El Decret 136/2009, d'1 de setembre, d'aprovació del programa d'actuació aplicable a les zones vulnerables en relació amb la contaminació de nitrats que procedeixen de fonts agràries i de gestió de les dejeccions ramaderes, estableix les quantitats de nitrogen aportat al sòl mitjançant l'aplicació de dejeccions ramaderes.
La disposició final tercera del Decret 136/2009, d'1 de setembre, autoritza el conseller o consellera del Departament d'Agricultura, Alimentació i Acció Rural a modificar les quantitats fixades en el Decret per tal d'adaptar-les als avenços tècnics i de coneixement i a adoptar les mesures necessàries per al seu desplegament i execució.
Per la seva part, l'annex 2 del Decret 136/2009, d'1 de setembre, permet considerar reduccions en les quantitats de nitrogen excretat pel bestiar, que estableix el mateix annex, en el cas que s'utilitzin determinades millores en l'alimentació, sempre que la persona titular de l'explotació ramadera ho justifiqui adequadament.
La direcció general competent en matèria d'agricultura i ramaderia ho ha de valorar individualment.
En relació amb el bestiar porcí, l'annex 2 del Decret 136/2009, d'1 de setembre, fixa unes taules en les quals relaciona els tipus d'alimentació amb el percentatge de reducció del nitrogen aportat per les dejeccions porcines, i n'estableix 3 nivells.
En els nivells 1 i 2, l'annex 2 del Decret 136/2009, d'1 de setembre, ja estableix les reduccions de nitrogen associades, mentre que per al nivell 3 s'hi preveu un càlcul individualitzat de la reducció.
En aquesta disposició es determina el mètode de càlcul per al nivell 3 de reducció en l'excreció nitrogenada.
L'avenç del coneixement en la nutrició del bestiar porcí i la millora de les tecnologies de producció i subministrament del pinso fan possible que la quantitat total de nitrogen excretat es redueixi molt en relació amb els nivells de referència del Decret 136/2009.
Aquestes reduccions contribueixen a facilitar la gestió de les dejeccions ramaderes i a millorar la qualitat del medi.
El seu reconeixement en els plans de gestió de dejeccions ramaderes ha de permetre accelerar aquesta millora tecnològica i fer més competitiu el sector, alhora que es preserva el medi.
Les reduccions que s'estableixen en el nivell 3 es divideixen en dos subnivells, en funció del percentatge de reducció a assolir.
En el nivell 3a les reduccions es fan mitjançant un seguit de càlculs fonamentats en sòlids principis de la pràctica nutricional de granges de porcí a Catalunya, basant-se en l'informe Valoració del contingut de nitrogen de les dejeccions ramaderes de porcí en relació a dietes estàndard, de l'Institut de Recerca i Tecnologia Agroalimentàries (IRTA) de 3 de març de 2010.
Per al nivell 3b es consideren necessaris, donats els elevats nivells de reducció, estudis empírics a nivell comercial.
Conseqüentment, es considera convenient i positiu de cara a una major seguretat per a les persones titulars d'explotacions ramaderes i en compliment de l'habilitació establerta en el Decret 136/2009, d'1 de setembre, establir els criteris per a l'aplicació dels nivells de reducció en l'excreció de nitrogen del bestiar porcí mitjançant la millora en l'alimentació, d'acord amb l'annex 2 del Decret 136/2009, a proposta de la Direcció General d'Agricultura i Ramaderia i en base a la facultat que la disposició final tercera d'aquest Decret confereix al conseller d'Agricultura, Alimentació i Acció Rural,
Reconeixement de la reducció en l'excreció nitrogenada superior al 12%.
Les persones titulars d'explotacions ramaderes que vulguin obtenir el reconeixement d'una reducció en l'excreció nitrogenada superior al 12% mitjançant determinades millores en l'alimentació del bestiar porcí han d'utilitzar en la seva alimentació pinsos elaborats amb les característiques establertes en aquesta Ordre.
Nivell 3 de l'annex 2 del Decret 136/2009, d'1 de setembre.
Dins del nivell 3 de l'annex 2 del Decret 136/2009, d'1 de setembre, es distingeixen dos grups: el nivell 3a, que comprèn les reduccions en l'excreció nitrogenada superiors al 12% i fins al 18%, i el nivell 3b, que comprèn les reduccions en l'excreció nitrogenada superiors al 18%.
Reduccions en l'excreció nitrogenada superior al 12% i fins al 18%.
3.1 El càlcul individualitzat establert pel nivell 3a en bestiar porcí d'engreix s'ha de realitzar d'acord amb el mètode de càlcul descrit en l'annex 1 d'aquesta Ordre.
3.2 Sens perjudici de la facultat de control i d'inspecció de l'Administració, els fabricants de pinsos que pretenguin fabricar-los per a reduccions compreses dins del nivell 3a han de presentar una declaració responsable a la direcció general competent en matèria d'agricultura i ramaderia sobre els continguts de proteïna dels pinsos que subministraran per als diferents trams de pes dels animals, els càlculs d'acord amb l'annex 1, la quantitat de pinso prevista consumir per cada tram de pes i que ha de permetre al final del cicle productiu assolir els pesos vius previstos considerant un maneig estàndard, l'addició o no d'aminoàcids i qualsevol altra informació que es consideri rellevant.
3.3 Els i les titulars d'explotacions ramaderes que alimentin els animals mitjançant pinso elaborat d'acord amb el mètode de càlcul descrit en l'annex 1 d'aquesta Ordre poden sol·licitar que això sigui tingut en compte en el seu pla de gestió de dejeccions ramaderes, establert a l'article 21 del Decret 136/2009.
