projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El 24 de maig, Dia Europeu dels Parcs, és la data escollida per inaugurar un nou itinerari del Parc, en aquest cas terapèutic, que porta per nom Salvador Grau i Tort, tot un referent en la conservació de la natura de Catalunya, desaparegut el 2016
Salvador Grau i Tort, biòleg compromès amb la natura, que fou cap de Servei de Planificació de l'Entorn Natural de Catalunya i membre de la ICHN, va tenir els inicis laborals al Parc Natural de la Zona Volcànica de la Garrotxa i amb el qual sempre va continuar vinculat.
El Parc Natural ha escollit un dia especial, el Dia Europeu dels Parcs, per presentar en públic l'itinerari terapèutic Salvador Grau.
El Dia Europeu dels Parcs se celebra el 24 de maig des que en aquella data de 1909 es declaraven els primers parcs nacionals europeus a Suècia.
Per recordar aquella efemèride, la Federació de Parcs Nacionals i Naturals d'Europa (EUROPARC), que agrupa gairebé 400 membres de 36 estats europeus, promou diferents activitats a les àrees protegides que fomenten els valors de la natura i en difonen els valors entre la ciutadania.
La inauguració de l'itinerari terapèutic Salvador Grau s'emmarca també dins la # SetmanaNatura, que es planteja com un moment de l'any per prendre consciència de la necessitat de conservar el medi ambient i el nostre patrimoni natural.
El lloc de trobada per començar l'itinerari serà el Casal de Bonavista (Olot), a les 10h.
Amb l'ajuda d'una guia especialitzada, es podrà gaudir del recorregut terapèutic en companyia d'un grup reduït de persones, perquè les places seran limitades.
Més informació sobre la celebració del Dia Europeu dels Parcs 2018 a Catalunya:
L'any 1985, el Parlament de Catalunya va aprovar la Llei 12/1985 d'espais naturals que requalifica els espais protegits de la zona volcànica: el paratge natural d'interès nacional va adoptar la denominació de parc natural i les reserves integrals geobotàniques van esdevenir reserves naturals i es va nomenar el primer director del Parc.
Per dur a terme aquest objectiu, s'havia de dotar de recursos humans i econòmics el nou parc natural i el 15 de juliol de 1985 es va incorporar el Sr.
Josep M. Mallarach com a primer director del Parc i el mes de setembre la Sra.
Naixia l'equip de gestió del Parc.
Així es va iniciar la gestió del Parc Natural de la Zona Volcànica de la Garrotxa i durant aquests 35 anys s'han produït canvis substancials de caire econòmic, ecològic i social.
L'eliminació o reducció de les agressions ambientals més greus ha estat possible gràcies als esforços de molts responsables polítics i dels tècnics dels departaments als quals ha estat adscrit el Parc; a la disponibilitat i predisposició dels càrrecs municipals, amb qui s'han coordinat multitud d'accions; a la dedicació dels membres de la Junta de Protecció; a la capacitat de treball de l'equip tècnic; a les aportacions dels representants d'entitats locals (associacions de veïns, entitats excursionistes, ecologistes, caçadors, etc.); i, per descomptat, als comentaris, suggeriments o crítiques de molts habitants del Parc Natural.
Explotacions que formen part de Fet al Parc que reuneix un conjunt d'agricultors i ramaders compromesos amb la conservació del Parc Natural i que comparteixen una manera de treballar que conflueix en tres grans blocs: origen, manteniment d'espais agraris i bona gestió ambiental.
Són molts els que creuen que no hi ha manera més noble de rendir culte a un territori que creure en els productes que ens dona aquesta terra, i més quan aquests recursos naturals ens ofereixen productes d'una elevada qualitat organoelèptica.
Va ser en uns anys de secada en què la collita de blat va ser molt escassa quan varen haver de plantar aquella llegum, provinent del anomenat nou continent, que fins al moment només s'utilitzava com a planta ornamental.
De seguida es varen adonar que plantada en sòls d'origen volcànic s'aconseguien uns fesols d'un gust incomparable, que varen servir d'aliment de supervivència durant diverses generacions, fins al punt que eren molts els que s'acostaven fins a les seves contrades per recollir proteïna per passar l'hivern.
