projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
L' objectiu del Pla d'Investigació de Residus a Catalunya, és controlar l'ús il·legal de substàncies en la cria dels animals destinats al consum humà així com controlar que els tractaments legals d'aquests animals es duguin a terme correctament, evitant que els residus d'aquests productes arribin als productes destinats al consum humà.
En aquest sentit, el Reial Decret 1749/1998, de 31 de juliol, pel qual s'estableixen les mesures de control aplicables a determinades substàncies i els seus residus en els animals vius i els seus productes, estableix els nivells i la freqüència de mostreig per a cada espècie animal en funció dels caps sacrificats l'any anterior i dels productes d'origen animal, en funció de les tones produïdes l'any anterior.
Entitat Nacional d'Acreditació (ENAC)
L'òrgan responsable en matèria d'investigació de residus a les explotacions ramaderes és el Departament d'Agricultura, essent el Departament de Salut per als escorxadors i altres establiments alimentaris.
Entre aquests dos departaments es desenvolupa i executa el Pla per a la Investigació de Residus (PIR) de Catalunya.
Els controls englobats en el Pla d'Investigació de Residus són per a dos gran grups de substàncies:
Pla Dirigit: segons els nivells i freqüència de mostreig que estableix el Reial Decret 1749/1998 es determina un nombre de mostres a analitzar per cada grup de substàncies i per a cada espècie animal i/o producte d'origen animal.
Aquestes mostres es distribueixen a nivell del territori, de manera que en base a uns criteris de selecció i territorialització, es determinen unes explotacions ramaderes a inspeccionar.
Actuacions per sospita: Davant la detecció o la sospita de la presència de residus de substàncies no autoritzades o de substàncies autoritzades en dosis o usos no permesos en animals o llur productes, és quan es duen a terme les actuacions denominades per sospita.
Es duen actuacions per sospita en el cas de produir-se alguna de les situacions següents:
pel qual s'estableix el Pla de Vigilància i Control de Residus en Animals, Vegetals i Aliments a Catalunya (PRAVA) (SG-16.1.2007).
pel qual s'estableixen les mesures de control aplicables a determinades substàncies i els seus residus als animas vius i els seus productes.
per la qual s'aplica la Directiva 96/23/CE del Consell quant al funcionament dels mètodes analítics i la interpretació dels resultats.
Una alerta és el procediment d'urgència que es realitza per les autoritats sanitàries competents, amb l'objectiu de protegir la salut dels animals, de les persones o del medi ambient quan es detecta un possible risc per defecte o alteració de la qualitat i/o seguretat d'un medicament veterinari, o quan es detecta la posada en el mercat de medicaments veterinaris no autoritzats.
Aquestes alertes poden ser de qualitat, de seguretat o de comercialització.
D'acord amb la normativa vigent les autoritats sanitàries podran adoptar les mesures cautelars que creguin convenients com a conseqüència de les inspeccions realitzades per les Administracions sanitàries i quan des del punt de vista de la Farmacovigilància Veterinària es detecti un possible risc.
La Subdirecció General de Medicaments d'ús Veterinari de l' Agència Espanyola de Medicaments i Productes Sanitaris és la responsable de valorar tota la informació obtinguda i ordenar l'Alerta i les mesures cautelars adients.
Aquesta informació és notificada al Departament d'Agricultura.
A partir d'aquest moment es posa en marxa un mecanisme de notificació ràpida a diferents associacions, al Consell de Col·legis Veterinaris de Catalunya i a tots els centres de distribució i dispensació de medicaments d'ús veterinari autoritzats a Catalunya, per tal que actuïn en conseqüència d'acord amb les mesures cautelars establertes.
La Farmacovigilància recull el conjunt d'actuacions dutes a terme per tal de fer un seguiment i una avaluació continuada de la qualitat, la seguretat i l'eficàcia dels medicaments autoritzats i recull les reaccions adverses que es detecten després de l'aplicació d'un medicament.
