Les societats agràries de transformació són societats civils de finalitat econòmica social que, en benefici dels seus socis, tenen per objecte la producció, transformació i comercialització de productes agrícoles, ramaders o forestals, la realització de millores en el medi rural, promoció i desenvolupament rurals i agraris i la prestació de serveis comuns que serveixin a aquelles finalitats.
Derivades d'un contracte de societat civil, les societats agràries de transformació han assolit substantivitat pròpia de manera que actualment constitueixen, juntament amb les societats cooperatives, una modalitat pròpia d'associacionisme agrari.
La regulació de les societats agràries de transformació s'emmarca en les competències exclusives que l'article 116 de l'Estatut d'autonomia de Catalunya atribueix a la Generalitat de Catalunya en matèria d'agricultura, ramaderia i pesca i l'article 129 en matèria de dret civil.
Sobre la base de la competència exclusiva de la Generalitat en matèria d'agricultura i ramaderia, van ser traspassats els serveis en matèria de societats agràries de transformació mitjançant el Reial decret 224/1985, de 6 de febrer.
En exercici de les esmentades competències es va aprovar el Decret 111/1985, de 25 d'abril, que va crear el Registre de societats agràries de transformació de Catalunya, d'ara endavant Registre, i més endavant l'Ordre del Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca de 27 de gener de 1989 va regular el seu desplegament i execució.
Aquesta regulació es completava amb l'Estatut de les SAT aprovat pel Reial decret 1776/1981, de 3 d'agost.
En tot aquest temps transcorregut s'ha pogut constatar que cal posar al dia i aclarir algunes qüestions sobre el funcionament d'aquestes societats i del Registre on s'inscriuen.
Aquest nou Decret deroga el Decret 111/1985, de 25 d'abril, i l'Ordre de 27 de gener de 1989, i estableix les adaptacions necessàries per millorar el funcionament de les societats agràries de transformació i per millorar la qualitat del mateix Registre, per tal de fer-lo més àgil, sense afegir-hi cap tràmit addicional, però procurant disposar d'una informació completa sobre el compliment de les obligacions respecte al Registre de les SAT i de les seves inscripcions.
Per això, es considera convenient aprovar un nou Decret que contingui els aspectes relatius al funcionament intern de les societats agràries de transformació i actualitzi les normes relatives al Registre.
La nova regulació flexibilitza alguns requeriments, té en compte la base familiar de moltes SAT, completa el contingut mínim dels estatuts i estableix la documentació que les SAT i les associacions de SAT han de remetre periòdicament al Registre, i l'adapta a l'objectiu de simplificació administrativa.
Amb l'objectiu d'aquesta simplificació administrativa i d'adaptació a la Directiva 2006/123/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 12 de desembre de 2006, relativa als serveis en el mercat interior, i al Decret 106/2008, de 6 de maig, de mesures per a l'eliminació de tràmits i la simplificació de procediments per facilitar l'activitat econòmica, es vol aprofitar l'avinentesa per corregir aquells aspectes del Decret en què es pugui simplificar i agilitzar la gestió del Registre, sense cap cost per a les SAT, sinó més aviat tot el contrari, com a benefici per a les persones promotores de la constitució de SAT i les SAT constituïdes, ja que suposa una reducció del temps que es destina a fer tràmits a l'Administració amb relació al Registre.
En aquest sentit la redacció d'aquest nou Decret estableix una rellevant simplificació pel que fa a la tramitació administrativa i a la reducció de la càrrega documental a presentar per a les persones promotores de la constitució de SAT i les SAT constituïdes; amb la finalitat d'agilitzar la gestió, amb la disminució considerable tant del cost, com del temps que es destina a fer tràmits registrals amb l'Administració.
En aquest sentit, cal tenir en compte que el sistema de comunicació de les SAT amb l'Administració ha de ser el telemàtic, i per això s'ha de facilitar al màxim l'accés als serveis electrònics per tal de fer els tràmits del Registre.
Per això, es preveu la implantació progressiva de l'ús dels mitjans electrònics, sempre que sigui possible, en les comunicacions i els tràmits amb les SAT i les persones que en són promotores, per reduir la càrrega documental a presentar, tal com preveu el Decret 56/2009, de 7 d'abril, per a l'impuls i el desenvolupament dels mitjans electrònics a l'Administració de la Generalitat.
Així mateix, el Decret manté i actualitza, en el seu articulat, la vigència del Registre, i totes les SAT que hi consten inscrites, que continuen mantenint la seva inscripció.
D'acord amb el dictamen del Consell de Treball, Econòmic i Social de Catalunya;
D'acord amb l'informe de l'Autoritat Catalana de protecció de Dades;
A proposta del conseller d'Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural, i d'acord amb el dictamen de la Comissió Jurídica Assessora i prèvia deliberació del Govern,
L'objecte d'aquest Decret és establir les normes sobre la constitució i el funcionament de les societats agràries de transformació, d'ara endavant SAT, amb domicili social a Catalunya, i regular també les normes d'organització i funcionament del seu Registre.
2.1 Les SAT subjectes a aquest Decret són les que porten a terme les seves activitats principalment a Catalunya, sens perjudici que fora d'aquest àmbit territorial, amb caràcter no principal, disposin d'explotacions agràries o altres instal·lacions, o hi realitzin activitats instrumentals per l'objecte de l'activitat de les SAT.
2.2 Les SAT a què fa referència l'apartat anterior han de tenir el seu domicili social fixat en el municipi on tinguin principalment la seva activitat, i estar inscrites al Registre de societats agràries de transformació de Catalunya, d'ara endavant Registre.
2.3 Les SAT adquireixen personalitat jurídica amb la seva inscripció al Registre; mentre no adquireixin aquesta condició, tenen la consideració de societats civils.
Les societats agràries de transformació
3.1 Les societats agràries de transformació són societats civils de finalitat econòmica social que, en benefici dels seus socis, tenen per objecte la producció, transformació i comercialització de productes agrícoles, ramaders o forestals, la realització de millores en el medi rural, promoció i desenvolupament rurals i agraris i la prestació de serveis comuns que serveixin a aquelles finalitats.
3.2 La denominació de les societats regulades per aquest Decret ha d'incloure necessàriament les paraules Societat Agrària de Transformació Catalana o l'abreviatura corresponent (SAT CAT).
Aquesta denominació és exclusiva d'aquelles SAT que estiguin inscrites en el Registre.
3.3 El nom de la SAT és el que lliurement acorden els socis, però no pot ser igual o induir a confusió amb el d'una altra societat agrària de transformació anteriorment constituïda.
4.1 La durada de la SAT és indefinida, tret que s'estableixi un altre termini a l'acord de constitució i als estatuts socials.
4.2 Si l'objecte social és exclusivament la realització d'obres per a la captació, depuració i distribució d'aigües, s'ha d'establir una durada determinada en funció del termini d'amortització de les obres a realitzar i, si s'escau, del termini fixat en el corresponent títol jurídic que empari l'aprofitament.
4.3 Si l'objecte social és exclusivament l'adquisició i utilització de maquinària agrícola, s'ha d'establir una durada limitada a l'amortització de la maquinària o la venda d'aquesta.
5.1 Les SAT poden associar-se o integrar-se entre si per a les mateixes activitats i finalitats que constitueixen l'objecte social al qual es refereix l'article 3.1, i constituir una agrupació de SAT amb personalitat jurídica i capacitat d'obrar, en què la responsabilitat dels seus socis davant de tercers pels deutes socials és limitada.
5.2 Tanmateix, les SAT poden participar o integrar-se en altres entitats o federacions que tinguin finalitat agrària, i establir amb elles relacions que serveixin al compliment del seu objecte social.
6.1 Poden associar-se per promoure la constitució d'una SAT o per incorporar-s'hi amb posterioritat a la constitució:
a) Les persones que tenen la condició de titular d'explotació agrària o forestal, o treballador/a agrícola.
b) Les persones jurídiques que persegueixen finalitats agràries, tot i que no siguin titulars d'una explotació agrària.
En aquest supòsit, l'import total de les aportacions realitzades pel conjunt d'aquestes no pot arribar, en cap cas, al 50 per 100 del capital social.
c) Els propietaris o usufructuaris de finques subjectes a parceria, masoveria o d'altres contractes d'on obtinguin una participació en espècie en els productes obtinguts.
