projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
La determinació del tipus de cotització al règim general de la Seguretat Social aplicable a les contingències professionals (accidents de treball i malalties professionals) s'ha de dur a terme, en funció de la corresponent activitat econòmica, ocupació o situació, mitjançant l'aplicació de la tarifa establerta a la disposició addicional quarta de la Llei 42/2006, de 28 de desembre.
La regla general d'aplicació d'aquesta tarifa és que cada empresa ha de cotitzar a les contingències professionals per les persones treballadores que tingui en alta d'acord amb els tipus de cotització aplicables en funció del codi de la Classificació nacional d'activitats econòmiques (CNAE-2009) vigent, establerts al quadre I de la mateixa disposició addicional quarta de la Llei 42/2006.
Així, per exemple, al quadre I de la tarifa trobem aquest codi:
Però hi ha excepcions a aquesta regla, compreses al quadre II de la tarifa, que és el següent:
Pel que fa al personal d'oficina, la Llei 48/2015, de 29 d'octubre, de pressupostos generals de l'Estat per a l'any 2016 ha introduït una important novetat, que comporta el següent:
Amb caràcter general, quan l'ocupació exercida per la persona treballadora es correspongui amb alguna de les enumerades en el quadre II, el tipus de cotització aplicable és el que es disposa en aquest quadre per a l'ocupació de què es tracti, mentre que el tipus corresponent a tal ocupació difereixi del que correspongui pel que fa a l'activitat de l'empresa.
A l'efecte de la determinació del tipus de cotització aplicable a les ocupacions referides a la casella a del quadre II, es considera personal en treballs exclusius d'oficina els treballadors per compte d'altri que, sense estar sotmesos als riscos de l'activitat econòmica de l'empresa, desenvolupin la seva ocupació exclusivament en la realització de treballs propis d'oficina, tot i que aquests es corresponguin amb l'activitat de l'empresa, i sempre que aquests treballs es desenvolupin únicament en els llocs destinats a oficines de l'empresa.
Per tant, perquè sigui aplicable el tipus de l'ocupació a del quadre II, s'han de donar aquestes circumstàncies:
Que la persona treballadora realitzi treballs exclusius d'oficina, encara que el contingut d'aquests treballs es correspongui amb l'activitat de l'empresa.
Que aquests treballs no estiguin sotmesos als riscos de l'activitat de l'empresa.
Que aquests treballs es desenvolupin únicament a les oficines de l'empresa.
La Llei 48/2015, de 29 d'octubre, de pressupostos generals de l'Estat per a l'any 2016, va introduir un complement de pensió, per l'aportació demogràfica a la Seguretat Social, a les dones que hagin tingut fills naturals o adoptats abans del fet causant de la prestació i siguin beneficiàries en qualsevol règim de Seguretat Social de pensions contributives de jubilació, viduïtat i incapacitat permanent.
Aquest complement està regulat actualment a l'article 60 del vigent Text refós de la Llei general de la Seguretat Social, aprovat pel Reial decret legislatiu 8/2015, de 30 d'octubre, i és aplicable a les pensions causades a partir de l'1 de gener de 2016.
Aquesta mesura representa una millora de l'import de les pensions contributives de jubilació, viduïtat i incapacitat permanent, i té un import equivalent al resultat d'aplicar a la quantia inicial de les referides pensions un percentatge determinat, en funció del nombre de fills segons l'escala següent:
a) En el cas de 2 fills: 5 per cent.
b) En el cas de 3 fills: 10 per cent.
c) En el cas de 4 o més fills: 15 per cent.
Si la pensió inicial ja supera el límit màxim establert, que el 2016 és de 35.941,92 euros anuals (2.567,28 euros mensuals), la suma de la pensió i del complement no pot superar aquest límit incrementat en un 50 per cent del complement assignat.
Si la quantia de la pensió reconeguda arriba al límit establert aplicant sols parcialment el complement, la interessada té dret, a més, a percebre el 50 per cent de la part del complement que excedeixi del límit màxim vigent en cada moment.
Per tant, en aquests casos es pot obtenir una pensió per sobre de la màxima vigent a cada moment amb caràcter general.
