projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
A Barcelona, el Dissabte 26 de setembre, de 9:30 a 20:00 h
Fa 11 anys GASS va organitzar la I Jornada de diàlegs entre medicines a la seu del Departament de Salut de la Generalitat de Catalunya.
Allà es va exposar el tractament de les addiccions amb les medicines tradicionals, tot mirant d'obrir perspectives i mirades en la temàtica.
En la II Jornada de diàlegs entre medicines: l'abordatge espiritual de les addiccions, es profunditzarà sobre un tema tabú: Millora la salut, i en concret la de persones addictes, la pràctica espiritual?
Es tracta d'oferir un testimoni personal i professional de qui ha aprofundit en la dimensió espiritual com a eina terapèutica.
Una oportunitat de profunditzar en una temàtica que requereix d'una visió encara més holística, atrevida i avantguardista.
Per això, es comptarà amb ponents que han experimentat personal i professionalment els beneficis, avantatges i límits d'aplicar procediments espirituals en la salut.
La II Jornada s'ubicarà a la casa modernista de Martí Codolar de Barcelona.
Les places són limitades i en el preu entra l'esmorzar i el dinar per poder intercanviar més impressions i idees entre les persones assistents.
Grup Associat pels Serveis de Salut
Preu i inscripcions: http://www.dialegsmedicines.org/?page_id=67
Més informació: http://www.dialegsmedicines.org/
Què són, d'on provenen, de quins tipus n'hi ha, com actuen i quins efectes i riscos tenen per a la salut.
Hi ha molts mites al voltant de les drogues i el seu consum, com per exemple, pensar que l'alcohol ajuda a entrar en calor, que el cànnabis no crea dependència o que fumar un cigarret relaxa.
Aquí teniu una llista dels tòpics més estesos
Com es poden reduir els riscos associats al consum de drogues i disminuir els consums problemàtics.
Tot i que no totes les persones que tenen algun contacte amb drogues tenen necessàriament problemes, hi ha determinades situacions que us poden fer pensar que el consum se us està escapant de les mans.
Com es pot fer front a un problema amb el consum de drogues: tipus, centres de tractament, serveis d'informació i orientació en drogodependències, recursos sanitaris disponibles.
Dades sobre l'evolució i la prevalença del consum de drogues a la població de Catalunya, segons els diferents tipus de substàncies.
Per obtenir més informació sobre les drogues i les drogodependències, consulteu la llista de recursos següent.
Si voleu estalviar-vos problemes legals i judicials relacionats amb el consum de drogues, és important conèixer una mica tot el que diuen les lleis sobre aquesta matèria.
Campanya de sensibilització sobre el consum d'alcohol organitzada anualment en el marc del Dia sense alcohol, el 15 de novembre.
Llista de termes relacionats amb l'àmbit de les drogodependències.
Les enquestes poblacionals que es porten a terme a Catalunya per investigar el consum de drogues són instruments valuosos per a la vigilància epidemiològica dels trastorns per consum de substàncies i dels seus problemes associats.
Les enquestes poblacionals son:
Facilita l'estudi del consum de drogues i les addiccions comportamentals en una mostra representativa dels escolars catalans de 14 a 18 anys.
L'Observatori català sobre drogues i addiccions és un servei que recull informació i dades relacionades amb les drogues i les addicions comportamentals, tant de font pròpies com les generades per altres fonts (altres departaments, centres,...), analitza i interpreta aquestes dades, i les difon entre els responsables de les polítiques, els professionals i la ciutadania.
L'objectiu general és proveir d'una estratègia integrada per al monitoratge i avaluació del consum de drogues i les addiccions comportamentals, i el seu impacte en la malaltia atribuïble i càrrega social i per a l'avaluació de les polítiques preventives
La importància de tenir una perspectiva transcultural és, de manera similar a com succeeix amb la perspectiva de gènere, indispensable per poder oferir una atenció de qualitat a tots els usuaris de la XAD, independentment del seu origen ètnic i nacionalitat.
Per incrementar la competència cultural dels centres i dels professionals en els àmbits institucional, organitzacional, i individual, la XAD disposa de diversos recursos:
Segons les condicions del Departament de Benestar i Família, que finança aquest tipus de recurs, l'usuari es fa càrrec d'una part del cost del tractament, sempre que sigui possible.
Comprèn una durada de sis a divuit mesos, en funció del programa terapèutic i de les necessitats individuals de cada resident.
Actualment, hi ha definits tres tipus de programes segons durada del tractament i la intensitat de la intervenció professional (ràtios de professionals): llarga, mitjana i curta estada.