En tot cas, el nombre de persones indicades a l'apartat 1.a d'aquest article ha de ser sempre superior al nombre de persones indicades als apartats b) i c).
6.2 El nombre mínim de socis necessari per a la constitució d'una SAT és de tres.
Després de la constitució, el nombre mínim de socis es pot reduir a dos o fins i tot esdevenir unipersonal, quan aquesta disminució és resultat d'una transmissió de participacions, entre vius o mortis causa, entre cònjuges o parelles de fet o familiars fins a quart grau per consanguinitat o segon grau per afinitat.
6.3 Les persones jurídiques han d'atorgar apoderament suficient als seus representants, que els faculti i els habiliti per intervenir com a tals.
El patrimoni de les SAT és independent del dels seus socis, i es respon dels deutes en primer lloc mitjançant el patrimoni social i, subsidiàriament, els socis de forma mancomunada i il·limitada amb el seu propi patrimoni, llevat que estatutàriament es pacti la limitació de la seva responsabilitat.
Si la classe de responsabilitat establerta estatutàriament és limitada, la responsabilitat de la persona sòcia està limitada a les aportacions al capital social que ha subscrit, estiguin o no desemborsades en la seva totalitat.
7.2 Responsabilitat dels socis davant la societat
Tanmateix, la persona sòcia que per qualsevol motiu és baixa en la societat respon personalment pels deutes socials, per les obligacions contretes per la societat amb anterioritat a la seva baixa, fins a l'import reemborsat de les seves aportacions al capital social.
Els drets i les obligacions dels socis són els que deriven dels estatuts de la societat i de la normativa vigent en matèria de societats agràries de transformació i de societats civils.
9.1 Els estatuts han d'establir el règim d'infraccions i sancions, que han de respectar el principi de proporcionalitat.
Les faltes es classifiquen en lleus, greus i molt greus.
Igualment els estatuts han de recollir el dret de defensa i contradicció, i establir els quòrums per als acords sancionadors.
9.2 La facultat disciplinària de la SAT caduca, si les faltes són lleus, al cap de dos mesos, si són greus, al cap de quatre mesos, i si són molt greus, al cap de sis mesos.
Els terminis es comencen a computar a partir de la data en què neix l'acció o quan la Junta Rectora pot conèixer raonadament les circumstàncies que fonamenten l'acció i la persona contra la qual pot exercir.
El termini s'interromp en notificar a la presumpta persona infractora la incoació del procediment disciplinari.
9.3 Els estatuts han d'establir els procediments disciplinaris i les reclamacions que siguin procedents, respectant les normes següents:
a) La facultat disciplinària és indelegable i correspon a la Junta Rectora.
b) En qualsevol cas és preceptiva l'audiència prèvia dels interessats o dels seus representants, que no pot ser inferior a deu dies ni superior a quinze.
Les seves al·legacions s'han de realitzar per escrit en els casos de faltes greus i molt greus.
c) L'acord de sanció pot ser impugnat per mitjà d'una reclamació en el termini d'un mes, des de la seva notificació, davant de l'Assemblea General que ha de resoldre en la primera reunió que celebri.
Aquesta reclamació ha de ser resolta i notificada en un termini màxim d'un mes.
En el supòsit que transcorregut aquest termini no s'hagi emès la resolució i notificació, es considera que ha estat estimada.
9.4 La sanció de suspendre la persona sòcia dels seus drets no pot abastar el dret d'informació ni, si s'escau, el de percebre beneficis, i es regula en els estatuts.
No obstant això, si aquesta sanció afecta un càrrec social, el mateix acord pot incloure la proposta de cessament simultani en l'exercici del càrrec esmentat, que ha de ser acordat per l'Assemblea.
9.5 L'expulsió dels socis només és procedent per una falta molt greu que tingui prevista expressament aquest tipus de sanció, i comporta el cessament simultani del càrrec social, si l'ocupa.
L'acord d'expulsió és executiu quan ha transcorregut el termini per recórrer davant de l'Assemblea General sense haver-ho fet, sens perjudici de suspensió cautelar, si s'ha previst estatutàriament o quan s'ha resolt i notificat, si s'escau, sobre la reclamació a què fa referència l'apartat tercer d'aquest article.
L'acord d'expulsió o l'acord sobre la reclamació, pot ser impugnat davant de l'ordre jurisdiccional civil.
9.6 En el termini de sis mesos des que l'acord d'expulsió és ferm, es reemborsa a la persona o persones sòcies afectades l'import de la seva participació social.
En el cas d'impossibilitat d'efectuar el pagament en aquest termini, s'ha de consignar en una entitat de crèdit el seu import, en els trenta dies següents.
10.1 El capital social de la SAT està constituït pel valor de les aportacions pels socis a la societat, sigui en l'acte de constitució o en virtut d'acords posteriors.
Aquestes aportacions han d'estar representades per resguards nominatius que, autoritzats amb les signatures del/de la president/a i el/la secretari/ària de la SAT, materialitzen una part alíquota del capital social, expressada en un número enter, de forma que no hi hagi dubte de l'aportació individual de cada persona sòcia.
Els resguards no tenen caràcter de títols de valor i la seva transmissió no atorga la condició de persona sòcia a l'adquirent.
10.2 Cada resguard ha d'expressar necessàriament:
a) La denominació i el número registral de la SAT.
c) La data de l'acord de l'emissió.
d) El valor nominal, l'import desemborsat i, si escau, la quantia i les dates dels successius desemborsaments.
10.3 No es pot constituir cap SAT que no tingui el capital social subscrit totalment.
L'aportació inicial de cadascun dels socis ha d'estar desemborsada, si més no, en un 25%.
La resta s'ha de desemborsar segons es determini a l'acord de constitució, en el termini màxim de sis anys.
10.4 L'import de les aportacions d'una persona sòcia no pot excedir la tercera part del capital social.
No obstant això, es pot superar aquest límit en el futur, en el cas de transmissió de participacions entre vius o mortis causa, entre socis que siguin cònjuges o parelles de fet o estiguin vinculats per consanguinitat fins el quart grau o per afinitat fins el segon grau.
11.1 Només poden ser objecte d'aportació els béns o drets patrimonials susceptibles de valoració econòmica.
En cap cas poden ser objecte d'aportació el treball o els serveis.
11.2 Es reconeix especialment l'opció d'aportar els drets d'ús o de fruit inclosos els drets dels contractes de conreu o qualsevol altre contracte agrari, l'aportació dels quals no és causa de resolució del contracte.
Aportacions dineràries i no dineràries
12.1 Les aportacions dineràries s'han d'establir en euros.
12.2 En l'acord en el qual es constitueix la SAT o en l'acord en el qual s'augmenta el capital social s'han de descriure les aportacions no dineràries, amb les seves dades registrals si n'hi ha, la valoració que se'ls dóna en metàl·lic, que ha de ser objecte d'aprovació per part de tots els socis, així com la numeració dels resguards assignats en pagament.
La persona sòcia que faci l'aportació està obligada al sanejament per evicció.
Règim de la transmissió voluntària per actes entre vius i de l'exercici del dret de separació
13.1 La transmissió voluntària de participacions per actes entre vius és lliure entre els socis.
En altres supòsits, la transmissió de les aportacions no atorga la condició de persona sòcia a l'adquirent i cal que compleixi els requisits sobre la condició associativa dels socis que disposa l'article 6.
13.2 Els estatuts poden impedir la transmissió voluntària de les participacions per actes entre vius, o l'exercici del dret de separació, durant un període de temps no superior a cinc anys a comptar des de la data d'adquisició de la condició de persona sòcia.
Règim de la transmissió per mort
14.1 L'adquisició d'alguna participació social pels hereus que ja són socis, així com pel cònjuge, parella de fet, descendents i ascendents fins a segon grau per consanguinitat, que no són socis, i que ho sol·liciten, suposa per a aquestes persones ser admeses com a sòcies.
14.2 Si no es compleix la condició establerta en el punt anterior, s'ha d'acreditar la condició associativa que disposa l'article 6 per poder sol·licitar la seva admissió com a socis, que ha de ser acordada per l'Assemblea General.
14.3 En cas de no exercir el que s'estableix a l'apartat 1, i no ser admès d'acord amb el que s'estableix a l'apartat 2, aquestes persones tenen dret a la liquidació de la seva aportació social, de la forma que es determina per a les baixes a l'article 15.
