projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
L'especialitat de pintura mural intervé especialment en la conservació del patrimoni artístic i decoratiu integrat en els edificis i monuments.
Les restauracions inclouen des de pintures decoratives d'època romana fins a obres religioses dels segles XI al XVIII.
Les patologies principals amb què ens trobem estan produïdes pels efectes mediambientals adversos sobre les obres.
Sovint hi ha hagut filtració d'humitat que ha atacat el suport, aparició de sals, carbonatacions, atac biològic, etc. La tasca conservativa és primordial, doncs, abans de qualsevol intervenció de restauració.
Un cop estabilitzades les condicions mediambientals, es pot intervenir en el suport, en la preparació i en la capa pictòrica, per tal de retornar la integritat i la llegibilitat a la pintura.
La restauració ha tornat a la llum algunes descobertes excepcionals com les pintures romanes del carrer Pere Martell de Tarragona, les romàniques de Sant Víctor de Dòrria o les romàniques i gòtiques de Sant Vicenç d'Estamariu.
Es restauren obres en els tallers, però la gran majoria d'intervencions es fan in situ.
S'intervenen principalment obres provinents de patrimoni eclesiàstic, civil, museogràfic i arqueològic, ja siguin escultures exemptes, retaules o elements escultòrics integrats a monuments i conjunts arquitectònics ornamentals.
Algunes de les restauracions més importants del CRBMC en aquesta especialitat són un sarcòfag romà (Ager), el retaule de Santa Llúcia (Lleida), el retaule de Sant Llorenç (Lleida), el mausoleu de Pere II (Santes Creus), el retaule de la Verge del Roser (Albesa), el retaule de la Mare de Déu (Beget), un sant enterrament de Crist (Vallbona de les Monges) o la Mare de Déu del Pla (Sant Miquel de Camarasa).
Els problemes principals que presenta l'escultura en pedra són la fragmentació del suport i les repintades, que no permeten veure l'obra en la seva integritat, tal com va ser concebuda.
Moltes de les obres que es tracten han perdut també, totalment o parcialment, la seva policromia.
El procés de conservació–restauració es fonamenta, habitualment, en la recomposició i consolidació de les parts de l'objecte i la neteja.
A causa de la dificultat de manipulació es disposa de maquinària específica.
Des d'aquesta especialitat també es gestiona i es fa la conservació–restauració d'aquests béns.
Es treballa en coordinació amb el Servei de Patrimoni Arquitectònic de la Generalitat de Catalunya.
Intervenció en escultures del Museu Nacional Arqueològic de Tarragona per a l'exposició "Tarraco.
Es conserven i restauren retaules, talles i pintures sobre taula, procedents d'arreu de Catalunya.
La majoria són de temàtica religiosa, pertanyents a retaules d'esglésies o museus.
Habitualment, es tracta d'obres amb un important debilitament del suport, aixecaments de capa de preparació i pictòrica, i abundant brutícia superficial.
És imprescindible fixar, consolidar i netejar l'obra.
En funció del criteri final que es decideixi, es massilla i es retoca cromàticament o s'opta per un criteri arqueològic.
La presentació final dels retaules es pot fer de dues maneres diferents.
Quan manca l'arquitectura de fusta del retaule, es fa, normalment, amb estructures d'alumini anoditzat i/o amb perfils d'acer inoxidable.
Quan l'estructura es conserva però està en mal estat, es complementa amb l'ajuda d'estructures de perfils d'alumini anoditzat, d'acer inoxidable i/o fusta de cedre.
Restauració del retaule de sant Sadurní de Malanyeu (vídeo)
Restauració del retaule de la Pietat, Museu Diocesà d'Urgell (vídeo)
Stop-motion del muntatge del Retaule de Salelles (vídeo)
El Butlletí de novetats de la Biblioteca central del Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya recull periòdicament els materials bibliogràfics i documentals incorporats al fons de la Biblioteca.
El Butlletí s'organitza per matèries i els registres es troben ordenats alfabèticament.
