projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
En els sectors d'ús residencial, els plans parcials urbanístics han de reservar per a zones verdes i espais lliures públics un mínim de 20 m2 de sòl per cada 100 m2 de sostre edificable, amb un mínim del 10% de la superfície de l'àmbit d'actuació urbanística, i han de reservar també per a equipaments de titularitat pública un mínim de 20 m2 de sòl per cada 100 m2 de sostre, amb un mínim del 5% de la superfície de l'àmbit d'actuació urbanística, a més del sòl destinat a serveis tècnics, si s'escau.
El planejament urbanístic general, en el cas que prevegi el sistema urbanístic d'habitatges dotacionals públics, pot determinar que aquesta reserva de 20 m2 per cada 100 m2 de sostre edificable per a equipaments de titularitat pública es destini, en determinats sectors, totalment o parcialment al sistema urbanístic d'habitatges dotacionals públics, d'acord amb el que estableix l'article 58.1.g.
Les normes dictades en virtut de l'apartat 2 poden abastar sòl urbanitzable mancat de pla parcial urbanístic aprovat, o que el tingui en tramitació, per permetre-hi la instal·lació d'equipaments o serveis comunitaris, si l'acord del Govern aprecia raons d'interès públic supramunicipal; en aquest supòsit, les normes s'han de desenvolupar mitjançant el pla especial regulat per l'article 67.1.e.
En sòl urbanitzable delimitat, els plans d'ordenació urbanística municipal concreten la delimitació dels sectors, que poden ésser físicament discontinus, i, per cadascun d'aquests, els índexs d'edificabilitat bruta; la densitat màxima, que no pot superar en cap cas els cent habitatges per hectàrea; els usos principals i compatibles, i els estàndards que determinen les reserves mínimes per al sistema local d'espais lliures i equipaments.
c) Estableixen els llindars a què es refereix l'article 49.a.
Les determinacions contingudes en l'article 48 s'apliquen també a les actuacions següents en sòl no urbanitzable:
a) Als projectes de construccions a què es refereix l'article 47.6.a, pròpies d'una activitat agrícola, ramadera o, en general, rústica, si se superen els llindars que estableixen el planejament urbanístic general o els plans especials regulats per l'article 67.1 i que fan referència a les característiques dels projectes, a llur ubicació i a llur impacte potencial.
b) Als projectes d'activitats i de construccions directament vinculades a l'explotació de recursos naturals.
c) Als projectes de noves construccions a què es refereix l'article 47.6.b, destinades a habitatge familiar o a l'allotjament de persones treballadores temporeres i als projectes a què es refereix la lletra a en tots els casos en què incorporin aquests usos.
d) A l'obertura o la recuperació de vies d'accés, camins i dreceres, en el cas que la recuperació no estigui integrada en un projecte d'actuació admesa en aquesta classe de sòl, tramitat d'acord amb la legislació sectorial.
e) A les estacions de subministrament de carburants i de prestació d'altres serveis de la xarxa viària.
f) A qualsevol altra actuació que afecti restes arqueològiques d'interès declarat, aqüífers classificats, zones vulnerables o zones sensibles declarades de conformitat amb la legislació vigent, jaciments paleontològics o punts geològics d'interès.
És permès, en sòl no urbanitzable, amb els requisits fixats pels articles 50 i 51, de reconstruir i rehabilitar les masies i les cases rurals que calgui preservar i recuperar per raons arquitectòniques, històriques, mediambientals, paisatgístiques o socials.
Les masies i les cases rurals han d'haver estat incloses pel planejament urbanístic en el catàleg a què es refereix l'article 50.2, amb vista a destinar-les a habitatge familiar, a un establiment hoteler amb exclusió de la modalitat d'hotel apartament, a un establiment de turisme rural o a activitats d'educació en el lleure.
Tanmateix, per poder destinar les masies o les cases rurals a establiment hoteler ha d'estar previst expressament en el dit catàleg, el qual pot establir un límit del nombre de places.
