projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
"Jimmy Carter és el millor expresident dels Estats Units".
Aquesta frase s'utilitza sovint per definir l'itinerari de l'expresident Jimmy Carter, comparant la seva accidentada i breu presidència amb el prestigi acumulat després per la seva actuació al capdavant de The Carter Center a favor de la resolució pacífica de conflictes.
La frase, però, seria injusta si no la matisem: durant el seu mandat, entre d'altres èxits, es va produir la reunió a Camp David entre israelians i àrabs que va concloure amb el primer tractat de pau entre Israel i un estat àrab, es va retornar el canal de Panamà al país i es van crear tres secretaries d'estat que no existien als EUA (ensenyament, drets humans i energia).
Tancada la seva etapa presidencial, i d'ençà dels anys 80, Jimmy Carter ha treballat incansablement per a resolució de conflictes arreu del món a través de The Carter Center, actuant com a mediador a Etiòpia, Eritrea, Corea del Nord, Libèria, Haití, Bòsnia, Veneçuela, Nepal i l'Orient Mitjà, entre molts altres països i regions.
Sota el seu lideratge, The Carter Center ha gestionat 96 missions d'observació en processos electorals a Amèrica, Àfrica i Àsia.
L'any 2002, Jimmy Carter va rebre el Premi Nobel de la Pau per haver dedicat durant dècades els seus esforços a la resolució pacífica dels conflictes internacionals i al progrés de la democràcia i els drets humans, així com per promoure el desenvolupament econòmic i social arreu del món.
L'any 2010 va rebre el Premi Internacional Catalunya, en un acte en el qual va elogiar el compromís de Catalunya amb la causa de la pau i els drets humans.
Per ampliar la seva semblança, us oferim un article de Francisco Díez, mediador internacional, professor universitari i exassessor de The Carter Center que ofereix un conjunt de relats i lliçons apreses directament de Jimmy Carter que són fonamentals per construir el rol i el perfil d'un mediador; abracen des de la importància de la relació personal i la construcció de confiança fins a la convicció que la realitat es construeix a partir de les decisions de les persones.
Els relats i les anècdotes ens ofereixen el perfil d'un ésser humà excepcional que va publicar gairebé 50 llibres i que, als 92 anys, encara continua encarregant-se del món.
Carter té totes les virtuts que necessita un mediador i aquí se'n revelen moltes de primera mà.
La declaració de l'estat d'alarma ha comportat restriccions importants a la llibertat de moviments així com a l'activitat ordinària de l'Administració de Justícia i de les nostres institucions en general.
Aquesta situació genera conflictes importants en relació amb la guarda dels infants menors d'edat, qüestió que ha estat objecte de pronunciaments judicials diversos, no sempre coincidents ni estables, atesa l'evolució de les circumstàncies.
Els pronunciaments judicials posen l'èmfasi en l'interès superior dels menors, en la responsabilitat dels progenitors i en la salut de tothom.
També remarquen la conveniència i fins i tot la necessitat que els progenitors cerquin el consens i arribin als acords necessaris per al benestar dels seus fills i filles.
Davant d'aquesta situació, el Centre de Mediació considera d'interès difondre les recomanacions elaborades per Montserrat Tur, advocada, coach i mediadora familiar, i Elena Lauroba, professora titular de Dret civil (UB), per ajudar les mares i els pares a gestionar la guarda en aquests temps excepcionals.
Els mediadors i mediadores del Centre de Mediació de Dret Privat de Catalunya estan a la vostra disposició per ajudar-vos a arribar als acords que la situació excepcional demana.
Hi podeu contactar a través d'aquesta adreça: [EMAIL].
La coordinació de parentalitat és una figura d'inserció jurisprudencial recent a l'Estat espanyol.
Després de les primeres sentències, de les diverses experiències pilot que s'han dut a terme i la creació dels primers serveis que incorporen aquesta intervenció professional, sorgeixen importants qüestions sobre les quals es pretén reflexionar en el present estudi: Quins beneficis aporta la intervenció del coordinador de parentalitat?
