 9.30 a 13.30 h.
Els diàlegs es realitzen els dissabtes de 9.30 a 12.30 h.
Les sessions virtuals es realitzen en les aules de la Universitat Oberta de Catalunya.
Les visites i les conferències es programen fora de l'horari lectiu.
S'haurà de pesentar un treball final de màster.
Els 3 treballs amb millor qualificació es publicaran en la col·lecció Obres Digitals de l'EAPC.
Assignatures: Un bloc que aportarà un marc polític i conceptual, amb assignatures que versaran sobre la història de les idees, la globalització jurídica i política, els models de gestió pública i l'anàlisi de polítiques públiques, tot plegat des de la perspectiva de l'ètica i la virtut pública.
Diàleg sobre experiències: Causes i conseqüències de la corrupció
Conferència: Contra l'Estat burocràtic
Assignatures: En aquest bloc s'abordarà el procés de presa de decisions així com temes de transparència, finances públiques en temps de crisi, smart regulation o planificació estratègica en les compres públiques.
Diàleg sobre experiències: Present i futur de l'Agència Tributària
Conferència: Cap a un dret "glocal"
Assignatures: Un bloc de gestió i organització del sector públic que farà èmfasi en la gestió de persones a l'administració, en la gestió econòmica i pressupostària i en la innovació administrativa.
Diàleg sobre experiències: Els reptes de l'Administració electrònica
Conferència: Lideratges i gestió de persones
Assignatures: En el bloc IV s'abordaran temes d'avaluació i qualitat, com la gestió amb avaluació, el disseny de polítiques i participació, l'administració consorciada i el control intern i l'auditoria.
Diàleg sobre experiències: Avaluació de polítiques educatives: el fenomen What Works
Conferència: Estratègia digital i política d'informació
Assignatures: Un bloc on es treballen diverses mirades del lideratge: lideratge organitzatiu, grupal i de projectes, així com les competències i habilitats directives.
Diàleg sobre experiències: El pes dels valors en l'exercici del lideratge
Conferència: Contra l'arrogància corporativa
Alts càrrecs, directius i llocs de comandament assimilats a subdirectors de les administracions catalanes i dels seu sector públic.
El Màster s'estructura en 5 blocs temàtics i el treball final de màster (TFM).* Cada bloc inclou:
Les assignatures són teoricopràctiques.
Combinen 3 o 4 sessions presencials, de 4 hores cadascuna, sessions en entorn virtual (SV) i treball autònom (individual i/o grupal).
La metodologia principal serà el mètode de cas, que permetrà analitzar i debatre casos reals del sector públic explicats pels protagonistes mateixos.
A cada assignatura s'establirà el sistema d'avaluació més adequat per a la consecució dels objectius, que serà comunicat als alumnes de manera anticipada.
Els tallers seran pràctics i es realitzaran, en la majoria dels casos, en dues sessions de 4 hores cadascuna.
S'hi treballaran eines i habilitats directives a través de dinàmiques grupals i metodologies innovadores, en què es fomentarà la proactivitat i l'intercanvi de coneixement.
Les conferències, a càrrec de personalitats acadèmiques de gran prestigi internacional, permetran obrir horitzons en la comprensió dels reptes associats a la direcció pública, en un context internacional.
Aquestes conferències es programaran fora de l'horari lectiu del Màster i s'hi convidarà a la totalitat d'alts directius públics catalans, però es garantirà un espai privat amb el docent per als alumnes del Màster.
Les visites a institucions públiques permetran conèixer de prop projectes complexos, de la mà dels directius públics que els han liderat.
Sota el lema "De directiu a directiu.
La teva experiència, el meu èxit" constituiran un corpus de bones pràctiques.
A tall d'exemple, proposem visites a centres penitenciaris, centres docents, ajuntaments, consells comarcals, ONG, el Circuit de Catalunya o gerències d'universitats públiques.
Els diàlegs sobre experiències tindran el format d'un cara a cara entre un acadèmic i un practitioner amb visions complementàries sobre experiències de direcció i gestió públiques actuals.
