Planificació del desplegament i avaluació de l'Administració digital
Principis generals de la creació dels serveis digitals
Ciberseguretat en l'àmbit de l'administració digital
Obligació de les persones físiques a relacionar-se electrònicament amb l'Administració de la Generalitat
Base de dades de contacte dels centre educatius de titularitat privada
Obligació de relació electrònica del col·lectiu de persones físiques
La incorporació i l'ús ordinari de les tecnologies a l'Administració pública, així com la utilització de les tecnologies entre l'Administració i la ciutadania, s'insereix en un procés que, pel que fa a Catalunya, va començar l'any 2001 amb el Pacte subscrit per la consellera de Governació i Relacions Institucionals, els presidents dels cinc grups parlamentaris i el president del Consorci Localret, per a la promoció i el desenvolupament de la societat de la informació a les administracions públiques catalanes.
A partir d'aquest moment, es van aprovar successivament diverses normes que han establert el règim jurídic de funcionament i implementació de les tecnologies tant en l'àmbit de les relacions internes administratives com en el de la relació amb la ciutadania, en el marc del que es coneix com a Administració electrònica, i paral·lelament a l'extensió i progressiva implantació d'aquestes tecnologies a la societat europea, en general, i a la catalana, en particular.
En aquest procés, la voluntarietat ha estat un element característic de la presència i la utilització dels mecanismes i mitjans de l'Administració electrònica, sempre en funció, a més, del seu grau d'implantació i, per tant, dels recursos disponibles en cada moment.
A Catalunya, la primera norma que cal esmentar és el Decret 324/2001, de 4 de desembre, mitjançant el qual es regulen les relacions entre la ciutadania i l'Administració de la Generalitat de Catalunya a través d'Internet.
Igualment, cal destacar el Decret 56/2009, de 7 d'abril, per a l'impuls i el desenvolupament dels mitjans electrònics a l'Administració de la Generalitat, aprovat a la vista de les normes bàsiques establertes en la Llei 11/2007, del 22 de juny, d'accés electrònic dels ciutadans als serveis públics.
Posteriorment, la Llei 29/2010, del 3 d'agost, de l'ús dels mitjans electrònics en les actuacions del sector públic de Catalunya, partint d'una visió integrada de país estableix elements per aconseguir una solució millor per al conjunt de les administracions públiques catalanes amb la consolidació de l'anomenat model català d'administració electrònica.
Aquest model té com a finalitat millorar la transparència, l'eficàcia i la qualitat del sector públic a Catalunya per mitjà de l'ús dels mitjans electrònics en les relacions entre les entitats del sector públic i les persones, basat en la corresponsabilitat entre les administracions públiques catalanes i tots els actors implicats en l'ús dels mitjans electrònics per definir les estratègies per a l'avenç de l'ús dels mitjans electrònics en les administracions públiques catalanes.
Aquesta Llei reforça la cooperació interadministrativa amb l'objectiu de trobar solucions comunes als problemes i als reptes que comporta l'extensió de l'ús dels mitjans electrònics, establint una estructura comuna d'interoperabilitat entre les aplicacions i els sistemes d'informació que desenvolupen i usen les diverses administracions públiques, i la reusabilitat de les aplicacions creades per les administracions públiques catalanes.
El model català d'administració electrònica requereix l'actualització d'estructures i la revisió dels seus elements en l'àmbit de l'Administració de la Generalitat, davant l'entrada en vigor progressiva de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, que ha suposat la derogació, des del dia 2 d'octubre de 2016, de la Llei 11/2007 esmentada.
La Llei 39/2015 estableix la tramitació electrònica com a forma d'actuació ordinària de les administracions públiques, alhora que la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic, regula els elements i condicions necessaris per implementar un marc global d'actuació i un esquema de funcionament electrònic comú i habitual, tant en les relacions internes, com en les relacions entre administracions, i entre aquestes i les persones.
La configuració d'aquest model constitueix un punt d'inflexió en la manifestació material de les administracions públiques en establir el format electrònic dels actes administratius i, en conseqüència, de la tramitació administrativa, dels expedients administratius i dels arxius administratius.
Cal tenir en compte també que en l'àmbit europeu s'ha fet una aposta decidida per implementar no només l'Administració electrònica sinó l'Administració digital, un concepte emergent que comporta la digitalització dels processos i serveis i que es refereix, a més, a generar valor públic mitjançant l'ús de les tecnologies de la informació i la comunicació (TIC).
Les noves tecnologies s'uneixen als instruments propis de l'Administració electrònica per construir administracions públiques obertes i eficients que presten serveis personalitzats i accessibles a les persones.
Aquesta nova dimensió suposa repensar el funcionament i l'organització de les administracions públiques i la innovació necessària per oferir nous serveis personalitzats i proactius.
En aquesta línia, les institucions de la Unió Europea (UE) han aprovat diverses normes i documents per a la implementació efectiva de l'Administració digital.
A tall d'exemple, té interès destacar el Pla d'acció sobre administració electrònica de la UE 2016-2020, d'acord amb el qual l'any 2020 les institucions europees haurien de ser obertes, eficients i integradores, i prestar serveis públics digitals sense fronteres, personalitzats, fàcils d'utilitzar i a disposició de tots els ciutadans i empreses de la UE.
És fàcil advertir que, en el marc exposat, el règim jurídic relatiu als mitjans electrònics en l'àmbit de l'Administració de la Generalitat i del seu sector públic requereix una adaptació a la nova situació legal i fàctica.
Aquesta adaptació reclama una nova norma que incorpori no només les determinacions necessàries per fer efectiu el funcionament electrònic ordinari, sinó també el model de relació i utilització de les noves tecnologies més adient, eficaç, eficient, transparent i obert que sigui possible, en atenció al marc social i econòmic sobre el qual s'ha de projectar.
Partint d'aquesta necessitat d'actualització normativa, la previsió d'un govern de les dades adient ha de constituir un dels pilars fonamentals d'allò que ha de ser l'Administració digital de la Generalitat.
En aquest sentit, a més dels continguts necessaris de l'Esquema Nacional d'Interoperabilitat que cal incorporar, en exercici de la competència exclusiva assumida per la Generalitat de Catalunya en l'article 150 de l'Estatut d'autonomia sobre les diverses modalitats organitzatives i instrumentals per a l'actuació administrativa, és determinant establir un model de dades propi, en la mesura que la gestió documental i arxivística de la informació digital s'estructura sobre les dades, per tal d'estructurar la documentació administrativa digital de la manera més adequada.
El govern de les dades, més enllà de l'ús de les dades en el marc de la gestió dels actius digitals, permet crear nous serveis digitals analítics i predictius utilitzant les tecnologies més avançades, que són determinants per a la millora contínua de la prestació dels serveis públics.
El context social actual es concreta en una ciutadania progressivament més implicada en tots els àmbits, que reclama de les administracions una actuació immediata, una accessibilitat fàcil i segura, una participació més gran en la presa de decisions que l'afecten i, en definitiva, la recepció d'un benefici més gran de la prestació dels serveis públics.
Per tal de donar resposta a aquestes demandes socials és del tot necessari articular una administració digital que permeti l'empoderament de les persones, la democratització de les solucions tecnològiques i l'atenció més adequada a les legítimes demandes socials.
Amb la finalitat d'assolir aquests objectius, mitjançant aquest Decret es configura l'Administració digital de la Generalitat de Catalunya, se n'estableix la governança i els serveis digitals, se'n defineix el model de ciberseguretat, i es presta una atenció especial a l'assistència a la ciutadania, tot preveient per a això l'habilitació i capacitació contínua dels empleats públics en les tecnologies.
Pel que fa a l'estructura, aquest Decret consta de 85 articles, agrupats en 4 títols, en 11 capítols, 14 disposicions addicionals, 8 de transitòries, 1 de derogatòria i 5 de finals.
El títol I regula l'objecte del Decret, el seu àmbit d'aplicació, les seves finalitats i principis generals, així com la governança en l'estratègia i el lideratge en el desplegament de l'Administració digital.
En el marc d'aquest model de governança el lideratge estratègic correspon al Consell Estratègic d'Administració Digital, creat pel Decret 228/2019, de 5 de novembre, dels òrgans col·legiats estratègics de l'àmbit de l'administració digital, dels empleats públics i de la supervisió i governança de les entitats del sector públic institucional de l'Administració de la Generalitat.
El títol II desplega la Llei 29/2010, del 3 d'agost, de l'ús dels mitjans electrònics al sector públic de Catalunya, en relació amb els serveis digitals, tenint en compte el model català d'administració electrònica definit en aquesta Llei.
Concretament, regula una estratègia per al govern de les dades que inclou els instruments per al seu desplegament, com el model de govern de les dades o el Protocol.
Així mateix, preveu el disseny i la modificació dels serveis digitals corporatius i l'intercanvi de dades i la gestió arxivística dels actius digitals de l'Administració de la Generalitat.
Tenen una rellevància especial l'ordenació i el desenvolupament dels serveis digitals, i regula la planificació i l'elaboració d'un protocol pel seu desenvolupament, que defineix quines són les solucions corporatives que pot incorporar qualsevol servei digital.
A l'últim, d'acord amb el que disposa la Llei 15/2017, del 25 de juliol, de l'Agència de Ciberseguretat de Catalunya, s'estableix un model de ciberseguretat per tal de garantir una protecció eficaç, en particular, davant el cibercrim i els ciberatacs.
El títol III té per objecte el segon gran eix d'adaptació de la Llei 39/2015, amb la creació dels elements estructurals del procediment administratiu comú (com el punt d'accés general electrònic de l'Administració de la Generalitat, les oficines d'assistència en matèria de registre, el Registre de funcionaris habilitats i l'arxiu electrònic únic) i amb l'adaptació a les particularitats i especificitats de la tramitació dels procediments administratius de l'Administració de la Generalitat que requereixen una regulació específica (com la determinació de tecnologies que permetin la identificació i signatura electrònica de la ciutadania i dels empleats públics, la representació digital, l'adaptació als sistemes de notificacions electròniques, i el tractament de la gestió documental i de les còpies electròniques i dels processos de digitalització de la documentació en paper, amb la finalitat d'implantar de manera definitiva una administració sense paper).
El títol IV s'ocupa de les relacions dels empleats públics amb l'Administració de la Generalitat, per la seva condició d'empleats públics.
Finalment, queden derogats el Decret 56/2009, de 7 d'abril, per a l'impuls i el desenvolupament dels mitjans electrònics a l'Administració de la Generalitat; el Decret 266/2001, de 9 d'octubre, pel qual s'estableixen la creació, l'organització i les funcions de les oficines d'atenció ciutadana; el Decret 360/1994, de 15 de desembre, del registre d'entrada i sortida de documents de l'Administració de la Generalitat de Catalunya; el capítol IV del Decret 232/2013, de 15 d'octubre, pel qual es crea la Seu electrònica; el Decret 277/1994, de 14 d'octubre, pel qual s'estableixen els òrgans de l'Administració de la Generalitat de Catalunya amb competències per expedir còpies autèntiques de documents i certificacions sobre aquests; l'Ordre GAP/459/2010, de 22 de setembre, per la qual s'aprova el protocol d'interoperabilitat, i l'Ordre GRI/233/2015, de 20 de juliol, per la qual s'aprova el protocol d'identificació i signatura electrònica.
Per últim, s'ha elaborat un glossari de terminologia tècnica que defineix conceptes emprats en aquesta norma, amb l'objectiu de millorar la comprensió del text.
Aquest Decret s'ha elaborat de conformitat amb els principis de bona regulació previstos a l'article 129 de la Llei 39/2015 i a l'article 62 de la Llei 19/2014, del 29 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern, respon al principi de necessitat, conté la regulació necessària per atendre les finalitats perseguides, és l'instrument més adequat per garantir-ne la seva consecució i és coherent amb la resta de l'ordenament jurídic.
En aquest sentit, resulta necessari estructurar en norma de rang reglamentari les noves previsions incorporades per la Llei 39/2015 pel que fa al model català d'administració electrònica, que per la seva concreció i afectació al sistema organitzatiu propi de l'administració catalana no podrien ser regulades per una norma de rang legal.
La disposició respon als principis de proporcionalitat, seguretat jurídica, participació i transparència.
La seva adopció resulta coherent amb el marc normatiu vigent.
Aquest Decret es dicta a l'empara dels articles 150, 159.1.c) i 159.2 de l'Estatut d'autonomia de Catalunya.
Per tot això, de conformitat amb els articles 39.1 i 40.1 de la Llei 13/2008, del 5 de novembre, de la presidència de la Generalitat i del Govern; la Llei 13/1989, de 14 de desembre, de l'organització, el procediment i el règim jurídic de l'Administració de la Generalitat de Catalunya, i la Llei 26/2010, del 3 d'agost, de règim jurídic i de procediment de les administracions públiques de Catalunya.
