projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Participació de persones de la vila de totes les edats
Pastorets que representen els textos de la persona més emblemàtica del poble, Mossèn Ballarín.
Són uns pastorets especialment adaptats per Mossèn Ballarin que descriuen la vida en un petit municipi muntanyenc.
Aquesta obra de teatre ja forma part del patrimoni cultural gosolenc.
Els actors d'aquest pastorets són una vintena, la majoria habitants de Gósol.
Els caramellaires van cantant pels carrers del poble vestits amb la indumentària tradicional catalana.
Els cantants van acompanyats d'un carro estirat per un ruc, al qual van carregant el fato que els dóna la gent des del balcó.
Durant la missa del diumenge cantada de la Coral Santa Maria de Barbens.
Cantada de caramelles el diumenge de Pasqua i el més menuts van a plegar la mona després de missa.
Organitzadors: Caramelles, Església Parroquial de Barbens i colles d'amics.
L'objectiu d'aquesta formació és assessorar i dotar als equipaments i a les companyies de propostes, pautes, exemples i bones pràctiques per tal de dur a terme funcions i activitats que fomentin l'accessibilitat dels espectacles i els concerts.
L'objectiu d'aquesta formació és assessorar i dotar els equipaments de competències bàsiques per elaborar materials de difusió accessibles
La formació s'adreça als professionals tècnics dels equipaments escènics i musicals per tal d'afavorir una millor atenció a les persones amb discapacitat usuàries dels seus equipaments
Té com a objectiu principal estimular els hàbits de lectura dels petits lectors.
Hi participen 357 llibreries de tot el territori català, on els infants podran bescanviar el seu val per un llibre
Pau Riba, Tiger Menja Zebra, Blanca Llum Vidal i Los Sara Fontán, Eli Gras o Anna Pantinat i Víctor Bonetarbolí, entre els artistes d'aquesta edició reduïda
L'ICEC i el CoNCA presenten avui l'estudi Lideratge mediambiental en el sector cultural i creatiu català, amb l'objectiu d'accelerar la transició ecològica a Catalunya
Només el 36% de les organitzacions culturals catalanes disposen d'un pla d'actuació mediambiental, actualitzat pel 14% d'elles
La presentació es realitzarà aquest dimarts 6 d'octubre a la Filmoteca de Catalunya
L'objectiu del Mercat Documental Euro-mediterrani i Pitching (MEDIMED) és promoure el diàleg professional i intercultural entre els professionals europeus i millorar la distribució del documental i les coproduccions entre els estats membres del nord i del sud de la Unió Europea.
7 d'octubre en streaming des del CCCB
El Departament de Cultura, en el marc de les seves competències, ha endegat el Pla d'Accessibilitat dels equipaments escènics i musicals públics.
El seu desplegament es fa en el marc del Sistema Públic d'Equipaments Escènics i Musicals (SPEEM).
Amb l'execució d'aquest Pla es pretén que les activitats culturals garanteixin les suficients condicions d'accessibilitat en la comunicació, progressivament, perquè les persones amb discapacitat física, sensorial o intel·lectual puguin gaudir-ne, comprendre'ls i participar-hi, si s'escau.
A través d'aquest Pla, es pretén donar resposta a la Llei 13/2014, de 30 d'octubre, d'accessibilitat, la implementació de la qual s'ha de dur a terme mitjançant la figura dels plans d'accessibilitat.
Aquesta llei segueix l' estratègia europea sobre discapacitat 2010-2020, amb l'objectiu que totes les persones amb discapacitat puguin gaudir de llurs drets i es puguin beneficiar plenament de llur participació en l'economia i en la societat europees.
Per això, l'estratègia identifica vuit àrees primordials d'actuació, la primera de les quals és l'accessibilitat als béns i als serveis, especialment, els públics.
Durant el 2015, es va iniciar el Pla d'Accessibilitat dels equipaments escènics i musicals públics adherits a l'SPEEM.
En una primera fase d'execució del Pla, es va elaborar un qüestionari per tal de conèixer l'estat actual dels equipaments escènics i musicals públics en aquest àmbit.