Estan obligats a declarar i col·laborar en el Sistema de Farmacovigilància: els veterinaris, els farmacèutics, els metges i la resta de professionals sanitaris relacionats amb els medicaments d'ús veterinari.
La comunicació s'ha de fer preferentment en el formulari europeu d'ús exclusiu per a veterinaris i altres professionals sanitaris.
Qualsevol reacció a un medicament veterinari que sigui nociva e involuntària i que tingui lloc a dosis que s'apliquen de manera normal als animals per a la profilaxi, el diagnòstic o el tractament de malalties, o per a modificar les funcions fisiològiques.
Hi ha diferents tipus de reacciona adverses:
Avaluades aquestes reaccions adverses l'administració pot inclús decidir la retirada del mercat d'un producte que estigui degudament autoritzat.
A les Oficines Comarcals i els Serveis Territorials del Departament d'Agricultura
Cal tenir en compte que es tracta d'un document, ja franquejat i preparat per a la seva tramesa un cop emplenat.
Les declaracions sempre s'han de fer en documents originals, per tant, no es poden fer fotocòpies dels fulls per a la declaració de reaccions adverses.
També es podrà realitzar la declaració de reaccions adverses descarregant el full de declaració de la pàgina web de l'Agència Espanyola de Medicaments i Productes Sanitaris i un cop complimentat, enviar-lo electrònicament mitjançant la base de dades de Farmacovigilància "VIGIA-VET".
pel qual s'aprova el text refós de la Llei de garanties i ús racional dels medicaments i productes sanitaris.
Els veterinaris poden adquirir els medicaments veterinaris necessaris per a l'exercici de la seva activitat professional, inclosos els gasos medicinals (que podran adquirir directament).
La venta o subministrament de medicaments veterinaris a aquests professionals, la realitzaran les oficines de farmàcia o les comercials detallistes autoritzades.
El veterinari, per tant, i en l'àmbit del seu exercici professional, està autoritzat per tenir, transportar, aplicar, usar o administrar medicaments veterinaris, inclosos els gasos medicinals.
També pot cedir aquests medicaments amb destí als animals sota el seu control, sempre i quan això no impliqui activitat comercial.
Els medicaments veterinaris també es poden adquirir per una entitat jurídica, incloses les societats professionals, sempre i quan l'exercici professional es dugui a terme per més d'un veterinari.
En aquest sentit, els medicaments seran d'ús exclusiu pel conjunt de veterinaris que formen part en cada moment de la entitat jurídica corresponent.
Els veterinaris o entitats jurídiques que tinguin medicaments veterinaris per al seu exercici professional, inclosos els gasos medicinals, han de presentar una comunicació de tinença de farmaciola veterinària al Departament d'Agricultura.
En aquesta comunicació hauran de declarar, entre altra informació:
Qualsevol canvi en el tipus d'activitat o d'ubicació de la/les farmaciola/-es implicarà la comunicació d'una nova farmaciola amb les dades actualitzades i que substituirà a l'anterior.
Qualsevol baixa de tinença de la farmaciola veterinària, ja sigui d'un veterinari o d'una entitat jurídica, s'haurà de comunicar al següent correu electrònic: [EMAIL] en el termini d'un mes d'haver-se produït, indicant el nom del veterinari o entitat jurídica i número de telèfon de contacte.
Els veterinaris que adquireixin, usin o cedeixin aquests medicaments hauran de:
Les autovacunes d'ús veterinari tenen la condició de medicaments veterinaris reconeguts.
La seva elaboració s'ha de realitzar prèvia prescripció veterinària, a partir del material d'un animal o explotació concreta i amb destinació exclusiva al mateix animal o animals de la mateixa explotació, sempre que es compleixin les premisses de la prescripció excepcional (article 81 o 82 del Reial decret 109/1995 pel qual es regula els medicaments veterinaris).
Els locals i les instal·lacions per a l'elaboració d'autovacunes han de tenir reconeixement oficial pel maneig de material patogen d'origen animal i han de disposar dels mitjans adequats per a la elaboració i el control dels preparats.
Així mateix, els processos de fabricació i control s'han d'ajustar a las normes de correcta fabricació, en especial a les referides a la seguretat sanitària.