D'altra banda, si la pensió inicialment causada no arriba a la quantia mínima de pensions establerta a cada moment (vegeu el Reial decret 1170/2015, de 29 de desembre ), s'ha de reconèixer aquesta quantia, afegint a aquest import el complement per fill, que és el resultat d'aplicar el percentatge que correspongui a la pensió calculada inicialment.
El complement de pensió no és aplicable en els casos d'accés anticipat a la jubilació per voluntat de la interessada.
El complement de pensió no és aplicable en els casos de jubilació parcial.
En el cas de concurrència de pensions del sistema de la Seguretat Social, es reconeix el complement per fill solament a la pensió que resulti més favorable i, si concorre una pensió de jubilació amb una pensió de viduïtat, el complement s'ha d'aplicar a la de jubilació.
El dret al complement és subjecte al règim jurídic de la pensió referent a naixement, durada, suspensió, extinció i, si escau, actualització.
Aquesta mesura positiva s'aplicarà únicament a les pensions causades a partir de l'any 2016, per la qual cosa no té efectes en les anteriors, i es preveu que es puguin beneficiar d'aquest nou complement, aquest any, aproximadament 123.000 dones, que representa un increment de la despesa en pensions per aquesta causa de 50 milions d'euros.
L'article 45 del Tractat de Funcionament de la Unió Europea (TFUE) estableix que queda assegurada la lliure circulació dels treballadors dins de la Unió, la qual cosa representa l'abolició de tota discriminació per raó de nacionalitat entre els treballadors dels estats membres pel que fa a l'ocupació, la retribució i les altres condicions de treball, amb les úniques limitacions justificades per raons d'ordre públic, seguretat i salut públiques.
Com a just complement d'aquest dret de lliure circulació, l'article 48 del TFUE disposa la creació d'un sistema que permeti garantir als treballadors emigrants per compte d'altri i per compte propi l'acumulació de tots els períodes reconeguts per les diferents legislacions nacionals per adquirir i conservar el dret a les prestacions socials, així com per al càlcul d'aquestes prestacions.
En aquesta interessant Sentència del TJUE de 21 de gener de 2016 es planteja si una legislació interna, en aquest cas de l'Estat de Xipre, pot vulnerar aquests drets.
La Llei xipriota 97 (I)/1997, reformada per la Llei 31 (I)/2012, sobre pensions, estableix que quan un funcionari menor de 45 anys renuncia a la seva ocupació en la funció pública xipriota per exercir una activitat professional en un altre Estat membre o en una institució de la Unió Europea o d'una altra organització internacional, percep únicament una quantitat a tant alçat i perd els seus futurs drets a pensió.
No obstant això, si aquest funcionari abandona la seva ocupació a la funció pública per exercir determinades funcions públiques al mateix Estat xipriota, i per tant continua exercint una activitat professional a Xipre, no perd cap dret en relació amb les seves futures pensions.
El TJUE entén que aquesta legislació xipriota vulnera el dret de la Unió Europea, en anar contra la lliure circulació de treballadors, ja que amb la legislació xipriota un treballador públic pot perdre part dels seus drets de Seguretat Social si decideix exercir aquest dret i passar a prestar serveis professionals en un altre Estat o en una altra organització fora de Xipre.
Sens dubte, aquestes limitacions poden entorpir la lliure circulació d'aquests professionals en l'àmbit de la Unió Europea, i això únicament pot ser admissible quan es justifica per motius de caràcter econòmic que persegueixen un objectiu d'interès general, i això no succeeix en aquest cas.
Per tant, el TJUE conclou que l'Estat xipriota ha mantingut una desigualtat de tracte entre els treballadors emigrants i els funcionaris que han exercit la seva activitat a Xipre i, per tant, ha infringit el dret de la Unió, en no haver suprimit el requisit relatiu a l'edat que dissuadeix els treballadors d'abandonar Xipre per exercir una activitat professional en un altre Estat membre o en el si d'una institució de la Unió o d'una altra organització internacional.
L'Estat xipriota haurà d'adaptar la seva legislació a aquesta sentència al més aviat possible; en cas contrari, la Unió podria imposar-li sancions pecuniàries.
Què passa si un subjecte sotmès a la legislació de transparència incompleix les obligacions que té en aquesta matèria?