A partir de les conclusions de la diagnosi i tenint en compte les consideracions de la Comissió d'Accessibilitat de l'SPEEM, s'ha dissenyat el Pla d'actuació 2016-2020 amb els objectius estratègics següents:
Fomentar l'accessibilitat i la realització dels plans específics corresponents.
Millorar les condicions d'accessibilitat de les instal·lacions.
Impulsar serveis i programes d'accessibilitat per a persones amb discapacitat.
Promoure continguts, actuacions o activitats, accessibles destinats als col·lectius amb discapacitat i en risc d'exclusió social.
Incentivar una comunicació accessible.
Formar i dotar de personal als equipaments per atendre aquests col·lectius.
Promoure el finançament de les activitats accessibles.
La Comissió d'Accessibilitat de l'SPEEM compta amb representants del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies i del Departament de Cultura, representants dels equipaments escènics i musicals públics i membres convidats de la Universitat Autònoma de Barcelona i és l'encarregada del seguiment i avaluació del Pla.
Els serveis d'accessibilitat, les tecnologies i el seu finançament dels equipaments escènics, musicals i cinemes (Part1) from sdeicec on Vimeo.
Els serveis d? accessibilitat, les tecnologies i el seu finançament dels equipaments escènics, musicals i cinemes
Els serveis d'accessibilitat, les tecnologies i el seu finançament from sdeicec on Vimeo.
Els serveis d? accessibilitat, les tecnologies i el seu finançament
EL LICEU exemple de finançament de les actuacions i dels serveis. from sdeicec on Vimeo.
EL LICEU exemple de finançament de les actuacions i dels serveis.
L' SDE i la Subdirecció General de Promoció Cultural, d'acord amb Llei 13/2014, 30 d'octubre, d'accessibilitat i en el marc de les actuacions dels Plans d'accessibilitat corresponents dels equipaments escènics i musicals i cinemes, organitzen tres tallers adreçats a les persones programadores i tècniques dels equipaments i cinemes, en què es tractaran els diferents àmbits de l'accessibilitat (els serveis, l'atenció directa i la comunicació) i la seva aplicació pràctica.
Els serveis d'accessibilitat, les tecnologies i el seu finançament
L'atenció a les persones amb discapacitat i necessitats especials
L'accessibilitat en la comunicació
09.10 - 10.00h Descripció dels diferents serveis d'accessibilitat, Anna Matamala, investigadora i del grup de recerca Transmedia Catalonia del Departament de Traducció i d'Interpretació i d'Estudis de l'Àsia Oriental de la Universitat Autònoma de Barcelona.
10.00 - 10.30h El bucle magnètic, a càrrec de Susanna Diaz, Coordinadora Institucional de la Federació d'Associacions Catalanes de Pares i Persones Sordes (ACAPPS) i Domingo Reina Mora, responsable del servei d'Accessibiliat de la Federació ACAPPS
10.30 - 11.00h L'audiodescripció, a càrrec de Pilar Orero, investigadora i vice-rectora del grup de recerca Transmedia Catalonia del Departament de Traducció i d'Interpretació i d'Estudis de l'Àsia Oriental de la Universitat Autònoma de Barcelona.
11.30 - 12.30h Les tecnologies i les aplicacions en accessibilitat, a càrrec d Enric Torres, director d'Anglatècnic S.L.
12.30 - 13.30h Un exemple de finançament de les actuacions i dels serveis, el cas del Liceu, a càrrec de Marian Casals, cap de sala i col·labora en el Projecte Social de la Fundació del Gran Teatre del Liceu
*Si necessites mesures d'accessibilitat per seguir el taller (subtitulació en directe, bucle magnètic), fes-nos-ho saber al correu [EMAIL]
L' SDE i la Subdirecció General de Promoció Cultural, d'acord amb Llei 13/2014, 30 d'octubre, d'accessibilitat i en el marc de les actuacions dels Plans d'accessibilitat corresponents dels equipaments escènics i musicals i cinemes, organitzen tres tallers adreçats a les persones programadores i tècniques dels equipaments i cinemes, en què es tractaran els diferents àmbits de l'accessibilitat (els serveis, l'atenció directa i la comunicació) i la seva aplicació pràctica.
