Un pla d'actuació és un document estratègic que especifica l'escenari de futur que es vol aconseguir i les accions que es volen fer per a arribar-hi.
Els plans d'actuació són l'eix vertebrador de la política del Departament, ja que marquen les grans línies estratègiques de treball.
Són desplegaments de les lleis que marquen i guien la política de la Generalitat, i d'ells en deriven programes i accions concretes destinades a millorar la qualitat de vida de tots els ciutadans i ciutadanes de Catalunya.
Tot seguit es pot trobar una relació dels plans d'actuació vigents del Departament on, a més de cada document estratègic, també s'aniran afegint progressivament d'altres materials, com ara memòries i documentació relacionada amb el desenvolupament, l'execució i l'avaluació de cada pla.
Data d'actualització: 26.09.2019
Aquest Pla és l'eina de planificació estratègica del Govern de la Generalitat que ha de permetre fer créixer el voluntariat i l'associacionisme a Catalunya els propers anys, donant continuïtat a l'acció de planificació i implementació de les polítiques públiques de suport, impuls i promoció del món associatiu i el voluntariat Catalunya ja iniciada l'any 2008 amb el I Pla Nacional de l'Associacionisme i el Voluntariat (2008-2011) i continuada amb el II Pla Nacional de l'Associacionisme i el Voluntariat (2014-2016).
El Pla té una durada prevista fins a l'any 2021 i és prorrogable 4 anys més.
El Pla es planteja com un full de ruta estratègic de 4 anys de durada i assenyala i prioritza les actuacions a implementar en funció de cinc àmbits d'actuació, 17 programes estratègics i 61 línies de treball, i un conjunt d'actuacions en l'àmbit de la sensibilització i la promoció del voluntariat i l'associacionisme; mesures de reconeixement del fenomen associatiu i de l'acció voluntària; actuacions d'impuls de la formació i del coneixement a l'abast de totes les persones vinculades al món de les entitats; mesures de suport per a l'enfortiment de les entitats i accions que estimulen i generen sinèrgies tot fomentant el treball en xarxa entre els diferents agents del territori, incentivant la seva dimensió comunitària.
És una proposta formativa adreçada al voluntariat de qualsevol àmbit d'intervenció i als seus dirigents, impulsada des del Govern i amb la participació d'escoles i entitats de formació d'experiència reconeguda.
Aquest Pla actualitza el marc referencial de les polítiques familiars a Catalunya i el configura com un document de caràcter estratègic amb la finalitat de donar una nova visió a les polítiques de suport a les famílies adequada a la nova realitat.
Pretén que les polítiques de suport a les famílies, integrals, transversals i modernes, siguin capaces de combatre les principals dificultats que viuen actualment tot tipus de famílies.
Per això es vol posar en valor a les famílies, com a institució social, com a agent clau a l'hora d'influir en el desenvolupament sa i equilibrat dels seus membres.
El Pla recull els programes i les actuacions dels departaments de la Generalitat que tenen una incidència en l'àmbit familiar i es planteja com un full de ruta estratègic de 4 anys de durada.
El Departament treballa, de forma coordinada amb altres departaments, en les polítiques d'estrangeria, de gestió de fluxos, d'acollida, d'integració i d'igualtat d'oportunitats, a partir del Pacte Nacional per a la Immigració i el Pla de Ciutadania i de les Migracions 2017-2020.
L'objectiu d'aquest Pla és impulsar de manera estratègica i coordinada l'acció del Govern de la Generalitat envers el fet emigratori de les persones que gaudeixen de la condició política de catalanes i catalans, així com de les persones estrangeres que hagin realitzat períodes de residència a Catalunya d'una durada considerable.
El Pla, que té una vigència de quatre anys, recull cinc eixos de treball, ordenats en deu programes d'acció, que inclouen quaranta-dues actuacions en torn a la mobilitat internacional.
El Pacte nacional per a la immigració, rubricat el desembre de 2008 per la gran majoria de forces polítiques catalanes, agents socials i actors implicats en la gestió del fet migratori, és un document marc amb un centenar llarg de mesures fins a l'any 2020 amb l'objectiu de garantir una bona convivència i una societat més justa i cohesionada.
El Pla de Ciutadania i de les Migracions 2017-2020 és l'instrument de planificació del Govern de Catalunya en l'àmbit de les polítiques de ciutadania i de les polítiques d'acollida i integració.
Aquest pla s'articula al voltant dels conceptes de la interacció, la inclusió, la diversitat i la pertinença i s'organitza en 4 grans eixos, corresponents a la interacció en una societat diversa i cohesionada, la inclusió social per a tothom amb independència de l'origen, l'acollida i integració de persones refugiades i la gestió integral de les polítiques.
