I. Aquest Dictamen té per objecte el Projecte de decret pel qual s'aproven per primera vegada els estatuts de la Institució de les Lletres Catalanes (en endavant, ILC).
El Projecte de decret consta d'un preàmbul, un article únic que aprova els estatuts, dues disposicions finals i el text dels estatuts que s'incorpora a continuació.
Els estatuts consten de vint articles, que s'estructuren en quatre capítols.
El preàmbul assenyala que l'entitat autònoma ILC, tot recuperant la tradició d'un antecedent històric rellevant de 1937, va ser constituïda a partir de la Llei 20/1987, de 12 de novembre, de creació de l'entitat autònoma de caràcter administratiu Institució de les Lletres Catalanes i va ser adscrita al Departament de Cultura.
Posteriorment, el seu règim jurídic va ser modificat mitjançant Llei 11/2011, de 29 de desembre, de reestructuració del sector públic per a agilitar l'activitat administrativa.
Aquesta darrera norma va actualitzar-ne la regulació i va evitar, al mateix temps, la coincidència de funcions amb l'Oficina de Suport a la Iniciativa Cultural, prèviament creada per Llei 7/2011, de 27 de juliol, de mesures fiscals i financeres.
La ILC té per objecte la promoció de la presència pública de la literatura catalana (el conjunt de la producció literària catalana) per a garantir el prestigi social dels escriptors catalans.
Ha de vetllar per a fomentar la literatura i la seva lectura, per a protegir i difondre el patrimoni literari català i per a impulsar el reconeixement social de les lletres catalanes.
I cal que ho realitzi donant la màxima projecció pública i suport als escriptors catalans i també a les seves associacions. l'Oficina de Suport a la Iniciativa Cultural concentra, des de la Llei 7/2011, les iniciatives de suport i de foment i, més concretament, l'aprovació de les convocatòries d'ajuts en matèria cultural, la seva tramitació i resolució (vid. Dictamen 28/11 d'aquest òrgan consultiu en relació amb l'aprovació dels seus estatuts).
La proposta normativa es justifica per la necessitat d'adaptar la ILC a l'actual context normatiu prèviament esmentat.
Més concretament, cal tenir present que la Llei 11/2011, de 29 de desembre, pel que fa a la ILC, va remetre a un futur reglament el desplegament de la composició de la seva Junta de Govern i del seu Consell Assessor, i atribuïa, també, algunes funcions addicionals al primer d'aquests òrgans.
L'objecte de la proposta de disposició sobre la qual es dictamina ara es, d'acord amb el seu preàmbul, donar resposta a aquella remissió normativa concreta, però és també més ampli, perquè la proposta desplega també la seva norma de creació, la Llei 20/1987, en aprovar els estatuts de la Institució.
El preàmbul, per últim, fa referència a l'habilitació de què disposa el Govern per a aprovar aquests estatuts sobre la base de l'article 26.e) de la Llei 13/2008, de 5 de novembre.
L'article únic de la norma aprova els estatuts de la ILC, que, com s'ha dit, s'insereixen a continuació del Decret.
Les disposicions finals contenen, la primera, una habilitació a favor del conseller titular del departament competent en matèria de cultura, per tal que, tot respectant els límits de l'article 9 de la Llei 20/1987, pugui modificar o ampliar les vocalies del Consell Assessor regulades en l'article 11.1 dels estatuts, i ho ha de fer sempre a proposta de la Junta de la ILC i escoltat el seu Consell Assessor.
La segona de les disposicions finals estableix l'entrada en vigor de la norma per a l'endemà de publicar-se al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya (DOGC).
El Projecte de disposició incorpora els estatuts de la ILC.
Aquests s'ordenen en quatre capítols: el capítol 1, titulat "Disposicions generals", conté els articles 1 a 4, que, successivament, s'ocupen de la naturalesa jurídica de la ILC, de l'adscripció al departament competent en matèria de cultura, de la seu a la ciutat de Barcelona, de l'objecte i de les funcions.
El capítol 2, titulat "Òrgans de govern", conté els articles 5 a 13, que s'ocupen d'enumerar els òrgans de govern i les seves funcions: Junta de Govern, degà o degana, director o directora i el Consell Assessor.
Quan els òrgans són col·legiats, s'al·ludeix també al seu règim de sessions.