En tots els casos, l'equivalent s'ha de destinar a conservar, administrar o ampliar el patrimoni públic de sòl.
Els propietaris o propietàries de sòl urbanitzable delimitat tenen, a més dels que imposa l'article 44, els deures següents:
a) Cedir a l'administració actuant, gratuïtament, dins el sector de sòl urbanitzable en què siguin compresos els terrenys, el sòl necessari per edificar el sostre corresponent al 10% de l'aprofitament urbanístic del sector, excepte en els supòsits següents:
En el cas de les àrees residencials estratègiques, les persones propietàries han de cedir el sòl necessari per edificar el sostre corresponent al percentatge que el pla director urbanístic estableixi, que pot ésser de fins a un 15% de l'aprofitament urbanístic del sector.
En el cas que mitjançant una modificació del planejament urbanístic general s'estableixi un nou sector de sòl urbanitzable o una reordenació general d'un sector ja existent que comporti la transformació global dels usos establerts pel planejament, les persones propietàries han de cedir el sòl corresponent al 15% de l'aprofitament urbanístic del sector, o el percentatge superior que la modificació del planejament urbanístic general estableixi d'acord amb l'article 99.3, i que pot ésser de fins el 20%.
En el cas que mitjançant una modificació del planejament urbanístic general s'incrementi el sostre edificable, la densitat de l'ús residencial o la intensitat de l'ús industrial, o es transformin els usos de determinades parcel·les del sector, les persones propietàries, a part de la cessió ordinària que corresponia al sector, han de cedir el sòl corresponent al 15% de l'increment de l'aprofitament urbanístic o el percentatge superior que la modificació del planejament urbanístic general estableixi d'acord amb l'article 99.3, i que pot ésser de fins el 20%.
b) Costejar i, si escau, executar les infraestructures de connexió amb els sistemes urbanístics generals exteriors a l'actuació urbanística i les obres per a l'ampliació o el reforçament d'aquests sistemes que siguin necessàries com a conseqüència de la magnitud de la dita actuació, d'acord amb les determinacions del planejament urbanístic general, incloent-hi, d'acord amb el que estableix la legislació sectorial, l'obligació de participar en els costos d'implantació de les infraestructures de transport públic que siguin necessàries perquè la connectivitat del sector sigui l'adequada.
La cessió de sòl a què es refereix l'apartat 1.a pot ésser substituïda pel seu equivalent en altres terrenys fora del sector o del polígon si es pretén millorar la política d'habitatge o si l'ordenació urbanística dóna lloc a una parcel·la única i indivisible.
En aquest darrer cas, la cessió pot ésser substituïda també per l'equivalent del seu valor econòmic.
En tots els casos, l'equivalent s'ha de destinar a conservar o ampliar el patrimoni públic de sòl.
a) El director o la directora dels serveis territorials competent en matèria de protecció dels espais afectats per activitats extractives, per a les sancions corresponents a infraccions lleus.
b) El director o la directora general competent en matèria de protecció dels espais afectats per activitats extractives, per a les sancions corresponents a infraccions greus.
c) El secretari o la secretària competent en matèria de protecció dels espais afectats per activitats extractives, per a les sancions corresponents a infraccions molt greus.
El secretari o la secretària competent en matèria de protecció d'espais naturals afectats per activitats extractives, en els casos d'urgència en què perilli la protecció del medi ambient, pot suspendre provisionalment els treballs de l'activitat extractiva fins que es prenguin les mesures adients.
-2 bis Els òrgans competents per a imposar les sancions són:
a) El director o la directora general competent en matèria de protecció dels espais afectats per activitats extractives, per a les sancions corresponents a infraccions lleus.
b) El secretari o la secretària competent en matèria de protecció dels espais afectats per activitats extractives, per a les sancions corresponents a infraccions greus.
c) El conseller o la consellera del departament competent en matèria de protecció dels espais afectats per activitats extractives, per a les sancions corresponents a infraccions molt greus.