A més, conté un sumari per matèries per tal d'agilitzar i facilitar la seva consulta.
Tota la informació ressenyada pot ser consultada, es pot demanar en préstec, o bé se'n poden demanar fotocòpies.
Si desitgeu rebre el Butlletí a la vostra bústia electrònica, envieu el vostre correu electrònic a: [EMAIL] indicant en l'assumpte ALTA BN.
L' activitat industrial a Catalunya històricament ha tingut un gran pes en el conjunt de l'economia catalana, i ha arribat a convertir-se en l' avantguarda industrial d'Espanya.
Tot i que, tradicionalment, els sectors principals d'aquest creixement han estat el químic, l'alimentari, l'energètic o el metal·lúrgic, en els darrers decennis s'ha començat a dedicar una atenció especial a l'economia creativa i del coneixement, una activitat que creix a tot el món.
Dins d'aquest canvi de paradigma econòmic, vinculat a les noves tecnologies, també les indústries culturals i creatives s'han configurat com un nou motor de la innovació econòmica i social.
Més enllà de les circumstàncies especials de la situació de crisi dels darrers anys, el sector de la cultura i la creació s'ha situat com un dels principals creadors de riquesa i ocupació a Catalunya: el seu pes econòmic és de l'1,9 % del total de l'economia catalana el 2013 i dóna feina a més de 148.000 treballadors (el 2015).
Les gairebé 34.000 empreses culturals representen un 5,7 % del teixit empresarial català, del qual un 27 % s'emmarca dins l'activitat d'arquitectura, al voltant del 21 % d'empreses es dediquen a les arts visuals i gairebé un 19 % als llibres i la premsa.
Pel que fa al volum de negoci, el sector cultural genera 9.700 milions d'euros l'any 2013, per darrera de gegants com el sector turístic (26.500 milions d'euros) i la indústria alimentària (21.900 milions d'euros), però per davant d'altres branques importants de l'economia, com ara el sector farmacèutic (6.100 milions d'euros).
La cultura també aporta valor en termes econòmics a través del turisme, que en les darreres dècades s'ha convertit en una de les fonts de riquesa més destacades a Catalunya, que se situa al capdavant de l'Estat pel que fa a entrades turístiques.
Gairebé 17 milions de turistes internacionals (un 26 % del total estatal l'any 2014) deixen una despesa de més de 15.000 milions d'euros al territori.
En matèria de comerç internacional, les exportacions catalanes de béns i serveis culturals i de creació mantenien des de l'any 2009 una tendència a l'alça fins a la caiguda de 2013.
El valor de les exportacions (625 milions d'euros) és superior al de les importacions (365,6 milions d'euros), cosa que genera una balança comercial positiva.
En aquest sentit, la indústria editorial catalana és el sector cultural més internacionalitzat.
Amb una superfície de 32.107 quilòmetres quadrats, Catalunya és la sisena comunitat autònoma de l'Estat espanyol més extensa i la segona més poblada.
El territori està dividit en 42 comarques i té 947 municipis, amb una majoria de població resident en nuclis urbans de més de 50.000 habitants.
Segons el padró municipal del 201 4, Catalunya té 7,5 milions d'habitants, dels quals gairebé 5 milions viuen a l'àmbit metropolità de Barcelona.
La capital catalana i la seva àrea d'influència configuren una de les regions de major desenvolupament econòmic i empresarial de l'àrea del Mediterrani.
A l'actualitat, el 64 % dels catalans són nascuts a Catalunya, un 19 % van néixer en d'altres comunitats de l'Estat i un 17 % són d'origen estranger.
Arreu de Catalunya existeixen equipaments o seus culturals que són tant de titularitat pública com privada o del tercer sector (associacions, centres d'estudi, fundacions, etc.), i que ofereixen als ciutadans la possibilitat d'accedir a la cultura, al mateix temps que s'encarreguen de preservar-la.
Actualment hi ha 4.804 equipaments culturals públics distribuïts arreu del territori català entre arxius, biblioteques, museus, teatres i auditoris, espais d'arts visuals, cinemes i centres culturals polivalents.
