projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Amb motiu dels 25 anys de participació de Catalunya a les Jornades Europees de Patrimoni, l'Agència Catalana del Patrimoni Cultural organitza la I Jornada Internacional de Patrimoni, amb l'objectiu de compartir, reflexionar i debatre amb els responsables d'altres països europeus els models de gestió en aquesta matèria que s'han anat implementant des de les respectives accions de Govern.
Amb l'organització d'aquesta Jornada s'ofereix als professionals del Patrimoni Cultural de Catalunya i als estudiants del sector, la possibilitat de conèixer de primera mà com s'ha organitzat en altres països la gestió del patrimoni cultural i contrastar-ho amb la pròpia realitat, a més de tenir l'oportunitat de contactar amb els experts i discutir sobre els punts forts els punts febles de cada model.
En aquesta ocasió es conviden responsables de la Gestió del Patrimoni d'Escòcia i Dinamarca, dos territoris d'una mesura no massa diferent del català, i d'Itàlia, un territori que segueix un model administratiu més clàssic.
Així mateix es fa una mirada conjunta sobre els reptes de futur quant a l'ús social i la implicació de la societat civil en la creació de projectes culturals a l'entorn del patrimoni, segons les conclusions de la Convenció sobre el valor del Patrimoni Cultural per a la Societat (Faro, 2005), a càrrec d'un representant del Consell d'Europa.
La I Jornada de Patrimoni Cultural presenta també alguns projectes representatius de diferents tipus de comunitats patrimonials a Catalunya.
En el marc de la celebració de les Jornades Europees de Patrimoni que promou el Consell d'Europa, l' Agència Catalana del Patrimoni Cultural organitza, amb la col·laboració de la Fundació Catalunya La Pedrera, la II Jornada de Patrimoni Cultural sota el títol Memòria i futur del paisatge: activant el patrimoni.
L'objectiu d'aquesta jornada de diàleg i reflexió, que s'adreça a professionals i estudiants, està en consonància amb el tema que proposa el Consell d'Europa per a aquest any 2017: «Patrimoni i natura: un paisatge de possibilitats».
Des d'aquesta perspectiva, s'analitza i es debat amb professionals experts del patrimoni cultural i del medi natural la relació que hi ha entre aquests dos àmbits, entesos en un sentit ampli, amb una mirada que expliqui alhora models de gestió, iniciatives institucionals i projectes concrets en l'àmbit internacional, però també local.
Nous conceptes, com el de paisatge cultural, han aparegut o s'han formulat de manera nova i vigorosa en els darrers anys com a fruit d'una valoració cada cop més acurada de la interacció dels patrimonis cultural i natural.
A Europa i a Catalunya hi ha diverses experiències, projectes i línies de treball que avancen en aquesta direcció.
La jornada vol ser un marc de debat per conèixer i reflexionar sobre la gestió d'aquests patrimonis en confluència.
Fes-te una selfie, posa el temporitzador o demana que et facin una fotografia amb el patrimoni cultural de Catalunya.
Aquest estiu, el paper protagonista de les nostres històries de patrimoni el tens tu.
Comparteix a les teves xarxes socials fotografies impregnades de l' olor dels paisatges que ens ofereixen els jardins històrics de casa nostra, del sabor antic del maridatge d'experiències gastronòmiques a jaciments vora el mar o de vistes espectaculars des de castells, monestirs, esglésies romàniques o edificis modernistes.
Volem escoltar les històries que viuràs aquest estiu amb el patrimoni de Catalunya i les que descobriràs visitant museus, monuments i jaciments arqueològics.
Sent amb la teva pròpia pell l'experiència de tornar a viure el patrimoni.
Gaudeix del patrimoni cultural i participa en el nostre sorteig d'estiu!
BASES DEL SORTEIG A INSTAGRAM ''EL PATRIMONI CULTURAL AMB ELS CINC SENTITS'
Comparteix el teu estiu amb nosaltres compartint fotografies gaudint del patrimoni amb els cinc sentits a Instagram.
Properament anunciarem els premis.
Qualsevol persona que tingui un perfil d'Instagram.
