Aquest Dictamen té per objecte el Projecte de decret pel qual es regula l'acreditació de competències en tecnologies de la informació i la comunicació.
El Projecte consta d'un preàmbul, vint-i-dos articles, agrupats en tres capítols, set disposicions addicionals, dues de finals i tres annexos.
En el preàmbul s'assenyala el marc normatiu de la norma projectada i la finalitat d'aquesta: assegurar un adequat nivell formatiu de la ciutadania en relació amb les competències en tecnologies de la informació i la comunicació, en un context de formació al llarg de la vida.
Així mateix, d'acord amb el preàmbul, és objecte del decret projectat regular els certificats per a l'acreditació de competències en tecnologies de la informació i la comunicació (en endavant, ACTIC), els criteris i procediments per a obtenir-los, i determinar els òrgans de l'Administració de la Generalitat competents en matèria d'ACTIC i regular els centres col·laboradors i el Registre de l'ACTIC.
Els vint-i-dos articles de què consta la norma s'estructuren en tres capítols.
El primer conté les disposicions generals (articles 1 i 2).
El segon regula el procediment per a l'obtenció de l'ACTIC (articles 3 a 8).
I el tercer determina els òrgans i l'estructura de suport de l'ACTIC.
Les set disposicions addicionals regulen el departament competent per a gestionar les proves d'avaluació i expedir certificats; el foment de l'oferta formativa en matèria de tecnologies de la informació i la comunicació; l'equivalència entre títols, diplomes i certificats; la possibilitat de valorar com a mèrit o requisit en l'accés a la funció pública els certificats ACTIC; la revisió i actualització de continguts de l'ACTIC; els requisits i el procediment per a l'autorització de centres col·laboradors; i, finalment, la disposició addicional setena estableix que l'acreditació prevista s'entén sense perjudici de la normativa reguladora de les professions titulades.
La disposició final primera faculta el conseller o la consellera del departament competent en matèria de societat de la informació perquè dugui a terme les actuacions de caràcter tècnic o material que siguin necessàries per a executar les previsions de la norma projectada; mentre que la segona n'estableix l'entrada en vigor per a l'endemà de publicar-se al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
Dels tres annexos, el primer defineix les competències en tecnologies de la informació i la comunicació; el segon estableix els nivells de competències; i el tercer determina el model distintiu dels centres col·laboradors.
La Comissió Jurídica Assessora és competent per a emetre el dictamen preceptiu respecte dels projectes de reglament que es dictin per a desplegar les lleis i llurs modificacions, segons disposa l'article 8.2.b) de la Llei 5/2005, de 2 de maig, com ara és el cas, en què el Projecte en qüestió es dicta en desplegament, en els termes que es dirà, del mandat contingut en l'article 53 de la Llei orgànica 6/2006, de 19 de juliol, de reforma de l'Estatut d'autonomia de Catalunya, d'acord amb el qual '1.
Els poders públics han de facilitar el coneixement de la societat de la informació i han d'impulsar l'accés a la comunicació i a les tecnologies de la informació, en condicions d'igualtat, en tots els àmbits de la vida social, inclòs el laboral; han de fomentar que aquestes tecnologies es posin al servei de les persones i no afectin negativament llurs drets, i han de garantir la prestació de serveis per mitjà de les dites tecnologies, d'acord amb els principis d'universalitat, continuïtat i actualització.
La Generalitat ha de promoure la formació, la recerca i la innovació tecnològiques perquè les oportunitats de progrés que ofereix la societat del coneixement i de la informació contribueixin a la millora del benestar i la cohesió socials'.
També es desplega la Llei 3/1991, de 18 de març, de formació d'adults, en els termes que després s'indica.
En l'examen de casos com el present, en què es dictamina sobre un Projecte reglamentari, és doctrina reiterada d'aquesta Comissió que l'abast de l'actuació comporta l'estudi de la competència de la Generalitat de Catalunya; l'habilitació del Govern per a dictar la norma de què es tracta; la comprovació que s'hagin seguit els tràmits procedimentals previstos en la llei per a l'elaboració; i, especialment, l'anàlisi de la legalitat del text normatiu.
