projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Reglament d'organització i funcionament de la Comissió Jurídica Assessora
Títol I - Disposició Addicional
Naturalesa, autonomia, precedències i seu de la Comissió Jurídica Assessora
Funció de la Comissió Jurídica Assessora
Motivació i comunicació de la resolució
Relació de supòsits de dictamen preceptiu
Organització de la Comissió Jurídica Assessora
Composició de la Comissió Jurídica Assessora i estatut dels membres
Atribucions del Ple de la Comissió Jurídica Assessora
El secretari o la secretària general
Contingut de les peticions de dictamen
Aclariment i ampliació del dictamen
Memòria i difusió dels dictàmens
Contingut i presentació de la memòria
Publicació de la memòria i dels dictàmens
Funcionament de la Comissió Jurídica Assessora
Formalització i arxivament de les actes
El personal de la Comissió Jurídica Assessora
Dependència orgànica i relació de llocs de treball
El règim econòmic, de contractació i de patrimoni
Atès l'interès que té la circular de la Presidència del Govern, relativa a l'ordre de prelació en actes oficials dels ens preautonòmics i dels seus presidents, comunicada per la Direcció de Política Interior amb data 27 de juliol de 1978,
Que es doni publicitat a l'esmentada circular de la Presidència del Govern sobre "Procedències i ordenació dels ens preautonòmics en actes oficials".
Barcelona, 5 de setembre de 1978
Per ordre de l'excel·lentíssim senyor ministre, i a efectes del seu compliment, es transcriu a seguit la circular de la Presidència del Govern sobre "Procedències i ordenació dels ens preautonòmics en els actes oficials".
"El reconeixement i la constitució dels ens preautonòmics planteja la necessitat d'assenyalar la procedència que els correspon, tant en el sentit de Corporacions com en allò que afecta els seus Presidents, dins l'ordenació que se'n fa en el Reglament de 27 de juny de 1968.
A aquest efecte, i amb caràcter provisional, resulta aconsellable, d'acord amb l'article 18 de l'esmentat Reglament, indicar a l'autoritat que organitza l'acte el lloc en què han de ser classificats els ens preautonòmics.
En virtut d'això, i previ informe de la Prefactura de Protocol del Ministeri d'Afers Exteriors, aquesta Presidència del Govern ha cregut oportú de disposar:
Primer.- L'autoritat de l'Estat que organitzi un acte oficial i hi inviti el President d'un ens preautonòmic, el situarà dintre de l'ordenació d'autoritats de l'article 14 del Reglament de 27 de juny de 1968, darrera del Governador civil i davant del president de l'Audiència Territorial o Provincial.
Si el nomenament del President d'un ens autonòmic hagués estat efectuat per Reial decret, se'l situarà darrera dels Capitans Generals de l'Exèrcit, de l'Armada i de l'Aire, i davant de la resta d'autoritats que se citen a continuació de l'esmentat article.
Segon.- Si es tractés de l'assistència de l'ens preautonòmics com a Corporació, se'l situarà, en l'ordenació de l'article 16, després de l'Institut d'Espanya i de les seves Reials Acadèmies.
Tercer.- S'entendrà que l'article 19 de l'esmentat Reglament comprèn els senyors diputats i senadors, així com els senyors consellers i càrrecs anàlegs dels ens preautonòmics residents a les corresponents províncies o municipis.
La qual cosa comunico a la V.E. per al seu coneixement i als efectes oportuns.
Estructura del Departament de la Presidència
Oficina de la Presidència de la Generalitat
Secretaria de Telecomunicacions i Societat de la Informació
Direcció General d'Afers Religiosos
Consell Assessor per al Desenvolupament Sostenible de Catalunya
Atribucions de la Secretaria General de la Presidència
Autorització a la persona titular del Departament d'Economia i Finances
Els expedients de modificació territorial, fusió o integració cameral només poden iniciar-se dins els dos anys següents a la convocatòria del darrer procés electoral general de les cambres.