A una hora i mitja en cotxe de Barcelona, als voltants de Montblanc, s'amaga aquest tresor únic: els únics tres monestirs reials de Catalunya.
Poblet, Santes Creus i Vallbona de les Monges.
Vols saber on són els monestirs i les ciutats de la Ruta del Cister?
Per veure-ho en detall, entra en el mapa i activa els punts.
Reial Monestir de Santa Maria de Poblet: Entrada
Descobreix tres dels monestirs medievals més bells de Catalunya amb una única entrada.
Espectacularitat arquitectònica, tradició monàstica encara viva i una oferta renovada que et farà viatjar en el temps.
Condicions d'ús de l'entrada conjunta La Ruta del Cister – Edició 2020
L'entrada no inclou altres serveis, com visites guiades, audioguies i audiovisuals no especificats.
La taquilla i l'entrada es tanquen 30 minuts abans del límit horari.
Els únics monestirs reials de Catalunya es troben a la Catalunya Nova i són l'ànima de la Ruta del Cister.
Tres conjunts monumentals excepcionals, tant per la seva bellesa arquitectònica com per l'essència espiritual que, encara avui, s'hi respira.
Les noves tecnologies i propostes audiovisuals ofereixen una visita diferent, actual i atractiva, que permet viure en primera persona la història dels monestirs reials de Catalunya.
Un impressionant conjunt arquitectònic que es troba entre els monestirs més grans d'Europa.
Declarat Patrimoni Mundial de la Humanitat, alberga una important comunitat monàstica que manté viva l'espiritualitat de l'indret.
Un espai únic on el pas de les hores es comparteix amb la comunitat religiosa femenina.
Amb vuit-cents anys de presència monàstica ininterrompuda, és el tresor més desconegut i sorprenent de la Ruta del Cister.
Espectaculars vitralls i tombes reials enmig de la puresa i de l'austeritat característica del Cister.
Va acollir la primera comunitat monàstica de l'orde a Catalunya i va ser el lloc triat per reis i nobles per al seu repòs etern.
La Xarxa Territorial de Museus de les Terres de Lleida i Aran forma part de les xarxes territorials de museus de Catalunya, que es despleguen en el conjunt del territori per tal de garantir la preservació i la difusió del patrimoni moble de Catalunya.
Es va constituir el 2016 per la Generalitat de Catalunya, l'Institut d'Estudis Ilerdencs (Diputació de Lleida) i els titulars dels 11 museus registrats que la conformen.
La xarxa té per objectiu treballar de forma mancomunada, tot cooperant i promovent polítiques museístiques coordinades entre els onze museus a través de la conservació, investigació, interpretació, exhibició i comunicació del seu patrimoni.
Es tracta de museus a través dels quals els visitants poden experimentar un primer contacte amb el territori, en un sentit tant panoràmic com temàtic.
Els seus fons abasten des de l'època dels dinosaures fins a la més actual contemporaneïtat artística, amb més de 40.000 objectes que formen una col·lecció única a Catalunya.
La Xarxa Territorial de Museus de les comarques de Girona forma part de les xarxes territorials de museus de Catalunya, que es despleguen en el conjunt del territori per tal de garantir la preservació i la difusió del patrimoni moble de Catalunya.
Es va constituir el 2015 per la Generalitat de Catalunya, la Diputació de Girona i els titulars dels 26 museus registrats que la conformen.
Té com a objectiu treballar de forma mancomunada, tot cooperant i promovent polítiques museístiques coordinades.
Patrimoni.gencat, les revistes Descobrir i Sàpiens i el programa Estat de Gràcia de Catalunya Ràdio ens unim per segon any per buscar el monument favorit dels catalans i catalanes.
Des d'avui fins el 9 de maig podeu votar quina és la icona patrimonial del país a través del web monumentfavorit.descobrir.cat.
Aquesta segona edició del concurs presenta alguns canvis respecte a la convocatòria de l'any passat.
Enguany en la primera fase, del 28 de febrer al 14 de març, fem una crida popular perquè tothom pugui proposar quins monuments han de participar en el concurs.
Els tres monuments que hagin estat més proposats en aquesta fase de la crida popular passaran directament a formar part de la llista dels 20 finalistes.