Per tal de valorar l'adequació del tractament a la comunitat terapèutica:
En el cas que la persona sigui admesa en el programa, es concreten data i altres condicions per efectuar l'ingrés a la comunitat terapèutica.
El professional de la comunitat terapèutica s'ha de coordinar amb el professional de referència que ha derivat el cas per tal d'informar-lo sobre com ha anat el procés, els acords presos i els termes de l'ingrés.
En cas de no-admissió de la persona sol·licitant, se la retornarà al seu centre/professional de referència de la XAD
La documentació que cal presentar prèviament al dia de l'ingrés a la comunitat terapèutica, a més dels informes de derivació, és la següent:
La guia s'adreça a tots els professionals que participen en la prestació de l'assistència sanitària i combina la metodologia clàssica de prevenció de riscos laborals amb l'enfocament propi de la salut pública i la promoció de la salut.
Així mateix, dona una gran importància a la participació dels diferents agents responsables, a l'autocura i al treball des de diferents àmbits d'actuació.
S'ha elaborat a partir de la reflexió d'un grup de treball format per professionals experts i representants de diferents disciplines, amb els objectius següents:
La guia es va presentar el 12 de juliol de 2012 en el marc d'una jornada al Col·legi Oficial de Metges de Barcelona, en què es va explicar la metodologia seguida per elaborar-ne el contingut i se'n van proposar exemples pràctics.
La professora Jenny Firth-Cozens, catedràtica de psicologia clínica de l'Imperial College London i experta en intervencions de promoció del benestar dels professionals de la salut, va actuar de conferenciant invitada i va parlar sobre l'experiència del Servei de Salut britànic en l'àmbit de la promoció del benestar dels seus professionals.
La Sub-direcció General de Drogodependències, conjuntament amb el Consell de Col·legis Farmacèutics de Catalunya i amb la col·laboració de l' Agència de Salut Pública de Barcelona, ha elaborat un Pla Funcional amb l'objectiu de facilitar als professionals de farmàcia d'eines i recursos per a la gestió del Programa.
La primera part del document aporta informació sobre epidemiologia del consum de drogues i l'eficàcia dels programes de reducció de danys; la segona part es focalitza en el programa d'intercanvi de xeringues a les farmàcies comunitàries (circuits d'alta, seguiment i baixa del programa, descripció del material d'intercanvi, institucions participants en la coordinació del programa, etc. Finalment, la guia es complementa amb informacions addicionals sobre temes vinculats al Programa, com ara el consum de drogues, la xarxa d'atenció a les drogodependències i orientació sobre educació sanitària, entre altres.
L'objectiu de la guia és dotar els professionals de farmàcia dels coneixements, eines i recursos necessaris per posar en marxa el programa i garantir-ne el bon funcionament.
Farmacèutics i farmacèutiques comunitàries que participen en el programa d'intercanvi de xeringues (PIX) o tenen interès a fer-ho, serveis d'atenció a les drogodependències, tècnics locals de drogodependències i professionals de salut pública.
Pla funcional del programa d'intercanvi de xeringues a les farmàcies comunitàries
Nota: s'ha fet una actualització del document a l'annex 2 (Distribuïdors dels kits del programa d'intercanvi de xeringues a les farmàcies comunitàries) i a l'annex 10 (Formulari de baixa de participació en el programa d'intercanvi de xeringues) - Abril de 2019
Des dels inicis fins a l'any 2017, s'ha format 1.838 professionals en prevenció, identificació i atenció de la sobredosi amb naloxona i 8.517 persones usuàries de drogues, i s'han repartit un total de 9.662 vials de naloxona.
Des de l'any 2001, el dia 31 d'agost se celebra el Dia Internacional de la Sobredosi, iniciativa promoguda per diferents institucions australianes i amb suport internacional.
Un any més, el Departament de Salut se suma a aquesta commemoració amb l'objectiu de recordar les persones que van morir per sobredosi i conscienciar la població que les sobredosis no només es poden evitar, sinó que es poden prevenir.
Catalunya és pionera en la lluita contra la sobredosi impulsant programes de reducció de danys.
Des de l'any 2009, la Sub-direcció General de Drogodependències implementa i coordina el Programa de Prevenció de la Sobredosi, en el qual participen centres d'atenció i seguiment a les drogodependències, serveis de reducció de danys i comunitats terapèutiques.
Les actuacions dutes a terme en el marc d'aquest programa compten amb l'aval de les recomanacions de l' Observatori Europeu de Drogues i Toxicomanies (EMCDDA) que reconeix l'eficàcia dels programes de formació en l'ús de naloxona com a estratègia clau per reduir les morts per sobredosis per opiacis, juntament amb les sales de consum supervisat de drogues i els programes de manteniment amb metadona.
