projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
NOTÍCIA ORIGINAL - www.csuc.cat (Pàgina 32 del PDF) - 20 Febrer 2018
El CSUC col·labora amb el Pla de Doctorats Industrials (PDI), una iniciativa de la Generalitat de Catalunya, i amb el suport del sistema universitari i de recerca català i del món empresarial.
El 2017, el CSUC ha donat suport a les tasques de direcció, coordinació, dinamització i promoció del Pla.
Durant l'any, l'equip del PDI ha participat en 60 jornades o sessions, pròpies o de tercers, amb la finalitat de promocionar i difondre els doctorats industrials entre l'entorn acadèmic, format per universitats i centres de recerca de Catalunya, i l'empresarial, format per empreses amb un centre de treball a Catalunya, públiques o privades, institucions sense finalitat de lucre i entitats del sector públic.
El 2017 s'han rebut 104 propostes de projectes, de les quals se n'han formalitzat i atorgat 92.
Des dels inicis del Pla el 2012, s'han finançat un total de 437 projectes de 294 empreses diferents i institucions.
La inversió públic-privada en R+D associada a aquests projectes ascendeix a 60,6 M€, dues terceres parts de la qual provenen del sector privat.
El juliol de 2017 s'ha fet el primer acte de lliurament de reconeixements a les primeres promocions del Pla, corresponents al pla pilot de 2012 i a les convocatòries de 2013 i 2014.
L'acte, que va tenir lloc a la sala Petit Palau del Palau de la Música, va reconèixer els doctorands, directors de tesi i responsables de supervisar a l'empresa els 127 projectes d'R+D+I realitzats en el marc d'aquest Pla.
També el 2017 s'ha desenvolupat la 5a edició de la formació comuna en competències transversals del Pla.
L'objectiu és que aquestes edicions esdevinguin un punt de reunió entre els doctorands i doctorandes per complementar la seva formació.
Així doncs, s'han ofert sessions de lideratge i gestió de projectes de recerca, valorització i transferència dels resultats de la recerca, emprenedoria i fonts de finançament i protecció dels resultats de la recerca.
D'aquesta manera, els 80 doctorands industrials que han participat en aquesta 5a edició, han tingut l'ocasió de formar-se en àrees atractives i d'interès per a la seva futura carrera investigadora en l'entorn empresarial.
L'objectiu del PDI, iniciat a finals de 2012 amb un pla pilot, és contribuir a la competitivitat i la internacionalització del teixit industrial català, captar i retenir talent, i situar els estudiants de doctorat en condicions de desenvolupar projectes d'R+D+I en entorns empresarials.
L'element essencial és un projecte de doctorat industrial, és a dir, un projecte de recerca estratègic d'una empresa.
El projecte es desenvoluparà en col·laboració amb una universitat o centre de recerca i esdevindrà l'objecte d'una tesi doctoral que permetrà a un doctorand iniciar la formació i futura carrera investigadora en un entorn dual: empresarial i acadèmic.
Els projectes de doctorat industrial estan oberts a tots els àmbits de coneixement, a totes les mides d'empreses, des de startups fins a grans empreses, i els futurs estudiants de doctorat poden ser de qualsevol nacionalitat.
Investigadors de l' IQS School of Engineering han desenvolupat un mètode de diagnòstic no invasiu que facilita la detecció de la intolerància a la lactosa basat en l'ús d'un anàleg estructural de la lactosa, la gaxilosa, que actua com biocatalitzador.
En un comunicat aquest dimecres, el centre ha explicat que el treball ha aconseguit incrementar el rendiment de producció de la gaxilosa amb la utilització d'un nou enzim capaç d'augmentar el rendiment de la síntesi i alhora disminuir els costos de la producció industrial associada.
Així mateix, s'ha utilitzat l'enginyeria de proteïnes (enfocaments aleatoris i racionals) per modificar i millorar l'activitat enzimàtica i augmentar així el rendiment de la síntesi de la gaxilosa.
