projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Us presentem informació sobre la situació economicofinancera i els resultats de l'activitat de les entitats del sector públic de la Generalitat de Catalunya classificades com a administració pública segons el Sistema Europeu de Comptes (AP SEC) i que no utilitzen els sistemes corporatius de comptabilitat de la Generalitat (GECAT i PANGEA).
Concretament es mostra el balanç de situació, que reflexa la situació i variació de l'actiu, passiu i patrimoni net l'últim dia del mes de referència, i el compte de pèrdues i guanys, que reflexa els ingressos i despeses des de l'inici de l'exercici i el seu resultat acumulat a la fi del mes de referència.
Ambdós estats formen part dels comptes anuals de les entitats corresponents.
Les dades que es mostren tenen caràcter mensual i inclouen gràfics i ratis per tal de poder-les comparar amb les dades de l'any anterior i també les variacions mensuals.
Aquestes dades les elaboren les entitats del sector públic i les recull mensualment la Intervenció General, que en realitza el seguiment.
Així mateix també les podeu consultar al Portal de dades obertes, on les podeu descarregar en format reutilitzable, i on també hi trobareu aspectes destacats sobre la metodologia de càlcul.
La Intervenció General és l'òrgan competent pel que fa al retiment de comptes de la Generalitat de Catalunya i de les entitats del sector públic que en depenen.
Aquesta funció la desenvolupa sobre la base del sistema europeu de comptes i d'acord amb tot allò que estableix la normativa sobre transparència, estabilitat pressupostària i sostenibilitat financera.
Anualment, la Intervenció General confecciona el compte general sobre els comptes de l'any anterior.
En aquest document ret comptes sobre l'execució i la liquidació dels pressupostos i sobre la situació econòmica, financera i patrimonial del sector públic de la Generalitat.
Un cop elaborat, es compleix amb l'obligació de presentar-lo davant la Sindicatura de Comptes abans del 31 de juliol de l'any en curs.
A partir de la data de presentació, i d'acord amb l'ordre VEH/6/2019 de comptabilitat de la Generalitat de Catalunya, s'inicia el termini mínim de 6 anys de conservació dels justificants de les anotacions comptables.
El pressupost és l'instrument a través del qual es reflexa l'estratègia política i les prioritats del Govern.
Un cop aprovat el pressupost és l'anàlisi de l'execució la que pren més rellevància, ja que informa del grau i destí tant del pressupost d'ingressos com de despeses, així com de les possibles desviacions.
La Intervenció General, com a centre directiu de la comptabilitat pública de la Generalitat de Catalunya, té assignada la funció de dirigir i gestionar la comptabilitat pública i la informació econòmica i financera que se'n deriva.
En aquest sentit, i amb caràcter mensual, es publiquen les dades d'execució del pressupost d'ingressos i despeses al Portal de Dades Obertes de Catalunya.
Per tal de facilitar la comprensió sobre l'estat d'execució del pressupost, en aquest apartat es poden veure diferents visualitzacions interactives així com descarregar les dades.
La Intervenció General, d'acord amb les funcions que li atribueix la Llei de finances públiques de Catalunya, és el centre de control intern, el centre directiu i gestor de la comptabilitat pública i el centre de control financer de la Generalitat de Catalunya.
Atenent a aquests grans blocs d'activitat, i de l'explotació de les dades a continuació s'ofereix informació sobre l'execució mensual del pressupost i de l'evolució de l'indicador del període mitjà de pagament de la generalitat i el seu sector públic.
També es pot consultar el Compte general de la Generalitat i el Pla d'actuacions de control.
Quan es juga a jocs d'atzar de forma moderada i saludable, aquesta activitat és una forma d'oci.
Però si practiquem aquesta activitat de forma immoderada i sense límits, el joc es pot convertir en una addicció i pot comportar greus problemes a la nostra vida personal, familiar i social.