Els serveis d'accessibilitat, les tecnologies i el seu finançament
L'atenció a les persones amb discapacitat i necessitats especials
L'accessibilitat en la comunicació (inscripcions pendent d'obertura)
Taller adreçat als tècnics i als professionals d'atenció directa dels equipaments escènics i musicals i cinemes per tal d'afavorir una atenció de qualitat a les persones amb diversitat funcional usuàries dels equipaments.
Places limitades segons ordre d'inscripció.
09.10 - 09.30 h Recomanacions generals de l'atenció a les persones amb discapacitat
09.30 - 10.30 h Recomanacions específiques
11.00 - 12.30 h Pràctica vivencial de les discapacitats en l'accés a un teatre
12.30 - 14.30 h Avaluació i debat dels problemes i les solucions de l'accessibilitat als teatres
Carles Riera, sociòleg especialitzat en participació, diversitat i benestar social de la Fundació de Desenvolupament Comunitari.
Imma Alemany, educadora social, especialitzada en diversitat funcional de la Fundació del Desenvolupament Comunitari.
Genissa Prats, pedagoga social, especialitzada en mediació i diversitat funcional de la Fundació del Desenvolupament Comunitari.
*Si necessites mesures d'accessibilitat per seguir el taller (subtitulació en directe, bucle magnètic), fes-nos-ho saber al correu [EMAIL]
La importància de la creativitat en el sector cultural
L'Institut Català de les Empreses Culturals (ICEC), per mitjà del Servei de Desenvolupament Empresarial (SDE), organitza un mòdul sobre creativitat i innovació que s'articula en quatre sessions autònomes, que consistiran en una classe magistral ( master class ) inaugural al voltant de la importància de la creativitat en el sector cultural i tres sessions formatives: Oportunitats, Ideació i Prototipatge.
La creativitat és el motor de la innovació.
Si sempre fem el mateix, acabarem tenint els mateixos resultats.
Vivim en un entorn VUCA, contextos cada cop més líquids; molt incerts, volàtils, complexos i ambigus.
L'actual crisi pel COVID19 ha accentuat aquesta incertesa.
Pel que és de vital importancia saber identificar i estar preparats per donar resposta a aquests nous reptes de manera creativa i proactiva.
Llicenciada en Psicologia per la Universitat Autònoma de Barcelona, màster en Publicitat i Planificació Estratègica i en Producció i Comunicació Cultural per Blanquerna.
Té quinze anys d'experiència en recerca i innovació.
Consultora i formadora en metodologies centrades en l'usuari com ara design thinking, Lego® Serious Play® i lean startup amb empreses de diversos àmbits.
Imparteix classes a diferents universitats i és mentora de startups i projectes d'emprenedoria creativa.
És conferenciant sobre creativitat i innovació i autora de Creativikit®, primer kit d'entrenament creatiu d'alt rendiment.
L'Institut Català de les Empreses Culturals (ICEC), per mitjà del Servei de Desenvolupament Empresarial (SDE), organitza un mòdul sobre creativitat i innovació que s'articula en quatre sessions autònomes, que consistiran en una classe magistral ( master class ) inaugural al voltant de la importància de la creativitat en el sector cultural i tres sessions formatives: Oportunitats, Ideació i Prototipatge.
Per poder portar a la pràcica la nostra idea hem de recollir feedback i validar-la.
Per a això hem de prototipar-la, és a dir, fer-la tangible perquè l'usuari pugui experimentar amb ella i reaccionar.
És per això que el prototipatge s'ha d'entendre com un procés de descobriment.
Veure què funciona, què no i recollir feedback necessari que permeti validar les nostres hipòtesis, tant de client com de mercat, i seguir endavant en el nostre camí.