El Departament de Cultura disposa d'un cercador web d'equipaments culturals perquè el ciutadà pugui conèixer quins d'aquests equipaments hi ha al seu municipi o comarca. www.gencat.cat/equipaments i pect.cultura.gencat.cat/difusio.
Els diversos equipaments culturals públics estan organitzats en sistemes específics com el Sistema de Museus, el Sistema de Lectura Pública de Catalunya, el Sistema d'Arxius, el Sistema Públic d'Equipaments Escènics i Musicals de Catalunya i la Xarxa de Centres i Espais d'Arts Visuals.
Al llarg dels segles, Catalunya ha anat conservant per tot el territori un conjunt de béns materials i immaterials que constitueixen el patrimoni cultural català.
D'una banda els museus, els arxius i les biblioteques, i el patrimoni arquitectònic, arqueològic i paleontològic són la part del llegat material i que es pot consultar amb el Pat.mapa.
D'altra banda, pel que fa a la cultura popular, Catalunya aplega una gran diversitat de manifestacions, festes, tradicions i entitats d'interès cultural que configuren el patrimoni immaterial català.
El Catàleg del Patrimoni Festiu de Catalunya fa una acurada catalogació de les festes, que situa al Mapa del Patrimoni Festiu.
L'anàlisi de les dades recollides de cadascun dels àmbits culturals permet fer una lectura de la realitat del sector.
A partir de la informació més recent, Catalunya avui proposa una panoràmica actual de la cultura a Catalunya a partir de sis aspectes clau: les polítiques culturals, la cultura al territori, l'economia i la cultura, el consum i la participació cultural, la internacionalització de la cultura i la creació, i la llengua catalana.
Els fulls de difusió DeCultura ofereixen de manera periòdica una anàlisi sobre les darreres dades disponibles relacionades amb el món de la cultura.
Cada número tracta una temàtica diferent, des dels resultats de l'estadística oficial dels diversos àmbits, el consum i la participació cultural o l'ocupació en el sector de la cultura i la creació, fins a temes econòmics com la distribució dels pressupostos o la fiscalitat en la cultura, a més d'anàlisis sectorials, polítiques culturals i recerca, entre d'altres.
Podeu accedir als DeCultura a través d'aquest cercador, que us llistarà documents d'una mateixa temàtica o per la paraula que hàgiu introduït en el quadre de cerca.
L' Estadística de despesa en cultura de l'Administració local a Catalunya és una activitat estadística oficial integrada en el Programa anual d'actuació estadística corresponent, que desplega la Llei del Pla estadístic de Catalunya.
La primera edició de l' Estadística de despesa en cultura de l'Administració local a Catalunya es va dur a terme l'any 1995, partint dels antecedents metodològics següents: el Mapa de infraestructuras, operadores y recursos culturales (MIOR) del Ministerio de Cultura i La dimensió econòmica del sector de la cultura i la comunicació a Catalunya, del mateix Departament de Cultura.
En l'edició del 2010 s'incorpora la metodologia de recollida de dades a través d'un qüestionari electrònic.
Els resultats de l' Estadística de despesa en cultura de l'Administració local a Catalunya es difonen a través de la publicació Estadístiques culturals de Catalunya i dels informes comparatius anuals.
Els Fulls de Cultura presenten una anàlisi detallada d'aquesta despesa.
Per a què serveixen les dades que recull Departament de Cultura?
Quins són els procediments seguits?
El Departament duu a terme diverses operacions estadístiques que permeten analitzar la realitat cultural del país.
Les dades recollides són necessàries per a la planificació de les polítiques culturals i per emprendre i avaluar accions en cadascun dels àmbits culturals.
La secció Metodologia vol oferir un acostament als procediments utilitzats per mesurar el sector cultural català.
Es presenta una introducció a les operacions estadístiques, i es posen a disposició pública diferents qüestionaris.
La Biblioteca central del Departament de Cultura es crea l'any 1985 amb la finalitat de donar suport a les actuacions del Departament i al seu personal.