El capítol 3, titulat "Règim econòmic i financer" conté els articles 14 a 18, que tenen com a objecte el règim econòmic i financer, el control per part de la Intervenció de la Generalitat, el patrimoni, la contractació i el règim de personal de la ILC.
El capítol 4, titulat "Règim d'impugnació dels actes i contracte programa", conté els articles 19 i 20, que s'ocupen de fixar el règim d'impugnació dels actes administratius dictats pels òrgans de la Institució i també regulen l'anomena't "contracte programa", és a dir, el contracte que regeix les relacions de la Institució amb el departament competent en matèria de cultura.
La intervenció de la Comissió Jurídica Assessora es produeix a l'empara de l'article 8.2.b) de la Llei 5/2005, de 2 de maig, d'aquesta Comissió, que estableix que li correspon dictaminar preceptivament sobre els projectes de reglament o de disposicions generals que es dictin per a desplegar les lleis, com ara és el cas.
El Projecte de decret sobre el qual ara es dictamina desplega la Llei 20/1987, de 12 de novembre, de creació de la ILC.
Concretament, la disposició final segona estableix que: "el Consell Executiu ha de dictar les disposicions necessàries per a desplegar i executar aquesta Llei".
Com ja s'ha exposat, també es despleguen mitjançant la proposta de disposició determinats preceptes de la Llei 11/2011, de 29 de desembre, precisament aquells que atorguen funcions addicionals a la Junta de Govern, els que despleguen la composició d'aquest òrgan i la del Consell Assessor de la Institució.
És doctrina reiterada d'aquesta Comissió que, en l'examen d'un projecte de disposició de caràcter general, l'abast d'actuació d'aquest òrgan consultiu comporta l'estudi de la competència de la Generalitat de Catalunya, l'habilitació del Govern per a dictar-la, la comprovació que s'hagin seguit els tràmits procedimentals i, especialment, l'anàlisi de la legalitat del contingut del projecte, així com la formulació de suggeriments sobre eventuals deficiències que calgui evitar o sobre possibles millores que hi calgui introduir.
El contingut de la iniciativa normativa objecte d'aquest Projecte s'integra, respecte a l'àmbit material d'actuació de la ILC, dins de l'àmbit competencial de la cultura.
L'article 127.1 de l'Estatut d'autonomia de Catalunya estableix que correspon a la Generalitat la competència exclusiva en matèria de cultura, que comprèn, en tot cas, com diu específicament la lletra d), el foment de la cultura i que inclou tant el foment, la difusió de la creació i la producció literàries que es duen a terme a Catalunya com la projecció internacional de la cultura catalana.
D'acord amb l'article 110.1 de l'Estatut, correspon a la Generalitat d'una manera íntegra la potestat legislativa, la reglamentària i la funció executiva en aquesta matèria i, en conseqüència, és competent per a regular la matèria objecte d'aquest Projecte de decret.
D'una altra banda, l'article 150 de l'Estatut estableix la competència exclusiva de la Generalitat en matèria d'organització de la seva Administració i aquesta comprèn la competència sobre l'estructura, la regulació dels òrgans i els directius públics (apartat primer) i també les diverses modalitats organitzatives i instrumentals per a l'actuació administrativa (apartat segon).
El Govern de la Generalitat té atribuïda la potestat reglamentària amb caràcter general per l'article 68.1 de l'Estatut d'autonomia.
També, d'acord amb els articles 26.e) i 39.1 de la Llei 13/2008, de 5 de novembre, de la Presidència de la Generalitat i del Govern, correspon al Govern la titularitat de la potestat reglamentària en l'exercici de les competències de la Generalitat i és el Govern qui l'exerceix com a tal en tots aquells supòsits en què no està atribuïda específicament al president o presidenta de la Generalitat o als consellers i conselleres.
A aquesta habilitació genèrica acabada de referir s'afegeix l'habilitació prevista en la Llei 20/1987, de creació de la ILC, que disposa expressament que el Consell Executiu ha de dictar les disposicions que siguin necessàries per a desplegar i executar la present llei.
I també, finalment, les habilitacions especifiques contingudes en la Llei 11/2011, de 29 de desembre, precisament l'article 6.k), pel que fa a la Junta de Govern; l'article 9, pel que fa al Consell Assessor de la Institució, i també l'article 14, pel que fa al contracte programa.