A més, si es tracta d'autovacunes diferents de les bacterianes inactivades, les entitats elaboradores han de seguir uns principis equivalents a les normes de correcta fabricació dels medicaments veterinaris a efectes de garantir la qualitat d'aquests productes.
L'òrgan competent per a l'autorització dels establiments elaboradors d'autovacunes d'ús veterinari és el Servei d'Alimentació Animal i Seguretat de la Producció Ramadera.
Cada lot ha de constar en el llibre de registre de l'entitat elaboradora, amb les dades que figuren a l'etiqueta i la referència a la prescripció veterinària.
Aquesta informació, juntament amb l'original de la prescripció veterinària, es conservarà durant cinc anys i estarà a disposició dels òrgans competents.
El subministrament únicament podrà efectuar-se des de l'entitat elaboradora al veterinari prescriptor o a l'explotació de destí o propietari dels animals.
Les entitats elaboradores també tindran a disposició dels òrgans competents els protocols de producció i control de les autovacunes, així com informació de les matèries primeres, productes intermedis o lots finals dels medicaments immunològics.
Les entitats elaboradores notificaran trimestralment al Servei d'Alimentació Animal i Seguretat de la Producció Ramadera, les explotacions de destí de les autovacunes, indicant d'identitat del veterinari prescriptor, la referencia a la recepta i la quantitat subministrada.
En el cas d'animals de companyia, la informació relativa a l'explotació es substituirà per les dades del propietari de l'animal.
Per a l'elaboració d'autovacunes d'ús veterinari la recepta ha de constar, a més de la informació obligatòria:
Les autovacunes s'acompanyaran d'una etiqueta on figuri les següents dades:
Es consideren matèries primeres per a la fabricació de medicaments veterinaris totes les substàncies actives o inactives, utilitzades en la fabricació de medicaments veterinaris, ja romanguin inalterades, es modifiquin o desapareguin en el procés de fabricació.
El Reial decret 109/1995, de 27 de gener, sobre medicaments veterinaris estableix la obligatorietat de disposar d'una autorització expressa emesa pels òrgans competents de les comunitats autònomes per a la producció i la distribució de matèries primeres utilitzades en la fabricació de medicaments veterinaris.
L'òrgan competent a Catalunya per emetre aquesta autorització expressa és el Servei d'Alimentació Animal i Seguretat de la Producció Ramadera, del Departament d'Agricultura.
Els requisits i les normes que han de complir aquests establiments per tal d'obtenir l'autorització administrativa per part del Servei d'Alimentació Animal i Seguretat de la Producció Ramadera, s'estableixen a l'Ordre, de 21 de maig de 1999.
D'acord amb l'esmentada Ordre, qualsevol establiment ubicat a Catalunya o amb domicili social a Catalunya però sense instal·lacions que es dediqui a la fabricació, comercialització i distribució de matèries primeres per a la fabricació de medicaments veterinaris haurà de presentar una sol·licitud d'autorització.
A més a més, aquests establiments hauran de complir els requisits establerts al Reial decret legislatiu 1/2015, de 24 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de garanties i ús racional dels medicaments i productes sanitaris i al Reial decret 824/2010, de 25 de juny, pel que es regulen els laboratoris farmacèutics, els fabricants de principis actius d'ús farmacèutic i el comerç exterior de medicaments i medicaments en investigació.
A tals efectes, s'entén per fabricació de principis actius utilitzats com a matèries primeres, la fabricació completa o parcial, o la importació d'un principi actiu utilitzat com a matèria primera, així com diversos processos de divisió, acondicionament i presentació previs a la seva incorporació a un medicament, inclosos el reacondicionament i reetiquetatge, realitzats per magatzems majoristes de matèries primeres.
El Consell de la Comunitat Europea ha establert diverses normatives per adaptar les explotacions ramaderes a les noves condicions de producció, tenint en compte la qualitat, la seguretat, la higiene, la protecció i el benestar dels animals.