La lactosa és un disacàrid de llet produït per gairebé totes les espècies de mamífers i, per a la seva digestió, s'ha d'hidrolitzar galactosa i glucosa mitjançant lactasa, que normalment és produïda per les cèl·lules que recorren l'intestí prim.
La deficiència o nivells baixos de lactasa (hipolactàsia) poden causar símptomes com inflamació, dolor abdominal, flatulència i diarrea, i l'avaluació de la deficiència d'enzims és important en pediatria i gastroenterologia a causa de l'alta freqüència de predisposició genètica (65%).
Es tracta d'un treball realitzat per la ja doctora Estela Castella, sota la direcció del professor del centre Antoni Planas i la responsable de Biotecnologia de l'empresa Interquim, Teresa Pellicer.
S'ha desenvolupat dins del Pla de Doctorats Industrials de la Generalitat, en cofinançament entre Interquim (Grup Ferrer) i IQS (Universitat Ramón Llull, URL), que persegueix en el desenvolupament de la formació investigadora d'un doctorand en una empresa o institució, en col·laboració amb una universitat o centre d'investigació.
La doctoranda industrial Elena Navas actualment desenvolupant el seu projecte a la UAB conjuntament amb l'empresa Semillas Fitó S.A.U. i el CRAG (Centre For Research In Agricultural Genomics) parla sobre "El tomàquet, un enigma genètic qualitatiu" al progama de TV3 " Càpsules de ciència "
Podeu veure el vídeo fent click a la imatge:
Us informem de la Resolució EMC/591/2018, en data de 26 de març de 2018, per la qual es modifica la Resolució EMC/307/2017, de 17 de febrer, per la qual s'aproven les bases reguladores dels Doctorats Industrials (DI).
Entre les novetats cal destacar les petites millores tècniques respecte les bases anteriors, com per exemple l'equiparació de la retribució bruta mínima anual de la modalitat d'ajut específic a la requerida en la modalitat de cofinançament, 22.000 euros bruts anuals.
Per a més informació podeu consultar els enllaços següents:
- Resolució EMC/307/2017, de 17 de febrer, per la qual s'aproven les bases reguladores dels Doctorats Industrials (DI)
- Resolució EMC/591/2018, en data de 26 de març de 2018, per la qual es modifica la Resolució EMC/307/2017, de 17 de febrer, per la qual s'aproven les bases reguladores dels Doctorats Industrials (DI)
També posem a la vostra disposició, en format PDF descarregable, la versió consolidada de les bases reguladores dels Doctorats Industrials.
El Prize for Women Innovators 2018 l'atorga la Unió Europea en el marc del programa Horizon 2020, amb la voluntat de conscienciar sobre la necessitat d'innovar i de fomentar que hi hagi més dones empresàries.
Cada finalista ha d'haver fundat o cofundat una empresa d'èxit a partir d'idees o projectes innovadors que hagin arribat al mercat.
En el cas de Maria Pau Ginebra, a més d'investigadora del CREB, és fundadora de Mimetis Biomaterials, una spin-off sorgida del grup de recerca de Biomaterials, Bioemecànica i Enginyeria de Teixits centrada en el disseny i la fabricació de nous biomaterials sintètics per a la regeneració òssia i aplicacions ortopèdiques.
L'àmbit de recerca de Maria Pau Ginebra és el disseny de nous biomaterials per a la medicina regenerativa i l'alliberament controlat de fàrmacs, especialment en el camp de la regeneració òssia.
La investigadora ha rebut diferents reconeixements, entre d'altres, una distinció ICREA Acadèmia de la Generalitat de Catalunya en l'àrea de tecnologia i enginyeria el 2014, i una Medalla Narcís Monturiol al mèrit científic i tecnològic el 2012.
Els resultats del Premi es lliuraran els dies 25 i 26 de juny.
Les finalistes han estat seleccionades per un jurat d'experts independents dels àmbits acadèmic, el negoci, el capital de risc i l'emprenedoria.
A la convocatòria s'hi ha presentat 122 persones de tots els Estats membres de la UE i països associats al programa Horitzó 2020.
Les empreses creades per les concursants es basen en idees innovadores en una àmplia gamma de sectors, entre els quals destaquen els de la salut, la biotecnologia i la innovació social.