-1 La vulneració de les condicions per a la protecció del medi ambient contingudes en l'autorització atorgada per la Direcció General d'Energia té la consideració d'infracció administrativa i comporta la imposició d'una multa de cinquanta mil a cinc-centes mil pessetes al titular de l'autorització, previ el procediment sancionador ajustat al que preveu el procediment legal o reglamentàriament establert.
-2 Fins a dues-centes mil pessetes, la multa serà imposada pel director general de Patrimoni Natural, i de dues-centes mil una fins a cinc-centes mil pessetes, pel conseller de Medi Ambient.
-1 La vulneració de les condicions per a la protecció del medi ambient contingudes en l'autorització atorgada pels Serveis Territorials d'Indústria té la consideració d'infracció administrativa i comporta la imposició d'una multa de cinquanta mil a cinc-centes mil pessetes, al titular de l'autorització, previ el procediment sancionador ajustat al que preveuen els articles 133 al 137, tots dos inclusivament, de la Llei de Procediment Administratiu.
-2 Fins a dues-centes mil pessetes la multa serà imposada pel Director General de Política Territorial, i de dues-centes mil fins a cinc-centes mil pel Conseller de Política Territorial i Obres Públiques.
-3 Per a graduar les multes hom s'atindrà a la gravetat de la matèria, a la superfície afectada i a la seva reiteració.
-5 El que preveu aquest article s'entén que és sens perjudici de la facultat que correspon als Serveis Territorials d'Indústria de suspendre provisionalment els treballs d'aprofitament de recursos miners en casos d'urgència en què perilli la protecció del medi ambient.
-3 Perquè les activitats extractives corrresponents a les seccions C i D es puguin exercir en l'àmbit territorial definit per aquesta Llei caldrà que, al nivell estatal i segons el Pla Energètic o qualsevol altre d'anàleg, sigui definida la prioritat de l'activitat extractiva amb referència a altres interessos públics concurrents, sens perjudici d'aplicar-hi les disposicions d'aquesta Llei.
De la constitució i del registre
Contingut mínim dels Estatuts socials
Persones que poden ésser sòcies
Article 24 - Secció tercera bis
Forma de convocatòria i assemblea universal
Assemblees generals mitjançant delegats
Actualització de les aportacions
Reemborsament de les aportacions
Prestacions i finançament que no formen part del capital social
Determinació dels resultats de l'exercici econòmic
Dels llibres i de la comptabilitat
De la modificació, fusió, escissió, dissolució i liquidació
Modificació dels Estatuts socials
Suspensió de pagaments i fallides
De les cooperatives de consumidors i usuaris
Període de prova per a admissió de socis
De les cooperatives d'habitatge
Objecte i característiques especials
Possibilitats d'existència de fases
Auditoria externa de les cooperatives d'habitatge
Explotació comunitària de la terra
Conciliació i arbitratge davant el Consell Superior de la Cooperació
De la inspecció, del règim sancionador i de la desqualificació
Desqualificació de les cooperatives
Confederació de Cooperatives de Catalunya
Del Consell superior de la cooperació
De la jurisdicció i la competència
Promoció de les relacions intercooperatives
Participació en els Consells dels Departaments de la Generalitat
Institut per a la Promoció i Formació Cooperativa
Canalització de fons mitjançant les cooperatives
Qualificació dels valors emesos per cooperatives pel coeficient d'inversió obligatòria de les Caixes
Acció del Departament d'Agricultura en relació a les cooperatives
Acció del Departament de Benestar Social en relació amb la integració social mitjançant les cooperatives
Ajuts per la creació de cooperatives de segon grau o per la fusió de cooperatives
Dret a l'adquisició de terrenys
Realització de serveis encomanats per la Generalitat
Creació de cooperatives de servei públic
Facultat del Consell Executiu per tal d'adscriure a un determinat Departament la competència en matèria de cooperatives
Ampliació del nombre de membres del Consell Superior de la Cooperació
Garantia del manteniment dels recursos tributaris de la Generalitat procedents dels casinos
-4 Les autoritzacions concedides pels òrgans competents en matèria de jocs i apostes de la Generalitat per a explotar qualsevol joc per a la concessió del qual calgui l'acord previ i bilateral de les parts són vàlides fins a la data de llur venciment.
