projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Les malalties de l'aparell circulatori es troben entre les primeres causes de mort i són un dels principals reptes de salut de la nostra societat.
El Pla director de malalties de l'aparell circulatori (PDMAC) va ser creat l'any 2006 per tal d'aconseguir un abordatge integral d'aquestes malalties, des de la promoció i la prevenció fins a la rehabilitació, tenint en compte els principis d'equitat i de reducció de les desigualtats.
El càncer és una de les prioritats del Departament de Salut per l'alta prevalença i taxa de mortalitat d'aquesta malaltia.
Bona part de l'augment dels casos es deu a l'envelliment de la població.
A Catalunya el càncer és responsable d'un terç de les defuncions, i els tumors són la primera causa de mortalitat en homes i la segona en dones.
No obstant això, tenim una de les taxes de mortalitat més baixes de la Unió Europea.
Reduir l'impacte del càncer en la població catalana ha estat sempre un objectiu del Pla de salut de Catalunya.
Des de l'any 2001, les prioritats específiques en l'atenció del càncer s'han establert en el marc del denominat Pla director d'oncologia.
Els plantejaments dels diferents plans oncològics han estat basats en un nucli d'accions vertebrat a l'entorn de cinc eixos: prevenció primària, cribratge, atenció oncològica, sistemes d'informació i recerca.
El Programa de prevenció i atenció a la cronicitat de Catalunya (PPAC) és l'instrument d'informació, estudi i proposta mitjançant el qual el Departament de Salut determina les línies directrius per impulsar, planificar i coordinar les actuacions a desenvolupar en els àmbits de la prevenció i atenció a les malalties cròniques.
La missió del PPAC és aportar un nou model d'atenció integrada social i sanitària per a tots els ciutadans de Catalunya, capaç de respondre al repte que representen la cronicitat, la complexitat i la dependència, potenciant la promoció de la salut i la prevenció dels factors de risc i de les malalties cròniques de més impacte, alhora de saber desplegar un model d'atenció des de les fases més incipients fins als estadis de més complexitat.
Per aquest fet cal adaptar el sistema nacional de salut per respondre als canvis en les necessitats d'atenció integrada social i sanitària que presenta la població de Catalunya arran dels fenòmens de transició epidemiològica i poblacional, en un sistema nacional de salut on estigui garantida l'alta qualitat, la seguretat, l'equitat i centrat en els valors, creences i preferències dels ciutadans de Catalunya.
El foment de la recerca en ciències de la salut és un objectiu i una estratègia clau per millorar la qualitat dels serveis sanitaris i la salut de la població de Catalunya.
El gràfic mostra, amb un exemple pràctic, com es genera coneixement al nostre territori i quins beneficis aporta per al conjunt de la ciutadania.
El Departament de Salut i el Departament d'Empresa i Coneixement de la Generalitat de Catalunya planifiquen polítiques de recerca que serveixen de pilar per al desenvolupament d'un sistema de salut d'excel·lència, assumible i sostenible.
Pel que fa a producció científica en ciències de la vida, Catalunya aporta l'1% de la producció científica mundial.
El nombre de publicacions es va incrementar un 168% entre l'any 2000 i el 2015, i actualment representa més d'un 3% de la producció científica europea.
Les XUEC són Xarxes d'Unitats d'Expertesa Clínica (XUEC) en malalties minoritàries que neixen amb l'objectiu de col·laborar i compartir coneixement entre elles.
Les XUEC es coordinen amb els nivells assistencials de salut i de l'àmbit social més propers al domicili de la persona afectada, per tal de donar un servei més personalitzat i eficient.
Tendències de futur: nous horitzons, nous entorns i reptes professionals
Barcelona, 18 i 19 de juny de 2015
Les I Jornades de Biblioteques i Salut de Catalunya neixen amb les motivacions i els objectius següents:
- Reunir els professionals que treballen en el món de la informació i documentació en ciències de la salut i els professionals del sector de la salut.
- Facilitar un entorn de trobada al voltant de la informació i documentació en ciències de la salut per a tots aquests professionals.
- Identificar i analitzar les principals tendències de futur en l'àrea de la gestió i l'accés a la informació científica.
- Analitzar els nous escenaris que es presenten en la gestió del coneixement.
- Conèixer els casos d'innovació del sector.
- Reconeixement acadèmic de 0,5 crèdits als alumnes del Grau d'Informació i Documentació de la Facultat de Biblioteconomia i Documentació, Universitat de Barcelona, per l'assistència a les Jornades de Biblioteques i Salut.
