projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El personal dels vaixells de l'Armada, marina mercant o flota pesquera abanderats a l'Estat espanyol que hagi de romandre embarcat des de la convocatòria de les eleccions fins a la seva celebració i que durant aquest període entri en ports, prèviament coneguts, en el territori estatal, podrà exercir el seu dret a sufragi electoral de la manera següent:
Els interns en centres penitenciaris que no estiguin privats del dret de sufragi voten per correu.
El procediment que han de seguir és el següent:
La legislació preveu, per als electors invidents, un sistema de votació assistida en establir que els electors que per defecte físic estiguin impedits per escollir papereta o col·locar-la dins el sobre, poden ajudar-se d'una persona en qui tinguin confiança per fer aquestes operacions.
Així mateix, també preveu un procediment de vot accessible per a persones cegues o amb discapacitat visual per tal d'exercir el dret de sufragi de manera autònoma i garantint el secret de vot.
Aquest procediment està regulat al Reial decret 1612/2007, de 7 de desembre, i s'aplica en tots els casos a les eleccions generals, a les eleccions al Parlament Europeu i als supòsits de referèndum.
Mitjançant una comunicació expressa al Ministeri de l'Interior en un termini de 27 dies a comptar des de la convocatòria del procés electoral.
Els electors han d'indicar en la seva comunicació: nom, cognoms, domicili, DNI i número de telèfon de contacte.
A més, han de manifestar que coneixen el sistema de lectoescriptura Braille i que tenen reconegut un grau de minusvalidesa igual o superior al 33% o que estan afiliats a l'ONCE.
Aquest tràmit té validesa únicament per al procés electoral per al qual se sol·licita.
El certificat digital és un sistema d'acreditació que permet fer un conjunt d'accions electrònicament, de manera segura i amb validesa legal; per exemple: signar documents electrònics i formularis web, signar correus electrònics o identificar-se davant l'Administració.
El certificat digital, per tant, fa possible garantir la identitat de l'autor/a d'un missatge o transacció electrònica.
Les persones que es troben temporalment a l'estranger entre la convocatòria d'un procés electoral i el dia de les eleccions, ja que aquestes persones no poden votar en les meses electorals el dia de les eleccions (perquè es troben a l'estranger), ni mitjançant el vot per correu (perquè els tràmits els ha de fer l'elector presonalment en les oficines de correus de l'Estat espanyol), ni mitjançant el procediment de vot dels residents a l'estranger (perquè no estan inscrits en el Cens Electoral de Residents Absents – CERA – en no residir de manera permanent a l'estranger).
Un cop escollida la papereta de vot i introduïda en el sobre de votació, la persona electora l'haurà de tancar i introduir-lo, juntament amb el certificat d'inscripció en el cens, en el sobre adreçat al president o presidenta de la mesa, el qual haurà de remetre per correu certificat abans del tercer dia previ al de la votació.
L'Oficina del Cens Electoral remetrà per correu certificat i amb caràcter urgent al domicili indicat per la persona electora la documentació següent: un full explicatiu, un certificat d'inscripció en el cens, les paperetes de votació, el sobre de votació i un sobre adreçat a la mesa electoral.
Poden utilitzar aquest procediment les persones que resideixen a l'estranger i estan inscrites en el cens electoral de residents absents a l'estranger (CERA).
A les eleccions generals, al Parlament de Catalunya i al Parlament Europeu, els electors residents absents que visquin a l'estranger i desitgin exercir el seu dret de vot, han de sol·licitar-ho a la corresponent delegació de l'Oficina del Cens Electoral no més tard del vint-i-cinquè dia posterior a la data de convocatòria.
La sol·licitud s'ha de fer per escrit i cal adjuntar-hi una fotocòpia del DNI o passaport o, en el seu defecte, un certificat de nacionalitat o d'inscripció en el Registre de Matrícula Consular expedit pel Consolat d'Espanya en el país de residència.
La delegació provincial de l'Oficina del Cens Electoral enviarà per correu certificat, no més tard del trenta-quatrè dia posterior a la convocatòria, tota la documentació necessària per votar.
Si la reclamació es presenta en l' ajuntament, és necessari mostrar el DNI, el passaport o el permís de conduir i aportar-ne una fotocòpia.
Si la reclamació es presenta en la delegació provincial de l'Oficina del Cens Electoral és necessari mostrar el DNI, el passaport o el permís de conduir, aportar-ne una fotocòpia i aportar un certificat d'empadronament.