Els altres 17 monuments seran seleccionats per una comissió d'historiadors a partir de les propostes aportades pels participants durant la crida.
A partir d'aquí, començarà la fase d'eliminatòries fins a arribar a la gran final monumental, que es resoldrà el dimarts 9 de maig.
El monument favorit dels catalans 2016 va ser el conjunt del Turó de la Seu Vella de Lleida, que es va imposar en la final a Sant Climent de Taüll.
Quin monument resultarà guanyador enguany?
Participa i vota el teu monument favorit!
La Casa dels Mosaics de la ciutat romana d'Empúries és una de les millors conservades del conjunt arqueològic i constitueix un dels elements icònics del jaciment per les seves grans dimensions i pel fet de conservar, in situ, un magnífic conjunt de mosaics originals romans.
Ara, amb la restauració i museïtzació de l'espai, es recupera per a la visita pública un important element d'època romana només comparable als que es troben a altres referents mundials com Pompeia i Herculà.
Per primera vegada, es pot visitar el peristil i el criptopòrtic.
A través d'un audiovisual, Caius, propietari de la casa, interpretat per l'actor Lluís Marco, i el seu esclau Bucco, interpretat per Toni González, ensenyaran al visitant el criptopòrtic i li descobriran com era la casa, una de les construccions més importants de la ciutat romana d'Empúries, amb un recorregut a través dels espais que la componien (entrada, atri, tablinum, dormitoris, peristil, triclini, etc.) i les característiques i funció del peristil i del viridarium (organització, vegetació, espai de descans, oci, activitats socials, etc.).
La visita a la Casa dels Mosaics s'incorpora a la visita guiada de les cases romanes que es realitzarà els matins de dilluns a diumenge.
La visita també s'incorporarà en les properes setmanes al sistema d'audioguies que ofereix el jaciment i s'oferirà en cinc idiomes.
Nova Xarxa Territorial de Museus de les Comarques de Girona - Bernat Casero CC
Modernitzar i impulsar accions per a crear nous públics; aquests són els objectius principals de la Xarxa Territorial de Museus de les Comarques de Girona que s'ha constituït recentment.
Sota l'estructura de gestió del Servei d'Atenció als Museus (SAM) del Museu d'Arqueologia de Catalunya a Girona, la Xarxa impulsarà la cooperació amb els museus a través de la realització d'activitats i la prestació de serveis mancomunats i fomentarà l'activitat dels equipaments a través de convocatòries de subvencions.
La Xarxa la conformen el Departament de Cultura, la Diputació de Girona, l' Agència Catalana del Patrimoni Cultural i els titulars dels 27 museus registrats.
'Episcopus' posa en valor l'obra de quatre bisbes històrics de la diòcesi de Vic
Sota el nom d' Episcopus, diverses institucions encapçalades pel Bisbat de Vic engeguen un projecte de divulgació històrica i cultural.
La iniciativa, que es durà a terme entre els anys 2015 i el 2018, posar en valor l'obra de quatre personatges cabdals de la diòcesi de Vic i de la història de Catalunya.
En concret, Episcopus commemora les efemèrides següents:
La proposta va més enllà de posar en valor l'obra i figura dels quatre clergues, i impulsarà diversos projectes culturals, patrimonials, històrics i socials.
Episcopus, organitzat pel Bisbat de Vic, té el suport de la Generalitat de Catalunya, les Diputacions de Barcelona i Girona i els ajuntaments de Vic, Manresa, Igualada i Ripoll.
Mausoleu de Jaume I a Tarragona - Foto: Institut d'Estudis Catalans
Formen part del patrimoni públic i apareixen als catàlegs monumentals, però sovint passen desapercebuts al gran públic o fora dels límits geogràfics més pròxims.
Parlem dels monuments commemoratius de l'espai públic que ara l' Institut d'Estudis Catalans (IEC) ha documentat a través d'un portal web.
Sota el títol Monuments Commemoratius de Catalunya, l'IEC posa en línia una base de dades que "conté el repertori dels monuments commemoratius de les ciutats catalanes i inclou més de mil tres-cents monuments, des de modestos monòlits fins a grups escultòrics d'envergadura".
