projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El llibre s'adreça al personal que intervé en qualsevol moment del procés d'alimentació a les persones ateses en centres residencials de gent gran.
Els seus objectius són: donar a conèixer les característiques de l'alimentació en la gent gran; aconsellar de forma clara i senzilla sobre com gestionar les dietes en la pràctica diària residencial; i donar els coneixements bàsics del tractament dietètic de les patologies habituals en l'atenció a gent gran.
Aquesta publicació dóna a conèixer les experiències a Catalunya entorn del voluntariat, les empreses i els projectes de les entitats.
Tot i recollir les experiències de les empreses amb detall, conté, en primer lloc, l'anàlisi de les dades que aquestes aporten i els resultats de la sessió de treball que s'ha fet, ja que, en definitiva, són els elements que han de marcar la nostra reflexió en aquest tema.
Després d'aquest primer bloc, hi ha, una a una, les diferents fitxes dels projectes detallades per les mateixes empreses i un quadre resum de les principals dades aportades.
Per Margarita Masvidal, Gemma Linares, Àngels Figuerola, Rosa Martínez, Rosa Garriga, Encarna Palomares, Montse Solerdelcoll, Teresa Lleti, Sandra Guixà, Amàlia Tarrés i Rosa Gallardo
Col•lecció Papers d'Acció Social, número 20
Document pràctic que planteja un model d'intervenció especialitzat en el marc dels serveis d'acolliment i recuperació per a dones víctimes de violència masclista, i llurs fills i filles.
La perspectiva de gènere està present, tant en la construcció del projecte d'atenció, com en el procés d'acompanyament.
Tema central: Reptes per a la protecció social a la Catalunya del 2030
Avançar-nos als nous reptes en serveis socials, per Jordi Rustullet
La Catalunya del 2030: gent més gran, més dependent i amb menys cotitzacions socials.
Apoderar l'usuari en la coresponsabilització dels serveis socials, per Vicenç Relats
Vells, mesclats i connectats: una perspectiva social per a la Catalunya del 2030, per Jordi Serra del Pino
Per DIXIT, Centre de Documentació de Serveis Socials, amb la col·laboració d'Anna Gabriel
Catalunya no vol perdre el tren de la modernitat, per Xavier Tedó
Jordi Serra del Pino: Un prospectivista que aposta per implicar l'usuari en els serveis socials, per Vicenç Relats
Tot revisant Joan Lluís Vives, precursor de la política social europea del segle XVI, per Jordi Estivill
· Bones pràctiques internacionals.
Per DIXIT, Centre de Documentació de Serveis Socials
Cultura per a la cohesió social, per Jordi Rustullet i Lluís Noguera
El retorn social de la cultura: els beneficis cohesionadors de l'acció comunitària.
"Tots som una colla": un programa d'integració al món casteller de població nouvinguda.
Grup de Reporters i Repertores de la Gent Gran de Solsona: mirar des d'angles diversos.
Pallapupas: pallassos i teatre per a infants i ancians ingressats en hospitals, per Vicenç Relats
El retorn social de les polítiques culturals: de l'impacte social al valor públic, per Joan Subirats, Nicolás Barbieri i Adriana Partal
Articles de Joan Sabaté, Antonio Ariño, Marta Ricart, Pruden Panadés, Jaume Casacuberta, Alba Vendrell, Guillermo Soler, Carles García, Jordi Artigal, Núria Sampere, Glòria Rognoni, Jordi Cortés, Francesc Parcesiras, Adrià Roca, Pedro Casermeiro, Bea Porqueres i Sue Aran.
Comusitària, una eina de suport al desenvolupament cultural comunitari.
L'Auditori acosta la música a les persones usuàries dels serveis socials.
Nous Genis, un projecte d'art per a persones amb discapacitat, per Xavier Tedó
Salvador Sunyer: Un apassionat de la literatura i del teatre, que entén la cultura com a eina de cohesió, per Vicenç Relats
Casal Rock, quan fer televisió és un plaer, per Eli Pons
· Bones pràctiques internacionals.