Els darrers apunts els havia dedicat a analitzar el règim de responsabilitat de la normativa de protecció de dades personals.
En aquest apunt em referiré també al sistema de garanties, però...
El Govern de la Generalitat de Catalunya ha definit una estratègia capdavantera pel que fa a la concepció de les dades obertes amb l'objectiu de contribuir a una major transparència de la gestió pública i promoure la reutilització social i econòmica de la informació pública.
El dret d'accés a la informació pública pot ser denegat o restringit si el coneixement o la divulgació de la informació comporta un perjudici per a la seguretat pública.
Així ho estableix l'article 21.1. a de la Llei 19/2014, del 29 de desembre, de transparència, accés...
En l' apunt anterior, indicava que el dret d'accés a la informació pública pot ser denegat o restringit si el coneixement o la divulgació de la informació comporta un perjudici per al secret o la confidencialitat en els procediments tramitats per les administracions públiques, sempre que el secret o...
El dret d'accés a la informació pública pot ser denegat o restringit si el coneixement o la divulgació de la informació comporta un perjudici per al secret o la confidencialitat en els procediments tramitats per les administracions públiques, sempre que el secret o la confidencialitat siguin establerts per una...
En l'apunt anterior exposava la importància que tenen les dades obertes en els processos de transparència de les administracions públiques i com els darrers anys han aparegut iniciatives de transparència i retiment de comptes com a forma d'abordar els fracassos del desenvolupament i els dèficits democràtics, i com...
En el darrer apunt que havia escrit en aquest espai, em referia a la protecció de dades com a límit al dret d'accés a la informació pública.
Hi recordava que la ciutadania aporta moltes dades personals a les administracions públiques i, en relació amb aquesta informació personal, els empleats...
Crec que es parla poc de la importància que tenen les dades obertes en els processos de transparència de les administracions públiques.
Les dades obertes consisteixen en la publicació de dades perquè qualsevol persona pugui accedir-hi, utilitzar-les i compartir-les.
Així, doncs, les dades obertes són principalment un mitjà per permetre...
La informació que gestionem a les administracions públiques és ben farcida de dades personals i hi concorre un entramat de drets i deures que hem de saber conjugar adequadament.
D'una banda, com a pilar fonamental de la transparència, hi ha el dret d'accés a la informació pública, és...
En l'apunt anterior em referia al concepte ampli d' informació pública a l'efecte d'exercir el dret d'accés regulat per la Llei 19/2014, de 29 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern, un concepte que va molt més enllà de les...
El dret a la protecció de dades personals permet, dit d'una manera molt simple, que cada persona controli les seves dades personals.
Òbviament, com qualsevol altre dret, té límits que s'han d'establir en una norma amb rang de llei.
La pandèmia actual ha comportat una acceleració de la incorporació de les persones al món digital.
D'un dia a l'altre, les nostres accions quotidianes s'han traslladat a l'entorn digital.
En tots els àmbits, laboral, econòmic, social, familiar, educatiu, etc., Internet i els dispositius mòbils s'han...
Des de l'entrada en vigor del Reglament General de Protecció de Dades (RGPD), s'ha assenyalat que el consentiment, com a base jurídica per legitimar el tractament, s'ha reforçat amb la norma europea.
Aquesta idea s'ha entès, a vegades, en el sentit que el consentiment ha de...
La figura de l'encarregat del tractament no és una figura creada ex novo pel Reglament general de protecció de dades (RGPD) i, en termes generals, la seva regulació no ha variat gaire respecte de la que establia l'antiga Llei orgànica de protecció de dades personals.
Quan pensem en menors i privacitat la nostra primera aproximació sol ser pensar en Facebook, Instagram i xarxes socials similars que permeten una amplia difusió d'imatges i vídeos, a banda d'informació sobre la seva vida.
Però cal que afrontem la manera d'acompanyar i educar els nens i...
Les avaluacions d'impacte sobre protecció de dades (AIPD), regulades en l'article 35 del Reglament general de protecció de dades (RGPD), són una eina preventiva vinculada a la protecció de dades des del disseny i per defecte.
Una eina que ajuda a complir el principi de responsabilitat proactiva.