L'aprovació d'una modificació territorial, fusió o integració cameral no és plenament eficaç fins a partir del següent procés electoral general de les cambres.
S'ha d'establir per reglament el règim de modificació dels censos electorals i dels reglaments de règim interior, i també el règim de funcionament de les cambres afectades durant el període que transcorri entre l'autorització del Govern i el següent procés electoral general de les cambres.
La legislació vigent estableix que cada quatre anys es procedirà a la renovació dels òrgans de Govern de les cambres oficials de Comerç, Indústria i Navegació.
Atès que l'obertura del proper procés electoral es produirà en els propers mesos, és necessari procedir a la formació i revisió dels censos electorals i de l'estructura dels plens de les cambres catalanes, de forma que es garanteixi la representació proporcional de tots els interessos generals i que tinguin la presència adequada les diferents modalitats i característiques comercials, industrials i navilieres dels respectius àmbits territorials.
Correspon, doncs, l'esmentada revisió d'acord amb el Decret 397/1996, de 12 de desembre, sobre els censos electorals de les cambres oficials de Comerç, Indústria i Navegació de Catalunya,
Per això, en ús de les facultats que tinc atribuïdes legalment,
1.1 Per tal de garantir la representació proporcional en els plens de les cambres catalanes de tots els interessos generals i tinguin la presencia adequada les diferents modalitats i característiques comercials, industrials i navilieres dels respectius àmbits territorials, les cambres oficials de Comerç, Indústria i Navegació de Catalunya, procediran a formar i revisar els respectius censos electorals.
1.2 La formació i revisió dels censos esmentats es farà aplicant les últimes dades de VAB i ocupació per sectors i per demarcacions territorials, facilitades per l'Institut d'Estadística de Catalunya a instància de l'òrgan tutelar, segons les quinze branques d'activitat econòmica de referència del Decret 397/1996, de 12 de desembre, sobre els censos electorals de les cambres oficials de Comerç, Indústria i Navegació de Catalunya, per tal d'aplicar les fórmules que incorpora el decret esmentat.
Si s'escau, abans del 15 de juny, les cambres oficials de Comerç, Indústria i Navegació de Catalunya hauran d'instar davant l'òrgan tutelar l'aprovació de les modificacions dels seus reglaments de règim interior, per tal d'adequar l'estructura dels respectius plens al que resulti del que s'estableix a l'article anterior.
Aquesta Ordre entrarà en vigor l'endemà de la seva publicació al DOGC.
Departament de Comerç, Turisme i Consum
Mitjançant el Decret 397/1996, de 12 de desembre, sobre els censos electorals de les cambres oficials de Comerç, Indústria i Navegació de Catalunya es van fixar uns criteris objectius de classificació dels electors d'aquestes corporacions públiques, si bé en el seu annex no es van recollir els epígrafs 80, Educació, i el 85, Activitats sanitàries i veterinàries, serveis socials, tot i que sí es trobaven previstos en els treballs tècnics que van servir de base al Decret esmentat.
Atès que les conseqüències d'aquesta omissió afecten el cens electoral de les cambres i, com no inclou les persones naturals i jurídiques que integren els epígrafs esmentats, els impedeix exercir el dret més important que els atorga la condició de membre de la cambra, què és el de participar en els afers d'aquesta, tant per ser elector o electora i escollir les persones membres dels òrgans de govern, com per ser elegible i així formar-ne part, cal modificar la norma, per tal d'incloure les activitats de mercat dels epígrafs 80, Educació i 85, Activitats sanitàries i veterinàries, serveis socials, del grup 15 "Altres serveis destinats a la venda", en la classificació per grups i categories que es recull al seu Annex.