Reemborsament de les aportacions
15.1 Els estatuts socials poden regular el dret dels socis al reemborsament de les seves aportacions al capital social en cas de baixa.
15.2 En el cas que els estatuts no regulin aquest dret de reemborsament:
a) La liquidació d'aquestes aportacions s'ha de fer d'acord amb el balanç de tancament de l'exercici en el qual es produeix la baixa, efectuant les deduccions que s'indiquen en els punts b i c d'aquest article i altres que puguin establir els mateixos estatuts.
La Junta Rectora pot fixar provisionalment aquest import abans de l'aprovació dels comptes, i, si escau, pot autoritzar que es faci un reemborsament a compte del definitiu.
b) De l'import definitiu del reemborsament que en resulti es poden deduir les quantitats que el soci o sòcia degui a la SAT per qualsevol concepte; les que siguin procedents per baixa no justificada o expulsió; les responsabilitats que li puguin ser imputades i quantificades, sens perjudici de la responsabilitat patrimonial que en resulti; les pèrdues no compensades d'exercicis anteriors, i les previsions de pèrdues de l'exercici en curs que caldrà regularitzar un cop s'hagi tancat.
Els estatuts han de fixar el percentatge a deduir, sense que aquest pugui superar el trenta per cent.
c) La Junta Rectora té un termini de tres mesos des de la data de l'aprovació dels comptes de l'exercici en què és baixa la persona sòcia, per procedir a efectuar el càlcul de l'import a retornar de les seves aportacions al capital social, que li ha de ser comunicat.
La persona sòcia disconforme amb el resultat d'aquest acord pot impugnar-lo davant de la jurisdicció corresponent.
d) El termini per procedir al pagament del reemborsament no pot excedir els dos anys.
16.1 Els òrgans de la SAT són els següents:
c) El/la president/a, òrgan unipersonal amb les facultats estatutàries, que inclouen necessàriament la representació de la SAT, sens perjudici de les conferides a la Junta Rectora.
16.2 En les SAT que tenen un nombre de socis inferior a deu, l'Assemblea General pot assumir com a pròpies les funcions competència de la Junta Rectora, i constituir ambdues un sol òrgan.
16.3 El/la president/a i el/la secretari/ària de la societat autoritzen amb les seves signatures els documents que acrediten els fets i les actes socials i responen de la seva remissió al Registre quan aquesta sigui obligatòria.
16.4 La societat pot establir en els seus estatuts socials altres òrgans de gestió, assessorament o control, i determinar expressament la manera d'elecció dels seus membres, el nombre d'aquests i les funcions.
L'Assemblea General és l'òrgan suprem d'expressió de la voluntat dels socis, constituïda per tots ells, amb l'objectiu de deliberar i adoptar acords sobre aquells assumptes que, legalment o estatutàriament, corresponen a les seves funcions.
Les decisions adoptades obliguen tots els socis, inclosos els dissidents i els que no hi hagin participat, sense perjudici de poder-les impugnar davant de l'ordre jurisdiccional civil.
Funcions de l'Assemblea General
18.1 L'Assemblea General fixa la política general de la societat i pot prendre acords sobre qualsevol altre assumpte que consti a l'ordre del dia, sempre que no sigui funció exclusiva d'un altre òrgan social.
18.2 Correspon en exclusiva a l'Assemblea General deliberar i prendre acords sobre els assumptes que es determinin en els estatuts socials.
Si aquests no diuen res les funcions són les següents:
a) Examen i aprovació de la gestió social, dels comptes anuals, de l'informe de gestió i de l'aplicació dels resultats.
Aquesta funció pot ser delegada a la Junta Rectora si així ho estableixen els estatuts socials.
c) Nomenament i separació i l'exercici de l'acció social de responsabilitat dels membres de la Junta Rectora, i dels liquidadors, així com, si escau, sobre les retribucions dels membres de la Junta Rectora.
d) Qualsevol altra modificació dels estatuts.
e) Transformació, fusió, escissió i dissolució de la societat.
f) Tota decisió que suposi una modificació substancial, segons els estatuts, de l'estructura econòmica, social, organitzativa o funcional de la societat.
g) Qualsevol altre derivat d'una norma legal o estatutària.
Convocatòria de l'Assemblea General
19.1 Les assemblees generals poden ser: ordinàries, extraordinàries i universals.
19.2 L'Assemblea General ordinària ha de ser convocada per la Junta Rectora, almenys un cop l'any, dins dels sis mesos següents a la data de tancament de l'exercici social, amb la finalitat de censurar la gestió social, aprovar els comptes anuals i l'aplicació de resultats.
Transcorregut el termini indicat sense ser convocada l'Assemblea General, qualsevol persona sòcia pot instar la Junta Rectora que la convoqui i, si aquesta no la convoca dins dels quinze dies següents a la rebuda del requeriment, es pot sol·licitar a la jurisdicció civil del domicili que la convoqui.
19.3 L'Assemblea General extraordinària pot ser convocada per tractar qualsevol assumpte o iniciativa de la Junta Rectora o a petició d'un nombre de socis que representin, com a mínim, el deu per cent del total dels vots.
A l'ordre del dia s'han d'incloure necessàriament els assumptes sol·licitats o a tractar.
Si el requeriment de convocatòria no és atès per la Junta Rectora en el termini d'un mes, els sol·licitants poden instar la jurisdicció civil del domicili que la convoqui.
19.4 Es constitueix com a Assemblea General universal i per tant no és necessària la convocatòria, quan hi siguin presents o representats tots els socis, i acceptin per unanimitat la constitució de l'Assemblea i l'ordre del dia.
Tots els socis han de signar una acta que reculli, en qualsevol cas, l'acord per celebrar aquesta Assemblea General universal i el seu ordre del dia.
Forma i contingut de la convocatòria de l'Assemblea General
20.1 L'Assemblea General ordinària es convoca amb una antelació mínima de quinze dies i de dos mesos com a màxim.
Pel que fa a l'Assemblea General extraordinària el termini de convocatòria serà com a mínim de cinc dies.
La convocatòria es realitzarà de forma pública i destacada en el domicili social i a tots els centres on tingui activitat la societat.
Els estatuts també poden indicar el procediment de comunicació individual i escrit que asseguri la recepció de l'anunci de convocatòria a tots els socis al domicili designat per a aquest efecte o al que consta en el llibre de registre de socis.
20.2 La convocatòria ha d'indicar com a mínim la data, l'hora i el lloc de la reunió, així com tots els assumptes de l'ordre del dia a tractar.
La convocatòria ha d'expressar també la data i l'hora de l'Assemblea en cas de ser necessària la segona convocatòria.
Entre la primera i la segona convocatòria hi ha d'haver una separació d'almenys mitja hora.
Lloc de celebració de l'Assemblea General
El lloc de celebració és el domicili social, llevat que la convocatòria en digui un altre del mateix terme municipal o que en els estatuts socials en consti un altre de diferent.
L'Assemblea General universal es pot celebrar en qualsevol lloc.
22.1 L'Assemblea General està presidida pel/per la president/a, i actua de secretari/ària el mateix que ho és de la Junta Rectora.
En absència d'aquests càrrecs, ho són els que elegeix l'Assemblea a tal efecte.
22.2 L'Assemblea queda constituïda en primera convocatòria quan hi assisteixin més de la meitat dels socis que, així mateix, representin més de la meitat dels vots socials.
En segona convocatòria queda vàlidament constituïda sigui quin sigui el nombre de socis assistents.
23.1 Cada persona sòcia pot assistir a l'Assemblea i disposa d'un vot.
23.2 Els estatuts socials poden establir que, en cas adopció d'acords que comporten obligacions econòmiques per als socis, aquests disposin del nombre de vots que correspon amb la quantia de la seva participació amb relació al capital social o, també, d'un vot ponderat en proporció al volum de l'activitat realitzada per la persona sòcia amb la SAT.
23.3 Els estatuts poden establir el vot per representant.
Cada representant només pot tenir un vot delegat i la representació, que ha de ser escrita i expressa per a una sessió concreta, ha de ser admesa per la presidència de l'Assemblea General al començament de la sessió.
No és necessària aquesta admissió quan el representant o la representant sigui cònjuge o parella de fet, ascendent o descendent fins a segon grau de consanguinitat, i, a més d'aportar la representació escrita i expressa per a una sessió concreta, acrediti aquesta condició familiar.