D'acord amb aquestes normes legals citades, el Govern compta amb habilitació suficient per a aprovar el Decret projectat.
V. La tramitació del Projecte s'ha ajustat a allò que disposen els articles 61 a 70 de la Llei 26/2010, de 3 d'agost, de règim jurídic i de procediment de les administracions públiques de Catalunya.
D'acord amb el que estableixen els articles 61.1 i 62.2 d'aquesta Llei, la seva tramitació ha estat iniciada a proposta del departament competent en la matèria i la mateixa ILC és l'òrgan que l'ha impulsada.
D'acord amb l'article 64 de la Llei 26/2010, s'han incorporat a l'expedient tant la memòria general com la memòria d'avaluació de l'impacte de les mesures proposades.
Pel que fa a la memòria general, la Comissió considera que compleix satisfactòriament amb els requisits de contingut que exigeix l'article 64.2 de la Llei 26/2010, i en aquest sentit constata que justifica la necessitat de la disposició, al·ludeix al marc normatiu en què s'insereix la norma, relaciona les disposicions afectades, la taula de vigències i les derogacions resultants, determina la competència de la Generalitat sobre la matèria i relaciona també les persones i entitats a les quals cal atorgar el tràmit d'audiència.
Es posiciona, a l'últim, en els termes que seran posteriorment apuntats, sobre la necessitat de proveir de tràmit d'informació pública.
D'altra banda, cal dir que es localitzen dues versions de la memòria d'avaluació d'impacte.
En l'apartat de la memòria d'avaluació de l'impacte (versió final, de 5 d'abril de 2012), que integra l'informe d'impacte pressupostari, s'assenyala que la proposta comporta l'actualització del marc jurídic d'un organisme ja existent i que no alterarà els recursos humans de la Institució.
També es declara que la proposta incrementarà anualment en 892.50 euros les despeses de la ILC, en concepte de dietes d'assistència a òrgans col·legiats, pel fet que s'incorporen cinc membres al Consell Assessor que tenen dret a percebre indemnització per assistència a les reunions.
Pel que fa a l'apartat que correspon a l'impacte econòmic i social, la memòria d'avaluació d'impacte, d'una manera resumida, explicita que la norma s'emmarca en l'eix 7 del Pla de Govern (Reforma de l'Administració de la Generalitat) i que es procedeix a una refundació de la ILC, que aposta per la modernització i per les polítiques de foment de la lectura i la literatura, necessàries per a lluitar contra el fracàs escolar, tot encaminat a assolir una major cohesió social a través de la cultura, etc. També es declara, en aquest punt, que la nova composició dels òrgans de govern (que ha d'integrar des d'ara llibreters, bibliotecaris, periodistes -en el Consell Assessor- i representants del Departament d'Ensenyament de la Generalitat i de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals -a la Junta de Govern-) consolidarà i ampliarà aquesta Institució com a espai de trobada de tots els agents implicats en el foment de la literatura, la promoció de la lectura i el circuit del llibre.
El darrer apartat de la memòria d'avaluació de l'impacte explicita que, en aquest cas, no és procedent proveir d'un informe d'impacte normatiu, opció que es justifica tot dient que el contingut del Projecte és purament de caràcter organitzatiu i, per tant, que no afecta l'activitat dels ciutadans ni de les empreses privades, ni s'hi imposen tampoc càrregues administratives.
En aquest punt la Comissió vol fer avinent que l'informe d'impacte normatiu és imposat per imperatiu legal (article 64.3.c) de la Llei 26/2010) i que aquest informe té per objecte avaluar la incidència de les mesures que la futura norma proposa en termes d'opcions de regulació, de simplificació administrativa i de reducció de càrregues administratives per als ciutadans i les empreses.
No es tracta, doncs, que l'informe d'impacte normatiu sigui o no procedent per a aquest o per a d'altres projectes de disposició, perquè sempre cal entendre que ho és, de procedent, per mandat legal, sinó que, com a resultat de l'avaluació de la incidència de les mesures contingudes al projecte normatiu, l'Administració activa ha arribat a la conclusió que aquestes no incideixen en l'activitat dels ciutadans ni de les empreses i, conseqüentment, que no s'hi imposen tampoc càrregues administratives.
