projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
En el marc del projecte de l'any 2019 s'ha treballat en els fons documentals de l'Ajuntament de Móra la Nova
Llibres d'actes del Ple de l'Ajuntament de Móra la Nova
Logotip de la Diputació de Tarragona
L'Arxiu Comarcal de la Ribera d'Ebre (ACRE), durant aquest any 2019, i gràcies a una subvenció rebuda de la Diputació de Tarragona, ha pogut continuar amb el programa de suport als municipis de la Ribera d'Ebre, enfocat, en una primera fase, a la documentació més antiga de 20 anys de les administracions locals riberenques de les quals gestiona el fons.
Enguany, en el marc d'aquest programa, s'ha pogut seguir avançant en el tractament del fons de l'Ajuntament de Móra la Nova.
A resultes d'aquesta intervenció, l'ACRE ha ingressat 20,1 metres lineals de documentació de l'ajuntament en qüestió, equivalents a 201 capses d'arxiu normalitzades i s'han descrit 1.231 unitats documentals.
A més en el marc del present projecte s'ha fet una revisió dels instruments de descripció del fons de Riba-roja generats en intervencions arxivístiques anteriors, fet que ha suposat la revisió de 4.800 registres arxivístics.
En conseqüència, gràcies a aquesta actuació, aquells ciutadans amb interès per aprofundir en el passat de la seva vila, els estudiants que desitgin desenvolupar el seu treball de recerca, els ciutadans que vulguin provar els seus drets i, per suposat, el propi Ajuntament de la població, disposaran d'una documentació organitzada, que podran recuperar amb rapidesa, la qual, a més, es troba a un espai propici perquè sigui consultada i hi pugui accedir amb garanties la ciutadania.
Amb motiu del Dia Internacional dels Arxius, l'Arxiu Històric de Lleida exposa una mostra de documents, fotografies, plànols i exemplars impresos del diari "La Mañana" fins el 31 de juliol
El 27 de juliol de 1984, l'administrador general del diari "La Mañana" va lliurar en dipòsit a l'Arxiu Històric de Lleida diversa documentació d'administració i comptabilitat del diari amb un abast cronològic de 1939 a 1984.
"La Mañana", diari degà de les Terres de Lleida, va ésser fundat el 20 de desembre de 1938, en plena Guerra Civil, com a òrgan provincial del Movimiento Nacional.
Editat des de l'inici per Prensa del Movimiento, l'any 1976 va passar a formar part de Medios de Comunicación Social del Estado fins l'any 1984 quan el govern de l'Estat va liquidar aquest òrgan tardo-franquista.
L'any 1985, el grup empresarial lleidatà liderat pels germans Emili i Carles Dalmau va recuperar la capçalera del diari "La Mañana" i va reprendre la seva publicació, mantenint l'àmbit de difusió a les comarques de la plana i els Pirineus lleidatans i les comarques de la Franja.
Els darrers anys, el grup Dalmau va patir greus problemes que el van abocar al tancament, però gràcies a l'esforç i la implicació dels seus treballadors, el diari va continuar sortint al carrer fins arribar a les darreries del 2013 en que el Jutjat Mercantil de Lleida en va autoritzar la venda a Holder Solutions S.L.
Durant el mes de gener de 2015, els actuals administradors del diari, Holder Solutions S.L., han fet una nova transferència de documentació que conté centenars de volums de diaris impresos i l'arxiu fotogràfic del diari.
L'acte tindrà lloc a la seu de l'Arxiu Històric de Lleida el proper 16 de juliol a les 12 hores
El llibre recull fets bèl·lics ocorreguts al cel i sobre la terra compresa entre els rius Noguera Pallaresa i Segre; des del cap de pont d'Isona al cap de pont de Balaguer; entre Anya i la Sentiu de Sió; de Fontllonga a Ponts; narra assassinats, desaparicions, tragèdies, represàlies dels uns i captiveris dels altres, en forma de testimonis inèdits.
Es tracta d'un maó d'història global amb un bé de Déu d'il·lustracions, relacions de caiguts en el camp de l'honor, víctimes colaterals i un apèndix d'enorme interès general sobre aspectes escassament investigats de la rereguarda republicana com són els camps de concentració d'Ogern, Clariana, els Omells de na Gaia i una aproximació a les rutes d'evasió, especialment cap a Andorra.