A la Biblioteca s'hi poden trobar tres fons diferenciats:
La Biblioteca forma part de la xarxa de les Biblioteques Especialitzades de la Generalitat de Catalunya, que són un conjunt de biblioteques especialitzades de titularitat de l'administració de la Generalitat de Catalunya i de les entitats de dret públic que en depenen.
Des de principis de l'any 2017, també s'ha incorporat al Catàleg Col·lectiu de les Universitats de Catalunya (CCUC).
Aquest catàleg conté més de 5 milions de títols i dóna accés a més de 10 milions de documents físics dipositats a les biblioteques del Consorci de Serveis Universitaris de Catalunya (CSUC) i d'altres biblioteques associades.
Els usuaris de la biblioteca són prioritàriament el personal del Departament de Cultura, universitats, investigadors i empreses i entitats relacionades amb la recerca i la gestió cultural.
Aquest apartat recull documents sobre àmbits diversos, com per exemple, els drets d'autor, la formació en els diversos sectors de la cultura, la diversitat cultural, la planificació estratègica en cultura de diversos països, les polítiques culturals a Catalunya i Europa, el turisme cultural, la recerca, l'ocupació, la dimensió econòmica dels sectors culturals a Catalunya, etc.
Trobareu la informació que fa referència a tots aquests àmbits, que no pertanyen a cap de la resta d'apartats.
Museu d'Arqueologia de Catalunya.
Imatge: D. G. el Patrimoni Cultural.
Els museus i les col·leccions conserven, exhibeixen i difonen un conjunt de béns culturals mobles i immobles del patrimoni català.
La llei els classifica en diverses tipologies i facilita la seva agrupació en xarxes temàtiques que s'estructuren a partir dels museus nacionals.
El Museu Nacional d'Art de Catalunya, el Museu d'Arqueologia de Catalunya i el Museu de la Ciència i de la Tècnica de Catalunya van ser creats per la Llei de Museus el 1990.
Trobareu informació del nombre d'equipaments museístics i de la seva distribució territorial, dels visitants, de les activitats i consultes als seus webs, entre d'altres dades.
També podeu conèixer les actuacions en restauració de béns mobles fetes pel Departament de Cultura terme a través del Centre de Restauració de Béns Mobles de Catalunya, un referent en innovació en les intervencions de millora del patrimoni català.
Imatge: D.G. Patrimoni Cultural.
El sistema bibliotecari català està format pel Sistema de Lectura Pública de Catalunya; per les biblioteques universitàries, les de centres d'ensenyament no universitari i les especialitzades; i per la biblioteca nacional de Catalunya.
Les biblioteques del Sistema de Lectura Pública disposen d'un fons general, ofereixen un ampli ventall de serveis informatius de tipus cultural, educatiu, recreatiu i social i són accessibles a tots els ciutadans.
Trobareu les dades d'activitat i les de pressupost del conjunt de biblioteques obertes al públic, tant les de titularitat pública com les finançades per entitats privades (caixes d'estalvi, associacions, etc.) i que donen servei amb finalitats informatives, d'investigació, d'educació o recreatives a Catalunya.
Podeu consultar els seus fons, les seves adquisicions, els seus préstecs, les xifres dels usuaris i els treballadors, entre d'altres dades.
El Departament de Cultura porta a terme accions enfocades a la preservació i conservació dels monuments, dels jaciments i dels llocs d'interès cultural del territori català.
En especial, dels béns culturals d'interès nacional (BCIN), que formen part de l'Inventari del Patrimoni Cultural Català, juntament amb els béns culturals d'interès local (BCIL) i d'altres béns que reuneixen valors artístics, arquitectònics i històrics que els distingeixen de la resta.
Trobareu informació dels BCIN per tipologies i per distribució territorial, dels jaciments arqueològics per comarques i períodes històrics i del nombre de visitants als monuments gestionats pel Departament.
També, documents de la dimensió econòmica del sector a Catalunya, a Espanya i a d'altres països, entre d'altres informes.
