projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El número 37 de la col·lecció 'Documents', escrit per Anna Jolonch, presenta una síntesi de l'agenda política internacional en matèria de reformes educatives i extreu unes conclusions i recomanacions que poden ser d'interès per a Catalunya.
Per això identifica possibles àrees de millora en el sistema educatiu català, a curt i a llarg termini.
L'autora es fixa en aquells elements valorats com a "palanques d'èxit" per a un sistema educatiu que es consideri avançat, des de la perspectiva de la dinàmica del sistema.
Quins són els trets comuns dels models de reforma del sistema educatiu que funcionen arreu?
Aquesta és la pregunta que es formula l'autora per començar el seu estudi.
Sovint hi ha dificultats a l'hora de dur a la pràctica el que han estat bons dissenys: Com s'han implementat les reformes educatives que tenen èxit?
Què caldria tenir en consideració per al cas de Catalunya?
El document és una eina de síntesi que es posa al servei del debat educatiu a Catalunya.
Les anàlisis comparatives internacionals, tenint en compte sempre la visió holística del sistema educatiu, parteixen de les experiències d'èxit d'Anglaterra, Austràlia, Àustria, Canadà, Dinamarca, Estònia, Finlàndia, Holanda i Ontàrio.
Aquests són els capítols del volum: 1.
Equitat i excel·lència: els dos pilars d'un sistema educatiu avançat o d'alt rendiment.
Les palanques per al canvi en la reforma de sistemes educatius.
D'un sistema burocràtic a un sistema que aprèn: palanca de canvi a Catalunya.
Experiències internacionals: estratègies de millora per a l'èxit educatiu.
Recomanacions per a Catalunya: línies estratègiques prioritàries.
Llistat de persones entrevistades.
El número 36 de la col·lecció 'Documents' és un estudi descriptiu de deu sistemes educatius de referència en el món occidental: Alemanya, Anglaterra, Espanya, Finlàndia, França, Itàlia, Suècia, Austràlia, Estats Units i Quebec, que han estat seleccionats per la seva rellevància —per motius diversos— i perquè són especialment significatius per ser comparats amb Catalunya —com és el cas del Quebec.
Per facilitar les comparacions, l'estructura de cada capítol és idèntica.
Cada capítol arrenca amb un apartat que conté una descripció genèrica del sistema educatiu estudiat, que s'ha extret de fonts fiables, citades al final de tot.
Després hi ha una taula amb les dades que s'han considerat més significatives en cada cas.
A continuació, una altra taula presenta les valoracions fetes de cada sistema educatiu analitzat, amb les fortaleses i les debilitats.
I per acabar, hi ha un gràfic que resumeix l'estructura del sistema educatiu.
El document ha servit per complementar i justificar la part de la proposta estructural de la ponència L'arquitectura del sistema educatiu.
Reflexions i propostes, que Joan Mateo va presentar al debat sobre el futur de l'educació a Catalunya que porta per títol Ara és demà, organitzat pel Consell Escolar de Catalunya.
El número 34 de la col·lecció 'Documents' que publica el Consell Superior d'Avaluació del Sistema Educatiu de Catalunya va especialment dirigit als mestres d'educació primària.
El seu objectiu és donar a conèixer les proves de comprensió lectora PIRLS, a través dels textos i les preguntes utilitzats en els seus estudis.
Per això es reuneixen en aquest volum tots els textos i preguntes que la IEA ha fet públics de les edicions del 2006 i del 2011, amb la voluntat que proporcionin als mestres uns models que els ajudin a reflexionar i a millorar les seves activitats d'ensenyament i d'avaluació de la comprensió lectora.
En el primer, la introducció, es presenten breument els fonaments generals de l'estudi PIRLS.
En el segon, s'inclou una síntesi del marc conceptual PIRLS 2016, publicat per la IEA.
En el tercer, s'agrupen els textos i els ítems alliberats de les edicions PIRLS 2006 i 2011.
Són quatre textos aplicats el 2006 i quatre més aplicats el 2011.
En el quart, es proporcionen els criteris de correcció de les preguntes obertes.
Cada un dels textos s'acompanya d'un quadre on es recull el nombre de paraules de cada text, els processos de comprensió lectora avaluats en cada pregunta, el tipus de pregunta, la resposta correcta a la pregunta, el percentatge d'encerts obtingut per l'alumnat d'Espanya i la mitjana internacional del percentatge d'encerts.
El dijous dia 11 de febrer de 2016 va tenir lloc, al Departament d'Ensenyament, una reunió amb els equips de direcció i el professorat de llengua dels centres de la mostra de Catalunya de l'estudi PIRLS 2016.
Aquesta és la documentació que es va lliurar a la reunió.
Proporciona les dades bàsiques de l'avaluació internacional.
El volum presenta dades comparades sobre la relació existent entre l'elecció de centre educatiu i la publicació dels resultats de les avaluacions a catorze sistemes educatius diferents: Alemanya, Austràlia, Catalunya, Estats Units, Finlàndia, França, Grècia, Irlanda, Itàlia, Noruega, Països Baixos, Polònia, Regne Unit (Anglaterra) i Suècia.
La comparació de casos permet observar les tendències existents en la manera de retre comptes dels resultats de rendiment i, alhora, identificar les particularitats de cada model.
L'objectiu d'aquesta comparació és conèixer la inclinació dels diferents sistemes a la publicació dels resultats de les avaluacions i, al mateix temps, identificar l'evolució de les tècniques emprades per a la publicació de la informació.
El volum consta d'una introducció i de cinc capítols.
Els títols dels capítols són els següents: Capítol 1: L'orientació de l'avaluació educativa a mesurar els resultats.
Efectes no desitjats de la rendició de comptes.
Elecció de centre i avaluació educativa des d'una perspectiva internacional.
La publicació de la informació de les avaluacions: anàlisi comparativa.
Com a conclusió, s'inclouen algunes recomanacions per a la presa de decisions de política pública educativa relacionades amb l'elecció escolar i l'avaluació, i alguns mecanismes que cal seguir amb atenció per l'impacte potencial que poden tenir i per l'evolució que podrien tenir en un futur.
El 2006, el número 08 de la col·lecció 'Documents' del Consell Superior d'Avaluació del Sistema Educatiu va acollir el volum titulat Avaluació del projecte COMconèixer.
L'aprenentatge a través de comunitats virtuals, que presentava els resultats de la primera aplicació del projecte.
Ara, amb el volum 32 de la col·lecció, es complementa aquella primera publicació, amb les dades corresponents a l'aplicació del projecte durant el curs 2013-2014.
Com aleshores, els centres participants en el projecte i els individus avaluats constitueixen un univers reduït, per la qual cosa l'enfocament de l'avaluació del projecte ha tingut un caràcter qualitatiu, basat en la percepció del professorat i de l'alumnat participant en el programa.
Han respost uns qüestionaris on se'ls demanava la valoració general del projecte i se'ls preguntava pels aspectes metodològics, la utilitat dels recursos específics i la col·laboració amb les xarxes locals i internacionals.
Les dades de percepció es complementen amb un procés d'observació directa en els centres experimentals.
El primer és una breu descripció del projecte COMconèixer, amb les dades de participació.
El segon descriu el model de l'avaluació del 2014.
El capítol tercer presenta els resultats de l'avaluació, dividits en dos grans blocs: la percepció de l'alumnat i la percepció del professorat.
El quart capítol conté les conclusions i el cinquè, les consideracions finals i recomanacions.
El document es clou amb la bibliografia i nou annexos.
El número 20 de la col·lecció 'Documents', publicat al 2012 amb el títol d' Avaluació del desenvolupament del projecte Filosofia 3/18, oferia informació sobre aquest programa que s'aplica des de fa gairebé trenta anys a diversos centres de Catalunya i en diferents etapes educatives.
El número 31 de la col·lecció acull un altre informe, que analitza la materialització del programa al municipi d'Argentona.
A partir de l'any 2011, les quatre escoles d'educació infantil i primària d'Argentona, totes de titularitat pública, s'han apuntat al programa.
L'avaluació s'ha centrat en dues d'aquestes escoles, que formen el grup de control, i en un grup de contrast, que s'ha obtingut d'una escola de Premià de Mar.
S'ha aplicat un qüestionari als dos grups d'informants, formats per mestres i per famílies.
El volum inclou trenta-cinc preguntes alliberades noves, extretes de vuit unitats de la prova pilot de PISA 2015.
Pertanyen a dos grups: les unitats estàtiques —que inclouen estímuls estàtics, textos, gràfics, taules i preguntes associades– i les unitats interactives —que inclouen estímuls interactius, textos, gràfics, taules i preguntes associades.
El document és una traducció i adaptació de PISA 2015 Released field trial cognitive items, publicat per l'OCDE.
El Consorci PISA posa a l'abast dels professionals de l'educació les preguntes alliberades d'avaluacions anteriors o de pilotatges perquè puguin ser utilitzades com a instruments d'aprenentatge a les aules.
El número 29 de la col·lecció 'Documents' conté sis blocs d'ítems alliberats de matemàtiques i sis blocs d'ítems alliberats de ciències, utilitzats en avaluacions de TIMSS (Estudi Internacional de Tendències en Matemàtiques i Ciències).
En aquesta publicació, cada bloc va acompanyat d'una taula on es relacionen els diferents ítems del bloc amb informació important dels ítems, com és el domini del contingut, el domini cognitiu, la puntuació màxima, la resposta correcta (dels ítems d'opció múltiple) i la mitjana d'encert dels països i territoris de la UE (2014) que van participar a TIMSS 2011, juntament amb la desviació estàndard.
A més a més, també proporciona la mitjana global de cada bloc, per tal de poder valorar la dificultat teoricoempírica de cada ítem.
El volum es completa amb un capítol introductori que relaciona el currículum de matemàtiques i el de medi natural, social i cultural a l'educació primària amb el marc conceptual de TIMSS.
El número 28 de la col·lecció 'Documents' conté un recull de 34 unitats d'avaluació de la competència en comprensió lectora que van aplicar-se en les edicions de PISA dels anys 2000 i 2009, així com altres unitats que van utilitzar-se en els pilotatges previs.
Aquesta relació es basa, principalment, en les unitats publicades a Take the Test: Sample Questions from OECD's PISA Assessments (2009) i PISA 2009 Assessment Framework (2009), documents elaborats per l'OCDE que tenen la finalitat de posar algunes de les unitats d'avaluació utilitzades per PISA a disposició de la comunitat educativa.
Algunes de les unitats que es recullen en aquest volum ja s'havien recollit en diverses publicacions del Consell Superior d'Avaluació del Sistema Educatiu: als números 02, 09 i 12 de la col·lecció 'Documents', al número 19 dels 'Quaderns d'Avaluació' i al número 18 dels 'Informes d'Avaluació'.
El volum conté una síntesi del marc conceptual de la competència en comprensió lectora; quadres on s'organitzen els ítems segons les unitats d'avaluació a què pertanyen; les unitats d'avaluació i els ítems corresponents; les guies de correcció dels ítems; una graella per recollir el percentatge d'encert i la puntuació de l'alumnat a cada ítem; i bibliografia.
En la segona edició d'aquest document s'hi han afegit setze ítems de dues unitats de la prova pilot de PISA 2018.
Tots els ítems han estat aprovats per un grup d'experts per a la seva publicació com a ítems de mostra.
El número 27 de la col·lecció 'Documents' conté 78 unitats d'avaluació de matemàtiques que van aplicar-se en les edicions de PISA dels anys 2000, 2003, 2006 i 2012, així com altres unitats que van utilitzar-se en els pilotatges previs a aquestes edicions.
Aquesta relació es basa en les unitats publicades a Take the Test: Sample Questions from OECD's PISA Assessments (2009) i PISA 2012 Released Mathematics Items (2013).
El volum conté una síntesi del marc conceptual de la competència matemàtica emprat en les diferents edicions de PISA; quadres on s'organitzen els ítems segons les unitats d'avaluació a què pertanyen; les unitats d'avaluació i els ítems corresponents; les guies de correcció dels ítems; una graella per recollir el percentatge d'encert i la puntuació de l'alumnat a cada ítem; i bibliografia.
El número 26 de la col·lecció "Documents" conté un recull de 34 unitats d'avaluació de la competència científica que PISA ha utilitzat i alliberat en les edicions dels anys 2000, 2003 i 2006, així com altres unitats que van utilitzar-se en els pilotatges previs.
El volum també conté el marc conceptual de l'avaluació de la competència científica, que és una traducció del document PISA 2015 Scientific Literacy Assessment Framework, publicat per l'OCDE.
L'estudi PISA de l'any 2015 se centrarà en l'avaluació de la competència científica de l'alumnat de 15 anys.
L'objectiu d'aquest número de la col·lecció "Documents" és ajudar els alumnes a familiaritzar-se amb el tipus d'activitats plantejades a PISA, així com possibilitar que els centres puguin detectar els àmbits en què l'alumnat es desenvolupa favorablement o aquells en què cal posar-hi més atenció.
El volum 25 de la col·lecció "Documents" és la primera part d'una recerca sobre l'evolució del rendiment escolar a l'ensenyament obligatori.
Aquesta primera part se centra en l'anàlisi de l'educació secundària obligatòria en una cohort d'alumnes.
Les dades obtingudes fan referència només a la informació referida a tot aquell alumnat de la promoció (cohort) que s'ha graduat sense repetir i que forma part de la mostra experimental de l'estudi.
Caldrà esperar a la segona part d'aquest estudi, que es publicarà en un altre número de la col·lecció, per conèixer amb més concreció quina ha estat l'evolució acadèmica de TOTA la promoció d'alumnat que va començar primer d'ESO durant el curs 2009-2010, és a dir, l'alumnat repetidor que s'ha graduat, l'alumnat no repetidor que s'ha graduat en un altre centre i més dades complementàries que donin tota la informació sobre l'alumnat de la mostra.
La publicació d'aquest primer document es considera útil ja que està basat en una nova metodologia de seguiment que defineix un monitoratge seqüencial i nominal de l'alumnat de l'ensenyament obligatori, ampliable al no obligatori.
El número 45 de la col·lecció 'Documents' és la traducció del marc conceptual de la competència matemàtica, que és el domini prioritari de l'avaluació PISA 2021.
El document està dividit en els set capítols següents:
Els set exemples il·lustratius de l'annex, en versió anglesa, permeten veure com seran les proves que s'aplicaran en format electrònic.
El número 44 de la col·lecció 'Documents' recull en un sol volum tots els marcs conceptuals de les competències avaluades en la prova de quart d'ESO, que s'aplica a tot l'alumnat de Catalunya des del curs 2011-2012.
Els marcs conceptuals són els següents:
Versions anteriors d'aquests marcs conceptuals es van publicar de manera progressiva en les pàgines web dedicades a l'avaluació anual.
El número 42 de la col·lecció 'Documents' és un estudi comparatiu de països i regions de l'OCDE que pretén ésser una eina de recollida d'informació que sustenti el manteniment de la classificació actual dels centres segons la seva complexitat, o bé que permeti incorporar nous criteris de valoració que tinguin en compte els principis d'equitat i cohesió social, tot basant-se en les estratègies adoptades pels diferents països estudiats.
Els països i regions estudiats en aquest document són Gran Bretanya (Anglaterra), Austràlia, Canadà, Estats Units, Finlàndia, França, Itàlia (Llombardia), Països Baixos, Portugal i Xile.
Els autors del volum són Víctor Arribas, Sergi Cumplido i Marc Martínez.
El Teaching and Learning International Survey és un estudi internacional, promogut per l'OCDE, que indaga sobre les característiques dels docents, les pràctiques educatives i els contextos en què es desenvolupen.
Es tracta d'una enquesta en línia d'uns 45 minuts de durada.
Hi ha dos qüestionaris: un per al professorat i un altre per a les direccions dels centres.
Des del 2008, TALIS s'aplica cada cinc anys.
En el TALIS 2018 hi han participat 45 països i economies.
Set comunitats autònomes d'Espanya han ampliat la mostra per obtenir dades representatives pròpies: Cantàbria, Castella i Lleó, Catalunya, Comunitat de Madrid, Comunitat Valenciana, la Rioja i Principat d'Astúries.
A Catalunya, l'estudi s'ha aplicat al professorat i la direcció de 50 centres que imparteixen classe als tres primers cursos de l'ESO i als mestres i la direcció de 50 centres d'educació primària, entre els dies 5 de març i el 20 d'abril de 2018.
A partir del mes de juny de 2019, l'Instituto Nacional de Evaluación Educativa publica l'informe espanyol TALIS 2018, que conté les dades de Catalunya i de les altres comunitats autònomes que han ampliat la mostra (volum 1 i volum 2).
Catalunya ha participat en l'estudi TALIS 2013 i TALIS 2008.
Es poden consultar les dades del 2013 en l'informe espanyol, elaborat per l'Instituto Nacional de Evaluación Educativa.
Amb l'objectiu de proporcionar eines als centres per a l'exercici de la seva autonomia pedagògica, el Departament d'Educació ha elaborat activitats d'avaluació diagnòstica per als alumnes de final de cicle inicial.
Aquestes activitats diagnòstiques tenen un format globalitzador que integra tots els àmbits a avaluar i que s'emmarca en el context de la realitat propera dels alumnes.
Es plantegen activitats individuals i de grup i s'hi inclouen diferents instruments d'avaluació.
Del 13 al 31 de maig de 2019, el Departament ha previst dur a terme les activitats diagnòstiques en una mostra representativa de centres de diferents tipologies, prèviament seleccionats.
Aquestes activitats aportaran informació sobre el procés d'assoliment de les competències dels alumnes de cicle inicial.
Les activitats diagnòstiques, les guies d'aplicació i reflexió corresponents i els resultats globals de la mostra estaran a disposició de tots els centres educatius i serviran de referent per a la resta de centres que vulguin aplicar les activitats.
Amb l'objectiu de proporcionar eines als centres educatius per a l'exercici de la seva autonomia pedagògica, el Departament d'Educació ha elaborat una prova d'avaluació diagnòstica que els centres poden treballar amb els alumnes que han acabat el cicle inicial d'educació primària.
En aquest moment de l'etapa, els nens i nenes estan en procés d'assoliment de les competències que els han de permetre fer un desenvolupament positiu al llarg de l'educació primària.
Per tant, la prova d'avaluació es pot aplicar indistintament de dues maneres: o bé a principi de curs, als alumnes que inicien el cicle mitjà, o bé a finals del tercer trimestre als alumnes que estiguin acabant el segon curs.
La prova pot ajudar a detectar possibles mancances i a buscar les estratègies necessàries per organitzar les mesures i el suport que permetin la millora dels alumnes.
La prova d'avaluació diagnòstica es presenta en un format globalitzador que s'emmarca en el context de la realitat propera als alumnes.
Mitjançant una sèrie d'activitats, els docents podran avaluar alguns aspectes de la competència matemàtica, de la competència lingüística en llengua catalana i del coneixement del medi social i natural.
En la primera edició, la prova es va aplicar durant el tercer trimestre del curs 2018-2019, a una mostra representativa de centres de Catalunya, prèviament seleccionada pel Consell Superior d'Avaluació del Sistema Educatiu.
Ara, a l'inici del curs 2019-2020, tots els materials estan a disposició de tots els centres educatius que vulguin aplicar la prova.
Els materials i instruments de suport necessaris per a la prova d'avaluació són els següents:
Amb l'objectiu d'acompanyar als centres en l'anàlisi, la reflexió i la presa de decisions, aquest document per a la millora ofereix algunes recomanacions, recursos didàctics i instruments per a la diagnosi.
Les propostes que hi ha s'han elaborat partint d'n marc de referència d'estratègies educatives que promou l'aprenentatge competencial dels alumnes.
Els aprenentatges amb sentit permetran als alumnes tenir coneixement dels seus talents i una major comprensió de la realitat que els envolta.
Informe resum de l'avaluació dels plans d'experimentació per a la reforma de l'ensenyament secundari
Aquest informe inclou resultats i propostes referides a punts difícils i complexos dels àmbit de currículum, formació del professorat, organització i gestió de centres i costos econòmics dels nous plans educatius.
Avaluar per innovar implica fer anàlisis valoratives a partir de les quals es puguin introduir millores, consolidar-les i fer-les duradores.
Per això, aquest informe és un punt de partida perquè el Departament d'Ensenyament planifiqui una avaluació contínua i rigorosa dels resultats de les noves propostes educatives.
Per Ordre de 21 de juny de 1989 es va crear la Comissió Tècnica d'Avaluació dels plans d'experimentació per a la reforma de l'ensenyament secundari (DOGC, núm. 1161, de 28.6.89), òrgan precedent de l'actual Consell Superior d'Avaluació.
Aquesta comissió va elaborar diferents estudis que van ser publicats en aquest Informe resum.
Catalunya va participar, durant el curs 1995-1996, a través del Consell Superior d'Avaluació, en el desenvolupament de l'estudi internacional de centres de primària en col·laboració amb l'INCE (Institut Nacional de Qualitat i Avaluació), del MECD (Ministeri d'Educació, Cultura i Esport).
L'estudi s'incloïa dintre del projecte INES (Projecte Internacional d'Indicadors de l'Educació) de l'OCDE (Organització per a la cooperació i el desenvolupament econòmic) per a la producció d'indicadors dels sistemes educatius.
L'OCDE ha promogut aquests estudis arran del creixent interès que han tingut els indicadors referits als sistemes de presa de decisions en educació, així com a la formació i condicions de treball del professorat, a la direcció escolar, a l'equitat, als aspectes curriculars i organitzatius dels centres, a la participació dels pares en l'educació escolar, i també a l'avaluació.
Mitjançant un qüestionari adreçat als directors/es es va recollir informació sobre els aspectes abans esmentats.
A Catalunya van ser 80 els directors i directores participants, de centres de titularitat pública i privada i de les diferents delegacions territorials, tot i que es va recollir informació en 20 centres més per poder tenir dades representatives de tot el territori.
Amb aquest qüestionari es va obtenir informació sobre l'estabilitat del professorat a primària, la direcció escolar, el treball en equip, l'avaluació, l'atenció a la diversitat, l'orientació amb vista a la millora de resultats i la participació de les famílies.
Catalunya va participar durant el curs 2000-2001, a través del Consell Superior d'Avaluació, en el desenvolupament de l'estudi internacional de centres de secundària postobligatòria col·laborant amb l'INCE (Institut Nacional de Qualitat i Avaluació), del MECD (Ministeri d'Educació, Cultura i Esport).
L'estudi s'incloïa dintre del projecte INES (Projecte Internacional d'Indicadors de l'Educació) de l'OCDE (Organització per a la cooperació i el desenvolupament econòmic) per a la producció d'indicadors dels sistemes educatius.
L'OCDE ha promogut aquests estudis arran del creixent interès que han tingut els indicadors referits als sistemes de presa de decisions en educació, així com a la formació i condicions de treball del professorat, a la direcció escolar, a l'equitat, als aspectes curriculars i organitzatius dels centres, a la participació dels pares en l'educació escolar, i també a l'avaluació.
En el cas dels centres de secundària postobligatòria els aspectes més rellevants es van agrupar en quatre àmbits:
Mitjançant un qüestionari adreçat als directors/es es va recollir informació sobre els aspectes abans enunciats.
A Catalunya van ser 53 els directors i directores participants, de centres de titularitat pública i privada i de les diferents delegacions territorials, i de l'àmbit estatal n'hi van participar 370