Per això, en ús de les facultats conferides legalment, de conformitat amb el dictamen de la Comissió Jurídica Assessora, a proposta del conseller de Comerç, Turisme i Consum i d'acord amb el Govern,
S'aprova la proposta de sectorització dels grups econòmics i categories de les empreses que integren el cens electoral de les cambres oficials de Comerç, Indústria i Navegació de Catalunya, que s'annexa a aquest Decret per tal d'incloure les activitats de mercat dels epígrafs 80, Educació, i 85, Activitats sanitàries i veterinàries, serveis socials, del grup 15 "Altres serveis destinats a la venda", i que substitueix la que figura com a Annex de la Instrucció aprovada pel Decret 397/1996, de 12 de desembre, sobre els censos electorals de les cambres oficials de Comerç, Indústria i Navegació de Catalunya.
Conseller de Comerç, Turisme i Consum
Proposta de sectorització dels grups econòmics i categories
ORDRE de 17 d'octubre de 1994, per la qual s'amplia el termini de presentació del pressupost ordinari de les cambres oficials de Comerç, Indústria i Navegació per a 1995.
ORDRE de 29 d'octubre de 1993, de concessió d'una subvenció a la Cambra Oficial de Comerç, Indústria i Navegació de Barcelona.
ORDRE de 3 de gener de 1991, de convocatòria d'eleccions per a la renovació dels òrgans de govern de les cambres oficials de comerç, indústria i navegació de Catalunya.
ORDRE de 2 d'octubre de 1986, per la qual s'amplia el termini de presentació del pressupost ordinari de l'exercici de 1987 de les Cambres Oficials de Comerç, Indústria i Navegació de Catalunya.
ORDRE de 3 de juliol de 1986, per la qual la Generalitat de Catalunya patrocina accions contingudes en el Programa d'Activitats de Formació i Assistència Tècnica al Comerç Interior, presentat pel Consell de Cambres de Comerç, Indústria i Navegació de Catalunya.
ORDRE de 22 de maig de 1986, per la qual s'estableix l'obertura del procés electoral per a la renovació dels òrgans de govern de les Cambres Oficials de Comerç, Indústria i Navegació de Catalunya.
ORDRE de 7 de gener de 1985, per la qual la Generalitat de Catalunya patrocina accions contingudes en el Programa d'Activitats de Formació i Assistència Tècnica al Comerç Interior, presentat pel Consell de Cambres de Comerç, Indústria i Navegació de Catalunya.
ORDRE de 18 de març de 1982, establint l'obertura del procés electoral per a la renovació dels òrgans de govern de les Cambres.
ORDRE de 12 de març de 1982, sobre esmena dels Reglaments de Règim Interior de les Cambres Oficials de Comerç, Indústria i Navegació de Catalunya.
ORDRE de 3 de març de 1981, desplegant el Decret 17/1981, de 30 de gener, en matèria de Cambres Oficials de Comerç, Indústria i Navegació.
ORDRE de 7 de novembre de 1980, sobre subvenció de diverses actuacions del Programa d'Activitats d'Assistència Tècnica al Comerç Interior presentat pel Consell de Cambres de Comerç, Indústria i Navegació de Catalunya.
ORDRE de 22 de juliol de 1980, donant publicitat al Conveni establert entre la Generalitat de Catalunya i el Consell de les Cambres de Comerç, Indústria i Navegació de Catalunya sobre col·laboració en matèria d'assistència tècnica al comerç interior.
14.1 Es crea en el Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca, i s'adscriu a la Direcció General de Pesca Marítima, el Registre de confraries de pescadors i de les seves federacions.
14.2 Al registre s'inscriuran els actes de constitució, els estatuts i les seves modificacions, i també les persones que integren els òrgans de govern i les successives renovacions o modificacions dels seus components.
També s'hi inscriuran aquells actes o resolucions que modifiquin o extingeixin la seva personalitat i els documents públics o privats d'apoderament o d'atorgament de representació.
14.3 El Registre de confraries de pescadors i de les seves federacions expedirà certificats a requeriment de les autoritats judicials o administratives i a petició motivada d'entitats o persones privades, sempre que demostrin un interès legítim.
11.1 Per al compliment de les seves finalitats, les confraries podran associar-se per a la gestió de serveis comuns, sense que això impliqui una fusió de confraries.