En aquest sentit cal entendre, per tant, el pronunciament que realitza la memòria d'avaluació sobre l'impacte normatiu.
Pel que fa a l'impacte de gènere, l'informe de l'Institut Català de les Dones, concretament, en relació amb l'anàlisi terminològica del text articulat, afirma que el Projecte no presenta disfuncions amb la normativa reguladora de la matèria ni inclou, tampoc, cap terme androcèntric.
L'informe inclou recomanacions per a modificar cinc preceptes de l'articulat que es presenta, les quals són valorades en la memòria i una de les quals és presa en consideració i assumida en la redacció final tramesa a la Comissió.
D'acord amb l'article 66 de la Llei 26/2010, la disposició que es projecta ha estat sotmesa a tràmit de consulta interdepartamental.
Cal apuntar que tot i que s'infereix que aquest tràmit s'ha portat a terme a través de l'aplicatiu SIGOV, es ben cert que no se'n fa cap valoració específica.
La Comissió fa avinent que, en relació amb aquest tràmit, fóra convenient que l'instructor incorporés a l'expedient una referència circumstanciada del tràmit i del seu resultat (tal com s'ha expressat, entre d'altres, en els dictàmens 211/10 i 236/11).
Hi han intervingut, en l'emissió dels informes, que són de caràcter favorable, la Direcció General de Patrimoni i la Direcció General de Pressupostos del Departament d'Economia i Coneixement.
També s'ha sol·licitat informe a la Secretaria d'Administració i Funció Pública -i més concretament a la Direcció General de la Funció Pública- i a l'Àrea d'Organització i de l'Administració i del Sector Públic del Departament de Governació i Relacions Institucionals -d'acord amb el que estableix el Decret 326/2011, de 26 d'abril-, de les quals consta també l'emissió amb caràcter favorable.
En la memòria general es justifica el fet que no s'obre el tràmit potestatiu d'informació pública perquè es considera que es tracta d'una norma materialment organitzativa que no afecta els drets i interessos directes de la ciutadania.
I, en relació amb l'audiència, de la lectura de l'expedient s'observa que va estar conferida a determinades entitats que ja consten en els antecedents, bàsicament entitats que tenen representació a la Junta i al Consell Assessor, tal com preveia la memòria general.
Analitzades aquestes dues decisions adoptades per l'Administració, la Comissió, a la llum del contingut del Projecte i també atenent als concrets destinataris a qui va estar garantida l'audiència, vol assenyalar que l'opció per a proveir d'un tràmit d'informació pública no hauria estat en cap cas ni sobrera ni inoportuna, i més si es té en compte el redactat especialment genèric que es localitza en l'article 9.c) i d) de la Llei 20/1987, de 12 de novembre ("associacions d'escriptors", "d'altres entitats culturals del sector de les lletres", "sector editorial i del llibre", "dels mitjans de comunicació", "d'altres sectors professionals rellevants per a la difusió de les lletres").
Finalment, també cal dir que els informes jurídics que requereix l'article 65 de la Llei 26/2010 també s'inclouen en l'expedient.
L'informe jurídic final conclou que el Decret s'ha tramitat de conformitat amb aquella Llei i que el contingut s'ajusta al bloc de la constitucionalitat i a la legalitat.
L'expedient es clou amb la certificació que el Consell Tècnic, en la sessió de 17 de juliol de 2012, va informar favorablement sobre el Projecte amb caràcter previ a la sol·licitud de dictamen a aquesta Comissió Jurídica Assessora.
Aquesta Comissió Jurídica Assessora fa les observacions i els suggeriments següents amb la finalitat d'adequar a la legalitat el Projecte examinat i de millorar la tècnica normativa i la precisió tant del Decret com dels estatuts de la ILC.
En el mateix sentit que s'expressava en el Dictamen 281/11, encara que no existeixen prescripcions vinculants en relació amb els continguts que s'han d'incloure en un preàmbul, les directrius normatives i doctrinals en matèria de tècnica legislativa coincideixen a fixar uns continguts necessaris.
En consideració a aquests, la Comissió Jurídica Assessora recomana que s'ampliï puntualment el contingut del preàmbul del Projecte per a incloure una referència succinta a la competència de la Generalitat d'acord amb l'Estatut d'autonomia de Catalunya.
