Document escollit el mes d'octubre: Llibre de Onzè de Claravalls
Imatge de presentació de la restauració del llibre de l'onzè de Claravalls
Imatge del Llibre de l'Onzè de Claravalls.
Aquest llibre formava part del fons documental de l'antic ajuntament de Claravalls i va ingressar pel seu mal estat a l'Arxiu Comarcal el desembre de 2015 gràcies al dipòsit fet pel poble de Claravalls.
El llibre de l'Onzè és un procés que ressegueix els drets i la comptabilitat d'aquest impost, equivalent a la onzena part del valor de les collites del terme de Claravalls, i la relació de censalistes que cobraven d'aquest dret així com el litigi sobre el mateix.
El gruix del llibre està datat entre 1603 i 1630 i conté també documentació justificativa dels drets, que es remunta a mitjans segle XVI, i altra complementària, que arriba fins el segle XVIII.
El llibre que presentava un estat crític de conservació ha estat restaurat d'urgència per la restauradora Núria Vila Lafita i així s'ha pogut evitar el seu deteriorament irreversible.
El dia 22 d'agost de 2016 es va lliurar el document completament restaurat i tractat a l'Arxiu Comarcal de l'Urgell.
A hores d'ara el document està degudament custodiat, conservat i disponible per la consulta dels usuaris sota una supervisió especial.
Títol: Llibre de l'onzè de Claravalls
Data: 1603-1630 i documentació complementària dels segles XVI i XVIII
Suport material: paper amb enquadernació en pergamí
Imatge de l'espectacle inaugural de la 1a fira del Teatre al Carrer de Tàrrega a càrrec del grup 'Comediants' celebrat la tarda del 12 de setembre de l'any 1981.
Aquesta fotografia feta per Pau Barceló forma part de la col·lecció d'imatges de l'Arxiu Comarcal de l'Urgell i marca el punt de partida de la primera fira de Teatre al Carrer i del que serà amb el temps l'esdeveniment cultural més important de la ciutat.
La Fira del Teatre al Carrer va néixer de la mà de l'ajuntament de Tàrrega impulsada per l'alcalde Eugeni Nadal i del grup 'Comediants' amb la idea d'aplegar el teatre català al carrer dins d'una festa.
La fira suposava al mateix temps una recuperació del carrer com espai vital de la ciutat i d'interrelació humana.
Tàrrega comptava ja des de principis de segle amb una important tradició de teatre amateur, factor que havia creat una sensibilitat especial envers aquest art. En la gestació de la fira hi va contribuir l'existència del grup 'Pots Teatre', que havia treballat en la recuperació del l'espectacle al carrer.
Des del seu origen la fira ha estat el punt de partida i de llançament de molts grups de teatre catalans i foranis, i amb el temps ha passat de ser un esdeveniment cultural de magnitud internacional que ha projectat el teatre català al carrer i Tàrrega arreu del món.
Títol: Espectacle inaugural de la 1a Fira de Teatre al Carrer de Tàrrega
Espectacle inaugural de la 1a Fira de Teatre al Carrer de Tàrrega
Vista aèria de l'empresa Trepat dels anys setanta.
La imatge forma part de la col·lecció de fotografies del fons de l'empresa Maquinària Agrícola J. Trepat que es conserven a l'Arxiu Comarcal de l'Urgell.
Enguany es celebra el centenari de la posada en marxa de l'empresa de Maquinària Agrícola J. Trepat, una de les més rellevants de Tàrrega i comarca al llarg del segle XX.
Segons consta en el registre d'altes de la matrícula industrial del fons municipal de Tàrrega l'empresa Trepat, en nom del seu propietari Josep Trepat Galceran, inicià la seva activitat el dia 4 de juliol de 1914 en uns magatzems del carrer Ardèvol amb tres màquines per fabricar puntes.
Oficialment, doncs, es pot considerar aquesta data com l'inici de l'activitat de l'empresa.
Des dels seus inicis l'empresa va tenir un progressiu creixement fins a finals de la dècada dels anys cinquanta.
