projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
L'objectiu del Programa d'assessorament energètic és potenciar la incorporació de criteris d'ús racional i eficient de l'energia tant a centres de consum existents (dependències públiques, quadres d'enllumenat públic, bombes d'aigua, etc.) com als projectes en fase de disseny.
Els estudis d'assessorament energètic de l'Institut Català d'Energia tenen tots dues parts: una primera on s'estableix la radiografia energètica de les instal·lacions a examinar (fonts energètiques, consums, costos, etc.) i una segona part on es proposen un conjunt de mesures i actuacions que facilitin l'estalvi d'energia i la gestió més eficient dels recursos energètics i de les instal·lacions.
Les auditories d'enllumenat públic analitzen, energèticament i econòmica, les següents mesures aplicades a cada quadre de comandament:
La gran varietat d'edificis municipals (escoles, oficines, instal·lacions esportives, etc) fa que els estudis d'assessorament energètic s'adaptin a les seves característiques específiques.
Per altra banda, s'estableixen també recomanacions genèriques sobre la unificació dels subministraments elèctrics i els pas a tarifa de mitja tensió, l'accés al lliure mercat, la substitució de lluminàries convencionals per lluminàries d'alta eficiència així com de la possibilitat d'accedir a diferents línies de subvenció i finançament.
Finalment, la línia d'assessorament energètics a nous projectes pretén facilitar la incorporació de mesures d'eficiència energètica i us racional des de la fase del seu disseny, centrant-se en els següents àmbits:
Les agències locals d'energia són entitats que volen promoure el bon ús de l'energia, l'eficiència i les energies renovables en l'àmbit local d'un determinat territori.
La seva força rau en la seva proximitat al ciutadà i als principals agents econòmics i socials locals.
En unes altres paraules, les agències locals d'energia s'adrecen directament als personatges implicats amb l ́energia i el medi ambient d ́una ciutat, un municipi o una comarca, d ́un territori que coneixen a fons i on desenvolupen les seves activitats.
Aquesta proximitat els hi permet explotar tota la potencialitat de la seva àrea d ́influència.
S'adrecen, doncs, als ciutadans en general, als usuaris, als tècnics, als empresaris i als càrrecs polítics amb responsabilitats locals per facilitar un millor ús de l ́energia i dels recursos renovables al seu abast.
També fan d'enllaç entre diverses administracions públiques.
Les Agències Locals d'Energia posen en comú les actuacions dels ajuntaments, els empresaris, la Generalitat de Catalunya i els ciutadans.
En l'enllaç de més avall es mostra un mapa elaborat per la Diputació de Barcelona on trobareu les agències locals i comarcals d'energia de Catalunya.
El mapa inclou diverses capes de visualització que mostren els àmbits d'actuació de les agències s d'Energia, els municipis adherits, i una fitxa amb més informació de cada Agència.
Mapa d'Agències Comarcals de Catalunya
La col·lecció d'infografies de mobilitat eficient a Catalunya, neix amb l'objectiu d'oferir de manera visual les dades més rellevants del parc automobilístic de Catalunya.
La peridodicitat és trimestral i mostra l'evolució dels punts de recàrrega de vehicles elèctrics, de GLP i GNV.
Així mateix s'hi poden trobar tambéles dades de matriculacions de vehicles eficients a Catalunya.
La mobilitat obligada per treball implica força sovint l'ús del vehicle privat, a vegades, innecessàriament.
Seria preferible fer servir el transport públic, o estudiar la manera de compartir vehicles privats o de l'empresa, i planificar els desplaçaments.
Un pla de desplaçament d'empresa (PDE) és un conjunt de mesures de transport que cerquen racionalitzar els desplaçaments cap al centre de treball i des del centre de treball.
L'objectiu és reduir l'ús ineficient del vehicle privat tant dels treballadors com dels proveïdors, visitants o clients, i planificar el millor possible els desplaçaments obligats relacionats amb l'activitat de l'empresa.
Els beneficis són notables: un estalvi econòmic de l'empresa i dels treballadors, una reducció dels temps de desplaçaments, una millor qualitat de vida, etc. La societat en el seu conjunt també en surt beneficiada, amb una reducció de l'impacte ambiental i un ús més eficient de les infraestructures de transport.