A proposta del conseller de Polítiques Digitals i Administració Pública; d'acord amb el Dictamen de la Comissió Jurídica Assessora, i d'acord amb el Govern,
Determinar els instruments organitzatius per a l'ús de solucions de tecnologies de la informació i la comunicació (TIC) corporatives per assolir la normalització tècnica, l'estandardització i el disseny dels elements i dels procediments dels serveis i de les plataformes digitals, i homogeneïtzar els serveis i els processos implicats en el desenvolupament de la posada en funcionament dels serveis digitals.
Establir el règim jurídic d'administració digital de l'Administració de la Generalitat de Catalunya i definir l'estructura organitzativa corresponent.
L'Annex 2 d'aquest Decret inclou un glossari de terminologia tècnica (marcat en lletra cursiva al llarg del text) que defineix conceptes emprats en aquesta norma, amb l'objectiu de millorar la comprensió del text.
a) Als departaments de l'Administració de la Generalitat de Catalunya.
b) Als organismes públics i entitats de dret públic vinculats o dependents de l'Administració de la Generalitat.
c) Als consorcis adscrits a l'Administració de la Generalitat.
Els títols I i II d'aquest Decret, així mateix, s'apliquen:
a) A les fundacions en què és majoritària la presència o la participació de l'Administració de la Generalitat o de les entitats esmentades a l'apartat 1, directament o indirectament.
b) A les associacions i les societats constituïdes exclusivament per l'Administració de la Generalitat.
c) Als concessionaris de serveis públics i les corporacions de dret públic en l'exercici de potestats administratives quan així ho disposi el seu títol concessional o ho aprovin llurs òrgans de govern.
Als efectes d'aquest Decret s'entén per Administració de la Generalitat els subjectes que consten en l'apartat 1 d'aquest article.
Les previsions que estableix aquest Decret tenen per finalitat:
a) Ordenar el desplegament de l'Administració digital, amb l'objectiu d'assolir la màxima eficiència en l'àmbit de les relacions internes i externes.
b) Establir el marc del govern de les dades com element estructural del funcionament de l'Administració digital.
c) Establir les normes de procediment administratiu, en l'àmbit de l'administració digital, que deriven de les particularitats de l'organització de l'Administració de la Generalitat de Catalunya.
L'actuació dels subjectes de l'article 2 d'aquest Decret, en l'àmbit de l'administració digital, s'ha d'inspirar en els principis de l'article 4 de la Llei 29/2010, del 3 d'agost, de l'ús dels mitjans electrònics al sector públic de Catalunya i en els principis següents:
a) Compromís per exercir el lideratge.
b) Coordinació amb els subjectes de l'article 2 d'aquest Decret i la resta d'administracions públiques catalanes per construir les seves polítiques sobre aquestes prioritats i sobre els principis previstos en aquest article.
c) Proactivitat i personalització en la prestació de serveis públics digitals amb l'objectiu de situar l'experiència de les persones en el centre del disseny de serveis.
d) Eficàcia i eficiència en la gestió dels recursos públics necessaris tant per posar en pràctica les polítiques adients per a l'Administració digital com per generar resultats positius, així com per utilitzar els recursos públics de manera responsable i evitar tant com sigui possible traslladar les càrregues del present al futur.
e) Inclusivitat per tal que totes les persones, individualment o col·lectivament, puguin ser partícips del benestar generat per la societat digital.
f) Participació i proximitat, per facilitar l'accés i la trobada amb les persones i fomentar la participació individual i col·lectiva en la presa de decisions i en la gestió.
g) Transparència per exposar, de manera clara i intel·ligible, les dades i informacions que siguin rellevants per conèixer, entendre, controlar i avaluar la seva acció.
h) Innovació i adaptació contínua dels serveis públics tenint en compte l'aprofitament del potencial de la tecnologia en cada moment.
i) Qualitat en la prestació dels serveis digitals.
j) Confiança en l'Administració digital mitjançant el desenvolupament d'un model de ciberseguretat, especialment en relació amb la protecció de dades de caràcter personal.
k) Continuïtat digital com a capacitat de l'Administració de dissenyar, crear i preservar la informació durant tot el temps que sigui necessària per a les finalitats per a les quals va ser creada i fer-la accessible a les persones interessades en el decurs del temps.
l) Legalitat, que suposa el manteniment de la integritat de les garanties jurídiques de la ciutadania davant les administracions públiques, d'acord amb la normativa que regula el règim jurídic i el procediment de les administracions públiques.
Correspon al Consell Estratègic d'Administració Digital el lideratge estratègic, l'impuls i la coordinació de les polítiques públiques transversals en matèria d'administració digital dels subjectes relacionats a l'article 2 d'aquest Decret, d'acord amb la disposició normativa de creació d'aquest òrgan.
Les funcions i la composició són les que estableix la norma de creació d'aquest Consell, que garanteix, en tot cas, la representació de tots els departaments de la Generalitat.
Correspon al Consell Estratègic d'Administració Digital aprovar la proposta de model d'Administració digital que en determina l'estratègia de l'Administració de la Generalitat i elevar la proposta al Govern perquè l'aprovi.
Els subjectes de l'article 2 d'aquest Decret han de garantir l'execució de les polítiques digitals establertes pel Govern de la Generalitat de Catalunya i l'impuls en el desplegament i el funcionament de l'Administració digital.
Correspon al Govern, a proposta del departament competent en matèria de polítiques digitals, establir un model organitzatiu que prevegi la planificació, el seguiment i avaluació dels resultats, la participació en la definició dels sistemes d'informació corporatius transversals i la disposició dels recursos necessaris per fer efectiu el desplegament de l'Administració digital.
El model organitzatiu determina la coordinació de l'àmbit organitzatiu, l'àmbit jurídic, l'àmbit de la gestió de les dades, de la gestió documental i de l'arxiu, l'àmbit de la protecció de dades personals i l'àmbit de la tecnologia de la informació.
Els subjectes de l'article 2 d'aquest Decret faciliten i garanteixen la concurrència de les persones en tot el cicle de disseny, desenvolupament, implantació i avaluació de qualsevol servei públic, seguint els principis del govern obert i d'aquest Decret.
Correspon al departament en matèria de participació ciutadana la coordinació i el suport en els instruments de participació ciutadana que s'habiliten a l'efecte.
Els subjectes de l'article 2 d'aquest Decret han de disposar, en les seves plantilles, dels perfils professionals necessaris per fer efectiva l'Administració digital.
Les competències professionals derivades de l'Administració digital de caràcter transversal s'han d'incorporar, en funció del perfil professional, en els processos de selecció i provisió d'acord amb la normativa aplicable.
El departament competent en matèria de polítiques digitals i el departament competent en administració pública, han d'aprovar un pla de capacitació dels empleats públics que permeti que tots els llocs de treball adquireixin les competències professionals de caràcter transversal derivades de l'Administració digital.
El pla de capacitació ha de garantir els mecanismes de revisió, actualització, seguiment i avaluació.
Els subjectes de l'article 2 d'aquest Decret garanteixen la participació dels empleats públics en el disseny dels serveis digitals, incorporant-hi mecanismes per compartir i gestionar el coneixement i el foment de les solucions innovadores.
Planificació del desplegament i l'avaluació de l'Administració digital
Els subjectes de l'article 2 d'aquest Decret han d'elaborar un pla anual de desplegament de l'Administració digital que tingui com a finalitat establir el marc de la seva actuació d'acord amb l'estratègia d'Administració digital definida en el model d'Administració digital.
El departament competent en matèria de polítiques digitals determina el contingut mínim del pla i els indicadors comuns que ha d'incloure la planificació anual en relació amb les actuacions que es realitzen en l'àmbit de les persones, els processos, les dades i la tecnologia, així com la identificació de necessitats transversals.
Els departaments han de comunicar la seva planificació i la del seu sector públic al departament competent en matèria de polítiques digitals.
Els subjectes de l'article 2 d'aquest Decret han d'informar, d'acord amb el procediment previst en l'apartat anterior, sobre els serveis digitals que no s'hagin inclòs en la planificació anual.
El departament competent en matèria de polítiques digitals informa sobre el pla de desplegament dels apartats anteriors, en cas que no s'adeqüi als criteris corporatius, tècnics i organitzatius, establerts per l'Administració de la Generalitat.
Els subjectes de l'article 2 elaboren un informe anual que avalua l'impacte de la posada en funcionament dels serveis digitals i proposa, si escau, les millores dels serveis per incrementar-ne l'eficiència i eficàcia.
Les planificacions i els informes d'avaluació s'eleven al Consell Estratègic d'Administració Digital perquè elabori un pla anual de desenvolupament de l'Administració digital.
L'Administració de la Generalitat estableix un model de govern de les dades, que és l'instrument organitzatiu que determina els criteris i elements que defineixen el govern de les dades a l'Administració de la Generalitat.
El desplegament del model de govern de les dades es realitza mitjançant un protocol, que és el document que recull els aspectes tècnics i organitzatius necessaris per implantar-lo.
El model de govern de les dades es basa en els criteris següents:
a) Les dades són un actiu digital compartit per tots els subjectes de l'article 2 d'aquest Decret, per la qual cosa se n'ha de maximitzar la reutilització.
b) El model és comú i s'adapta a les necessitats específiques de cada cas, amb la participació corresponsable de totes les unitats implicades des que es capturen, es processen i s'emmagatzemen fins que s'arxiven o eliminen.
El model determina les responsabilitats necessàries per a una gestió eficaç de les dades i defineix i assigna els rols de cada unitat dins l'estructura orgànica.
c) El model inclou totes les dades fonamentals i totes les dades de les àrees de gestió sectorials dins de l'àmbit d'aplicació de l'article 2 d'aquest Decret i s'ajusta a la complexitat de les activitats de l'àrea i les necessitats de les persones, segons el principi de proporcionalitat.
d) La gestió basada en dades es fonamenta en estàndards que garanteixen l'homogeneïtat semàntica i sintàctica de les dades.
e) Les dades comuniquen la informació de manera clara i concisa, proporcionant informació significativa per facilitar una presa de decisions.
f) El model ha de garantir el criteri de dada única a través de la col·laboració entre els òrgans i sistemes custodis d'una mateixa dada i la identificació unívoca de la font més fiable, si s'escau, en origen.
g) El model ha de garantir la seguretat de les dades, gestionant-ne l'alta, modificació, consulta i supressió de manera segura i amb traçabilitat, així com l'autenticitat, integritat, confidencialitat, privacitat i disponibilitat.
El Govern de la Generalitat, a proposta de la persona titular del departament competent en matèria de polítiques digitals, aprova el model de govern de les dades i garanteix que els responsables de desplegar-lo participin també en la seva elaboració.
El model de govern de les dades s'estableix d'acord amb els principis i requeriments previstos en el marc de la normativa vigent de protecció de dades, transparència i accés a la informació, i estadística, i en garanteix la interoperabilitat i la reutilització.
Els subjectes de l'article 2 d'aquest Decret, respecte al model de govern de les dades:
a) En garanteixen el compliment d'acord amb els criteris i elements que el defineixen.
b) Garanteixen que les persones tinguin accés a saber quines dades seves té l'Administració, l'ús que en fa i els tractaments corresponents.
c) Promouen la millora de les actuacions administratives basada en l'ús de tecnologies avançades de gestió i tractament de dades.
d) Fomenten l'ús de les dades per tal de prestar a les persones serveis proactius i personalitzats.
El Protocol de govern de les dades té el contingut mínim següent:
a) Rols i responsabilitats de les persones i organismes que intervenen en el model de gestió de les dades.
d) Modelització i arquitectura de les dades.
i) Sistemes d'avaluació i seguiment del model de govern de les dades.
Correspon a la persona titular del departament competent en matèria de polítiques digitals de l'Administració de la Generalitat aprovar el Protocol de govern de les dades establert en aquest article que garanteix la participació dels organismes responsables en el seu desplegament.
Les dades i documents de què disposen els subjectes de l'article 2 d'aquest Decret són emprades a l'efecte de donar compliment a les actuacions previstes en aquest Decret, sens perjudici de perseguir l'interès general i respectar el conjunt de drets i garanties de les persones.
L'intercanvi de dades i documents entre els subjectes de l'article 2 d'aquest Decret amb la resta d'administracions públiques es realitza mitjançant els sistemes i plataformes establertes amb aquesta finalitat i altres sistemes d'interconnexió de bases de dades distribuïdes que permetin el registre de la informació, d'acord amb la normativa vigent en matèria de ciberseguretat i protecció de dades de caràcter personal.
El departament competent en matèria de polítiques digitals determina les condicions i garanties per executar aquest intercanvi.
El departament competent en matèria de polítiques digitals facilita la cooperació necessària per garantir l'accés a les dades a l'òrgan estadístic de la Generalitat, a fi que pugui fer ús de la informació administrativa amb finalitats estadístiques, d'acord amb la normativa vigent en aquesta matèria.
El departament competent en matèria de polítiques digitals determina les condicions i garanties de l'intercanvi de dades en entorns tancats de comunicació entre els subjectes de l'article 2 d'aquest Decret.