Des dels inicis fins a l'any 2017, s'ha fet formació en prevenció, identificació i atenció de la sobredosi amb naloxona a 1.838 professionals i 8.517 persones usuàries de drogues, i s'han repartit un total de 9.662 vials de naloxona.
L'experiència de Catalunya s'ha recollit com a model de bona pràctica dins del projecte IODOT (Improving outcomes in the treatment of opioid dependence) i està disponible a la web del projecte com a recurs de suport en la implementació de programes de naloxona.
Actualment a Catalunya hi ha 11 sales de consum supervisat.
Aquestes sales van atendre, durant l'any 2017, 3.176 usuaris diferents que van realitzar 124.711 consums.
En aquest període es van produir 157 sobredosis, el 100% de les quals es van atendre favorablement i cap va resultar mortal.
El Programa de Manteniment amb Metadona és la tercera estratègia clau en la prevenció de sobredosi entre les persones amb dependència a opiacis.
A finals del 2017, hi havia 7.006 persones rebent aquest tractament, que es correspon amb una bona cobertura del programa.
El Programa de Prevenció a la Sobredosi a Catalunya és així un programa de referència, consolidat des de l'any 2009, Aquest any, per primera vegada, el Pla Nacional sobre Drogues, el reconeix com a prioritari i l'ha inclòs dins de l' Estratègia Nacional.
Programa de prevenció i actuació en sobredosi
Informe europeu sobre drogues, any 2017
Els professionals sanitaris estan exposats a molts factors que generen estrès laboral.
La seva tasca comporta la vivència de situacions crítiques de fort impacte emocional (com ara el dolor, la mort, els dilemes ètics i altres).
El desenvolupament de la seva feina en un àmbit que ha de suportar pressió assistencial i manca de recursos, la relació amb els seus pacients, la relació amb els seus companys, la incertesa laboral, l'exigència acadèmica i les singularitats de cada organització són elements que incideixen en l'acompliment de la seva tasca.
Les dificultats per satisfer les expectatives de realització professional o les exigències personals i la manca de sintonia amb l'entorn laboral augmenten el nivell d'estrès i el risc d'una mala salut mental i física.
Els professionals de la salut estan sotmesos a nivells d'estrès especialment alts, que poden ser l'origen d'una síndrome d'esgotament professional i altres afeccions del benestar i la salut mental.
Aquesta síndrome es caracteritza per l'esgotament físic i psicològic (esgotament emocional), una actitud freda i despersonalitzada en relació amb els altres (despersonalització) i una baixa realització personal.
La salut dels professionals sanitaris no només és important per les repercussions que té en l'àmbit personal, sinó també per les que té en l'exercici professional, com ara l'augment dels errors, la percepció d'una mala qualitat en l'atenció per part dels usuaris, la disminució objectiva de la qualitat assistencial o el compliment del tractament (o el compliment terapèutic) per part dels usuaris, i en el funcionament i la productivitat de l'organització.
Els objectius de les intervencions dirigides a prevenir la síndrome d'esgotament professional són:
Les múltiples causes que alteren l'equilibri entre el benestar i el malestar dels professionals sanitaris s'emmarquen en un context socioeconòmic i polític (el sistema sanitari, l'organització, l'equip de treball i l'àmbit individual).
Altres fonts d'estrès laboral afegit són la relació amb l'entorn social o el desajust entre les expectatives dels ciutadans i els professionals de la salut.
Els professionals de la salut solen tenir un elevat grau d'implicació en la feina.
El sistema de compensacions, basat en els resultats, l'agraïment dels usuaris o l'aprenentatge, està condicionat per factors dependents de l'organització.
Els factors relacionals en el treball, com ara la claredat del seu rol, l'autonomia i la cohesió de l'equip de treball i el lideratge eficaç, són mecanismes clau de protecció contra l'estrès i la síndrome d'esgotament professional.
La prevenció de riscos psicosocials laborals s'estructura en tres àmbits d'intervenció independents: l'àmbit institucional, l'àmbit d'equip i l'àmbit individual.
Per elaborar un programa d'actuació, cal:
Concretar i manifestar el compromís de la institució.
Crear elements facilitadors, com un lideratge fort i la participació dels professionals.
Assegurar el seguiment del projecte a mitjà termini.
Un element fonamental és la disponibilitat de guies de bona pràctica i les recomanacions de les principals institucions internacionals.