El Consell Rector del Pla Nacional de Joventut de Catalunya és un òrgan col·legiat adscrit a la Direcció General de Joventut (DGJ), que vetlla pel disseny, l'aplicació i el seguiment del Pla Nacional de Joventut de Catalunya (PNJCat) i per l'assoliment dels seus objectius.
Tenint en compte que el PNJCat respon a un model de governança democràtica on l'Administració de la Generalitat crea una relació de cooperació i colideratge amb els ens locals i la societat civil, el seu principal òrgan de govern està format per: la Direcció General de Joventut, en representació del Govern de la Generalitat; l'Associació Catalana de Municipis i la Federació de Municipis de Catalunya, en representació del món local, i el Consell Nacional de Joventut de Catalunya, en representació del moviment juvenil organitzat, fent efectiva aquesta triple dimensió de les polítiques de joventut.
Aprovació del reglament del Consell Rector del PNJCat es va dur a terme el 2012, en compliment d'allò establert a la Llei 33/2010, d'1 d'octubre, de Polítiques de Joventut, tot i que ha estat en funcionament de manera informal des de l'any 2001, com a òrgan d'impuls i promoció del PNJCat.
Les funcions d'aquest òrgan són, entre d'altres, les següents:
La Comissió d'Assessorament i Supervisió de els Persones Jurídiques sense ànim de lucre que tinguin atribuïda la tutela de menors o d'incapacitats és un òrgan d'assessorament i assistència tècnica per a persones jurídiques sense ànim de lucre que exerceixen càrrecs tutelars així com supervisar l'exercici d'aquests i fer-ne el seguiment.
Les funcions d'aquest òrgan són, entre d'altres, les següents:
La Comissió Interdepartamental del Pla integral del poble gitano es constitueix com un òrgan de coordinació per a l'elaboració del Pla integral del poble gitano i el posterior desplegament coherent i efectiu de les diferents accions que contempli el Pla, alhora que ha de permetre el tractament ampli i consensuat, així com la presa de decisions nivell interdepartmental, de les circumstàncies i necessitats que afectin a l'atenció del poble gitano.
La Comissió està integrada per:
Direcció General d'Acció Cívica i Comunitària del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies.
El Premi Serra i Moret forma part del Premis de Civisme convocats pel Departament de Treball, Afers Socials i Famílies, porta el nom del sociòleg, articulista, escriptor i autor de l'obra "Ciutadania de Catalunya", i sobretot català exemplar per les seves actuacions a favor del civisme.
Aquest premi, finalment, pretén ser un estímul per a la recerca i el tractament del civisme.
Aquesta publicació, que recull gran part de la informació necessària per conèixer l'entorn del voluntariat, ha estat elaborada per la Direcció General d'Acció Cívica i Comunitària del Departament de Benestar Social i Família, juntament amb cinc escoles del Pla de formació del voluntariat de Catalunya, i ha estat coordinada per la Fundació Pere Tarrés-Formació.
Civisme contra cinisme és el títol de l'assaig d'Emili Boix-Fuster que ha guanyat el Premi de civisme "Serra i Moret" 2010.
Aquests guardons, impulsats pel Departament de Treball, Afers Socials i Famílies, tenen com a objectiu promoure el civisme i potenciar les actituds que tenen a veure amb el respecte, la tolerància, l'educació, la sensibilització, el patriotisme, la cultura, la urbanitat, la cortesia, el progrés, l'amabilitat, la ciutadania i tots els valors que estimulen i afavoreixen una bona convivència.
Aquest premi, que des de l'any 1982 pretén estimular la recerca i el tractament del civisme, té l'antecedent històric en el Premi Prat de la Riba, que la Generalitat de Catalunya va instituir l'any 1935 per guardonar el millor llibre sobre formació i educació cívica.
Poden optar al Premi Serra i Moret les obres d'assaig, treballs pedagògics, còmics i guions de curtmetratge fets en llengua catalana i que descriguin, analitzin o tractin aspectes de civisme.