Els socis poden demanar per escrit, amb anterioritat a la reunió de l'Assemblea General, o verbalment durant la sessió, tots els informes o aclariments que considerin oportuns referents als assumptes a tractar en l'ordre del dia.
La Junta Rectora està obligada a proporcionar-los, de forma oral o escrita d'acord amb el moment i la naturalesa de la informació sol·licitada, tret dels casos en què, segons el criteri del mateix òrgan, la publicitat d'aquesta informació perjudiqui els interessos socials.
Aquesta excepció no és procedent quan la sol·licitud l'hagin fet socis que representen el 25% del capital social o més.
Adopció d'acords de l'Assemblea General
25.1 L'Assemblea General adopta els seus acords per majoria simple del nombre de vots socials dels assistents, llevat que s'estableixi una altra majoria més qualificada en els seus estatuts socials.
25.2 El president dirimirà amb el seu vot els empats en la votació de l'Assemblea General.
25.3 Per a la modificació dels estatuts, la transformació, la fusió, l'escissió, la dissolució i la reactivació de la societat, així com per a l'exclusió de socis, és necessària la majoria de dos terços dels vots presents i representats, sempre que els estatuts socials no estableixin una altra majoria.
25.4 Els acords presos sobre temes que no consten en l'ordre del dia són nuls, tret del de convocar una nova Assemblea General, el de fer una censura dels comptes per membres de la societat o per una persona externa, i el de prorrogar la sessió de l'Assemblea General.
26.1 El/la secretari/ària de l'assemblea ha de redactar l'acta on ha de constar el lloc, la data i l'hora de la reunió, la relació dels assistents, l'ordre del dia, el resum de les deliberacions i de les intervencions que s'ha sol·licitat que constin en l'acta, així com la transcripció dels acords presos amb els resultats de les votacions.
26.2 Quan els acords presos són de constància registral obligatòria, s'ha de presentar al Registre la documentació corresponent per realitzar la inscripció en el termini dels trenta dies següents a l'aprovació de l'acta i sota la responsabilitat del/de la president/a i el/la secretari/ària.
Aquests acords tenen validesa des de la seva inscripció al Registre.
26.3 Les SAT han de trametre al Registre, dins el mes següent a l'adopció de l'acord corresponent, certificat literal d'aquest, quan el contingut sigui:
a) Renovació o canvi de membres de la Junta Rectora.
d) Modificació del capital social.
f) Atorgament i revocació de poders.
g) Qualsevol altra modificació dels estatuts socials.
27.1 La Junta Rectora és l'òrgan de govern, representació i administració ordinària de la societat.
27.2 La Junta Rectora està integrada per un nombre mínim de tres membres i un màxim de dotze, tots ells socis de la SAT.
La composició és la següent: el/la president/a, que és el mateix de la SAT i els vocals, un dels quals ha de ser el/la secretari/ària.
Els estatuts socials poden preveure que es designi, pel sistema que s'hi fixi, com a secretari/ària, una persona que no sigui vocal i, en aquest cas, el/la secretari/ària té veu però no vot.
El/la secretari/ària de la Junta Rectora és el de la societat.
El nombre de vocals es determina en els estatuts socials.
27.3 L'elecció dels membres de la Junta correspon a l'Assemblea General.
27.4 Els acords de la Junta Rectora són vàlids si hi són presents almenys més de la meitat dels seus membres.
27.5 Els estatuts han de fixar, en la mesura que sigui possible, les pautes per tal que la Junta Rectora tendeixi a la representació equilibrada de dones i homes, als efectes de reduir el desequilibri per raó de sexe de la societat agrària de transformació.
27.6 Les funcions del president són les següents:
f) Dirimir els empats amb el seu vot a l'efecte de l'adopció d'acords, excepte quan el nombre de socis es situa en dos, supòsit en el qual el vot del/de la president/a perd el seu caràcter privilegiat, i els estatuts poden determinar el sistema de presa de decisions en cas d'empat.
Si els estatuts no determinen el sistema, el vot diriment correspon a la persona sòcia que resulti d'un procediment d'insaculació.
27.7 Les funcions del secretari són les següents:
a) Efectuar les convocatòries de les sessions per ordre del president/a.
e) Custodiar i arxivar la documentació social.
f) Facilitar als membres de la Junta Rectora la informació necessària per a l'exercici de les seves funcions.
Durada del càrrec dels membres de la Junta Rectora
28.1 Els membres de la Junta Rectora exerceixen el càrrec per un termini determinat establert als estatuts, amb un període mínim de quatre anys.
Poden ser reelegits una o més vegades per períodes de la mateixa durada.
28.2 Encara que hagi finit el període per al qual van ser elegits, els membres del consell rector continuen exercint el càrrec provisionalment fins que se'n produeixi la renovació en l'Assemblea General següent.
Constitució, règim econòmic i dissolució de les SAT
29.1 La sol·licitud d'inscripció de la SAT al Registre ha d'anar acompanyada dels documents següents:
Constitueixen la norma jurídica lliurement pactada pels socis per regir l'activitat funcional interna de la societat, en tot allò que no s'oposi a les disposicions legals de necessària aplicació.
La memòria d'activitats ha de fer referència a l'objecte i les activitats socials a realitzar i, si s'escau, a les obres o instal·lacions necessàries per portar-les a terme.
d) Documentació acreditativa que els promotors reuneixen la condició associativa si no està en poder del departament competent en matèria d'associacionisme agrari i no la pot obtenir directament.
29.2 Si s'aporten a la societat béns immobles o drets reals, la constitució s'ha de formalitzar mitjançant escriptura pública i els estatuts socials en formaran part integrant.
30.1 L'acord de constitució ha de ser pres i signat per tots els promotors de la societat i s'hi ha d'expressar:
b) Les dades d'identificació personal dels promotors i la qualitat en la qual actuen.
En el cas que s'associïn persones jurídiques, a més, identificació i acreditació de les persones que les han de representar a la SAT.
c) La voluntat de constituir una SAT, la denominació de la societat, el domicili social, la durada de la societat, l'objecte social i la classe de responsabilitat.
d) La xifra del capital social, el valor de cadascun dels resguards en què es divideix i el nombre total d'aquests.
e) La part que cadascun dels atorgants subscriu i desemborsa de l'aportació al capital social per ser persona sòcia i, si escau, el termini per realitzar la resta del desemborsament.
La documentació acreditativa d'haver fet el desemborsament s'adjunta com a annex a l'acord de constitució mitjançant la certificació de l'entitat financera on consti el dipòsit de l'esmentada aportació a favor de la societat en constitució.
No es pot cancel·lar el dipòsit sense rebre la comunicació de la inscripció de l'aportació al Registre.
f) En cas que alguna persona sòcia efectuï el desemborsament mitjançant aportacions no dineràries, identificació i valor assignat d'aquestes aportacions, i constància que la valoració ha estat aprovada per tots els promotors.
L'aprovació s'ha de formalitzar en un document, signat per tots els socis i adjunt com a annex a l'acord de constitució, on es fa constar separadament cadascuna de les aportacions i el respectiu valor assignat, així com les dades que en permetin la identificació.
g) Certificació acreditativa, expedida pel Registre, que no existeix cap altra entitat amb denominació idèntica o similar a la SAT que es vol inscriure.
h) La designació dels càrrecs de la Junta Rectora i de la persona facultada per tramitar l'expedient de constitució, i la declaració d'aquestes persones que no incorren en causa d'incapacitat o prohibició de cap mena per exercir-los, així com de la seva acceptació.
i) La manifestació expressa que els promotors aproven els estatuts socials pels quals es regeix la societat fent referència al nombre de fulls que els integren, els quals s'adjunten com a annex a l'acord de constitució.
En l'acord de constitució es poden incloure tots els pactes i condicions que els promotors creguin convenient establir, sempre que no s'oposin a les lleis ni contradiguin els principis configuratius de les SAT inclosos en aquest Decret.
30.2 La persona o persones facultades per tramitar l'expedient de constitució han de sol·licitar en el termini de dos mesos des del seu atorgament la inscripció de la societat en el Registre.
