El D ia Internacional de la Seguretat i la Salut en el Treball és un bon dia per reflexionar sobre quin és l'estat de salut actual de la gestió preventiva a casa nostra i de plantejar-nos com avançar cap a l'establiment d'una cultura preventiva d'alt nivell.
Per començar a reflexionar, una primera valoració, que us convidem a fer des de l'Institut Català de Seguretat i Salut Laboral (ICSSL), ens porta de manera ineludible a parlar de dades de sinistralitat laboral.
Segons les dades publicades per l'Observatori del Treball i Model Productiu del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies, l'any 2016 es van registrar a Catalunya un total de 89.195 accidents de treball amb baixa (lleus, greus i mortals).
Aquest nombre d'accidents és superior al registrat l'any 2015, que va ser de 81.916.
Com es dedueix d'aquests dades i dels consegüents índex d'incidència, l'evolució no és gens positiva.
L'índex d'incidència d'accidents en jornada de treball del 2016 és de 3.342 accidents de treball/100.000 treballadors, i això suposa un augment del 4,66%.
Referent al registre de les dades de malalties professionals, en comparació amb altres països del nostre entorn -i exceptuant les diferències en els sistemes de notificació de cada país-, les xifres a l'Estat espanyol, amb tendència similar a Catalunya, són sensiblement inferiors, entre 2 i 10 vegades, a les estimacions fetes en el països de la Unió Europea.
Aquest indicador d'infradeclaració es veu corroborat per diferents estudis fets per l'ICSSL de la Generalitat de Catalunya.
Tots aquests accidents de treball i malalties professionals, juntament amb altres trastorns de salut derivats de les condicions de treball, generen costos als treballadors, a les empreses i a la societat.
Aquests costos tenen a veure amb el dolor i el patiment, especialment entre els treballadors; amb el manteniment de la producció, que afecta en gran mesura a les empreses; amb la pèrdua d'ingressos a llarg termini, que repercuteix tant en la societat com en el treballador; i amb els costos mèdics, que afecten directament a la societat.
En l'aspecte econòmic, val a dir que, malgrat l'interès en poder quantificar els costos intangibles associats amb el dolor i el patiment, la realitat ens diu que salvar una vida té un valor incalcula­ble i que qualsevol actuació en aquest sentit té, des del punt de vista social i humà, una rendibilitat infinita.
Com diríem col·loquialment: "la salut no té preu".
Per seguir reflexionant, un altre aspecte a valorar és la integració de l'activitat preventiva en el sí de la gestió de l'empresa.
De l'anàlisi de les dades del programa sobre la gestió de la prevenció de riscos laborals a les empreses que l'ICSSL va portar a terme l'any 2016, en destaquen els següents punts d'atenció:
Fins aquí, pot semblar que la prevenció de riscos laborals és "patrimoni" dels dos agents o actors directament relacionats amb el fet laboral: l'empresari i els treballadors, però el sistema preventiu està constituït també per altres agents, cadascun dels quals té unes obligacions i unes responsabilitats determinades en matèria preventiva.
Utilitzant un símil futbolístic, podríem dir que alguns d'aquests agents juguen a casa: empresari, treballadors, delegats de prevenció; comitè de seguretat i salut; serveis de prevenció de riscos laborals...; i d'altres juguen fora de casa: administracions públiques; fabricants, importadors i subministradors; agents socials... i només jugant bé, dins i fora, i tots junts, amb l'objectiu comú de:
aconseguirem el repte proposat i podrem gaudir dels beneficis d'una política coherent, coordinada i eficaç de prevenció de riscos laborals.
De manera continuada, l'Institut Català de Seguretat i Salut Laboral, duu a terme programes d'assessorament, de recerca i accions de formació, promoció i divulgació que tenen per objectiu millorar la gestió i la qualitat de la prevenció dels riscos laborals a les empreses i als centres de treball de Catalunya.
Cartell acordat en el marc del Consell de Relacions Laborals de Catalunya.