Quines diferències té amb altres intervencions com la mediació o la teràpia psicològica?
Com es designa els coordinadors?
Qui pot ser-ho i quins requisits són necessaris per ser-ho?
Per reflexionar a l'entorn de les claus de la coordinació de parentalitat derivada judicialment i analitzar-ne les fortaleses i les debilitats, Pilar Gonzálvez Vicente, magistrada de la Secció 22a de Família de l'Audiència Provincial de Madrid, reuneix les veus de 8 expertes i experts en la matèria i els cedeix la paraula perquè ofereixin 8 respostes riques en matisos: les veus de M. Paz Antón; Núria Vázquez, doctora en Psicologia; Félix Arias, psicòleg, mediador i coordinador de parentalitat; M. José Costa, lletrada de l'Administració de justícia del Jutjat de 1a Instància 51 de Barcelona; Rosalía Fernández, magistrada de la Secció 3a de l'Audiència Provincial de Las Palmas; Pascual Ortuño, magistrat de la Secció 12a de Família de l'Audiència Provincial de Barcelona; Emelina Santana Páez, magistrada, i M. Jesús Pérez, psicòloga, mediadora i coordinadora de parentalitat.
Podeu obtenir el text complet d'aquest article enviant la vostra petició a [EMAIL].
L'automatització i l'ús de tecnologies de caràcter intel·ligent constitueixen ja una realitat en processos en els quals es requereix negociar.
Eines com els sistemes de suport a la negociació (NSS) són cada vegada més utilitzats per complementar i millorar negociacions, ja que es tracta de recursos que ajuden en la presa de decisions en situacions complexes.
El seu objectiu és facilitar una negociació més productiva, en la qual es redueixin els efectes negatius de la participació humana, com concentrar-nos excessivament en les necessitats i les febleses pròpies, crear-nos expectatives irreals, optar per enfocaments massa competitius o mostrar falta de coneixement sobre l'altra part.
Però, com operen aquestes eines i què se'n pot obtenir?
Guido Stein, professor del Departament de Direcció de Persones a les Organitzacions i director de la Unitat de Negociació a la IESE Business School; Alberto Barrachina, assistent d'investigació a la IESE Business School, i Kandarp Mehta, s enior lecturer d'Iniciativa Emprenedora i membre de la Unitat Docent de Negociació a la IESE Business School analitzen la qüestió en un article conjunt a la Harvard Deusto Business Review.
L'article complet es troba disponible a la Biblioteca de l'Escola d'Administració Pública de Catalunya.
Podeu obtenir el text complet enviant la vostra petició a [EMAIL]
La mediació segueix incrementant la seva implantació en l'àmbit jurisdiccional per a assumptes civils, mercantils i fins i tot penals, però, per al catedràtic de Dret Administratiu Eduardo Gamero Casado no és tan clar que succeeixi així en l'àmbit contenciós administratiu.
Aquest treball destaca els avantatges i els inconvenients que presenta la figura per consolidar-se en l'àmbit intrajudicial contenciós administratiu i exposa els trets generals d'aquesta modalitat de mediació, alhora que exposa i comenta la Guía para la práctica de la mediación intrajudicial que ha elaborat el CGPJ, així com algunes experiències pilot dutes a terme.
L'estudi ofereix, finalment, algunes propostes per potenciar la implantació i el rendiment de la mediació en l'àmbit contenciós administratiu.
Podeu obtenir el text complet d'aquest article enviant la vostra petició a [EMAIL].
El Grup Europeu de Magistrats per a la Mediació (GEMME), amb les seves aportacions sobre la mediació o conciliació en l'àmbit laboral, pretén potenciar el consens com a objectiu, l'acord com a finalitat i la possible restauració de les relacions laborals mirant d'evitar un procediment contenciós.
El GEMME enumera quatre propostes prioritàries per avançar-se en la recerca de solucions davant l'allau d'expedients iniciats arran de la COVID-19:
1) Incloure el procediment de mediació/conciliació com a fase inicial del procediment, no com a fase prèvia al procediment.