Reduccions en l'excreció nitrogenada superiors al 18%.
a) La justificació de les reduccions d'acord amb el nivell 3b en bestiar porcí s'ha de realitzar d'acord amb la metodologia descrita en l'annex 2 d'aquesta Ordre.
b) Les persones fabricants de pinsos que desitgin que l'ús d'unes determinades formulacions de pinsos per al bestiar porcí es puguin beneficiar de reduccions d'excreció nitrogenada superiors al 18%, respecte als valors estàndard de l'annex 2 del Decret 136/2009, hauran de realitzar un procés de mesura del nitrogen (N) excretat en explotacions ramaderes d'acord amb la metodologia de l'annex 2 d'aquesta Ordre.
c) La persona fabricant de pinso abans d'iniciar el procés ha de presentar a la direcció general competent en matèria d'agricultura i ramaderia una sol·licitud demanant acollir-se a aquesta modalitat, amb indicació de:
Empresa o entitat independent (empresa de certificació acreditada, entitat ambiental de control, universitat o centre de recerca) que realitzarà la presa de mostres i els diferents controls associats.
Laboratori que farà les anàlisis.
Justificació del seguiment d'una alimentació adreçada a la reducció de l'excreció nitrogenada.
En tots els casos, per a la justificació que l'explotació ramadera segueix una determinada alimentació que pot donar lloc a reduccions en el N excretat pel bestiar porcí respecte a l'estàndard establert al Decret 136/2009 la persona titular de l'explotació ramadera ha de conservar, durant un període de tres anys, els comprovants de la persona subministradora que garanteixin la composició i la quantitat d'aliments subministrats als animals.
Així mateix, a través de l'examen de la documentació de l'explotació s'ha de poder deduir el nombre de porcs engreixats, el pes mitjà de sortida cap a escorxador, les quantitats de pinso consumides en cada fase productiva i, si escau, el nombre de parts per truja i any, així com la durada de la lactació.
Les persones fabricants de pinsos i les explotacions ramaderes a les quals, abans de l'entrada en vigor de la present Ordre, el Departament d'Agricultlura, Alimentació i Acció Rural hagi reconegut explícitament reduccions en l'excreció nitrogenada del bestiar porcí superiors al 12% respecte dels valors estàndard establerts al Decret 136/2009, poden continuar gaudint de les reduccions reconegudes en els termes en què se'ls van reconèixer, sense perjudici de la regulació sobre seguiment i control establerta en aquesta Ordre.
Mètode de càlcul a aplicar per a reduccions superiors al 12% i fins al 18%.
Càlcul de l'excreció de nitrogen en porcs d'engreix
Pes dels porcs a l'inici de l'engreix (kg): A.
Pes dels porcs al final de l'engreix (kg): B.
Contingut de proteïna del pinso (%)
Excreció de N (kg/plaça i any):
Excreció de N (% del valor de referència):
En la taula anterior, els valors o fórmules corresponents a cada casella són els següents:
Aquest full de càlcul es pot trobar a la pàgina web del Departament d'Agricultura, Alimentació i Acció Rural.
Metodologia que cal emprar per a reduccions superiors al 18%
Per justificar reduccions en l'excreció nitrogenada dels porcs superiors al 18% respecte al valor estàndard del Decret 136/2009, la qual s'anomena reducció de nivell 3b, cal que es presenti un estudi, realitzat per una entitat independent (empresa de certificació acreditada, entitat ambiental de control, universitat o centre de recerca), que demostri que realment es redueix l'excreció de N en més del 18% respecte als valors estàndard.
Aquest estudi s'ha de dur a terme en condicions d'explotació comercial.
2) Descripció dels diferents pinsos utilitzats en les diferents fases d'alimentació i diferents nivells de proteïna (composició de matèries primes, composició analítica, ús d'enzims, proteïna digestible, aminoàcids, etc.).
3) Consum real de cada tipus de pinso en kg per cada porc sortit, considerant la mortalitat del grup.
4) Durada de l'estudi: com a mínim un any i en almenys 5 granges que generin anualment, en conjunt, almenys 20.000 kg de N segons els valors estàndard.
Cal relacionar i identificar les explotacions i fer-ne una descripció: tipus d'allotjaments, instal·lacions, sistema de neteja, nombre de places, durada del cicle, sistema d'alimentació, etc. Les granges seleccionades han de complir les millors tècniques disponibles (MTD) derivades de la normativa europea.
Les mostres de purí per tal de conèixer la composició química han de:
Ser representatives: per tal de considerar l'heterogeneïtat de les mostres segons el punt de recollida és important agafar diferents mostres en diferents alçades de la fossa i/o bassa i a diferents punts.
Ser obtingudes al final del cicle del bestiar, per tal de tenir en compte la producció global de N al llarg de tot el cicle.
6) S'ha de conèixer el volum total de dejecció durant tot el cicle productiu.
Per tant, cal que les granges, al moment de realitzar la prova, puguin gestionar independentment les dejeccions de la prova.
Paràmetres que cal analitzar en els purins (en mostres al final del cicle): matèria seca, N total, N amoniacal, i N orgànic.
Paràmetres que cal analitzar en els purins en almenys una mostra per granja i any: matèria seca, matèria orgànica, pH, CE, N total, N amoniacal, N orgànic, P total, K total, Cu total i Zn total.
Paràmetres que cal analitzar en els pinsos: matèria seca, proteïna bruta, matèries grasses brutes, cel·lulosa bruta, cendres brutes, lisina, metionina, treonina, triptòfan, isoleucina, P total, Cu i Zn.
7) Empresa o entitat que farà els controls en granja i agafarà les mostres.
8) Laboratori que realitzarà les anàlisis i metodologies a emprar.