Així mateix explica les expedicions d'aquells que temien per la vida, no volien anar al front per por de morir o buscaven passar-se a l'enemic per raons ideològiques.
Ferran Sánchez Agustí, autor del llibre i investigador de l'Arxiu, és autor de mitja dotzena de llibres imprescindibles pel coneixement del món de la Guerra Civil i els maquis a Catalunya i a les valls del Pirineu Oriental i Central.
Ha treballat, de manera especial, l'exhumació de diligències judicials, el treball de camp, els testimonis de supervivents i una enriquida localització geogràfica.
El seu treball de recerca ve avalat per diverses ponències projectades a les universitats de Pau et pays d'Adour, Toulouse-le-Mirail, Castilla-La Mancha i Complutense de Madrid.
Espai Cultura, impulsat pels Serveis Territorials de Cultura de la Generalitat a Lleida, és un àmbit de confluència d'activitats de difusió cultural organitzades per la Biblioteca Pública de Lleida, l'Arxiu Històric de Lleida, el Museu de Lleida i la Universitat de Lleida i aquest any acull l'exposició antològica "99% Francesc Fàbregas.
Fotografies", la primera gran mostra, a terres de Lleida, de la prolífica trajectòria i de l'obra d'aquest fotoperiodista i artista de la imatge santjustenc.
Està dividida en cinc apartats temàtics: Nou Univers Musical Català als Serveis Territorials de Cultura a Lleida, Apòstols del Rock al Museu de Lleida, Boss-celona.
Bruce Springsteen a Barcelona al claustre del Rectorat de la Universitat de Lleida), Paisatges sense Pàtria a la Biblioteca Pública de Lleida i Canet Rock i el seu temps a l'Arxiu Històric de Lleida.
Aquesta és la primera gran mostra, a les nostres contrades, de la prolífica trajectòria i de l'obra d'aquest fotoperiodista i artista de la imatge santjustenc, conegut, sobretot, per la seva tasca fotogràfica duta a terme les dècades dels anys 70, 80 i 90 a l'àmbit musical.
Ha exposat el seu treball en nombroses exposicions individuals i col·lectives i ha rebut multitud de guardons que han donat valor a la seva aportació professional, d'entre els quals destaquen el Premi Ciutat de Barcelona de 1991 pel programa Sputnik; el Premio Talento de la Academia de las Ciencias y las Artes de Televisión de 2010; o el Premi Arc de 2012 pel conjunt de la seva trajectòria professional a l'àmbit musical.
Les fotografies de Francesc Fàbregasde l'exposició Canet Rock i el seu temps constitueixen un testimoni esplèndid del gran concert a l'aire lliure que es va fer a Canet de Mar (Maresme) l'any 1975 i que va tenir continuïtat els tres anys següents.
Precedit per les Sis Hores de Cançó i inspirat en festivals com el de Woodstock (1969) o els de Wight Island (1968-1970) les seves diferents edicions van reunir la flor i nata dels grups i solistes més avatguardistes i underground del moment.
L'any 2014, a modus de revival, es posa en marxa un nou festival a Canet de Mar, amb presència dels grups de música pop del moment.
L'exposició consta d'una cinquantena de fotografies de l'autor, un documental de Canet Rock de l'any 1975 amb guió d'Àngel Casas i dirigit per Francesc Bellmunt i 6 plafons explicatius i es complementa amb portades de discs de vinil, cartells i revistes musicals de l'època procedents de la col·lecció del comissari de l'exposició Javier de Castro i amb documents originals d'expedients d'Ordre Públic dels anys 70 relacionats amb activitats musicals que es conserven a l'Arxiu.
Dates exposició: del 15 d'octubre de 2015 al 10 de gener de 2016
Taller organitzat per l'Arxiu Històric de Lleida que té com a objectiu oferir unes primeres pautes per a l'organització de les fotografies que guardem als arxius familiars, però també per a gaudir d'aquestes mateixes imatges a través de la refotografia
Mitjançant aquest taller els participants aprendran a conservar en condicions òptimes els seu fons fotogràfic familiar i descobriran el que revelen les imatges quan les acompanyem del lloc on van ser fetes.