L'any 1988 es va crear l'Associació de Cultivadors de Fesols de Santa Pau, amb la intenció de buscar la forma de mecanitzar el conreu i de millorar-ne la seva promoció i comercialització.
En aquestes petites valls fèrtils, l'única manera d'aconseguir un mínim d'activitat viable i sostenible és produint productes amb valor afegit, d'elevada qualitat i intensitat, que tinguin un procés d'elaboració i de comercialització propi que permeti que el producte arribi al consumidor final.
Són microeconomies arrelades a la zona, que creen teixit social i cultural.
Protegir aquest producte va ser sempre una prioritat, i és per això que varen sol·licitar la Denominació d'Origen Protegida, que els va ser concedida el juliol de 2015, quan va sortir publicat al Diari Oficial de la Unió Europea.
D'aquesta manera es pretén salvaguardar unes formes de vida, que fan referència no només a la pagesia, sinó també al comerç i a la restauració, font de vida per a tothom.
Lluís Sunyer (president de l'Associació de Cultivadors de Fesols de Santa Pau)
Diferents establiments de la Garrotxa
Minibiblioteques i itineraris de natura, biblioteques mòbils, punts de documentació... són alguns dels serveis estrella de les biblioteques ambientals garrotxines, que fan arribar informació més enllà dels seus murs.
L'article forma part d'una sèrie d'articles que els diferents tècnics del Parc han fet sobre patrimoni immaterial, agricultura o turisme, per col·laborar amb el Butlletí de Turisme Garrotxa.
Els diferents articles estan disponibles en català, castellà, francès i anglès i van dirigits al sector turístic.
El 31 de juliol de 1985 l'Ajuntament d'Olot va adoptar l'acord del canvi de denominació
Amb motiu de l'adaptació de l'edifici de la Torre Castanys com a Secció de Ciències Naturals del Museu Comarcal i seu de la Junta de Protecció de la Zona Volcànica de la Garrotxa, la Comissió Permanent de la Junta de Protecció, reunida el 26 de juliol de 1985, va acordar proposar a l'Ajuntament d'Olot que la Torre Castanys prengui la denominació de Casal dels Volcans.
L'Ajuntament d'Olot, reunit en sessió ordinària el 31 de juliol de 1985, va acordar donar el nom de Casal dels Volcans a la Torre Castanys com queda constància al punt núm. 20 de l'acta de la sessió.
D'això ja fa 35 anys i actualment, el Casal dels Volcans és una de les seus administratives del Parc Natural de la Zona Volcànica de la Garrotxa, un dels centres d'informació del Parc i seu del Museu dels Volcans.
El 8 de setembre de 1985, durant les Festes del Tura, el president de la Generalitat va inaugurar el Casal dels Volcans, ubicat a la Torre Castanys del Parc Nou d'Olot
Amb l'acte d'inauguració del Casal dels Volcans acabava un primer període de la història del Parc Natural de la Zona Volcànica de la Garrotxa des de l'aprovació per part del Parlament de Catalunya de la Llei 2/1982, de 3 de març, de protecció de la zona volcànica de la Garrotxa, que declarava Paratge Natural d'Interès Nacional la zona volcànica de la Garrotxa.
Més endavant, la Llei 12/1985, d'espais naturals de Catalunya, va reclassificar el Paratge Natural d'Interès Nacional en Parc Natural i esdevenia el novè parc natural de l'estat espanyol.
Poc a poc es va poder iniciar la gestió del Parc amb la contractació del director-conservador i una administrativa, embrió de l'equip gestor, la constitució de l'equip rector, l'aprovació d'un primer pressupost i la inauguració de la seu administrativa del Parc al Casal dels Volcans.
Tothom qui vulgui es pot descarregar el còmic a la web del PNGarrotxa i les activitats associades a les webs del Departament d'Educació i la SECS
Un cargol, un cuc i un grup de joves són alguns dels personatges que protagonitzen Viure al sòl, un còmic produït inicialment el 2015 per la SECS, en el marc de l'Any internacional dels sòls, que s'ha reeditat el 2019, i que pretén conscienciar sobre la problemàtica mediambiental del sòl i la necessitat de protegir-lo.