El paràgraf segon del preàmbul afirma literalment que la Llei 20/1987, a partir de la modificació realitzada mitjançant la Llei 11/2011, de 29 de desembre, conté una remissió a un futur reglament per a desplegar quina serà la composició de la Junta de Govern i del Consell Assessor de la institució i assenyala que s'atribueixen, així mateix, d'altres funcions a la Junta de Govern.
A continuació s'esmenta que l'objecte del Decret és més ampli que el desplegament puntual d'aquests dos aspectes concrets, perquè es pretén dur a terme un desplegament integral de la Llei 20/1987.
La possibilitat d'aquest desplegament i l'execució de la llei està expressament prevista en la disposició final segona de la norma; previsió que, essent més genèrica, empara aquesta opció normativa.
Per aquesta raó la Comissió suggereix que també sigui esmentada en el text.
Aquest precepte habilita la persona titular del departament competent en matèria de cultura per a adaptar mitjançant ordre les vocalies concretes del Consell Assessor (ara previstes en l'article 11.1 dels estatuts) a l'evolució i la realitat de les entitats del sector.
Es preveu que caldrà fer aquesta adaptació a proposta de la Junta de la ILC i escoltat el Consell Assessor de l'entitat.
Aquesta previsió és ajustada a dret.
Nogensmenys, la Comissió ressalta que la modificació o ampliació de les vocalies, quan es puntualitza que es durà a terme d'acord amb l'article 9 de la Llei 20/1987, de 12 de novembre, cal interpretar-la en el sentit que es durà sempre d'acord amb els límits quantitatius també inclosos en aquell precepte i, per tant, que sempre caldrà respectar el nombre màxim de vocalies establert en aquella norma.
Aquest precepte especifica quina és la seu de la Institució (la ciutat de Barcelona) "sense perjudici de l'establiment de dependències en els àmbits territorials que determini la Junta de Govern".
Veieu, en aquest sentit, allò sobre el qual es dictamina a continuació en relació amb l'article 7 in fine.
També acaba per apuntar que es durà a terme "d'acord amb el que estableixi el contracte programa", en clara al·lusió al contracte que s'ha d'establir entre el departament competent en matèria de cultura i la mateixa Institució; instrument que avui es regula en l'article 14 de la Llei 20/1987, en redacció donada a partir de la Llei 11/2011, de 29 de desembre.
Atès que és el primer cop en els estatuts que es fa referència a aquest contracte programa, es recomana que s'esmenti expressament que es tracta del contracte que han d'establir amb el Departament de Cultura o que s'indiqui que es tracta del contracte programa regulat en el precepte acabat de mencionar, o que es faci una remissió i es vinculi directament amb l'article 20 dels mateixos estatuts.
Els punts 2.a) i 2.c) contenen una clàusula molt similar ("en general, realitzar tots els actes jurídics/accions...).
Es recomana que es refongui en una única clàusula, és a dir, utilitzar el terme "necessari" en comptes de "convenient"; i per acabar que, eventualment, se'n precisi el contingut quan sigui possible.
Aquest precepte es destina a fer una llista de les funcions de la Junta de Govern de la ILC.
Entre les que d'una manera innovadora apareixen en els estatuts, en relació amb la llista que apareix en l'article 5 de la Llei 20/1987, es troben els apartats k) a r).
Es constata que es tracta de funcions que procedeixen d'altres preceptes de la mateixa llei o bé que són importades des de la normativa reguladora de l'Oficina de Suport a la Iniciativa Cultural quan aquella fa referència a "l'entitat competent" per raó de la matèria.
En qualsevol cas, la Comissió interpreta que també tenen cobertura legal en l'article 6.k) de la Llei 20/1987, pel fet que s'hi localitza una clàusula residual de tancament que possibilita assignar a la ILC qualsevol altra funció que se li pugui atribuir per reglament.
Més específicament, pel que fa als articles 7.q) i 7.r), la Comissió entén que ambdós fan referència a dos documents d'importància previstos a la llei: d'una banda, l'auditoria biennal sobre repercussió cultural i retorn social de les subvencions concedides en l'àmbit de la promoció de les lletres catalanes i, d'una altra, el dictamen sobre la presència pública de la literatura i el reconeixement social de les lletres catalanes.