- Reconeixement d'1 crèdit del Consell Català de Formació Continuada de Professions Sanitàries per als col•lectius d'infermeres, metges, farmacèutics, fisioterapeutes i la resta de professionals sanitaris.
Scientia, Dipòsit d'Informació Digital del Departament de Salut és el repositori institucional d'accés obert a la literatura científica produïda pels professionals, personal investigador i docents que presten serveis en les entitats i centres del sistema sanitari públic de Catalunya.
Inclou revistes, articles, presentacions i textos de ponències i comunicacions presentats a congressos i jornades, recomanacions i protocols, guies de pràctica clínica, altra literatura produïda per les institucions participants, i també publicacions institucionals (memòries, informes, monografies, etc.) i material de divulgació adreçat a la ciutadania
Difusió de la producció científica del Departament de Salut i l'accés obert
Per a més informació contacteu amb: [EMAIL]
La revolució digital ha canviat radicalment la forma de difondre la informació científica.
Actualment, gairebé totes les publicacions que s'elaboren estan disponibles en línia.
L'accés a aquesta informació és essencial per a la recerca, la innovació i per salvaguardar el patrimoni científic, que haurà de ser adequadament conservat per les properes generacions.
La voluntat per part de les institucions públiques de promoure l'accés lliure, permanent i gratuït als recursos derivats de la producció científica, sense barreres econòmiques ni restriccions derivades dels drets d'autor, ha propiciat l'elaboració d'una política d'accés obert (AO) a la informació amb l'objectiu d'afavorir-ne l'accessibilitat, la visibilitat, l'impacte i el reconeixement.
En aquest context, la Generalitat de Catalunya ha de donar un pas endavant en la promoció de la producció científica en accés obert, tot recollint el compromís social avalat per les declaracions d'àmbit internacional de suport i reconeixement del valor de l'accés obert de la literatura científica i seguint les recomanacions de la Llei 14/2011, d'1 de juny, de la ciència, la tecnologia i la innovació, i l'Horitzó 2020, Programa Marc de la Comissió Europea per a la recerca i la innovació (2014-2020), i consegüentment, iniciar una política institucional d'accés obert als recursos digitals derivats de la producció científica que es genera en les entitats i centres que formen part de sistema sanitari públic català.
Acord de govern el repositori institucional Scientia, Dipòsit d'Informació Digital del Departament de Salut, com a plataforma digital d'accés obert a la literatura científica produïda pels professionals, personal investigador i docents que presten serveis en les entitats i centres que conformen el sistema sanitari públic de Catalunya
En pro de poder garantir la planificació, implantació, desenvolupament, seguiment i avaluació de l'estratègia i amb l'ànim de fer-ho amb la necessària participació professional, ciutadana, institucional i política es constitueix una estructura de l'Estratègia nacional d'atenció primària i salut comunitària al Departament de Salut, que es regularà per Acord de Govern i serà publicat al DOGC.
Aquesta estructura tindrà 4 components estables que són el Comitè de Direcció de l'ENAPISC, la Direcció de l'Estratègia, el Consell Assessor i la Comissió Permanent, i diferents comissions tècniques no estables, a demanda del la direcció de l'estratègia o del consell assessor.
En tots ells es vetllarà per la competència i expertesa professional atenent en aquesta designació a criteris de representació equilibrada entre dones i homes i categories professionals.
Comitè de Direcció de l'ENAPISC
El Comitè de direcció i seguiment de l'ENAPISC és l'òrgan superior de direcció col·legiada de l'Estratègia.
Estarà format per la directora o director de la Direcció general de planificació en salut o en qui delegui, per la directora o director del CatSalut o en qui delegui, la secretària o secretari de la Secretaria de Salut Pública o en qui delegui, i el secretari o secretària de la Secretaria d'atenció sanitària i participació del departament de Salut, i els membres de la direcció de l'ENAPISC.
Les persones que assumeixin la direcció de l'ENAPISC tenen com a funció essencial el desplegament i seguiment de l'ENAPISC, liderant els acords aprovats pel comitè de direcció de l'ENAPISC.
Consell Assessor per la implantació de l'ENAPISC
El Consell Assessor és l'òrgan assessor del Departament de Salut en l'àmbit de l'atenció primària i salut comunitària, i s'adscriu a la Direcció General de Planificació en Salut, la qual li donarà el suport administratiu i de gestió.
Està compost per un president o presidenta i fins a un màxim de 65 vocals, tots ells nomenats per la conselleria de Salut entre persones expertes i de reconeguda solvència en l'àmbit de l'atenció primària i salut comunitària.