En el cas de treballadors municipals es recomana que es redacti un Pla de Desplaçament d'Empresa (PDE) als centres de treball amb major nombre d'ocupació (obligació pels centres amb més de 200 treballadors propis i externs a la Regió Metropolitana de Barcelona), per tal d'incentivar els vehicles sostenibles o de baixes emissions i el car pooling (compartir viatges en vehicle privat) amb avantatges a l'estacionament d'aquests, o l'ús de la bicicleta amb protecció contra robatori.
Aquesta és una bona oportunitat per exercir el paper exemplaritzant que tenen els Ajuntaments.
El PMU és l'instrument de planificació on es defineixen les línies d'actuació que han de governar la mobilitat urbana en els propers anys, tenint com a horitzó estratègic continuar avançant cap a un model de mobilitat col·lectiu més sostenible, eficient, segur, saludable i equitatiu.
Aquests conceptes estan esdevenint, precisament, sinònim de progrés socioeconòmic i de qualitat de vida d'una ciutat.
Actualment, a part de la Llei de la mobilitat, existeixen altres normatives que afegeixen més requeriments als municipis en matèria de mobilitat.
L'obligació de PMU recau en tots els municipis inclosos dins de l'àmbit de protecció especial de l'ambient atmosfèric (Decret 152/2007), també en tots els municipis de la Regió Metropolitana de Barcelona amb més de 20.000 habitants (Pla Director de Mobilitat), i en tots els documents de planejament general o derivat (estudis de mobilitat generada), i implantacions singulars que superin els 5.000 viatges/dia.
En els PMU així com en els estudis de mobilitat generada d'activitats o nous plans urbanístics es recomana que incloguin un apartat dedicat a les accions per impulsar els vehicles elèctrics, eficients i de baixes emissions, ja que és un punt clau per tal d'aconseguir reduir les emissions dels vehicles i la diversificació energètica, a més d'una oportunitat per a l'administració per introduir polítiques que afavoreixen aquestes accions.
La Generalitat disposa d'una eina de càlcul ( AMBIMOB 2.0 ) que facilita el còmput del consum i les emissions, i per tal d'establir criteris comuns per a l'avaluació ambiental dels PMU, defineix les directrius ambientals que han de seguir les mesures proposades en aquests.
La Diputació de Barcelona també posa a disposició dels municipis la possibilitat de fer estudis d'implantació del vehicle elèctric als seus municipis, i mitjançant el compromís europeu del " Pacte d'alcaldes i alcaldesses " promou la realització d'un PAES (Pla d'Acció per a l'Energia Sostenible).
L'elaboració d'un PMUS exigeix la participació ciutadana, fa imprescindible un esforç informatiu de les autoritats locals, la formació dels participants, una anàlisi detallada de la situació actual i de les propostes plantejades, la implantació progressiva de les mesures aprovades, amb una avaluació objectiva dels seus resultats, i la realització d'actuacions pilot, educatives i promocionals.
Distintiu de l'Aliança de Municipis
A finals del 2017 l'ICAEN va impulsar la creació de l' Aliança de Municipis per a la interoperabilitat de les estacions públiques de recàrrega ràpida i semiràpida per a usuaris de vehicles elèctrics, dins el pla estratègic PIRVEC.
Gràcies a aquesta col·laboració, qualsevol usuari pot accedir a qualsevol estació de recàrrega de Catalunya fent servir qualsevol de les targetes emeses pels Ajuntaments de l'Aliança.
D'aquesta manera es facilita que els vehicles elèctrics que circulen per Catalunya puguin gaudir d'una mobilitat plena i que els usuaris deixin d'acumular targetes per carregar a les diferents instal·lacions promogudes pels municipis de Catalunya.
A data d'avui, els municipis o corporacions locals que formen part de l'Aliança són els següents: Barcelona, Reus, Lleida, Girona, l'AMB, Amposta, Cambrils, Cabrera de Mar, Sant Fruitós de Bages, Molins de Rei.
Aquesta aliança i col·laboració està oberta a qualsevol altre municipi o entitat que gestioni targetes d'usuari i vulgui oferir aquest servei als ciutadans.
En aquests casos, la imatge gràfica podria ser usada de manera voluntària.
El nombre de municipis inclosos en l'aliança augmenta ràpidament al incrementar-se el nombre d'estacions de recàrrega per a vehicles elèctrics que es posen en funcionament gràcies a l'impuls del programa PIRVEC 2016-2019.
L'actuació simplifica el nombre de targetes que els usuaris hauria de tenir en la seva possessió per poder recarregar a Catalunya.
