L'Eurofound ha publicat un estudi que analitza la població europea amb més d'una ocupació, col·lectiu constituït pel 4% de la força laboral (9,3 milions de persones) en el 2018.
Els resultats revelen una disparitat de gènere segons el tipus d'ocupació, atès que hi ha una elevada proporció femenina en els grups d'ocupacions elementals i de serveis i vendes en comparació amb els homes, amb una representació més gran en el grup de gerents i d'oficis.
Així mateix, es detecta un diferencial d'ingressos important entre dones i homes, ja que el percentatge més gran de les dones ocupades en més d'una feina (40%) es troba en el quintil d'ingressos més baix, mentre que la major part dels homes (30%) es concentra en el quintil superior.
Addicionalment, les dades indiquen una menor qualitat del treball femení, considerant que només un 35% de les dones d'aquest col·lectiu mostra una qualitat laboral adequada, respecte del 49% dels homes.
Segons l'empresa KPMG, el 24% dels directius pensa que es reduiran les remuneracions de forma general, el 14% que disminuiran en alguns nivells i el 17% que es mantindran estables.
L'estudi, elaborat a partir d'enquestes i d'entrevistes qualitatives a executius, examina l'impacte de la crisi sanitària sobre l'ocupació i els salaris actuals, a més de recollir les expectatives futures sobre la seva evolució.
En referència a l'activitat empresarial, el 31% manifesta que ha mantingut el negoci ordinari i les seves plantilles en actiu, mentre que el 59% ha aplicat un ERTO.
D'aquest darrer grup d'empreses, el 27% ha complementat els salaris del seu personal.
Així mateix, el 32% dels directius enquestats afirma que ha congelat els salarials i el 15% reconeix que ha cancel·lat contractes temporals o en període de prova.
Pel que fa a la retribució variable, el 34% de les companyies preveu que baixarà en el 2020.
L'Agència Internacional d'Energia ha elaborat, en cooperació amb el FMI, un Pla de Recuperació Sostenible pels propers tres anys que permetria estimular el creixement econòmic, crear ocupació i reduir emissions.
Les dades de l'organisme indiquen que 3 milions de llocs de treball de la indústria energètica global, d'un total de 40 milions, s'han perdut o estan en risc de desaparèixer, a causa de la crisi de la COVID-19.
El Pla que proposa l'agència pretén impulsar la creació d'ocupació en 27 milions en tot el món fins al 2023, a més d'incrementar la producció mundial en 1,1 punts percentuals cada any durant aquest període.
Com a resultat, les emissions de gasos d'efecte hivernacle relacionades amb l'energia del 2023 serien 4,5 bilions de tones més baixes en comparació amb un escenari sense pla.
La inversió global necessària per a la seva implementació es xifra en 3 trilions de dòlars, valor que representa el 0,7% del PIB mundial.
El Banc d'Espanya ha publicat el seu informe anual que inclou una revisió de l'evolució de la crisi, l'impacte econòmic provocat i les mesures de política econòmica desplegades.
La institució preveu un rebot destacat de l'economia en la segona meitat de 2020, després de registrar una contracció en el PIB del 5,2% en el primer trimestre i pronosticar una caiguda intensa pel segon que pot oscil·lar entre el 16% i el 21,8%.
El document repassa alguns factors que han condicionat aquests resultats, com la desigualtat d'ingressos, les altes taxes d'atur, la marcada dualitat entre assalariats indefinits i temporals i el baix creixement de la productivitat.
Pel que fa als comptes públics, l'organisme recomana l'impuls de reformes per reduir l'endeutament públic i la redefinició de la cistella d'impostos.
Addicionalment, adverteix sobre la forta incidència de la crisi en les dones i els joves, derivada de l'elevada participació d'aquests col·lectius en els sectors més afectats per la crisi.
Segons el darrer informe de l'OIT sobre els efectes de la COVID-19 en el món del treball, la disminució estimada del 14% de les hores treballades a escala mundial en el segon trimestre ha suposat la pèrdua de 400 milions de llocs de treball a jornada completa.
El document presenta tres escenaris de recuperació del mercat laboral que, en el cas més probable, pronostica una caiguda del 4,9% de les hores de feina i de 140 milions de persones ocupades en el quart trimestre de 2020 respecte d'un any abans.
La reducció del temps de treball estimat per aquest període s'intensifica en l'escenari desfavorable (-11,9%), amb la previsió d'una segona onada de contagis, i se suavitza en l'escenari optimista (-1,9%).
D'altra banda, l'organisme ressalta la incidència més accentuada de la crisi sobre les dones, a conseqüència de la sobrerepresentació femenina en alguns dels sectors econòmics més afectats i les càrregues de feina no remunerada durant el confinament.
