El Departament de la Vicepresidència i d'Economia i Hisenda i l'Idescat elaboren els indicadors de benestar i progrés social, una operació estadística que ofereix una visió multidimensional dels aspectes socials, del benestar i de la sostenibilitat, associats al progrés, en el marc la Resolució 17/XI del Parlament de Catalunya.
En primer lloc, el bloc que fa referència a les condicions de vida i treball presenta una millora en tots els indicadors relatius a l'atur: baixa la taxa d'atur en general, la taxa d'atur entre les dones i les taxes d'atur de llarga i de molt llarga durada.
Pel que fa a la taxa d' atur dels joves, tot i que la millora és molt substancial (baixa 22,7 punts entre els anys 2012 i 2018) la taxa continua sent molt elevada i molt superior a la mitjana de la zona euro.
Dins d'aquest primer bloc també s'hi inclouen indicadors que es calculen a partir de l'Enquesta de Condicions de Vida, i la seva evolució no és positiva.
Tot i la recuperació econòmica, s'observa un deteriorament de tots els indicadors de pobresa relativa.
En primer lloc, l'evolució de la renda mitjana neta anual, tot i les millores registrades entre els anys 2013 i 2018 en termes nominals, ha suposat una pèrdua de poder adquisitiu del 14,6 % des de l'any 2010.
La taxa AROPE, per la seva banda, recull tant l'aspecte monetari de la pobresa com l'exclusió social.
L'evolució d'aquesta taxa suggereix un empitjorament en relació a la UE, a causa de l'augment de la taxa de risc de la pobresa i la taxa de privació material severa.
El bloc dels indicadors referents a educació és el bloc amb millores més destacables en els darrers anys, tot i que segueixen lluny de la mitjana de la UE-28.
Per exemple, l'abandonament escolar el 2018 va ser del 17,0 %, molt allunyat ja del 28,9 % registrat el 2010, quan era el valor més elevat de tots els països de la UE-28.
Amb tot, tal i com es pot veure en el diagrama de caixa següent, Catalunya segueix mostrant un de les pitjors registres de la UE-28.
La reducció de l'abandonament escolar prematur és la tendència general a la UE-28, sobretot en aquells països on el problema l'any 2010 era més accentuat.
L'apartat relatiu als indicadors de salut és un dels que mostra una millor evolució.
L'esperança de vida en néixer (83,5 anys) és una de les més elevades del món, i el consum de tabac s'ha anat reduint.
Amb tot, encara hi ha marge de millora en alguns aspectes, com ara l'excés de pes entre la població de 6 a 12 anys, que se situa en el 35,6 % el 2018.
Al cantó contrari destaca el bloc relatiu al medi ambient, on Catalunya no queda en un bon lloc.
Mentre que l'emissió de gasos ha disminuït en un 16 % en els últims trenta anys a la UE-28, a Catalunya s'ha incrementat en gairebé el mateix percentatge en el mateix període (15,1 %).
En altres aspectes rellevants per a la sostenibilitat, com les energies renovables, Catalunya se situa a la cua d'Europa.
Per la seva banda, el percentatge de recollida selectiva respecte del total de residus municipals es troba estancat entorn del 40 %.
Seguim, per tant, vivint per sobre de les nostres possibilitats ambientals i a costa de les generacions futures.
La resta d'àmbits presenta resultats variables, amb tendències destacables en indicadors concrets, com ara l'increment del nombre de fets contra el patrimoni, que ha crescut un 4,7 % entre el 2010 i el 2018, o l'activitat física saludable en la població de 15 a 69 anys, que presenta una millora de 10,6 punts percentuals en el mateix període.
A banda dels indicadors de benestar i progrés social que publica l'Idescat, també està disponible l'Índex Regional de Progrés Social (RSPI), que publica la Comissió Europea.
Aquesta bateria d'indicadors també vol mesurar el progrés social i el nivell de benestar, però en aquest cas s'ofereix un índex sintètic que permet comparar la posició de totes les NUTS 2.
Els resultats per a Catalunya mostren que, si bé en termes de PIB se situa en el lloc 68 (de 272 regions), quan es té en compte el nivell de progrés i de benestar social davalla fins al lloc 163.
Destaca la bona situació del bloc dedicat a cures mèdiques bàsiques, on Catalunya es troba en el lloc 11, i també el que es dedica a la tolerància i la inclusió (lloc 74).
L'accés al coneixement bàsic presenta resultats millorables (lloc 250) degut, bàsicament, als mals resultats en abandonament escolar.