Vista de les instal·lacions de SEAT i els seus voltants.
La Comissió de territori de Catalunya, presidida pel conseller de Territori i Sostenibilitat, Damià Calvet, ha aprovat definitivament avui el Pla director urbanístic (PDU) de l'activitat econòmica del Baix Llobregat nord, que abasta els municipis de Martorell, Abrera i Sant Esteve Sesrovires.
Els PDU són figures de planejament que es focalitzen en sectors d'activitat o en peces de sòl amb un clar interès públic i que afecten diversos municipis.
En aquest cas, forma part de l'estratègia de planejament urbanístic pensat per generar noves oportunitats de desenvolupament econòmic i territorial.
Així, el Pla determina i ordena tres sectors d'activitat econòmica supramunicipal; fixa directrius per habilitar diversos trams de bulevards urbans, i estableix mesures per estructurar i potenciar els corredors ecològics de la zona.
Es va sotmetre a informació pública durant 45 dies, temps durant el qual va rebre 7 escrits d'al·legacions, així com els informes dels ajuntaments d'Abrera, Sant Esteve Sesrovires i Martorell, i diversos informes sectorials.
Fruit d'aquestes al·legacions, s'han introduït ajustos en les referències normatives del Pla, millores en les directrius per al sòl no urbanitzable i més mesures compensatòries de l'impacte ambiental d'un dels sectors que s'ordenen, el de Xàmenes.
Igualment, s'ha enriquit l'estudi de la mobilitat generada i l'estudi ambiental estratègic.
Cal remarcar que aquest PDU s'ha tramitat de manera coordinada amb el Pla director urbanístic d'infraestructures (PDUI) de la ròtula Martorell-Abrera, que es va aprovar també definitivament el passat juliol.
Ordenació de sectors d'activitat econòmica
El PDU que avui s'ha aprovat delimita i ordena tres àrees d'activitat econòmica, en defineix els elements estructurals, articula la seva relació amb les ciutats existents i concreta la possibilitat d'ubicar-hi usos logístics, industrials i terciaris.
L'ordenació proposada preveu convertir la banda oest de les instal·lacions de SEAT en el nou front urbà de l'empresa una vegada es construeixi el Cinturó Oest.
Es tracta del vial de connexió entre el perllongament del Quart Cinturó (B-40) i la B-224, que funcionarà com un nou eix distribuïdor del trànsit dels polígons industrials a l'oest de l'A-2.
Atesa la seva posició privilegiada, es dibuixa com un pol d'activitat vinculat a la factoria SEAT, amb un sostre màxim de 39.486 m 2.
Integració dels bulevards urbans
El PDU recull el concepte de xarxa de bulevards urbans que proposa el PDUI, entesos com a eixos cívics d'un carril per sentit per al trànsit motoritzat, amb preferència per al transport públic, així com carril bici i itinerari per a vianants.
Per tal de guiar la transformació d'antics trams de carretera o de carrer en aquests bulevards, el PDU estableix una sèrie de directrius per a la via que unirà el centre de Martorell amb la recta de SEAT i amb el centre d'Abrera pels laterals de l'A-2.
Des d'aquí, es bifurcarà cap a Olesa de Montserrat per la C-55 transformada o cap a Esparreguera pels laterals de l'A-2.
Així, per a l'execució del bulevard que recorrerà la nova façana oest de la SEAT es proposa ubicar-hi usos terciaris i equipaments, juntament amb espais lliures situats al llarg de l'eix i aparcaments per als treballadors de la indústria automovilística.
Pel que fa a la transformació de l'entorn del nus de la C-55, a Abrera, es preveu que els sòls industrials actuals acullin també usos terciaris i equipaments.
Preservació dels corredors ecològics
El Pla dona una gran importància a l'articulació de la xarxa d'espais lliures, especialment per concretar-ne els límits i la relació amb els nuclis urbans i per potenciar la seva connexió amb altres corredors ecològics metropolitans.
Així, es defineixen dos corredors: el de Magarola-l'Anoia i el de la llera oest del riu Llobregat.
Per a tots dos, el PDU estableix directrius encaminades a garantir la continuïtat de les rieres i torrents i dels espais lliures en sentit nord-sud; evitar la continuïtat urbana entre Sant Esteve Sesrovires, Martorell i Abrera; potenciar el mosaic agroforestal i els seus valors productius, ambientals i paisatgístics, i preservar i millorar la xarxa de camins rurals existent.