Les persones que pateixen addicció al joc o que consideren que estan en risc de patir-la poden demanar, de forma voluntària, que se'ls prohibeixi l'accés a salons de joc, casinos i bingos.
Poden demanar que se'ls inclogui en el Registre de persones que tenen prohibit l'accés als establiments de joc.
L'horari d'atenció del Registre és de 8.30 a 14.00 h, de dilluns a divendres, a la seu de la Direcció General de Tributs i Joc o a qualsevol dels serveis territorials del joc i d'espectacles.
És una base de dades on consten les persones que no poden entrar als establiments de joc.
Els motius pels quals no hi poden entrar són els següents:
En el moment de la inscripció també es pot demanar informació i assessorament.
Pot inscriure'm al Registre un membre de la família?
La inscripció l'has de fer tu, però un membre de la família, o qualsevol persona major d'edat que designis, pot acompanyar-te i reforçar la teva inscripció.
És una acció voluntària que duen a terme les persones que consideren que tenen o que poden tenir un problema relacionat amb l'hàbit del joc.
Així, sol·liciten que se les inclogui en el Registre de persones que tenen prohibit l'accés als salons de joc, casinos i sales de bingo amb la finalitat de no se'ls permeti accedir-hi.
El temps mínim de durada obligatòria de la inscripció al Registre és d'un any, que pot allargar-se fins a cinc, segons s'estableixi en el moment de la inscripció.
Per cancel·lar l'autoprohibició ha d'haver passat aquest temps mínim que hagis establert en el moment de la inscripció.
La cancel·lació es pot fer efectiva el dia després de la data límit, a comptar des de la data de la resolució.
Passat aquest temps, puc cancel·lar-ne la inscripció si vull, encara que es tracti d'una autoprohibició reforçada?
Si és una autoprohibició simple, sí.
En el cas de les inscripcions reforçades, però, és necessari que la cancel·lació la sol·licitis conjuntament amb la persona que la va subscriure amb tu.
Tot i així, després d'un període de vigència es poden cancel·lar.
Aquest període pot oscil·lar entre un i cinc anys, segons determini la persona interessada a la sol·licitud.
Una vegada transcorregut el període fixat en cada cas, les autoprohibicions es poden cancel·lar a petició de les persones interessades.
Si accediu als tràmits de la Generalitat de Catalunya trobareu tota la informació necessària sobre el procediment d'inscripció al Registre.
Per cometre'l, els organitzadors anuncien a les víctimes potencials, per mitjà d'un correu electrònic, telèfon mòbil o carta postal, que han estat agraciades amb un premi important de loteria, tot i que no s'hagi participat en cap sorteig, el qual està dipositat en una entitat bancària.
En una primera fase es demana a les víctimes de l'engany que contactin amb l'agent organitzador per tal que aquest els enviï un formulari que en verificarà la identitat i on se'ls demana les dades personals, les dades bancàries i les modalitats de cobrament del premi, que solen ser per transferència bancària, obrint un compte en un banc determinat on s'ingressarà el premi o recollir els diners personalment (normalment, en un país diferent del domicili del consumidor).
Sigui quina sigui la modalitat per la qual opti la víctima, aquesta no podrà cobrar el premi fins que no pagui per avançat una determinada suma destinada als impostos, despeses bancàries, pagaments avançats per honoraris d'advocats, tramitació d'assegurances, etc. S'exigeix que aquests pagaments es facin a través de Western Union, Maaf o d'altres companyies similars.
Habitualment, l'organitzador adverteix les seves víctimes que el termini per abonar aquesta quantitat és molt breu o que és a punt de caducar el seu dret a cobrar el premi.
Un cop fet el pagament, els organitzadors desapareixen.
Si es donen les circumstàncies que s'han apuntat, RECORDEU que és molt probable que es tracti d'una estafa i és convenient seguir les recomanacions següents:
Si ja heu contactat amb els organitzadors i heu pagat alguna quantitat és convenient seguir les indicacions següents:
L'article 3 de la Llei 15/1984, de 20 de març, del joc, estableix que l'aprovació del catàleg de jocs i apostes correspon al Govern.
