projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Els ens locals territorials i les entitats municipals descentralitzades poden adoptar un escut, una bandera i un emblema com a símbols locals.
També poden rehabilitar els que històricament els corresponguin i modificar o canviar els que tinguin establerts.
La resta d'ens locals, els consorcis de caràcter local i els ens amb personalitat pròpia dependents dels ens locals poden adoptar com a símbol un emblema.
Els elements de l'escut i de la bandera s'han de fonamentar en fets històrics, accidents geogràfics, característiques pròpies de l'ens local o en el seu nom.
En qualsevol cas, s'han de respectar les normes de l'heràldica i de la vexil·lologia.
L'emblema comprèn qualsevol símbol gràfic, diferent de l'escut o la bandera, amb independència de la forma i dels elements que el componen.
L'emblema no pot consistir en una modificació, deformació o simplificació de l'escut, si bé pot basar-se en elements d'aquest.
Tampoc no pot incloure frases, anagrames, logotips o inscripcions que puguin induir a confusió amb els d'altres ens o que no responguin a la seva denominació oficial.
S'han d'inscriure en el Registre d'ens locals de Catalunya tots els símbols locals aprovats i degudament oficialitzats, de conformitat amb els criteris i el procediment que regula la normativa vigent.
L'escut, la bandera i l'emblema dels ens locals es poden utilitzar a partir de la seva oficialització.
Els símbols oficialitzats i inscrits en el Registre d'ens locals de Catalunya gaudeixen de la protecció que estableixen les lleis, i els ens que en siguin titulars han d'exercitar les accions procedents, d'acord amb la legislació aplicable en cada cas, per tal de vetllar-ne per l'ús i la defensa adequats.
El tràmit es dirigeix a municipis, comarques, províncies, entitats municipals descentralitzades, entitats metropolitanes, mancomunitats de municipis, consorcis, organismes autònoms locals (OAL), entitats públiques empresarials locals (EPEL), societats mercantils participades per un ens local i a societats mercantils de capital mixt.
El Registre del sector públic local de Catalunya és un registre de caràcter públic, adscrit a la Direcció General d'Administració Local (DGAL), en el qual s'han d'inscriure tots els ens locals de Catalunya, així com els seus ens dependents i altres ens adscrits o vinculats.
La inscripció al Registre no té efectes constitutius per als ens que hi són inscrits i s'ha de realitzar sense perjudici de la inscripció a altres registres en els casos en què la legislació vigent ho exigeix.
La inscripció de cada ens comporta l'atribució d'un codi d'identificació que té caràcter oficial i ha de ser adoptat pels ens inscrits en les seves relacions amb les administracions públiques.
Els ens inscrits han de comunicar a la DGAL qualsevol modificació de les dades inscrites en el Registre del sector públic local de Catalunya (RSPLC) per a la seva anotació.
També s'ha de comunicar la dissolució o l'extinció de qualsevol dels ens que estiguin inscrits per a cancel·lar la seva inscripció.
Aquesta convocatòria atorga compensacions econòmiques per a càrrecs electes local, amb l'objectiu de donar suport a la tasca dels alcaldes del país, dignificar la professionalització dels càrrecs electes locals i fomentar l'accés a l'activitat política.
Poden concórrer a la convocatòria per atorgar les compensacions econòmiques els municipis que no ultrapassin els 2.000 habitants (en el padró de dos anys abans) i que la totalitat dels drets reconeguts i liquidats del pressupost de l'ens no superi en un 75% el valor mitjà del seu tram de població.
S'utilitzen les dades del padró i els ingressos liquidats de dos anys abans perquè és l'últim pressupost que s'ha liquidat quan es comença a tramitar.
Els PECT són iniciatives, impulsades pels agents del territori i liderades per les entitats públiques locals de Catalunya (ajuntaments, consells comarcals i diputacions provincials), que articulen uns projectes amb operacions i actuacions per a la transformació econòmica del territori, que tenen un fort component d'innovació.
Els PECT estan dirigits a dos àmbits territorials d'actuació, els quals estan definits per criteris de població i municipalitat, que s'han de respectar en cada àmbit:
Les operacions dels PECT s'han d'emmarcar en els eixos prioritaris, prioritats d'inversió (PI) i objectius específics (OE) del PO FEDER de Catalunya 2014-2020 següents:
La Direcció General d'Administració Local, d'acord amb les funcions que li atorguen les seves competències en l'àmbit local, és l'òrgan responsable de les subvencions del Fons europeu de desenvolupament regional (FEDER) per a les entitats locals, eixos 4 i 6, així com de les subvencions per als projectes d'especialització i competitivitat territorial (PECT), emmarcats en el RIS3CAT i en el PO FEDER Catalunya 2014-2020.