En total, el Pla de Ciutadania i de les Migracions 2017-2020 presenta 433 actuacions, agrupades en 44 programes, que abasten tots els Departaments de la Generalitat.
Per primera vegada, la Generalitat compta amb un document estratègic, amb objectius i actuacions, en l'àmbit del dret d'asil, el refugi i la protecció subsidiària de les persones perseguides per motius de raça, religió, nacionalitat, opinions polítiques, pertinença a determinat grup social, gènere o orientació sexual.
El PPIC s'inspira en un document previ, el Document de bases del Pla de Protecció Internacional a Catalunya, que va ser aprovat el dia 7 de maig de 2013 per la Taula de Ciutadania i Immigració.
El Document de bases va ser elaborat per un grup de treball on van participar, a més de la Generalitat, l'Ajuntament de Barcelona, Accem, Creu Roja, ACSAR, CCAR, Associació Catalana per a la Integració d'Homosexuals, Bisexuals i Transsexuals Immigrants, EXIL, Institut de Drets Humans de Catalunya, PEN Català, Iniciatives Solidàries i SICAR cat.
El Pla d'acció per a la lluita contra la pobresa i per a la inclusió social, aprovat per Acord de Govern de 16 de juny de 2015, amb l'objectiu de fixar un horitzó estratègic prioritari, es proposa "Millorar la qualitat de vida dels infants i adolescents en situació o risc d'exclusió social, mitjançant polítiques educatives, socials i de salut inclusives per tal de garantir la igualtat d'oportunitats" i estableix quatre objectius generals que han de guiar les actuacions del Govern en aquest àmbit i que són: millorar les condicions de vida de les persones i famílies en situació de pobresa o exclusió social mitjançant el disseny de polítiques d'atenció social i d'apoderament, i el reforç dels serveis socials i de la resta de la xarxa d'intervenció social per tal de cobrir les necessitats bàsiques, facilitar l'accés al mercat de treball a les persones més vulnerables per millorar-ne la inclusió sociolaboral mitjançant l'adequació de les polítiques d'ocupació, facilitar l'accés i el manteniment de l'habitatge a les persones i famílies més vulnerables, mitjançant el disseny i la implementació de polítiques d'habitatge per tal de reduir el risc d'exclusió i potenciar les xarxes familiars, relacionals i comunitàries mitjançant programes i accions preventives i d'atenció social que contribueixin a evitar situacions de pobresa i exclusió social.
Els plans d'actuació referents a l'àmbit de la infància i l'adolescència promoguts des del BSF són el Pla d'atenció integral a la infància i l'adolescència de Catalunya, el Pla de Qualitat 2008-2010 de la DGAIA, i el Pla interdepartamental de la Coordinació de Serveis d'Atenció als Infants i Adolescents amb Discapacitat o Risc de patir-ne.
El Pla de qualitat 2016-2017 de la Direcció General d'Atenció a la Infància i l'Adolescència (DGAIA) presenta unes línies estratègiques per la millora contínua de la qualitat en l'atenció a les persones.
Respon als requisits de la Llei de serveis socials, i pretén establir les condicions tècniques a assolir per tota la comunitat professional i els serveis i recursos que ofereix la DGAIA durant els dos anys de vigència.
Responent als requisists de la Llei de serveis socials, el segon Pla de qualitat 2012-2014 de la Direcció General d'Atenció a la Infància i l'Adolescència (DGAIA) presenta unes línies estratègiques per la millora contínua de la qualitat en l'atenció a les persones.
Amb el pla es pretén establir les condicions tècniques a assolir per tota la comunitat professional i els serveis i recursos que ofereix la DGAIA.
El Pla Nacional de Joventut de Catalunya 2020 defineix les grans línies d'actuació de la Generalitat en matèria de joventut tenint en compte criteris de transversalitat i integralitat des d'una perspectiva global que interrelaciona els diversos àmbits de la vida dels joves i les joves.
Aquest pla és l'eina que estableix les línies estratègiques, els enfocaments i les actuacions que es duran a terme des del 2017 i fins al 2020 des de la Direcció General de Joventut i la resta de l'Administració de la Generalitat, en els seus diversos Departaments, per la consecució dels objectius del Pla Nacional de Joventut de Catalunya 2020.
Per tant, recull els objectius i prioritats de les polítiques de joventut del govern de la Generalitat fins al 2020, així com un programa anual d'actuacions dels diferents Departaments, que incorpora el pressupost i els mitjans previstos per assolir-los.