El de l' audiovisual i multimèdia és un àmbit multidisciplinari que inclou els sectors més tradicionals de l'audiovisual, com el cinema, però també els sectors emergents de continguts digitals, com el dels videojocs, les telecomunicacions, el disseny especialitzat o la publicitat.
Trobareu informació de la indústria cinematogràfica a Catalunya, del nombre de sales i pantalles, llargmetratges, espectadors, recaptació i estrenes, entre d'altres dades.
També de les fires i els festivals vinculats al sector i dels ajuts que el Departament de Cultura destina a les empreses audiovisuals i a la formació en l'àmbit digital.
El de les arts visuals és un sector ampli i heterogeni, en què conviuen disciplines clàssiques com la pintura, la ceràmica, la fotografia i el dibuix, amb d'altres emergents vinculades a les noves tecnologies, com el videoart.
El col·lectiu empresarial més representatiu d'aquest sector vinculat a la creació és el de les galeries d'art, dedicades a l'exposició, promoció i comerç d'obres d'art.
Trobareu informació de les característiques de les galeries d'art del país, així com de la seva activitat, les exposicions i els artistes que han representat.
També de les dades clau del Centre d'Arts Santa Mònica, gestionat pel Departament de Cultura, i de les línies de finançament públic que es destinen a la producció, la millora de les infraestructures i la promoció i difusió d'aquest sector al país, entre d'altres.
Aquesta secció presenta les dades i els informes més rellevants sobre l'activitat que desenvolupen empreses, creadors, gestors, associacions i entitats culturals a Catalunya.
Estructurat en tretze àmbits, l'apartat ofereix una mirada completa al sector cultural català, dimensiona el seu impacte econòmic i mesura la participació activa dels ciutadans.
Les fonts principals d'informació que podeu consultar són les següents:
Presenta les dades actualitzades de les dades estadístiques sobre els principals àmbits del sector de la cultura i la creació del darrer any disponible, amb actualitzacions contínues.
Els sectors considerats són: arxius, biblioteques, museus, patrimoni arquitectònic i arqueològic, arts visuals, cinema, llibre, premsa, teatre i dansa, llengua, finançament, indústries culturals i consum i pràctiques culturals.
Presenta les dades principals de l'acció cultural del Departament de Cultura en els diferents àmbits.
Inclou l'organigrama, les dades d'execució pressupostària i tot el detall de funcions i activitats que ha fet cada unitat directiva.
Els àmbits considerats són: creació i empreses, internalització, patrimoni cultural, cultura popular i associacionisme, llengua, equipaments culturals i administració.
Dóna a conèixer les accions estratègiques del Govern en els diferents àmbits culturals durant el mandat i descriu la política cultural de la Generalitat a través de setze capítols temàtics que ordenen l'àmbit competencial.
Inclou el Resum executiu, que recull les actuacions més destacades explicades al Balanç de Govern.
Els àmbits considerats són: compromís social amb la cultura, internacionalització, equilibri territorial i accés a la cultura, biblioteques, finançament, creativitat i indústries culturals, equipaments culturals, patrimoni cultural, cultura popular i associacionisme, llengua, administració i defensa dels interessos culturals a Catalunya.
Inclou les línies d'actuació de l'ICEC portades a terme per les diverses àrees sectorials i transversals.
Les àrees considerades són: Arts escèniques, Arts visuals, Audiovisual, Desenvolupament Empresarial, Llibre, Música, Mercats, Digital i Públics.
També hi trobareu les dades d'estructura, organització, execució pressupostària i el detall dels ajuts i les subvencions anuals concedides per l'ICEC.
Inclou els treballs tècnics que elabora el Gabinet Tècnic del Departament de Cultura sobre cultura i creació.
Els àmbits considerats són: consum i participació cultural, polítiques culturals, economia de la cultura, anàlisis sectorials i d'estadístiques i d'altres dades d'actualitat que puguin ser d'interès.
El Departament de Cultura, en compliment del Pla estadístic de Catalunya 2017-2020, elabora, recull i publica les dades estadístiques sobre els diferents àmbits culturals a Catalunya.