31.1 Els estatuts socials de la SAT han d'expressar, com a mínim:
a) La denominació, l'objecte social, el domicili, la classe de responsabilitat i la durada de la societat.
b) Import del capital social i, si escau, del capital no desemborsat, i forma i termini en què s'ha de fer el desemborsament pendent, nombre de participacions representades i materialitzades en els corresponents resguards i valor de cadascuna d'elles.
c) Forma de participació dels socis en les activitats socials i règim de les reunions i acords.
d) Composició i nombre de membres de la Junta Rectora, forma d'elecció del/de la president/a i de la resta d'òrgans de govern, i sistema i períodes de renovació en els càrrecs respectius.
e) Règim d'admissió i baixa dels socis.
En tot cas són causa de baixa la transmissió total de la seva participació, la mort o incapacitat legal de la persona sòcia, la separació voluntària i l'exclusió forçosa.
f) Dret de reemborsament de les aportacions dels socis, formes i terminis de liquidació per baixa de la persona sòcia.
g) Efectes de la transmissió de les aportacions socials, per actes entre vius o mortis causa.
h) Normes de dissolució i liquidació de la SAT.
i) Representacions o quòrum requerits, tant personals com de capital, per a la presa d'acords en assemblea general, i concreció de quins són aquests segons matèries.
j) Facultats de qualsevol dels altres òrgans previstos en aquest Decret, si n'hi ha, amb la determinació expressa de les facultats que la Junta Rectora els delega.
31.2 Els estatuts socials han de ser qualificats pel Registre quant al seu contingut, i se'n pot denegar la inscripció si l'acord de constitució o el seu contingut incompleix la normativa vigent.
Els socis constituents o promotors de la SAT poden sol·licitar al Registre la qualificació prèvia del projecte d'estatuts socials.
31.3 Qualsevol modificació posterior dels estatuts s'ha d'inscriure en el Registre.
32.1 La memòria d'activitats ha de contenir:
Les dades relatives a la ubicació geogràfica del lloc on es vol desenvolupar l'objecte social.
Les dades tècniques i econòmiques de cadascuna de les activitats que la integren.
La justificació de l'associació pels beneficis que en derivin.
La referència a les explotacions, col·lectivitats o àmbits agraris afectats.
32.2 L'objecte social ha de ser específic, en concordança amb les activitats concretes a realitzar i el concepte de SAT recollit en aquest Decret.
Quan l'objecte social sigui el de transformació i/o el de comercialització de productes agrícoles, ramaders o forestals, les dades referides a la producció i procedència dels productes que permetin establir si la suficiència de la producció pròpia dels socis supera el 50% del total i justifica les instal·lacions industrials o xarxes comercials que la societat pretén de dur a terme, per considerar que té activitat agrària.
Quan l'objecte social consisteixi en la prestació de serveis comuns, les dades referents als beneficis que la prestació dels serveis comportarà per a les explotacions dels destinataris, els quals han de ser socis de la SAT.
Quan l'objecte social sigui la realització d'obres per a la captació, depuració i distribució d'aigües, s'han de fer constar els terminis d'amortització així com les condicions contingudes en el títol jurídic que faculti per a l'aprofitament de les aigües, el cabal i la resta de dades tècniques i econòmiques referents a les obres a realitzar i a les explotacions afectades.
Acreditació de la condició de soci
33.1 Els promotors de la societat i les persones que s'hi incorporen amb posterioritat a la constitució han de complir la condició associativa exigida per la normativa que regula les societats agràries de transformació.
Si aquesta acreditació es pot obtenir directament de l'Administració o està en poder del departament competent en matèria d'associacionisme agrari, només caldrà indicar-ho en la sol·licitud d'inscripció.
33.2 Les persones que s'incorporen a la SAT amb posterioritat a la constitució de la societat han d'informar el Registre de les dades personals i socials de forma anàloga a les dades dels promotors que ha d'expressar l'acord de constitució en l'article 30.
El departament competent en associacionisme agrari pot facilitar un model de fitxa de soci per aportar aquesta informació.
33.3 La condició de titular d'explotació agrària no s'haurà d'acreditar si al Sistema d'informació d'explotacions agràries de Catalunya (SIDEAC) consten les dades.
En cas que no hi consti, es pot acreditar per mitjà de:
Còpia del títol de propietat o certificat registral de domini i càrregues de la finca.
Còpia del contracte d'arrendament, contracte de conreu o qualsevol altre contracte de naturalesa agrària.
La condició de treballador/a agrícola es pot acreditar presentant còpia de l'informe de vida laboral que justifiqui l'activitat agrària, o bé documentació justificativa de la cotització a la Seguretat Social, o qualsevol altre document oficial del qual resulti de forma inequívoca l'activitat agrària dels subjectes, excepte que s'autoritzi el departament competent en matèria d'associacionisme agrari a obtenir les dades a d'altres administracions.
33.4 Els més grans de divuit i menors de quaranta anys que tinguin una capacitació professional suficient per exercir una adequada gestió en consonància amb l'objecte de la societat agrària de transformació han d'acreditar la condició d'agricultor jove amb capacitació professional suficient mitjançant l'aportació de la corresponent certificació d'estudis o fotocòpia del títol acadèmic que la justifiqui, excepte si és expedida pel departament competent en matèria d'associacionisme agrari.
33.5 La documentació que ha d'acompanyar la sol·licitud de constitució, signada pel/per la president/a de la Junta Rectora, és la que s'estableix a l'article 29.
34.1 L'exercici econòmic de la societat coincideix amb l'any natural llevat que els estatuts no disposin el contrari.
34.2 Les SAT han de portar una comptabilitat ordenada i adequada a l'activitat d'acord amb el que estableix el codi de comerç i la normativa comptable, amb les especificitats que preveu aquest Decret.
34.3 La Junta Rectora té l'obligació de confeccionar i presentar davant l'Assemblea General per a la seva aprovació, en el termini màxim de sis mesos comptats a partir de la data de tancament de l'exercici social, els comptes anuals, l'informe de gestió i una proposta d'aplicació de resultats disponibles.
34.4 L'informe de gestió ha de recollir les variacions del nombre de socis.
34.5 La Junta Rectora ha de presentar al Registre per al seu dipòsit, en el termini de tres mesos des de la seva aprovació, certificació dels acords de l'Assemblea General d'aprovació dels comptes anuals i d'aplicació de resultats, adjuntant:
a) Còpia de la declaració de l'impost de societats de l'exercici anterior.
b) Relació nominal actualitzada de tots els socis, en la qual es faci constar la seva respectiva participació en el capital social, nombre de resguards i valor d'aquests.
34.6 Les associacions de SAT han de trametre al Registre, dins dels sis primers mesos de cada any, la següent documentació justificativa de la permanència de les característiques i l'activitat que li són pròpies:
a) Relació de SAT integrades o associades a 31 de desembre de l'any anterior.
b) Memòria d'activitats referides a l'any anterior.
34.7 La verificació formal de la documentació dels apartats 5 i 6 d'aquest article pot ser realitzada pel mateix Registre o per la Xarxa d'oficines de gestió empresarial de la Generalitat de Catalunya.
En aquest cas, la Xarxa d'oficines de gestió empresarial de la Generalitat de Catalunya, una vegada realitzada la verificació formal de la documentació presentada, l'ha de trametre al Registre pel seu dipòsit.
35.1 Les SAT han de dur, en ordre i al dia, els llibres següents:
b) Llibre d'actes de l'Assemblea General, de la Junta Rectora i, si s'escau, d'altres òrgans de govern aprovats en els seus estatuts socials.
c) Llibre diari i d'inventari i balanços o qualssevol altres que, degudament autoritzats, s'ajustin a la normativa comptable vigent.
35.2 Els llibres de comptabilitat que han de dur les SAT han de ser diligenciats en el Registre Mercantil corresponent a cada SAT.
35.3 Els llibres de registre de socis i d'actes han de ser diligenciats pel Registre de SAT o per la Xarxa d'oficines de gestió empresarial de la Generalitat de Catalunya, i han de ser relligats i foliats amb caràcter previ a la seva utilització.
En el cas que es portin en suport informàtic, els llibres de les SAT han de fer-se legalitzar després de la seva utilització.
35.4 Les SAT poden presentar els llibres al Registre per mitjans electrònics, en els termes que es determinin per Resolució de la direcció general competent en matèria d'associacionisme agrari.