A partir del trenta-quatrè dia posterior a la convocatòria i abans de sisè dia abans de la votació la delegació provincial corresponent de l'Oficina del Cens Electoral trametrà per correu certificat al domicili que hagueu assenyalat el certificat censal juntament amb les paperetes, el sobre de votació i un sobre adreçat al president o presidenta de la mesa en la qual us correspon votar, a més d'un full explicatiu del procediment que s'ha de seguir.
No; una vegada s'ha sol·licitat el vot per correu, ja no podeu votar personalment en la mesa electoral.
No; en rebre la documentació la persona interessada ha de signar un avís de recepció, amb l'acreditació prèvia de la seva identitat.
En cas que la persona interessada no estigui en el seu domicili, se li comunicarà que ha de presentar-se personalment o a través de la representació autoritzada notarialment o consularment a l'oficina de Correus corresponent per, amb l'acreditació prèvia, rebre la documentació per al vot per correu.
El servei de Correus conserva fins al dia de les votacions tota la correspondència adreçada a les meses electorals i la traslladarà a les meses a les 9 del matí del dia de les votacions.
Així mateix, seguirà donant trasllat de la correspondència rebuda el dia de les eleccions fins a les 20 hores.
Els sobres rebuts després de les 20 hores del dia fixat per a la votació es remetran a la junta electoral de zona.
El termini per sol·licitar el vot per correu des de territori estatal és des de la data de convocatòria de les eleccions fins a deu dies abans de la votació.
Un cop escollida la papereta de vot i introduïda en el sobre de votació, l'heu de tancar i introduir, juntament amb el certificat d'inscripció en el cens, en el sobre adreçat al president o presidenta de la mesa, el qual heu de remetre per correu certificat abans del tercer dia previ al de la votació.
Us heu d'adreçar personalment a qualsevol oficina de Correus i, presentant l'original del DNI, fer una sol·licitud del certificat d'inscripció en el cens electoral.
Només en cas de malaltia o incapacitat, acreditades mitjançant certificat mèdic, pot una persona diferent a la interessada sol·licitar aquest certificat, i per a això ha de ser autoritzada per mitjà d'un document notarial o consular estès individualment.
Sí; l'article 37.3.d) del Reial decret 1/1995, de 24 de març, pel qual s'aprova el Text refós de la Llei de l'Estatut dels treballadors, garanteix un permís remunerat pel temps indispensable per poder exercir el dret a vot.
Aquest dret es regula per a cada procés electoral.
Us podeu identificar mitjançant el DNI, el passaport o el permís de conduir on aparegui la fotografia de la persona titular.
En el cas de persones estrangeres la identificació es fa mitjançant la targeta d'estranger.
No importa que aquests documents estiguin caducats, però han de ser els originals, no són vàlides les fotocòpies.
No, en cap cas i sota cap concepte.
El vot és personal i no es pot exercir per delegació.
Si una persona està impedida o té dificultats per votar, pot fer-ho per correu o fer-se ajudar per algú a qui tingui confiança per preparar el vot i acompanyar-la a votar.
L'Administració electoral vetlla per la transparència i objectivitat del procés electoral i pel principi d'igualtat.
D'acord amb la Llei orgànica del règim electoral general, a la cúspide hi ha la Junta Electoral Central, òrgan permanent que actua com a àrbitre i moderador de tot el procés electoral, amb una composició quasi judicial (8 magistrats del Tribunal Suprem i 5 catedràtics en actiu de dret o de ciències polítiques i sociologia), seguida per les juntes electorals provincials i per les juntes electorals de zona.
També pot haver-hi juntes electorals de les comunitats autònomes.
Es pot exercir el dret de sufragi actiu mitjançant el vot presencial, en la mesa electoral corresponent, o el vot per correu, amb la sol·licitud prèvia a la delegació provincial de l'Oficina del Cens Electoral, que es pot fer en qualsevol oficina de Correus o en les oficines consulars o seccions consulars de les ambaixades, en el cas de ciutadans que es trobin temporalment a l'estranger.
Així mateix, els ciutadans inscrits en el cens d'electors residents absents (CERA) que viuen a l'estranger, per poder votar, també hauran de formular una sol·licitud de vot adreçada a la corresponent delegació provincial de l'Oficina del Cens Electoral.
Podeu exercir el vostre dret mitjançant:
A més del vot presencial i del vot per correu des de l'Estat espanyol, hi ha altres procediments de votació, que trobareu explicats en l'apartat "Modalitats de vot" i que són els següents:
En les eleccions al Parlament de Catalunya poden votar:
Totes les persones que tingueu o feu 18 anys el dia de les eleccions podreu votar.