Abans d'entrar a analitzar la relació, a vegades difícil, entre protecció de dades i tecnologies emergents, vull definir a què em refereixo quan parlo de protecció de dades i de tecnologies emergents.
Quan parlo de protecció de dades em refereixo al dret de les persones a controlar les dades...
El Reglament general de protecció de dades (RGPD), norma que és d'obligat compliment des del 25 de maig de 2018, ha variat radicalment la manera en què les entitats han de gestionar la informació personal.
Aquesta norma és aplicable directament al conjunt d'estats membres de la Unió Europea...
El Reglament general de protecció de dades (RGPD) que és de plena aplicació des del 25 de maig de 2018, ha regulat la figura del delegat de protecció de dades (DPD).
El DPD no és una figura del tot nova a la Unió Europea, atès que ja existia en altres...
El Reglament general de protecció de dades (RGPD), que és de plena aplicació des del 25 de maig d'aquest any, regula una nova obligació, el manteniment del registre de les activitats de tractament (RAT), que ha d'ajudar els responsables i encarregats del tractament a controlar de manera més...
Delegada de protecció de dades i responsable de projectes estratègics de l'Autoritat Catalana de Protecció de Dades
Quan l'article 20.1 de la Llei 19/2014, de 29 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern disposa que el dret d'accés a la informació pública només pot ser denegat o restringit per les causes expressament establertes per les lleis, obre la...
D'acord amb l'apartat primer de l'article 21 de la Llei 19/2014, de 29 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern, el dret d'accés a la informació pública només pot ser denegat o restringit si el coneixement o la divulgació de...
La informació que gestionem a les administracions públiques és ben farcida de dades personals i hi concorre un entramat de drets i deures que hem de saber conjugar adequadament.
D'una banda, com a pilar fonamental de la transparència, hi ha el dret d'accés a la informació pública, és...
S'han d'inadmetre a tràmit les sol·licituds d'informació "que siguin manifestament repetitives o tinguin un caràcter abusiu no justificat en la finalitat de transparència".
Així ho disposa expressament l'article 18.1. e de la Llei 19/2013, de 9 de desembre, de transparència, accés a la...
En l'apunt anterior em referia al concepte ampli d' informació pública a l'efecte d'exercir el dret d'accés regulat per la Llei 19/2014, de 29 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern, un concepte que va molt més enllà de les...
La informació comporta la comunicació o l'adquisició de coneixements per ampliar o precisar els que ja es posseeixen sobre una matèria determinada.
La Llei 9/1993, de 30 de setembre, del patrimoni cultural català, ofereix en realitat una noció completa del concepte d'"informació", que ha d'abastar "tota...
Així comença el redactat del precepte que conté l'article 16.1 d...
Anonimitzar: "Fer anònimes unes dades per impedir la identificació personal."
Pseudonimització: "Tècnica de confidencialitat de les dades personals que consisteix a substituir les informacions que identifiquen una persona per un pseudònim."
Pseudònim: "Nom fals emprat per un autor en lloc del seu."
Totes aquestes definicions, que pots trobar a l...
Per tancar aquests apunts sobre el dret a saber, us vull fer cinc cèntims de l'ús que s'està fent de la informació pública obtinguda mitjançant les sol·licituds de dret d'accés, tant des de la perspectiva de la persona sol·licitant com de les administracions públiques.
L'actor que ha contribuït en bona mesura a l'èxit del dret a saber a Catalunya és, sens dubte, la Comissió de Garantia del Dret d'Accés a la Informació Pública (en endavant, GAIP) i, a l'Estat espanyol, el seu equivalent, el Consejo de Transparencia y Buen Gobierno...
En el meu primer apunt, vaig introduir el dret a saber o dret a accedir a la informació pública.
Per als no iniciats en el món de la transparència, el terme informació pública pot sonar tan llunyà com les illes Salomó al Pacífic Sud i no s'arriben a imaginar...
Si aquesta tarda anéssim fins al Portal de l'Àngel de Barcelona i comencéssim a preguntar als vianants si coneixen el seu dret a saber, una bona part ens miraria amb perplexitat i pensaria que formem part d'algun programa d'humor de la televisió.
Potser alguna persona s'aventuraria...