En el centre de recerca en biomedicina Institut d'Investigació Biomèdica de Bellvitge ( IDIBELL ) va tenir lloc el darrer 12 d'abril una xerrada explicativa dels Doctorats Industrials.
Durant la sessió, que va omplir la sala, el cap de projectes dels Doctorats industrials va explicar detalladament les caraterístiques, requisists, finançament, calendari i situació actuals del Pla de Doctorats Industrials.
Durant l'explicació es van posar exemples de casos d'èxit de projectes de Doctorats Industrial, a continuació podeu accedir a les fitxes dels projectes per consultar les dades i descripció del projecte:
També posem a la vostra disposició, en format PDF descarregable, la presentació
Us convidem a veure aquest petit reportatge sobre el projecte de Doctorat Industrial entre l'empresa Agromillora Group i la Universitat Politècnica de Catalunya.
Interessants testimonis com el del doctorand industrial Sergio Borraz Martínez, dels investigadors i dels responsables d'empresa, un nou exemple de transferència de coneixement!
En aquest petit reportatge podeu escoltar els testimonis del doctorand industrial Sergio Borraz, els investigadors Anna Gras (directora de l' Escola Superior d'Agricultura de Barcelona - UPC) i Joan Simó (director científic de la Fundació Miquel Agustí ), així com la Mariàngela Mestre com a responsable del Centre de Materials Inicials i Qualitat d' Agromillora Iberia S.L.U i Joan Torrents (Corporate Development and R&D Director d'Agromillora Group).
Tots ells ens van dedicar una bona estona a mostrar-nos les instal·lacions on es desenvolupa el projecte de Doctorat Industrial, i ens van explicar també les seves impressions sobre l'experiència amb el Pla de Doctorats Industrials.
Desitjem us resulti tant interessant com a nosaltres aquest nou exemple de transferència de coneixement.
Desde el Pla de Doctorats Industrials s'aposta per la formació que reforçi les competències transversals d'interès empresarial.
En aquest primer grup de l'edició 2018 de la formació en competències transversals del Pla de Doctorats Industrials han participat un total de 20 doctorands i doctorandes industrials, de 17 empreses diferents i de les edicions 2015, 2016 i 2017.
Durant 5 divendres (6, 13, 20 i 27 d'abril i 4 de maig) han rebut formació en els àmbits següents:
Els ponents que han desenvolupat aquestes sessions pertanyen a l'empresa guanyadora de la licitació pública ( Knowledge Innovation Market, KIM BCN ) i a experts empleats en empreses o institucions nacionals o internacionals de rellevància per a la temàtica tractada ( Eri Vázquez, Angela Zennaro, Lidia Aguilera, Jose Maria del Valle, Bernardo del Amo i Martí Dalmases ).
També posem a la vostra disposició tot el material de les sessions disponible a l'enllaç següent: https://www.dropbox.com/sh/zyh0b1avcn3e7dj/AAAocLU-hdBt2WywS1K1tkl8a? dl=0
La companyia europea, que té entre els seus socis a Gas Natural Fenosa, la UPC, Esade i el Irec, valora la seva cartera en més de 50 milions d'euros i espera reduir la dependència de fons públics.
Des de l'edifici Nexus II, en la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC), es gestionen anualment uns deu milions d'euros per desenvolupar projectes innovadors, crear empreses i promoure l'educació a tota Europa en aspectes relacionats amb les energies eòlica, solar fotovoltaica i oceànica (marees i ones).
També es recolzen programes per a emprenedors en bateries, mobilitat, xarxes elèctriques, gas i economia circular, sobretot per obrir mercat, protegir la tecnologia desenvolupada, buscar finançament i crear equips multidisciplinaris (combinar personal tècnic, financer i de màrqueting, per exemple).
D'això s'encarreguen les oficines a Barcelona de InnoEnergy, una companyia europea amb seu a Holanda, que mou, en conjunt, una inversió d'uns 90 milions anuals.