Tot i això, l'ICAEN i gràcies a la Llei 16/2017 de Canvi Climàtic, aprovada l'agost del 2017, impulsa i orienta el sector a deixar de funcionar amb targetes físiques i avançar cap a altres sistemes d'identificació com per exemple aplicacions per a telèfons intel·ligents.
Recordar que les entitats que han rebut subvenció, i segons la base 24 de la Resolució EMC/2973/2016, de 23 de desembre, hauran de produir i instal·lar els vinils a les estacions de recàrrega subvencionades.
La promoció dels vehicles elèctrics en l'àmbit municipal és clau per a la millora de la qualitat de vida de les persones en els municipis, degut a les seves nul·les emissions, la inferior contaminació acústica i també pels beneficis que aporten a Catalunya en termes d'eficiència i diversificació energètica.
L'Institut Català d'Energia (ICAEN), l'Àrea Metropolitana de Barcelona (AMB) i la Plataforma LIVE han elaborat un document adreçat a entitats locals amb recomanacions per a la implementació i promoció de la mobilitat elèctrica als seus municipis.
Bonificació de l'impost de vehicles de tracció mecànica (IVTM)
La bonificació d'aquest impost (IVTM) és una de les eines principals per promoure els vehicles elèctrics en els Municipis de Catalunya.
Cal recordar que el màxim bonificable és del 75%, segons el Reial Decret Legislatiu 2/2004, de 5 de març, pel que s'aprova el text refós de la Llei Reguladora de les Hisendes Locals.
Bonificació de l'impost d'activitats econòmiques (IAE)
Un altra eina per promoure la mobilitat elèctrica és oferir bonificacions en l'impost (IAE).
A més de les següents recomanacions, caldria promoure que les ordenances municipals facilitin les operatives i els horaris a aquelles empreses de distribució de mercaderies, missatgeria o similars que realitzin les seves tasques amb un flota de vehicles de 0 emissions locals.
Reservar les places més properes a l'entrada principal d'edificis oficials (ajuntaments, museus, equipaments esportius...) als vehicles eficients o de baixes emissions, així com també incentivar-les entre les empreses privades de serveis (centres comercials, d'oci o esportius).
Cal promoure que qualsevol vehicle elèctric disposi d'un punt de recàrrega allà on aparqui habitualment (punt de recàrrega vinculat).
És recomanable conèixer i disposar de punts de recàrrega (PdR) públics que permetin una recàrrega semiràpida o ràpida en cas d'una necessitat puntual.
Els municipis poden aprofitar el moment de renovar les flotes municipals o els plecs de contractació per incloure criteris de mobilitat elèctrica i de baixes emissions.
L'adquisició d'un vehicle és sovint un acte on s'hi barregen molts factors, alguns intangibles, però d'altres mesurables econòmicament.
No és fàcil prendre la decisió encertada, cal doncs escollir el que s'adapti millor a les necessitats reals de mobilitat i a la capacitat econòmica de cadascú.
Actualment, el ventall d'opcions tecnològiques és força complet:
Per poder comparar les diferents opcions, cal conèixer els preus de les diferents fonts d'energia emprades i la quantitat necessària que en cal per recórrer 100km.
Aquesta informació permet calcular la despesa en mobilitat quotidiana.
Cal tenir present també les despeses de manteniment, les bonificacions en peatges i aparcament, així com les ajudes disponibles per l'adquisició del vehicle que sovint són importants i fan que les noves tecnologies no suposin un sobrecostmassa elevat.
Ajudes i descomptes actualment disponibles: Pla Movea, Pla PIVE, IVTM reduït, Matriculació 0.
Compareu les diferents opcions disponibles
En aquest Excel podreu fer una simulació comparativa entre les diferents alternatives tecnològiques.
Introduïu les vostres dades en relació als anys previstos de vida del cotxe i els kilòmetres anuals.
Si no disposeu d'aquestes dades, també podreu obtenir resultats entre les diferents opcions i saber quina, a priori, s'adapta a la vostra mobilitat i economia.
Un cop obtinguts els vostres càlculs, l'eina dóna l'opció d'enviar els resultats i comentaris a la bústia de contacte de l'ICAEN.
Els vostres suggeriments són molt útils per millorar l'eina.
La certificació energètica d'edificis proporciona informació útil a l'hora de comprar o llogar un habitatge.
Permet que l'usuari pugui valorar les seves característiques energètiques, i conèixer la despesa energètica anual aproximada.
El certificat incorpora un informe que avalua les característiques de l'habitatge en comparació amb la mitjana de la seva zona climàtica i amb els qualificats amb una A. També conté informació sobre l'estalvi econòmic si s'apliquen mesures per reduir la despesa energètica.