Hosteltur analitza les conseqüències de la crisi en la indústria turística i la seva transformació per adaptar-se a la nova normalitat en el darrer número de la seva revista.
Segons la publicació, a finals de 2020 el nombre de persones treballadores afectades per la caiguda de l'activitat podria situar-se en 725.000.
Així mateix, s'estima que les agències de viatges reduiran la seva facturació en un 70%.
En referència a les noves mesures de seguretat en algunes aerolínies que comencen a operar, l'equipatge de mà a la cabina no estarà permès i la recollida de l'equipatge s'haurà de realitzar de forma individual amb la finalitat d'evitar el contacte entre passatgers.
La represa de la connectivitat aèria serà un factor clau en la reactivació del mercat emissor espanyol, destacant França, Alemanya, Itàlia o Bèlgica com a principals destinacions, tot i que es preveu que la major part dels desplaçaments es realitzin pel territori nacional.
D'acord amb l'Observatori de l'Emprenedoria d'Espanya, 6 persones adultes de cada 100 han creat un negoci a Espanya durant el 2019.
Així ho indica el seu darrer informe, que recull les característiques més importants de la dinàmica emprenedora pre-Covid a Espanya mitjançant una enquesta a més de 23.000 persones i entrevistes a experts.
El document assenyala que el 59% ha creat una empresa amb l'objectiu de generar riquesa o uns ingressos elevats i el 42,3% ho ha fet per guanyar-se la vida davant l'escassetat de llocs de treball.
Els resultats també revelen que el 38% de la població catalana considerava que hi havia bones oportunitats de negoci, 2 punts per sobre de la mitjana espanyola (36%) i 14 punts per sota del conjunt d'Europa (52%).
Pel que fa a la participació femenina en activitats emprenedores, el 48,4% de les empreses en fase inicial van estar creades per dones, reduint la bretxa de gènere de forma contínua des de 2013.
L'Agència Catalana del Consum (ACC) i la Universitat Rovira i Virgili han presentat un informe que examina els nous hàbits de compra que han sorgit arran de la crisi sanitària i determina quines seran les tendències del consum en el futur.
L'estudi qualitatiu, elaborat a partir d'entrevistes en profunditat, distingeix algunes tendències ja existents que s'han accelerat per la crisi sanitària respecte de les que han nascut a conseqüència de la pandèmia, a més d'avaluar el seu potencial de ser perdurables o de desaparèixer.
D'entre les que s'han accelerat amb previsió de ser permanents, destaquen la digitalització, el comerç de proximitat, la compra de productes saludables i la reducció en el malbaratament d'aliments.
Del grup que ha aparegut a partir de la crisi, es pronostica que l'exigència d'un comerç segur s'anirà atenuant amb la introducció d'una vacuna o tractament.
La iniciativa Barcelona Digital Talent, impulsada per la Mobile World Capital Barcelona, la Generalitat de Catalunya i altres organismes, ha elaborat l'informe Digital Talent Overview 2020, que avalua la situació del sector digital a Catalunya.
L'informa posa en relleu la posició de Barcelona com a pol tecnològic, atès l'increment del 14% en l'ocupació d'aquest àmbit respecte del 2019, fins a situar-se en els 77.000 professionals.
El salari mitjà d'aquest col·lectiu se situa en els 37.500€, un 21,7% superior a la mitjana del conjunt d'activitats a Barcelona (30.807€).
L'informe adverteix sobre l'ampliació de la bretxa de talent digital, ja que es registra un augment del 80% en la demanda de perfils digitals, mentre que l'oferta de professionals només ha crescut un 23%.
Les dades també revelen que la participació femenina assoleix el 26,5% de la força laboral del sector, xifra que puja 4,5 punts respecte de l'any anterior (22%).
L'FMI actualitza les seves projeccions internacionals de l'economia i pronostica una disminució del 4,9% en la producció mundial en el 2020, seguida d'una recuperació del 5,4% en el 2021.
Espanya i Italià són els països amb un resultat previst més desfavorable, amb una pèrdua del 12,8% en el 2020 i un repunt del 6,3% en el següent exercici.
La rebaixa en el creixement esperat de les economies en fase d'obertura s'explica majoritàriament per un distanciament social més persistent i un impacte negatiu en la productivitat a causa de les mesures de seguretat implementades en els llocs de treball.
L'organisme dibuixa un escenari alternatiu més optimista que es tradueix en una recuperació més intensa en el 2021 (+8,4%) i un supòsit desfavorable que preveu un segon brot a principis de 2021 i que implicaria una reducció del 4,9% en el PIB mundial.