En el cas d'intercanvi entre els subjectes de l'article 2 amb la resta del sector públic de Catalunya, les seves condicions i garanties s'estableixen mitjançant un conveni, atenent a les garanties previstes en l'apartat 2 de l'article 12 d'aquest Decret.
La comunicació de dades en aquests entorns es considera vàlida a efectes d'identificació i autenticació d'emissors i receptors.
L'Administració de la Generalitat ha d'aprovar un mapa d'intercanvi de dades amb l'objectiu de facilitar la localització i l'accés a les dades i la informació elaborada pels subjectes de l'article 2 d'aquest Decret que siguin necessàries als efectes previstos en aquest Decret.
El Mapa d'intercanvi de dades ha de contenir, almenys, la informació de l'organisme públic o entitat titular de les dades i documents, i les condicions, protocols i criteris funcionals o tècnics per accedir digitalment a aquestes dades.
El sistema que doni suport al Mapa d'intercanvi de dades ha de ser interoperable amb catàlegs de naturalesa anàloga d'altres administracions públiques.
Els sistemes d'intercanvi de dades entre diferents administracions públiques o entre els subjectes de l'article 2 d'aquest Decret han de preveure, si s'escau, la interconnexió amb altres sistemes de dades obertes, d'acord amb les condicions que especifiqui l'òrgan competent en matèria de transparència i dades obertes i la normativa vigent en la matèria.
El departament competent en matèria de polítiques digitals, mitjançant l'ens responsable de les solucions tecnològiques, posa a disposició dels subjectes de l'article 2 d'aquest Decret les plataformes d'intermediació i el suport necessaris per prestar serveis d'interoperabilitat.
L'Administració de la Generalitat de Catalunya garanteix que els serveis d'interoperabilitat amb altres administracions i institucions públiques es presten a través de les plataformes tecnològiques previstes per a aquestes funcions.
L'intercanvi de dades mitjançant les plataformes d'interoperabilitat garanteix la seguretat de la informació que es transmet, proporcionant mesures per a l'autenticitat, confidencialitat, integritat, disponibilitat i traçabilitat adequades a la seva naturalesa i d'acord amb la normativa i, si escau, les condicions aplicables a l'intercanvi.
El Catàleg de dades i documents interoperables és la relació actualitzada de dades i documents en poder dels subjectes de l'article 2 d'aquest Decret i d'altres administracions i institucions públiques que es poden obtenir mitjançant els serveis i plataformes habilitades que garanteixen la seguretat, integritat i protecció de les dades de caràcter personal.
Les dades i documents que consten en aquest Catàleg es poden consultar a l'efecte de fer efectius els drets de les persones establerts a la normativa de procediment administratiu comú, concretament, el dret a no aportar documents que hagi elaborat qualsevol Administració i el dret de la persona interessada a no aportar documents que ja hagi aportat a qualsevol Administració.
Les persones poden consultar el Catàleg a la Seu electrònica de l'Administració de la Generalitat.
L'oferta del Catàleg de dades i documents interoperables de l'Administració de la Generalitat s'integra en el Catàleg de dades i documents interoperables de Catalunya, que gestiona el Consorci Administració Oberta de Catalunya per impulsar i desenvolupar la interoperabilitat de les administracions públiques catalanes a l'efecte de posar el contingut a disposició d'altres administracions públiques, institucions i organismes en els termes i les condicions legalment exigibles.
El departament competent en matèria de polítiques digitals és l'òrgan responsable de gestionar i mantenir el Catàleg de dades i documents interoperables dels subjectes de l'article 2 d'aquest Decret.
Correspon a la persona titular del departament competent en matèria de polítiques digitals aprovar, mitjançant una ordre, la Guia d'interoperabilitat, que té per objecte determinar el procediment per requerir dades i documents i incorporar-los al Catàleg de dades i documents electrònics, i fixar directrius corporatives en matèria d'interoperabilitat.
Els subjectes de l'article 2 d'aquest Decret impulsen, per defecte, l'obertura de totes les dades que estan en el seu poder com a conseqüència de la seva activitat o de l'exercici de les seves funcions, incloses les que li subministren altres subjectes obligats per qualsevol normativa, i faciliten tots els mecanismes per garantir l'accés de les persones a aquestes dades, d'acord amb la normativa vigent de protecció de dades i la de transparència i dret d'accés.
Se n'exceptuen les dades la publicitat de les quals resti prohibida d'acord amb l'ordenament jurídic vigent.
L'accés de les persones a les seves dades es realitza mitjançant els sistemes que cada Administració posi a disposició i, així mateix, mitjançant els serveis d'interoperabilitat que permetin accedir-hi.
També es permet l'accés a les dades mitjançant altres serveis, inclosos les carpetes o espais privats o el punt d'accés general de les administracions públiques, quan estigui prevista la interconnexió d'aquests serveis.
L'Administració de la Generalitat disposa del Catàleg corporatiu de processos com a sistema corporatiu d'informació per gestionar, racionalitzar i normalitzar, de manera sistematitzada, la informació associada als processos i serveis.
El Catàleg conté les dades i la informació associada als processos i serveis que són competència dels subjectes de l'article 2 d'aquest Decret, tant els externs, que tinguin com a destinataris les persones o altres administracions, com els interns, que estiguin adreçats a la pròpia organització.
Els subjectes de l'article 2 d'aquest Decret han d'incorporar al Catàleg corporatiu de processos tota la informació associada als processos i serveis previstos a l'article 20 i fer-ne el manteniment.
El departament competent en matèria de polítiques digitals és l'òrgan encarregat de gestionar el Catàleg corporatiu de processos.
A l'efecte d'aquest Decret, i d'acord amb la definició de document que estableix la normativa vigent, l'actiu digital és la dada o la informació obtinguda o generada en el desenvolupament de les funcions i competències dels subjectes de l'article 2 d'aquest Decret que requereix ser documentada i conservada durant un període de temps determinat.
Concretament, són actius digitals els fitxers de dades, d'imatges, de sons, de text i multimèdia, així com qualsevol tipus de dada o de representació d'informació, entre els quals hi ha els documents administratius.
Els actius digitals es generen, es gestionen o es conserven en els sistemes de gestió de dades, en els sistemes de gestió de documents, en el web corporatiu, en la Seu electrònica de l'Administració de la Generalitat, i en els comptes i perfils dels subjectes de l'article 2 d'aquest Decret a les xarxes socials, d'acord amb la normativa vigent en matèria de gestió documental i arxiu.
La gestió arxivística de les dades i dels actius digitals té com a finalitat assegurar la creació, la captura i la gestió d'una informació autèntica, fiable, usable i íntegra que permeti el desenvolupament de les activitats i competències pròpies dels subjectes de l'article 2 d'aquest Decret.
La gestió arxivística de les dades i dels actius digitals abasta els documents públics digitals i les dades contingudes en els sistemes d'informació corporatius i en altres actius digitals.
La gestió arxivística de les dades i dels actius digitals de l'Administració de la Generalitat en garanteix la conservació durant el temps que sigui necessària per a la finalitat per a la qual ha estat generada o incorporada a la gestió documental.
La gestió arxivística de les dades i dels actius digitals preveu una avaluació de la informació digital, que inclou l'anàlisi i valoració de la informació, prèvia a les fases següents:
a) Fase activa, que s'estén des de la creació de la informació digital fins a la finalització de la tramitació o assumpte que es gestiona.
El temps de tramitació es determina en cada cas per la naturalesa del procediment o de l'assumpte de què es tracti.
b) Fase semiactiva, que s'inicia a partir de la finalització de l'expedient i es manté mentre els documents o les dades conservin el valor probatori d'accions, drets i deures de l'Administració o de les persones.
c) Fase inactiva o històrica, que fa referència a la conservació de la informació digital que ha estat dictaminada de conservació permanent i a la destrucció de la resta d'informació, d'acord amb la normativa vigent en aquesta matèria, en la fase posterior a la fase de vigència.
Els sistemes d'informació que utilitzin els subjectes relacionats a l'article 2 d'aquest Decret, garanteixen les polítiques de gestió arxivística de les dades i dels actius digitals.
Els òrgans competents per implementar la gestió de la informació digital, compleixen el que s'estableix en els instruments aprovats d'acord amb l'apartat 2 d'aquest article.
Correspon al departament competent en matèria de gestió documental i arxiu establir els instruments tècnics per a la gestió arxivística de les dades i dels actius digitals.
Els instruments tècnics implementen la gestió documental i arxivística en els sistemes i plataformes de gestió corporatives i no corporatives.
Principis generals en la creació dels serveis digitals
Els subjectes de l'article 2 d'aquest Decret impulsen la creació de nous serveis digitals d'acord amb els principis establerts a l'article 4 d'aquest Decret i d'acord amb l'evolució i millora permanent en la prestació dels serveis públics, aprofitant tot el potencial de la innovació i la tecnologia, creant valor públic i posant l'experiència de les persones en el centre del disseny del servei.
Així mateix, impulsen la prestació de serveis digitals tenint en compte els procediments associats a un servei públic, per tal de facilitar a les persones una tramitació unificada de serveis.
El disseny d'un servei digital es basa en els principis generals i criteris d'actuació establerts en aquest Decret i en la innovació de la prestació dels serveis públics.
En el disseny d'un servei digital s'han de tenir en compte els criteris i elements següents:
a) L'aplicació dels principis de l'Administració digital de l'article 4 d'aquest Decret, tenint en compte l'omnicanalitat i l'accessibilitat de les persones als serveis públics.
b) La possibilitat de prestació proactiva i personalitzada del servei.
c) La identificació dels canals d'assistència en l'ús dels serveis públics.
d) L'habilitació, si s'escau, de mecanismes de participació ciutadana que permetin la cocreació de serveis.
e) L'ús d'un llenguatge planer i comprensible per a totes les persones.
f) L'habilitació de sistemes de seguiment i d'avaluació que es basin en l'anàlisi de l'experiència de les persones i en l'eficiència i eficàcia de la prestació de serveis digitals.
g) El reaprofitament i l'impuls en la utilització dels sistemes digitals corporatius.
h) La innovació i impuls de noves tecnologies i nous serveis tecnològics per al desenvolupament dels serveis públics.
i) La identificació i habilitació de tràmits automatitzats que redueixin els temps d'atenció i de procés.
j) La coordinació de procediments de diversos departaments i d'altres administracions que permeti la reducció d'interaccions i la simplificació dels tràmits de les persones davant les administracions.
k) Els mecanismes d'identificació de millores en la prestació del servei públic.
La Guia de serveis digitals s'aprova mitjançant ordre de la persona titular del departament competent en matèria de polítiques digitals i té per objecte establir la metodologia per identificar, dissenyar, implantar, mantenir i avaluar els serveis digitals, adreçada als subjectes de l'article 2 d'aquest Decret.
Els subjectes de l'article 2 d'aquest Decret garanteixen l'accés de les persones als serveis digitals perquè en facin ús en les relacions amb les administracions públiques.
El serveis que es posin a disposició de les persones s'ofereixen mitjançant la Seu electrònica de l'Administració de la Generalitat o altres seus habilitades a l'efecte.
Els subjectes de l'apartat 1 de l'article 2 d'aquest Decret, atenent a les particularitats de la prestació de serveis, poden habilitar altres canals d'accés de les persones als serveis digitals, sens perjudici del que estableix l'article 36 d'aquest Decret pel que fa a la Seu electrònica de l'Administració de la Generalitat.
Els serveis digitals es desenvolupen preferentment mitjançant les plataformes d'administració digital corporativa que evolucionen en funció de les necessitats detectades i les innovacions tecnològiques disponibles.
En tot cas, es garanteix l'omnicanalitat i visualització corporativa de l'Administració de la Generalitat.
A l'efecte d'aquest Decret, s'entén per servei proactiu i personalitzat el servei digital que té per finalitat informar les persones, de manera predictiva i anticipada, sobre els serveis públics als quals poden accedir.
Els serveis proactius i personalitzats es presten sobre la base de la informació obtinguda i elaborada pels subjectes relacionats a l'article 2 d'aquest Decret, garantint la protecció de dades personals i el conjunt dels drets i les llibertats que els són propis, especialment pel que fa al principi de transparència i a la definició de les garanties adequada al disseny dels serveis.
El departament competent en matèria de polítiques digitals disposa d'un registre digital o sistema equivalent que recull i centralitza les dades relatives als consentiments de les persones que són subjectes de prestació dels serveis proactius i personalitzats i garanteix la consulta a tots els subjectes de l'article 2 d'aquest Decret.
El registre o sistema de consentiments és accessible a les persones titulars de les dades o al seu representant i permet la revocació o modificació del consentiment en qualsevol moment.
Els serveis digitals que preveuen la prestació de serveis proactius i personalitzats han d'incorporar, si escau, el consentiment de les persones a la consulta de les seves dades per a la prestació dels serveis proactius i personalitzats per part dels subjectes relacionats a l'article 2 d'aquest Decret.