2) Optimitzar el recursos materials i humans per millorar l'eficiència davant l'alta conflictivitat que la COVID-19 està provocant; millorar la coordinació, col·laboració i especialització de tots els interlocutors que intervinguin en aquests processos i, alhora, crear sinergies amb col·legis professionals que, atesa la seva expertesa, puguin col·laborar en la tramitació dels processos de mediació o conciliació.
3) Derogar les excepcions de l'actual article 64 de la Llei 36/2011, de 10 d'octubre, reguladora de la jurisdicció social, per poder estendre la mediació o conciliació a més supòsits i, així, poder atendre moltes més situacions que actualment en queden excloses per llei.
4) Promoure un pacte per a la potenciació de l'ús responsable dels mecanismes de mediació o conciliació amb el compromís ferm dels agents socials, el teixit empresarial i els professionals jurídics en l'àmbit laboral.
En opinió de l'entitat, si es poguessin implementar aquestes propostes, l'impacte de l'alta conflictivitat en aquest àmbit es reduiria i baixaria el nombre d'expedients que necessàriament han d'acabar passant per una resolució judicial.
Les consultes sobre l'exercici de la guarda i les visites dels fills centren la pràctica totalitat de les sol·licituds d'intervenció que s'adrecen al Centre de Mediació de Dret Privat d'ençà que s'ha posat en marxa el programa Mediació i COVID-19, el nou servei gratuït d'orientació i mediació en línia durant la pandèmia.
En efecte, gairebé la totalitat de les més de 350 consultes rebudes són de pares o mares separats i estan relacionades amb la guarda dels fills.
A l'entorn del 10 % d'aquestes consultes han acabat en una mediació en línia immediata i gratuïta per a les parts.
En totes aquestes intervencions, el Centre de Mediació ofereix una orientació immediata als pares i les mares i els trasllada les recomanacions que diverses entitats públiques i privades i els professionals de la mediació han elaborat per ajudar a resoldre els conflictes sobre la custòdia i la comunicació amb els fills durant el confinament, les quals es poden consultar a la pàgina web Mediació i COVID-19.
En aquest sentit, Montserrat Tur (advocada, coach i mediadora familiar) i Elena Lauroba (professora titular de Dret Civil de la UB) han preparat unes Recomanacions a mares i pares per a l'exercici de la guarda en temps d'estat d'alarma per a la COVID-19 per ajudar les mares i els pares a gestionar la guarda en aquests temps excepcionals.
Montserrat Tur i Elena Lauroba també han editat dos vídeos per a pares i mares sobre la guarda i custòdia en què ofereixen en un format àgil unes pautes per ajudar els progenitors a abordar les noves dificultats en l'exercici de la guarda i custòdia i posar damunt la taula les eines de la mediació i el dret col·laboratiu perquè puguin arribar a acords.
A la pàgina web Mediació i COVID-19 també es fa difusió del document Recomanacions entorn als règims de comunicació i estada dels fills i filles durant l'estat d'alarma, elaborat per l'Equip d'Assessorament Tècnic de l'Àmbit de Família del Departament de Justícia (EATAF).
I, al seu torn, també la Societat Catalana d'Advocats de Família ha fet un recull dels acords, resolucions i recomanacions que han adoptat els jutjats de família de Catalunya –no sempre coincidents– i el manté permanentment actualitzat, a fi que pugui ser una eina de consulta àgil per al ciutadà i, especialment, per als advocats de família als efectes d'unificació de criteris d'actuació dels jutjats davant la situació d'emergència sanitària ocasionada per la COVID-19.
El programa ofereix orientació immediata i, si cal, una mediació en línia gratuïta per ajudar les persones a gestionar els conflictes que se susciten, en bona part relatius a les dificultats per aplicar el règim de comunicació dels fills en l'actual context de confinament
El Departament de Justícia ha posat en marxa el programa Mediació: diàleg i acord davant la COVID-19 per contribuir a millorar la gestió i resolució dels conflictes interpersonals que sorgeixin com a conseqüència de les mesures extraordinàries per fer front a la COVID-19 o durant la seva vigència.