-5 Els terminals, els aparells dispensadors de bitllets, butlletes o justificants de loteries o d'apostes i els terminals de qualsevol modalitat de jocs que es vulguin instal·lar en establiments públics, situats dins l'àmbit territorial de Catalunya, requereixen sempre l'autorització prèvia de l'òrgan de la Generalitat competent en matèria de jocs i apostes.
La instal·lació de màquines recreatives amb premi en establiments d'hostaleria i en altres establiments de característiques similars només es pot autoritzar a una empresa operadora.
Abans de tres mesos el Consell Executiu ha d'aprovar el primer catàleg de jocs autoritzats a Catalunya, el qual ha d'incloure els jocs següents:
Prohibició d'utilització de determinats animals
Condicions generals de manteniment i transport dels animals
Condicions generals dels centres
Condicions específiques dels centres que duen a terme procediments d'experimentació
Registre de control dels animals
Definició del procediment d'experimentació
Execució dels procediments d'experimentació
Selecció del procediment d'experimentació
Alliberament d'animals durant el procediment d'experimentació
Manteniment en vida posteriorment al procediment d'experimentació
Utilització d'animals en més d'un procediment d'experimentació
Règim d'autoritzacions i de control
Control del compliment de la Llei
Lliurament d'informació estadística
Comissió d'Experimentació Animal
Comitès ètics d'experimentació animal
b) Practicar l'eutanàsia d'animals.
c) Realitzar procediments amb animals.
a) Ésser responsable de la supervisió del benestar i la cura dels animals a l'establiment.
b) Garantir que el personal que s'ocupa dels animals té accés a la informació específica sobre les espècies allotjades en el centre.
Organització administrativa portuària de la Generalitat i creació de l'entitat de dret públic Ports de la Generalitat
Elements i característiques tècniques
L'entitat de dret públic Ports de la Generalitat
Creació i les funcions de Ports de la Generalitat
Domini públic portuari adscrit a Ports de la Generalitat
Òrgans de consulta i assistència
Règim pressupostari i de comptabilitat
Recursos i actes administratius
Ports, dàrsenes i instal·lacions marítimes
Activitats, instal·lacions i construccions permeses
Consideració urbanística dels ports, les dàrsenes i les instal·lacions marítimes
Planificació urbanística general
Iniciativa privada: concessió administrativa
Declaració d'impacte mediambiental
Resolució d'atorgament i efectes
Obres de construcció i protecció del medi natural
Protecció del medi natural i de la qualitat de les aigües marítimes
Transmissió i constitució de garanties
Extinció de la concessió: causes
Extinció per causa imputable al concessionari
Dàrsenes i instal·lacions marítimes de la Generalitat
Concessió per a la construcció i explotació
Gestió del domini públic portuari
Domini públic portuari de la Generalitat
Modificació, extinció i revocació
Prestació dels serveis portuaris en domini públic adscrit a Ports de la Generalitat
Règim de prestació dels serveis portuaris
Taxes aplicables per Ports de la Generalitat
Cànon per prestació de serveis al públic i desenvolupament d'activitats comercials i industrials
Revisió i actualització dels preus privats
Reclamació prèvia a la via judicial civil
Concessió de les marines interiors
Inscripció registral i divisió d'elements
Responsabilitat per danys causats al domini públic
Servei de dragatge i transvasament de sorres dels ports de Catalunya
Legalització i adaptació de les marines interiors existents
Béns i mitjans de la Comissió de Ports de Catalunya i règim del personal
Composició del Consell Assessor de Ports de la Generalitat
La Llei 4/1984, del 24 de febrer, de l'Institut Català del Crèdit Agrari, inclou dins les seves funcions específiques l'atorgament d'avals, d'acord amb els objectius i les finalitats establerts pel Govern de la Generalitat.