Docents: Susanna Muriel, arxivera i Ricard Martínez, fotògraf
Lloc: Arxiu Històric de Lleida, C/ Governador Montcada s/n
Aquest any l'Arxiu Històric de Lleida compleix 65 anys de la seva creació i aprofitem la Setmana Internacional dels Arxius per a celebrar-ho
El passat mes de febrer l'Arxiu complia 65 anys, ja que es va crear per ordre del Ministeri d'Educació Nacional el 26 de febrer de 1952, inicialment per a acollir els protocols notarials del districte de Lleida de més de 100 anys, la documentació històrica de les Audiències i Jutjats, de la delegació d'Hisenda i altres dependències oficials de la província.
Així, en el moment de la seva inauguració el maig de 1953, els fons que conservava l'Arxiu eren els protocols notarials centenaris de Lleida, recollits arran del decret de 12 de novembre de 1931, als quals s'afegí documentació comprada per la Dirección General de Archivos y Bibliotecas, que incloïa protocols del districte de la Seu d'Urgell, 850 testaments tancats i altra documentació de la família Jover de Tàrrega.
Posteriorment ingressaren altres fons per transferència d'organismes estatals.
L'any 1981, amb els traspassos de competències de l'Estat a la Generalitat de Catalunya, el Departament de Cultura assumí la gestió de l'Arxiu, que actualment forma part de la Xarxa d'Arxius Comarcals de la Generalitat de Catalunya, i actua també com a Arxiu Comarcal del Segrià.
La seva primera ubicació fou la primera planta de l'antic convent de dominics d'El Roser, al carrer Cavallers de Lleida, on compartia espai amb la Biblioteca Pública de Lleida.
Posteriorment es construí un nou edifici adossat a la part posterior del convent, que aplegava tots dos equipaments arxiu i biblioteca, sota la denominació de "Casa de Cultura", inaugurat el 1970.
L'Arxiu va romandre en aquest edifici fins el 2005, moment en què s'inaugura un nou edifici, obra dels arquitectes Josep Benedito i Santi Orteu, al carrer Governador Montcada xamfrà c.
Lluís Besa, que actualment conforma, amb la Biblioteca Pública i el Museu de Lleida, l'anomenada "Illa Cultural de la Maternitat".
Per a celebrar-ho, hem programat aquestes activitats coincidint amb la Setmana Internacional dels Arxius:
- Del 5 al 25 de juny: Mostra de documents de l'Arxiu
- Dia 9 de juny: Visites guiades a l'Arxiu, amb especial atenció als espais "restringits" als usuaris
Amb aquest títol i seguint el fil de l'actualitat, a l'Arxiu Històric de Lleida s'ha preparat una mostra de documents sobre els referèndums convocats pel govern espanyol des de l'any 1976.
A través de cartells i documents de la Junta Electoral provincial, del Govern Civil i d'exemplars del diari La Mañana, tots ells fons que es conserven a l'Arxiu Històric de Lleida, es repassen els quatre referèndums que ha convocat el govern espanyol fins l'actualitat, començant pel referèndum a què es va sotmetre la llei per a la reforma política (Llei 1/1977, de 4 de gener), una llei aprovada per les Corts franquistes que posaria les bases de la democràcia espanyola.
La data assenyalada fou el 15 de desembre de 1976.
Al cap de poc temps, es va sotmetre a referèndum la ratificació de la Constitució Espanyola de 1978.
Aquest referèndum es va celebrar el 6 de desembre de 1978.
Un cop aprovada la Constitució, es va anar desenvolupant l'anomenat "estat de les autonomies" i, d'aquesta manera, per Reial-decret 14/1979, de 14 de setembre, es va acordar sotmetre a referèndum el projecte d'Estatut d'Autonomia de Catalunya.
La convocatòria, el 25 d'octubre de 1979.
Finalment, el 12 de març de 1986, els espanyols decidien si volien romandre o no dins l'OTAN, una organització a la qual Espanya pertanyia des del 30 de maig de 1982.
Dates: 20 de setembre al 13 d'octubre
A partir del dilluns 4 de desembre es pot visitar a l'Arxiu Històric de Lleida l'exposició "El testimoni ordenat"
Les Terres de Lleida i del Pirineu tenen un important patrimoni cultural que avui dia esdevé la marca d'identitat de pobles, ciutats i comarques.
Però aquest patrimoni ha viscut situacions molt diferents per arribar al s.XXI, si és que hi ha arribat.
