L'R3 de Rodalia de Barcelona és una línia nord-sud que comunica l'àrea de Barcelona amb el Pirineu.
El seu trajecte s'inicia a l'Hospitalet de Llobregat i després de servir Barcelona i les poblacions del Vallès i Osona (Montcada, Granollers, Vic) es dirigeix cap al Pirineu per comunicar Ripoll, Ribes de Freser, Puigcerdà i la Tor de Querol, a la Catalunya Nord.
Aquest darrer tram és conegut com a Ferrocarril Transpirinenc.
Actualment la línia encara conserva moltes característiques del seu traçat original, com les seccions de via única a partir de Montcada Bifurcació, però hi ha el projecte de convertir a via doble el tram fins a Vic.
Els trens d'aquesta línia poden tenir com a estacions terme al nord: Granollers-Canovelles, la Garriga i Vic si són serveis de Rodalia, i fins aRipoll, Ribes de Freser, Puigcerdà o la Tor de Querol pel que fa a la línia del Transpirinenc.
Una de les característiques d'aquesta línia és que connecta amb altres ferrocarrils.
Així, a l'estació de Ribes de Freser enllaça amb el Cremallera de Núria, mentre que a l'estació internacional de la Tor de Querol connecta amb la xarxa ferroviària francesa (SNCF), tant amb la línia fins a Tolosa, com amb el Tren Groc de la Cerdanya, un tren turístic de via estreta que recorre paratges de gran bellesa.
Recorreguts comercials i freqüències (dies laborables)
L'R3 compta amb els següents recorreguts comercials i freqüències que varien tenint en compte si són hores punta, aquelles en què hi ha més passatgers coincidint amb els horaris de la jornada laboral, o hores vall, en les quals el nombre de passatges disminueix:
L'Hospitalet-Granollers Canovelles/la Garriga: Un tren cada 20 minuts en hora punta i un tren cada 30 minuts en hora vall
L'Hospitalet-Vic: Un tren cada 30 minuts
L'Hospitalet-Puigcerdà/la Tor de Querol: Cal consultar horari
Poden viatjar-hi uns 27.422 * passatgers en dia laborable.
En el tram de l'Hospitalet de Llobregat fins a Vic són 24.506 viatgers/dia laborable i en el de Vic fins a la Tor de Querol, 2.916 viatgers/dia laborable.
Actualment a l'R3 circulen una mitjana de 76 trens cada dia laborable de la sèrie 447.
Nombre d'estacions: 20 fins a Vic, 34 fins a la Tor de Querol
La història de la línia de Barcelona a Ripoll, Puigcerdà i la Tor de Querol té dues etapes molt diferenciades, amb l'estació de Ripoll com a nexe d'unió.
La primera es remunta a mitjan segle XIX, quan la necessitat de connectar els jaciments carbonífers d'Ogassa amb les noves indústries de Barcelona va determinar la construcció de la línia ferroviària de Barcelona a Ripoll i Sant Joan de les Abadesses, que disposaria d'un ramal fins les instal·lacions mineres.
El nou ferrocarril entrà en servei en successives etapes: de Granollers a Vic (1875), de Vic a Torelló i de Torelló a Sant Quirze de Besora (1879), de Sant Quirze de Besora a Ripoll i de Ripoll a Sant Joan de les Abadesses (1880).
Posteriorment es va construir una nova línia directa per la part sud entre Granollers i Montcada, ja que fins llavors els trens de Sant Joan utilitzaven el traçat de la línia de Girona entre Granollers i Barcelona.
Cal esmentar que la secció entre Ripoll i Sant Joan de les Abadesses va ser clausurada els anys 80 i convertida en via verda.
Per la seva part, la línia de Ripoll a Puigcerdà, el denominat Ferrocarril Transpirinenc, va néixer amb la idea de comunicar amb la xarxa francesa, però la dificultat de les seves obres en va endarrerir molts anys la construcció.
El primer tram de Ripoll a Ribes de Freser es va inaugurar el 1919, però el tram més complex, entre Ribes de Freser i la Molina (amb els túnel de Toses i el túnel helicoïdal denominat del Cargol) no entraria en servei fins el 1922, si bé la línia arribà ja a Puigcerdà a finals d'aquell mateix any.
El 1929 el traçat s'amplià fins l'estació internacional de la Tor de Querol per enllaçar amb la nova línia transpirinenca francesa (Línia del Pimorent) i amb el ferrocarril de via estreta de Vilafranca del Conflent (El Tren Groc).
Textos redactats amb la col·laboració de Carles Salmerón i Bosch i del Museu del Ferrocarril de Vilanova i la Geltrú.