Malgrat l'amplitud material del context normatiu en el qual se situa la norma projectada, al qual després es tindrà ocasió de fer-ne esment, i les referències que se'n fan en el preàmbul, l'objecte de la norma se cenyeix a dues actuacions molt més concretes: d'una banda, la regulació dels certificats per a l'acreditació de les ACTIC i els criteris i procediments per a obtenir-los i, de l'altra, la determinació dels òrgans de l'Administració de la Generalitat de Catalunya competents en matèria de les ACTIC, dels centres col·laboradors i del Registre de l'ACTIC.
Atesa, doncs, aquesta regulació substantiva concreta, les competències que legitimen la Generalitat per a dictar aquest projecte són les previstes en l'article 131.1 de l'Estatut d'autonomia, que disposa: 'Correspon a la Generalitat, en matèria d'ensenyament no universitari, la competència exclusiva sobre els ensenyaments postobligatoris que no condueixen a l'obtenció d'un títol o una certificació acadèmica o professional amb validesa a tot l'Estat i sobre els centres docents en què s'imparteixen aquests ensenyaments'.
En conseqüència, cal concloure que la Generalitat és competent per a regular la matèria continguda en el Projecte examinat en règim d'exclusivitat i, per tant, d'acord amb l'article 110 de l'EAC, li correspon d'una manera íntegra la potestat legislativa, la potestat reglamentària, que ara és la que s'exercita, i la funció executiva.
Per tant, si bé no és necessària una habilitació legal específica perquè el Govern pugui exercir la seva potestat reglamentària en l'àmbit material sobre el qual es projecta la futura norma objecte de dictamen, aquesta potestat s'ha d'exercir, en tot cas, 'd'acord amb l'Estatut i les lleis'.
Des d'aquesta perspectiva, en la mesura que la regulació dels principis rectors continguts en el capítol V de l'Estatut, entre ells l'article 53 esmentat, no està subjecta a la reserva de llei prevista per als drets estatutaris (article 37.3 EAC) i no afecta directament posicions jurídiques dels ciutadans, i en la mesura que el Projecte se cenyeix a regular exclusivament les matèries indicades en l'anterior fonament, s'ha de concloure que el Govern de la Generalitat es troba habilitat per a dictar el present Projecte de reglament.
A la mateixa conclusió s'arriba si es té en compte l'habilitació genèrica a favor del Govern continguda en la Llei 3/1991, de 18 de març, de formació d'adults, per al seu desplegament (disposició final) i la més concreta prevista en l'apartat 2 de l'article 5 de la mateixa Llei, d'acord amb el qual 'El Govern de la Generalitat pot crear diplomes i certificacions acreditatives de la realització d'activitats i l'obtenció de coneixements' (en matèria de formació d'adults).
La memòria que exigeix l'article 63 de la Llei 13/1989, de 14 de desembre, d'organització, procediment i règim jurídic de l'Administració de la Generalitat de Catalunya, i que annexa el Projecte de decret, ha estat elaborada per la Secretaria de Telecomunicacions i Societat de la Informació del Departament de Governació i Administracions Públiques.
Hi conté una primera versió del text del Projecte, el marc normatiu en què s'insereix, una justificació de l'oportunitat i de l'adequació de la mesura, una taula de vigències en la qual s'indica que el projecte no suposa la modificació o derogació de cap disposició normativa, i un acurat estudi econòmic en termes de cost-benefici.
El Projecte ha estat sotmès a informació pública, a un tràmit de consulta als departaments i entitats de la Generalitat, i a un tràmit d'audiència, tots ells especificats en els antecedents 3 i 4 d'aquest Dictamen.
I s'han emès tres informes preceptius: el de l'Institut Català de les Dones, que proposa modificacions de llenguatge androcèntric i de fons; el del Consell de Treball Econòmic i Social, amb propostes també substantives de caràcter general i a l'articulat; i el de la Direcció General de Modernització de l'Administració, que informa favorablement sobre el Projecte de decret.
Consta en l'expedient l'informe d'avaluació d'impacte de les mesures proposades, previst en el Decret 106/2008, de 6 de maig, de mesures per a l'eliminació de tràmits i la simplificació de procediments per a facilitar l'activitat econòmica, en el qual es conclou que, si bé el Projecte preveu certes càrregues administratives, aquestes es troben degudament justificades ateses les funcions concretes que han de desenvolupar els centres col·laboradors en l'àmbit de l'acreditació de competències ACTIC.