Alguns elements han perviscut sense gaires modificacions, però altres han patit destruccions, restauracions, reconstruccions irreals, ruïna i desaparició, obres inacabades, canvis d'ubicació o d'entorn, o transformació dels seus usos inicials.
A l'Arxiu podrem reviure la història i l'esdevenir d'alguns d'aquests elements patrimonials a partir dels documents que s'hi conserven procedents dels fons d'Intendència de Lleida (Cadastre de Patiño), Hisenda - Desamortització, Govern Civil de Lleida, delegació provincial del Ministeri de Cultura i Serveis Territorials de Cultura a Lleida, i d'imatges procedents de l'Arxiu Gavín, allotjat a les instal·lacions del Monestir de les Avellanes.
En concret, repassem la història de l'antiga església de Sant Joan de Lleida, l'església de Sant Nicolau de Bellpuig, l'església de Santa Maria de Castelló de Farfanya, l'església inundada de Tragó de Noguera, el monestir de Sant Pere del Burgal (Escaló), el monestir de Santa Maria de Gualter, el monestir de Santa Maria de Lavaix (el Pont de Suert), el monestir de Vallsanta (Guimerà) i el monestir de Sant Pere l'Àger.
Veurem com d'importants són els testimonis escrits i gràfics que han arribat fins els nostres dies per reconstruir la història d'aquests edificis.
Una història que continua en altres arxius, perquè la recerca està feta de petites peces que composen un tot.
Lloc: Arxiu Històric de Lleida.
Dates: del 4 de desembre de 2017 al 28 de febrer de 2018
- fins al 10 de gener: de 9 a 15 hores
- de l'11 de gener al 28 de febrer: de 9 a 17 hores
Aquesta exposició que forma part de l'exposició genèrica "Patrimoni (s).
Testimonis, curadors i transmissors", dedicada a la tasca que realitzen tant l'Arxiu Històric, com la Biblioteca pública, el Museu de Lleida i els propis Serveis Territorials de Cultura per a la conservació i difusió del patrimoni
Des de dimarts 6 de març fins al 6 d'abril, l'Arxiu Històric de Lleida acull aquesta exposició realitzada per la Coordinadora de Centres d'Estudis de Parla Catalana (CCEEPC)i l'Institut Ramon Muntaner
Entenent el patrimoni en un sentit molt ampli, aquesta exposicio vol posar en relleu elements patrimonials ja desapareguts o bé oblidats o ruïnosos, amb textos literaris que s'hi han referit.
El nostre patrimoni més afeblit es presenta així contemplat des de la memòria, la descripció, la interpretació o la creació literària.
Amb el doble acompanyament d'imatge i paraula, la mostra ens ajuda a conèixer, entendre i valorar els testimonis del passat dels nostres pobles i ciutats.
El projecte es va plantejar des de l'inici amb una visió oberta i no restrictiva en relació amb gèneres i tipologies, no condicionat per cànons, perioditzacions o jerarquies, fet que ha permès incorporar textos d'autors molt variats, uns de molt coneguts i d'altres que no tant, d'àmbit general o vinculats amb àrees territorials concretes.
Les visions literàries que aporten, quan posen els ulls en llocs concrets, enllacen amb la geografia i la història, amb la memòria i el coneixement, matèries que determinen les activitats habituals dels centres i instituts d'estudis locals i comarcals.
Es tracta d'una aportació més, amb voluntat de suma, als esforços que els darrers anys s'han dut a terme arreu amb l'afany de vincular territori i literatura.
Lloc: Arxiu Històric de Lleida.
Dates: del 6 de març al 6 d'abril de 2018, de 9 a 17 hores
- dilluns 12 de març, a les 19.
Ens acompanyarà el president del CCEPC, Josep Santesmases, qui oferirà una visita guiada a l'exposició.
- dilluns 19 de març, a les 18.30 hores: xerrada de l'escriptor Emili Bayo "Paisatge literari, paisatge personal"
Organització: Arxiu Històric de Lleida i Centre d'Estudis Comarcals del Segrià
Del 28 de gener al 29 de març podeu visitar aquesta exposició a l'Arxiu, que s'inaugurarà dijous 31 de gener a les 19 h, juntament amb l'exposició "Itineraris" al Museu de Lleida.
L'acte comptarà amb l'assistència d'Alba Pijuan, comissària de l'exposició Sota censura.