Fedea ha presentat el document Per un mercat de treball modern i resilient, en el marc de la Comissió de mesures laborals del Grup de treball mixt COVID-19, formada per professionals de diferents organitzacions.
La publicació exposa una proposta per a la pròrroga dels ERTO per força major i la seva transformació a ERTO per causes econòmiques a partir de setembre.
Així mateix, l'informe suggereix el canvi en l'esquema d'exoneracions per impulsar la incorporació de persones treballadores i la introducció d'estímuls per a la formació i la qualificació.
Addicionalment, es recomana l'eliminació de la clàusula de manteniment i la prohibició d'acomiadaments i la implantació d'incentius a aquelles empreses que hagin mantingut la seva ocupació o la recuperin un any després de l'inici dels ERTO.
El document també aborda altres qüestions com les polítiques actives del mercat de treball i la dualitat contractual.
D'acord amb els pronòstics de Funcas, les comunitats autònomes més afectades per la crisi de la COVID-19 seran les Illes Balears, les Canàries, Catalunya i la Comunitat de Madrid, amb una caiguda esperada de l'11,3% en aquests territoris en el 2020.
L'informe que publica la fundació indica que la composició sectorial d'aquestes regions incideix en un impacte més sever respecte de la mitjana espanyola (-9,5%), atès al predomini del turisme, la indústria d'alt contingut tecnològic o les exportacions.
Així mateix, la recuperació a algunes regions també està afectada per la dilació del procés d'obertura de l'economia.
El document contextualitza l'afectació a cada comunitat autònoma a partir d'alguns indicadors, com el percentatge de persones treballadores afectades per acomiadaments i ERTO i la seva correlació amb el pes dels serveis més afectats per la pandèmia.
L'observatori Nacional del Turisme Emissor ha publicat un informe que examina les previsions dels viatgers nacionals durant aquest estiu.
La primera part del document presenta els resultats d'una enquesta realitzada a més de 1.000 persones entre el 25 de maig i el 2 de juny que revelen que el 60% dels espanyols té previst fer vacances, majoritàriament a destinacions nacionals (76%) i no massificades (64%).
Dels enquestats que no viatjaran, el 33% no ho farà per por a un contagi o a possibles rebrots i el 31% per causes econòmiques.
Pel que fa a la despesa mitjana esperada, baixarà un 16% respecte del 2019 fins a situar-se en els 595€ per persona durant el període estival.
El tipus d'allotjament més utilitzat serà l'allotjament propi (39%), seguit de l'hotel (26%) i l'apartament turístic (14%).
La segona secció del document aporta la visió dels experts en referència a les tendències esperades de la indústria turística i les perspectives de recuperació.
Més del 70% de l'ocupació del sector de l'esport a Catalunya ha estat afectada per un ERTO durant els mesos de confinament i es calcula que la indústria esportiva deixarà d'aportar 921 milions d'euros al VAB català en el 2020.
Així ho indica un estudi elaborat per la Unió de Federacions Esportives de Catalunya i la consultora PwC en relació amb les activitats de les entitats sense ànim de lucre i un altre informe realitzat pel clúster d'empreses Indescat, que analitza l'impacte de la crisi en el sector esportiu privat.
Respecte del mes de febrer, les empreses i els autònoms de la indústria han reduït els seus ingressos un 50,6% i un 56% respectivament, pèrdues que superen a les registrades pels clubs (-44,8%) i les federacions (-19,9%).
Pel que fa a les previsions de regulacions de les plantilles de l'àmbit de l'esport amb ànim de lucre, es preveu que podrien afectar a 3 de cada 10 persones treballadores en els pròxims mesos.
Segons el darrer informe d'Oxfam Intermón, el nombre de persones pobres a Espanya podria augmentar en més de 700.000 a conseqüència de la pandèmia, afectant al 23,1% de la població (10,8 milions).
Les comunitats autònomes que registrarien un major increment percentual de la pobresa són les Illes Balears (+11,7%), Castella i Lleó (+11%), Aragó (+9.7%) i Catalunya (9,4%).
En termes absoluts és a Andalusia on més persones passarien a estar en situació de pobresa (+201.146), seguida de Catalunya (+93.688).
L'augment esperat de la desigualtat impulsaria l'Índex de Gini espanyol fins als 34,2 punts (+1,7 pp), factor que incideix en què les persones del decil més pobre puguin perdre fins a 8 vegades més ingressos que el 10% de la població més rica.
La publicació proposa una fiscalitat més progressiva per recaptar 10.000 milions d'euros addicionals, així com algunes mesures per reduir la precarietat laboral.