La lletrada de l'Assessoria Jurídica del Departament de Governació i Administracions Públiques ha emès informe favorable amb el vistiplau de l'advocat en cap, complementat en data posterior.
Finalment, s'incorpora el certificat de la Secretaria del Govern, en el qual expressa que el secretari general del Departament de Governació i Administracions Públiques informà en la sessió del Consell Tècnic sobre el Projecte de decret pel qual es regula l'acreditació de competències en tecnologies de la informació i la comunicació.
La constatació que s'han dut a terme els anteriors tràmits no eximeix de fer les consideracions següents:
a) Si bé l'expedient es troba indexat, no ha estat, en canvi, paginat; fet que, com vàrem assenyalar en el Dictamen 16/09, a més de posar en risc la integritat de l'expedient, afecta la seguretat jurídica (en el mateix sentit, dictàmens 58/09, 17/09 i 205/08).
b) Els articles 19 i 20 del Projecte preveuen el tractament de dades personals i la creació del Registre de l'ACTIC, respectivament.
Tanmateix, en no regular qüestions substantives que afectin el tractament de les dades i remetre aquestes al contingut d'una futura Ordre (que haurà d'establir l'estructura del Registre, d'acord amb l'article 20.3), aquesta Comissió entén, com així també ho fa l'informe de l'Assessoria Jurídica, que no és necessari l'informe de l'Agència Catalana de Protecció de Dades.
Això no obstant, aquest informe sí que s'haurà de demanar quan es trameti l'esmentada Ordre.
c) El projecte s'ha sotmès a un tràmit de consulta dels diferents departaments de la Generalitat.
No consta, però, en l'expedient els escrits de remissió del Projecte als departaments per a fer efectiu aquest tràmit.
Sobre això és oportú recordar la necessitat que, conforme a l'article 27.1 del Decret 69/2006, de '11 d'abril, d'aprovació del Reglament d'organització i funcionament de la Comissió Jurídica Assessora, els expedients que es trameten a aquest organisme consultiu per a emetre'n dictamen siguin íntegres, com ja s'ha indicat en d'altres ocasions (dictàmens 287/07, 26/08, 89/08, 305/08 i 22/09).
d) Consten incorporades a l'expedient les al·legacions formulades pels departaments i entitats que s'assenyalen en l'antecedent 4.
Això no obstant, no hi consta que hagin estat valorades la totalitat de les al·legacions formulades.
En aquest sentit, s'han incorporat a l'expedient dos escrits del secretari general del Departament de Governació i Administracions Públiques en què es dóna resposta a les al·legacions formulades pel Col·legi Oficial d'Enginyers Industrials de Catalunya i pel Departament d'Educació.
Així mateix, s'hi incorpora una nota signada per l'advocat en cap que contesta les observacions realitzades pel Departament d'Educació en relació amb la disposició addicional tercera del Projecte.
L'informe de l'Assessoria Jurídica del Departament de Governació i Administracions Públiques, emès el 7 de gener de 2009, complementat per un altre de 16 de gener, destaca les observacions que han estat acceptades en la darrera versió del Projecte, però tampoc no conté una valoració de totes les al·legacions que s'han vessat en aquest tràmit.
La deficiència apreciada porta a recordar que res no es pot retreure a l'Administració pel fet que no s'hagin incorporat al text totes les propostes de fons, però sí, o almenys no consta en l'expedient, que no hagin estat parcialment valorades per part de l'òrgan que l'ha tramitat, al qual li corresponia haver pres alguna posició sobre elles (dictàmens 40/08, 22/09, 75/09, entre molts altres), singularment quan les propostes s'emeten en un dictamen preceptiu legalment (com ara és en relació amb el de l'Institut Català de les Dones, malgrat haver-se incorporat les seves observacions).
e) Consta en l'expedient un certificat de la Secretaria del Govern en el qual expressa que el secretari general del Departament de Governació i Administracions Públiques informà en la sessió del Consell Tècnic sobre el Projecte de decret pel qual es regula l'acreditació de competències en tecnologies de la informació i la comunicació.