Amb motiu del Dia Internacional de les Famílies, que se celebra el 15 de maig, s'organitza anualment un cicle de conferències a l'entorn de la realitat familiar, amb la participació de persones expertes.
L'objectiu d'aquestes conferències és aprofundir en diversos aspectes i realitats que afecten les famílies.
Aquest llibre recull la conferència pronunciada per la senyora Iiris Niemi, investigadora especialitzada en usos del temps de l'Institut d'Estadística de Finlàndia, durant la celebració del Dia Internacional de les Famílies, l'any 2009.
Aquesta publicació neix amb la voluntat d'il·lustrar, mitjançant entrevistes i fotografies, l'explotació de les dades del Panel de Famílies i d'Infància del Departament d'Acció Social i Ciutadania.
Es presenten famílies amb fills i filles que han volgut participar responent a un seguit de preguntes, tot explicant-nos les seves experiències i opinions.
Aquest manual està adreçat als treballadors i les treballadores que atenen persones grans que ja no gaudeixen d'autonomia personal.
Per la naturalesa de les tasques que desenvolupa, aquest col·lectiu és especialment sensible a presentar algun tipus de transtorn musculoesquelètic.
El manual ha de servir, doncs, perquè el col·lectiu incorpori hàbits saludables que serveixin per salvaguardar la seva seguretat i salut laborals.
El Congrés Nacional de la Gent Gran, que convoquen cada quatre anys el Departament de Treball, Afers Socials i Famílies i el Consell de la Gent Gran de Catalunya, aplega representants de les persones grans de Catalunya i d'associacions, i persones expertes i professionals que durant diverses jornades de treball reflexionen sobre la realitat que viu la gent gran al nostre país i tracten els principals temes que els afecten.
Les ponències, les conclusions i el manifest de cada Congrés serveixen per marcar l'agenda política en matèria de gent gran durant els quatre anys que passen fins a la celebració del següent Congrés.
Aquest document conté el Reglament del Congrés, aprovat pel Ple del Consell de la Gent Gran de Catalunya.
Els CRAE són institucions per a la guarda i educació d'infants i adolescents (de 0 a 18 anys) a qui s'aplica la mesura d'acolliment simple en institució, d'acord amb la mesura que consti en l'informe previ dels equips tècnics competents.
El seu objectiu és donar resposta a situacions i necessitats educatives i assistencials que requereixen una especialització tècnica en la seva guarda i educació alternativa a la seva família d'origen.
El Parlament de Catalunya ha obert les portes, en dues ocasions, a adolescents sota la tutela de diversos centres d'acolliment de la Direcció General d'Atenció a la Infància i l'Adolescència, del Departament de Benestar Social i Família, d'entitats que hi col·laboren i també a nens i nenes en acolliment familiar o d'experiències participatives al municipi perquè puguin reivindicar el dret de no ser discriminats.
La primera simulació plenària amb menors tutelats es va fer el novembre del 2005, en el marc del Dia Universal de la Infància.
El febrer del 2007, el Saló de Sessions del Parlament va acollir la segona edició de l'acte Drets, infants i Parlament.
El 20 de novembre de 2009 es va realitzar la tercera edició amb motiu de la celebració del vintè aniversari de la Convenció dels Drets de 1989.
En aquest cas, van participar nens i nenes de centres, d'acolliment familiar i de Consells d'Infància.
La celebració de diades universals està motivada pel desig social de donar un impuls positiu al reconeixement de drets i a la millora de qualitat de vida de col·lectius generalment desfavorits i en procés de legitimació com a subjectes actius, i al treball ecològic i preventiu que cal desenvolupar a través de la promoció de temàtiques generalistes.
Sense cap dubte, la infància, com a col·lectiu social, pot inscriure's històricament en l'apartat de desfavorits, i la seva vulnerabilitat al llarg dels segles continua fent necessària una dedicació específica ponderada, una discriminació positiva en les celebracions socials.
El Dia Universal de la Infància se celebra el 20 de novembre.