Els formularis o sistemes de recollida de dades per al seu tractament han d'incorporar la possibilitat d'emetre, si escau, el consentiment explícit de les persones interessades per a la finalitat de què es tracti, d'acord amb la normativa vigent de protecció de dades.
L'entitat pública responsable de les solucions tecnològiques corporatives elabora un catàleg de plataformes, solucions i mòduls corporatius transversals que es posen a disposició per a la posada en funcionament dels serveis digitals.
Els subjectes de l'article 2 han d'emprar les solucions tecnològiques corporatives per al desenvolupament dels serveis digitals, d'acord amb la disposició addicional primera d'aquest Decret.
En els supòsits en què, per impossibilitat tècnica o funcional, sigui necessari l'ús de solucions tecnològiques no corporatives, l'òrgan col·legiat previst en l'article 5 d'aquest Decret ha d'establir les garanties que han de complir aquestes solucions, amb l'informe previ de l'òrgan responsable de les solucions tecnològiques de l'Administració de la Generalitat.
Ciberseguretat en l'àmbit de l'Administració digital
L'Administració de la Generalitat ha de disposar d'un model de ciberseguretat que garanteixi la seguretat dels actius tecnològics i dels serveis digitals, així com la protecció dels usuaris dels sistemes i generar una cultura de la ciberseguretat.
La ciberseguretat és una responsabilitat compartida entre els subjectes de l'article 2 d'aquest Decret, els òrgans competents que s'encarreguen de la seva protecció, els usuaris i les empreses o entitats que presten serveis a tots els anteriors.
El model de ciberseguretat s'estructura al voltant dels eixos següents:
a) La governança i estructura organitzativa.
e) El control i la verificació.
El model de ciberseguretat de la Generalitat de Catalunya es basa en la política de ciberseguretat de la Generalitat de Catalunya i inclou i defineix els elements següents:
a) L'establiment d'un model de governança que determina una estructura organitzativa interna i transversal, en la qual s'identifiquen els organismes i les entitats i es desenvolupen els rols i les funcions de cadascun.
b) La gestió de la ciberseguretat es basa en el govern dels riscs mitjançant la classificació de la informació en funció de la seva naturalesa, rellevància i impacte, tenint en compte les infraestructures tecnològiques, els sistemes d'informació i els serveis de les tecnologies de la informació i la comunicació que la tracten.
c) La definició de les mesures de protecció tècniques i organitzatives que siguin necessàries.
d) L'aplicació de les directrius i normes tècniques emeses dins el marc normatiu de seguretat de la informació, en relació amb l'ús de les tecnologies de la informació i de la gestió de la ciberseguretat.
e) L'avaluació periòdica del grau de compliment de la normativa de ciberseguretat i del marc normatiu de seguretat de la informació de la Generalitat de Catalunya.
f) La planificació i realització d'accions de formació i de conscienciació dels usuaris en matèria de ciberseguretat.
g) La implantació i el desplegament de serveis tecnològics i procediments tècnics per identificar, prevenir, corregir, respondre, controlar i mitigar els riscs i fer front als incidents que puguin succeir.
L'organisme o entitat pública encarregat de la ciberseguretat de la Generalitat de Catalunya, en coordinació amb els òrgans competents en el desenvolupament de l'Administració digital, lidera, executa, impulsa i dissenya el model de ciberseguretat.
D'acord amb la normativa que regula l'àmbit de la ciberseguretat, l'aplicació del model de ciberseguretat es basa, com a mínim, en els instruments següents:
a) La Política de Ciberseguretat de la Generalitat de Catalunya, que és el document de contingut estratègic en el qual es defineixen els principis que han de regir la ciberseguretat de la Generalitat de Catalunya, la normativa aplicable i el seu model organitzatiu de govern i gestió.
b) L'estructura organitzativa de ciberseguretat i protecció de dades, que és l'instrument que determina l'estructura i model organitzatiu en l'àmbit de la seguretat per cada unitat amb capacitat responsable de les accions de control i execució que siguin necessaris per definir i garantir el nivell que s'hagi determinat.
c) El Pla estratègic de ciberseguretat, que és el document que conté l'estratègia a seguir en matèria de ciberseguretat i dins del seu àmbit d'actuació.
d) El Marc Normatiu de Seguretat de la Informació, que és l'instrument que estableix un marc de directrius i normes tècniques de seguretat que cal complir, amb la finalitat de garantir una protecció eficaç, en particular, davant el cibercrim i els ciberatacs.
e) El Marc de Ciberseguretat de Protecció de Dades, la protecció de dades, que és l'instrument que determina una metodologia per analitzar, de manera homogènia i objectiva, el nivell de risc de les activitats de tractament de dades personals, amb la finalitat de definir les mesures de ciberseguretat aplicables.
L'organisme o entitat pública competent en matèria de ciberseguretat impulsa, gestiona, revisa i, si escau, aprova periòdicament la vigència i adequació d'aquests instruments.
L'atenció ciutadana que presta l'Administració de la Generalitat de Catalunya posa a l'abast de la ciutadania l' accés omnicanal, que comprèn els canals presencial, telefònic i digital, amb l'objectiu de facilitar-los l'exercici dels seus drets i el compliment de les seves obligacions en les relacions amb l'Administració de la Generalitat de Catalunya.
Així mateix, habilita pels mateixos canals formularis per fer consultes, queixes i suggeriments.
La Seu electrònica de l'Administració de la Generalitat de Catalunya és l'espai electrònic en el qual estan disponibles, de manera integrada, la informació, els serveis i els tràmits electrònics de l'Administració de la Generalitat.
Les seus derivades o subseus es creen per raons d'autonomia funcional o organitzativa de l'ens titular amb l'objectiu de proporcionar un accés directe a conjunts de serveis i tràmits de naturalesa finalista, amb unes característiques específiques i que poden estar suportats per sistemes d'informació propis de l'òrgan titular de la subseu.
Tenen les mateixes característiques i requeriments que la Seu electrònica de l'Administració de la Generalitat de Catalunya.
La Seu electrònica de l'Administració de la Generalitat de Catalunya ha de garantir un accés directe a les seus derivades o subseus.
La Seu electrònica de l'Administració de la Generalitat de Catalunya també és el Punt d'accés general electrònic, d'acord amb la normativa del procediment administratiu comú.
Les oficines d'atenció presencial assisteixen les persones en l'accés electrònic als procediments i tràmits administratius, d'acord amb les limitacions de l'article 73 d'aquest Decret, en relació amb la normativa vigent en matèria de procediment administratiu comú i altres normes sectorials.
L'atenció ciutadana presencial es fonamenta en un sistema de relació i de comunicació amb les persones integral, corporatiu i multidepartamental.
L'Administració de la Generalitat de Catalunya publica a la Seu electrònica les oficines d'atenció presencial que assumeixen les funcions d'assistència en matèria de registre.
Les oficines d'atenció presencial han de comprovar la identitat de les persones que intervenen en un procediment administratiu, mitjançant les dades que consten en el document nacional d'identitat o el document identificatiu que correspongui.
Les oficines de gestió empresarial s'inclouen dins de la xarxa d'oficines de suport a l'Administració digital de la Generalitat de Catalunya, i presten serveis de la Finestreta Única Empresarial d'acord amb la seva regulació específica.
En l'àmbit de l'Administració de la Generalitat, les oficines d'atenció presencial es classifiquen, en funció de les seves capacitats i del tipus de serveis que presten, en les categories següents:
a) Oficines d'atenció ciutadana que assumeixen les funcions de les oficines d'assistència en matèria de registre d'acord amb la normativa de procediment administratiu.
b) Punts de registre i digitalització.
Les funcions d'assistència en matèria de registre de les oficines d'atenció ciutadana són:
a) Facilitar informació sobre els serveis i tràmits de l'Administració de la Generalitat i d'altres administracions públiques.
b) Rebre la presentació de sol·licituds, escrits i comunicacions que les persones interessades adrecin als òrgans de qualsevol l'Administració, i lliurar el rebut corresponent que acrediti la data i hora d'aquesta presentació.
c) Facilitar a les persones interessades el codi d'identificació de l'òrgan, centre o unitat administrativa al qual adrecin les seves sol·licituds, comunicacions i escrits.
d) Digitalitzar i expedir còpies autèntiques dels documents presentats presencialment per les persones interessades per incorporar-les a l'expedient administratiu electrònic.
e) Trametre les sol·licituds, els escrits i les comunicacions als òrgans competents de l'Administració de la Generalitat i d'altres administracions públiques.
f) Atorgar apoderaments apud acta a qui tingui la condició de persona interessadaen un procediment administratiu i hi comparegui personalment.
g) Inscriure la representació de les persones que ho sol·licitin en el Registre electrònic de representació de l'Administració de la Generalitat.
h) Realitzar notificacions per compareixença espontània de la persona interessada o del seu representant quan s'hi personi i sol·liciti la comunicació i/o la notificació personal en aquest moment.
i) Assistir, en l'ús de mitjans electrònics a les persones interessades no obligades a relacionar-se electrònicament que ho sol·licitin, especialment pel que fa a la identificació i signatura electrònica en nom seu i la presentació de sol·licituds a través del Registre electrònic general.
j) Posar a disposició de les persones interessades els models de presentació de sol·licituds individuals i els formularis de presentació massiva de sol·licituds.
k) Registrar i emetre'n el rebut que acrediti la data i hora de presentació de qualsevol sol·licitud, escrit de queixa i suggeriment de les persones relatius als serveis i tràmits de l'Administració de la Generalitat i trametre'ls a l'òrgan competent de la seva gestió.
l) Qualsevol altra funció que se'ls atribueixi legalment o reglamentàriament.
Les funcions dels punts de registre i digitalització són, amb caràcter general, les especifiques i relatives al registre i digitalització de documents que es preveuen en les lletres b) a e) de l'apartat anterior.
L'òrgan competent en matèria d'atenció ciutadana proporciona les directrius funcionals per a cada tipologia d'oficines i fixa els horaris d'atenció al públic, sense perjudici de les funcions dels òrgans o entitats corresponents en relació amb les oficines que hi estan adscrites.
La relació d'oficines d'atenció ciutadana, amb la seva geolocalització, així com els dies i els horaris d'atenció al públic, es fa pública a través de la Seu electrònica corporativa.
L'òrgan competent en matèria d'atenció ciutadana en garanteix l'actualització contínua.
En l'àmbit territorial de cada delegació territorial del Govern de l'Administració de la Generalitat es crea, com a mínim, una oficina d'atenció ciutadana amb funcions d'assistència en matèria de registre adscrita, orgànicament, a la delegació territorial del Govern de la Generalitat i, funcionalment, a l'òrgan competent en matèria d'atenció ciutadana.
Els subjectes de l'apartat 1 de l'article 2 d'aquest Decret complementen l'atenció ciutadana al territori a través de les oficines d'atenció presencial pròpies a les quals han d'assignar funcions d'acord amb la tipologia d'oficines que s'estableixen en l'article 39 d'aquest Decret.
El Registre electrònic general és la plataforma habilitada per a la recepció i remissió de sol·licituds, escrits i comunicacions, i deixa constància telemàtica, mitjançant el sistema d'informació, de l'anotació fidedigna del registre d'entrada i sortida de documents de l'Administració de la Generalitat.
El Registre electrònic general assegura el compliment dels requisits i garanties d'integritat, seguretat, normalització i conservació de la documentació que s'hi presenta, des d'aquest moment fins que es lliura a l'òrgan competent.
El Registre electrònic general es pot consultar a la Seu electrònica de l'Administració de la Generalitat i admet la presentació de sol·licituds, escrits i comunicacions tots els dies de l'any durant les vint-i-quatre hores.
El Registre electrònic general és únic per a tota l'Administració de la Generalitat.
L'hora oficial és la corresponent a la Seu electrònica.
En el supòsit d'interrupció del funcionament del Registre per circumstàncies accidentals o planificades, la Seu ha d'informar d'aquesta circumstància i ha d'indicar, quan s'escaigui, les oficines d'atenció ciutadana i els punts de registre i digitalització en què es pot presentar la documentació alternativament, així com els efectes de la interrupció en el còmput dels terminis.
En els tràmits de caràcter permanent, els subjectes de l'apartat 1 de l'article 2 d'aquest Decret poden establir, mitjançant la norma que reguli el procediment, sistemes alternatius per comunicar o manifestar la voluntat de sol·licitar un tràmit en cas d'interrupció del servei per causes tècniques.
El Registre electrònic general de l'Administració de la Generalitat admet els formats de documents següents:
a) Els formularis establerts per a cada procediment d'acord amb el llistat de tràmits de la Seu electrònica, adreçats a qualsevol dels subjectes de l'apartat 1 de l'article 2 d'aquest Decret.
b) El formulari genèric que es posa a disposició a la Seu electrònica de l'Administració de la Generalitat, a excepció que s'estableixin formularis específics d'ús obligatori per a les persones interessades El formulari genèric ha d'identificar l'òrgan o ens destinatari, o les dades que permetin identificar-lo.
c) La documentació o les dades que s'aportin posteriorment a la sol·licitud d'inici d'un procediment o els documents que es presentin adreçats a qualsevol Administració pública d'acord amb la normativa de procediment administratiu comú.
d) Els documents electrònics o les dades emeses pels òrgans competents i adreçats a altres òrgans o persones interessades.