Manuel de Pedrolo, retrat d'un segle de lluita, d'Alba Cuñé, comissària de l'exposició Itineraris i d'Adelais Pedrolo, filla de l'autor i presidenta de la Fundació Pedrolo
L'any 2018 es va commemorar el centenari del naixement de l'escriptor Manuel de Pedrolo i, com a cloenda de les activitats dutes a terme per a celebrar-ho, l'Arxiu presenta, en el marc de l'Espai Cultura que des de fa uns anys organitzen els Serveis Territorials de Cultura de Lleida juntament amb la Biblioteca Pública, el Museu de Lleida i l'Arxiu Històric, aquesta exposició que proposa un recorregut pel s.
XX de la mà de Manuel de Pedrolo, autor que va utilitzar el poder de l'escriptura en un sentit ampli i compromès.
Així, la mostra aborda la dimensió més política i social d'un Pedrolo que posa la literatura al servei d'un ideari.
A través dels seus textos podem resseguir aspectes fonamentals de la nostra història com el catalanisme polític, la lluita obrera, l'alliberament de la dona, la llibertat d'expressió i un llarg etcètera que construeixen l'univers pedrolià i posen lletra a cent anys de lluita.
L'exposició s'estructura en tres àmbits: un primer dedicat al funcionament de la censura espanyola i els seus efectes.
Des d'una primera etapa més cruenta en la que es depuren biblioteques i es cremen llibres al carrer, fins a la Llei de Premsa de 1966 que comporta la supressió de paràgrafs i/o que se segrestin llibres.
A propòsit d'això, cal dir que Manuel de Pedrolo fou l'escriptor que més censura va patir.
Un segon àmbit mostra com l'autor, a partir dels seus textos, aborda la lluita social i política, que entén des de la premissa de l'alliberament total, és a dir, inclou l'alliberament nacional i la lluita antifranquista, la lluita obrera, l'alliberament de la dona a través de les dificultats i reivindicacions laborals i, finalment, la llibertat sexual, qüestió que li comporta censura per ultratge a la moral pública i indecència.
El tercer i darrer àmbit se centra en la lluita literària atès que Pedrolo entén la literatura com a una eina per transformar la societat mitjançant la qual l'escriptor n'esdevé la consciència crítica i ètica.
Ho fa des de l'admiració per l'existencialisme i Jean-Paul Sartre, així com a través de gèneres trencadors com el teatre de l'absurd o bé considerats subliteraris i que l'autor reivindica: la novel·la negra i la ciència-ficció.
Dates exposició: del 28 de gener al 29 de març
Inauguració: dijous 31 de gener, a les 19 h.
Lloc: Sala d'Actes, Arxiu Històric de Lleida
La publicació recull els principals ingressos, tractaments arxivístics, projectes i activitats duts a terme pel centre al llarg del 2019
Portada del Butlletí Informatiu de l'ACRE, núm. 13
Ja teniu a la vostra disposició un nou exemplar del Butlletí Informatiu de l'Arxiu Comarcal de la Ribera d'Ebre (ACRE), corresponent a les activitats desenvolupades pel centre durant l'any 2019.
La publicació, la número 13 d'aquesta col·lecció, està formada per les seccions habituals, com són l'editorial, l'espai referent als principals ingressos i tractaments arxivístics portats a terme per l'ACRE, les notícies i un apartat dedicat a les activitats de difusió.
El 2019 ha estat un any en el qual l'Arxiu ha capitanejat projectes molt destacats, com ara el Cens de Fotografia de la Ribera d'Ebre, en què ha ingressat i tractat fons documentals amb un important valor social, entre els quals en destaquen alguns de fotogràfics, i en el què ha dut a terme un nombre important d'activitats de difusió.
A més, ha mantingut una elevada xifra d'usuaris i de participants en les activitats que ha impulsat.
Consulteu i descarregueu el butlletí informatiu núm. 13 a l'apartat de publicacions de la nostra pàgina web.
Per tal de complir amb les directrius establertes durant l'etapa de desconfinament, s'estableix el servei de consulta amb cita prèvia, de 9 a 14h
Per tal de complir amb les directrius establertes durant l'etapa de desconfinament, s'estableix el servei de consulta amb cita prèvia, de 9 a 14h.