A través d'unes 60 vinyetes, els autors relaten diverses problemàtiques relacionades amb l'ús d'aquest recurs no renovable.
Així mateix, mostren els punts de vista de l'ésser humà i dels éssers vius que hi habiten.
El còmic, que es concep com un recurs didàctic i divulgatiu, es dirigeix tant al públic infantil com al públic en general i l'alumnat de tots els nivells educatius.
Va ser elaborat inicialment en gallec per la Sociedad Española de la Ciencia del Suelo amb un protagonisme especial de la delegació gallega, i posteriorment traduït al castellà, català, i anglès.
Al web del Departament d'Educació de la Generalitat de Catalunya, a més del còmic també estan disponibles els panells de l'exposició "Els sòls i la biodiversitat forestal" amb una guia didàctica per a secundària i batxillerat, a més d'una col·lecció d'activitats complementàries relacionades amb el sòl per a diferents nivells.
El CSIC, per la seva banda, al 2015 va elaborar també infografies, jocs i altres recursos per estudiar els sòls, i en va fer una reedició el 2018.
Al Casal dels Volcans, a l'any 2015 es va fer una exposició relacionada amb els sòls i en què ja es va fer difusió de la primera edició del còmic.
En aquella ocasió es va contextualitzar l'actuació en l'efemèride del mundial del sòl.
En el marc de la Dècada Internacional dels Sòls 2015-2024, i per tal de difondre a tothom la importància d'aquest recurs per a la salut i la vida al planeta, el 2019 la Fundació Mas Badia, el Parc Natural de la Zona Volcànica de la Garrotxa, el Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació, amb l'ajuda també del Fons Europeu Agrícola de Desenvolupament Rural, i la col·laboració de SECS Galícia, hem editat de nou aquest còmic, esperant que sigui útil per a tothom.
Mitjançant aquest document, el Parc Natural seguirà col·laborant en els Premis Jordi Pujiula per a Treballs de Recerca de Batxillerat i Projectes Finals de Cicles Formatius, en l'àmbit de Ciències Naturals.
L'acte de signatura de l'acord s'ha fet al Casal del Volcans d'Olot, seu del Parc Natural, per part del Sr.
Miquel Àngel Fumanal Pagès, president del PEHOC i del Sr.
F. Xavier Puig i Oliveras, director del PNGarrotxa i s'han acordat tots els punts de la col·laboració que es farà visible quan es produeixi l'acte de lliurament dels IX Premis Jordi Pujiula per a Treballs de Recerca de Batxillerat i Projectes Finals de Cicles Formatius, en l'àmbit de Ciències Naturals durant els propers mesos.
Pensa amb els arbres, i participa amb les biblioteques a la Setmana de la Natura
Les biblioteques celebren novament la Setmana de la Natura que lidera la Xarxa per a la Conservació de la Natura, aquest any amb el lema Natura és Salut, que les biblioteques han representat simbòlicament amb els arbres.
Normalment l es bib lioteques públiques i els centres amb documentació ambiental de Catalunya (la Xarxa DocAmbCat ) celebren la Setmana de la Natura entre del 24 de maig ( Dia Europeu dels Parcs) al 5 de juny (Dia Mundial del Medi Ambient), però degut a la pandèmia les dates s'han mogut del 3 a l'11 d'octubre, encaixant-hi també una altra efemèride prevista, el Dia Internacional de les Aus Migratòries el 10 d'octubre.
Per celebrar-ho, la xarxa DocAmbCat de biblioteques amb fons ambientals de Catalunya, més de 50 biblioteques públiques, universitàries, especialitzades organitzaran activitats com ara xerrades, tallers, activitats de bosc i aparadors de llibres sobre arbres i salut.
S'ha organitzat també un concurs amb el sorteig de 3 premis, aquest any proporcionats per establiments turístics i productors del projecte Fet al Parc Natural de la Zona Volcànica de la Garrotxa que ofereixen allotjament, àpats, cistelles de productes locals...
Per participar-hi, cal que es feu arribar fotos, poemes, dibuixos sobre el tema "El meu arbre", ja sigui en sala a les biblioteques, per correu electrònic, o per mitjà de les xarxes socials, penjant-t'ho a Instagram, Facebook o Twitter (amb els hastags i etiquetant també, si volen, la seva biblioteca).