Aquesta data és doblement significativa perquè el 20 de novembre de l'any 1959 es va signar la Declaració universal del drets de l'infant i també un 20 de novembre, trenta anys més tard, es va adoptar la Convenció dels drets de l'infant a l'Assemblea General de les Nacions Unides.
El Comitè d'Ètica dels Serveis Socials de Catalunya és un òrgan de caràcter consultiu i interdisciplinari al servei de les persones i de les entitats que presten, utilitzen o són destinatàries de serveis d'intervenció social i que té com a objectiu millorar la qualitat d'aquesta intervenció i ser fòrum de referència en el debat ètic en el camp dels serveis socials.
Entre les funcions que desenvolupa figura la de ser receptor de consultes o problemes específics plantejats per la persona titular del Departament competent en matèria de serveis socials, i per les entitats públiques i privades de l'àmbit dels serveis socials; formular recomanacions i protocols d'actuació; elaborar documents de reflexió i emetre informes en aquelles qüestions ètiques de caràcter transversal per a tots els àmbits d'intervenció social; promoure la reflexió ètica organitzada en els diferents àmbits dels serveis socials i elaborar les normes de constitució dels espais de reflexió ètica en serveis socials, entre d'altres.
El Comitè d'Ètica dels Serveis Socials de Catalunya està integrat per persones amb interès per les qüestions d'ètica en un nombre màxim de trenta-quatre persones, que pertanyen a diferents àmbits: persones professionals tècnics del Departament competent en matèria de serveis socials; persones professionals que pertanyen als àmbits de coneixement de els ciències humanes i socials, la salut, l'educació, la justícia i la filosofia; persones en representació dels col·legis professionals més directament vinculats amb l'acció social; persones professionals adscrits als serveis socials bàsics; persones de reconegut prestigi en l'àmbit de les entitats d'iniciativa social; persones en representació de les entitats d'iniciativa privada, social i mercantil, prestadores de serveis, i persones en representació d'associacions de persones usuàries i familiars.
El Comitè compta amb la figura del coordinador o coordinadora que és el secretari o secretària general del Departament competent en matèria de serveis socials.
Aquesta figura té com a funció principal garantir el suport tècnic i administratiu a les tasques del Comitè, així com auxiliar el president o presidenta en aquelles funcions que li sigui encomanades.
Per prendre contacte amb el Comitè d'Ètica dels Serveis Socials de Catalunya es pot fer a través de la seva bústia de correu electrònic: [EMAIL]
Més informació sobre l'Ètica aplicada als serveis socials
La Comissió Nacional per una intervenció coordinada contra la violència masclista té l'objectiu d'impulsar, fer el seguiment i avaluar les actuacions sobre violència masclista que duu a terme la Generalitat.
També s'encarrega de fomentar la participació i la col·laboració del Govern amb les entitats i òrgans de la societat que treballen en aquest àmbit.
La Comissió impulsa un treball en xarxa de tots els agents que intervenen davant aquesta problemàtica.
La Comissió va ser creada per la Llei 5/2008, de 24 d'abril, del dret de les dones a eradicar la violència masclista (article 82).
Posteriorment, mitjançant el Decret 60/2010, d'11 de maig, se n'ha regulat el seu règim jurídic, la composició, el funcionament, les competències i la coordinació de la Comissió amb altres òrgans.
L'any de creació fou el 2008 mitjançant la Llei 5/2008, citada.
L'acte públic de constitució de la Comissió tingué lloc el passat 7 de juliol de 2010, al Palau de Pedralbes de Barcelona sota la presidència de l'Hble.
Carme Capdevila i Palau, consellera d'Acció Social i Ciutadania.
Poden formar part, a discrecionalitat de les pròpies entitats, representants d'òrgans i entitats diverses, entre les quals hi ha els col·legis oficials de metges, d'educadores i d'educadors socials, de diplomats en infermeria de Catalunya, de pedagogs; el consell nacional de la joventut de Catalunya, el Consell Interuniversitari de Catalunya, la Taula de Ciutadania i Immigració, la Federació de Municipis de Catalunya, l'Associació Catalana de Municipis de Catalunya, etc...