S'han desenvolupat moltes normes en relació al tema de la protecció dels animals en les explotacions ramaderes, així com de protecció i benestar durant el transport.
La normativa principal que regula el tema és la següent:
Pel que fa al benestar durant el transport,
relatiu a la protecció dels animals durant el transport i les operacions connexes i pel qual es modifiquen les Directives 64/432/CEE i 93/119 / CE i el Reglament (CE) n ° 1255/97 (DO L 3 de 2005.05.01)
pel qual s'incorpora a l'ordenament jurídic la Directiva 98/58/CE, relativa a la protecciódels animals en les explotacions ramaderes.
Aquesta normativa te com a objectiu:
Inscripció, renovació, modificació o baixa (Tràmits gencat)
Guies complertes de Bones Pràctiques, Pràctiques Millorades i fulls informatius
Des de l'any 2005 el Reglament CE 1/2005 ha establert les normes de protecció dels animals durant el seu transport.
Aquest Reglament és molt complex i obert a diferents interpretacions.
A l'any 2015 la Comissió aprova un Projecte Pilot de tres anys amb l'objectiu de millorar el benestar animal durant el transport desenvolupant i disseminant Guies de Bones Pràctiques i de Pràctiques Millorades en el transport dels principals tipus de bestiar.
Fruit d'aquest Projecte, des del setembre de 2017, la universitat Wageningen, en consens amb el sector i diferents ONG ha publicat Guies complertes de Bones Pràctiques de Transport, així com de fulls informatius, resumint la informació essencial.
Podeu accedir a la informació i actualització d'aquestes guies i fulls informatius a través d'aquest enllaç: http://animaltransportguides.eu/es/materiales/
Indicadors més rellevants a considerar per a la prevenció de la caudofàgia i la reducció de la pràctica de l'escuat en explotacions porcines i mesures pràctiques aplicables tant pel sector a nivell de camp com per la pròpia administració.
Model de documents per a realitzar l'avaluació de riscos de la incidència de caudofàgia a l'explotació porcina
En totes les explotacions porcines cada porc de més de 10 setmanes d'edat criat en grup (amb excepció de truges i truges joves gestants) disposarà d'una superfície lliure no inferior a:
La superfície total de sol lliure que haurà de disposar cada truja o truja jove després del cobriment serà com a mínim de:
Aquestes condicions no s'aplicaran a les explotacions de menys de 6 porcs o 5 truges amb els seus garrins.
Les truges i truges joves s'han de mantenir en grups entre les 4 setmanes posteriors al la cobriment i els 7 dies anteriors al part.
(Aquest requisit no s'aplica a explotacions amb menys de 10 truges de capacitat, sempre i quan els recintes permetin que es puguin donar la volta fàcilment).
Els costats del recinte en el que es mantinguin en grup mesuraran més de 2,8 metres o 2,4 metres quan es criïn en grups de menys de 6 animals.
La setmana anterior al part disposaran de material adequat per fer el niu i es condicionarà darrera d'elles un espai lliure per permetre el part.
Les cel·les dels verros estaran construïdes de manera que es puguin donar la volta, sentir, olorar i veure la resta de porcs.
Disposaran d'una superfície útil de com a mínim 6 m 2.
Quan els recintes s'utilitzin per al cobriment disposaran de 10 m 2.
Una part de la superfície del sòl serà sòlida o estar revestida d'una capa de palla o altre material adequat que permeti que tots els animals estiguin tombats al mateix temps.
Quan s'utilitzi una paridora els garrins hauran de disposar d'espai suficient per ser alletats.
Els garrins no podran ser deslletats abans del 28 dies o 21 dies en el cas que es traslladin a instal·lacions especialitzades i separades de les instal·lacions de les truges.
Garrins deslletats i porcs de producció
Quan els porcs es criïn en grup, es prendran les mesures oportunes per tal d'evitar comportaments agressius.
En aquest protocol s'inclou tota la informació necessària per tal que qualsevol particular o associació pugui denunciar l'abandonament o manteniment en condicions inadequades d'èquids i aquesta denúncia es pugui tramitar amb celeritat.