11.2 Així mateix, poden acordar la constitució de federacions.
L'acord de constitució serà tramès a la Direcció General de Pesca Marítima per a la seva ratificació, si escau.
10.1 Les confraries de pescadors hauran de fer cada any una memòria de les activitats desenvolupades i de la gestió econòmica del seu patrimoni, practicar la liquidació del pressupost de l'exercici anterior i elaborar el pressupost corrent d'ingressos i despeses.
Els esmentats documents hauran de ser aprovats pel Ple de la Junta General dins el primer trimestre de cada any i tramesos a la Direcció General de Pesca Marítima en el termini màxim de 30 dies comptats a partir de la seva aprovació.
10.2 El Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca, a iniciativa pròpia o a petició dels òrgans de les confraries i/o de les seves federacions, podrà exigir la realització d'una auditoria de les confraries i de les seves federacions, que es durà a terme sota les directives de la Intervenció General de la Generalitat.
10.3 A fi de procedir a la normalització i homogeneïtzació comptable de totes les confraries s'establirà, per una Ordre conjunta dels departaments d'Agricultura, Ramaderia i Pesca i d'Economia i Finances, els principis bàsics i el sistema de comptabilitat que, d'acord amb la normativa vigent, hauran d'adoptar les confraries.
9.1 La creació de noves confraries requerirà un acord del 40% com a mínim del cens de professionals del respectiu àmbit territorial.
L'acord de constitució esmentat s'haurà de trametre junt amb la sol·licitud i els estatuts, elaborats d'acord amb el que especifica l'article 4, al Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca per a la seva aprovació.
La Direcció General de Pesca Marítima autoritzarà la creació de noves confraries, amb la consulta prèvia a les confraries afectades.
9.2 La modificació de l'àmbit territorial o la fusió de confraries requerirà acord de la majoria de les assemblees o juntes generals de les confraries afectades, amb l'informe previ favorable de la federació territorial corresponent.
9.3 La dissolució d'una confraria requerirà l'acord previ de l'Assemblea General o Junta General adoptat per majoria de tres quartes parts dels seus membres.
9.4 Els acords que preveuen els apartats 2 i 3 els haurà de ratificar, si és procedent, la Direcció General de Pesca Marítima del Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca, amb l'informe previ de la federació territorial afectada i de la Federació Catalana de Confraries de Pescadors.
8.1 Per a la realització de les seves activitats, les confraries de pescadors podran disposar de personal contractat amb règim de dret laboral.
8.2 La direcció i coordinació general tècnico-administrativa dels òrgans, serveis i dependències de la confraria estarà a càrrec del secretari que, a més, tindrà les funcions següents:
b) Redactar l'avantprojecte del pressupost, i també la memòria anual d'activitats de l'Entitat.
c) Actuar com a secretari dels òrgans de govern de la confraria, amb veu però sense vot.
d) Vetllar pel compliment de la normativa vigent advertint de tots els desviaments que se'n puguin produir.
e) Convocar en nom i per mandat del patró major les reunions dels òrgans de govern.
f) Expedir certificats a requeriment de les autoritats competents o a petició motivada dels interessats.
g) Complir les ordres que rebi del patró major, del qual dependrà directament.
h) Qualsevol altra funció que li atribueixi la normativa vigent.
8.3 Per desenvolupar el càrrec de secretari de la confraria cal disposar de títol universitari de grau mig o equivalent.
En aquelles confraries de pressupost inferior a deu milions de pessetes, la titulació mínima exigida per ocupar el càrrec de secretari serà el de batxillerat, de formació professional de segon grau o equivalent.
