Aquest 20 de setembre ha tingut lloc a la sala d'actes del Departament de Territori i Sostenibilitat la jornada " Millors pràctiques ambientals, indicadors i benchmark en el sector de l'Administració pública", la presentació de la qual va anar a càrrec de Mercè Rius, Directora general de Qualitat Ambiental i Canvi Climàtic del Departament de Territori i Sostenibilitat (DTES).
Moltes administracions públiques han de millorar el seu comportament ambiental fent un ús eficient dels recursos i reduint l'impacte mediambiental.
La Generalitat és el principal consumidor d'energia a Catalunya.
Hi ha molta mobilitat per part dels treballadors que es desplacen diàriament als centres de treball o quan per raons de feina s'han de desplaçar, i també per part dels administrats (tot i que cada vegada es fan més tràmits telemàticament) que genera residus, emissions i sorolls.
L'Administració ha de ser exemple per a la societat, i per tal de pal·liar els efectes mediambientals de la mobilitat, està apostant per a que la seva flota de vehicles siguin híbrids o elèctrics
Per ajudar les administracions a millorar el seu comportament mediambiental, el Joint Research Centre de la Comissió Europea (JRC) identifica, avalua i documenta les millors pràctiques de gestió ambiental (BEMP) per a diferents sectors, en estreta col·laboració amb les organitzacions del sector.
L'objectiu de la jornada va ser presentar les BEMP per al sector de l'Administració pública, afavorir l'intercanvi d'experiències entre les diverses administracions i facilitar una primera autoavaluació sobre el nivell d'implantació de les BEMP en la mateixa organització.
Josep Maria Masip, cap de la secció de sistemes de qualificació de la Direcció general de Qualitat Ambiental, va explicar l'article 46 del reglament del Parlament Europeu i el Consell, relatiu a la participació voluntària de les organitzacions en un sistema comunitari de gestió i auditoria mediambiental (EMAS) i que es basa en 3 punts:
La Comissió ha establert 11 sectors prioritaris, sent un d'ells les Administracions Públiques, i que ara per ara, Espanya compta amb 28 administracions públiques que han adoptat l'EMAS.
Per acabar, Masip, va fer referència al projecte Interreg ENHANCE, com a BEMP liderat pel DTES, que te per objectiu millorar la implementació dels instruments de política regional orientats a augmentar l'eficiència dels recursos a través de l'EMAS.
L'investigador de la unitat de Producció sostenible i consum del JRC de la Comissió Europea, Marco Dri, va presentar les principals BEMP per al sector de l'Administració Pública.
El JRC és el centre comú d'investigació de la Comunitat Europea que dona suport a les organitzacions interessades en millorar la seva gestió mediambiental.
Per fer-ho, el JRC estudia aquelles tècniques, mesures o accions que implementen les organitzacions del sector més avançades en termes de rendiment ambiental en cadascuna de les àrees, com ara l'eficiència energètica, l'eficiència dels recursos, les emissions, però també la gestió de la cadena de subministrament.
Els resultats d'aquest treball són els SRD sobre la millor pràctica de gestió ambiental.
L'elaboració dels SRD deriva de la implementació del Reglament EMAS, i no només estan orientats a les organitzacions registrades en l'EMAS, sinó que també estan destinades a organitzacions amb altres sistemes de gestió ambiental (ISO 14001) o organitzacions sense un sistema de gestió ambiental formalment implantat, que vulguin reduir el seu impacte ambiental.
Dri va explicar que per a cadascun dels sectors es genera un informe final sobre les millors pràctiques de gestió mediambiental.
De moment se n'han fet 9 dels 11 sectors identificats.
Per a cada pràctica es recull la següent informació:
Per a la generació de l'informe de les BEMP en el cas de les administracions públiques s'han tingut en compta les següents àrees: oficines sostenibles, energia sostenible i canvi climàtic, mobilitat, gestió de residus, ús del sòl, zones verdes urbanes, qualitat de l'aire ambient local, contaminació acústica, subministrament d'aigua, gestió d'aigües residuals, educació ambiental i difusió d'informació.
Per a cadascuna d'aquestes àrees es determinen els paràmetres que poden fer millorar-les mediambientalment.
Per exemple, en el cas de les oficines sostenibles, els paràmetres a estudi serien el consum d'energia, el consum d'aigua, la generació de residus, l'ús del paper d'oficina i material fungible i, l'impacte ambiental dels desplaçaments casa-feina i dels desplaçaments professionals, l'impacte ambiental de menjadors i cafeteries i l'impacte ambiental de l'organització de reunions i d'esdeveniments.
I per cadascun d'aquests paràmetres es recopilen dades i es fa seguiment d'aquestes, es comparen els valors de les dades amb els valors d'excel·lència i es defineix una estratègia i un pla d'acció per millorar.
En un futur, per a que tota aquesta informació sigui més fàcilment accessible i interactiva, es vol dissenyar un portal web on es publiquin totes les bones pràctiques i on els usuaris puguin compartir experiències.
Seguidament, es van presentar les diferents experiències per part de diferents administracions, concretament, el DTES, l'Ajuntament de Granollers i l'Agència de l'Habitatge de Catalunya, i per concloure la jornada, Norma Pla-Giribert d'AENOR va parlar del paper del verificador ambiental en l'aplicació de les BEMP.
Optimització dels processos de tractament de residus, Mitigació