35.5 Els llibres i els documents de la societat estan sota custòdia, vigilància i responsabilitat de la Junta Rectora, que els ha de conservar almenys durant els sis anys següents a la transcripció de l'última acta o assentament o a l'extinció dels drets o obligacions que contingui.
Transformació, fusió i escissió
36.1 L'acord de transformació d'una SAT ha de ser adoptat per l'Assemblea General, en els termes i requisits que es determinin als estatuts i en aquest Decret i s'ha de regir per la normativa de la societat a transformar.
Els socis tenen el dret de separació en els termes previstos per al cas de fusió i al reintegrament de les aportacions fetes en el termini de tres mesos.
La participació dels socis en el capital social de la nova entitat ha de ser proporcional a la que tenen a la SAT.
36.2 La documentació sobre la transformació en SAT d'una societat preexistent ha de contenir l'acord corresponent, els requisits exigits per la constitució de la SAT, el balanç de l'entitat transformada tancat el dia anterior a l'adopció de l'acord, la relació de socis que integren la SAT i la seva participació en el capital social, sens perjudici de tot el que exigeix la normativa per la qual es regia l'entitat transformada.
36.3 Si la societat que es transforma en SAT està inscrita en el Registre Mercantil o al de Societats Cooperatives, per a la inscripció al Registre de SAT ha de constar a l'escriptura de transformació una nota del registre corresponent que manifesti la inexistència d'obstacles per a la transformació i que s'ha fet la diligència de tancament provisional, amb certificació adjunta que contingui la transcripció literal dels assentaments vigents.
36.4 La transformació en SAT no eximeix els socis de la responsabilitat personal dels deutes contrets amb anterioritat a l'acord de transformació, llevat dels casos en què hi ha consentiment dels creditors.
Els socis que com a conseqüència de la transformació passen a respondre personalment dels deutes socials, també responen dels deutes anteriors de la SAT de la mateixa manera.
37.1 Les SAT poden fusionar-se en una de nova, o bé absorbir una SAT o més d'una.
La inscripció de la fusió de SAT en el Registre ha d'adequar-se, en el supòsit de fusió pròpia, als tràmits establerts per la constitució i, en el de fusió per absorció, als de modificació.
37.2 D'aquesta fusió les juntes rectores de les SAT que participen en la fusió, prèviament, han d'acordar i redactar un projecte de fusió, almenys amb els continguts següents:
a) La denominació i domicili social de les SAT que participen en la fusió i de la nova SAT, si s'escau, així com les dades d'inscripció en els registres corresponents.
b) La quantitat que es reconeix a cada persona sòcia de les SAT que s'extingeixen com a aportació al capital de la SAT nova o absorbent computant, quan n'hi ha, les reserves voluntàries de caràcter repartible.
c) Els drets i obligacions que es reconeixen als socis de la societat extingida en la nova o absorbent.
d) La data a partir de la qual les operacions de les SAT que s'extingeixen s'hauran de considerar realitzades, a efectes comptables, al compte de la SAT nova o absorbent.
37.3 Un cop aprovat el projecte de fusió, les juntes rectores de les SAT que es fusionen s'han d'abstenir de fer cap acte o contracte que pugui obstaculitzar l'aprovació del projecte o modificar substancialment la proporció de la participació dels socis de les societats extingides en la nova o absorbent.
37.4 El projecte resta sense efecte si la fusió no és aprovada per totes les societats participants a fusionar en el termini que indiquin els estatuts socials de les societats fusionades i si no n'hi ha en el termini de sis mesos des de la data del projecte.
37.5 Quan es publiqui la convocatòria de l'Assemblea General que ha d'aprovar la fusió, s'ha de posar a disposició dels socis, en el domicili social, la documentació següent:
b) Els informes redactats per les juntes rectores de cada societat sobre la conveniència i efectes de la fusió prevista.
c) El balanç, el compte de pèrdues i guanys i la memòria explicativa dels tres últims exercicis econòmics de les SAT que participen en la fusió i, si s'escau, els informes de gestió i dels auditors de comptes.
d) El balanç de fusió de cadascuna de les SAT quan sigui diferent de l'últim balanç anual aprovat.
Es pot considerar balanç de fusió l'últim balanç aprovat, sempre que s'hagi tancat sis mesos abans de la data de realització de l'Assemblea que ha de resoldre la fusió.
e) El projecte d'estatuts de la nova SAT o el text íntegre de les modificacions que s'hagin d'introduir en els estatuts de la societat absorbent.
f) Els estatuts vigents de totes les SAT que participen en la fusió.
g) La relació de noms i cognoms, en el cas de les persones físiques, i les denominacions o raons socials si són persones jurídiques i, en ambdós casos, el domicili dels membres de les juntes rectores de les societats que participen en la fusió, la data de nomenament del càrrec i les mateixes dades dels qui es proposen com a membres de la Junta Rectora com a conseqüència de la fusió.
37.6 En el cas de fusió entre SAT inscrites en registres de comunitats autònomes diverses, és aplicable a cada societat el procediment de fusió establert per la normativa de SAT per la qual es regeix.
38.1 L'acord de fusió ha de ser aprovat per l'Assemblea General de cadascuna de les societats que es fusionen, per majoria de dues terceres parts dels vots presents i representats i la convocatòria ha de complir els requisits legals i estatuaris.
38.2 L'acord de fusió de cada societat agrària de transformació, un cop adoptat, s'ha de publicar al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
38.3 Des del moment que l'Assemblea General de cada SAT aprova l'acord de fusió, totes queden obligades a continuar el procés de fusió.
38.4 La fusió de SAT s'ha d'inscriure en el Registre de SAT.
Quan s'aportin a la societat resultant béns immobles o drets reals, la fusió es formalitzarà mitjançant escriptura pública i els nous estatuts socials en formaran part integrant.
38.5 La inscripció dels acords de fusió té eficàcia en el Registre per a la cancel·lació de les societats que s'extingeixen i la inscripció de la que es constitueix de nou o les modificacions de l'absorbent.
Drets de separació de la persona sòcia
39.1 Els socis de les SAT que es fusionen i que no hi voten a favor tenen dret a sortir de la seva SAT, adreçant un escrit a la Junta Rectora en el termini de trenta dies des de la publicació de l'acord de fusió i segons el que preveu aquest Decret.
39.2 La SAT resultant de la fusió assumeix l'obligació de la liquidació de les aportacions a la persona sòcia disconforme, en el termini regulat en aquest Decret per al cas de baixa justificada i segons estableixin els estatuts de la SAT de la qual era persona sòcia.
40.1 La fusió no es pot realitzar abans que passi un mes des de la publicació de l'anunci de l'acord de fusió.
Durant aquest termini els creditors ordinaris de qualsevol de les societats que tinguin crèdits iniciats abans de l'últim anunci de fusió i que no estiguin degudament garantits es poden oposar per escrit a la fusió i, en aquest cas, la fusió no es pot fer fins que els crèdits no siguin totalment satisfets o garantits.
Els creditors no poden oposar-se al pagament encara que es tracti de crèdits no vençuts.
40.2 En l'acord de fusió els atorgants han de manifestar expressament que no s'ha produït cap oposició per part dels creditors que hi tenen dret o, en el cas d'existir, manifestar que s'han pagat o garantit els crèdits, identificant els creditors, els crèdits i les garanties presentades.
41.1 Les SAT es poden fusionar amb societats civils, cooperatives o mercantils de qualsevol tipus.
41.2 En aquestes fusions és d'aplicació la normativa reguladora de la societat absorbent o de la que es constitueixi com a conseqüència de la fusió, però en els temes referents a l'adopció de l'acord i a les garanties dels drets dels socis i creditors de les societats agràries participants s'aplica el que disposen els tres articles anteriors d'aquest Decret.
41.3 Si l'entitat resultant de la fusió no fos una SAT, la liquidació de les seves aportacions a la persona sòcia que exerceixi el dret de separació s'ha de fer en el termini del mes següent a la data en què se n'ha fet ús.
Fins que no s'hagin pagat les liquidacions no es pot formalitzar la fusió.
42.1 El projecte d'escissió ha de ser subscrit per les juntes rectores de les SAT participants, i ha de contenir una proposta detallada de la part del patrimoni i dels socis que es volen transferir a les societats agràries resultants o absorbents.