També participa en els òrgans de programació i de seguiment del Programa operatiu de cooperació transfronterera (INTERREG V-A POCTEFA).
El seu paper és promoure projectes de col·laboració entre una banda i altra de la frontera on hi participin entitats locals de Catalunya, i assessorar-los durant el desenvolupament i execució dels projectes.
La bandera és un tros de tela que, fixat a un pal, assenyala quelcom o identifica, representa o distingeix un col·lectiu de persones, una sola persona o una idea.
Segons el moment històric, l'ús, el lloc on es col·loca i la forma, la bandera rep una extensa varietat de noms: estendard, ensenya, senyera, gonfanó, guió, penó, pavelló, gallardet, etc.
La vexillologia és la disciplina que tracta de les banderes.
Els substantius vexil·lologia i vexil·lòleg deriven del mot llatí uexillum.
Els uexilla (plural de uexillum) eren, en l'antic exèrcit romà, els estendards compostos generalment per un símbol de metall, a d'alt de l'asta, i a continuació un tros apaïsat, gairebé quadrat, de roba vermella.
Els estendards precedents sense el tros de tela són els vexil·loides o falsos uexilla.
No tots els estendards i senyeres són, doncs, banderes.
Sí que ho són, però, tots els símbols de roba fixats a una asta, com els esmentats senyera, gonfanó, pavelló, guió, penó i gallardet.
Les dues primeres denominacions —senyera i gonfanó— s'apliquen a diverses banderes diferents segons quins siguin els seus orígens, l'ús i la forma.
És pel que revelen els vells vexil·loides i uexilla, per l'antiguitat de moltes banderes de la baixa i de l'alta edat mitjana i per la forma i el contingut de les més modernes, que la vexil·lologia esdevé una disciplina auxiliar de la història, la cronologia, l'arqueologia, la iconografia i, fins i tot, la cartografia.
La més estreta i directa relació de la vexil·lologia és, però, amb l'heràldica.
Així i tot, malgrat que són més antics molts estendards que els primers escuts emprats com a símbols, els primers vexil·lòlegs foren els heralds; els segons, els heraldistes.
A l'edat mitjana és tanta la coincidència entre escut i bandera que, en una bona part dels casos, l'un i l'altra mostren el mateix senyal.
L'escut i la bandera, però, presenten moltes diferències.
El primer té una sola cara; la segona, dues.
El primer té, generalment, més alçària que amplària; la segona, menys alçària que llargària.
La bandera tendeix més a la simplicitat que l'escut.
L'heràldica té una llarga història de codificacions mentre que, en aquest sentit, la vexil·lologia és a les beceroles.
La composició de la bandera és molt més lliure que la de l'escut i s'hi permet combinar qualsevol color, peça o figura.
Modernament i progressivament, la vexil·lologia exigeix que, en cada cas, es fixin les dimensions del drap i les dels elements interiors, fins i tot la intensitat dels colors.
La descripció de la bandera, per tant, esdevé molt més llarga i feixuga que el blasonament de l'escut.
La bandera és, amb tot, un símbol molt més popular.
Prova d'això és que tots sabem com són les banderes dels principals estats del món i, en canvi, hauríem de recórrer al manual per conèixer o recordar com són els escuts respectius.
La Xarxa de Governs Transparents de Catalunya, constituïda amb l'objectiu de donar suport als ens locals en l'aplicació de la Llei 19/2014, de 29 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern, ha desenvolupat un model de codi de conducta dels alts càrrecs locals.
La finalitat d'aquest model és orientar els ens locals en l'elaboració dels seus codis respectius, per tal de donar compliment a l'article 55.3 de la Llei.
El model es complementa amb una guia, en la qual es concreten els diferents conceptes i les pautes essencials que hi figuren.
En aquest apartat trobareu les respostes a les consultes més destacades que els ens locals han fet arribar a la Sub-direcció General d'Assistència Jurídica i de Règim Local del Departament de la Presidència en l'aplicació de la Llei 19/2014, del 29 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern, a través del Servei d'Assistència Jurídica.
En aquest apartat podeu consultar les fitxes explicatives sobre la Llei 19/2014, del 29 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern.
Aquestes fitxes tenen per finalitat orientar els ens locals en el compliment de les obligacions de publicitat activa derivades de la Llei, donar-los suport i facilitar-los aquest compliment.
Les fitxes estan agrupades en sis blocs de matèries i han estat elaborades pel Grup de treball de Transparència Local que forma part de la Xarxa de Governs Transparents de Catalunya.