Els documents que es presenten en paper es registren mitjançant una còpia autèntica.
El Registre electrònic general de l'Administració de la Generalitat emet un rebut que acredita la presentació de la documentació, la data i hora de presentació, el número de registre assignat i l'oficina que ha fet el registre d'entrada.
A petició de les persones interessades se li lliura en paper una còpia autèntica del rebut.
El rebut inclou els documents presentats mitjançant la incorporació del codi segur de verificació, o altres referències que els identifiquin, amb indicació del format en què s'han presentat.
En cas d'incidència dels sistemes d'informació de les oficines, per impossibilitat material o tècnica en l'atenció presencial, els òrgans competents per a la tramitació poden realitzar en diferit la digitalització dels documents presentats i, si escau, l'expedició de la còpia autèntica.
En l'àmbit de l'Administració de la Generalitat, poden efectuar còpies autèntiques, mitjançant un funcionari habilitat o una actuació administrativa automatitzada:
a) Les oficines d'atenció ciutadana i els punts de registre i digitalització, respecte de la documentació presentada o les dades aportades per les persones.
b) Els òrgans competents per a la tramitació dels procediments, respecte de la documentació en paper que presenten les persones interessades, si no s'ha digitalitzat a l'oficina de registre, o respecte de la documentació administrativa que emeten.
c) Els arxius centrals administratius dels subjectes de l'apartat 1 de l'article 2 d'aquest Decret.
Les sol·licituds de còpies autèntiques de documents públics administratius es registren d'entrada i s'adrecen a l'òrgan emissor del document original.
Les persones interessades poden sol·licitar, davant les oficines de registre habilitades a l'efecte, l'expedició de còpies autèntiques de qualsevol document privat que s'hagi d'incorporar a un expedient administratiu.
Les sol·licituds les poden realitzar les persones que s'identifiquin en el document privat, o el seu representant, especificant el procediment al qual s'ha d'incorporar el document objecte de còpia autèntica.
L'oficina de registre efectua, mitjançant el sistema d'actuació administrativa automatitzada, la còpia autèntica corresponent, un cop comprovada la identitat o la representació del sol·licitant.
La data i hora oficials de la Seu electrònica i la informació que hi consta sobre els dies hàbils i inhàbils s'apliquen al Registre general electrònic de l'Administració de la Generalitat.
La Seu electrònica publica anualment el calendari dels dies que es consideren inhàbils als efectes que estableix aquest article.
Aquest és l'únic calendari de dies inhàbils que s'aplica als efectes del còmput de terminis en el Registre electrònic general.
L'inici del còmput dels terminis que hagin de complir els subjectes de l'apartat 1 de l'article 2 d'aquest Decret està determinat per la data i hora de presentació al Registre electrònic general de la Seu electrònica de l'Administració de la Generalitat.
En cas d'error en la determinació de l'òrgan destinatari del document presentat, l'oficina de registre o l'òrgan receptor l'ha de remetre a l'òrgan competent en el termini màxim de dos dies.
L'òrgan responsable de l'atenció ciutadana posa a disposició de les persones, a través de la Seu electrònica i les oficines d'assistència en matèria de registre, els formularis i sistemes de sol·licitud massiva d'ús voluntari que permetin a les persones interessades presentar simultàniament diverses sol·licituds.
El procediment de sol·licitud, gestió i tramitació del formulari de presentació massiva de sol·licituds s'estableix mitjançant una instrucció de l'òrgan competent en matèria d'atenció ciutadana.
Es crea el Registre de funcionaris habilitats per a la identificació i autenticació de les persones i expedició de còpies autèntiques en l'àmbit de l'Administració de la Generalitat.
La gestió i actualització contínua d'aquest Registre correspon al departament competent en matèria de polítiques digitals.
En el Registre hi consten les dades identificatives del funcionari, l'òrgan d'adscripció, les dates d'alta i baixa del Registre, i els tràmits per als quals està habilitat.
Els funcionaris que realitzen funcions relacionades amb l'atenció ciutadana en les oficines d'assistència en matèria de registre s'incorporen en el Registre i estan habilitats per a la identificació i autenticació de persones i per a la presentació de sol·licituds, la recollida de documentació i incorporació al sistema de registre de tramitació, i la realització de tràmits electrònics que requereixin la identificació i signatura electrònica de la persona interessada.
Mitjançant una resolució del director o directora de Serveis de cada departament es poden designar altres funcionaris perquè realitzin funcions d'identificació i autenticació de persones i d'expedició de còpies autèntiques.
Els funcionaris designats per resolució s'han d'incloure al Registre de funcionaris habilitats.
L'Administració de la Generalitat impulsa la creació de sistemes d'identificació i signatura electrònica d'acord amb els principis següents:
a) L'accés omnicanal de les persones als serveis públics.
a) L'accés a la identificació i signatura electrònica mitjançant serveis de fàcil accés i usabilitat.
b) La proporcionalitat dels sistemes d'identificació i signatura en termes de seguretat i usabilitat en relació amb el servei o tràmit que les requereixin.
c) La coordinació interadministrativa.
d) La col·laboració amb la societat civil, el sector privat i iniciatives de la societat, per tal d'aconseguir la màxima reutilització de serveis i les sinergies necessàries amb la ciutadania.
L'Administració de la Generalitat, mitjançant una instrucció del secretari o secretària d'Administració i Funció Pública, determina els sistemes de signatura electrònica que ha d'utilitzar el seu personal i el del seu sector públic.
Les eines de tramitació electrònica del procediment administratiu comú han d'incorporar mecanismes de signatura electrònica basats en sistemes no criptogràfics incorporant l'ús d'un segell electrònic i, si escau, amb un codi segur de verificació.
Quan, per raons de seguretat pública, sigui necessària la utilització d'un sistema de signatura que preservi la identitat dels empleats públics, el departament competent en l'actuació, amb l'informe previ de l'òrgan transversal competent en matèria d'impuls de l'Administració digital, ha de determinar altres sistemes de signatura electrònica i les condicions d'ús per a la signatura d'actuacions administratives.
Per a la signatura electrònica de les actuacions administratives automatitzades es poden emprar un dels sistemes següents:
a) Segell electrònic dels subjectes de l'apartat 1 de l'article 2 d'aquest Decret o de l'Administració de la Generalitat, basat en un certificat electrònic qualificat que compleixi els requisits exigits per la normativa de signatura electrònica.
b) Codi segur de verificació vinculat als subjectes de l'apartat 1 de l'article 2 o de l'Administració de la Generalitat, que permet comprovar la integritat del document mitjançant l'accés a la Seu electrònica de l'Administració de la Generalitat.
L'actuació administrativa automatitzada s'ha d'establir mitjançant una resolució de l'òrgan competent, que l'ha de dictar amb caràcter previ a la posada en funcionament del servei.
La resolució ha d'incorporar la definició de les especificacions, programació, manteniment, supervisió i control de qualitat i, si s'escau, auditoria del sistema d'informació i del seu codi font, i també ha d'indicar l'òrgan responsable als efectes d'impugnació de l'actuació automatitzada.
Les resolucions de les actuacions es publiquen a la Seu electrònica de l'Administració de la Generalitat.
L'Administració de la Generalitat determina, mitjançant la publicació a la Seu electrònica, els sistemes d'identificació i signatura de les persones admesos per a la relació amb l'Administració de la Generalitat i per a la identificació i signatura en el procediment administratiu.
L'Administració de la Generalitat facilita sistemes d'identificació i signatura electrònica basats en elements biomètrics.
La identificació de les persones físiques es pot realitzar mitjançant els sistemes establerts a les oficines d'assistència en matèria de registre i altres sistemes basats en un registre distribuït d'identitats.
Les persones interessades no obligades a la comunicació electrònica que no disposin dels mitjans d'identificació o signatura electrònica en el procediment administratiu poden identificar-se i signar mitjançant el sistema de signatura electrònica dels funcionaris habilitats de les oficines d'atenció presencial amb funcions d'assistència en matèria de registre.
Per a aquesta actuació, les persones interessades s'han d'identificar davant el funcionari i prestar el seu consentiment exprés.
Ha de quedar constància d'aquest consentiment per als supòsits de discrepància o litigi.
L'Administració de la Generalitat aprova un pla que determina l'estratègia d'identificació i d'autenticació de les persones en les seves relacions amb l'Administració de la Generalitat.
Els representants de les persones interessades en un procediment administratiu, poden emprar sistemes de signatura electrònica basats en certificats qualificats de representació i també altres sistemes d'identificació de les persones físiques sempre que acreditin la representació mitjançant qualsevol mitjà vàlid en dret.
El Registre en el tractament de dades de la Seu electrònica de l'Administració de la Generalitat permet el desplegament de mecanismes d'identificació, basats en un registre previ com a usuari, de les persones que es relacionen amb els subjectes de l'apartat 1 de l'article 2 d'aquest Decret.
Així mateix, es poden habilitar altres registres d'usuaris per a la creació de mecanismes d'identificació electrònica que requereixin el registre previ de les persones.
L'aprovació d'altres registres d'usuaris, per part de l'òrgan competent, requereix l'informe previ de l'organisme encarregat de la ciberseguretat de la Generalitat de Catalunya.
Correspon a la persona titular del departament competent en matèria de polítiques digitals aprovar, mitjançant una ordre, el Catàleg de sistemes d'identificació i signatura electrònica admesos per efectuar els tràmits i procediments de les persones interessades amb l'Administració de la Generalitat.
El Catàleg s'actualitza amb l'admissió de nous sistemes d'identificació i signatura electrònica i es publica a la Seu electrònica de l'Administració de la Generalitat.
Correspon a la persona titular del departament competent en matèria de polítiques digitals aprovar, mitjançant una ordre, una guia d'ús dels sistemes d'identificació i signatura electrònica que reculli els aspectes tècnics i organitzatius necessaris per implantar els sistemes d'identificació i signatura electrònica per a cada tràmit o servei digital a l'Administració de la Generalitat.
Per a l'elaboració de la Guia i les actualitzacions posteriors, es requereix l'informe previ de l'òrgan encarregat de la ciberseguretat de la Generalitat de Catalunya i dels ens competents en la provisió dels sistemes d'identificació i signatura electrònica de l'Administració de la Generalitat.
En l'àmbit competencial de l'Administració de la Generalitat, els expedients electrònics s'han de gestionar d'acord amb el sistema general de gestió de la documentació administrativa i l'organització dels arxius establerta per l'òrgan competent en la matèria.
Tot document administratiu ha d'estar relacionat amb un expedient electrònic, en cas de procediments administratius reglats, o bé amb una agrupació documental.
Als efectes d'aquest Decret s'entén per digitalització el procés de conversió d'un document en suport paper a una representació digital mitjançant un conjunt de dispositius, programari i procediments de manera que la còpia resultant té les mateixes garanties d'autenticitat, integritat i disponibilitat que el document original, d'acord amb l'Esquema Nacional d'Interoperabilitat i les seves normes tècniques de desenvolupament.
Les digitalitzacions que es realitzen amb la finalitat d'incorporar els documents en suport paper a un expedient administratiu es conformen mitjançant un codi segur de verificació o el segell electrònic de l'òrgan que realitza la digitalització.
Quan les persones presentin documents amb caràcter de còpia o original en suport paper amb la finalitat que sigui incorporats a un expedient administratiu, l'oficina d'atenció presencial responsable de la tramitació els ha de digitalitzar d'acord amb l'article 60 d'aquest Decret.
El document resultant del procés de digitalització té la consideració de còpia autèntica, únicament als efectes d'incorporació a l'expedient administratiu i té el mateix valor que el document presentat.
En cas que les còpies electròniques digitalitzades s'hagin de lliurar en suport paper a les persones interessades, s'ha d'expedir una còpia autèntica del document electrònic digitalitzat, que, en tot cas, ha d'incorporar un codi segur de verificació que permeti a les persones interessades comprovar-ne l'autenticitat, mitjançant l'accés al servei de verificació de la Seu electrònica de l'Administració de la Generalitat.
Les oficines d'atenció presencial han d'eliminar, un cop efectuada la digitalització, els documents en suport paper que hagin estat aportats en aquestes oficines d'acord amb l'article 63 d'aquest Decret.
En cas que la persona interessada manifesti, de manera expressa, la voluntat de conservació i recuperació dels documents originals que hagi presentat, les oficines d'atenció ciutadana l'han d'informar del termini i del procediment per recuperar els documents.
Els expedients finalitzats en suport paper es digitalitzen d'acord amb el procés establert a l'Esquema Nacional d'Interoperabilitat i les seves normes tècniques de desenvolupament.