Les confraries de pescadors compten amb els recursos següents:
a) Els rendiments dels béns i els drets que en constitueixen el patrimoni.
b) Les quotes ordinàries i extraordinàries, incloses les derrames que s'acordin.
c) Les donacions, els llegats de tot ordre que li són atribuïts i que siguin acceptats pels seus òrgans de govern.
d) Els imports recaptats per la prestació de serveis ja siguin de creació pròpia, a conseqüència de delegació, o convinguts o concertats amb entitats públiques o privades.
e) Els provinents de les exaccions i els beneficis fiscals que s'estableixin.
f) Les subvencions o consignacions que s'estableixin en els pressupostos públics.
g) Els ingressos provinents del retorn de les vendes de peix subhastat en llotges foranes.
h) Qualsevol altre recurs obtingut de conformitat amb les disposicions legals i els preceptes estatutaris.
4.1 Els estatuts de les confraries hauran de regular, almenys, la denominació, l'àmbit territorial, el domicili, els òrgans rectors, les normes electorals, els recursos i el règim econòmic, els drets i les obligacions dels membres, el patrimoni, les causes de dissolució i la destinació del patrimoni.
4.2 Els estatuts de les confraries aprovats per les respectives assemblees generals, per tenir eficàcia jurídica, hauran de ser ratificats per la Direcció General de Pesca Marítima del Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca.
4.3 Poden ser membres de les confraries de pescadors les persones físiques i jurídiques que desenvolupen l'activitat empresarial o laboral en l'àmbit territorial de la confraria i que hagin exercit ininterrompudament durant un mínim de dos anys en el sector pesquer.
3.1 Les confraries podran desenvolupar funcions delegades o pròpies en el seu àmbit territorial que siguin d'interès general per a l'activitat extractiva del sector pesquer.
3.2 També podran acordar mesures d'autoregulació dels recursos pesquers i el seu control.
Els notificaran a la Direcció General de Pesca Marítima per a la seva ratificació.
Són funcions de les confraries de pescadors de Catalunya:
a) Actuar com a òrgans consultius de l'Administració en totes aquelles qüestions que afectin la pesca marítima i que li siguin sotmeses.
b) Emetre informe previ en relació amb les disposicions de caràcter general que regulin la pesca, quan afectin els respectius àmbits territorials.
c) Elevar informes i propostes a l'Administració de la Generalitat sobre les matèries objecte de la seva competència.
d) Informar els seus membres sobre els ajuts, els programes, les obligacions i la normativa que els afecta.
e) Confeccionar les estadístiques de captura d'acord amb les instruccions del Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca.
f) Vetllar pel compliment de l'obligació de desembarcament als ports i de venda a la llotja de la totalitat de les captures, i també de la normativa vigent en matèria de pesca i de comercialització fins a la primera venda.
g) Sotmetre al Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca, per a la seva consideració i aprovació si s'escau, propostes de plans de pesca amb la finalitat d'equilibrar els recursos marins vius, els mitjans de producció i les captures.
h) Planificar aquelles activitats tendents a incrementar la rendibilitat de l'esforç pesquer per mitjà de l'explotació racional de recursos i millorament de les condicions de treball.
i) Donar la deguda cobertura a les exigències de comercialització de les captures millorant els sistemes organitzatius en benefici de les mateixes confraries i els consumidors.
j) Afavorir la formació cultural i professional dels membres de les confraries, facilitant-los el coneixement de la tecnologia adequada en cada cas.
k) Promoure els serveis necessaris adreçats a aconseguir una major eficàcia en el desenvolupament de les activitats pesqueres afavorint la creació d'empreses, associacions o cooperatives amb professionals del sector.
Les confraries de pescadors de Catalunya, constituïdes com corporacions de dret públic amb personalitat jurídica i capacitat d'obrar per al compliment de les seves finalitats, exerceixen la representació del sector pesquer, sens perjudici del que pugui correspondre a altres ens associatius i actuaran, en els seus respectius àmbits territorials, com a òrgans de consulta i col·laboració de l'Administració de la Generalitat, amb l'objectiu de promoure i impulsar els interessos pesquers.
El termini per a adaptar a aquesta llei els estatuts i les altres normes col·legials dels col·legis professionals i els consells de col·legis professionals fineix el 31 de març de 2009.
Mentre no s'hi adaptin, continuen vigents en allò que no contradigui la llei i s'han d'interpretar en tots els casos d'acord amb els nous principis legals.