Tal com estableix la Resolució que l'aprova, l'objectiu del programa és atendre les persones que pateixin un conflicte durant la pandèmia i fins als sis mesos posteriors a l'aixecament de l'estat d'alarma i estiguin disposades a gestionar-lo per mitjà de la mediació, a través del diàleg i l'acord.
Excepcionalment, aquestes mediacions són gratuïtes per a les persones que en siguin usuàries.
En el marc del programa, mediadors homologats ofereixen sessions informatives i, si les parts accepten la mediació proposada, el mateix mediador que ha fet la sessió informativa inicia immediatament una mediació en línia.
Justícia ha difós a les xarxes socials diversos vídeos per fer arribar als ciutadans les cinc claus del programa de mediacions en línia.
El Centre de Mediació atén un nombre creixent de consultes sobre aspectes diversos de la problemàtica que els ciutadans viuen en l'actual situació de confinament.
La majoria dels més de 350 casos que s'han atès les dues primeres setmanes són conflictes sobre l'exercici de la potestat parental i l'aplicació del règim de comunicació i estada amb els fills en un context, com l'actual, on els desplaçaments tant dels pares com dels fills s'han vist intensament restringits.
El Centre de Mediació ofereix a aquestes persones una primera orientació sobre els dubtes que plantegen i se'ls traslladen les pautes i recomanacions que poden ajudar els pares i les mares a reorganitzar adequadament la comunicació amb els fills durant el confinament.
Si és convenient, des del Centre es deriva les parts a un col·legi professional o als Mossos perquè rebin un assessorament més específic i, si la situació de conflicte ha escalat i requereix una intervenció mediadora, el Centre de Mediació els ofereix la possibilitat d'iniciar una mediació en línia immediata.
El Departament de Justícia ha obert un espai especial a la seva pàgina web Mediació i COVID-19 per difondre la informació clau sobre el programa Mediació: diàleg i acord davant la COVID-19, que impulsa el Departament, per oferir un espai de preguntes i respostes sobre l'afectació pel coronavirus en l'àmbit de la mediació i per recollir les iniciatives i les recomanacions que entitats públiques i privades i professionals de la mediació han difós per ajudar les persones a gestionar els conflictes en aquest marc de confinament.
Sepin Cronus jurídico, març 2020.
L'aparició de les noves tecnologies i l'expansió del mercat transfronterer ha generat noves fórmules contractuals no només en l'adquisició de productes sinó també en la prestació de serveis.
En concret, han sorgit noves fórmules en la prestació dels serveis sanitaris en les quals la participació de l'usuari és més gran.
L'usuari dels serveis sanitaris és també consumidor final i, per tant, cal analitzar quins son els seus drets en cas de reclamació i quines possibilitats hi ha de resoldre els conflictes extrajudicialment.
Les conseqüències que la declaració d'estat d'alarma del passat 14 de març té i pot seguir tenint en la prestació de servei públic de Justícia, i en el dret a la tutela judicial efectiva com a dret fonamental, estan fent tremolar a tots els operadors jurídics pel previsible col·lapse del sistema tal com el coneixem, per aquesta raó CGPJ ha elaborat un pla de xoc que en minimitzi l'impacte.
Mentre que Advocacia, procuradors, i lletrats de l'Administració de justícia han preparat diferents propostes.
Una de les possibles accions contemplades en aquestes propostes, passaria per implementar amb més força la mediació.
Anàlisi sobre l'ús de la mediació obligatòria ex lege com a requisit de procedibilitat previ a l'exercici de l'acció judicial per resoldre els problemes dels conflictes entre particulars i la seva possible judicialització que sorgirà arran de l'alçament de l'estat d'alarma per la crisi del coronavirus.
El Tribunal Laboral de Catalunya (TLC) va reprendre ahir la seva activitat després d'haver-la haguda d'interrompre per l'estat d'alarma a causa de la crisi de la Covid-19.
