Esther Mitjans va inaugurar, el 12 de febrer de 2008, la primera edició del Màster d'auditoria i protecció de dades organitzat per l'Institut de Dret i Tecnologia del Departament de Ciència Política i Dret Públic de la Universitat Autònoma de Barcelona, i en el qual han col·laborat l'Agència Catalana de Protecció de Dades i l'Agència Espanyola de Protecció de Dades.
En la seva intervenció, la directora de l'Apdcat va parlar de les autoritats de control davant els nous reptes en matèria de protecció de dades i va posar de manifest les qüestions que actualment són objecte de debat al més alt nivell en el marc de conferències i reunions d'autoritats de protecció de dades tant en l'àmbit nacional com internacional.
Al mateix temps, va voler aprofitar el moment per reflexionar sobre qüestions que, tot i que semblen superades, són a la base de la garantia i l'eficiència del dret a la protecció de dades personals.
Va destacar la importància, d'una banda, de la formació de les persones que a cada entitat tenen encomanada la funció de garantir el compliment de la normativa de protecció de dades personals; i, d'altra banda, de la conscienciació o sensibilització del conjunt de persones que tracten dades personals en el desenvolupament de la seva feina respecte de la rellevància que adquireix la informació a la nostra societat i la necessitat de complir les garanties que les entitats implanten i que, en determinats moments, poden comportar, o pot semblar que comporten, una interferència en la seva feina.
Esther Mitjans va remarcar també la importància de la difusió del mateix dret a la protecció de dades personals entre el conjunt de ciutadans i ciutadanes, ja que es tracta d'un dret poc conegut.
La difusió d'aquest dret no únicament es materialitza en cursos, seminaris, distribució de díptics i resolució de consultes, sinó que va més enllà i, alhora, es relaciona amb el conjunt de funcions que duen a terme les autoritats de protecció de dades, com ara l'assessorament, el registre o la inspecció i la sanció.
La directora de l'Agència també va parlar de l'actual regulació en matèria de protecció de dades a Catalunya, que, segons paraules seves, ha avançat d'una manera considerable a partir de la inclusió, dins l'Estatut d'autonomia de Catalunya del 2006, del dret a la protecció de dades personals i de les competències de l'autoritat de control, independent i de designació parlamentària.
Actualment, l'Agència Catalana de Protecció de Dades treballa en el desplegament normatiu de l'Estatut respecte del seu àmbit de competència i analitza la manera com es pot incorporar en el nostre sistema jurídic i organitzatiu figures com ara un interlocutor de protecció de dades a totes les entitats (Data Protection Officer), l'avaluació de l'impacte sobre la privadesa (Privacy Impact Assessments, PIA) o l'obligació de comunicar les pèrdues de dades.
Tant en les relacions amb les administracions públiques com amb les entitats privades, els ciutadans han de facilitar dades personals sense la possibilitat de negar-s'hi, la qual cosa fa que adquireixi una importància especial la necessitat de generar confiança en els ciutadans i assolir uns nivells de seguretat que evitin fugues d'informació, com les que recentment han tingut lloc al Regne Unit.
La implantació i el manteniment actualitzat de mesures tècniques i organitzatives permetrà reduir la probabilitat que succeeixin aquestes situacions.
I en aquest punt tornen a ser clau la formació i la sensibilització del personal que tracta dades personals.
L'Apdcat inverteix importants esforços en la recerca d'eines de garantia davant l'afebliment dels límits que establia el dret a la protecció de dades personals a causa de les «necessitats» de la seguretat pública.
La conjuntura actual obliga a replantejar-se aquesta qüestió i a intentar buscar l'equilibri entre un dret a la protecció de dades cada vegada més feble i una demanda de seguretat cada vegada més gran per la societat.
Mitjans va posar l'exemple clar de la videovigilància, tant en espais públics com privats.
Trobar un equilibri que permeti que el dret a la protecció de dades no desaparegui com a tal no és fàcil.
Com més seguretat, menys privadesa, però si més no es pot intentar donar pautes importants en aquest sentit, com ara recordar la necessitat de la transparència en els tractaments de dades i de saber quins són els tractaments que se'n fan, ja que només així podrem reaccionar davant una possible vulneració de les nostres dades.
Com a conclusió, la directora de l'Agència Catalana de Protecció de Dades va posar de manifest que la garantia del dret a la protecció de dades no depèn únicament del desenvolupament correcte de les funcions de les autoritats de protecció de dades, sinó que cal que cadascú de nosaltres, com a persones titulars d'aquest dret, siguem proactius a l'hora de protegir-lo.