En aquest apartat del MUNICAT trobareu informació relacionada amb l'aplicació, per part dels ens locals, de la Llei 19/2014, del 29 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern.
Dins de cada subapartat trobareu tot un seguit d'ítems explicatius de les obligacions de transparència, de guies, models i FAQ's, així com d'altres eines, amb l'objectiu de facilitar als ens local l'assoliment del nivell de transparència que s'exigeix per la Llei.
Aquesta llei neix amb l'objectiu d'aconseguir una veritable cultura administrativa de transparència i de participació ciutadana en els assumptes públics, així com de millora en la qualitat de la informació pública i en la gestió administrativa, de garantia en la rendició de comptes i de responsabilitat en la gestió pública.
Des del Govern de la Generalitat de Catalunya s'impulsa el projecte de Reforma Horària, proposant als ajuntaments d'arreu de Catalunya que donin suport a la iniciativa de la reforma horària mitjançant l'aprovació –en els seus respectius plens- d'una moció favorable i, a partir d'aquí, que portin a terme accions per donar a conèixer a la ciutadania els seus beneficis i que adoptin mesures per a què esdevinguin, a més de motor, organitzacions exemplificadores de la reforma horària.
Una de les eines que pot fer avançar aquest projecte és l'Inventari Reforma Horària, un mètode adreçat a ajuntaments, així com també a empreses i a entitats en les seves versions corresponents, que ofereix, pas a pas, una pauta per portar a terme un autodiagnòstic en l'organització amb relació als horaris, la gestió i els usos del temps de tots els agents implicats.
El procés d'impuls de la reforma horària al municipi s'inicia amb la presentació, el debat i l'acord, si s'escau, d'una Moció Municipal a favor d'aquesta iniciativa en el ple.
A partir d'aquest moment, el municipi entra a formar part de la Xarxa de Ciutats i Pobles per la Reforma Horària.
Els ajuntaments poden i han d'exercir un paper actiu en la implementació d'una nova cultura de la gestió del temps de treball.
Tenen la responsabilitat de facilitar l'acceleració del canvi horari:
L'Inventari Reforma Horària Ajuntaments és una eina d'autoavaluació que té com a missió contribuir decididament a la recuperació de l'organització de la jornada que hi ha pràcticament a arreu del món, la qual consisteix bàsicament a facilitar que el temps del dinar s'avanci una hora i se situï al voltant de les 13 h, i el del sopar al voltant de les 20 h, de manera que al cap del dia es recuperin les dues hores que ens distancien del model horari habitual a la resta del món.
Suposa un camí a seguir que promou la creativitat de cada persona i els processos d'R+D+I en tot tipus d'organitzacions, com ara l'Administració pública, i consisteix en l'aplicació de diferents factors clau que donen informació sobre l'assoliment efectiu de cadascuna de les fites plantejades.
L'eina està dissenyada per analitzar els aspectes clau dels ajuntaments quant a l'organització del temps de treball en quatre àrees diferents:
Cadascuna d'aquestes àrees s'analitza en tres nivells diferents:
Les evidències són factors de primer ordre que, en el seu conjunt, expliquen les dimensions (com a factors de segon ordre), que són els aspectes clau que cal tractar (i canviar) per assolir la reforma horària en els ajuntaments.
Els indicadors de compliment són les dades objectives i observables que mesuren les evidències i ofereixen transparència i mesurabilitat a l'eina.
Les dimensions que es presenten són un compendi de variables crítiques que expliquen la implantació de la reforma horària en els ajuntaments.
En concret, es preveuen les dimensions següents:
1- Càrrecs electes i equip directiu
Les dades que es posen a disposició de les persones estudioses de la hisenda local catalana o que hi estan interessades són el producte final del treball de gravació, depuració i explotació estadística de les dades dels qüestionaris de pressupostos i liquidacions tramesos mitjançant la plataforma EACAT per les diverses corporacions locals.
Accés a la base de dades per fer la vostra cerca
La informació de pressupostos i liquidacions que consta en aquest web procedeix de la base de dades de pressupostos i liquidacions dels ens locals d'aquest Departament.
Aquesta base de dades està gestionada per la Direcció General d'Administració Local i el seu manteniment es fa mitjançant la gravació i la depuració anual dels qüestionaris que envien els ens locals mitjançant la plataforma EACAT i que contenen la informació homogeneïtzada dels pressupostos i de les liquidacions aprovades per cada ens local.