Els documents amb caràcter d'originals en suport paper que hagin estat digitalitzats d'acord amb el que preveu aquest Decret s'han de destruir si compleixen un dels requeriments següents:
a) Que estigui establert el període de conservació d'aquesta documentació en una taula d'accés i avaluació documental o en un acord de la Comissió Nacional d'Accés, Avaluació i Tria Documental.
b) Que es disposi d'un gestor documental, o d'un sistema d'informació integrat a la solució corporativa de gestió documental i arxiu, en el qual dipositar els documents digitalitzats.
c) Que s'incorporin directament els documents digitalitzats i els expedients corresponents a la solució d'arxiu electrònic corporatiu de l'Administració de la Generalitat.
El termini per destruir els documents que consten en l'apartat anterior és, amb caràcter general, de tres mesos a comptar de la digitalització, a excepció que l'òrgan responsable de la gestió documental i arxivística estableixi un altre termini.
Els documents que pertanyen a sèries que han estat dictaminades de conservació permanent per una taula d'accés i avaluació documental o per un acord de la Comissió Nacional d'Accés, Avaluació i Tria Documental es poden destruir sempre que s'hagi obtingut l'autorització de la Comissió Nacional d'Accés, Avaluació i Tria Documental.
L'eliminació dels suports originals s'ha de realitzar amb plena garantia del dret a la protecció de dades de caràcter personal, mitjançant dispositius de destrucció de documentació o processos externs de destrucció de dades amb certificació de compliment normatiu.
Els documents el procés de digitalització dels quals s'hagi externalitzat s'han de signar amb segell de l'òrgan mitjançant una actuació automatitzada.
Les condicions de contractació han de preveure la manera com el contractista fa entrega de les imatges per tal que l'òrgan competent pugui signar-los mitjançant una actuació automatitzada en un procés massiu.
La tramesa interna d'expedients, documents o agrupacions documentals dels subjectes de l'apartat 1 de l'article 2 d'aquest Decret es porta a terme, preferentment i amb caràcter general, mitjançant l'accés de l'òrgan receptor al sistema d'informació en què es troba l'objecte de la tramesa o als espais habilitats per compartir-los.
La indexació i foliació de l'expedient es realitza, si s'escau, mitjançant les eines i plataformes corporatives habilitades per a aquesta funció.
El sistema de tramesa de l'expedient administratiu a les persones interessades és la posada a disposició de l'expedient, o de la part d'aquest que escaigui, a leu electrònica o a l'espai personalitzat de la Seu electrònica de l'Administració de la Generalitat.
L'expedient administratiu es posa a disposició en un termini màxim de cinc dies a comptar de la data de sol·licitud, llevat que per causes justificades sigui necessari ampliar aquest termini.
Són causes justificades la impossibilitat material de dur a terme la digitalització en el termini previst degut a la volumetria de l'expedient, la incidència tècnica en els serveis digitals que donen suport a aquest procés, o la impossibilitat tècnica quan l'expedient inclogui actuacions que, pel seu format, no siguin susceptibles de digitalització mitjançant el sistema corporatiu establert.
El sistema de gestió documental corporatiu de l'Administració de la Generalitat garanteix el compliment de la política de gestió documental i arxiu.
Els sistemes d'informació i aplicacions de gestió han d'emprar preferentment les eines de gestió documental corporatives.
En cas d'emprar solucions no corporatives, aquestes han de garantir, en tot cas, el compliment de les polítiques de gestió documental al llarg de la fase de tramitació i han de ser aprovades d'acord amb l'apartat 2 de l'article 33 d'aquest Decret.
Els expedients administratius finalitzats han de ser transferits a l'arxiu electrònic corporatiu de la Generalitat de Catalunya, en el qual s'han de conservar durant el període de vigència assignat d'acord amb les taules d'accés i avaluació documental.
L'arxiu digital únic garanteix la implementació de les polítiques de gestió documental, especialment la traçabilitat de l'accés als expedients i documents, el ressegellat, si s'escau, de signatures, el control de les eliminacions de documents i el manteniment de formats.
L'arxiu digital únic ha de complir els estàndards de seguretat i de disponibilitat de servei que estableixi l'Administració de la Generalitat de Catalunya.
Els subjectes de l'apartat 1 de l'article 2 d'aquest Decret, han de fer ús de l'arxiu digital únic corporatiu de l'Administració de la Generalitat, llevat que, per impossibilitat tècnica o funcional, sigui procedent l'ús d'un altre servei, d'acord amb l'apartat 2 de l'article 33 d'aquest Decret.
Els drets i les obligacions de les persones en les seves relacions digitals amb l'Administració de la Generalitat s'estableixen d'acord amb la normativa vigent de procediment administratiu.
L'Administració de la Generalitat garanteix, d'acord amb la normativa del procediment administratiu comú, el dret de les persones interessades a no aportar les dades i els documents no exigits per les normes aplicables al procediment que ja estiguin en el seu poder o que hagi elaborat qualsevol Administració pública, sense que sigui necessari recollir el consentiment de la persona interessada per poder consultar aquestes dades o documents, a excepció que una llei especial aplicable requereixi un consentiment exprés.
L'Administració de la Generalitat garanteix en tots els supòsits, que la persona interessada, s'oposi expressament a la consulta.
D'acord amb la normativa vigent de protecció de dades, no s'admet que en el marc d'una investigació o inspecció el titular de les dades s'oposi a la cessió.
Les consultes que es realitzen mitjançant les plataformes d'interoperabilitat de l'Administració de la Generalitat han de garantir valor probatori als efectes previstos en el procediment administratiu comú.
Els documents electrònics transmesos en entorns tancats de comunicacions entre administracions públiques, òrgans, organismes públics i entitats de dret públic s'han de considerar vàlids als efectes d'autenticació i identificació dels emissors i receptors en les condicions de l'article 13 d'aquest Decret.
Estan obligats a relacionar-se per mitjans electrònics per efectuar qualsevol tràmit d'un procediment amb els subjectes de l'apartat 1 de l'article 2 d'aquest Decret els subjectes que es determinen a la normativa de procediment administratiu i altres normes sectorials que de manera expressa determinin aquesta obligatorietat.
Obligació de les persones físiques a relacionar-se electrònicament
Amb caràcter general tenen l'obligació de relacionar-se per mitjans electrònics amb l'Administració de la Generalitat, els empresaris individuals o autònoms en les marc de les actuacions que realitzin en la seva condició d'empresari individual o autònom.
Igualment, tenen l'obligació de relacionar-se per mitjans electrònics amb l'Administració de la Generalitat, el col·lectiu de persones físiques en el marc de la seva activitat econòmica o professional d'acord amb el que estableix la disposició final quarta d'aquest Decret.
Mitjançant ordre del conseller o consellera competent en el tràmit, es pot establir que per causes objectives justificades, determinats col·lectius de persones físiques i per a determinats procediments o serveis digitals, estan obligats a relacionar-se per mitjans electrònics amb els subjectes previstos a l'apartat 1 de l'article 2 d'aquest Decret, sempre que per raó de la seva capacitat econòmica o tècnica, dedicació professional o altres motius acreditats tinguin garantits l'accés i la disponibilitat dels mitjans electrònics necessaris.
El sistema de notificacions electròniques dels subjectes previstos a l'apartat 1 de l'article 2 d'aquest Decret és la compareixença de la persona a la Seu electrònica.
La notificació per compareixença consisteix en l'accés de la persona interessada, o del seu representant degudament identificat, al contingut de l'actuació administrativa corresponent, per mitjà de la Seu electrònica de l'Administració de la Generalitat de Catalunya, https://seu.gencat.cat/, o d'altres seus electròniques creades a l'efecte.
La compareixença a l'espai privat de les persones implica la compareixença a la Seu electrònica a efectes d'accés al contingut de la notificació o de rebuig de la notificació.
La notificació electrònica per compareixença en la Seu electrònica no exclou la pràctica per mitjans no electrònics en els supòsits establerts per llei.
Les persones que hagin triat el canal electrònic per comunicar-se amb l'Administració de la Generalitat i els subjectes obligats legalment a ser notificats electrònicament han d'accedir al seu espai privat per a la pràctica de la notificació.
L'Administració de la Generalitat habilita altres eines per practicar les comunicacions electròniques que permeten la certificació de l'actuació realitzada quan no sigui preceptiva l'evidència d'accés o rebuig de la persona interessada a la comunicació.
L'Administració de la Generalitat du a terme un tractament de dades corporatiu en què consten les dades de contacte de les persones interessades per enviar-los avisos de posada a disposició de les notificacions, perquè s'identifiquin per mitjà del sistema de clau concertada, per trametre'ls altres comunicacions en el procediment administratiu i per gestionar altres avisos dels subjectes previstos a l'apartat 1 de l'article 2 d'aquest Decret.
La base de dades conté, com a mínim, les dades següents:
a) Nom i cognoms, o denominació social.
c) Document nacional d'identitat o document equivalent, o número d'identificació fiscal.
Els subjectes de l'apartat 1 de l'article 2 d'aquest Decret poden crear bases de dades de contacte amb les finalitats establertes en l'apartat 1 d'aquest article, atenent a les particularitats dels seus serveis.
Aquestes bases de dades han de garantir la seva interconnexió i interoperabilitat amb el tractament de dades corporatiu previst a l'apartat 1 d'aquest article.
La identificació i autenticació per accedir a les notificacions electròniques s'ha de dur a terme mitjançant els sistemes habilitats per l'Administració de la Generalitat que consten en el Catàleg de serveis d'identificació i signatura electrònica.
Les comunicacions entre els subjectes de l'apartat 1 de l'article 2 d'aquest Decret que requereixin que en quedi constància fefaent es duen a terme mitjançant les plataformes de valisa electrònica habilitades a l'efecte.
El correu electrònic i les bústies corporatives són emprats per a les comunicacions per a les quals no calgui el registre electrònic d'entrada i sortida.
Les comunicacions i tramitacions efectuades en l'àmbit de l'Administració de la Generalitat mitjançant les plataformes habilitades tenen efectes de notificació.
El còmput de terminis de la relació administrativa que correspongui s'inicia amb la posada a disposició de la notificació a la persona destinatària.
L'Administració de la Generalitat disposa d'un registre electrònic de representació en què s'inscriuen les representacions de persones físiques i de persones jurídiques que s'atorguin a persones físiques perquè puguin actuar davant l'Administració de la Generalitat i davant d'altres administracions que s'hagin incorporat al registre.
Els subjectes de l'apartat 1 de l'article 2 d'aquest Decret inscriuen els apoderaments de caràcter general atorgats apud acta, presencialment o electrònicament, per actuar davant l'Administració de la Generalitat mitjançant el sistema de representació electrònica de l'Administració de la Generalitat.
El departament competent en matèria de polítiques digitals és el responsable del desplegament del Registre electrònic de representació de l'Administració de la Generalitat.
Els subjectes de l'apartat 1 de l'article 2 d'aquest Decret són els competents per donar d'alta, modificar i donar de baixa els assentaments en aquest Registre.
El Registre electrònic de representació de l'Administració de la Generalitat garanteix la interoperabilitat, interconnexió, compatibilitat informàtica i transmissió telemàtica amb els registres de representació d'altres administracions públiques.
La interoperabilitat inclou la consulta dels apoderaments inscrits en el Registre Mercantil, el Registre de la Propietat i en els protocols notarials.
Els subjectes de l'apartat 1 de l'article 2 d'aquest Decret poden crear registres particulars en què s'inscriguin els poders atorgats per efectuar tràmits específics del seu àmbit competencial.
Aquests registres particulars garanteixen la interoperabilitat, interconnexió, compatibilitat informàtica i transmissió telemàtica amb el Registre electrònic de representació de l'Administració de la Generalitat i la resta de registres de representació.
Els subjectes de l'apartat 2 de l'article 2 d'aquest Decret poden accedir a la informació de les representacions del Registre electrònic de representació de l'Administració de la Generalitat d'acord amb la disposició addicional primera.
El Registre electrònic de representació de l'Administració de la Generalitat és accessible des de la Seu electrònica de l'Administració de la Generalitat, en què s'indiquen els tràmits i les actuacions incorporats al Registre que poden ser objecte d'apoderament.
Les persones accedeixen i realitzen els tràmits relatius a la representació al Registre mitjançant els sistemes d'identificació i signatura disponibles a la Seu electrònica.
L'apoderament que s'inscrigui s'ha d'incloure en alguna de les categories següents:
a) Apoderament general perquè l'apoderat pugui actuar en nom del poderdant en qualsevol actuació administrativa davant de qualsevol administració.
b) Apoderament perquè l'apoderat pugui actuar en nom del poderdant en qualsevol actuació administrativa davant una administració o un organisme concret.
c) Apoderament perquè l'apoderat pugui actuar en nom del poderdant únicament per efectuar determinats tràmits o família de tràmits especificats en el poder.
d) Habilitacions per a l'autorització en la realització de determinades transaccions, per part de persones físiques o jurídiques.