Aquesta previsió legal està desenvolupada, actualment, en el Decret 240/2004, de 30 de març, d'aprovació del catàleg de jocs i apostes autoritzats a Catalunya i dels criteris aplicables a la seva planificació, i llurs modificacions.
D'acord amb aquest decret, la planificació, pel que fa al establiments de joc, es concreta de la manera següent:
En tots els casos (sales de bingo, casinos i salons de joc), les autoritzacions les dóna la Direcció General de Tributs i Joc.
Amb periodicitat trimestral, dins del mes següent al venciment de cada trimestre s'ha de posar a disposició del Parlament, perquè n'estigui informat i sigui estudiat per la Comissió d'Economia, Finances i Pressupost, l'estat trimestral d'execució del pressupost de la Generalitat i de les seves modificacions, i també els moviments i la situació del Tresor.
A continuació s'ofereix aquesta informació.
Les caixes d'estalvi funcionen com a fundacions de caràcter especial, arran dels reials decrets llei promulgats pel Govern de l'Estat entre els anys 2010 i 2011, en relació a les reformes del sistema financer.
Si bé ja no es tracta d'entitats financeres, la Generalitat de Catalunya continua vetllant per preservar-ne l'obra social i cultural.
El mes de juliol del 2012, el Parlament de Catalunya va aprovar la modificació de la Llei de caixes catalana perquè s'adaptés a la normativa estatal ( Llei 9/2012, del 25 de juliol, de modificació del text refós de la Llei de caixes d'estalvis de Catalunya ).
Paral·lelament, es va traspassar als patronats de les noves fundacions privades la governança de l'activitat social i del patrimoni.
D'aquesta manera es volia, d'una banda, protegir els actius i l'obra social de les antigues caixes i, de l'altra, mantenir-ne l'arrelament al territori català.
Durant el període de transició, la Generalitat va supervisar la constitució de les comissions gestores, que van esdevenir els òrgans de govern d'aquestes entitats.
Aquestes comissions van aprovar els estatuts i van nomenar el patronat que havia de regir cadascuna de les fundacions especials.
Actualment, la Generalitat manté el control i la tutela de les set fundacions especials creades arran de la transformació:
• Fundació Catalunya-La Pedrera, fundació especial
• Fundació Iluro, fundació privada especial
• Fundació Especial Antigues Caixes Catalanes de Manlleu, Sabadell i Terrassa
• Fundació Especial Antiga Caixa Sabadell 1859
• Fundació Especial Antiga Caixa Terrassa
• Fundació Especial Antiga Caixa Manlleu
Les entitats o empreses públiques que depeneu de la Generalitat de Catalunya trobareu en aquest apartat tota la informació necessària per poder rebre factures electròniques: documentació, manuals, contactes, etc.
El primer que heu de fer per poder rebre factures electròniques és donar-vos d'alta al circuit de facturació (PMF) i escollir un dels sistemes de recepció que la Generalitat de Catalunya posa al vostre abast.
Si sou una empresa proveïdora que ha d'emetre una factura electrònica a algun departament o entitat de la Generalitat de Catalunya o del sector públic que en depèn, en aquest espai trobareu tota la informació i recursos que necessiteu.
Per enviar i registrar electrònicament les factures, podeu adreçar-vos a qualsevol dels punts generals d'entrada que l'Administració posa a la vostra disposició.
Els format acceptat de factura electrònica és Facturae versió 3.2, 3.2.1 o 3.2.2).
El format més recomanable és Facturae versió 3.2.2.
En aquest apartat web trobareul tota la informació i recursos per entendre el circuit de la facturació electrònica: guies, manuals, novetats, normativa...