L'import d'aquests avals ha d'ésser aprovat pel Parlament mitjançant la Llei de pressupostos.
La Llei 14/2000, del 29 de desembre, de pressupostos de la Generalitat de Catalunya per al 2001, autoritza l'Institut Català del Crèdit Agrari perquè avali operacions de préstec fins a un import màxim de 400.000.000 de pessetes.
Atès que les necessitats d'aval de les empreses de l'àmbit de competència de l'Institut Català del Crèdit Agrari no es limiten únicament a l'aval d'operacions de préstec sinó que, a més d'aquestes necessitats de fiança, n'hi ha altres que deriven d'obligacions vinculades amb actuacions concretes fruit de la política agrària de la Generalitat, sembla convenient no limitar la destinació de la línia d'avals de l'Institut a una finalitat única.
Així mateix, i en vista de les fortes inversions previstes per la Generalitat en regadius per a l'any 2001 i els anys següents, part del cost de les quals és a càrrec dels regants, que n'han de garantir adequadament el pagament abans de la contractació de les obres, és pertinent autoritzar l'Institut Català del Crèdit Agrari perquè pugui atorgar avals en una quantia adequada per a garantir les esmentades obligacions dels regants.
Modificació de l'article 34 de la Llei 14/2000, del 29 de desembre, de pressupostos de la Generalitat de Catalunya per al 2001
Es modifica l'article 34.5 de la Llei 14/2000, del 29 de desembre, de pressupostos de la Generalitat de Catalunya, que resta redactat de la manera següent:
S'autoritza l'Institut Català del Crèdit Agrari, en els termes que estableix la Llei 4/1984, del 24 de febrer, de creació de l'Institut, perquè avali operacions de préstec fins a un import màxim de 400.000.000 de pessetes.
Igualment, s'autoritza l'Institut Català del Crèdit Agrari perquè dins l'exercici del 2001 pugui prestar avals per a garantir la part de les obres de recs de nova implantació o de millora dels recs existents a càrrec dels regants, fins a un import total de 5.000.000.000 de pessetes."
Palau de la Generalitat, 14 de juny de 2001
L'experiència en el procés de legalització de les activitats compreses en els annexos I, II i III de la Llei 3/1998, del 27 de febrer, de la intervenció integral de l'Administració ambiental, ha fet aconsellable de prorrogar fins al final d'aquest any el termini establert per les disposicions transitòries segona i tercera de la dita Llei, per tal de donar un marge temporal més ampli a tots els empresaris afectats.
Modificació de la disposició transitòria segona
Es modifica l'apartat 1 de la disposició transitòria segona de la Llei 3/1998, que resta redactat de la manera següent:
Les activitats existents compreses en els annexos I i II que no disposin de les preceptives autoritzacions o llicències exigibles de conformitat amb la legislació ambiental aplicable han de sol·licitar, abans de l'1 de gener de 2002, l'autorització o la llicència corresponents mitjançant la presentació d'una autodeclaració del grau de compliment de la normativa ambiental, basada en una avaluació ambiental verificada per una entitat degudament acreditada, que pot substituir el projecte bàsic i la memòria."
Modificació de la disposició transitòria tercera
Es modifica la disposició transitòria tercera de la Llei 3/1998, que resta redactada de la manera següent:
"Les activitats compreses en l'annex III que no disposin de les preceptives autoritzacions i llicències de conformitat amb la legislació ambiental aplicable han de presentar, abans de l'1 de gener de 2002, una certificació emesa per un tècnic o tècnica competent acreditativa que les instal·lacions i l'activitat compleixen tots els requisits ambientals exigibles, d'acord amb la legislació aplicable, i altres requisits preceptius que requereixi la instal·lació o l'activitat."