PIMEC ha publicat un informe amb els resultats de la cinquena enquesta a pimes i autònoms a Catalunya amb l'objectiu de mesurar l'afectació de l'estat d'alarma en els seus negocis entre el 20 i el 24 de maig.
Segons el baròmetre, el 24,2% de l'empresariat enquestat continuava sense activitat, mentre que un 41,3% manifesta tenir un volum de negoci per sota del 50% respecte del mateix període de l'any anterior.
Així mateix, el 13% de pimes i autònoms s'ha plantejat el tancament definitiu de la seva empresa i un 79,3% considera que haurà de reduir el nombre de persones treballadores en l'exercici actual.
El document analitza en profunditat la utilització dels ERTO per part de l'empresariat.
Atenent als resultats, el 64,7% declara haver-se acollit a aquest instrument i un 8,2% té previst presentar una sol·licitud.
Del conjunt d'empresaris que ha presentat un ERTO, el 65,9% indica que afecta a més del 75% del seu personal.
L'empresa Mckinsey ha elaborat un diagnòstic que dibuixa les principals tendències del mercat laboral en els pròxims deu anys a Europa.
Segons l'informe, el 27% (62 milions) de la força laboral a Europa (230 milions) està en risc per l'automatització o per la crisi de la COVID-19.
Les activitats relacionades amb els serveis al client, la restauració i la construcció representen la meitat de les ocupacions vulnerables.
El document també introdueix una segmentació dels 1.095 mercats laborals locals en funció del seu dinamisme en la creació de llocs de treball.
Els resultats mostren que els centres de creixement dinàmic, en els quals hi viuen el 20% dels europeus, van contribuir amb el 35% del creixement de l'ocupació a Europa en la darrera dècada i podrien generar més del 50% fins al 2030.
Finalment, es presenten propostes per mitigar la creixent concentració geogràfica de l'ocupació i la disminució de la població en edat laboral.
D'acord amb les perspectives econòmiques del Banc Mundial, es preveu una contracció de la producció global del 5,2% en el 2020 i un repunt del 4,2% en el pròxim any.
Els pronòstics de l'organisme indiquen que l'activitat econòmica en el 2020 disminuirà de forma més acusada en les economies avançades (-7%) en comparació amb els mercats emergents (-2,5%).
Així mateix, sota el supòsit de nous rebrots, el PIB mundial cauria un 8% aquest any i la recuperació seria de l'1% en l'exercici següent.
Pel que fa a les projeccions de pobresa, la crisi de la COVID-19 produiria un increment d'entre 71 i 100 milions en el nombre de persones en situació de pobresa extrema el 2020, que es traduiria en l'ampliació de la taxa de pobresa des del 8,23% en el 2019 fins al 9,18% en l'escenari més desfavorable pel 2020.
La publicació també ofereix una perspectiva històrica sobre les recessions mundials i avalua l'impacte en les cadenes de valor globals.
La meitat dels catalans que tenen intenció de fer vacances aquest any viatjarà a alguna destinació de Catalunya, mentre que un 28% visitarà altres zones d'Espanya.
Així ho indiquen les dades d'una enquesta elaborada per la consultoria turística Tourislab entre el 30 d'abril i el 24 de maig per conèixer les tendències del mercat turístic després de la crisi sanitària.
Les destinacions que encapçalen les preferències dels turistes catalans són la Costa Brava (39%), el Pirineu de Lleida (38,5%) i el Pirineu de Girona (21,3%).
Quant als condicionants de les destinacions, el 69,3% demana una aglomeració baixa i el 55,4% vol una estada a prop de la natura.
Addicionalment, l'informe analitza el comportament del viatger gastronòmic i les activitats que més valora, destacant la visita al celler (51,4%) i el maridatge gastronòmic (40,9%) entre les més populars.
Segons Fedea, les dones tenen entre un 7,4% i un 8,3% més probabilitats que els homes d'estar ocupades sota un contracte a temps parcial no desitjat.
Aquesta és la principal conclusió de l'estudi presentat per la fundació, que té l'objectiu d'explorar els determinants de l'augment de l'ocupació involuntària a jornada parcial a Espanya durant el període 2006-2014 i que utilitza les dades de l'Enquesta de població activa (EPA).
Els resultats del document també evidencien que els contractes temporals incrementen entre un 10% i un 14% la probabilitat d'estar ocupat a jornada parcial malgrat voler treballar a jornada completa.
Pel que fa al tipus d'activitat, l'ocupació en l'Administració pública també eleva aquesta probabilitat en més de 10 punts.
Així mateix, les dades assenyalen que la incidència del treball a temps parcial no desitjat es va accentuar després de 2012, any de l'última reforma del mercat laboral.