Com mostra la imatge, el circuit de la factura electrònica a l'Administració de la Generalitat de Catalunya i del sector públic que en depèn, definit a l' Ordre ECO/306/2015 de 23 de setembre, combina:
S'ha actualitzat la relació d'entitats preparades per rebre factura electrònica.
Aquesta llista també la podeu trobar a l' apartat vull emetre una factura electrònica.
S'ha actualitzat el directori d'unitats orgàniques i oficines de registre de tots les administracion públiques de l'Estat (DIR3).
Aquest directori també el podeu trobar a l' apartat vull emetre una factura electrònica.
Els espectacles tradicionals amb bous se celebren en algunes poblacions de Catalunya.
Els primers indicis de la festa daten del segle XVII, i va ser durant els segles XVIII i XIX que es va anar estenent per diversos municipis.
El bou capllaçat, els bous a la plaça i al carrer, les exhibicions d'habilitats i el bou embolat són algunes de les modalitats de les festes tradicionals amb bous.
de regulació de les festes tradicionals amb bous
Comprèn les entitats integrants de l'inventari d'ens públics de la Generalitat de Catalunya en els termes que recull l'Acord del Consell de Política Fiscal i Financera del 10 d'abril de 2003 (BOE 9.8.2003).
La informació a la qual es pot accedir mitjançant l'enllaç al Ministeri d'Economia i Hisenda s'actualitza semestralment.
Data d'actualització de les dades: 1 d'octubre de 2020
El Registre del sector públic de la Generalitat de Catalunya es crea mitjançant la Llei 12/2004, de 27 de desembre, de mesures financeres i es regula d'acord amb el que estableix l'Ordre ECO/22/2015, de 26 de gener, per la qual es regula el Registre del sector públic de la Generalitat de Catalunya.
S'adscriu a la Direcció General del Patrimoni de la Generalitat de Catalunya i té les finalitats següents:
En aquest apartat trobareu les principals dades poblacionals, socials i econòmiques de Catalunya, desagregades territorialment.
Les demarcacions utilitzades són, d'una banda, les 41 comarques i l'Aran i, de l'altra, els vuit àmbits funcionals territorials que les agrupen.
Els àmbits funcionals i els territoris que en formen part són els següents:
Dades per comarques (setembre de 2020)
Dades per àmbits territorials (setembre de 2020)
La 'Nota de Conjuntura Econòmica' és una publicació trimestral sobre l'evolució de les principals magnituds de l'economia catalana que tracta els temes següents:
- l'evolució de l'activitat econòmica a Catalunya i al seu entorn de referència,
- l'evolució dels preus i dels salaris,
- l'àmbit monetari, financer i borsari i
Publicació mensual que recull informació sobre els principals indicadors de conjuntura econòmica de Catalunya i del seu entorn.
Recull gràfic dels principals indicadors econòmics i socials de Catalunya i del seu entorn.
Escenari macroeconòmic de Catalunya.
Números especials de la publicació 'Nota de Conjuntura Econòmica'.
Nota de Conjuntura Econòmica número 110
L'aplicació informàtica Catàleg d'ens / Registre del sector públic de la Generalitat de Catalunya és un projecte del Departament de la Vicepresidència i d'Economia i Hisenda impulsat conjuntament per la Intervenció General i la Direcció General del Patrimoni de la Generalitat de Catalunya, el qual s'integra dins l'actual sistema corporatiu d'informació economicofinancera de les entitats del sector públic de l'Administració de la Generalitat de Catalunya.
La nova aplicació complementa l'actual Punt central d'informació (PCI) de les entitats del sector públic de la Generalitat, amb continguts de caràcter economicofinancer i amb la resta d'informació que es requereix per donar compliment a la normativa d'estabilitat pressupostària i sostenibilitat financera.
El seguiment i la supervisió d'aquesta informació economicofinancera és competència de la Intervenció General.
Aquest nou portal s'ha dissenyat per poder donar compliment als objectius per als quals es va crear el Registre del sector públic de la Generalitat de Catalunya.