La data màxima per fer aportacions és l'11 d'octubre.
Per a més informació, consulteu les bases.
El passat divendres 21 d'agost, els participants de la primera activitat del cicle d'activitats "Nits d'estiu a Mas de Melons" varen poder observar les últimes llàgrimes de Sant Llorenç
El passat divendres 21 d'agost, els participants de la primera activitat del cicle d'activitats "Nits d'estiu a Mas de Melons" varen poder visitar el centre d'interpretació de Mas de Melons i els Secans de Lleida.
L'objectiu de la visita era conèixer la Reserva i la seva gestió, tot recorrent la història i el patrimoni natural i cultural dels Secans, la seva biodiversitat, paisatge, fauna i flora.
Després de la visita a l'interior del centre, una breu passejada per l'entorn del Mas de Melons sota els últims rajos de sol deixava contemplar la gran extensió d'un mosaic de cultius de secà i garriga, la seva diversitat paisatgística i el patrimoni cultural lligat a l'activitat humana al llarg de la història.
Després de sopar a la fresca, arribava el gran moment: contemplar sota el cel estrellat les llàgrimes de Sant Llorenç.
Així es com es coneix la pluja de meteors provocada per la cua de pols còsmica que el cometa Swift-Tuttle deixa anar al seu pas.
Aquest cometa descriu una trajectòria que fa la volta al Sol cada 135 anys, però cada any la Terra travessa la seva cua entre mitjans de juliol i finals d'agost.
En fer-ho, les partícules de pols i sorra travessen l' atmosfera terrestre a una velocitat que les minúscules partícules del cometa poden produir impressionants traces de llum.
Fins a mitjanit, doncs, i com si d'una competició d'observació es tractés, entre tots i totes les participants es varen arribar a comptabilitzar fins a una desena de llàgrimes de Sant Llorenç travessant el cel i deixant en algun cas brins de pols interestel·lar que deixaven unes traces espectaculars, fent que les veus dels participants esclatessin amb gran sorpresa.
I entre llàgrima i llàgrima, les esperes eren aprofitades per conèixer les diferents constel·lacions amb l'ajuda de mapes de constel·lacions i aplicacions mòbils.
El dissabte 5 de setembre, els participants de la primera ruta guiada del cicle d'activitats "Pedalant pels Secans de Lleida" varen poder gaudir de l'entorn de la Reserva de Mas de Melons
El dissabte 5 de setembre, els participants de la primera ruta guiada del cicle d'activitats "Pedalant pels Secans de Lleida" varen poder gaudir de l'entorn de la Reserva de Mas de Melons.
L'objectiu de la visita era descobrir els diferents valors naturals, etnològic i culturals que es conserven a l'interior de la Reserva Natural tot pedalant.
La ruta guiada s'inicià al Centre d'Interpretació de Mas de Melons, des d'on es remuntà la Vall de Melons fins al límit est de la Reserva amb el municipi del Cogul.
A continuació es tornà al cor de la Reserva pel Pla dels Roquissos fins al Mas de Matxerri, on després de prendre un respir mentre s'escoltava les diferents explicacions del guia, es seguí pedalant per la Vall de Matxerri fins a pujar pel Pla de les Moles, tot passant pel camí de la Cabana d'en Baluard.
Finalment agafant el camí del Tancat Vell, es posà punt i final a la ruta amb bicicleta retornant al Centre d'Interpretació de Mas de Melons.
Després de recórrer els 21 km de la ruta circular guiada, al Centre d'Interpretació, els participants varen rebre el seu avituallament, un saborós tast de productes de la terra.
Res millor que un mos sensitiu per finalitzar una activitat plena de petits tresors.
A partir d'aquest llarg cap de setmana, i fins a finals de novembre, es reactiva la circulació de caps de setmana i festius de la línia Olot-Santa Pau, amb parada als principals punts de partida dels itineraris que permeten endinsar-se a la zona central del Parc Natural de la Zona Volcànica de la Garrotxa.
Si tens pensat visitar el cor de la zona volcànica de la Garrotxa et recomanem una bona alternativa a l'ús del vehicle privat, i és moure't amb el Bus dels Volcans.