Aquest aspecte, però, cal completar-lo amb el contingut de l'article 8.1.a) del Decret 128/2005, de 21 de juny, que aprova el Reglament d'aquest Consell Tècnic, el qual estableix que 'en el cas de les disposicions que hagin de ser dictaminades per la Comissió Jurídica Assessora, el Consell Tècnic ha d'informar amb caràcter previ a la sol·licitud del dictamen'.
Per tant, el que pretén la norma esmentada és que sigui el Consell Tècnic el qui n'informi, i és suficient aquest mer pronunciament; és a dir, que no és necessari emetre un informe amb fonaments i motivació, però sí que ho és, en canvi, que hi hagi un pronunciament del Consell Tècnic sobre el projecte de disposició general objecte d'informe (així ho hem afirmat, també, en els dictàmens 30/09 i 34/09).
f) Amb posterioritat a la data en què el Projecte es va sotmetre a informe del Consell Tècnic (13 de gener de 2009), l'Assessoria Jurídica del Departament de Governació i Administracions Públiques emeté un informe complementari (el 16 de gener de 2009) amb la finalitat de valorar diverses al·legacions formulades pel Departament d'Educació, per la Secretaria del Govern i per la Direcció General de la Funció Pública.
Totes les al·legacions s'incorporen a la versió definitiva del Projecte que se sotmet a dictamen.
Cal destacar sobre això que, d'una banda, consten en l'expedient els escrits primer i tercer, però no les observacions de la Secretaria del Govern.
D'altra banda, a manca de la identificació de la versió del Projecte que se sotmeté a informe del Consell Tècnic, podria entendre's que es tracta de la mateixa versió que la que se sotmet ara a dictamen d'aquesta Comissió, i que l'informe jurídic complementari conté l'ampliació de les modificacions incorporades a la darrera versió del Projecte.
Això no obstant, i si no es tractés d'aquesta hipòtesi, la importància de les modificacions (articles 5, 6.2, 6.8, 10, 11, 15.2, 15.9, 19 i 20.4, i disposició addicional quarta) faria necessari que el Consell Tècnic tornés a informar sobre el Projecte de decret.
Per a examinar el contingut del Projecte de decret pel qual es regula l'acreditació de competències en tecnologies de la informació i la comunicació tant important resulta conèixer quines normes en conformen el marc normatiu com aquelles que cal excloure expressament.
L'acreditació de competències en tecnologies de la informació i la comunicació en els termes que es regulen en el Projecte de decret no afecta l'àmbit de l'exercici de les professions titulades previstes en la Llei 7/2006, de 31 de maig, de professions titulades i dels col·legis professionals, perquè, d'acord amb l'article 2 d'aquesta Llei, són professions titulades 'les que es caracteritzen per l'aplicació de coneixements i tècniques per a l'exercici de les quals cal tenir un títol acadèmic universitari, acreditatiu de la completa superació d'un pla d'estudis, que habiliti per a l'exercici professional d'acord amb la normativa vigent i, si escau, per a complir les altres condicions establertes per llei'.
L'exclusió també l'assenyala amb encert la disposició addicional setena del Projecte quan determina que l'acreditació prevista s'entén sense perjudici de la normativa reguladora de les professions titulades.
Des de la perspectiva del dret comunitari, tampoc no forma part del marc normatiu del Projecte examinat la Directiva 2005/36/CE, relativa al reconeixement de les qualificacions professionals, perquè l'acreditació que regula el Projecte no es configura com una qualificació professional que permeti exercir una professió regulada en els termes establerts en l'article 3 apartats a) i b).
I encara en l'àmbit comunitari, s'ha d'excloure la Directiva 2006/123/CE, relativa als serveis en el mercat interior, pel fet que els centres col·laboradors no reben cap contraprestació econòmica per la seva participació en els processos d'avaluació de competències.
I l'esmentada Directiva inclou únicament aquells serveis que es realitzen per una contrapartida econòmica (apartat 17 del preàmbul i article 2.a).
Finalment, i pel que fa al dret estatal, atesa la regulació concreta del Projecte, cal excloure totes aquelles normes inserides en la matèria de relacions laborals, com ara el Reial decret 395/2007, de 23 de març, pel qual es regula el subsistema de formació professional per a l'ocupació, que és esmentat en el preàmbul de la disposició examinada.
I a més de les normes citades, cal excloure, també, totes les que facin referència a l'ordenació del sistema educatiu, entès en els termes que defineix l'article 3.2 de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació.