Ningú pot ser obligat a votar ni coaccionat, sota cap pretext, en l'exercici del seu dret de sufragi, ni tampoc a revelar el seu vot.
Un cop feta l'assignació de llocs, la junta electoral de zona convoca separadament, dins els cinc dies següents, els regidors dels partits polítics, coalicions, federacions i agrupacions d'electors que hagin obtingut lloc de diputats, perquè elegeixin entre les llistes de candidats avalades, almenys, per un terç d'aquests regidors, els qui han de ser proclamats diputats, elegint, a més, tres suplents.
Un cop efectuada l'elecció, la junta electoral de zona proclama els diputats electes i els suplents.
La constitució de les diputacions provincials té lloc el cinquè dia hàbil posterior a la proclamació dels diputats electes.
El repartiment dels llocs de les diputacions provincials es fa un cop constituïts els ajuntaments de la província.
Les diputacions provincials són òrgans de caràcter supramunicipal.
Les competències bàsiques que tenen les diputacions provincials són competències en matèria d'assistència i cooperació jurídica, tècnica i econòmica als municipis.
Els òrgans competents per fer el repartiment dels llocs de les diputacions provincials són les juntes electorals de zona.
Un cop constituïts tots els ajuntaments de cada província, les juntes electorals de zona fan una relació de tots els partits polítics, coalicions, federacions i agrupacions d'electors que hagin obtingut almenys un regidor dins del partit judicial, ordenant-los en ordre decreixent segons els vots obtinguts per cadascun.
Un cop feta aquesta operació, la junta electoral de zona fa el repartiment dels llocs que corresponen en cada partit judicial a les formacions polítiques mitjançant el procediment de la llei d'Hondt, segons el nombre de vots obtinguts.
El nombre de diputats corresponent a cada diputació provincial es determina segons els residents de cada província, d'acord amb l'escala següent:
Les juntes electorals provincials reparteixen, proporcionalment i atenent el nombre de residents, els llocs corresponents a cadascun dels partits judicials el desè dia posterior a la convocatòria d'eleccions, d'acord amb la norma establerta per la Llei orgànica del règim electoral general.
Un cop feta l'assignació de llocs, la junta electoral provincial convoca separadament, dins els cinc dies següents, els representants dels partits polítics, de les coalicions, de les federacions o de les agrupacions que han obtingut llocs en el consell comarcal perquè designin les persones que han de ser proclamades membres entre les que tenen la condició de regidors dels municipis de la comarca i, a més, les suplents que han d'ocupar les vacants eventuals, en nombre mínim de cinc, o igual al nombre de candidats o candidates, si els llocs que corresponen no arriben a aquesta xifra.
Els consells comarcals es constitueixen en sessió pública el primer dia hàbil després de transcorreguts 15 dies naturals des de l'acte de proclamació dels membres electes.
El repartiment dels llocs dels consells comarcals es fa un cop constituïts els ajuntaments de la comarca.
Són els òrgans de govern i d'administració de les comarques.
Cada comarca es constitueix com una entitat local de caràcter territorial formada per l'agrupació de municipis contigus, té personalitat jurídica pròpia i plena capacitat i autonomia per al compliment dels seus fins.
El territori de la comarca és l'àmbit en què el consell comarcal exerceix les seves competències i és definit per l'agrupació dels termes municipals que la integren.
Els òrgans competents d'efectuar el repartiment dels llocs dels consells comarcals són les juntes electorals provincials.
La junta electoral provincial corresponent ha d'assignar a cada un dels partits, de les coalicions, de les federacions i de les agrupacions que hagin obtingut el 3% o més dels vots en la comarca el nombre de llocs que els corresponen, d'acord amb les regles següents:
El nombre de membres del consell comarcal es determina en funció dels residents de la comarca, d'acord amb l'escala següent:
El repartiment es fa en funció del nombre de regidors i de vots obtinguts en la comarca en les eleccions municipals per cada partit, coalició, federació i agrupació d'electors, sempre que hagin obtingut el 3% o més dels vots en la comarca.
L'elecció directa dels consellers generals, convocada per decret del Govern de la Generalitat, es fa d'acord amb la legislació electoral vigent, mitjançant llistes tancades, entre les candidatures que al terçó corresponent hagin aconseguit més d'un 5% del total de vots vàlidament emesos, i en aplicació de la fórmula electoral d'Hondt.
El Consell General d'Aran és la institució representativa, de govern i d'administració d'Aran i és integrat per tretze consellers generals.