L'article 6 de l'Ordre GAP/539/2010, de 16 de novembre, modificat per l'Ordre GRI/73/2014, de 17 de març, estableix que als ens locals que hagin incomplert el deure de remissió, tant al Departament de la Presidència com a la Sindicatura de Comptes, de la documentació legalment establerta d'acord amb el que consta en l'Inventari públic de control, se'ls podran aplicar les mesures destinades a suspendre el lliurament de subvencions o transferències a les quals tinguin dret amb càrrec als pressupostos de la Generalitat de Catalunya, sempre que no provinguin d'altres administracions.
Aquesta suspensió es durà a terme amb el bloqueig efectiu dels lliuraments, mitjançant la integració de la informació de l'Inventari al programa de Gestió econòmica de la Generalitat de Catalunya (GECAT), que es mantindrà fins que l'ens infractor enviï la documentació pendent.
Criteris i calendari pels quals es retenen els pagaments als ens que no han presentat la documentació.
L'article 4 de l'Ordre GAP/539/2010, de 16 de novembre, crea l'Inventari públic de control del compliment de les obligacions de tramesa de documentació economicofinancera, tant pels ens locals com per les entitats del seu sector públic, al Departament de la Presidència i a la Sindicatura de Comptes, que es posa a disposició dels departaments de l'Administració de la Generalitat, dels agents del món local i del públic en general amb la voluntat de millorar l'eficiència en la gestió entre les diferents administracions i d'afavorir la transparència.
Aquest Inventari informa sobre si la documentació economicofinancera ha estat tramesa o no.
En el cas del compte general, l'estat serà "tramès" quan la Sindicatura de Comptes hagi donat la seva conformitat a la documentació rebuda.
En el cas que s'hagi rebut de manera incompleta, l'estat continuarà sent "no tramès" fins que l'ens compleixi els requeriment fets per la Sindicatura.
Als ens locals que hagin incomplert el deure de remissió, tant al Departament de la Presidència com a la Sindicatura de Comptes, de la documentació legalment establerta d'acord amb el que consta a l'Inventari públic de control, se'ls podran aplicar les mesures destinades a suspendre el lliurament de subvencions o transferències a les quals tinguin dret amb càrrec als pressupostos de la Generalitat de Catalunya, sempre que no provinguin d'altres administracions.
Aquesta suspensió implica la retenció de pagaments d'aquestes subvencions o transferències fins que la documentació pendent sigui tramesa.
En aquest apartat del MUNICAT trobareu informació d'interès relativa a l'exercici de les funcions reservades a l'escala de personal funcionari d'Administració local amb habilitació de caràcter nacional a Catalunya.
Relació dels llocs reservats a personal funcionari d'Administració local amb habilitació nacional a Catalunya.
Situació dels llocs reservats a personal funcionari habilitat d'Administració local en relació amb la seva cobertura, segons la informació extreta del Registre integrat de funcionaris d'Administració local amb habilitació de caràcter nacional del Ministeri de Política Territorial i Funció Pública, en la data que consta com a darrera actualització de les llistes publicades.
El llistat d'agrupacions dona informació complementària a la que figura en el llistat dels llocs reservats pel que fa als municipis que integren les agrupacions.
Definicions del llistat d'ocupació:
Vacant: lloc sense provisió definitiva.
Forma cobertura: tipus d'ocupació dels llocs d'acord amb el Reial decret 128/2018
En el DOGC núm. 8226 de 16.9.2020 s'ha publicat la RESOLUCIÓ PRE/2161/2020, de 8 de setembre, per la qual es regula la borsa de treball per a la cobertura amb caràcter interí de llocs de treball reservats a funcionaris de carrera de la subescala secretaria intervenció, de l'escala de funcionaris d'Administració local amb habilitació de caràcter nacional, de les entitats locals a Catalunya.
Aquesta borsa es configura com un instrument d'assistència i col·laboració amb les entitats locals per donar resposta a la problemàtica generada a Catalunya pel nombre de places vacants en llocs reservats, amb la constitució d'una relació de candidats que faciliti als ens locals que així ho sol·licitin, la seva cobertura temporal mitjançant els nomenaments interins, d'acord amb els principis d'accés a la funció pública i amb respecte a l'autonomia local.
En aquest mateix DOGC s'ha publicat la RESOLUCIÓ PRE/2162/2020, de 8 de setembre, per la qual es convoca el procés de selecció de la borsa.
Les persones que vulguin participar en aquesta convocatòria han d'adreçar la seva sol·licitud a l'òrgan gestor en el termini de 20 dies hàbils a comptar de l'endemà de la seva publicació en el DOGC, a través del web Tràmits gencat, http://web.gencat.cat/ca/tramits/, mitjançant el formulari habilitat amb aquest efecte.
