Panoràmica del c/ de la Cort pel Corpus de 1947 (AMV, fons Ajuntament de Valls, reg.
Els gegants a la processó de Corpus al c/ Sant Antoni, 1943 (AMV, col·lecció de Fotografia Antiga, reg.
El fotògraf al c/ de la Cort durant el Corpus de 1952 (AMV, fons Agustí Gurí Bros, reg.
700 anys de la festivitat a Valls
La festivitat del Corpus es celebra habitualment el mes de juny, transcorreguts onze dies de la Pentecosta, és a dir, el dijous següent de la capvuitada de la Festa de la Pasqua Granada.
Amb aquesta celebració hom hi associa actes religiosos i també manifestacions de cultura popular i tradicions, com la processó del Corpus Christi, l'engalanament de tauletes, les catifes de flors, el seguici popular, danses i fins i tot els nens i nenes que han fet la primera comunió.
Però, quin és l'origen i el motiu d'aquesta celebració?
XIII pel papa Urbà IV, havia de servir a l'Església per venerar el sagrament de l'eucaristia i fer front els qui negaven el misteri del Cos de Crist ( Corpus Christi en llatí).
La festivitat s'estendrà a tota la cristiandat a partir de 1316, arran d'una butlla papal de Joan XXII.
Valls és de les poblacions catalanes on primer arrela aquesta celebració.
Fidel de Moragas va trobar testimonis escrits que remunten la tradició, almenys, a l'any 1320.
Dues deixes testamentàries datades el setembre d'aquell any fan esment a la compra de ciris destinats a la festa i la processó del Corpus.
Per tant, és possible que l'acte religiós se celebrés ja el 1319, sinó abans.
Així doncs, Valls seria de les poblacions més antigues de Catalunya on se celebra aquesta festa –frec a frec amb Barcelona i Girona-, i si més no la primera a l'arxidiòcesi de Tarragona.
Ens diu l'historiador vallenc Gabriel Secall que, a mitjan s.
XIV, la processó del Corpus prengué també un sentit popular, amb la participació de trompeters i joglars precedint els sacerdots i la Custòdia, i amb la desfilada de tots els gremis tancant el seguici; els vilatans més menuts hi anaven vestits d'àngels i els més grans de profetes o sants per representar escenes simbòliques o personatges de l'Antic i el Nou Testament.
En els llibres de clavaria del s.
XV del fons municipal de Valls conservats a l'Arxiu Comarcal de l'Alt Camp, el que avui en diríem les finances municipals, es constaten despeses diverses vinculades amb la celebració del Corpus, les quals ens il·lustren l'esdevenir de la celebració.
Us destaquem la del 1357, amb assistència de l'Arquebisbe de Tarragona, senyor de la vila, al qual se li va preparar un cavall guarnit amb seda morada.
Per aquell dia, el Comú va contractar l'actuació de joglars, regar la plaça del Blat, adobar els carrers per on havia de passar la processó i féu una crida a la població per tal que no anessin al defora.
Podríem dir que l'estructura dels actes d'aquesta festa gairebé no ha canviat després de set segles.
L'acte central és la processó que surt de l'església arxiprestal de Sant Joan Baptista i acaba a l'església del Lledó.
Al seu pas per l'emblemàtica plaça del Pati, es deté per a la pregària i la benedicció.
És en aquest moment on l'Àliga, que precedeix la custòdia sota tàlem, té un paper rellevant perquè realitza el seu ball en honor de l'Eucaristia.
També els gegants de la ciutat hi tenen un paper destacat, ja que són els encarregats d'encapçalar i obrir la processó.
Aquest acte religiós i popular, el més antic i tradicional dels que es celebren a Valls, serà enguany ajornat com a conseqüència de la Covid-19.
Haurem d'esperar a l'any vinent per commemorar amb tot el seu esplendor el seu 700 ó 701 aniversari.
Publicada a La Crònica de Valls el 12 de juny de 1926, es considera que "Valls és la poblacio d'Espanya que pot donar proves d'haver celebrat més antigament la processó" i compara les raons adduïdes per Barcelona, Vic o Girona.
Publicat a la revista Cultura, núm. 441, per Gabriel Secall.
Conté la transcripció del testament d'Elisenda, vídua de Guillem de Bianya, el 9 de setembre de 1320 on fa una deixa per la festa i processó de Corpus.