Formen part, en canvi, del marc normatiu del Projecte examinat el ja esmentat article 53 de l'Estatut ('Els poders públics han de facilitar el coneixement de la societat de la informació i han d'impulsar l'accés a la comunicació i a les tecnologies de la informació, en condicions d'igualtat, en tots els àmbits de la vida social, inclòs el laboral...') i, en termes també principials, la Llei 3/1991, de 18 de març, de formació d'adults.
Cal destacar, finalment, que el Projecte neix amb l'Acord de Govern de 26 de juliol de 2005 pel qual es va crear la Comissió de persones expertes encarregada d'analitzar la viabilitat de la implantació d'un certificat de capacitació digital a Catalunya.
I en recollir les recomanacions d'aquesta Comissió, el Govern, mitjançant l'Acord de 24 d'abril de 2007, va aprovar la creació d'una acreditació de competències pròpia de la Generalitat de Catalunya.
Les observacions sobre el contingut del Projecte
La poca densitat material que es deriva del marc normatiu assenyalat 'es tracta de normes principials o de remissions en blanc a la norma reglamentària' és la que propicia que no es duguin a terme en el dictamen observacions de legalitat.
Sí que convé, en canvi, fer diverses observacions de possible millora tècnica del Projecte normatiu.
Es recomana alleugerir-ne la redacció i sintetitzar les finalitats i els objectius de la norma projectada, atès que l'actual text és més propi d'un escrit de memòria que d'un preàmbul.
Així mateix caldria obviar qualsevol referència a la normativa en matèria de relacions laborals perquè la regulació concreta del Projecte, malgrat que afecta indirectament aquell àmbit, no es dicta des d'aquella competència.
En efecte, tot i que entre els objectius de l'ACTIC (art. 2 del Projecte) es troba el d'oferir a les empreses i a les administracions públiques un estàndard de referència a l'hora d'avaluar el nivell de competències en matèries de tecnologies de la informació i la comunicació de les persones empleades i d'aquelles que aspiren a un lloc de treball, la regulació concreta del Projecte 'la dels certificats per a l'acreditació de les ACTIC i la dels criteris i procediments per a obtenir-los, en què es determinen els òrgans de l'Administració de la Generalitat de Catalunya competents en matèria de les ACTIC, els centres col·laboradors i el Registre de l'ACTIC' porta a excloure qualsevol referència al títol competencial previst en l'article 170.1.b) de l'Estatut, que atribueix a la Generalitat la competència executiva sobre les polítiques actives d'ocupació que inclouen la formació dels demandants d'ocupació i dels treballadors en actiu.
El Projecte no regula això, sobre el qual es té competència executiva, sinó, com ja s'ha dit en el fonament jurídic III i s'acaba de recordar, les matèries esmentades sobre les quals recau una competència exclusiva.
Per tant, cal suprimir en el preàmbul tant la referència a l'article 170.1.b) de l'Estatut com la feta al Reial decret 395/2007, de 23 de març, pel qual es regula el subsistema de formació professional per a l'ocupació.
Encara en el preàmbul convindria considerar una nova redacció de la fórmula promulgatòria.
Perquè com afirmàvem en el Dictamen 70/07 a la fórmula promulgatòria ha de figurar en primer terme l'òrgan a proposta del qual es dicta la disposició.
A continuació, la referència a la intervenció de la Comissió Jurídica Assessora i, finalment, la deliberació prèvia del Govern.
La inclusió d'altres continguts, com els informes d'altres òrgans assessors que han participat en l'elaboració de la norma, tot i que siguin de caràcter preceptiu, han d'incloure's en un paràgraf previ del preàmbul.
L'apartat 5 estableix que la persona interessada que n'hagi sol·licitat la inscripció a la prova d'avaluació rebrà una confirmació d'acceptació o denegació.
Hauria de considerar-se poder valorar els motius de la denegació i establir la possibilitat d'interposar recursos o reclamacions en front d'aquella denegació.
L'apartat 11 d'aquest article enumera els mitjans a través dels quals les persones amb discapacitat poden realitzar les proves, i tanca la llista amb un etcètera.
Convindria substituir aquesta expressió, més pròpia del llenguatge col·loquial que d'una norma, per una altra expressió si és que es considera contraproduent deixar tancada la llista d'aquests mitjans.