Introducció de l'escala WEMWBS a l'ESCA contínua
L'any 2010, la Sub-direcció General de Drogodependències va iniciar un projecte d'adaptació al català i al castellà del qüestionari de salut mental positiva Warwick-Edinburgh Mental Well-being Scale, elaborat per la Universitat de Warwick i el Servei Nacional de Salut d'Escòcia, que abraça una dimensió del benestar i és molt utilitzat al Regne Unit i arreu del món.
Es tracta d'un qüestionari que recull els últims avenços en mesures psicològiques per tal d'aplegar-ne els aspectes positius, d'acord amb la definició de salut de l'Organització Mundial de la Salut, que estableix que aquesta noció va més enllà de l'absència de malaltia.
La salut mental positiva o benestar psicològic té relació amb molts indicadors de qualitat de vida i permet entendre el benestar com un concepte relacionat amb els trastorns i les malalties però que se'n separa, fins i tot que es pot detectar en etapes de la vida en què estan molt presents l'efecte dels símptomes o les malalties cròniques.
La traducció del qüestionari s'ha dut a terme seguint els procediments estandarditzats més rigorosos i disposant de l'assessorament tècnic d'experts en l'elaboració de mesures subjectives; i un dels nostres objectius era aconseguir convertir aquest instrument nou en un indicador que permetés recollir periòdicament l'estat de salut mental positiva de la població catalana.
Per tal de validar-lo, el qüestionari es va introduir a la tercera onada de l'Enquesta de salut de Catalunya contínua el segon semestre del 2011.
Actualment, s'està acabant d'elaborar un informe amb les dades de la tercera onada sobre la salut mental positiva de la població de Catalunya, que es presentarà properament.
A més, des del juliol del 2013, l'instrument de mesura del benestar psicològic WEMWBS es va incorporar en la part del qüestionari bàsic de l' Enquesta de salut de Catalunya, és a dir, es preguntarà de manera sistemàtica, a les persones de 15 anys i més.
Per poder incloure el tema de la salut mental positiva a totes les onades de l'ESCA, i perquè l'escala sigui més útil en l'àmbit sanitari, s'ha elaborat una versió vàlida de la forma curta de l'escala, el SWEMWBS, amb set preguntes.
Queda per investigar si la composició d'aquesta escala és comparable amb la versió original per utilitzar-la en estudis multinacionals.
Per difondre els esdeveniments organitzats a tot el territori i obtenir un major impacte en la ciutadania, ens agradaria que ens informéssiu de les activitats previstes per aquesta setmana per tal de fer-ne difusió al Canal Drogues, completant amb el màxim de detall aquest formulari.
També podeu enviar-nos les fotos a través de la compte de Twitter @ menysalcohol amb l'etiqueta # responsabilitatdetohtom.
Han col·laborat altres institucions i/o àmbits?
Creus que tindrà impacte l'activitat en el teu
Des de l'administració, els municipis, qui organitza festes i esdeveniments, les empreses productores de begudes alcohòliques, els cossos de seguretat, els i les comerciants, els centres educatius, els i les professionals de la salut, els mitjans de comunicació, les famílies, el grup d'amistats, i un mateix.
Podeu participar i organitzar activitats
Enregistreu les activitats i els esdeveniments duts a terme i envieu-ne les fotos a través de la compte de Twitter @ menysalcohol amb l'etiqueta # responsabilitatdetohtom.
Les normatives sobre les limitacions en la promoció i el consum d'alcohol i altres drogues responen a un compromís dels referents institucionals i polítics respecte del dret a la salut dels ciutadans, especialment de la població més vulnerable (infants i joves).
La normativa, perquè tingui sentit, ha de ser respectada coherentment:
- Des de les institucions: limitar la esponsorització i patrocinis i no promoure accions on l'alcohol és el gran protagonista.
- Les famílies: respectant la normativa i facilitant un model respectuós amb la salut d'un mateix i dels altres amb relació a l'alcohol i altres drogues.
Accions efectives que s'han desenvolupat:
El pla d'actuació per prevenir el consum de drogues entre els adolescents del Districte de Les Corts a Barcelona, promou que els establiments col·laborin en limitar l'accés dels adolescents a l'alcohol, conscienciant els punts de venda amb elements identificatius d'una campanya sobre aquest tema i reforçant el compliment de la normativa ja existent.
Campanya de sensibilització i prevenció dirigida als dispensadors (petits comerços i grans superfícies).
Té com a objectiu recordar i aprofundir en el coneixement de la normativa referent a la venda d'alcohol a menors d'edat per augmentar la consciència entre el sector dels riscos que té per a la salut dels adolescents permetre adquirir aquests productes.