En el cas d'edificis existents, el certificat també incorpora recomanacions i millores per a obtenir un comportament energètic més eficient, augmentar el confort de l'habitatge i reduïr la despesa energètica.
Rehabilitar és tornar una cosa a l'estat que tenia abans.
En aplicar-ho al camp de la construcció, s'ha d'anar més enllà i no només recuperar la bellesa inicial que tenia l'edifici quan es va construir sinó posar-lo al dia en els requisits actuals de seguretat, accessibilitat o confort, entre altres.
Ens referim a rehabilitació energètica quan parlem dels elements que permeten que aquesta renovació també augmenti l'eficiència energètica de l'edifici.
El pes de l'electricitat al sector dels serveis i comerç és equivalent a dos terços del consum energètic total del sector.
És a dir, les tecnologies predominants en aquests sector són bàsicament elèctriques ja que molts dels locals no tenen accés al servei de combustibles: il·luminació, calderes per a la calefacció, bombes de calor, tecnologies elèctriques específiques i motors elèctrics.
A més, dins de cada subsector existeixen usos més destacats que altres respecte al consum energètic, així:
L'energia solar fotovoltaica consisteix en l'obtenció d'energia elèctrica gràcies a cèl·lules fotoelèctriques.
La conversió fotovoltaica es basa en l'efecte fotoelèctric, es a dir, la transformació directa de l'energia lumínica que prové del Sol en energia elèctrica.
Quan un determinat material és il·luminat amb la part visible de l'espectre solar, part dels electrons que configuren els seus àtoms absorbeixen l'energia dels fotons de la llum, alliberant-se així de les forces que els lliguen al nucli i adquirint llibertat de moviment.
Aquest espai que ha deixat l'electró tendeix a atraure qualsevol altre electró que estigui lliure.
Per a convertir aquest moviment d'electrons en corrent elèctrica es necessari direccionar el moviment dels electrons creant un camp elèctric en el sí del material.
Existeixen diferents tipologies d'instal·lacions solars fotovoltaiques segons la seva configuració:
Els principals components d'uns instal·lació solar fotovoltaica són:
El camp fotovoltaic, conformat pels mòduls fotovoltaics, és el component de les instal·lacions fotovoltaiques que capta la radiació solar i la transforma en electricitat a corrent continu.
L'inversor és un altre component d'aquestes instal·lacions, i s'encarrega de transformar el corrent continu (12, 24 o 48V) generat per la instal·lació fotovoltaica en corrent altern (220 o 230V) que utilitzen els aparells de consum o la xarxa elèctrica convencional.
Un altre element de les instal·lacions fotovoltaiques són les proteccions, equips que desconnecten la instal·lació en el cas de no detectar tensió a la xarxa, en el cas de pèrdua d'aïllament, o al detectar qualsevol altra funcionament.
Altres proteccions, a més de les de tensió i freqüència són els diferencials i els magnetotèrmics.
Els diferencials protegeixen contra contactes directes, i els magnetotèrmics protegeixen el sistema contra sobrecàrregues, evitant així que es faci malbé el cablejat o els equips.
Les instal·lacions que no operen connectades a la xarxa elèctrica, solen afegir bateries o acumuladors, que emmagatzemen l'energia produïda durant les hores de radiació solar, i permeten disposar-ne durant les 24 hores del dia i en dies d'escassa radiació.
En aquest cas, inclouen un regulador de càrrega, que és un equip electrònic encarregat de protegir les bateries de descàrregues i sobrecàrregues.
Si es detecta sobrecàrrega, el regulador posa les plaques en curtcircuit i talla el pas de corrent a les bateries.
En el cas de descàrrega, avisa al consumidor amb una alarma o bé talla el subministrament si el consum continua.
Per optimitzar el rendiment de les instal·lacions solars fotovoltaiques cal orientar les plaques al sud i inclinar-les per aprofitar al màxim la radiació solar, això es dona quan la inclinació de la placa és igual a la de la latitud de l'emplaçament menys 10o.
Les instal·lacions d'autoconsum connectades a la xarxa també poden disposar d'un sistema d'acumulació energètica, que permetran emmagatzemar l'excedent d'energia produïda durant les hores de radiació solar, en les que el consum d'energia instantània és inferior a la producció solar.
L'energia eòlica fa referència a aquella tecnologia que aprofita l'energia cinètica del vent per convertir-la en energia elèctrica o mecànica.