O al contrari, tornar a enrere per a veure què hem de canviar.
Introducció inspiracional: la importància de passar a l'acció.
Prototips; què son, per a què serveixen.
El testeig per a obtenir feedback.
Veurem eines com: Cercle d'Or de Simon Sinek, eina de comunicació NABC.
Llicenciada en Psicologia per la Universitat Autònoma de Barcelona, màster en Publicitat i Planificació Estratègica i en Producció i Comunicació Cultural per Blanquerna.
Té quinze anys d'experiència en recerca i innovació.
Consultora i formadora en metodologies centrades en l'usuari com ara design thinking, Lego® Serious Play® i lean startup amb empreses de diversos àmbits.
Imparteix classes a diferents universitats i és mentora de startups i projectes d'emprenedoria creativa.
És conferenciant sobre creativitat i innovació i autora de Creativikit®, primer kit d'entrenament creatiu d'alt rendiment.
L'Institut Català de les Empreses Culturals (ICEC), per mitjà del Servei de Desenvolupament Empresarial (SDE), organitza un mòdul sobre creativitat i innovació que s'articula en quatre sessions autònomes, que consistiran en una classe magistral ( master class ) inaugural al voltant de la importància de la creativitat en el sector cultural i tres sessions formatives: Oportunitats, Ideació i Prototipatge.
Comptem amb dos hemisferis en el cervell; el dret, el més creatiu, i l'esquerre el més racional.
Tots dos corresponen al que seria el pensament divergent i convergent.
Tots dos tipus de pensament són necessaris per a innovar, són complementaris.
En aquesta sessió abordarem la ideació en el sentit ampli de la paraula, és a dir, en el context de la innovació.
Per a això hem de tenir en compte els processos de generació i de selecció d'idees.
En aquesta sessió d'ideació coneixerem el procés; en quins principis es basa i veurem algunes tècniques creatives per enriquir i solucionar reptes de lesorganitzacions culturals.
Llicenciada en Psicologia per la Universitat Autònoma de Barcelona, màster en Publicitat i Planificació Estratègica i en Producció i Comunicació Cultural per Blanquerna.
Té quinze anys d'experiència en recerca i innovació.
Consultora i formadora en metodologies centrades en l'usuari com ara design thinking, Lego® Serious Play® i lean startup amb empreses de diversos àmbits.
Imparteix classes a diferents universitats i és mentora de startups i projectes d'emprenedoria creativa.
És conferenciant sobre creativitat i innovació i autora de Creativikit®, primer kit d'entrenament creatiu d'alt rendiment.
Avís legal: D'acord amb l'article 17.1 de
la Llei 19/2014, la ©Generalitat de Catalunya permet la
reutilització dels continguts i de les dades sempre que se'n
citi la font i la data d'actualització i que no es
desnaturalitzi la informació (article 8 de la Llei 37/2007) i
també que no es contradigui amb una llicència específica.
El seu objectiu principal és ajudar a estabilitzar i incrementar l'activitat i qualitat de les programacions d'arts escèniques i musicals professionals dels equipaments de titularitat pública així com dels de titularitat privada amb els quals l'ajuntament o l'ens públic mantingui un acord de col·laboració.
També ha de fomentar les bones pràctiques entre professionals i programadors.
COMPANYIES, INTÈRPRETS I GRUPS DE MÚSICA:
RESPONSABLES DE LA PROGRAMACIÓ MUNICIPAL:
Amb la voluntat de construir un model estable i sòlid d'ajuts a la programació escènica municipal, la Generalitat de Catalunya ha impulsat la unificació i coordinació d'esforços amb les diputacions de Catalunya per coordinar criteris i polítiques d'actuació i sumar els recursos econòmics de les administracions per ser més eficaços i aconseguir millors resultats a nivell cultural.