La Comissió està integrada per una presidència, una vicepresidència, l'adjunta a la presidenta de l'Institut Català de les Dones i les vocalies, exercides per representants de les diferents administracions públiques catalanes i de la societat civil.
La Comissió funciona en Ple i pot crear grups de treball per raó de la matèria i del territori; aquests grups són creats pel Ple amb caràcter temporal i en formen part les vocalies que manifestin la seva voluntat de participar-hi, amb un mínim de 5 persones i un màxim de 12.
El Ple celebra dues reunions ordinàries cada any i les sessions extraordinàries que convoqui
La Comissió, dependent de l'Institut Català de les Dones, te l'adreça a la seu territorial de Barcelona d'aquest Institut situada a la Pl.
El telèfon i la bústia de contacte són, respectivament, 93 495 16 18 i [EMAIL].
El Consell de la Discapacitat de Catalunya vetlla per la transversalitat de les polítiques de promoció de l'autonomia personal i de l'atenció a les persones amb discapacitat.
A través del Consell es facilita una interlocució directa entre els diferents departaments de la Generalitat de Catalunya i el sector de les persones amb discapacitat, per reforçar la coordinació interdepartamental en tots els àmbits competencials relacionats amb les persones amb discapacitat.
El Consell ha de deliberar sobre l'orientació de les polítiques adreçades a les persones amb discapacitat, en les matèries de:
Arran del protagonisme creixent de la gent gran a la nostra societat i de la necessitat de millorar la seva participació i representació territorial, l'any 2001 es va crear el Consell de la Gent Gran de Catalunya (CGGCat).
Es tracta d'un òrgan consultiu de la Generalitat de Catalunya i de representació i participació de les persones grans en totes les qüestions que siguin del seu interès.
Impulsa la col·laboració intergeneracional i la interacció de manera transversal entre tots els òrgans i les institucions que actuen com a motor de la participació de la gent gran al territori, tant des de la societat civil: empreses, associacions, equipaments, etc., com des dels ens públics d'abast municipal o comarcal.
Específicament, s'encarrega de col·laborar en la preparació dels temes i documents corresponents als congressos nacionals de la gent gran, i de fer el seguiment dels acords presos; de promoure la participació i l'associacionisme de la gent gran i incentivar el treball en xarxa i de proposar la realització d'activitats, jornades i campanyes que facin visibles les aportacions de la gent gran a la societat.
La Presidència del Consell i del Ple recau en la persona titular del departament competent en matèria de gent gran, mentre que la Vicepresidència primera recau en la persona titular de l'ens competent en l'àmbit de Família i la Vicepresidència segona en la persona gran que nomeni la Presidència, amb l'aprovació i la proposta prèvies del Ple.
La Comissió Executiva està formada per:
Els grups de treball poden estar formats pels membres del Ple que ho desitgin però també poden convidar experts vinculats a l'objecte de l'anàlisi.
El Consell de la Gent Gran de Catalunya està integrat per:
El Congrés Nacional de la Gent Gran aplega representants de les persones grans de Catalunya i d'associacions, i persones expertes i professionals que durant diverses jornades de treball reflexionen sobre la realitat que viu la gent gran al nostre país i tracten els principals temes que els afecten.
Decret 202/2009, de 22 de desembre, dels òrgans de participació i de coordinació del Sistema català de serveis socials.
El Consell General de Serveis Socials és l'òrgan superior de participació en matèria de serveis socials i està adscrit departament competent en matèria de serveis socials.
Encarna l'aspecte relacional de la nova administració pública ja que implica la societat civil en el debat previ a la presa de decisions, tot incorporant la transversalitat en la participació.
Entre les funcions que corresponen al Consell figuren, entre d'altres:
S'estructura en òrgans unipersonals, com són la Presidència, la Vicepresidència i la Secretaria, i en òrgans col·legiats que són el Ple, la Comissió Funcional, les comissions sectorials i les comissions temporals.