En aquest mateix apartat es fa servir l'acrònim ICASS, que convindria substituir pel nom complet de l'organisme al qual es refereix.
L'apartat 6 estableix que les decisions del Consell Rector s'adopten per majoria de les persones integrants.
Atès que la regla ordinària de votacions és la de la majoria simple (art. 33.1 de la Llei 13/1989) i la previsió de l'apartat 6, en canvi, comporta que qualsevol acord s'hagi de prendre per majoria absoluta (en referir-se a les persones integrants i no a les presents), potser caldria reconsiderar-la i, en fixar un quòrum de votació si així es vol, preveure l'aprovació d'acord per majoria simple dels presents.
L'apartat 2.c) posposa la determinació dels requisits específics relatius a l'equipament tècnic a la regulació que s'efectuï per Ordre.
Al mateix temps, la disposició addicional sisena del Projecte remet la concreció del conjunt de requisits establerts en l'article 14.2 a una Ordre.
En la mesura que aquesta previsió és més complerta i es refereix a tots els apartats, convindria suprimir la remissió a l'Ordre prevista en l'apartat 2.c) de l'article 14.
El darrer paràgraf de l'aparat 2 preveu que la sol·licitud d'autorització de centres avaluadors pugui presentar-se per mitjans telemàtics, però no determina, en canvi, quin ha de ser el portal de tramitació d'aquest procediment.
D'altra banda, l'apartat 3 d'aquest mateix article regula el contingut de la proposta de resolució sobre la concessió de l'autorització als centres col·laboradors.
Entre aquests continguts, a la lletra c) hi estableix la zona d'ubicació del centre, els transports i les comunicacions que permeten accedir-hi.
Aquesta Comissió palesa que aquesta dada no es demana al sol·licitant (com sí que es fa amb la resta de dades d'acord amb l'apartat 2 del mateix article) i potser tindria més facilitat que l'Administració per a aportar-la.
D'altra banda, no queda clar a què es refereix l'apartat d), relatiu a la 'demanada existent' (si encara no és un centre reconegut no pot tenir cap demanda) i, per tant, convindria clarificar-ho.
L'apartat 5 estableix el supòsit en el qual 'cal entendre desestimada la sol·licitud'.
Però és més propi dir (perquè així ho diu l'article 43.2 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú) que 'l'interessat pot entendre desestimada la sol·licitud'.
I l'apartat 7, allà on diu 'secretari/ària', segurament deu voler dir secretari/ària general.
Finalment, pel que fa a l'apartat 9 podria valorar-se la possibilitat d'estendre aquesta excepció a altres entitats de dret públic no esmentades ara en el precepte, i això amb caràcter potestatiu.
Preveu que les dades personals de les persones usuàries continguin la variable sexe 'per tal de facilitar els estudis científics, estadístics i informes de gènere [']'.
Cal tenir en compte que la cessió de dades per a aquests fins sense el consentiment de l'interessat, d'acord amb l'article 21.1 de la Llei orgànica 15/1999, de 13 de desembre, sobre protecció de dades de caràcter personal, només regeix per als fitxers de titularitat pública.
Per tant, la previsió no serà d'aplicació als fitxers dels centres privats.
La redacció actual, doncs, d'aquesta norma, si bé no contradiu la legalitat vigent, ja que s'hi remet, és clarament millorable.
En l'apartat 1, lletra a), hauria de suprimir-se l'adverbi 'estrictament' referit a les dades identificatives, car jurídicament no aporta res a la definició.
Aquesta Comissió no es pronuncia sobre el contingut dels annexos per ser de caràcter eminentment tècnic, però sí que constata que així com les capacitats i competències específiques de cadascun dels nivells del certificat estan prou concretades en l'annex II per tal de ser avaluades, l'apartat relatiu a actituds de cadascun dels nivells és possiblement el més inconcret i, per tant, el més difícil d'avaluar.
Convindria, finalment, fer un repàs a la redacció del Projecte, ja que s'hi detecten algunes errades ortogràfiques (articles 10.1.g), 11.6 i 20.2).
Un cop considerades les observacions formulades en aquest Dictamen, es pot elevar al Govern, per a la seva aprovació, el Projecte de decret pel qual es regula l'acreditació de competències en tecnologies de la informació i la comunicació.