A la fitxa de cada peça s'hi troba informació sobre "el tema, la ubicació, l'autor, les característiques, informació complementària i la imatge".
El web incorpora també un mapa interactiu i un cercador que permet buscar monuments per municipi, comarca, tipologia, autor o any.
Al web, publicat sota llicència Creative Commons, també s'hi poden consultar tres estudis al voltant d'aquestes peces de gran valor simbòlic presents en gairebé totes les localitats de Catalunya.
Convocats els Premis Nacionals de Cultura 2016
Fins al 4 de febrer es podran presentar candidatures als Premis Nacionals de Cultura 2016.
El Consell Nacional de la Cultura i de les Arts (CoNCA) ha obert la convocatòria d'unes distincions que valoren "l'excel·lència, la innovació, la trajectòria i la projecció" de les persones o entitats candidates, i tindrà present "la contribució singular a la cultura catalana i al seu enaltiment" durant el 2015.
El Premis Nacionals de Cultura, Premis Nacionals d'Arts, són la distinció més important en el camp de la cultura a Catalunya i s'atorguen a les persones, entitats o institucions de qualsevol àmbit territorial que siguin mereixedores d'un reconeixement institucional.
Igual que en les darreres edicions, s'atorgaran un màxim de deu guardons unificats sota una mateixa denominació, sense categories.
La dotació es manté en 150.000 euros (15.000 per premi).
E-Rutes Megalítiques de les Gavarres - Foto: GRAMPO (UAB)
Conèixer millor el ric patrimoni megalític, així com la història, el poblament i l'entorn natural de Les Gavarres.
Aquests són els objectius dels dos itineraris presentats ahir en el projecte E-Rutes Megalítiques de les Gavarres.
Es tracta d'un recorregut senzill a l'abast de tots els públics i que poden completar parcialment gent amb mobilitat reduïda (1 hora de durada, aproximadament).
En la ruta 2 hi ha inclosos els dolmens de la Serra d'en Cals: Des de Mas Cals fins a la carbonera, passant per les roques del Duc (4 hores de durada, aproximadament).
Aquests itineraris es poden descarregar utilitzant diferents formats (pds, gpx i kml) i visualitzar amb aplicacions com Google Maps, Google Earth o Wikiloc.
La implementació de diferents codis QR faciliten l'accés a la informació durant el recorregut.
El projecte s'ha dut a terme pel Grup de Recerca GRAMPO del Departament de Prehistòria de la Universitat Autònoma de Barcelona i el Consorci de Les Gavarres, amb la col·laboració de diferents ens locals i propietaris particulars, i gràcies al finançament de la Generalitat de Catalunya.
L'espasa romana del Camp de les Lloses s'exhibeix per primer cop - Ajuntament de Tona
Al jaciment del Camp de les Lloses de Tona les excavacions van treure a la llum una un objecte excepcional: un gladius hispaniensis o el tipus d'espasa que els romans van adaptar dels ibers a l'entrar a Hispània en els segles III-II aC.
Recentment se n'han acabat els treballs de restauració i s'exposarà en públic.
Primer formarà part d'una exposició sobre armament romà a Alcalà de Henares (Madrid) i, posteriorment, s'incorporarà a la col·lecció del Centre d'Interpretació del Camp de les Lloses.
Descobert l'any 2013 el gladius va aparèixer enterrat de forma paral·lela a una paret; una posició que, segons l'arqueòloga Montserrat Duran, no és casual.
Es tracta d'una peça excepcional, ja que fins a la seva descoberta només hi havia constància d'una altra espasa semblant localitzada a Empúries.
El Camp de les Lloses va ser un assentament relacionat amb les legions romanes ( vicus ) que, en l'època republicana, protegien la construcció de noves vies de comunicació.
Restes d'un assentament romà a Cardona - Foto: 3/24 - ACN
Cardona, famosa pel seu castell i per les antigues mines de sal, afegeix ara una troballa excepcional al seu patrimoni històric: un assentament d'època romana.
Durant les obres de construcció del futur camp de futbol han sortit a la llum dos murs que daten dels segles I i II.
Es tracta de la primera construcció d'aquesta època que es descobreix a Cardona, a tocar de la vila, el turó del castell i de la vall salina.
Això fa pensar en la possibilitat que existís a la zona un assentament romà estable dedicat a l'explotació del Salí de Cardona.
A més dels murs, s'han localitzat també diverses ceràmiques i restes d'estructures romanes.
Les obres del camp de futbol van fer aflorar, en primera instància una necròpoli medieval del segle XIV amb més de 36 enterraments.
Posteriorment, durant la intervenció arqueològica es va descobrir l'assentament romà que ara s'investiga.
La majoria dels objectes més rellevants del patrimoni arqueològic es troben darrera d'una vitrina, pel que els visitants només els poden observar parcialment.
Conscients d'aquest fet, el Museu d'Arqueologia de Catalunya (MAC) va encetar l'any passat un innovador projecte per a la presentació d'aquests objectes en 3D.
Iniciat l'any 2015 amb 26 peces, el projecte posiciona el MAC entre els primers museus europeus en presentar col·leccions arqueològiques en aquest format.
Aquesta setmana, amb motiu del Dia Internacional dels Museus, es va presentar la incorporació de 12 nous objectes 3D.
Ara es poden consultar al projecte Patrimoni Arqueològic 3D, disponible al web www.mac.cat, un total de 37 peces destacades de l'arqueologia catalana procedents del MAC i dels principals museus d'arqueologia catalans integrants d' Arqueoxarxa, la Xarxa de Museus Arqueològics de Catalunya.
Alguns d'aquests nous objectes són el Mosaic de Teseu i Ariadna del MAC-Girona, la Pèlica Àtica de figures roges del MAC d'Empúries, el crani enclavat procedent del MAC d'Ullastret o l' Aequitas – ponderal de balança antropoform que pertany Museu Nacional Arqueològic de Tarragona, que ara pots observar des de qualsevol punt.
Restes del poblat neolític a Canovelles - Foto: ACN
Dues cabanes, forns, estructures de combustió i un recinte funerari on s'hi han trobat dos esquelets.
Restes de la història de fa 6.000 anys, en ple neolític, que s'han localitzat a Canovelles (Vallès Oriental).
Els arqueòlegs parlen d'un jaciment 'de primer ordre' pel seu bon estat de conservació i per l'antiguitat.
Les restes se situen entre els anys 4.500 i 4.800 AC i s'han conservat gràcies a les successives capes de terres i graves que les han cobert al llarg del temps.
En destaquen especialment les cabanes, construïdes en solera de pedra i úniques a tota Catalunya.
El jaciment ocupa prop de 3.000 metres quadrats en una zona de gran interès arqueològic.
L'any 2014 s'hi van localitzar més restes neolítiques entre les que destaca el 'menhir de Ca l'Estrada', una figura antropomorfa esculpida en un bloc de roca de gres de 93 cm d'alçada.
Detall del receptacle del copó barceloní / The State Hermitage Museum
El conservador del Museu de Lleida, Alberto Velasco, i el professor d'Història de l'Art Antic i Medieval de la Universitat de Lleida Francesc Fité han localitzat a l'Hermitage de Sant Petersburg, a Rússia, un copó que havia estat propietat del comte Pere II d'Urgell, un dels grans promotors artístics catalans del segle XIV.
La peça és, juntament amb un portapau que el mateix compte va donar al monestir de Sixena, a Osca, l'únic testimoni de l'important conjunt d'objectes preciosos que van ser propietat de Pere II i Margarida de Monferrato i que van regalar a diferents parròquies.
Es tracta d'un copó d'orfebreria excepcional que va ser realitzat a Barcelona, tal i com revela el característic punxó on es pot llegir el nom de la ciutat.
A més, la seva tipologia és l'habitual dels copons catalans dels segles XIV i XV, típica dels obradors barcelonins: hi destaquen els característics dos braços serpentejants que es rematen amb dos àngels.
El copó, que aquests dies es pot veure exposat a l'Hermitage d'Amsterdam dins la mostra 'Spanish Masters from the Hermitage.
Fa 52 centímetres d'alçada, és de plata sobredaurada i està estructurat en tres parts: la base, un eix i un receptacle eucarístic hexagonal.
L'escut del comptat d'Urgell i la doble heràldica del compte Pere es troben a la base, decorada amb esmalts translúcids.
El copó va poder ser reconegut gràcies a aquests escuts d'armes, que els comtes d'Urgell feien reproduir als objectes que adquirien o intercanviaven per a què restessin sempre lligats a la seva figura.
Fins al moment no es tenia constància del copó en la bibliografia catalana i hispana.
Si que havia estat catalogada per l'Hermitage, on va ser transferida l'any 1925, com a peça de procedència catalana, però no s'havia relacionat amb el compte Pere II.
El monestir de Sant Miquel de Cruïlles obre les portes després de la seva restauració - Núria CC
El monestir de Sant Miquel de Cruïlles, del segle XI, és una petita joia del romànic català que acaba d''estrenar' restauració.
En concret, s'ha realitzat una intervenció global al campanar vell i nou, i actuacions més puntuals a l'interior i exterior del temple (estabilització d'estructures, recuperació d'obertures romàniques, restitució de carreuats, museïtzació de tombes, dotació d'instal·lació elèctrica, d'enllumenat i xarxa de senyals, entre altres).
Les reformes s'emmarquen en el programa 'Romànic Obert' del Departament de Cultura de la Generalitat i l'Obra Social "la Caixa", dedicat a posar en valor i adequar monuments catalans de notable interès arquitectònic i artístic.
Es recupera així un monument singular i de gran valor patrimonial que permetrà ampliar l'oferta de turisme cultural a la zona.
Aquest antic recinte benedictí, afavorit per la comtessa Ermessenda de Barcelona, torna a obrir les portes al públic lluint bona part del seu antic esplendor.
A partir d'un web interactiu es treballen diferents àmbits sobre el filòsof.
Coincidint amb el setè centenari de la mort de Ramon Llull, un dels filòsofs i pensadors més importants de la Catalunya medieval, es posa en marxa el programa educatiu Enllulla't.
Dirigit a alumnes de 3r d'ESO, l'objectiu de la proposta és que els alumnes es familiaritzin amb la vida i l'obra del pensador i en coneguin la importància literària i històrica.
La iniciativa posa en mans dels mestres un material didàctic accessible de forma lliure i gratuïta a través d'un web, que promou el treball per competències i proposa un d'un seguit d'activitats complementàries, com un concurs literari o una galeria de murals digitals creatius sobre la figura de Ramon Llull.
A partir d'un web interactiu es treballen diferents àmbits: Matemàtiques (El Lògic), Llengua Catalana i Literatura (L'escriptor i L'Autodidacta), Ciències Socials: Geografia i Història (El Viatger), Ciències de la Naturalesa: Biologia i Geologia (L'Ordenador) i Física i Química (L'Investigador), Educació Visual i Plàstica (L'Inspirador), Cultura i valors ètics (El Crític) i Religió (El Dialogant).
El Departament d'Ensenyament ha vinculat el projecte, que impulsen La Fundació Catalunya-La Pedrera i la Fundació Carulla, a la seva xarxa XTEC.
Museu Nacional d'Art de Catalunya (MNAC) - Enrique Freire CC
A través de 40 obres de Pablo Picasso, el Museu Nacional d'Art de Catalunya (MNAC) proposa explorar les influències i afinitats entre l'obra de l'artista i l'art romànic.
Serà a partir de novembre de 2016 amb l'exposició "Picasso i l'art romànic", comissariada per Juan José Lahuerta i Emilia Philippot, que avui s'ha presentat a les instal·lacions del museu.
L'exposició posa l'accent en les dates que marquen la relació entre el pintor i una dels estils artístics per excel·lència de l'Edat Mitjana.
El 1906, en un moment decisiu de transformació del seu estil, Picasso s'instal·la uns mesos al poble de Gósol, al Pirineu català.
Gairebé trenta anys més tard, el 1934, visita les col·leccions d'art romànic del que avui és el Museu Nacional d'Art de Catalunya, un esdeveniment àmpliament comentat per la premsa barcelonina de l'època.
L'exposició, organitzada conjuntament amb el Museu Picasso de París, comptarà amb unes 40 obres i es desplegarà a les sales d'art romànic de la col·lecció permanent del MNAC.