Materials amb l'objectiu d'incorporar la perspectiva de salut pública en les festes majors i celebracions locals: per vetllar pel compliment de la normativa sobre la venda de begudes alcohòliques (i tabac).
Els materials disponibles són un ADHESIU, un PÒSTER.
L'objectiu és fer s ensibilització a venedors/es amb els objectius específics de:
Els entorns són clau per afavorir o no conductes de risc relacionades amb els consums de drogues.
S'ha comprovat que entorns permissius amb la disponibilitat i el consum de drogues, on s'ofereixen descomptes i ofertes de begudes alcohòliques, amb mesures higièniques deficients, amb excés d'aforament, música alta i professionals poc formats es relacionen amb l'aparició de nivells alts d'intoxicació per drogues i amb l'aparició de conductes violentes (Hughes et al.
Accions efectives que s'han desenvolupat:
La sensibilització i la prevenció sobre els riscos del consum d'alcohol és responsabilitat de tota la societat.
Des de l'administració, els municipis, qui organitza festes i esdeveniments, les empreses productores de begudes alcohòliques, els cossos de seguretat, els i les comerciants, els centres educatius, els i les professionals de la salut, els mitjans de comunicació, les famílies, el grup d'amistats, i un mateix. # responsabilitatdetothom
Aquesta campanya vol posar l'accent en la importància de la prevenció comunitària, per conscienciar a tots els agents que treballen en sectors que tenen una incidència directa en intervencions preventives comunitàries com són: comerciants, empresaris o treballadors en espais d'oci nocturn, cossos de seguretat (mossos, policia local), etc.
I també per a tota la ciutadania, que a nivell individual tenim una incidència i responsabilitat en els riscos associats al consum d'alcohol tant per un mateix com per a tercers.
LA SENSIBILITZACIÓ SOBRE ELS RISCOS ASSOCIATS AL CONSUM D'ALCOHOL ÉS RESPONSABILITAT DE:
La prevenció comunitària pot ser considerada des d'un doble vessant: d'una banda, com una metodologia de treball que pretén assolir uns determinats objectius col·lectius mitjançant la mediació professional i, de l'altra, com un àmbit d'actuació (intervenir sobre un barri, un municipi o un grup de població determinat que comparteix un sentiment d'identitat pròpia perquè els seus membres tenen en comú una cultura, un sentiment d'identitat, uns valors i unes normes).
Els components de les intervencions comunitàries són els vincles recíprocs que s'estableixen, la interacció, el sentit de pertinença i la solidaritat.
I a partir d'aquest reconeixement es pretén assolir un canvi "des de baix", perquè les persones i els grups socials són considerats agents potencials de canvi, i no només com a receptors de solucions dissenyades per professionals.
En aquest sentit, la implicació de la comunitat és un component necessari per assolir una prevenció eficaç al costat de l'Administració quan promou polítiques preventives efectives. "
GUIA DE RECOMANACIONS PER A LA PREVENCIÓ COMUNITÀRIA EN L'ÀMBIT DE LES DROGUES ".
En l'ampli ventall de la prevenció comunitària, hi ha dos conceptes que enguany es volen destacar:
Risc per un mateix i a tercers:
2.- Perquè l'alcohol afecta les relacions amb els teus companys, comandaments, família, amics
3.- Perquè l'alcohol afecta el teu rendiment
El programa " A la feina, Alcohol 0,0 " posa a disposició dels treballadors i les treballadores diferents eines per tal d'autoavaluar els riscos associats a l'alcohol:
L'Organització Mundial de la Salut (OMS) defineix la salut com "un estat de complet de benestar físic, mental i social", i no només com l'absència de malaltia.
Per tant, la salut mental (o salut emocional) és inseparable de la salut general d'una persona, i implica un estat de benestar més enllà de l'absència de símptomes de malaltia.
La mala salut, tant física com mental, està associada a la malaltia o al patiment en altres aspectes de la vida (socials, econòmics); i al revés-els determinants de la bona salut mental o emocional venen d'aspectes diversos de la vida.
La càrrega global dels problemes mentals és creixent i costosa.
L'OMS prediu que l'any 2020 les malalties mentals seran la segona causa de discapacitat en tot el món.
En aquest horitzó, encara que és important prestar serveis d'alta qualitat per a les persones que pateixen un problema mental, no és suficient ni sostenible només tractar els problemes i els trastorns mentals quan es presentin, sinó que han de ser una prioritat les solucions prolongades per millorar la salut mental amb estratègies de prevenció de la malaltia i promoció de la salut.