La línia surt de l'estació d'autobusos d'Olot i continua en direcció a Santa Pau, amb parades als següents punts d'interès turístic:
Aquest és un servei de transport públic que presta l'empresa Teisa i està finançat pel Consell Comarcal de la Garrotxa.
Aquestes auditories són biennals ienguany s'ha renovat la certificació i adaptat als canvis del Reglament
L'abast de l'auditoria, realitzada per AENOR, és de la totalitat del sistema, i inclou el seguiment dels indicadors, el programa ambiental anual i el respectiu assoliment dels objectius, les comunicacions, la planificació de les accions i el control operacional, entre d'altres.
També, una avaluació del compliment legal i la validació de les dades declarades.
A més a més, es fan diverses visites a les instal·lacions, enguany al refugi d'Estany Llong, al punt d'informació d'Aigüestortes, al Xalet d'Aigüestortes i al control d'accés de la palanca de la Molina.
Pel que fa a les activitats pròpies existeix una especial sensibilitat en la reducció dels impactes provocats per l'ús públic intens, els abocaments d'aigües residuals a la llera pública, la contaminació acústica i lumínica, la utilització de fonts d'energia renovables i en influir en una bona conducta per part del visitant.
Com ha punts forts del sistema, enguany s'ha remarcat la proactivitat pel que fa a la presència i participació en projectes relacionats amb la biodiversitat al Parc, el contingut de l'auditoria interna, la divulgació que es fa als punts d'informació i la gestió ambiental duta a terme pel refugi d'Estany Llong.
Un cop finalitzada l'auditoria i presentat l'informe, s'elabora un pla d'accions correctives per solucionar i tancar les no conformitats derivades de l'auditoria que aquest any han sigut un total de sis, totes menors, relacionades amb l'anàlisi de riscos i oportunitats, la no evidència d'algun registre i la no realització de simulacres ambientals.
L'informe detalla algunes observacions de caràcter més lleu i tot un seguit d'oportunitats de millora com, per exemple, incorporar els objectius del projecte d'investigació Life + LimnoPirineus com a objectius EMAS, disposar de criteris de compra verda, integrar la declaració ambiental a la memòria de medi natural, assegurar la existència de canals de comunicació interna i informar al visitant del motiu que justifica la prohibició de banyar-se als estanys o de dur el gos sense lligar.
El sistema de gestió ambiental EMAS està basat en la millora continua i es va implantar el 2006 amb l'objectiu d'avaluar i minimitzar els impactes ambientals de l'activitat del Parc.
Alhora, exerceix nombrosos impactes positius en l'àmbit de la protecció i conservació dels espais naturals.
S'han reparat i substituït els ancoratges i passamans originals per a millorar la seguretat en aquests camins equipats, tancats al públic des de juliol de 2019.
S'ha optat per mantenir la filosofia dels camins originals i s'ha seguit l'estil de 'via cordata', que suposa que no disposa de línia de vida i les persones han de progressar utilitzant tècniques i material d'escalada.
L'arranjament i senyalització han suposat un cost de prop de 16.000 euros
Hem reobert els Graus de Barrots, Carresclet i Carbassal, un cop s'han completat les obres de remodelació i millora d'aquests camins equipats de "via cordata".
Els itineraris, que superen una orografia complicada, amb fort pendent i exposició vertical, eren tancats al públic des de juliol del 2019.
En aquest sentit, una comissió de seguretat, integrada, per personal del Parc Natural, Mossos d'Esquadra, Cos d'Agents Rurals, Bombers, l'Ajuntament la Morera de Montsant, i la FEEC ha treballat des de l'any passat per a la millora de la seguretat en aquestes vies, que presentaven signes de deteriorament en alguns suports.
L'actuació, que ha inclòs la reparació i millora de la senyalització, ha suposat un cost aproximat de 16.000 euros.
S'ha optat per mantenir la configuració dels camins originals i s'ha seguit l'estil de "via cordata" que, a diferència de la "via ferrata", no té línia de vida.
Així, requereixen l'ús de material i tècniques d'escalada per progressar amb seguretat i s'han de tenir els coneixements necessaris per utilitzar aquest material.