Per a la consecució d'aquest objectiu, un dels primers passos ha estat aconseguir que des del 2014 el Departament de Cultura i la Diputació de Barcelona (per als municipis de la seva demarcació territorial) uneixin esforços i recursos per donar suport conjunt a la programació estable de caire professional dels municipis en l'àmbit de les arts escèniques i la música mitjançant Programa.cat i els convenis de col·laboració amb els municipis integrats al Sistema Públic d'Equipaments Escènics i Musicals de Catalunya (SPEEM) com a equipaments locals multifuncionals (E3).
L'any 2017, la Diputació de Girona es va unir a aquesta iniciativa i, a partir del 2018, ho han fet les diputacions de Lleida (a través de l'Institut d'Estudis Ilerdencs ) i Tarragona.
Així doncs, les quatre diputacions catalanes coordinen els seus esforços amb el Departament de Cultura per donar suport conjunt als municipis de la seva demarcació territorial mitjançant Programa.cat i configuren la Mancomunitat Cultural en l'àmbit de les arts escèniques i la música.
Programa.cat és un sistema d'ajuts que permet que el Departament de Cultura i les diputacions catalanes (cadascuna per als municipis de la seva demarcació) donin suport a les programacions estables d'arts escèniques i música municipals finançant una part de la contractació.
En l'àmbit dels equipaments locals multifuncionals (E3) de l'SPEEM de la província de Barcelona, des del 2014 la cooperació entre la Diputació de Barcelona i la Generalitat de Catalunya s'ha materialitzat en la signatura de convenis de col·laboració amb els municipis titulars o ens gestors dels equipaments locals multifuncionals d'arts escèniques i música.
A la resta de Catalunya, el Departament de Cultura també ha signat convenis de col·laboració amb els equipaments escènics i musicals locals multifuncionals de l'SPEEM de la províncies de Girona, Lleida i Tarragona per donar suport a les seves programacions estables professionals.
A finals de l'any 2019, en el marc de les bases específiques que han de regir la concessió de les subvencions en l'àmbit de les arts, s'han publicat les bases específiques de subvencions triennals a equipaments escènics i musicals locals multifuncionals.
Aquestes bases regulen la concessió de subvencions per al finançament de les programacions estables professionals municipals i les activitats complementàries associades als equipaments escènics i musicals locals multifuncionals durant un període triennal.
L'accessibilitat en la comunicació dels espais escènics i musicals i cinemes (Part1) from sdeicec on Vimeo.
L? accessibilitat en la comunicació dels espais escènics i musicals i cinemes (Part1)
L'accessibilitat en la comunicació dels espais escènics i musicals i cinemes (Part2) from sdeicec on Vimeo.
L? accessibilitat en la comunicació dels espais escènics i musicals i cinemes (Part2)
L'accessibilitat en la comunicació dels espais escènics i musicals i cinemes (Part3) from sdeicec on Vimeo.
L? accessibilitat en la comunicació dels espais escènics i musicals i cinemes (Part3)
L' SDE i la Subdirecció General de Promoció Cultural, d'acord amb Llei 13/2014, 30 d'octubre, d'accessibilitat i en el marc de les actuacions dels Plans d'accessibilitat corresponents dels equipaments escènics i musicals i cinemes, organitzen tres tallers adreçats a les persones programadores i tècniques dels equipaments i cinemes, en què es tractaran els diferents àmbits de l'accessibilitat (els serveis, l'atenció directa i la comunicació) i la seva aplicació pràctica.
Els serveis d'accessibilitat, les tecnologies i el seu finançament
L'atenció a les persones amb discapacitat i necessitats especials
L'accessibilitat en la comunicació
El Disseny per a Tothom i la comunicació accessible són determinants a l'hora d'ajustar la nostra oferta a les necessitats reals d'un mercat en canvi i són factors estratègics per al desenvolupament de nous públics i la competitivitat de les nostres organitzacions.
Taller adreçat a tècnics de comunicació dels equipaments escènics i musicals i cinemes per avançar en l'accessibilitat comunicativa
Places limitades segons ordre d'inscripció
09.10 - 11.00 h Disseny per a tothom, a càrrec de Francesc Aragall, president i fundador de Design for All Foundation
11.30 - 12.00 h Lectura Fàcil, a càrec d' Elisabet Serra, responsable de l'Associació Lectura Fàcil.