Dels seus 27 socis, quatre són espanyols: Gas Natural, Esade, la pròpia UPC i el Institut de Recerca en Energia de Catalunya (Irec).
Al 2011, Brussel·les va triar el consorci de InnoEnergy com una de les eines comunitàries per impulsar la transferència de coneixement de la universitat a l'empresa en diferents àrees.
El seu finançament procedeix, bàsicament de fons comunitaris segons un programa marco de 7 anys, subjecte a un pla de negoci.
Des de la capital catalana, InnoEnergy dóna suport a 40 start up (eren 35 en 2016 i 7 en 2011) i participa al capital de 23 d'aquestes signatures, amb diferents percentatges.
El conseller delegat de InnoEnergy Iberia, Mikel Lasa, assegura que el valor de mercat de la cartera supera "els 50 milions, àdhuc sent una xifra conservadora".
"Al 2018 preveiem obtenir 2 milions en ingressos per la tornada de la inversió i quotes de serveis per als socis; esperem un creixement rellevant en els propers anys", apunta Lasa en relació a les desinversions en projectes, a mesura que aquests creixin.
A escala europea, InnoEnergy té la intenció de captar uns cent milions d'euros en finançament privat, amb fons interessats en sostenibilitat i responsables socialment.
L'empresa vol ampliar el ventall de fonts de finançament i l'entrada de nou capital privat li obligarà a ser rendible per distribuir dividend.
En els set primers anys del programa, la taxa de supervivència de les start up s'ha situat en el 95% i el temps mitjà transcorregut fins que han començat a comercialitzar els seus productes ha estat de 16 mesos.
Les inversions han anat creixent des de 2011 i els projectes espanyols i portuguesos –hagin estat coordinats des de Barcelona o des d'una altra oficina– han rebut, fins a 2017, una injecció de 45 milions d'euros, el 15% del total comunitari.
NOTÍCIA ORIGINAL - www.viaempresa.cat - 18 Maig 2018
La companyia AEInnova ha tancat una ronda de finançament per valor de 750.000 euros per la qual el Banc Sabadell i el grups d'inversors CxC Renovables entren com a socis.
El gruix de l'operació ha estat liderada pel grup de family offices amb el 73% del capital, mentre que l'entitat financera ha aportat el 13%.
Els socis actuals, entre els quals es troba Kic InnoEnnergy, han tancat la ronda.
Més info: AEInnova, quan la calor és una aliada
El CEO de la spin-off de la UAB, David Comellas, ha explicat a VIA Empresa que l'objectiu de la companyia és impulsat la comercialització dels seus productes.
"Volem que el nostre producte d'IoT arribi al mercat abans de finals del 2018 amb una versió final industrialitzable i certificada.
També preveiem cofinançar el projecte Life per desenvolupar el producte estrella amb el que va néixer la companyia, que necessitarà encara un any i mig o dos de desenvolupament", ha especificat.
La companyia ja està en converses amb diverses empreses que volen posar a provar el pilot, un sistema que reaprofita la calor industrial i la reconverteix en energia elèctrica.
"Si funciona, la idea és que al final s'acabi comprant i tinguem els primers early adopters per passar a comercialitzar-ho més tard", ha afegit el CEO.
Més enllà de la injecció de capital que suposa, Comellas ha destacat l'entrada de CxC Renovables pel seu coneixement del mercat: "És un grup que porta invertint en energies renovables des dels anys 90 i coneixent l'àmbit.
Som una empresa industrial, no una startup típica que fa una app o una plataforma que monetitza ràpidament, nosaltres tenim un creixement gran però a llarg termini i com a inversors saben que el retorn serà lent.
L'empresa ha trigat tres mesos a tancar la ronda i va ser el Banc Sabadell, amb qui ja havien tingut converses prèviament, qui va fer la primera proposta.
"Ens van conèixer al Fòrum d'Inversió d'Acció i des del primer moment van mostrar el seu interès en nosaltres", ha comentat.
De fet, la companyia va alçar-se com la guanyadora del certamen, un reconeixement que van sumar al ser l'empresa més invertible al congrés anual de la xarxa Eban.