Sota el lema "de tu a tu", aquests diàlegs conformaran un espai de debat i reflexió entre iguals.
Les conferències, els diàlegs i les visites s'avaluaran mitjançant la presentació de notes de síntesi o la publicació de reflexions en format blog a l'entorn virtual del Màster o a l'espai de la direcció pública de l'EAPC.
En el marc del bloc V, Lideratge i habilitats directives, els alumnes del Màster disposaran d'una bossa d'hores amb un coach personal.
Per complementar l'oferta formativa del Màster, proposem un programa de Managerial Exchanges, consistent en un mentoratge recíproc entre parelles d'alumnes per tal de promoure l'aprenentatge vivencial entre iguals.
Durant dos dies, cada alumne tindrà l'oportunitat d'acompanyar un altre alumne i ser testimoni de la seva activitat diària, i en un altre moment serà ell qui aculli un altre alumne.
En finalitzar les sessions, els directius compartiran els aspectes més rellevants i sorprenents de l'experiència.
Per obtenir el títol de Màster, cada participant haurà de realitzar un treball de fi de màster consistent en un projecte de millora aplicable al seu lloc de treball actual.
Línia de recerca: llicenciats i llicenciades
Resposable: M. Assumpció Rafats Serra
Analitzar l'estil de direcció de les dones i dels homes de l'Administració pública autonòmica de Girona, amb la finalitat d'observar si es produeixen aportacions organitzatives o de lideratge diferenciades; si es produeixen aspectes de discriminació, i analitzar la conciliació de la vida professional i familiar.
Es planteja a l'Administració pública, doncs l'entorn és més favorable en oportunitats de promoció equiparables des d'una perspectiva de gènere.
Anàlisi quantitativa: qüestionari que s'ha distribuït a tota la població objecte de l'estudi.
Percentatge de respostes rebudes: 78,5%.
Anàlisi qualitativa: cinc entrevistes a càrrecs directius de diferents departaments.
Basada en un guió semiestructurat dirigit a obtenir respostes dels trets bàsics de l'estudi.
Línia de recerca: llicenciats i llicenciades
Responsable: Mònica Martínez Mauri
Aquesta recerca analitza la creació de consells i fundacions per a la solidaritat i la cooperació al desenvolupament amb la intenció de contribuir al debat al voltant de la gestió del 0,7% dels recursos municipals destinats a la cooperació al desenvolupament.
Per assolir aquest objectiu es presenten els casos de Manresa i Sabadell.
A Manresa, el 1992 va néixer la Coordinadora d'ONGs impulsada per la Federació d'Associacions de Veïns de la ciutat i l'any 1995 es va constituir formalment el Consell municipal de solidaritat i cooperació.
A Sabadell l'any 1989 es va crear un organisme aglutinador, que no adoptà la forma de consell, anomenat Comissió Sabadell Solidari, el qual es va transformar en la Fundació Sabadell Solidari el 1998.
En un primer moment, en aquesta recerca es descriuen els processos històrics que van donar lloc a la coordinadora d'ONGs de Manresa i a la comissió Sabadell solidari i es documenta la seva transformació en consell de cooperació i solidaritat de Manresa i en la fundació Sabadell solidari.
En segon lloc es presenta la dinàmica interna del consell i la fundació fent referència al marc jurídic, el funcionament, la relació amb el fons català de cooperació per al desenvolupament, i els recursos municipals destinats a la cooperació i la solidaritat, tant econòmics con humans.
En aquest segon apartat també es descriuen els àmbits d'actuació prioritaris (àrees geogràfiques i temes d'intervenció) de la cooperació al desenvolupament, de la sensibilització per a la solidaritat i les emergències de Manresa i Sabadell i la gestió de la cooperació assumida per les entitats que integren el consell i la fundació.
En tercer lloc es reflexiona sobre la relació de les ONGD de Manresa i Sabadell amb les seves respectives administracions locals a través de la seva participació en el consell i la fundació, els recursos a disposició de les entitats, la percepció de les ONGD (punts forts i febles de la fundació i del consell) i la relació que s'estableix entre elles.