El Pla Interdepartamental per a la no discriminació de les persones homosexuals i transsexuals treballa per aconseguir la plena normalitat i visibilitat de gais, lesbianes i transsexuals a través de 76 accions de Govern.
El seu principal objectiu és eradicar qualsevol forma de discriminació per raó de sexe o gènere, tant a nivell jurídic com social.
El desplegament legislatiu consolida els drets de plena ciutadania de les persones LGBTI, però cal seguir-lo complementant amb accions positives i de normalització que avancin cap a la plena igualtat i eliminin qualsevol tipus de discriminació per orientació sexual o identitat i expressió de gènere.
Les grans línies estratègiques de treball de la Generalitat de Catalunya en l'àmbit de l'atenció social a les persones amb discapacitat han estat definides per diversos plans d'actuació, que han marcat un abans i un després en les mesures de suport social a aquest col·lectiu: el Pla integral de les Persones amb Disminució Física a Catalunya, el Pla d'inserció sociolaboral per a persones amb discapacitat.
Actualment, és vigent el Pla interdepartamental de coordinació de serveis d'atenció als infants i adolescents amb discapacitat o risc de patir-ne.
Els infants i adolescents amb discapacitat intel·lectual, física o sensorial requereixen una atenció multidisciplinària que comporta la intervenció de diversos departaments de la Generalitat.
L'any 1993 es va crear aquest Pla amb l'objectiu que aquesta actuació conjunta es desenvolupés de manera eficaç i amb la màxima unitat de criteris possible.
Recull la priorització d'actuacions a desenvolupar per part del Govern de la Generalitat en el marc del Pla integral d'atenció a les persones amb trastorn mental i addiccions elaborat el novembre de 2010, el qual determina el model català en l'àmbit de la salut mental i les addiccions.
Les actuacions recollides en aquest document tenen un caràcter transversal, de col·laboració i coordinació entre els diversos agents responsables de les polítiques.
Els objectius generals del 4t Pla integral del poble gitano a Catalunya 2017-2020 continuen l'enfocament del Pla anterior però representen un pas més, ja que es basarà en actuacions avalades per la comunitat científica internacional per l'impacte social que generen en els àmbits d'educació, treball, salut i habitatge, principalment.
El Pla interdepartamental d'interacció dels serveis sanitaris i socials pretén crear un model d'interacció dels serveis sanitaris i socials, tot elaborant un pla de treball interdepartamental que contribueixi a generar un model d'intervenció global coordinada, amb una mateixa visió de conjunt, que tingui en compte la persona.
Representa un canvi de paradigma i de model de relació en el qual hi haurà implicats tots els agents del sistema de salut i del sistema social, que serà elaborat a partir del coneixement dels professionals, amb la participació integral de tots els actors implicats en l'àmbit de la salut i dels serveis socials, que ha de tenir en compte l'equitat i la sostenibilitat.
El Pla Estratègic de Serveis Socials de Catalunya és un instrument tècnic del Govern que té per objecte ordenar el conjunt de mesures, recursos i accions necessaris per assolir els objectius de la política de serveis socials, definida per la Llei de serveis socials.
El Pla de qualitat és l'instrument bàsic per assegurar el desenvolupament i l'aplicació dels criteris de qualitat i forma part del Pla estratègic de serveis socials, el qual conté els aspectes clau que ha de desenvolupar el Pla de qualitat.
Al portal de Treball es pot trobar tota la informació sobre els plans i programes anuals o pluriennals, de caràcter general o sectorial, que estableixen les directrius de les polítiques públiques en l'àmbit del Treball.
També es poden consultar les avaluacions de polítiques públiques que s'han dut a terme.
Aquest Pla té com a objectiu assegurar l'assoliment a Catalunya dels 17 Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS) que estableixen les Nacions Unides per al 2030.
El Pla identifica els compromisos del Govern de la Generalitat en relació amb cadascun dels ODS i de les seves respectives fites, en els quals hi participen tots els seus departaments.
En conjunt inclou 920 compromisos, 177 dels quals corresponen al Departament de Treball, Afers Socials i Famílies.
El Pla s'ha dissenyat per promocionar la formació, un dels objectius estratègics del Departament en el marc del Sistema Català de Serveis Socials i del desplegament de la Llei 12/2007 de Serveis Socials.
El seu objectiu consisteix a donar suport al desenvolupament de la mHealth a Catalunya.
Entenem la 'mHealth' com la creació de solucions i serveis a través de sistemes mòbils amb l'objectiu de millorar i personalitzar la salut i el benestar social de la ciutadania.