Els col·legis professionals i els consells de col·legis professionals han d'adaptar llurs estatuts i les altres normes col·legials a aquesta llei en el termini màxim de dos anys d'ençà que entri en vigor.
Mentre aquesta adaptació no es produeixi, continuen vigents en allò que no contradiguin la llei i s'han d'interpretar en tots els casos d'acord amb els nous principis legals.
Aprovació del llibre tercer del Codi civil de Catalunya
Llibre tercer - Disposicions finals
La personalitat jurídica i els seus atributs
Reserva temporal de denominació
Ús indegut de la denominació del tipus de persona jurídica
Fundacions i associacions regulades per altres lleis
Actuació i representació de les persones jurídiques
Composició dels òrgans col·legiats
Ineficàcia d'acords, decisions i actes
Legitimació per a la impugnació
Actuació i responsabilitat abans de la inscripció
Llibres d'actes i altres llibres o registres
Modificacions estructurals i liquidació
Modalitats i període de liquidació
Cessió global de l'actiu i el passiu
Constància registral de les persones jurídiques
Constitució de l'assemblea general
Atribucions i delegació de funcions
Composició de l'òrgan de govern i requisits per a ésser-ne membre
Deures d'elaboració dels comptes i de transparència
Adquisició de la condició d'associat
Aportacions al patrimoni de l'associació
Transmissió de la condició d'associat
Adopció dels acords de modificació estructural i dissolució
Suspensió de la publicitat registral
Dotació inicial i increments de dotació
Destinació dels béns per impossibilitat de constitució
Atribucions del patronat i delegació de funcions
Direcció de la gestió ordinària
Composició del patronat i requisits per a ésser-ne membre
Designació i exercici del càrrec de patró
Conflicte d'interessos i autocontractació
Patrimoni i activitats econòmiques de la fundació
Actes de disposició i deure de reinversió
Gestió directa d'explotacions econòmiques
Aprovació i presentació dels comptes
Presentació d'un informe anual sobre el compliment del codi de conducta
Publicitat de la documentació econòmica
Contingut de l'acta de constitució
Deures de la fundació titular de fons
Organització i àmbit d'actuació
Incompliment del deure de presentació dels comptes
Associacions amb normativa especial
Regles aplicables als actes de disposició i al deure de reinversió de la fundació
Efectes del finançament públic de les fundacions
Adaptació d'estatuts i règim de la dotació
Sol·licituds d'inscripció de fundacions
Derogació de diversos preceptes de la Llei 7/1997
Derogació de diversos preceptes de la Llei 5/2001
Ineficàcia d'estatuts i d'altres regles de règim intern
Remissions dels estatuts de les fundacions a altres lleis de fundacions
Modificació de la disposició transitòria primera de la Llei 7/2006
1.La fusió de col·legis de diferents professions i la segregació d'un col·legi professional, si comporta la creació d'un de nou per a l'exercici d'una professió que requereixi una titulació diferent de la del col·legi professional d'origen, s'han d'aprovar per llei del Parlament, amb els requisits i els efectes regulats per l'article 37, amb l'informe previ del consell o els consells de col·legis professionals corresponents.
La fusió de col·legis de diferents professions i la segregació d'un col·legi professional, si comporta la creació d'un de nou per a l'exercici d'una professió que requereixi una titulació diferent de la del col·legi professional d'origen, s'han d'aprovar per llei del Parlament, amb els requisits i els efectes regulats per l'article 37, amb l'informe previ del consell o els consells de col·legis professionals corresponents.
1.Sens perjudici del règim disciplinari regulat pel títol iii, el col·legi professional pot adoptar també mesures disciplinàries contra les persones col·legiades fonamentades en l'incompliment dels deures col·legials.
Sens perjudici del règim disciplinari regulat pel títol iii, el col·legi professional pot adoptar també mesures disciplinàries contra les persones col·legiades fonamentades en l'incompliment dels deures col·legials.