La Comissió Permanent és l'òrgan de suport que s'origina per a un millor funcionament i operativització del Consell Assessor i de la Direcció de l'Estratègia.
Les comissions tècniques seran grups de professionals experts en matèries concretes que disposaran l'encàrrec per part de la Direcció de l'Estratègia per abordar el disseny, estratègia i accions concretes per treballar els diferents eixos de l'ENAPISC.
L'Estratègia nacional d'atenció primària de Catalunya culmina un intens procés participatiu en què s'ha comptat amb la col·laboració del coneixement expert i les recomanacions de gairebé 500 persones, entre professionals assistencials, pacients, societats científiques i altres actors del sistema sanitari, en un procés que ha durat un any.
Entre els mesos d'abril i setembre de 2016 s'ha elaborat un document de recomanacions aportades per més d'un centenar de persones, entre professionals assistencials, pacients, societats científiques i altres actors dels sistema sanitari.
Document: Recomanacions per a la millora de l'atenció primària de salut a Catalunya
El document de bases precisa les línies estratègiques que assumeix el Departament de Salut.
Aquestes línies constitueixen la base de l'estratègia i cadascuna inclou àmbits de treball que es desenvoluparan en l'elaboració.
A partir dels deu blocs de recomanacions presentats, es defineixen 24 línies estratègiques amb els seus àmbits, ordenades en tres grans eixos: comunitat, professionals i eines
Aquest document va ser presentat el mes de novembre de 2016.
El conseller de Salut, Antoni Comín, va presentar el 22 de maig de 2017 la nova Estratègia nacional d'atenció primària i salut comunitària (ENAPISC), en un acte obert a més de mig miler de professionals de l'atenció primària del país.
Documentació: Resum i actuacions prioritzades (Maig 2017)
Antecedents: la Reforma de l'atenció primària (RAP) de 1985
L'Estratègia nacional d'atenció primària i salut comunitària (ENAPISC) suposa la revisió i actualització de l'anterior Reforma de l'atenció primària (RAP), que es va iniciar l'any 1985 d'acord amb el Reial decret 137/84 i que finalitzà la seva implantació l'any 2003.
Va significar un punt d'inflexió fonamental en el desenvolupament del sistema públic de salut de Catalunya, perquè va suposar la diversificació de la provisió dels serveis i la transformació del model d'atenció primària en un sistema més integrador.
Però sobretot, en un model que considerava la salut com un dret bàsic de la ciutadania.
Una concepció transversal de l'atenció primària, com a eix vertebrador del sistema de salut
El Departament de Salut ha establert com una de les prioritats de la XI Legislatura potenciar l'atenció primària com a eix vertebrador del sistema de salut i peça clau per millorar l'estat de salut de la població, garantir i augmentar l'equitat i millorar l'eficiència del sistema.
L'actualització del model i la nova ENAPISC era imprescindible perquè els canvis demogràfics, epidemiològics i culturals obliguen a adaptar l'enfocament d'atenció a les necessitats de la ciutadania.
I també per la necessitat de completar el desenvolupament d'aspectes tant importants com la salut comunitària o la recerca en l'atenció primària de salut.
Impulsar un nou model de l'atenció primària i salut comunitària fonamentat en el concepte integral de salut, que n'inclogui els determinants socials i que la consolidi com a eix vertebrador del sistema públic de salut, de manera que contribueixi a resoldre les necessitats de les persones des de la proximitat, atenent la realitat del seu entorn.
Busca una orientació salutogènica, centrada en la persona, integrada i deliberativa en la presa de decisions compartides, que tingui cura de la protecció i promoció del professionalisme i que com a valor principal garanteixi la qualitat de l'atenció i fomenti la participació ciutadana com un instrument per afavorir l'apoderament de les comunitats.
L'ENAPISC té com a objectiu principal enfortir l'atenció primària i la salut comunitària i consolidar-la com a eix vertebrador del sistema sanitari públic.
Els principis clau de l'estratègia són:
- Potenciar l' orientació comunitària com a estratègia de generació de salut i de lluita contra les desigualtats en salut.
- Garantir un model biopsicosocial d'atenció centrat en la persona.
- Respondre als canvis demogràfics i a l'augment de la multimorbiditat.
- Garantir la qualitat i seguretat.
- Abordar les desigualtats amb equitat territorial i sostenibilitat del sistema públic.
- Consolidar els lideratges professionals i fomentar la participació de la ciutadania.
La Biblioteca ofereix accés als recursos d'informació relacionats amb l'àrea de les ciències de la salut.