Per mitjà d'una resolució del departament competent en matèria de polítiques digitals es poden establir altres categories de representació o apoderament, a petició dels subjectes de l'article 2 d'aquest Decret.
Els apoderaments inscrits en el Registre electrònic de representació de l'Administració de la Generalitat només tenen efectes per als tràmits, actuacions o categories als quals faci expressament referència l'apoderament atorgat i que constin en el formulari normalitzat.
Els apoderaments inscrits tenen una validesa màxima de cinc anys a comptar de la data d'inscripció.
En tot cas, en qualsevol moment abans de la finalització del termini esmentat es pot revocar o prorrogar l'apoderament mitjançant un formulari normalitzat i per compareixença, electrònica o presencial, a les oficines d'atenció ciutadana amb funcions d'assistència en matèria de registre.
La renúncia de la persona apoderada es comunica al poderdant mitjançant un avís al correu electrònic indicat en el formulari d'inscripció.
En el supòsit que la unitat gestora d'un tràmit o procediment valori que la representació inscrita no disposa de la capacitat jurídica necessària per al tràmit pretès, es pot requerir a la persona interessada la presentació d'informació addicional.
Les relacions entre els empleats públics i l'Administració de la Generalitat, pel que fa als tràmits i actuacions que realitzen per raó de la seva condició d'empleats públics, s'han de realitzar obligatòriament a través de mitjans electrònics.
En el supòsit de circumstàncies que impedeixin el compliment d'aquesta obligació la persona titular de l'òrgan o unitat en què presten serveis, o les persones designades per ella, han de garantir als empleats públics l'assistència en l'ús d'aquests mitjans.
Les plataformes, sistemes i eines digitals per als tràmits que es realitzin per raó de la condició d'empleats públics han de garantir la integritat, autenticitat, traçabilitat, confidencialitat, qualitat, protecció, conservació i disponibilitat de la informació tractada.
Així mateix, han d'assegurar la identificació dels usuaris i el control d'accessos, en compliment de les garanties que preveu la legislació de protecció de dades de caràcter personal.
El portal d'informació i serveis per al personal de l'Administració de la Generalitat és l'eina de tramitació preferent per als tràmits i actuacions que s'hi preveuen.
Així mateix, també són eines de tramitació els sistemes de valisa electrònica i el sistema general de notificació a la ciutadania, d'acord amb les funcionalitats habilitades per aquests sistemes.
Per ordre de la persona titular del departament competent en matèria de funció pública es poden habilitar altres plataformes, sistemes i eines digitals per a les relacions amb els empleats públics.
El sistema de valisa electrònica envia un avís informatiu de la posada a disposició de les notificacions a l'adreça de correu electrònic corporatiu dels empleats públics.
La manca de pràctica d'aquest avís no afecta la validesa de la notificació.
Per mitjà una instrucció de la persona titular del òrgan competent en matèria de funció pública s'identifiquen les plataformes, sistemes i eines digitals que s'han d'emprar per tramitar els procediments i actuacions relatius als empleats públics que s'han de substanciar per raó d'aquesta condició.
Les persones que participen en convocatòries de processos selectius per a l'accés a cossos o escales i/o categories laborals de l'Administració de la Generalitat han de realitzar per mitjans electrònics tots els tràmits relacionats amb el procés selectiu, d'acord amb el que estableixin les convocatòries respectives.
Tots els tràmits i gestions relacionats amb les borses de treball del personal temporal de qualsevol àmbit de l'Administració de la Generalitat s'han de realitzar per mitjans electrònics.
Per a l'ús dels serveis digitals corporatius, els subjectes de l'apartat 2 de l'article 2 d'aquest Decret han de subscriure un conveni que reguli les condicions i garanties de l'ús del servei.
El Consell Estratègic d'Administració Digital proposa un pla de capacitació dels empleats públics que permet que tots els llocs de treball adquireixin les competències professionals de caràcter transversal derivades de l'Administració digital.
En el termini màxim d'un any des de l'entrada en vigor d'aquest Decret, el departament competent en matèria de polítiques digitals ha de disposar d'un sistema que permeti inventariar les dades objecte d'intercanvi d'acord amb l'article 14 d'aquest Decret.
Correspon a la persona titular del departament competent en matèria de polítiques digitals aprovar una ordre que reguli els continguts, les funcions i les condicions per incorporar els processos i serveis dels subjectes de l'apartat 1 de l'article 2 d'aquest Decret al Catàleg corporatiu de processos.
En el termini màxim d'un any a comptar de l'entrada en vigor d'aquest Decret, el departament competent en matèria de polítiques digitals ha de crear el Registre de consentiments, que recull les dades relatives al consentiment de les persones a les quals es presten els serveis proactius i personalitzats, establert a l'article 31 d'aquest Decret.
La creació, modificació i supressió de les oficines d'assistència en matèria de registre s'ha de dur a terme per mitjà d'una ordre de la persona titular del departament competent en matèria d'atenció ciutadana.
La llista d'oficines d'atenció ciutadana, amb els codis identificadors, adreces i horaris, s'ha de publicar a la Seu electrònica de l'Administració de la Generalitat i ha d'estar contínuament actualitzada.
Les oficines d'atenció ciutadana depenen, orgànicament, de les delegacions territorials del Govern de la Generalitat de la seva demarcació i, funcionalment, de la Direcció General d'Atenció Ciutadana del Departament de la Vicepresidència i d'Economia i Hisenda.
L'Oficina d'Atenció Ciutadana a Barcelona i l'Oficina d'Atenció Ciutadana a la Cerdanya depenen orgànicament i funcionalment de la Direcció General d'Atenció Ciutadana.
Els subjectes de l'apartat 1 de l'article 2 d'aquest Decret, amb el suport i la coordinació de l'òrgan competent en matèria d'atenció ciutadana, han de promoure la progressiva adaptació de les oficines d'atenció ciutadana presencial sectorials, d'acord amb els principis rectors del model d'atenció ciutadana presencial.
Els subjectes de l'apartat 1 de l'article 2 d'aquest Decret, als efectes de garantir la integritat i adequació de la informació que es facilita a la ciutadania sobre el Catàleg de serveis i tràmits de l'Administració de la Generalitat, han d'informar a les oficines d'atenció ciutadana que actuïn amb funcions d'assistència en matèria de registre, de forma contínua i permanent, sobre qualsevol canvi d'aquest Catàleg i, si escau, introduir-lo en els sistemes d'informació habilitats a l'efecte.
El personal de les oficines d'atenció ciutadana amb funcions d'assistència en matèria de registre pot accedir al contingut de l'espai privat de la persona interessada amb el seu consentiment previ i, si escau, practicar les notificacions corresponents.
La persona titular del òrgan competent en matèria de polítiques digitals ha d'aprovar el Pla director de la identitat digital, que, entre altres objectius, ha d'establir la correcta gestió d'aquesta matèria, analitzar els mecanismes existents i els mecanismes nous, i determinar l'estratègia d'identificació i autenticació de les persones en les seves relacions amb l'Administració de la Generalitat.
El tractament de dades de la Seu electrònica de l'Administració de la Generalitat és la base de dades de contacte establerta a l'article 76 d'aquest Decret.
En el termini d'un any a comptar de l'entrada en vigor d'aquest Decret, els departaments competents en matèria d'atenció ciutadana i polítiques digitals han d'efectuar les millores necessàries per permetre la interconnexió i interoperabilitat d'altres bases de dades de contacte de què disposin els subjectes de l'apartat 1 de l'article 2 d'aquest Decret.
En el termini màxim d'un any a comptar de l'entrada en vigor d'aquest Decret, els subjectes obligats a relacionar-se electrònicament amb les administracions públiques han de comunicar, mitjançant els formularis habilitats a l'efecte, les dades de contacte perquè siguin incorporades a la base de dades establerta en l'article 76 d'aquest Decret.
Les persones interessades que triïn relacionar-se electrònicament amb els subjectes de l'apartat 1 de l'article 2 d'aquest Decret han de fer constar les dades de contacte en els formularis establerts per a aquesta finalitat o en la base de dades del Registre de la Seu electrònica de l'Administració de la Generalitat.
En l'àmbit de l'assistència sanitària amb càrrec a fons públics, l'accés als serveis digitals del Departament de Salut i del Servei Català de la Salut s'ha de portar a terme, preferentment, a través del portal La Meva Salut.
Disposició addicional catorzena
Base de dades de contacte dels centres educatius de titularitat privada
Als efectes previstos a l'article 76 d'aquest Decret, la base de dades de contacte dels centres educatius de titularitat privada és el Registre de centres docents del Departament d'Educació.
Les comunicacions dels subjectes de l'apartat 1 de l'article 2 d'aquest Decret amb el Parlament i els seus diputats i diputades s'han d'efectuar preferentment per mitjans electrònics, a través dels serveis i plataformes habilitades a aquest efecte, en els termes que s'acordin.
La identificació de les persones físiques es pot realitzar mitjançant sistemes basats en un registre distribuït d'identitats, d'acord amb la disposició addicional sisena de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, de procediment administratiu comú de les administracions públiques.
Es manté la vigència l'Ordre GAP/459/2010, de 22 de setembre, per la qual s'aprova el protocol d'interoperabilitat, fins a l'aprovació de la Guia d'interoperabilitat prevista a l'article 18 d'aquest Decret.
La vigència del Conveni marc per a la implantació d'un model integrat d'atenció al ciutadà en l'àmbit territorial de Catalunya queda prorrogada fins que entrin en vigor tots els preceptes de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.
L'òrgan competent en matèria d'atenció ciutadana impulsa, coordina i dona suport a les delegacions territorials del Govern de la Generalitat en el procés d'adaptació de les seves oficines d'atenció ciutadana al model corporatiu.
Les oficines d'atenció ciutadana que consten en l'annex 1 d'aquesta disposició assumeixen les funcions d'assistència en matèria de registre a partir de la completa entrada en vigor de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.
Disposició transitòria cinquena
Es mantenen l'Oficina d'Atenció Ciutadana a Barcelona i l'Oficina d'Atenció Ciutadana a la Cerdanya com a òrgans actius amb rang orgànic de negociat, creades per la disposició addicional primera del Decret 266/2001, de 9 d'octubre, pel qual s'estableixen la creació, l'organització i les funcions de les oficines d'atenció ciutadana, i per l'Ordre PRE/399/2003, d'1 d'octubre, respectivament.
L'Oficina d'Atenció Ciutadana a Barcelona té les funcions atorgades per aquest Decret i es manté fins que es creïn les oficines d'atenció ciutadana a l'àrea de Barcelona, moment en el qual quedarà suprimida.
Es manté la vigència de la disposició transitòria i la disposició addicional de l'Ordre CLT/172/2014, de 14 de maig, per la qual s'aprova el protocol de gestió de documents electrònics i arxiu de la Generalitat de Catalunya, fins que s'aprovi el model organitzatiu establert a l'article 6 d'aquest Decret.
Es manté la vigència de l'Ordre GRI/233/2015, de 20 de juliol, per la qual s'aprova el Protocol d'identificació i signatura electrònica fins que s'aprovin els instruments previstos a l'article 58 d'aquest Decret.
La persona no obligada a relacionar-se electrònicament amb l'Administració pot modificar el canal de relació en qualsevol moment.
Aquest canvi de relació amb l'Administració comença a produir efectes, respecte de les comunicacions, a partir dels cinc dies naturals a comptar des de l'endemà del dia de la recepció per part de l'òrgan competent per a la tramitació del procediment.
Es deroguen les disposicions normatives següents:
a) El Decret 56/2009, de 7 d'abril, per a l'impuls i el desenvolupament dels mitjans electrònics a l'Administració de la Generalitat, en la seva totalitat.
b) El Decret 360/1994, de 15 de desembre, del registre d'entrada i sortida de documents de l'Administració de la Generalitat de Catalunya, en la seva totalitat.
c) El Decret 277/1994, de 14 d'octubre, pel qual s'estableixen els òrgans de l'Administració de la Generalitat de Catalunya amb competències per expedir còpies autèntiques de documents i certificacions sobre aquests, en la seva totalitat.
d) El Decret 266/2001, de 9 d'octubre, pel qual s'estableixen la creació, l'organització i les funcions de les oficines d'atenció ciutadana, en la seva totalitat, a partir de la completa entrada en vigor de la Llei 39/2015, d'1 octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.
e) L'Ordre GAP/459/2010, de 22 de setembre, per la qual s'aprova el Protocol d'interoperabilitat, en la seva totalitat.
f) L'Ordre GRI/233/2015, de 20 de juliol, per la qual s'aprova el Protocol d'identificació i signatura electrònica, en la seva totalitat.
Es deroguen les normes jurídiques següents:
a) El capítol IV del Decret 232/2013, de 15 d'octubre, pel qual es crea la Seu electrònica.
b) L'apartat 1 i 2 de l'article 3 de l'Ordre PDA/20/2019, de 14 de febrer, sobre les condicions per a la posada en funcionament de la tramitació electrònica.