El territori d'Aran és reconegut per l'Estatut d'autonomia de Catalunya com a entitat territorial singular formada per l'agrupació dels territoris municipals següents: Arres, Bausen, Es Bòrdes, Bossòst, Canejan, Les, Naut Aran, Vielha e Mijaran i Vilamòs, amb personalitat jurídica pròpia i plena capacitat i autonomia, estatutàriament garantida, per a la gestió dels interessos propis de la comunitat política que representa.
El govern i l'administració d'Aran es regeixen per la Llei 1/2015, del 5 de febrer, del règim especial d'Aran, les normes que la despleguen i les normes aprovades per les institucions araneses, i, supletòriament, per la normativa comuna a totes les administracions públiques catalanes i les normes aplicables als ens locals de Catalunya.
La Llei del règim especial d'Aran estableix que les eleccions per designar els consellers generals s'han de fer el mateix dia de la celebració de les eleccions municipals.
És a dir, el quart diumenge de maig de cada quatre anys.
El Consell General està integrat per 13 membres distribuïts de la manera següent:
La regulació de les eleccions al Parlament Europeu està recollida en l'Acta de 1976, relativa a l'elecció dels representants a l'assemblea per sufragi universal directe, annexa a la Decisió 76/787 del Consell, modificada el 1981, 1993 i 1995.
En l'esmentada disposició, s'estableix que les eleccions són convocades per les autoritats estatals competents.
El procediment electoral pel qual es regeixen aquestes eleccions està recollit, en els seus aspectes principals, en el títol VI (art. 210 i següents) de la Llei orgànica del règim electoral general.
Des de 1979, els diputats europeus s'elegeixen cada cinc anys per sufragi universal segons un sistema electoral proporcional.
El Parlament Europeu es compon de 785 diputats elegits pels 27 estats membres de la Unió Europea.
El nombre de diputats que correspon a cada estat es fixa en els tractats comunitaris, en funció del nombre d'Estats que en cada moment formen part de la Unió i del màxim nombre de diputats possible.
El Parlament Europeu és una de les institucions bàsiques de la Unió Europea (UE), en el qual estan representats els estats membres de la Unió.
La Unió Europea compta amb cinc institucions, cadascuna amb una funció específica:
El Parlament Europeu és l'única institució que es reuneix i delibera en públic.
Les seves decisions, les preses de posició i els debats es publiquen en el Diari oficial de les comunitats europees.
Com tots els parlaments, l'Europeu exerceix tres competències fonamentals: la legislativa, la pressupostària i la de control.
A la Unió Europea, la seva funció política va en augment.
No necessàriament el mateix dia, però sí en un termini comú a tots els països i amb certes regles comunes a tots ells.
Per exemple, dret de vot als 18 anys, igualtat entre dones i homes, secret, entre d'altres.
En alguns estats, com ara Bèlgica, Luxemburg i Grècia, votar és obligatori.
El procediment per determinar el nombre de regidors que correspon a cada municipi està establert en la llei electoral.
Cada terme municipal constitueix una circumscripció en la qual s'elegeix el nombre de regidors que resulti de l'escala següent:
Sí, l'article 179 de la Llei orgànica del règim electoral general estableix que si el nombre de regidors resultant és parell, s'hi afegirà un lloc més.
L'article 140 de la Constitució espanyola es refereix al consell obert: "La llei regularà les condicions en què sigui procedent el règim del consell obert".
La Llei 7/1985, de 2 d'abril, reguladora de les bases de règim local, ha establert que funcionen en règim de consell obert:
La Llei orgànica del règim electoral general estableix que les eleccions municipals tenen lloc el quart diumenge de maig de l'any que correspongui i els mandats, de quatre anys, acaben en tot cas el dia anterior al de la celebració de les següents eleccions.
El nombre de municipis a Espanya és de 8.116.
A Catalunya hi ha 947 municipis.
En el cas d'eleccions a entitats municipals descentralitzades (EMD), els veïns elegeixen directament l'alcalde pedani per sistema majoritari, entre els candidats i candidates presentats per les diferents formacions polítiques, federacions, coalicions o agrupacions d'electors.
Les sigles EMD signifiquen entitat municipal descentralitzada.
A Catalunya hi ha 61 entitats municipals descentralitzades (a Espanya s'anomenen entitats d'àmbit territorial inferior al municipi - EATIM ).
En les eleccions, els veïns elegeixen directament l'alcalde pedani.
L'alcalde pedani i la junta veïnal tenen les atribucions que en el règim general dels municipis es reconeix a l'alcalde i al ple de l'ajuntament.