Per això, el Parc Natural de Montsant ha col·locat senyalització específica per recordar les recomanacions a seguir per tal d'afavorir una experiència segura, així com el fet que aquests recorreguts s'han de fer sota la responsabilitat de les persones usuàries.
Entre aquestes recomanacions hi ha:
Les obres han inclòs la substitució i col·locació d'ancoratges, cadenes, i material de reforç en baranes i escales, principalment.
Al Grau de Barrots, s'ha actuat en sis trams, on s'han extret parts de cable i baranes existents i s'han col·locat suports nous.
Al Grau de Carrasclet, s'han extret els ancoratges mecànics, i se n'han col·locat d'altres a uns 2 metres de distància entre si, de manera que es pugui assegurar el grau amb mitjans d'escalada.
Al final del grau s'ha muntat una reunió amb 2 ancoratges per poder assegurar els segons de corda.
Finalment, al Grau de Carbassal, s'ha treballat en sis trams, on s'han extret ancoratges, s'ha fixat un tram d'escala, s'ha reforçat la barana, i s'han col·locat trams de cadena inoxidable.
També aquí s'han instal·lat ancoratges de manera que es pugui assegurar el grau amb mitjans d'escalada, i s'ha muntat una reunió amb 2 ancoratges per poder assegurar els segons de corda.
Els participants procedents de diferents municipis de Les províncies de Lleida, Tarragona i Barcelona varen poder gaudir d'una jornada d'observacions d'aus estepàriques i aus rapinyaires extraordinària.
La ruta guiada s'inicià al voltant del Centre d'Interpretació de Mas de Melons, on es varen fer diferents observacions d'espècies com el còlit gris ( Oenanthe oenanthe ), el còlit ros (Oenanthe Hispanica), el bitxac comú ( Saxicola rubicola ), la merla blava ( Monticola solitarius ), la cogullada ( Galerida cristata ), entre d'altres, i l'esperat còlit negre ( Oenanthe leucura ).
A continuació, varen continuar resseguint els camins entre cultius i guarets, on es va tindre la sort de realitzar observacions com el xoriguer comú ( Falco tinnunculus ), el xoriguer petit ( Falco naumanni ), l'àguila cuabarrada ( Aquila fasciata ), l'àliga Marcenca ( Circaetus gallicus ), el milà negre ( Milvus migrans ), el voltor comú ( Gyps fulvus ) i, fins i tot, un falcó cama-roig ( Falco vespertinus).
Evidentment, els participants no varen poder finalitzar la jornada sense gaudir, de l'espectacle natural d'observar el corriol pit-roig ( Charadrius morinellus ), els torlits ( Burhinus oedicnemus ) i les gangues ( Pterocles orientalis ).
A primera hora del matí, es va realitzar una sortida de camp als voltants de la Reserva Natural de Mas de Melons i la Timoneda d'Alfés amb l'objectiu de fer la primera sessió teòrico-pràctica del curs.
Durant el matí s'introduí als 10 assistents al curs, als diferents grups d'aus i amb especial interès per les diferents espècies d'aus estepàriques i rapinyaires que aprofiten els diferents hàbitats de la reserva.
S'aprofità també per introduir la importància de la conservació dels hàbitats dels secans per tal de protegir aquestes espècies amenaçades i en perill d'extinció en algun cas.
La ruta matinal oferí la possibilitat de realitzar observacions d'espècies com la cogullada vular ( Galerida cristata ), cogullada fosca (Galerida theklae), el còlit gris ( Oenanthe oenanthe ), el còlit negre ( Oenanthe leucura ), corriol pit-roig ( Charadrius morinellus ), la ganga ( Pterocles orientalis ), el xoriguer comú ( Falco tinnunculus ), el xoriguer petit ( Falco naumanni ), l'arpella ( Circus aeroginosus ), el mussol comú ( Athene noctua ), i el duc ( Bubo bubo ), entre d'altres.
A la tarda, al Centre d'Interpretació del Mas de Melons, es continuà amb la sessió més teòrica d'introducció al món de l'ornitologia i d'aspectes a tindre en compte per poder ser un bon ornitòleg.
Una jornada intensa però exitosa, i que deixà als assistents amb ganes de saber-ne més.