Per tal de millorar la presentació i la visualització de les dades estadístiques, com a novetat, es publiquen informes estadístics en format Power BI.
Aquest format permet una visualització gràfica dinàmica i interactiva, podent aplicar filtres sobre el propi gràfic que s'apliquen a tota la visualització.
Els informes publicats són els següents:
Dades culturals és la finestra a nombrosos continguts d'informació de qualitat en matèries de cultura i creació que el Departament de Cultura posa a la lliure disposició del ciutadà.
Es tracta de documentació en forma d'anuaris, informes, estadístiques, treballs tècnics, apunts d'actualitat o metodologies que elabora el Departament per tal d'analitzar la realitat cultural de Catalunya.
L'objectiu és esdevenir un canal d 'informació de primer ordre en l'àmbit cultural i en la difusió d'anàlisis sectorials i d'estadístiques.
Amb la voluntat de millorar-ne la visibilitat i garantir-ne un accés més ràpid, la pàgina organitza aquesta informació amb una distribució que simplifica la cerca dels documents i afavoreix la màxima disponibilitat de les dades exposades.
Dades culturals vol ser un espai de consulta àgil i útil tant per a centres d'estudis, observatoris, professionals i estudiants, com per al públic en general interessat en la cultura.
DeCultura és la capçalera de referència del web Dades culturals.
Ofereix treballs tècnics sobre consum i participació cultural, polítiques culturals, economia de la cultura, anàlisis sectorials i d'estadístiques i d'altres dades d'actualitat que puguin ser d'interès.
Les xifres del mes fa una breu presentació de cada nou número dels fulls DeCultura i introdueix notes d'actualitat que són notícia, com la publicació de dades i estadístiques dels diversos àmbits culturals.
Butlletí quinzenal d'actualitat en matèria de cultura i creació.
A través d'aquest Butlletí es difonen els fulls DeCultura, treballs tècnics sobre consum i participació cultural, polítiques culturals, economia de la cultura i anàlisis sectorials, així com les darreres publicacions del Departament i les novetats rebudes a la Biblioteca central.
Presentació dels informes i dades vigents més rellevants sobre l'activitat que desenvolupen empreses, creadors, gestors, associacions, entitats i institucions culturals a Catalunya.
Es poden consultar en forma d'estadístiques, estudis, treballs tècnics o anuaris.
A partir de les últimes dades recollides pel Departament, s'ofereix una panoràmica actual de la cultura a Catalunya en sis apartats.
Descripció dels estàndards adaptats, els procediments seguits i les eines analítiques utilitzades durant el desenvolupament i l'anàlisi posterior de les estadístiques.
S'hi inclou un llistat amb les metodologies adoptades en algunes estadístiques concretes.
L'enllaç Memòries ofereix la Memòria del Departament de Cultura des del 1980 fins a l'actualitat, i també presenta altres publicacions vinculades a l'activitat del Departament, com el Balanç de Govern 2011/2015.
Així mateix, l'enllaç a la Biblioteca central permet accedir a la documentació que genera la Biblioteca central del Departament de Cultura (catàleg, ressenyes, bibliografies selectives, etc.).
Per acabar, a Dades culturals en xarxa es proposa una llista d'enllaços d'interès vinculats a la gestió de la cultura, les polítiques culturals i els servidors estadístics.
Les arts escèniques i musicals comprenen diferents manifestacions artístiques que es representen en viu en escenaris tant de teatre com de carrer.
Els musicals, l'òpera, els espectacles de teatre, dansa, titelles, circ i màgia són les tipologies principals d'aquest sector, en què conviuen una multiplicitat de projectes d'artistes, directors i companyies.
Trobareu informació de les sales i de les companyies de teatre, dansa i circ al territori català, així com de la seva activitat, dels espectadors i dels treballadors.
També de les subvencions que destina el Departament de Cultura a la producció, millora d'infraestructures i formació i promoció del sector a Catalunya, entre d'altres aspectes.