En la redacció del protocol han col·laborat activament la Fundació per a l'Assessorament i Defensa dels animals (FAADA), així com experts de l' Hospital Clínic veterinari de la Universitat Autònoma de Barcelona.
En cas de no disposar d'accés a internet poden fer la denúncia als agents rurals via telefònica agents rurals, o bé trucar al 112.
La denúncia s'haurà d' adreçar al Cos d'Agents Rurals i es pot presentar a traves del formulari de contacte del Departament d'Agricultura indicant al camp tema "Agents Rurals", i s'envia directament al Cap de Sala.
La denúncia ha de ser el més detallada possible i a l' apartat "descripció dels fets" s'ha de descriure aquests de manera molt curosa per tal que l'Autoritat competent pugui valorar la situació.
S'ha d'incloure com a mínim la següent informació:
S'ha elaborat un model de denúncia: Model de denúncia del benestar dels èquids que es pot consultar en aquest apartat.
Denúncia d'un fet que vulnera el benestar dels èquids
L'objectiu d'aquest vídeo és donar a conèixer al públic general i als tècnics del DARP quins indicadors es poden utilitzar per valorar el benestar dels èquids i algunes recomanacions de maneig.
Aquesta normativa te com a objectiu:
Inscripció, renovació, modificació o baixa (Tràmits gencat)
pel qual es regulen el Registre de transportistes i mitjans de transport d'animals vius i el Registre d'operadors comercials de bestiar, i se n'estableixen les normes d'autorització, inscripció i funcionament.
sobre normes de sanitat i protecció animal durant el transport.
pel qual es modifica el Reial decret 1559/2005, de 23 de desembre, sobre condicions bàsiques que han de complir els centres de neteja i desinfecció dels vehicles dedicats al transport per carretera en el sector ramader i el Reial decret 751/2006, de 16 de juny, sobre autorització i registre de transportistes i mitjans de transport d'animals i pel qual es crea el Comitè espanyol de benestar i protecció dels animals de producció.
relatiu a la protecció dels animals durant el transport i les operacions connexes i pel qual es modifiquen les Directives 64/432/CEE i 93/119 / CE i el Reglament (CE) n ° 1255/97 (DO L 3 de 2005.05.01)
Altres normes fixen respectivament uns requisits mínims de protecció dels vedells, als quals s'hauran d'adaptar les explotacions ramaderes de tots els estats membres de la comunitat, per tal de garantir un desenvolupament racional i igualar les condicions de producció.
Aquests requisits s'han establert considerant que els vedells, com a animals vius, s'han de criar sota unes condicions mínimes de benestar, que han de ser les mateixes en tots els estats membres per a evitar la competència de costos i afavorir el bon funcionament de l'organització comuna de mercats.
pel qual es modifica el Reial Decret 1047/1994, de 20 de maig, sobre normes mínimes per a la protecció de vedells (BOE núm. 41 - 17/02/1998)
relatiu a les normes mínimes per a la protecció de vedells.
relativa a les normes mínimes per a la protecció de vedells (DO L 10 - 15/01/2009)
per la qual es modifica l'annex de la Directiva 91/629/CEE del Consell relativa a les normes mínimes per a la protecció de vedells (Text pertinent als fins del EEE).
El Departament d'Agricultura ha elaborat uns models per registrar i dur a terme l'avaluació de riscos per al control de la caudofàgia a l'explotació porcina.
Tots aquests models de document contenen la informació mínima per poder detectar els factors de risc que conté la normativa vigent i la bibliografia de referència.
Són documents transformables i es poden adaptar a les característiques de l'explotació.
L'objectiu de publicar aquesta documentació és facilitar al titular de l'explotació una eina amb la qual pugui analitzar quins factors de risc afecten la seva explotació i documentar les accions que porta a terme per al seu control.
Indicadors més rellevants a considerar per a la prevenció de la caudofàgia i la reducció de la pràctica de l'escuat en explotacions porcines i mesures pràctiques aplicables tant pel sector a nivell de camp com per la pròpia administració.
