Una vacuna és un medicament que ens dóna protecció contra futures infeccions.
Quan s'administra a una persona sana, fa que la persona produeixi defenses contra aquest.
Si en un futur aquesta persona entrés en contacte amb el microorganisme contra el qual ha estat vacunada, les defenses el protegirien i no patiria la malaltia.
La majoria de vacunes protegeixen d'una malaltia concreta, però també n'hi ha d'altres de combinades que protegeixen de més d'una malaltia, com és el cas de la vacuna triple vírica (xarampió, parotiditis i rubèola) o la vacuna DTP (diftèria, tètanus i tos ferina).
Cada vegada menys persones pateixen malalties infeccioses greus gràcies a les vacunes.
Gràcies a les vacunes, s'han pogut eradicar moltes malalties infeccioses que fa uns anys produïen grans epidèmies i morts, com per exemple la verola.
Altres malalties, com el xarampió o la poliomelitis, tot i que no s'han eradicat del tot n'hi ha molt pocs casos.
Si deixéssim de vacunar, aquestes malalties es podrien tornar a estendre entre la població.
Els microorganismes que contenen les vacunes són capaços d'activar el nostre sistema immunitari, però no tenen prou força per produir la malaltia.
Algunes vacunes estan fetes a partir de microorganismes morts o a partir de fragments o productes del microorganisme, com per exemple la vacuna contra el tètanus o contra l'hepatitis B. D'altres estan fetes a partir de gèrmens vius però que han estat atenuats i que per tant no tenen prou força per produir la malaltia, però sí la suficient per activar el nostre sistema immunitari.
És el cas de la vacuna triple vírica, per exemple.
El risc de patir un efecte secundari greu d'una vacuna és molt menor que el risc de patir la malaltia si no ens vacunem.
Les vacunes són medicaments molt segurs.
Amb tot i això, algunes persones poden experimentar algun efecte secundari, en general lleu i passatger, com pot ser febre, inflamació, envermelliment o dolor en la zona de la injecció.
Les reaccions al·lèrgiques a les vacunes o altres efectes secundaris greus són molt rars i apareixen en ocasions comptades.
Als moments que indica el calendari oficial de vacunacions sistemàtiques.
És molt important que tant els nens com els adults conservem el nostre carnet vacunal actualitzat.
Les autoritats sanitàries classifiquen les vacunes en "sistemàtiques" i "no sistemàtiques".
Les vacunes sistemàtiques són les que estan indicades per a tota la població, a partir de l'edat infantil, i a Catalunya s'apliquen d'acord amb el Calendari de vacunacions sistemàtiques.
A més, durant l'edat adulta ens hem de vacunar en les següents situacions:
Si durant la infància no vam rebre alguna vacuna perquè encara no estava disponible (per exemple la vacuna contra l'hepatitis A, si no hem estat en contacte amb el virus i no tenim anticossos; per exemple les dones en edat fèrtil que tinguin la intenció de quedar embarassades han de vacunar-se contra la rubèola en cas que no les vacunessin durant la infància).
Si necessitem alguna dosi de record (per exemple de la vacuna contra el tètanus).
Determinats grups de població han de vacunar-se contra la grip (veure el punt "Quines persones i quan han de vacunar-se contra la grip?").
Les vacunes no sistemàtiques no estan incloses en el calendari de vacunacions i només s'aconsellen a certes persones (nens o adults) o grups de població que es troben en circumstàncies concretes que els fan més vulnerables a determinades infeccions.
Per exemple, treballadors d'escoles o centres sanitaris, viatgers, etc.
No ens hem de preocupar de si hi ha canvis en el calendari de vacunes.
Les autoritats sanitàries poden modificar el calendari de vacunacions sistemàtiques, si es descobreixen noves vacunes, si la situació epidemiològica en el nostre país canvia, etc.
Quan portem el nen al pediatra, ell ens indicarà quines vacunes cal administrar al nen, en funció de la seva edat i dels canvis que hi hagi hagut.
Per això és molt important que mantinguem el carnet vacunal del nen actualitzat des del moment del seu naixement i que el mostrem al pediatra.
En l'actualitat, la vacuna contra la grip és fonamental en determinats grups de població.
Cada any, el Departament de Salut posa en marxa la campanya de vacunació antigripal a Catalunya.
La vacunació es fa als centres de salut, és gratuïta i sol tenir lloc durant els mesos d'octubre i novembre, que és l'època de l'any en que hi ha major risc de contraure la malaltia.
La vacuna antigripal s'adreça especialment a les persones que tenen un alt risc de complicacions en cas de patir la grip, com són:
Una vacuna està contraindicada quan el risc de reaccions adverses degudes a la vacunació sigui superior al risc de patir la malaltia si no ens vacunem.
Circumstàncies què no s'aconsella la vacunació:
Si tenim dubtes sobre si ens podem vacunar o no, cal que ho consultem amb el metge o metgessa.
No implica cap risc vacunar-se en les circumstàncies següents:
És molt important que conservem adequadament les vacunes, ja que en cas contrari poden perdre la seva efectivitat.
La majoria de vacunes s'han de conservar a la nevera, ja que han d'estar a una temperatura d'entre 2 °C i 8 °C. Quan adquirim una vacuna a la farmàcia per que ens l'administrin posteriorment en el centre de salut, hem de procurar tenir-la el mínim temps possible fora de la nevera i, si és possible, mantenir-la refrigerada durant el trajecte.
Algunes vacunes també s'han de protegir de la llum, per això és recomanable no treure-les mai del seu envàs.
També cal que ens fixem molt bé en la data de caducitat ja que aquesta sol ser força curta.