En el termini d'un any a partir de l'entrada en vigor d'aquest Decret s'hi han d'adequar les normes reguladores que siguin incompatibles amb el que preveu aquest Decret.
Es modifica la disposició addicional cinquena del Decret 232/2013, de 15 d'octubre, pel qual es crea la Seu electrònica, que queda redactada de la manera següent:
L'apartat Tràmits electrònics de la Seu electrònica conté tots els serveis de tramitació electrònica de la Generalitat, sens perjudici de la seva ubicació i accés a través de les diverses subseus electròniques o portals de tràmits.»
La Guia d'instruments tècnics per a la gestió arxivística de les dades i dels actius digitals s'aprova per mitjà d'una ordre de la persona titular del departament competent en matèria de gestió documental i arxiu.
Obligació de relació electrònica del col·lectiu de persones físiques en el marc de l'activitat econòmica o professional
D'acord amb les previsions establertes a l'article 73.2 d'aquest Decret, per ordre de la persona titular del departament competent, s'ha d'identificar el col·lectiu de persones físiques en el marc de la seva activitat econòmica i professional, d'acord amb la justificació de la capacitat econòmica o tècnica, dedicació professional o altres motius acreditats que garanteixin l'accés i la disponibilitat dels mitjans electrònics d'aquest col·lectiu.
Aquest Decret entra en vigor als 30 dies des del dia següent a la seva publicació al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
- Oficina d'Atenció Ciutadana a Barcelona, carrer de Sant Honorat, 3, 08002 Barcelona (geolocalització: 41°22'58.6"N 2°10'34.4"E)
- Oficina d'Atenció Ciutadana a Girona, plaça de Pompeu Fabra, 1, 17002 Girona (geolocalització: 41°58'50.6"N 2°49'18.8"E)
- Oficina d'Atenció Ciutadana a Lleida, carrer de Lluís Companys, 1, 25003 Lleida (geolocalització: 41°36'43.
- Oficina d'Atenció Ciutadana a Tarragona, carrer de Sant Francesc, 3, 43003 Tarragona (geolocalització: 41°07'00.6"N 1°15'12.0"E)
- Oficina d'Atenció Ciutadana a la Cerdanya, plaça del Rec, 5, 17520 Puigcerdà (geolocalització: 42°26'05.
- Oficina d'Atenció Ciutadana a les Terres de l'Ebre, plaça de Gerard Vergés, 1, 43500 Tortosa (geolocalització: 40°48'45.
Accés omnicanal: accés als serveis o continguts a través d'una multiplicitat de mitjans o canals.
Pot incloure el canal presencial, el telefònic, el digital, les xarxes socials, els dispositius mòbils i altres que poden existir actualment o puguin existir en el futur.
Actiu digital: dada o informació obtinguda o generada per l'actuació de les administracions públiques.
Són exemples d'actius digitals els fitxers de dades, d'imatges, de sons, de text, multimèdia o qualsevol altre tipus de dada o de representació d'informació.
Actuació administrativa automatitzada: qualsevol acte o actuació efectuada íntegrament a través de mitjans electrònics per una administració pública en el marc d'un procediment administratiu i en què no hi ha intervingut de manera directa cap empleat públic.
Base de dades distribuïdes: conjunt de bases de dades situades en diferents espais lògics i geogràfics interconnectades a través de una xarxa informàtica.
Catàleg corporatiu de processos: sistema d'informació que permet gestionar, racionalitzar i normalitzar, de manera sistematitzada, la informació més rellevant associada als processos existents en l'organització de la Generalitat, amb la voluntat de ser una font d'informació i un instrument únic per a la gestió.
Certificat electrònic: document electrònic signat per una entitat de certificació que permet signar per mitjans electrònics de manera segura ja que garanteix a terceres persones la identitat de la persona que n'és posseïdora quan realitza una transacció electrònica.
El certificat electrònic pot estar en diferents suports o dispositius (per exemple: un fitxer, un llapis de memòria o una targeta).
Certificat qualificat: certificat de signatura electrònica que ha estat expedit per un prestador qualificat de serveis de confiança i que compleix els requisits de l'annex I del Reglament (UE) 910/2014 del Parlament Europeu i del Consell, de 23 de juliol de 2014, relatiu a la identificació electrònica i els serveis de confiança per a les transaccions electròniques en el mercat interior.
Certificat qualificat de representació: eina d'identificació i signatura electrònica que permet que una persona física (representant) actuï en nom d'una persona jurídica (representada) i pugui identificar-se en un procediment i realitzar tràmits electrònics de forma segura en nom de la persona jurídica a la qual representa, així com signar en nom seu.
El certificat l'expedeix un prestador qualificat de serveis de confiança que compleix els requisits de l'annex I del Reglament (UE) 910/2014 del Parlament Europeu i del Consell, de 23 de juliol de 2014, relatiu a la identificació electrònica i els serveis de confiança per a les transaccions electròniques en el mercat interior.
És necessari que prèviament s'hagi acreditat la representació sobre la base de la qual actua el representant.
Codi segur de verificació: codi de 32 dígits alfanumèrics que identifica un document electrònic i la finalitat del qual és garantir-ne l'origen i la integritat, que es pot comprovar mitjançant el servei de verificació a la seu electrònica corresponent.
El codi generat és únic per a cada document i el vincula amb el signatari, de manera que qualsevol modificació del document dona lloc a un nou document amb un nou codi segur de verificació.
La persona que disposi d'aquest codi pot verificar el document en la Seu electrònica durant el temps que s'estableixi en la resolució que autoritza l'aplicació d'aquest procediment.
Compareixença a la seu: accés de la persona interessada al seu espai personal en la seu electrònica per consultar els seus tràmits o accedir a les seves notificacions.
Comunicació electrònica: tramesa formal i personal, per mitjans electrònics, d'actes o documents administratius que tenen com a objectiu informar a les persones interessades d'actuacions que no afecten els seus drets i interessos.
Còpia autèntica: còpia realitzada, amb independència del suport, pels òrgans competents de les administracions públiques i que garanteix la identitat de l'òrgan que l'ha realitzada i el seu contingut.
Té la mateixa validesa i eficàcia que el document origen que ha estat objecte de còpia.
Dades obertes: solució tecnològica per a l'obertura de les dades de l'Administració pública a la societat, per donar compliment als objectius de transparència i foment de la reutilització de la informació.
Digitalització: procés tecnològic que permet convertir un document en suport paper o en un altre suport no electrònic en un o diversos fitxers electrònics, que contenen la imatge codificada, fidel i íntegra del document origen.
Digitalització conformada: procés de conversió d'un document en suport paper a document electrònic amb el mateix valor jurídic que el document en paper sempre que es garanteixi la fidelitat, integritat i conservació del document digitalitzat.
Expedient electrònic: conjunt de documents, tots en suport electrònic, que componen un procediment administratiu.
Govern de les dades: conjunt de principis i mesures adoptades per una organització per assegurar la qualitat, disponibilitat i seguretat de les seves dades en tot el cicle de vida.
Homogeneïtat semàntica i sintàctica de les dades: condició per la qual les dades tenen el mateix significat per a totes les unitats i òrgans de l'Administració i s'ordenen i es relacionen entre si de la mateixa manera.
Integritat: propietat o característica que garanteix que l'arxiu d'informació no ha estat alterat de manera no autoritzada.
Interoperabilitat: capacitat dels sistemes d'informació i, conseqüentment dels procediments als quals donen suport, per compartir dades i possibilitar l'intercanvi d'informació, coneixement, documents i dades entre si.
Model de govern de les dades de la Generalitat de Catalunya: marc de treball adoptat per l'Administració de la Generalitat de Catalunya per governar les seves dades.
Inclou el conjunt de normes, processos, funcions i responsabilitats que garanteixin l'ús adequat de la informació de què disposa aquesta Administració, amb l'objectiu de millorar la prestació dels serveis públics.
Notificació electrònica: comunicació formal i personal d'un acte administratiu al destinatari per mitjans electrònics quan aquest acte afecti els seus drets i interessos.
Plataforma d'intermediació: eina tecnològica que permet la consulta de dades referides a les persones en poder d'una administració pública per part d'altres administracions públiques.
Aquestes plataformes d'intermediació possibiliten la interoperabilitat dels sistemes d'informació i també que les persones interessades en un procediment administratiu no hagin d'aportar documentació o dades que ja han aportat a una altra Administració o que estan en el seu poder.
Prestador de serveis de confiança: persona física o jurídica que presta un servei de confiança o diversos, ja sigui com a prestador qualificat o com a prestador no qualificat dels serveis de confiança, d'acord amb el Reglament (UE) 910/2014 del Parlament Europeu i del Consell, de 23 de juliol de 2014, relatiu a la identificació electrònica i els serveis de confiança per a les transaccions electròniques en el mercat interior.
Protocol de govern de les dades: document que desplega el model de govern de les dades de l'Administració de la Generalitat de Catalunya i que recull els aspectes tècnics i organitzatius del model.
El Protocol té el contingut següent, la definició del qual consta a continuació:
· Rols: responsabilitats de les persones i organismes que intervenen en el model de gestió de les dades.
· Qualitat de les dades: esquema organitzatiu i tecnològic necessari per garantir que les dades tinguin la fiabilitat adequada per als seus usos.
· Cicle de vida de les dades: organització de la seqüència de passos que fa una dada, des que es genera o es captura fins que eventualment s'arxiva o s'elimina.
El cicle inclou la definició i captura de les unitats que intervenen en cada pas i de les operacions que s'executen.
· Modelització i arquitectura de les dades: identificació i definició de les dades necessàries per a un determinat àmbit i la seva relació amb el conjunt de dades de l'Administració de la Generalitat.
Inclou els requeriments per tal que la infraestructura lògica i física de les dades en garanteixi la disponibilitat allà on sigui necessària, segons el principi de dada única.
· Seguretat: mecanismes que garanteixen que a cada dada només hi accedeixin les persones autoritzades.
· Metadades: dada que defineix una altra dada, és dir, propietats que cal definir per a cada dada amb l'objectiu de garantir la correcta gestió al llarg de tot el cicle de vida.
Existeixen diversos tipus de metadades: del document, de l'expedient i del procediment, entre d'altres.
· Catàleg de dades: document que integra el Mapa d'intercanvi de dades i el Catàleg de dades i documents interoperables, establert a l'article 17 d'aquest Decret.
· Analítica de dades: mecanisme de coordinació entre les unitats que impulsen actuacions d'analítica de dades, tractament massiu de dades i intel·ligència artificial.
Punt de registre i digitalització: tipus d'oficina d'atenció presencial de l'Administració de la Generalitat de Catalunya que té encomanades exclusivament funcions de registre i digitalització de documents, concretament les funcions que consten en els apartats a) a e) de l'article 40.1 d'aquest Decret.
Segell electrònic: sistema de signatura electrònica d'un organisme o ens de l'Administració que permet autenticar una actuació administrativa automatitzada, d'acord amb el procés establert ala Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.
Es basa en un certificat electrònic que reuneix els requisits exigits per la legislació de signatura electrònica.
Serveis d'interoperabilitat: serveis o productes que ofereixen les plataformes o sistemes d'interoperabilitat que poden ser objecte d'intercanvi entre les administracions públiques.
Aquests serveis o productes permeten que les persones interessades no hagin d'aportar documents o dades que ja estan en poder de les administracions públiques.
Aquests serveis o productes només es poden consumir per a una finalitat determinada i en el marc d'un procediment concret i han de respectar el principi de proporcionalitat i la gestió eficient.
Serveis proactius i personalitzats: serveis digitals que ofereixen les administracions públiques que tenen com a finalitat informar les persones, de manera predictiva i anticipada, sobre els serveis públics als quals poden accedir, sobre la base de les dades que les administracions públiques tenen d'aquestes persones per altres tràmits previs.
Seu electrònica: adreça electrònica en què està disponible, de manera integrada, la informació, els serveis i els tràmits electrònics d'una administració.
És un punt d'accés als serveis i tràmits que la ciutadania, les empreses i les entitats poden realitzar amb una administració.
La titularitat de la seu correspon a una administració pública, que és la responsable de mantenir actualitzat el contingut que s'hi publica.
Signatura electrònica: conjunt de dades en format electrònic, consignades juntament amb altres dades o associades amb aquestes, que poden ser utilitzades com a mitjà d'identificació del signant.
Solució o sistema corporatiu transversal: solucions tecnològiques utilitzades per tots els subjectes de l'apartat 1 de l'article 2 d'aquest Decret, gestionades pel departament competent en matèria de polítiques digitals, així com els requeriments d'integració de solucions corporatives gestionades per altres organismes o unitats.
Subseu electrònica: adreça electrònica que es crea dins d'una altra adreça electrònica per raons d'autonomia funcional o organitzativa amb la finalitat d'oferir un accés directe a un conjunt de serveis i tràmits.
Traçabilitat de les dades: propietat o característica de les dades que permet conèixer el procés que han seguit des de l'inici.