12.00 - 13.30 h Comunicar l'accessibilitat, a càrrec de Mònica Surís, experta en accessibilitat comunicativa i fundadora de ComAcces.
*Si necessites mesures d'accessibilitat per seguir el taller (subtitulació en directe, bucle magnètic), fes-nos-ho saber al correu [EMAIL]
Dins de les xarxes socials, el paper de la dona també està molt invisibilitzat, infravalorat i estereotipat.
En aquest curs donarem claus per a una comunicació més equitativa, inclusiva i creativa.
Treballarem el tipus de llenguatge, temàtiques i enfocaments, i analitzarem com aplicar aquesta mirada a les nostres xarxes.
Professionals de les empreses i les entitats del sector cultural i creatiu responsables del màrqueting i de la comunicació en línia.
Periodista especialitzada en internet des del 1997.
Actualment treballa com a professora associada a la Universitat Pompeu Fabra.
També imparteix classes de comunicació digital al Col·legi de Periodistes, al Col·legi de Bibliotecaris-Documentalistes, a Barcelona Activa, a diferents departaments de la Generalitat de Catalunya i en altres institucions, mitjans de comunicació i empreses.
Paral·lelament, fa tasques de consultoria i assessoria en comunicació.
Caterina Albert en el seu estudi de la casa pairal de l'Escala.
Foto: Arxiu Museu Víctor Català, l'Escala.
Caterina Albert i Paradís, coneguda pel seu nom de ploma Víctor Català (l'Escala, 1869 - 1966), va ser una escriptora catalana, autora de la novel·la "Solitud" (1905), una de les obres literàries cabdals del modernisme.
El premi als Jocs Florals del 1898 va representar el primer reconeixement de la seva capacitat literària.
No trigaria gaire temps a utilitzar el pseudònim de Víctor Català, nom del protagonista d'una novel·la seva inacabada.
Malgrat l'entusiasme que va manifestar pel món del teatre i els seus inicis poètics, el gènere que va dominar millor és el narratiu.
La força del seu estil i la gran riquesa lèxica són elements definitoris del conjunt de la seva obra.
Ja de gran, va rebre l'homenatge dels escriptors catalans.
Va morir al seu poble natal l'any 1966.
El Dilluns de poesia a Arts Santa Mònica, ha estat organitzat conjuntament per Arts Santa Mònica i la Institució de les Lletres Catalanes fins el 2020.
El cicle vol obrir un espai públic per donar a conèixer, amb regularitat al llarg de l'any, les veus més remarcables de la poesia catalana i internacional a Barcelona.
En cada sessió es presentarà l'obra d'un poeta destacat que llegirà personalment la seva obra en la seva llengua original i serà presentat per un crític, estudiós o traductor de referència.
A partir d'aquestes sessions es crearà un arxiu audiovisual de poesia que inclourà tots els poetes convidats.
Cada sessió, a més, genera un quadern amb un text sobre l'autor i una selecció de poemes dels quals afegim l'enllaç per poder-los consultar o descarregar des de l'apartat de Publicacions de la web.
La Institució de les Lletres Catalanes edita les postals literàries que reprodueixen versos i fragments de textos d'autors i autores de la literatura catalana.
Actualment hi ha catorze sèries de postals editades amb un total de 354 autors representats.
La primera sèrie es va publicar l'any 2007 amb citacions d'alguns dels escriptors que van formar de la primera Junta de Govern de la Institució republicana.
A partir de 2013 se n'han editat tretze sèries més buscant sempre l'equilibri de gènere i territorial.
La llista dels autors i autores amb postals podeu consultar-la més avall.
La Institució de les Lletres Catalanes recorda els escriptors i les obres fonamentals de la literatura catalana amb l'edició de quaderns, postals o llibrets i acompanya els seus programes i activitats amb la publicació de llibrets, punts de llibre, díptics, postals i altres per tal de donar difusió i visibilitat al foment i promoció del patrimoni literari català.