L'usuari haurà de comunicar, mitjançant aquests canals, i amb un mínim de 24 h d'antelació, la sol-licitud d'accés a la consulta presencial, tot indicant el nom, la data, l'hora i la durada aproximada de la visita.
- L'horari d'obertura al públic és de dilluns a divendres, de 9 a 14h.
- L'aforament de l'arxiu a la sala de consulta és d'un màxim de 6 persones de forma concurrent.
- La persona usuària ha de fer la seva comanda de consulta prèviament i l'arxiu la servirà el dia i hora indicat.
En el cas que els documents que es demanin estiguin en quarantena, l'arxiu ha d'informar d'aquesta circumstància i indicar en quin moment estaran disponibles.
- L'usuari haurà de seguir les indicacions de seguretat i salut establertes per l'arxiu.
- L'usuari ha d'accedir a l'arxiu obligatòriament amb mascareta pròpia.
- L'arxiu posa a disposició de l'usuari gel hidroalcohòlic i guants d'un sol ús durant la seva estada al centre.
- Cal mantenir la distància mínima de seguretat de 2 metres entre les persones que fan ús de la sala de consulta.
- Les consultes presencials sempre han de ser individuals.
No és permesa la consulta d'un mateix document per part de dues o més persones alhora.
- Els usuaris han de portar els seus propis estris d'escriptura que en cap cas s'han de compartir amb altres persones concurrents a la sala de consulta.
- Els ordinadors o altres equipaments de la sala de consulta, preferiblement, no han de ser utilitzats pels usuaris.
Aquests han de fer ús dels seus ordinadors personals que poden connectar a la xarxa durant la seva estada al centre.
- L'usuari ha de procedir a la neteja de guants amb gel desinfectant cada vegada que surti de la sala de consulta (períodes de descans, lavabo, etc.).
La publicació, que compta amb 20 articles, treu a la llum el dossier temàtic 'Llibres ebrencs: una denominació d'origen literària, fruit del cicle de conferències que, amb el mateix nom, van organitzar el passat any 2018 l'Arxiu Comarcal de la Ribera d'Ebre i el CERE
Miscel·lània del CERE núm. 29, que inclou el dossier temàtic 'Llibres ebrencs: una denominació d'origen literària'
Durant l'any 2019, el CERE ha treballat en la confecció del número 29 de la seva publicació insígnia, la Miscel·lània del CERE, que s'edita des de l'any 1983 i té com a objectiu la difusió de treballs inèdits, referents als diversos camps i disciplines que es treballen des de l'entitat.
La Miscel·lània serà presentada en primícia el dissabte 8 de febrer, a les 19.30 hores, a la sala noble de Ca don Joan, de Vinebre, on es podrà adquirir.
La Miscel·lània núm. 29 està formada per 20 articles d'investigació, vinculats a les seccions 'Història', 'Història de l'art', 'Desenvolupament Econòmic' i, entre altres, 'Recerca Jove', orientada, aquesta darrera, a la publicació dels estudis finalistes del Concurs de Treballs de Batxillerat sobre la Ribera d'Ebre, que impulsa el CERE.
Cal posar en relleu que la publicació és dinàmica i, per tant, en aquest número incorpora noves seccions, com per exemple 'Patxetins', mitjançant la qual es volen posar en relleu les trajectòries personals de riberencs i riberenques que excel·leixen en la seva feina, com és el cas de l'historiador benissanetà Joan Ramon Vinaixa, a qui es dedica el primer article de la secció.
A més, la publicació inclou dos dossiers temàtics.
El primer format per quatre articles dedicats a la població Vinebre i, el segon —titulat 'Llibres Ebrencs: una denominació d'origen literària'— treu a la llum les conferències del cicle que, amb el mateix nom, van impulsar l'Arxiu Comarcal de la Ribera d'Ebre i el CERE l'any 2018.
La Miscel·lània actualment està immersa en un procés de transformació, per tal d'incorporar el màxim d'ítems de qualitat editorial, com per exemple l'existència d'un Comitè Assessor de la publicació, format per investigadors de referència que avalen i assessoren els membres del Comitè Editorial, o la presentació dels resums dels articles en castellà i anglès, acció que pretén contribuir a donar major difusió a la publicació fora del nostre àmbit territorial.
Aquesta línia d'actuació també es veu reforçada per la presència de la Miscel·lània en repositoris oberts de recerca, com per exemple Dialnet o RACÓ.