L'energia eòlica de baixa potència (mini eòlica): aprofitament dels recursos eòlics mitjançant la utilització d'aerogeneradors de potència inferior als 100 kW i amb una àrea d'escombrat que no superi els 200 m 2.
Les aplicacions són múltiples: des d'instal·lacions de petita potència per a bombament d'aigua o electrificació rural de nuclis aïllats (mitjaçant maquinària d'uns pocs kW de potència nominal) fins a parcs eòlics, amb aerogeneradors de MW de potència nominal, que es connecten a la xarxa elèctrica.
Així, es poden distingir dos tipus d'instal·lacions:
En tots els casos, els màquines estan constituïdes pels mateixos elements bàsics; un element mòbil de captació de l'energia cinètica del vent, anomenat rotor, que s'acobla a un eix que es connecta a una bomba o a un generador elèctric, segons l'ús que es faci de l'aparell.
Els dispositius més usats en l'actualitat, els aerogeneradors, són màquines d'eix horitzontal o vertical que consten d'un rotor que capta l'energia del vent i un sistema de conversió d'energia que s'uneix al rotor.
Mitjançant un generador elèctric transforma l'energia mecànica en energia elèctrica.
El conjunt es completa amb un bastidor i una carcassa que allotja els mecanismes, i també una torre sobre la qual es fa el muntatge de tot el sistema i que també inclou els corresponents subsistemes huidràulics, electrònics de control i la infraestructura elèctrica.
Hi ha una àmplia gamma d'aerogeneradors:
Els aerogeneradors tenen els següents components:
Històricament, va ser el carbó la font d'energia que va impulsar a nivell mundial la primera fase de la industrialització, però amb el canvi de segle de mica en mica el petroli va anar substituint el carbó als Estats Units i posteriorment als països europeus més industrialitzats.
Les principals raons d'aquest canvi són l'encariment dels preus del carbó, influït notablement per la mà d'obra necessària per a la seva explotació i el constant augment dels salaris dels miners, l'aparició d'una àmplia gamma de consum de derivats del petroli a causa de la creixent motorització i la facilitat de manipulació d'aquests productes davant els problemas relacionats amb la neteja i incomoditat de l'ús dels carbons.
A més, el contingut energètic dels combustibles derivats del petroli és més gran que el del carbó.
No obstant això, a llarg termini i comparat amb el petroli i el gas natural, el carbó ha millorat la seva posició com a font d'energia fòssil més disponible en tot el món, ja que hi ha reserves suficients per a més de 200 anys encara que la producció augmenti.
Les utilitzacions més habituals del carbó són la producció d'electricitat, la siderúrgia i la calefacció en els sectors residencial, de comerç i serveis.
En la història més recent, el consum mundial de carbó va augmentar en el període 1973-1985, coincidint amb el període de crisis petrolieres.
El problema més difícil de resoldre amb el carbó és l'alta taxa de generació de CO 2 per unitat d'energia, encara que hi ha tecnologies modernes de combustió de carbó que permeten millorar no sols les emissions de CO 2, sinó també les d'altres components dels fums, com són els sulfurs, els òxids de nitrogen i les cendres, mitjançant processos combinats i tractaments previs a l'alliberament dels fums que estan millorant contínuament.
CATest és l'eina per a verificar el compliment de la contribució solar mínima d'aigua calenta sanitària en instal·lacions solars tèrmiques, conforme el Decret d'Ecoeficiència i les Ordenances Solars Tèrmiques de tots aquells municipis de Catalunya que en disposin.
Amb aquesta nova aplicació, l'Institut Català d'Energia vol oferir a tots els actors implicats en tasques de control i verificació del compliment de la contribució solar mínima del disseny d'instal·lacions solars tèrmiques, així com als propis dissenyadors, una nova metodologia ràpida i precisa per a verificar el correcte dimensionat d'aquestes instal·lacions.
Aquesta eina, desenvolupada per AIGUASOL, utilitza la nova metodologia de càlcul MetaSol, la mateixa utilitzada al programari de l' Instituto para la Diversificación y Ahorro de la Energía i de l' Asociación Solar de la Industria Térmica.
CATest és una eina que permet validar el compliment de la contribució solar mínima corresponent del dimensionat de les instal·lacions solars, sempre que aquestes quedin suficientment representades dins del seu àmbit d'aplicació (tipologia de configuració escollida, etc.).
Per a qualsevol consulta tècnica relacionada amb l'eina CATest, cal enviar un correu electrònic a l'adreça [EMAIL].