Dels diversos preceptes de l'articulat dels estatuts dictaminats es pot deduir que el procediment fins a l'aprovació dels esmentats documents ha de ser el següent: elaboració dels documents per part del personal de la ILC sota la coordinació del seu director (art.13 l); presentació, per a obtenir-ne el parer, al Consell Assessor (art. 12.c) i d)); presentació, per a la seva aprovació, a la Junta de Govern (art. 7.q) i 7.r)).
Atesa la transcendència dels documents i per tal que, com en molts d'altres preceptes, se segueixi fidelment allò que disposa la llei, es recomana incorporar una referència a la necessària publicitat posterior, que cal garantir un cop aprovada l'auditoria biennal (art.3.1.i) de la Llei 20/1987), i també a l'elevació del dictamen sobre presència pública i reconeixement social de les lletres catalanes al conseller o consellera anualment i, com a mínim, cada dos anys, al Parlament de Catalunya, segons disposa l'article 3.j) de la Llei 20/1987.
En el mateix sentit prèviament exposat, pel que fa a l'article 7.p) dels estatuts, se suggereix addicionar una referència a l'article 3.2.b) de la Llei 20/1987.
Aquest darrer precepte al·ludeix a un aspecte complementari que no es troba reflectit als estatuts de la Institució i que és transcendent.
Es tracta, concretament, de que el nombre de representants en les comissions de valoracions sempre ha de ser, com a mínim, del 50 % dels membres d'aquelles comissions.
Finalment, en relació amb allò que disposa l'article 3, precepte que possibilita decidir o establir dependències de la ILC per part de la Junta de Govern, més enllà de la seva seu a la ciutat de Barcelona, la Comissió entén que seria convenient d'incloure-la també entre les diverses funcions expressament assignades a la Junta en aquest article 7.
Aquest precepte regula el perfil del càrrec de degà o degana de la Institució.
La Llei, en l'article 7, exigeix que el degà o degana sigui un escriptor de reconegut de prestigi.
En els estatuts s'hi addiciona un requisit que formalment no consta en la Llei 20/1987, concretament que sigui un escriptor o escriptora en llengua catalana.
En relació amb aquest aspecte, cal ressaltar que la Llei esmentada, en l'article 2.2, vincula l'objecte d'aquesta Institució concreta a les lletres catalanes, entenent per aquestes "el conjunt de la producció literària en llengua catalana en qualsevol gènere i difosa per qualsevol mitjà".
La Comissió entén que en el context normatiu, en relació amb l'òrgan que es regula, i respecte de les funcions que li són atribuïdes, res no obsta perquè es pugui entendre i interpretar que l'escriptor o escriptora de reconegut prestigi ho ha de ser en llengua catalana.
Els articles 8.2.c) i 9.c) assignen entre les funcions del degà o degana i del secretari o secretària autoritzar les actes de les reunions.
Seria convenient destriar les actuacions d'ambdós perquè no es confonguin, explicitant, per exemple, que un d'ells veritablement autoritza i l'altre en dona el vistiplau.
Aquest precepte regula la composició del Consell Assessor.
De la seva lectura es constata que en la composició de les vocalies que es proposa actualment no s'assoleix el nombre màxim de vocals permès per la Llei 20/1987, de 12 de novembre.
Res no impedeix, entén aquest òrgan consultiu, que el nombre sigui inferior i, per tant, cal entendre que la proposta és respectuosa amb allò que disposa l'article 9 d'aquella disposició.
En la redacció del punt f) es recomana especificar que la referència es realitza a l'anterior degà o degana de la ILC.
Pel que fa a l'article 11.1.h) en què es fa referència al secretari, se suggereix que, atès que no es pròpiament un membre del Consell, se separi dels restants.
A tall de suggeriment, es podria començar dient que: "A més a més, hi ha d'haver un secretari...".
En el mateix sentit, també l'article 6.2.e) del Projecte de disposició.
En regular la figura del director o directora es constata que el precepte li assigna noves funcions en els punts j) a l) del paràgraf 2.
La Comissió interpreta que també tenen cobertura legal en l'article 11.k) de la Llei 20/1987, que possibilita assignar-li qualsevol altra funció que pugui ser necessària per a la direcció de la Institució.
Un cop valorades les observacions efectuades en el fonament jurídic VI, es pot elevar al Govern de la Generalitat el Projecte de decret pel qual s'aproven els estatuts de la Institució de les Lletres Catalanes.