El Registre manté actualitzat l'inventari de les entitats del sector públic i el conjunt de les participacions que té en altres entitats, i garanteix la publicitat de tota aquesta informació.
El seguiment i supervisió de la informació registral correspon a la Direcció General del Patrimoni de la Generalitat de Catalunya.
Per a més informació, podeu descarregar-vos la presentació sobre l'aplicació del Catàleg d'ens / Registre del sector públic de la Generalitat de Catalunya.
Els usuaris i usuàries de l'aplicació es poden descarregar des d'aquesta pàgina el Manual de consulta i manteniment.
Per a consultes o comunicar incidències de tipus informàtic, els usuaris i usuàries es poden adreçar al Centre d'Atenció a l'Usuari (CAU):
Per fer consultes sobre les dades registrals els usuaris han d'utilitzar la bústia següent: [EMAIL].
També es poden adreçar a les unitats responsables de l'aplicació (vegeu informació relacionada).
Recull 328 agressions de la ultradreta registrades durant els darrers dos anys a Catalunya.
Fa una crida perquè les víctimes de qualsevol atac contra els drets civils i polítics denunciïn els fets als jutjats i els posin en coneixement de l'Oficina.
L'Oficina vehicularà les queixes i denúncies i posarà a disposició de la ciutadania instruments d'assessorament.
La nova entitat iniciarà una campanya de promoció i divulgació dels continguts del Pacte Internacional de Drets Civils i Polítics, que forma part de l'ordenament jurídic
"A l'Estat, la utilització del llenguatge bèl·lic suposa un retrocés evident en la concepció democràtica i cívica d'afrontar els reptes col·lectius."
Article d'Anna Solé Sans a elnacional.cat a partir de l'informe que va publicar l'Oficina de Drets Civils i Polítics sobre l'extrema dreta a Catalunya.
"Sembla que per alguns jutges és especialment irritant i motiu d'escarment que persones provinents de fora de Catalunya s'impliquin en protestes del conflicte polític que viu el país".
Col·lectius de juristes voluntaris per a la defensa dels drets civils i polítics
L'Oficina de Drets Civils i Polítics fa balanç de la feina feta el 2018, tres mesos després que s'hagi posat en funcionament.
Aquest apartat web respon a una de les funcions que té encomanades l'Oficina de Drets Civils i Polítics:
Es tracta d'un recull de casos documentats i contrastats en què és la mateixa societat civil qui vulnera, ataca o restringeix drets bàsics com:
Per tant, els casos en què hi ha implicats els poders públics formarien part d'un altre treball.
D'acord amb el Pacte internacional dels drets civils i polítics de l'ONU, signat pel Regne d'Espanya l'any 1977:
L'Oficina de Drets Civils i Polítics considera que els atacs contra persones, entitats o institucions, pel sol fet que hagin mantingut i expressat públicament un determinat posicionament polític, són inacceptables.
Així, i sempre que aquestes expressions no hagin incitat directament a l'odi o la discriminació, es tractaria d'atacs que entrarien en la categoria d'intolerància política i quedarien recollits en aquest informe.
A Europa, segons l' Agència Europea de Drets Fonamentals (FRA), només una de cada deu víctimes d'agressions per motius d'odi o discriminació interposa una denuncia.
No podem saber quin és el tant per cent d'actes d'intolerància política contra persones i col·lectius que no es denuncien ni es fan públics, però podem sospitar que es tracta d'un percentatge encara alt, si ens refiem de la informació que aquesta Oficina ha rebut des d'ajuntaments i entitats locals.
Cal aclarir, per tant, que si bé aquest informe no és ni exhaustiu ni complet, sí que ofereix, pensem, una mostra prou significativa per extreure'n conclusions sòlides.
Aquest informe parteix de la informació recopilada de sis fonts principals:
El criteri que s'ha seguit a l'hora d'incloure casos ha estat que l'acció o incident hagi estat motivat per la ideologia política de la persona agredida o del col·lectiu, entitat o institució atacada.