Al mateix temps, dóna assistència i formació en la localització i recuperació de la informació científica per tal de contribuir a la millora de la qualitat de l'assistència sanitària, de la recerca biomèdica i de la gestió sanitària.
Té la condició de centre de consulta i de recerca al servei del personal del Departament, dels professionals de l'àmbit sanitari, investigadors, docents, estudiants i de tota la ciutadania en general.
Política i gestió sanitària, economia de la salut, salut pública, protecció de la salut, farmàcia, legislació sanitària i administració pública.
A la informació que hi ha a continuació trobareu marcada amb un asterisc (*) aquella documentació susceptible de ser consultada i que, per tant, no caldrà que el ciutadà presenti, si no denega l'autorització de la seva consulta:
L'Agència de l'Habitatge de Catalunya pot sol·licitar, directament o a través de les entitats col·laboradores en la gestió d'aquestes prestacions, documentació complementària per ampliar el seu coneixement sobre la sol·licitud presentada.
Incompatibilitats i compatibilitats
Aquestes prestacions són incompatibles amb qualsevol altre ajut per al pagament del lloguer que gestioni l'Agència de l'Habitatge de Catalunya, i amb el cobrament d'altres ajuts, que provinguin de qualsevol Administració o organisme públic per a les mateixes mensualitats del mateix any i que tinguin la mateixa finalitat.
Quan les prestacions es destinin a mensualitats diferents, la suma dels imports a percebre en un mateix any natural no pot ser superior a 3.000 euros.
Es pot concedir a una mateixa persona qualsevol de les prestacions que preveu aquesta Resolució, sempre que es destinin a mensualitats diferents i la suma dels imports a percebre en un mateix any natural no superi la quantitat de 3.000 euros.
El pagament de la prestació es farà per transferència bancària a la persona sol·licitant.
Les sol·licituds s'han de presentar a les següents dependències:
El termini màxim per resoldre les sol·licituds i notificar la resolució, degudament motivada, és de tres mesos a comptar des de la data de presentació de la sol·licitud.
Transcorregut aquest termini, si no s'ha notificat la resolució expressa, les persones interessades poden entendre desestimades les seves sol·licituds per silenci administratiu.
Contra les resolucions d'atorgament o denegació d'aquestes prestacions, que exhaureixen la via administrativa, es pot interposar recurs de reposició en el termini d'un mes a comptar de l'endemà de la notificació, davant la persona titular de la direcció de l'Agència de l'Habitatge de Catalunya, o recurs contenciós administratiu, davant de l'òrgan judicial que sigui competent, en el termini de dos mesos.
Es pot sol·licitar la validació d'habitatges assequibles en qualsevol moment abans de la presentació de l'autoliquidació de l'impost sobre habitatges buit.
La presentació de l'autoliquidació de l'impost s'ha de fer en el període de l'1 al 20 de març de l'any següent a la data de meritació.
Documentació que cal aportar respecte contractes signats fins el 31 de desembre de l'any de meritació per sol·licitar la validació dels habitatges com a assequibles:
La validació d'habitatges assequibles requereix la subscripció d'un contracte de lloguer, o qualsevol altre dret que impliqui una cessió d'ús de l'habitatge, que compleixi amb els següents requisits:
Els ingressos familiars ponderats dels ocupants de l'habitatge no poden superar 5 vegades IRSC (Indicador de Renda de Suficiència de Catalunya).
La quantia, d'acord amb el que disposa el Decret 75/2014, de 37 de maig, és de:
Aquests ingressos es refereixen a la suma dels ingressos de tots els membres que formen la unitat de convivència (base imposable general i base imposable de l'estalvi de la Declaració de l'impost sobre la renda de les persones físiques).
A l'efecte de l'impost sobre habitatges buits, s'entén per:
El còmput del període de dos anys s'inicia a partir de la data en què l'habitatge està a disposició del propietari per ser ocupat o per cedir-ne l'ús a un tercer, i no hi ha cap cas que justifiqui la desocupació.
En cas dels habitatges de nova construcció, s'entén que hi ha disponibilitat perquè l'habitatge sigui ocupat a partir de tres mesos a comptar de la data del certificat de final d'obra.
El sol·licitant, un cop s'identifiqui a Tràmits gencat amb el seu certificat digital, podrà comprovar tots els tràmits que ha realitzat, accedint a l'opció de menú ' La meva carpeta '.
Pot obtenir més informació sobre el funcionament dels tràmits a l'apartat Preguntes freqüents de l'ajuda.