Cap del Gabinet Tècnic del Departament d'Educació
Sovint, quan una administració pública vol concedir un premi, sorgeixen dubtes com ara quina és la seva naturalesa jurídica o quina és la normativa reguladora que l'empara, que són deguts a una atenció escassa i la poca claredat de l'ordenament jurídic i la jurisprudència.
L'article 30 de la Llei 38/2003, general de subvencions (en endavant LGS), estableix que la justificació del compliment de les condicions imposades i de la consecució dels objectius establerts en l'acte de concessió de la subvenció s'ha de documentar de la manera que es determini reglamentàriament...
El capítol IV de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions (LGS), regula la gestió i la justificació del beneficiari i, si escau, l'entitat col·laboradora de les subvencions atorgades.
Es disposa expressament la possibilitat que el beneficiari pugui concertar amb tercers l'execució de...
L'article 34.1. b de la Llei 47/2003, de 26 de novembre, general pressupostària (LGP), estableix que "amb càrrec als crèdits de l'estat de despeses de cada pressupost només es poden contreure obligacions derivades d'adquisicions, obres, serveis i resta de prestacions o despeses en general que...
Tècnica de serveis econòmics amb adscripció a Intervenció - Control Financer de la Diputació de Girona
La Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions (en endavant, LGS), defineix la subvenció com tota disposició de diners efectuada per organismes públics o dependents d'administracions públiques a favor de persones públiques o privades, que compleix els requisits següents:
La justificació de les subvencions atorgades es fonamenta en l'obligació de justificació inherent al maneig i a la custòdia de cabals públics.
La Sala Contenciosa Administrativa de l'Audiència Nacional (Secció 4), en la Sentència de 15 d'abril de 2015, assenyala en aquest sentit "[...] la necesidad de un...
Com a continuació de les aportacions que s'han fet en aquest espai temàtic, aquest apunt ha de permetre aprofundir en una de les qüestions que poden ser d'interès en l'àmbit de la gestió, i específicament en una de les possibles causes de revocació d'una subvenció, que...
En aquesta segona part de l'apunt es tractaran específicament els criteris aprovats el 22 d'octubre de 2019.
La Comissió Interdepartamental de Transparència i Govern Obert disposa en la introducció que "Aquest document –criteris- té per objecte establir criteris en l'Administració de la Generalitat de Catalunya i en...
En dos apunts es tractaran un dels aspectes de la transparència, específicament s'analitzaran les obligacions de publicitat activa que estableix l'article 15 de la Llei 19/2014, de 29 de desembre, de transparència, accés a la informació i bon govern, però des del punt de vista de les...
En aquest apunt es tractarà un dels aspectes que afecta els beneficiaris d'una subvenció pública, que és l'acreditació i el període de validesa de les certificacions i les declaracions responsables emeses pels beneficiaris.
Específicament tractarem el compliment dels requisits de trobar-se al corrent d'obligacions tributàries i amb...
Aquest apunt és una continuació del que es va publicar el dia 25 d'abril de 2019 en aquest mateix Espai temàtic de gestió i control de subvencions i ajuts, amb el títol "Les 4 R: revocació, reintegrament, requeriment previ i reducció automàtica", en el qual es manifestava que, d...
En aquest apunt ens referirem a l'àmbit subvencional des de la perspectiva de la Generalitat de Catalunya, deixant de banda les subvencions a l'Administració local i les finançades amb fons de la Unió Europea, específicament en una fase concreta com és el procediment de revocació o reintegrament, les...
Cap del Servei d'Administració Econòmica i Contractació del Consell Català de l'Esport
Com a continuació de les aportacions que s'han fet en aquest espai temàtic, aquest apunt ha de permetre aprofundir en una de les qüestions que poden ser d'interès en l'àmbit de la gestió, i específicament en una de les possibles causes de revocació d'una subvenció, que...
El títol I de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions (LGS) regula els diferents procediments de concessió de les subvencions.
Dins d'aquest títol es distingeix, bàsicament, dos règims:
El 18 de març de 2019 es va publicar, en el web del Departament de la Vicepresidència i d'Economia i Hisenda de la Generalitat de Catalunya, un nou àmbit d'informació relatiu als ajuts i les subvencions, que vol ampliar, unificar, homogeneïtzar i simplificar la informació pública en aquest...