Com a òrgan superior de participació, compta amb la participació de representants de la Generalitat, de les organitzacions associatives, dels ens locals, dels col·legis professionals, de les organitzacions empresarials i sindicals, de les entitats representatives dels interessos de les persones usuàries, dels interessos de la ciutadania, de les dones i de les entitats d'iniciativa social.
Podeu fer arribar els vostres comentaris i aportacions a l'adreça:
O bé enviar un correu electrònic a: [EMAIL]
El Govern ha aprovat el Pla Nacional per a la implementació de l'Agenda 2030 a Catalunya, el qual té com a objectiu assegurar l'assoliment a Catalunya dels 17 Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS) que estableixen les Nacions Unides per al 2030.
També preveu contribuir a l'assoliment dels ODS a escala global i refermar d'aquesta manera el compromís de Catalunya amb la comunitat internacional.
Els ODS cobreixen la dimensió social, econòmica i ambiental de la sostenibilitat i aborden cinc grans àmbits: planeta, persones, prosperitat, pau i aliances.
El Govern de Catalunya s'hi ha compromès mitjançant l'elaboració d'aquest Pla, amb la participació de tots els seus departaments i l'impuls de l'Aliança Catalunya 2030, un partenariat entre actors públics i privats on es compartiran els compromisos de país per fer realitat els ODS.
El Pla identifica els compromisos del Govern de la Generalitat en relació amb cadascun dels ODS i de les seves respectives fites.
En conjunt inclou 920 compromisos, 177 dels quals corresponen al Departament de Treball, Afers Socials i Famílies.
Tenint en compte que alguns d'aquests compromisos es troben inclosos en diversos ODS, reflectint la transversalitat de l'Agenda 2030 de Nacions Unides, el nombre de compromisos únics del Pla és de 696, dels quals 106 ho són del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies.
Els compromisos del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies es situen en 12 dels 17 ODS:
El Pla està concebut com un instrument per avançar en la coherència de les polítiques públiques, el seu contingut és dinàmic, periòdicament s'anirà actualitzant i estarà operatiu fins al 2030.
En aquest sentit, es preveuen obrir canals de participació d'experts i d'actors de la societat civil mitjançant els òrgans de participació i consulta de la Generalitat.
D'acord amb l'article 10.1 b) de la Llei 19/2014, en aquesta secció es fan públiques aquelles directives, instruccions i circulars emeses pel Departament que tenen una incidència especial sobre la interpretació i l'aplicació de les normes.
La informació que s'ofereix està organitzada en base als àmbits temàtics que són competència del Departament i, dins de cada àmbit, la informació està ordenada per tipologia de document i per cronologia.
L'actualització de la informació no té una periodicitat establerta ja que es va actualitzant a mida que s'incorpora una nova directiva, instrucció o circular.
En aquest apartat s'informa dels Avantprojectes i Projectes de llei que impulsa el Departament així com de les ordres i decrets en tràmit.
S'ha de tenir en compte que els projectes normatius que es publiquen són els de caràcter general i que per tant totes aquelles disposicions que tenen a veure amb la convocatòria d'ajuts i subvencions no es recolliran en aquest apartat.
Totes les actuacions en els àmbits de competència del Departament es desprenen de determinades lleis de referència, de les quals deriven altres lleis i decrets.
Aquest apartat recull la legislació de referència organitzada per àmbits temàtics d'actuació del Departament, que està ordenada per rang (lleis i decrets llei, decrets, ordres i resolucions) i de forma cronològica, de la més recent a la més antiga.
Cal tenir en compte que la norma està enllaçada a textos consolidats del web del Portal Jurídic de la Generalitat de Catalunya.
Ordre 5/2019, de 14 de gener, per la qual es modifica l'Ordre TSF/63/2018, d'11 de juny, per la qual s'aprova la tramitació electrònica obligatòria en qualsevol procediment de concessió, justificació, revocació i presentació de recursos en les convocatòries de subvencions, premis, beques i ajuts del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies per a entitats