L'ampliació de capital ha tingut tanta demanda que, tal com apunta el CEO, "alguns inversors s'han quedat fora".
La spin-off va néixer el 2014 al Parc de Recerca de la UAB, tot i que actualment té les instal·lacions al parc Orbital 40 de Terrassa.
Han comptat amb el suport del fons d'emprenedors de la Fundació Repsol i de l'acceleradora de startups d'energia de la Comissió Europea dins del projecte dels European Institutes of Technology (EIT).
Entre els seus principals clients potencials hi ha Repsol amb la instal·lació de Puertollano, la planta de Seat a Martorell i les de Volkswagen a Pamplona, com també Ciments Molins, on ja s'han fet proves amb la seva tecnologia.
Com bé molts ja sabreu, LinkedIn és la xarxa social professional més gran del món.
La majoria de les grans companyies, start-ups, Pimes, governs i centres de recerca fan servir LinkedIn per publicar ofertes d'ocupació, investigar perfils professionals, interactuar-hi i trobar aquells que més li convenen.
Fins hi tot tenir perfil a Linkedin és un requisit bàsic en la selecció de currículums.
Tots tenim la necessitat de contactar i relacionar-nos amb diferents persones per motius laborals o comercials.
En aquest sentit el Pla de Doctorats Industrials va apostar per formar part d'aquesta xarxa, oferint continguts propis i de tercers sempre relacionats amb l'ecosistema R+D+I, la transferència de coneixement, el talent a l'empresa, etc. La rebuda ha estat molt positiva per part de la comunitat de professionals de Linkedin; i en el moment de redactar aquest text ja hem arribat als 2.000 contactes, una xifra que ha anat creixent progressivament.
Estem molt satisfets i us agraïm la confiança que heu dipositat en nosaltres, ens esforçarem per seguir oferint continguts que siguin del màxim interès per a la comunitat que anem creant entre tots al voltant del Pla de Doctorats Industrials.
Podeu consultar en aquest llista les publicacions més compartides al perfil dels Doctorats Industrials:
Sobretot no deixeu de conectar amb nosaltres a Linkedin!
L'Oficina de Patents i Marques d'Estats Units acaba d'atorgar a l'empresa Lleida.net una nova patent per al seu mètode d'enviament de SMS certificats, amb una validesa de 20 anys, sent la quarta que rep sobre mètodes de certificació en els últims dos anys.
Aquesta tecnologia, explica el diari ' La Vanguardia ', permet notificar mitjançant missatges de text el contingut i el lliurament de qualsevol informació, ja que genera un certificat amb validesa jurídica que pot presentar-se com a prova en els tribunals per demostrar l'enviament.
Per al conseller delegat, Sisco Sapena, l'empresa compta amb un conjunt de programes per donar serveis de contractació i notificació electrònica al mercat nord-americà, qüestió "clau per al desenvolupament de la companyia".
El passat mes de març, la marca va obtenir una patent per al seu mètode de Registre i Recepció Electrònica Certificada, i a l'octubre de 2017 la corresponent per al seu mètode de Contractació Electrònica Certificada.
Lleida.net compte, a més, amb més de 70 patents de certificació electrònica en diferents regions del món, incloent la Unió Europea, Colòmbia, Xina, Austràlia, Nova Zelanda, Japó, Israel, Taiwan, Sud-àfrica i el Consell de Cooperació del Golf (CCG).
En 2017, la societat va facturar 9,9 milions d'euros, un 23% més que durant l'exercici anterior, i el seu EBITDA -el benefici brut d'explotació calculat abans de la deducibilidad de les despeses financeres- es va situar en aquest període en 1,3 milions d'euros, un 117% més que en 2016.
Durant aquest temps, Lleida.net va reduir el seu endeutament net en un 23%, fins als 2,4 milions.
En el darrer 3r Congrés d'Economia i Empresa de Catalunya el Pla de Doctorats Industrials va ser-hi present aportant les seves conclusions en un informe de caràcter evaluatiu.