A partir d'aquest moment i davant la creixent dificultat d'adaptar-se als canvis tecnològics que precisava el sector agrícola, l'empresa va entrar en clara decadència fins a la seva desaparició.
Vista aèria de l'empresa Trepat
Plànol de l'avantprojecte de la línia de ferrocarrils del nord al seu pas per Tàrrega, probablement fet entre els anys 1852 i 1855.
Forma part de la secció d'urbanisme del fons municipal de Tàrrega que custodia l'Arxiu Comarcal.
La singularitat del plànol es manifesta en la idea de fer passar la línia ferroviària per la part sud de la població i la construcció de l'estació a la partida de la Plana.
Al final es va decidir fer passar la línia per la part nord de la població, fet que va condicionar el creixement urbanístic d'aquell sector.
Finalment el tramat ferroviari escollit va ser un altre però l'arribada del tren causà la sorpresa i l'admiració dels vilatans i va suposar una gran empenta a les transaccions comercials dels targarins.
La inauguració de la línia de ferrocarril fou l'octubre de l'any 1860 amb la presència de la reina Isabel que féu el recorregut des de Barcelona.
Títol: Avantprojecte de la línia de ferrocarrils del Nord al seu pas per Tàrrega
Plànol avantprojecte via de ferrocarris del nord a Tàrrega (ca.
Imatge de l'estat en que queda l'aparell del tinent López de Haro del fons personal d'en Miquel Martí Florensa de l'Arxiu Comarcal de l'Urgell.
El camp 'permanent' d'aviació de Tàrrega inicia el seu camí l'any 1921, quan membres de la Comissió del Servei d'Aeronàutica Militar s'atansen a Tàrrega amb l'objectiu de trobar un camp pla que servís d'aterratge en cas d'emergència, pel correu aeri Barcelona-Madrid.
Aquest espai es trobà al terme d'Altet.
I l'any 1923 es concretà la seva adequació.
Inaugurat el camp d'aviació poc a poc començà a tenir una certa activitat.
Ien aquest context, l'1 d'abril de 1928 es produí un aparatós accident aeri al camp d'aviació sense conseqüències mortals.
Lopez de Haro va perdre el control en el moment d'enlairar-se degut al fort vent regnant però va poder saltar abans de que s'estavellés.
El resultat pel pilot fou la pèrdua de consciència i la fractura d'una costella.
Miquel Martí (1895-1981), pintor i decorador, i professor de dibuix a l'Escola Pia i l'Escola d'Arts i Oficis als anys quaranta, tenia especial sensibilitat pel món de la fotografia.
Dins els seu fons personal trobem la seva producció fotogràfica que descriu visualment la gent, l'entorn paisatgístic i molts aspectes de la vida quotidiana de Tàrrega i alguns indrets de la comarca entre els anys vint i quaranta del segle passat.
La seva obra fotogràfica consta d'uns 500 positius i 500 negatius, dels quals la major part plaques de vidre.
Si voleu saber més coses del camp d'aviació de Tàrrega, podeu consultar l'article 'Una història d'alts vols. Els camps d'aviació de Tàrrega (1914-1939), al número 9 del full informatiu de l'Arxiu Comarcal de l'Urgell ' Sarret ', de primavera 2014, al apartat de publicacions periòdiques del nostre web.
Títol: Accident del tinent López de Haro al camp d'aviació de Tàrrega l'any 1928
Imatge de l'accident d'aviació del tinet López de Haro l'1 d'abril de 1928
En el document es visualitzen els paratges i camins, la superfície i els límits del terme municipal amb els agregats de Montblanquet i Rocallaura.
En anotacions fetes a posteriori es reflecteix la segregació de Rocallaura del municipi de Vallbona per acord de 28 de maig de 1920 de la diputació de Lleida.
El mapa, en escala 1:25.000, forma part del fons municipal de Vallbona de les Monges que custòdia l'Arxiu Comarcal de l'Urgell.
Títol: Mapa topogràfic del terme municipal de Vallbona de les Monges
Mapa topogràfic del terme municipal de Vallbona de les Monges