42.2 L'escissió de la SAT pot consistir en la seva extinció, sense liquidació prèvia, mitjançant la divisió del seu patrimoni i del col·lectiu de socis en dues o més parts.
Cada part es traspassa en bloc a les societats agràries de nova creació o és absorbida per altres de ja existents o s'integra amb les parts escindides d'altres societats agràries en una de nova creació.
En aquests dos últims casos s'anomena escissió/fusió.
42.3 També pot consistir en la segregació d'una o més parts del patrimoni i del col·lectiu de socis d'una SAT, sense la dissolució d'aquesta, traspassant en bloc el que s'ha segregat a altres societats de nova creació o existents.
43.1 Són causes de dissolució d'una SAT:
a) L'acord de l'Assemblea General, expressament convocada a l'efecte, adoptat en primera convocatòria per majoria de dues terceres parts dels socis presents i representats, i en segona per majoria simple.
En tot cas el capital social ha d'estar representat almenys per la meitat del de la seva quantia.
b) El compliment del termini per al qual s'ha constituït que estableixen els estatuts, llevat que hi hagi un acord de pròrroga adoptat per l'Assemblea General i degudament inscrit.
c) La fusió, l'escissió total o la transformació.
d) L'assoliment de l'objecte social o la impossibilitat de realitzar-lo.
e) El cessament o abandonament de les activitats socials durant un període continuat de dos anys.
f) L'alteració substancial dels caràcters propis que configuren les SAT o l'incompliment dels requisits que en van determinar la inscripció o de les normes que les regulen.
g) El concurs, segons correspongui, de la SAT, sempre que ho acordi l'Assemblea General, com a conseqüència de la resolució judicial que la declari.
h) Qualsevol altra causa establerta en els estatuts socials.
43.2 Quan el motiu de la dissolució sigui algun dels descrits en els apartats de la d b) a la i h) de l'apartat anterior, la Junta Rectora ha de convocar l'Assemblea General, en el termini d'un mes des del coneixement de la causa, per a l'adopció de l'acord de dissolució.
Qualsevol persona sòcia pot requerir a la Junta Rectora que realitzi la convocatòria si, segons el seu parer, existeix causa legítima de dissolució.
Per a l'adopció dels acords per les causes de la d b) a la i h) només cal la majoria simple dels vots llevat que els estatuts n'exigeixin una altra de més gran.
Si no es convoca l'Assemblea o aquesta no aprova l'acord de dissolució, qualsevol persona interessada pot sol·licitar la dissolució judicial de la SAT, incloent-hi el departament competent en matèria d'associacionisme agrari.
43.3 En el supòsit d) del punt 1 d'aquest article, quan ja no existeix la causa que la va motivar, la societat en liquidació pot ser reactivada, sempre que no s'hagi iniciat el reemborsament de les aportacions als socis.
L'acord de reactivació ha de ser adoptat per l'Assemblea General amb els mateixos requisits que l'acord de dissolució i no serà eficaç fins que no s'inscrigui en el llibre del Registre.
43.4 La dissolució de la SAT s'ha d'inscriure al Registre i s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
44.1 La dissolució de la societat obre el període de liquidació.
La societat dissolta conserva la seva personalitat jurídica durant el procés de liquidació.
Durant aquest temps s'ha d'afegir a la denominació de la SAT l'expressió "en liquidació".
44.2 La durada del període de liquidació és d'un any, tret que abans de finalitzar aquest termini els socis hagin acceptat i rebut el repartiment dels béns que els hagin correspost.
45.1 La comissió liquidadora escollida per l'Assemblea General ha d'estar integrada per un nombre senar de socis, d'un a cinc i que acceptin el nomenament.
Quan no sigui possible la seva constitució, l'han de formar els membres de la Junta Rectora en la data de dissolució.
Actua col·legiadament i els seus acords es transcriuen en el llibre d'actes.
a) Vetllar per la integritat del patrimoni social i portar i custodiar els llibres, la correspondència i la comptabilitat de la societat.
b) Acabar les operacions pendents i realitzar les noves que siguin necessàries per a la liquidació de la societat i l'alienació dels béns.
c) Reclamar i rebre els crèdits i pagar els deutes socials, siguin de tercers o dels socis.
d) Comparèixer a judici i concertar transaccions i arbitratges quan sigui necessari per l'interès social.
e) Satisfer als socis la quota resultant de la liquidació.
Llevat que hi hagi disposició contrària dels estatuts socials, la quota de liquidació corresponent a cada persona sòcia serà proporcional a la seva participació en el capital social.
En tots els supòsits de dissolució i llevat que hi hagi renúncia expressa, els socis que van aportar béns immobles i encara subsisteixen en el patrimoni social tenen dret preferent a l'adjudicació d'aquests béns, encara que s'hagin de compensar en diners les possibles diferències de valor.
Finalitzades les operacions de liquidació, la comissió liquidadora passa a l'Assemblea General per a la seva aprovació un balanç final, un informe complet de les operacions realitzades i un projecte de repartiment entre els socis de l'actiu resultant.
48.1 Una vegada els socis han acceptat el repartiment de béns i han rebut els drets que els corresponen, s'ha de sol·licitar la cancel·lació de la SAT en el Registre.
Els liquidadors han de trametre al Registre el certificat literal de l'acord en el qual es fa constar el balanç final de liquidació, la identitat dels socis i la quota de liquidació que els correspon.
48.2 Quan es reparteixen béns immobles o drets reals, la liquidació es formalitza mitjançant escriptura pública.
48.3 Un cop transcorregut el termini d'un any des de la dissolució de la societat, es pot fer d'ofici la cancel·lació de la societat en el Registre.
48.4 La cancel·lació s'ha de publicar al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
Les discrepàncies o controvèrsies que es puguin plantejar en les SAT, o entre elles mateixes i la Junta Rectora o els apoderats i els socis, fins i tot en el període de liquidació, poden ser sotmeses a arbitratge regulat per la Llei 60/2003, de 23 de desembre, d'arbitratge, incloses les pretensions de nul·litat de l'Assemblea General i la impugnació dels acords, siguin de l'Assemblea General o de la Junta Rectora; no es poden sotmetre, però, a aspectes que estan fora del poder de disposició de les parts.
Aquesta opció es pot establir com a imperativa en els estatuts socials o es pot acordar en cadascuna de les controvèrsies.
Objecte, eficàcia i organització del Registre
El Registre de SAT té com a objecte les funcions que s'enumeren a continuació:
a) La tramitació i qualificació dels expedients de constitució de les SAT que pertanyin al seu àmbit territorial i la seva inscripció registral.
b) La inscripció de les modificacions estatutàries que la societat acordi vàlidament, així com la inscripció dels actes d'obligada constància registral que es produeixin amb posterioritat a la seva constitució, prèvia qualificació de la documentació aportada.
c) El lliurament de certificacions registrals dels actes de les SAT, quan així ho estableixi la normativa vigent.
d) La informació sobre la naturalesa de les SAT i de les obligacions que tenen respecte al Registre.
51.1 El funcionament del Registre es basa en els principis d'obligatorietat de la inscripció, de legalitat, de validesa del contingut dels llibres del registre, de publicitat formal i material, de fe pública, i de tracte successiu.
51.2 El Registre és públic i els documents subjectes a inscripció no inscrits no produeixen efectes a tercers de bona fe.
52.1 El Registre està adscrit orgànicament i funcionalment a la direcció general competent en matèria d'associacionisme agrari.
52.2 El Registre és únic i s'organitza mitjançant els instruments següents:
a) Un llibre d'inscripció de societats agràries de transformació, en el qual s'inscriuen els assentaments previstos per les disposicions vigents.
Dintre d'aquest llibre d'inscripcions cada SAT tindrà un full obert per a les seves inscripcions.
b) Un arxiu, en el qual s'ha de dipositar un exemplar dels estatuts de les societats agràries de transformació i dels documents que es presentin.
Inscripcions i funcionament del Registre
Actes i acords socials a inscriure
53.1 Al Registre de societats agràries de transformació de Catalunya, s'inscriuen els actes i acords socials següents:
a) La constitució, la qual expressa: la data de la resolució favorable a la seva inscripció, el número registral, la denominació, l'objecte social, el capital social, la durada, el domicili, la classe de responsabilitat i la data de l'acord de constitució i d'aprovació dels estatuts socials.
Amb la inscripció de la constitució al Registre, la SAT adquireix personalitat jurídica i plena capacitat d'obrar per al compliment de la seva finalitat.
b) La composició de la Junta Rectora, el nomenament del seu representant legal, gerents o administradors, l'atorgament de poders i les seves modificacions.
c) Les modificacions dels estatuts socials que es refereixin a les dades de constància registral obligatòria que especifica l'apartat a) d'aquest article.
d) La fusió o associació amb altres societats.
e) Les resolucions judicials o administratives que siguin objecte d'anotació marginal.
f) La dissolució, la cancel·lació i l'escissió.
53.2 La inscripció dels fets i els actes socials de les SAT als quals fa referència l'apartat primer d'aquest article es practica sempre que el seu contingut s'ajusti al que estableixen aquest Decret i altres normes aplicables.
53.3 Totes les dades referents a persones físiques s'han de recollir desagregades per sexe als efectes de possibilitar l'elaboració d'estudis que permetin aprofundir en les desigualtats de gènere en el medi rural.
54.1 Al registre s'han d'anotar, en forma d'anotacions marginals, la incorporació als expedients de la documentació tramesa per les SAT sobre els acords d'altes i baixes de socis i acords de l'Assemblea General d'aprovació dels comptes anuals i d'aplicació de resultats.
54.2 Quan de la documentació que figura al Registre i de les seves inscripcions es constati un incompliment de les obligacions de la SAT amb el Registre, s'ha d'anotar aquesta circumstància i no es poden fer noves inscripcions ni emetre certificats fins que no es resolgui la discrepància detectada.
Procediment d'inscripció de la constitució o de dissolució de la SAT en el Registre
55.1 La sol·licitud d'inscripció o de dissolució d'una SAT s'ha de subscriure pel/per la president/a de la Junta Rectora.
Les sol·licituds d'inscripció o de dissolució es formalitzen per mitjà d'una instància adreçada a la direcció general competent en associacionisme agrari, la qual es pot presentar en qualsevol dependència del departament competent en aquesta matèria preferentment, o davant de la Xarxa d'oficines de gestió empresarial de la Generalitat de Catalunya, sens perjudici de fer ús de la resta de mitjans que estableix la Llei 26/2010, de 3 d'agost.
En aquest cas, la Xarxa d'oficines de gestió empresarial de la Generalitat de Catalunya pot fer la verificació formal de la documentació presentada, i una vegada realitzada aquesta verificació formal ha de trametre aquesta documentació al Registre per a la seva qualificació.
55.2 La direcció general competent en matèria d'associacionisme agrari examina la sol·licitud i la documentació adjunta en relació amb els requisits exigits per aquest Decret i per altres normes aplicables, i correspon al director general titular d'aquesta direcció general dictar les resolucions d'inscripció, denegació o dissolució de la SAT en el Registre.
55.3 Si la resolució sobre la qualificació és favorable, s'ha d'inscriure en el Registre la constitució de la SAT i se li ha de retornar el duplicat del document de l'acord de constitució amb la diligència d'inscripció.
55.4 En el cas que la resolució sobre la qualificació de la SAT sigui desfavorable, el Registre ha de notificar a les persones que hagin estat designades per inscriure la societat projectada els defectes que hagin estat observats en l'acord de constitució o en els estatuts.
En el cas que els defectes siguin esmenables, abans d'emetre la resolució s'ha de notificar a les persones interessades i se'ls ha de donar un termini de quinze dies per esmenar-los.
55.5 Contra la resolució denegatòria d'inscripció de la constitució o de la dissolució d'una SAT, les persones interessades poden interposar recurs d'alçada davant el conseller o consellera competent en matèria d'agricultura i ramaderia, en els terminis establerts per la Llei 26/2010, de 3 d'agost.
Procediment d'inscripció d'altres actes inscriptibles en el Registre
56.1 Les sol·licituds d'inscripció al Registre de qualsevol document inscriptible es formalitzen mitjançant instància adreçada a la direcció general competent en associacionisme agrari, la qual es pot presentar en qualsevol dependència del departament competent en aquesta matèria preferentment, o davant de la Xarxa d'Oficines de Gestió Empresarial de la Generalitat de Catalunya, sens perjudici de fer ús de la resta de mitjans establerts a la Llei 26/2010, de 3 d'agost,.
En aquest cas, la Xarxa d'Oficines de Gestió Empresarial de la Generalitat de Catalunya pot fer la verificació formal de la documentació presentada, i una vegada realitzada aquesta verificació formal ha de trametre aquesta documentació al Registre per a la seva qualificació.
56.2 El director general titular de la direcció general competent en matèria d'associacionisme agrari o persona que designi com a encarregat del Registre, en un termini de tres mesos, ha de resoldre i notificar les inscripcions, després d'haver fet la qualificació jurídica dels documents.
Si no s'emet resolució expressa en el termini indicat, es considera que la sol·licitud és estimada.
56.3 Contra la resolució denegatòria d'inscripció d'un document, les persones interessades poden interposar recurs d'alçada davant el conseller o consellera competent en matèria d'agricultura i ramaderia, en els terminis establerts per la Llei 26/2010, de 3 d'agost.
57.1 Per realitzar qualsevol inscripció registral s'han de presentar els documents originals que la fonamentin i un duplicat, el qual s'ha de retornar als interessats, degudament diligenciat.
57.2 El Registre, a petició dels interessats, lliura certificats que autoritzen l'ús d'una determinada denominació social, la vigència dels quals és de dos mesos a partir de la data de l'expedició.
57.3 La publicitat del Registre es materialitza mitjançant el lliurament, a petició dels interessats, de certificats que acreditin les dades que són de constància registral obligatòria.
Control administratiu de les SAT
En ús de les seves atribucions, el departament competent en matèria d'associacionisme agrari pot realitzar inspeccions periòdiques a les societats inscrites al Registre, per tal de verificar l'adequació del seu funcionament i activitats a la legislació vigent, i verificar el contingut de les declaracions responsables.
El departament competent en matèria d'associacionisme agrari ha d'habilitar els mitjans necessaris per tal que els tràmits i procediments regulats en aquest Decret es puguin efectuar per via electrònica.
El departament competent en matèria d'Associacionisme Agrari ha de facilitar mitjançant la seva web, a través dels seus serveis territorials, a través del mateix Registre i a través de la Xarxa d'oficines de gestió empresarial de la Generalitat de Catalunya, informació sobre la naturalesa, tramitació i funcionament de les SAT i del Registre.
Adaptació dels estatuts socials
Les SAT que figuren inscrites en el Registre amb anterioritat a la data d'entrada en vigor d'aquest Decret hi mantenen tots els seus assentaments.
Les SAT constituïdes amb anterioritat a la data d'entrada en vigor d'aquest Decret disposen d'un termini de dos anys a partir de l'entrada en vigor per adaptar els seus estatuts al que estableix aquest Decret.
L'acord d'adaptació d'estatuts s'ha d'adoptar en Assemblea General, i és suficient el vot a favor de més de la meitat dels socis presents i representats.
Qualsevol càrrec o persona sòcia està legitimat per sol·licitar a la Junta Rectora la convocatòria de l'Assemblea General amb aquesta finalitat i si, passats dos mesos des de la sol·licitud, no es fa la convocatòria, sol·licitar-la a la jurisdicció civil.
Transcorreguts dos anys des de l'entrada en vigor del present Decret no es pot d'inscriure en el Registre cap document fins que no s'ha inscrit l'adaptació dels seus estatuts socials.
S'exceptua el que és relatiu a l'adaptació al present Decret, al cessament o dimissió de membres de la Junta Rectora o liquidadors i la revocació o renúncia de poders, així com la transformació de la societat o la seva dissolució i nomenament de liquidadors, així com els assentaments ordenats per l'autoritat judicial o administrativa.
Els procediments iniciats per a la constitució de SAT abans de la vigència d'aquest Decret s'han de tramitar i resoldre d'acord amb les presents normes, i s'ha d'esmenar i completar la documentació en el que sigui necessari.
Resten derogats el Decret 111/1985, de 25 d'abril, pel qual es crea el Registre de societats agràries de transformació de Catalunya, i l'Ordre de 27 de gener de 1989, de desplegament i execució del Decret 111/1985.
Aquest Decret entra en vigor al cap de tres mesos de la seva publicació al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
Barcelona, 23 de juliol de 2013