Palau de la Generalitat, 13 de juliol de 2001
La Llei 20/2001, del 28 de desembre, de pressupostos de la Generalitat de Catalunya per al 2002, autoritza l'Institut Català del Crèdit Agrari perquè disposi d'endeutament formalitzat fins a un límit màxim de 75.125.000 euros.
Ateses les necessitats sorgides els darrers mesos en el món agrícola i ramader, principalment a les explotacions porcines com a conseqüència de l'aparició de focus de pesta porcina clàssica a la comarca d'Osona i a les plantacions d'oliveres pels danys soferts per les gelades del mes de desembre del 2001, el Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca ha engegat una sèrie d'actuacions que, per a complir-les efectivament, requereixen uns recursos no suportables pel seu pressupost vigent, per la qual cosa és convenient autoritzar l'Institut Català del Crèdit Agrari perquè, a més de finançar la seva activitat d'acord amb les necessitats dels sectors als quals dóna suport, pugui disposar dels recursos aliens adequats per a les tasques de col·laboració amb el Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca per tal d'agilitar determinats pagaments relacionats, principalment, amb les necessitats esmentades.
Es modifica l'apartat 8 de l'article 35, al títol IV, de la Llei 20/2001, del 28 de desembre, de pressupostos de la Generalitat de Catalunya per al 2002, que resta redactat de la manera següent:
S'autoritza l'Institut Català del Crèdit Agrari perquè concerti durant el 2002 operacions d'endeutament en qualsevol modalitat fins a un límit màxim d'endeutament viu de 135.000.000 d'euros, destinades a finançar les operacions pròpies de l'Institut, entre les quals s'inclouen les bestretes que el Govern autoritzi sobre mesures preses o ajuts concedits pel Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca."
Aquesta Llei entra en vigor el mateix dia en què es publica en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
Palau de la Generalitat, 5 d'abril de 2002
D'auta banda, er article 21.2 dera Lei organica 8/1980, deth 22 de seteme, de finançament des comunitats autonòmes (LOFCA), modificada pera Lei organica 3/2009, deth 18 de deseme, dispòse que s'es pressupòsti non an estat aprovadi abans deth prumèr dia der exercici economic correspondent, automaticaments demore prorogada era vigéncia des anteriors.
En conseqüéncia, s'apròve era Lei d'autorizacions financères e normes pressupostàries e tributàries pendent eth periòde de prorròga pressupostària.
Es articles hèn referéncia, respectivaments, ara autorizacion d'operacions financères, ath regim de modificacions pressupostàries e normes de gestion pressupostària e a normes tributàries.
Regim de modificacions pressupostàries e normes de gestion pressupostària
Damb efèctes dempús der 1 de gèr de 2011 e enquiara entrada en vigor dera Lei de pressupòsti dera Generalitat entath 2011, se manten era vigéncia des disposicions dera Lei 25/2009, deth 23 de deseme, de pressupòsti dera Generalitat de Catalonha entath 2010, relatives ath regim de modificacions pressupostàries e de gestion pressupostària.
Damb efèctes dempús der 1 de gèr de 2011 e enquiara entrada en vigor dera Lei de pressupòsti dera Generalitat entath 2011, se manten era vigéncia des articles 43 a 46 dera Lei 25/2009, deth 23 de deseme, de pressupòsti dera Generalitat de Catalonha entath 2010.
S'autorize ath Departament d'Economia e Coneishença a hèr es modificacions pressupostàries que calgue, d'acòrd damb era norma pressupostària en vigor, entà desplegar e executar aguesta lei.
Aguesta lei entre en vigor eth madeish dia d'auer estat publicada en Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.