En tots els casos que es recullen aquí, les persones agressores o atacants actuen com a societat civil sense que es tingui constància de la implicació de cap organisme públic.
És en aquest sentit que es recullen incidents que reflecteixen una disposició hostil, contrària o oposada a les idees d'una persona o de més d'una, amb danys o sense danys associats, amb animositat o amb odi.
Per poder interpretar millor les dades exposades cal tenir clars alguns conceptes:
El marc temporal de la cartografia retrocedeix un any i mig abans de la creació de l'ODCP:
La geolocalització intenta (quan no hi ha repetició d'incidents) situar els fets en l'espai amb la màxima precisió possible, d'acord amb la informació de les fonts.
En els casos en què no es disposa de la ubicació exacta, es consignen els punts de l'incident a l'ajuntament del municipi corresponent.
En alguns casos, es poden veure els fets de caràcter hostil, amb amenaces, insults, campanyes de desprestigi, discriminació lingüística, actes vandàlics, assalts, llançament d'objectes, agressions físiques i verbals i, molt més preocupant, la reiteració dels trets (amb armes d'aire comprimit) contra domicilis particulars.
Dels 677 punts marcats a la Cartografia, es desprèn:
També algunes dades rellevants:
El Pacte internacional de drets civils i polítics és un tractat que comporta unes obligacions jurídiques per als estats sobirans, o altres subjectes de dret internacional, que l'han signat i ratificat.
El Pacte, que es regeix pel dret internacional, enumera i reconeix una sèrie de drets civils i polítics, i també fixa els mecanismes que han de garantir-ne el respecte i protecció.
L' Assemblea General de les Nacions Unides va adoptar aquest Pacte al mateix temps que el Pacte internacional dels drets econòmics, socials i culturals, i és per aquest motiu que se'ls sol citar conjuntament com a pactes internacionals de drets humans o pactes de Nova York (ciutat on els va aprovar l'Assemblea el 1976).
Aquests dos pactes, juntament amb la Declaració universal dels drets humans, configuren la Carta internacional dels drets humans.
El document que situem a la base de la feina i la raó de ser de l'Oficina, el Pacte internacional dels drets civils i polítics, té una estreta relació amb la Declaració universal dels drets humans, però a diferència d'aquest últim text, que no imposa obligacions, té caràcter vinculant.
Tant és així, que l'article 2 estableix que els estats que signen el Pacte assumeixen l'obligació, en relació amb les persones del seu territori o que es troben sota la seva jurisdicció, de respectar i garantir els drets humans que reconeix el text.
Es comprometen, doncs, a respectar-los i també a adoptar mesures per garantir-los i perquè siguin efectius.
En aquest mateix sentit, l'article 14 els obliga a posar un recurs imparcial i efectiu a disposició de tota persona víctima d'una violació dels seus drets, a l'efecte que els pugui defensar.
El Pacte internacional dels drets civils i polítics consta d'un preàmbul i de sis parts:
De tot aquest articulat, l' Oficina se centra en la defensa dels drets que s'enumeren a continuació.
Es reconeix el dret de reunió pacífica.
Tothom té el dret a la llibertat de pensament, de consciència i de religió.
Aquest dret inclou la llibertat de manifestar-les, individualment o en comunitat amb els altres, tant en públic com en privat.
Tothom té el dret a associar-se lliurement amb altres persones; aquest dret inclou el dret a fundar sindicats i a afiliar-s'hi amb l'objectiu de protegir els seus interessos.
Tots els ciutadans i ciutadanes gaudeixen, sense fer-ne cap distinció ni cap restricció indeguda, dels drets i oportunitats següents:
Tots els pobles tenen dret a l'autodeterminació.
En virtut d'aquest dret, poden:
Totes les persones són iguals davant la llei i, per tant, totes tenen dret, sense que hi pugui haver cap discriminació, a: