El projecte Life-Pletera, emmarcat dins del programa Life -l'únic instrument financer de la Unió Europea dedicat exclusivament al medi ambient-, va posar punt i final el 31 de desembre de 2018 després de quatre anys de treballs per la recuperació de l'antiga maresma de la Pletera, parcialment urbanitzada a finals del anys 80.
El soci promotor i beneficiari del projecte ha estat l'Ajuntament de Torroella de Montgrí; com a socis col·laboradors figuren la Generalitat de Catalunya mitjançant la Direcció General de Polítiques Ambientals i Medi Natural i el suport del Parc Natural del Montgrí, les Illes Medes i el Baix Ter, la Universitat de Girona a través de la Càtedra d'ecosistemes litorals mediterranis, i l'empresa de transformació agrària TRAGSA; i per últim, la diputació de Girona com a soci cofinançador.
Els aiguamolls són un ecosistema molt present arreu del planeta.
Tot i això, la seva explotació i dessecació al llarg de la història n'ha provocat la reducció en milers d'hectàrees.
La maresma de la Pletera no n'és una excepció: la seva situació costanera ha fet que estigui al punt de mira de la transformació urbanística lligada al desenvolupament del turisme.
L'abril del 1986 s'aprova el Pla parcial del sector I de la Pletera i s'inicia el procés de rebliment i dessecació de l'espai, amb l'abocament de 800 tones de runes diàries.
S'enllesteix la urbanització de la primera fase l'agost del 1988 i, posteriorment, s'atura la continuació del projecte d'urbanització.
Mentrestant, la Generalitat de Catalunya aprova la Llei d'espais naturals l'any 1985 i el Decret del Pla d'espais d'interès natural l'any 1992, malgrat que l'àrea de la Pletera no queda sota cap figura de protecció legal.
El març del 1998, però, la Direcció General de Costes traça la línia de domini públic maritimoterrestre pel darrere de la zona urbanitzable, ja que tota aquesta àrea conforma una zona de maresma que s'ha de protegir sota la Llei 22/1988, de 28 de juliol, de costes.
D'aquesta forma es declara com a zona no urbanitzable i s'inclou la zona de la Pletera dins l'Espai d'Interès Natural.
L'any 2006, la Generalitat aprova definitivament que els espais inclosos al PEIN s'incorporin com a espais de la Xarxa Natura 2000 (xarxa d'espais naturals europeus), cosa que aprova la Comissió el 2008.
Per tant, la Pletera passa a ser Espai de la Xarxa Natura 2000.
Cal afegir que el 2010 s'aprova la Llei de declaració del Parc Natural del Montgrí, les Illes Medes i el Baix Ter, els límits del qual són els mateixos que l'espai ES5120016 el Montgrí – les Medes – el Baix Ter, de la Xarxa Natura 2000.
Malgrat tot, la consciència de preservació d'aquestes zones tan riques en diversitat biològica i importants per a l'equilibri ecològic planetari ha anat creixent en aquestes últimes dècades.
I una mostra la tenim en el projecte Life-Pletera, els objectius del qual són els següents:
Per a la consecució d'aquest objectius s'han dut a terme les següents actuacions:
I més concretament, pel que fa al Departament de Territori i Sostenibilitat(DTES), els treballs en els que la Direcció general de Polítiques Ambientals i Medi Natural, a través del Parc Natural del Montgrí, les Illes Medes i el Baix Ter, han tingut més pes són:
El projecte post Life recau principalment sobre el Parc, va del 2019 al 2023 i es tracta d'actuacions de manteniment per evitar-ne la degradació i per analitzar l'evolució dels ecosistemes a mitjà i llarg termini.
Per tant, el Pla de conservació inclou manteniment de les infraestructures, neteja de la zona, seguiment de nivells d'aigua i salinitat, seguiment de l'estat de poblacions d'espècies i hàbitats, vigilància d'espècies invasores i seguiment de programa educatiu.
Aquests són els aspectes clau a destacar pel DTES:
Contaminació atmosfèrica i protecció de l'ambient atmosfèric, Restauració de sòls degradats, Nous objectes de conservació, Mitigació.
Per saber-ne més: Parc Natural del Montgrí, les Illes Medes i el Baix Ter