L'Agència emetrà la corresponent resolució sobre la validació d'habitatges assequibles i notificarà al titular de l'habitatge si compleix els requisits establerts a la normativa en un termini màxim de tres mesos a comptar de la data de presentació de la sol·licitud.
Transcorregut aquest termini sense que l'Agència de l'Habitatge de Catalunya hagi notificat la corresponent resolució, s'entendrà que la sol·licitud s'estima per silenci administratiu.
El període de presentació de sol·licituds és del 7 de juliol al 4 d'octubre de 2020
Cal emplenar tots els formularis en format PDF autoemplenable, imprimir-los i signar-los quan sigui necessari.
És imprescindible presentar-los en suport digital per via telemàtica, juntament amb la sol·licitud de la subvenció.
La documentació necessària podeu consultar-la a l'annex 1, de la Resolució TES/1565/2020, de 29 de juny, per la qual s'obre la convocatòria de subvencions.
És una subvenció individual que poden demanar els titulars dels habitatges de juntes de propietaris que promoguin les obres objecte de rehabilitació.
Els sol·licitants de l'ajut de cohesió social han d'ésser titulars registrals de l'immoble.
Els titulars han d'acreditar uns ingressos de la unitat de convivència inferiors a 2 vegades l'indicador de renda de suficiència de Catalunya (IRSC).
Segons els membres de la unitat de convivència i la zona geogràfica on estigui situat l'habitatge, podeu consultar la taula en el web habitage.gencat.cat
En el supòsit que algun membre de la unitat de convivència estigui afectat per alguna discapacitat, en les condicions que determina la normativa de l'impost sobre la renda de les persones físiques, s'aplicarà el tram següent.
No han de tenir cap altra propietat a Catalunya.
La quota de participació a les obres de rehabilitació no ha de ser superior a la quantitat que correspondria segons el coeficient de participació de propietat horitzontal sobre la part d'obra no subvencionada.
Fins al 100% de l'import de la quota individual de participació en les obres de rehabilitació, sempre que aquesta no sigui superior a la quantitat que correspondria, en aplicació del coeficient de participació de propietat horitzontal sobre la part d'obra no subvencionada.
El sol·licitant, un cop s'identifiqui a Tràmits gencat amb el seu certificat digital, podrà comprovar tots els tràmits que ha realitzat, accedint a l'opció de menú ' La meva carpeta '.
Pot obtenir més informació sobre el funcionament dels tràmits a l'apartat Preguntes freqüents de l'ajuda.
El termini màxim per emetre la resolució i notificar-la serà de dos mesos a partir de la finalització del període de presentació de sol·licituds.
Un cop transcorregut aquest termini sense que s'hagi notificat la resolució expressa, les sol·licituds s'entenen desestimades per silenci administratiu.
La persona titular de l'òrgan competent és qui ha de resoldre la concessió dels ajuts.
La concessió de l'ajut complementària depèn en primer terme de la concessió de l'ajut per les obres de l'edifici i en segon terme de la verificació dels requisits individuals.
A la resolució es fa un reconeixement de la subvenció.
El resultat de cada sol·licitud es notifica a la persona sol·licitant.
La resolució dictada no exhaureix la via administrativa.
Contra aquesta, es pot interposar un recurs d'alçada davant de la Direcció de l'Agència de l'Habitatge de Catalunya en el termini d'un mes, a comptar des de l'endemà de la notificació de la resolució.
La documentació que cal aportar juntament amb la sol·licitud, segons el model normalitzat per l'Agència de l'Habitatge de Catalunya, és:
Requisits per a adquirir un habitatge protegit (HPO)
Són habitatges amb protecció oficial els habitatges que hagin estat declarats així per l'Organisme competent en matèria d'habitatge a instància d'un promotor.
La durada de la protecció oficial d'aquests habitatges és:
Aquesta qualificació suposa que:
El visat és l'acte administratiu pel qual l'Administració comprova que els contractes s'ajusten a la legalitat:
Tot això sense perjudici que les parts puguin pactar les clàusules que consideren oportunes respecte a aspectes no previstos en les obligatòries.
Són nul·les les transmissions i les cessions d'ús per qualsevol títol sense haver obtingut el visat perceptiu.
L'Agència de l'Habitatge de Catalunya comprova que es donen les condicions legals establertes per a la compravenda de l'habitatge (visat del contracte).
Un cop efectuades aquestes comprovacions, es notifica la resolució a la persona venedora en un termini màxim de tres mesos.
Contra la resolució es pot interposar en el termini d'un mes, a comptar des de la seva notificació, un recurs d'alçada davant el Director de Promoció de l'Habitatge de l'Agència de l'Habitatge de Catalunya.