Els defensors i defensores s'escullen d'entre les candidatures presentades per entitats catalanes i avalades per entitats del país d'origen de les persones candidates.
Martha Ceballos és víctima del conflicte armat a Colòmbia, defensora de drets humans, mare de dues filles i persona compromesa de forma permanent amb la construcció de pau a Colòmbia.
Ha exercit durant diversos anys com a portaveu a Nariño del Moviment Nacional de Víctimes de Crims d'Estat (MOVICE), una plataforma d'organitzacions que treballa per la restitució dels drets de les víctimes de l'aparell estatal.
Martha també és membre de diverses plataformes de defensors de drets humans i de víctimes a escala regional i nacional.
En els últims anys ha exercit com a secretària tècnica de la Taula Departamental de Treball, Prevenció i Assistència de les Víctimes de Desaparició Forçada del Departament de Nariño, des de la Sotssecretaria de Pau i Drets Humans de la Governació de Nariño.
El seu treball ha estat principalment enfocat en la coordinació d'espais de visibilització i acompanyament, en diverses parts del seu departament, orientats a l'accés a drets de familiars de persones donades per desaparegudes i accions encaminades a la seva recerca, tals com els diagnòstics de cementiris amb presència de cossos no identificats a les zones d'Ipiales, Pastura i Tumaco, entre altres.
Martha Lucía ha patit, reiteradament, amenaces i persecució per part de diversos actors armats, per la qual cosa ha entrat a formar part del grup de 16 líders i lideresses socials en situació d'alt risc per a qui MOVICE va sol·licitar mesures cautelars davant de la Comissió Inter-americana de Drets Humans (CIDH) el passat 26 d'abril de 2018.
Per aquests motius, ha estat acollida al PCPDDH d'octubre de 2018 fins a abril de 2019.
Karen Taxilaga és una defensora de drets humans i dirigent camperola a Mèxic.
Forma part de la comunitat indígena de Tezontepec d'Aldama, situada a Hidalgo, a la zona nord de la capital del país.
Una comunitat que ha estat desposseïda del seu territori comunal, que ocupa 1899 hectàrees, i on es troba la capa freàtica més gran de la zona centre de Mèxic, a la vall del Mezquital.
Les dues característiques que més destaquen a la regió són l'agricultura intensiva, aconseguida gràcies a la gran quantitat d'aigua al seu aqüífer, però també l'alarmant contaminació.
Les aigües residuals que arriben a la comunitat l'han ubicat al novè lloc a Mèxic amb el nombre més gran de morts per malalties diarreiques en menors de cinc anys.
Una problemàtica que es deriva de les descàrregues d'aigües residuals per part de les operacions d'empreses petroquímiques, tèxtils, cimenteres i de refineria que actuen a la regió.
De fet, l'any 2005 la regió Tula – Tepeji va ser considerada per l'Organització de les Nacions Unides com la zona més contaminada del món.
Davant d'aquesta situació la Karen ha exercit, al llarg de més d'una dècada, de representant municipal de la Secretaria de Dones de l'organització Unió Força Indígena i Camperola (UFIC), que lluita per la defensa de la terra i els recursos naturals, així com de les persones que hi viuen.
Ha estat víctima de múltiples agressions que han posat en risc la seva vida, i les denúncies que ha interposat no han donat fruit.
Per aquests motius, ha estat acollida al Programa Català de Protecció de Defensors i Defensores dels Drets Humans entre l'octubre de 2018 fins a abril de 2019 a iniciativa de l'entitat Taula per Mèxic.
En el marc d'aquest programa, les defensores acollides han participat en un gran nombre d'activitats, d'entre les quals destaquen les següents: