L'informe biennal, coordinat per l'Institut de la Comunicació (InCom-UAB), ha rebut el suport de la Generalitat des de la seva primera edició l'any 2000.
El director general de Mitjans de Comunicació, Ignasi Genovès, ha presidit aquest dimarts al Palau Robert de Barcelona la presentació de la desena edició de l' Informe de la comunicació a Catalunya, dedicada al bienni 2017‒2018.
L'obra, coordinada per l'Institut de la Comunicació (InCom-UAB), ha estat elaborada per 23 autors i autores de diverses universitats i entitats professionals catalanes.
L' Informe de la comunicació a Catalunya és un projecte biennal que vol ser un instrument de treball al servei d'investigadors, professionals i responsables de les polítiques públiques.
Amb aquest volum s'arriba a la desena edició, i des que va néixer l'any 2000 hi ha donat suport.
L'acte de presentació també ha comptat amb la intervenció de Virginia Luzón, vicerectora de Comunicació i de Promoció de la UAB; Amparo Huertas, directora de l'Institut de la Comunicació (InCom-UAB); Carmina Crusafon, membre del Consell Acadèmic de l'informe i de l'Observatori de la Comunicació a Catalunya (OCC InCom-UAB), i autora de l'epíleg de l'obra; i Paula Zapata, responsable de comunicació externa de Naturgy, com a patrocinador.
L'equip editor de l' Informe de la comunicació a Catalunya 2017–2018 ha estat format per Marta Civil i Serra (InCom-UAB) i Bernat López (URV), i ha comptat amb 23 autors i autores, procedents de 6 universitats —públiques i privades— i 8 grups de recerca reconeguts per la Generalitat de Catalunya, a més a més de l'àmbit professional.
Està estructurat en tres apartats:
La primera part es dedica al marc general de la comunicació a Catalunya, amb sis capítols sobre temes transversals: espais comunicatius i llengua (Carme Ferré Pavia, Grup Comress InCom-UAB); les polítiques de comunicació (Isabel Fernández Alonso i Marc Espín, Grup Daniel Jones, UAB); economia i finançament de la comunicació (Mercè Díez, Grup Daniel Jones, UAB); l'entorn tecnològic (Miquel Vidal Villoria, Blackpool Digial); drets audiovisuals i el servei públic (Laura Bergés, UdL), i la recerca en comunicació (Marta Civil i Serra, InCom-UAB).
La segona part se centra en la situació dels mitjans i la indústria de la comunicació i la cultura, a partir de set capítols: la premsa (Joan M. Corbella Cordomí, UNICA, UPF), la ràdio (Carles Llorens Maluquer, GRISS, UAB), la televisió (Reinald Besalú, OPA, UPF), el cinema (Juan José Caballero Molina, UB; i Daniel Jariod, ESCAC-UB; UB), el llibre (Xavier Cubeles, Eurecat, UPF), la música (Lluís Gendrau, Grup Enderrock) i el videojoc (Ruth S. Contreras Espinosa, OCVE, InCom-UAB / UVic-UCC; i Xavier Ribes i Guàrdia, OCVE, InCom-UAB / UVic-UCC; GRISS, UAB).
La tercera part es concep com un espai de reflexió sobre els reptes del bienni.
A aquesta edició els dos temes escollits han estat el procés català i el fenomen Big Data/ fake news: recerca en comunicació i procés (Carlota M. Moragas-Fernández i Marta Montagut Calvo, URV); polarització, espectacularització, tertúlies i periodisme.
Una visió comunicativa del procés català (Marta Montagut Calvo i Carlota M. Moragas-Fernández, URV); i els nous reptes del periodisme: fake news i big data (Jordi Duch, URV, i Frederic Guerrero-Solé, UNICA, UPF; Grup de Recerca POLCOM, UPF).
L'obra es tanca amb un epíleg on es fa una reflexió global sobre l'estat de la comunicació a Catalunya a partir d'una acurada lectura de tots els capítols, a càrrec de Carmina Crusafon Baqués (Observatorio Iberoamericano de la Comunicación, UAB).