El debat organitzat pel Centre d'Estudis de Temes Contemporanis va comptar amb la ponència inicial del professor Philippe van Parijs, que va defensar la necessitat d'avançar cap a les polítiques socials en l'àmbit de la Unió Europea.
També hi van participar els eurodiputats Jordi Solé i Ramon Tremosa
El passat 1 de març, el Centre d'Estudis de Temes Contemporanis (CETC) va inaugurar el cicle "El futur del projecte Europeu" amb la conferència del professor Philippe Van Parijs sobre la Construcció de l'Europa Social.
L'acte, que va tenir lloc a l'Aula Europa –seu de l'Oficina del Parlament Europeu a Barcelona– també va comptar amb la participació dels diputats del Parlament Europeu Jordi Solé i Ramon Tremosa.
El director del CETC, Pere Almeda, va ser l'encarregat de presentar el debat.
En el seu parlament inicial, va incidir en la necessitat de repensar Europa en aquest moment ple d'incerteses.
Per aquest motiu, des del CETC s'han previst una sèrie d'activitats sobre el futur del projecte d'integració, i el proper monogràfic de la revista IDEES estarà dedicat íntegrament a reflexionar sobre Europa.
La conferència que va impartir Van Parijs va tenir com a punt de partida l'economista austríac Friedrich August von Hayek (Viena, 1899), defensor d'una federació multinacional de caire liberal i considerat un dels pares del neoliberalisme.
Hayek va ser el protagonista involuntari del debat, ja sigui per reforçar el seu punt de vista o bé per donar-li la volta entorn de la necessitat d'una Europa més social.
En la seva conferència, Van Parijs va citar Hayek per recórrer a la idea utòpica de federació multinacional liberal.
El pensador belga va capgirar el plantejament de Hayek per il·lustrar la necessitat d'avançar cap a la creació d'un marc compartit de polítiques socials a la Unió Europea.
I és que en el moment actual, en el qual està en joc el futur del projecte d'integració, hi ha qui creu que cal tornar enrere i re-nacionalitzar competències.
Van Parijs, en canvi, va explicar que cal apostar per la creació d'institucions en l'àmbit de la UE que acompanyin el Mercat únic, encara que en aquests moments sigui inabastable parlar d'un Estat del Benestar europeu.
Així, va sostenir que aquesta és la millor manera de garantir les quatre llibertats lligades al mercat comú: garantir la lliure circulació de mercaderies, de capital, de servei i de persones és apostar també per una Europa social.
En concret, Van Parijs va desenvolupar la idea de renda bàsica europea o eurodividend; una modesta renda incondicional per a tots els residents permanents a la Unió Europea que ajudaria a escapar del "parany" neoliberal de Hayek i evitaria la competició tributària entre estats membres.
Fer polítiques socials d'aquestes característiques, va defensar, serviria per protegir la factibilitat econòmica de la UE i de l'euro, i aportaria legitimitat al projecte d'integració, ja que els avantatges de la UE esdevindrien més tangibles per als ciutadans.
Van Parijs també va assenyalar que cal un demos europeu per construir una Europa social més forta.
I és que la manca d'aquest demos és un dels principals dèficits actuals.
Per aquest motiu, el filòsof belga va apuntar alguns canvis institucionals que creu que podrien ser útils: per exemple, la idea de crear districtes electorals paneuropeus per escollir alguns dels escons del Parlament Europeu.
També va defensar l'anglès com a idioma continental i llengua vehicular: "Igualment important és la democratització de la lingua franca", va sostenir.
Per tancar la seva intervenció, Van Parijs va fer una crida a recuperar l'esperit utòpic com a motor per imaginar escenaris de futur a la Unió Europea.
Parafrasejant altre cop a Hayek, va assegurar que "necessitem aquesta utopia" per construir socialment Europa.
En el moment del debat, els eurodiputats van coincidir en la manca de voluntat actual per aprofundir en la dimensió política i social de la UE.
"No veig pràcticament ningú que estigui a favor de més Europa.
La majoria de partits polítics i estats membres que conformen la Unió Europea estan en contra de cedir més sobirania a la UE i, per tant, a favor de menys integració", va assenyalar Tremosa.
Per la seva banda, l'eurodiputat Jordi Solé va coincidir amb la diagnosi de la manca de demos europeu com a impediment per aprofundir en el projecte federal de la UE.
En aquest punt, però, Tremosa i Van Parijs van constatar diferents visions respecte els efectes del Mercat únic.
Mentre que Tremosa defensava que la unió econòmica, amb els intercanvis que facilita, afavoreix la creació d'un demos europeu, Van Parijs sostenia que les llibertats del Mercat únic "són fantàstiques, però només les gaudeix una part molt petita de la població comunitària".
El debat, moderat per la Directora General de Relacions Exteriors, Mireia Borrell, es va dur a terme davant d'una cinquantena llarga de persones, que van omplir l'espai situat al Passeig de Gràcia número 90.
Van Parijs va sostenir que "les llibertats del Mercat únic són fantàstiques, però només les gaudeix una part molt petita de la població comunitària".