Tots els ens locals de Catalunya, així com els seus ens dependents, i altres ens que hi estiguin adscrits o vinculats, s'han d'inscriure en el Registre del sector públic local de Catalunya, registre de caràcter públic adscrit al Departament de la Presidència.
Ens local bàsic de l'organització territorial de Catalunya i mitjà essencial de participació de la comunitat local en els afers públics.
El municipi gaudeix d'autonomia, té personalitat jurídica i plena capacitat per a l'exercici de les funcions públiques que té encomanades, així com per representar els interessos de la col·lectivitat respectiva i per gestionar els serveis públics, la titularitat dels quals assumeixi.
Entitat local de caràcter territorial formada per l'agrupació de municipis contigus, que té personalitat jurídica pròpia i plena capacitat i autonomia per al compliment dels seus fins.
Ens local amb personalitat jurídica pròpia, determinat per l'agrupació de municipis, que constitueix l'àmbit territorial específic per a l'exercici del govern intermunicipal de cooperació local.
Entitat local de caràcter territorial determinada per l'agrupació de municipis, amb personalitat jurídica pròpia i plena capacitat per al compliment dels seus fins.
La finalitat pròpia i específica de la província és la de garantir els principis de solidaritat i l'equilibri intermunicipals, en el marc de la política econòmica i social.
Entitat local integrada pels municipis compresos en el territori corresponent, amb personalitat jurídica pròpia i amb plena capacitat per a l'exercici de les seves competències.
Li correspon la planificació, la coordinació i la gestió dels serveis municipals que, per les característiques econòmiques, socials i urbanes concurrents en els àmbits territorials respectius, facin necessària una actuació d'abast supramunicipal.
Entitat local d'àmbit territorial inferior al municipi, constituïda per nuclis de població separats i amb característiques peculiars dins el municipi.
Amb la modificació de la Llei 7/1985, de 2 d'abril, reguladora de bases de règim local per la Llei 27/2013, de 27 de desembre, de racionalització i sostenibilitat de l'Administració local, aquestes entitats perden la seva consideració d'ens local.
No obstant això, d'acord amb el que disposa la disposició transitòria quarta, les entitats existents en el moment de l'entrada en vigor de la Llei mantenen la seva personalitat jurídica i la condició d'entitat local.
Entitat local integrada per diversos municipis per a l'execució en comú d'obres i serveis determinats de la seva competència.
Les mancomunitats tenen personalitat i capacitat jurídica per al compliment de les finalitats específiques i es regeixen pel seus estatuts.
Entitat territorial singular formada per l'agrupació de terçons, amb personalitat jurídica pròpia i plena capacitat i autonomia, garantida estatutàriament, per a la gestió dels interessos propis de la comunitat política que representa.
Pel seu caràcter singular no pot ser inclòs dins cap divisió territorial ni administrativa de Catalunya que no sigui ell mateix.
Descàrrega de sèries publicades (ortofotoimatge, mapa topogràfic...) i la consulta interactiva de diferents aplicacions.
VISSIR - Institut Cartogràfic de Catalunya
Visor de mapes topogràfics (1:5000, 1:10000, 1:50000, 1:250000), d'ortofotoimatge (1:5000, 1:25000), de satèl·lit (1:250000) i geològics (1:50000, 1:250000) de Catalunya.
Permet la cerca per topònim i la descàrrega d'arxius en diferents formats.
Ortoxpress - Institut Cartogràfic de Catalunya
Consulta d'ortofotos ràpides de Catalunya abans de la seva publicació definitiva.
Amb ortoXpres, un cop capturada la informació mitjançant vols fotogramètrics, en menys de dos mesos es processa i s'afegeix als servidors de l'ICC, que generaran les ortofotos a mida que navegueu pel visualitzador.
Cartoteca digital - Institut Cartogràfic de Catalunya
Hipermapa - Atles electrònic de Catalunya
Aplicació cartogràfica dinàmica que permet la consulta d'informació per capes dels principals serveis, la dinàmica socioeconòmica i la planificació territorial.
Servidor interactiu de mapes ambientals (SIMA).
Pàgina web (en anglès) amb cartografia històrica de tot el món, des de l'any 1400 al 2000.
Visor de mapes - Diputació de Barcelona
Permet consultar la informació geogràfica de la província de Barcelona.
Inclou diverses modalitats de visualització (mapa únic, dual sincronitzat, dual individual i street view) i eines de mesura i localització.
Jocs interactius per aprendre geografia de Catalunya (comarques, capitals, relleu, rius...).