Instruccions per emplenar la fitxa descriptiva i la fitxa d'avaluació de riscos
Foto permanent de les infraestructures i procediments generals de cria de l'explotació (en format taula)
Fitxa d'avaluació dels factors de risc de la caudofàgia
Foto variable a cada visita dels aspectes observables en els animals, mesurables a les corralines i factors influents en el moment de l'observació (en format taula)
Arxiu per anotar les observacions a cadascuna de les corralines
Model de document que classifica les mesures correctores en curt i mig-llarg termini en funció de la facilitat per realitzar-les, la necessitat de resoldre-les i l'incompliment normatiu que suposen.
Taula de recollida de les dades que envolten l'aparició d'un brot de caudofagia.
Vic, dijous 24 de gener de 2019
La jornada és gratuïta, però les places són limitades i s'atendran per rigorós ordre d'inscripció.
Es pot inscriure, abans del 21 de gener, a través de: [EMAIL]
L'objectiu principal d'aquesta jornada és presentar i resoldre els dubtes de la plataforma GTR, que el DARP ha adaptat per tal de poder portar a terme les transmissions de les prescripcions a Catalunya, i també d ́alguns sistemes de gestió de signatura electrònica.
C/ de l'Historiador Ramon d'Abadal i de Vinyals, 5, 3a. planta
La jornada és gratuïta però cal inscriure's i confirmar el dinar abans del 25 de febrer a través de l'Oficina Comarcal de la Noguera (Tel.: 973 443 603 - A/e: [EMAIL] ) o ASPOC i FECOC (Tel.: 973 450 496 - A/e: [EMAIL] ).
També us podeu inscriure a través del servei de preinscripcions a jornades del PATT del portal Ruralcat: ruralcat.gencat.cat/preinscripcionspatt.
En primer lloc parlarem de l'ús racional dels antibiòtics a la producció animal i les mesures que ha pres l'administració per garantir-ho, atenent les prescripcions d'organitzacions internacionals com la FAO, OMS i AEMPS.
La segona part de la jornada serà una taula rodona on escoltarem diferents visions de la convivència entre fauna salvatge, protegida i ramaderia tradicional.
Monestir de Santa Maria de Bellpuig de les Avellanes
Girona, dijous 7 de març de 2019
La jornada és gratuïta, però cal inscriure's a través de l'oficina de JARC a Girona (Tel.: 972 20 88 81 – A/e: [EMAIL] )
També us podeu inscriure a través del servei de Preinscripcions a jornades del PATT del portal RuralCat: ruralcat.gencat.cat/preinscripcionspatt
NOTA: Les persones NO inscrites no podran fer tast de xai.
Exposarem quines són les funcions i actuacions que està realitzant la Interprofessional de l'Oví i Cabrum de carn (INTEROVIC), gràcies a l'aportació econòmica (extensió de norma) de tots els agents que intervenen en la producció i comercialització de la carn d'ovella i cabra..
D'altra banda, també s'explicarà com es pot millorar l'ús dels antibiòtics per evitar els problemes derivats de les resistències..
INS Escola d'Hostaleria i Turisme de Girona.
La jornada és gratuïta, però cal inscriure's a través de l'Oficina Comarcal de la Segarra (Tel.: 973 53 04 23 - A/e: [EMAIL] )
També us podeu inscriure a través del servei d'inscripcions a jornades del PATT del portal RuralCat: ruralcat.gencat.cat/inscripcionspatt
Els antimicrobians han estat fonamentals en la prevenció i lluita contra les malalties que afecten tant les persones com els animals.
No obstant, en els darrers anys s'ha observat una pèrdua d'efectivitat d'aquests productes enfront d'organismes i de malalties.
Aquestes resistències als antimicrobians suposen un greu problema, tant per a la salut pública com per a la sanitat animal.
La jornada té com a objectiu informar sobre el seu ús racional a la producció animal d'una manera pràctica i les mesures de l'administració per garantir-ho, atenent les prescripcions d ́organitzacions internacionals com la FAO, OMS i AEMPS.