L'objectiu d'aquest informe és presentar els resultats de la primera avaluació de l'impacte dels 17 projectes pilot de doctorat industrial que es van desenvolupar en el marc d'un conveni de col·laboració entre l'Administració de la Generalitat de Catalunya, mitjançant la Secretaria d'Universitats i Recerca (SUR), la Fundació Catalana per a la Recerca i la Innovació (FCRI), la Universitat de Barcelona (UB), la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC) i la Universitat Rovira i Virgili (URV) per a la implementació del Pla Pilot del Programa de "doctorat industrial", signat a Barcelona el 13 de desembre de 2012, amb dues successives pròrrogues signades els anys 2013 i 2014.
Fins al 2017, 50 doctorands i doctorandes han finalitzat el seu projecte de recerca i de doctorat industrial amb l'obtenció del títol de doctor.
Aquesta primera avaluació també ha permès identificar alguns aspectes a millorar per les properes edicions, a mesura que es disposin d'una mostra major de graduats i graduades del Pla.
Posem l'informe a la vostra disposició, en format PDF descarregable en aquest enllaç
El passat dilluns 11 de Juny el director tècnic de l'equip de Doctorats Industrials Joan Francesc Còrdoba i Jordi Alba com a Cap de Projectes van realitzar una sessió de formació a l'equip intern de la Oficina de Suport a l'R+D+I i de l' Escola de Doctorat de la Universitat de Lleida.
L'objectiu de la sessió va ser explicar detalladament el Pla de Doctorats Industrials per tal que coneguin en profunditat les entitats elegibles, les característiques, els requisists, el funcionament, el procés de participació i les possibilitats de promoció i difusió del Pla.
Amb aquesta sessió de formació el personal de la Universitat de Lleida podrà assessorar i promoure sessions informatives dirigides a tota la comunitat universitària (principalment personal docent i investigador i estudiants de màster) així com identificar oportunitats de col·laboració amb les empreses i institucions del territori.
La convocatòria de doctorats industrials per al 2018 ( DI-2018 ), amb un pressupost total de 4.378.800 euros preveu atorgar ajuts públics a l'entorn de 75 nous projectes de doctorat industrial.
El passat 11 de juny va finalitzar el termini de presentació de sol·licituds per a la primera resolució parcial (de les tres resolucions parcials inicialment previstes) en la que s'avaluaran les 39 sol·licituds rebudes.
El proper termini per sol·licitar l'ajut finalitza el 15 d'octubre, però és requisit necessari publicar al web del Pla de Doctorats Industrials l'oferta de projectes com a mínim 7 dies naturals abans, per tant; l'oferta de projecte s'ha de publicar abans del 7 d'octubre.
Trobareu tota la informació i els passos a seguir al web, així com l'equip del Pla està a la vostra disposició per assessorar-vos en el procés de participació a la bústia electrònica [EMAIL]
Alejandro Blanco Martínez es va convertir, aquest dilluns, en nou doctor de la UVic-UCC, després de defensar la seva tesi en el marc del Programa de Doctorat en "Ciències Experimentals i Tecnologies".
Blanco l'ha desenvolupat com un doctorat industrial a través d'un conveni amb l'empresa iTesTIT, S.L.
Blanco ha desenvolupat un nou mètode basat en el Self Organizing Maps (SOM) o mapa autoorganitzat, és a dir, un tipus de xarxa neuronal artificial.
Aquest mètode permet veure els punts d'operació de les turbines eòliques, així com agrupar-les segons el seu estat de salut, que és desconegut a priori.
També ha mostrat com l'eliminació automàtica d' outliers, és a dir, de valors atípics o numèricament distants de la resta de dades, elimina la informació de les fallades necessàries per fer prediccions.
Finalment, ha fet una comparació dels mètodes de selecció i reducció de variables aplicats a les turbines eòliques.
El tribunal, format pels doctors Marcos Faúndez-Zanuy del Tecnocampus Mataró, Karmele López de Ipiña de la Universitat del País Basc, i Moisès Serra Serra de la UVic-UCC, va atorgar a la tesi de Blanco la qualificació d'excel·lent Cum Laude, amb la menció industrial.