El consell obert és una peculiaritat d'alguns municipis amb pocs habitants que es caracteritzen per la inexistència d'organització municipal com a tal, de manera que són tots els habitants que, reunits en assemblea veïnal deliberen i prenen les decisions que, en el règim ordinari, corresponen al ple de l'ajuntament.
Les eleccions a les Corts Generals es convoquen per reial decret, a proposta del president del Govern i amb la deliberació prèvia del Consell de Ministres.
El reial decret fixa la data de celebració de les eleccions, el nombre de diputats que correspon a cada província, la durada de la campanya electoral, la data en què es constituiran les cambres elegides i la normativa aplicable al procés electoral.
El Senat compta, atenent la seva procedència, amb dos tipus de membres:
Aquests senadors són els que s'elegeixen a les eleccions generals.
Les persones electores poden donar el seu vot a un màxim de tres candidats dels que es presenten en la seva circumscripció provincial i resultaran elegits els quatre que més vots obtinguin.
El referent que serveix de base per determinar el nombre concret de senadors que correspon a cada comunitat autònoma és el cens de població de dret vigent en el moment que se celebrin les eleccions al Senat.
Es tracta d'una especialitat del vot per correu, que s'emet des de l'estranger i amb la sol·licitud prèvia de la persona interessada.
El nombre de diputats és de 350.
La distribució de diputats per província es fa de la manera següent:
El decret de convocatòria de les eleccions concreta el nombre de diputats que s'han d'elegir per a cada província.
A diferència del que passa en el Congrés, el nombre de senadors no és fix.
Durant la legislatura (2008-2012) hi ha 264 senadors, 208 dels quals han estat elegits d'acord amb el resultat d'aquestes eleccions i 56 han estat designats per les assemblees legislatives de les comunitats autònomes, a raó d'un senador inicial i un altre més per cada milió d'habitants del seu respectiu territori.
El Senat és, segons la definició de la mateixa Constitució espanyola, la cambra de representació territorial.
És precisament en les matèries relacionades amb el desenvolupament autonòmic i la política regional o local on assoleix un protagonisme institucional més gran, tant per la seva especialització de fet, com per les seves competències expressament atribuïdes.
Juntament amb aquestes competències, el Senat exerceix les seves funcions constitucionals ordinàries, això és: la seva actuació com a poder colegislador de l'Estat, la seva intervenció en l'autorització per concloure tractats internacionals, l'aprovació del pressupost, el control polític al Govern, la informació i l'estudi, i la investigació en qüestions d'interès general.
La Constitució de 1978 estableix que la sobirania nacional resideix en el poble espanyol, del qual emanen els poders de l'Estat.
Un d'aquests poders és el legislatiu, que tenen les Corts Generals, compostes per dues cambres: el Congrés i el Senat, ja que la Constitució va optar per un sistema bicameral.
Les Corts Generals representen el poder legislatiu --de la mateixa manera que el Govern representa el poder executiu i els jutges el poder judicial.
A més, aproven els pressupostos, controlen l'acció del Govern i tenen les altres competències que els atribueix la Constitució.
Les eleccions al Parlament de Catalunya es convoquen per decret, a proposta del president de la Generalitat i amb la deliberació prèvia del Consell Executiu.
El decret fixa la data de celebració de les eleccions, el nombre de diputats corresponent a cada circumscripció, la durada de la campanya electoral i la normativa aplicable al procés electoral.
Els diputats són elegits per sufragi universal, lliure, igual, directe i secret.
En cada circumscripció s'elegeixen tants diputats com corresponguin segons l'Estatut d'autonomia.
El sistema electoral que recull l'Estatut és proporcional: els escons al Parlament es reparteixen entre les llistes electorals en proporció als vots que cadascuna ha obtingut.
Al mateix temps, aquest sistema ha d'assegurar la representació adequada de totes les zones del territori de Catalunya.
El Parlament de Catalunya està integrat per 135 diputats, els quals es reparteixen, entre les circumscripcions següents i de la manera següent:
El Parlament és la institució que representa el poble de Catalunya, la qual cosa el situa en una posició central en el sistema institucional de l'autogovern de Catalunya.
El Parlament de Catalunya està format per una sola cambra i és independent i inviolable.
El Parlament exerceix la potestat legislativa, aprova els pressupostos, impulsa i controla l'acció política i de Govern i exerceix les restants competències que li són atribuïdes per l'ordenament jurídic i, en especial, per l'Estatut d'autonomia.