Durant aquest temps, el tribunal va haver de suspendre 60 procediments de conciliació i mediació, el corresponent acte de conciliació o mediació dels quals resta pendent de celebrar.
Així mateix, en aquest període s'han registrat 25 noves sol·licituds de conciliació i mediació, segons van comunicar ahir els agents socials, que són els membres del patronat que gestiona el tribunal.
El passat 7 de maig, l'Il·lustre Col·legi de l'Advocacia de Barcelona va organitzar un seminari web amb experts de prestigi de l'advocacia, la judicatura i la mediació per analitzar el paper de la mediació i els ADR en l'escenari postCOVID i l'efecte de les diverses propostes d'impuls d'una mediació d'obligatòrietat mitigada.
Va presidir el seminari la degana de l'ICAB, M. Eugènia Gay, el va moderar la diputada de la Junta de Govern de l'ICAB responsable de mediació, Núria Flaquer, i hi van participar la magistrada Raquel Alastruey, la degana del Col·legi d'Advocats i Advocades de Tortosa i presidenta de la Comissió de Mediació del Consell dels Il·lustres Col·legis d'Advocats de Catalunya (CICAC), Marta Martínez, la jutgessa mercantil Isabel Giménez García i el degà de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Santa Cruz de la Palma i president de la Subcomissió de Mediació del Consell General de l'Advocacia Espanyola (CGAE), Juan Antonio Rodríguez.
Raquel Alastruey va reflexionar entorn de les oportunitats que s'obren per a la mediació en tots els ordres jurisdiccionals i, especialment, en el de família, tant abans de la presentació de la demanda com ja dins el procediment judicial.
Per la magistrada, som en un context volàtil, el que servia fa tres mesos ara potser ja no serveix, i ha arribat el moment de la col·laboració i dels principis generals del dret, perquè la defensa dels interessos dels clients ja no pot passar per enfrontar-se a l'altre.
Raquel Alastruey va esmentar l'article 15 de la Carta magna dels jutges europeus, que estableix que els jutges han de promoure la resolució alternativa de conflictes, però va afirmar que s'hi ha d'anar abans del judici mateix i establir-la com a requisit de procedibilitat, sigui amb mediació o amb qualsevol altre ADR.
Al seu torn, la degana del Col·legi d'Advocats i Advocades de Tortosa i presidenta de la Comissió de Mediació del Consell dels Il·lustres Col·legis d'Advocats de Catalunya (CICAC), Marta Martínez, va exposar les iniciatives del CICAC en matèria de mediació, especialment la seva nova plataforma de mediació en línia, oberta per fer front als conflictes sorgits durant el confinament.
La jutgessa mercantil Isabel Giménez García, d'altra banda, va plantejar les possibilitats d'establir la mediació obligatòria prèvia en l'àmbit jurisdiccional mercantil, tant en matèria de concursos (en les seves variants) com en altres matèries de l'àmbit mercantil, com ara les reclamacions davant de companyies aèries, de les quals es preveu una acumulació davant l'allau de cancel·lacions de vols.
Finalment, el degà de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Santa Cruz de la Palma i president de la Subcomissió de Mediació del Consell General de l'Advocacia Espanyola (CGAE), Juan Antonio Rodríguez, va parlar de les propostes del Consell General de l'Advocacia Espanyola per impulsar el lideratge de l'advocacia a l'hora d'implementar la mediació prèvia i d'evitar el col·lapse judicial.
El Centre de Mediació de Dret Privat ha llançat una formació en línia preparada per Javier Wilhelm i Maria Munné, codirectors del Master en mediació professional de la Universitat Pompeu Fabra, i l'ha homologada als efectes del còmput d'hores per a la formació contínua, per als mediadors que superin un qüestionari d'avaluació del curs.
Amb aquesta finalitat, les persones mediadores que desitgin que els constin aquestes hores de formació contínua cal que s'inscriguin al curs enviant una sol·licitud a [EMAIL] amb les seves dades personals i rebran el qüestionari d'avaluació.
Un cop hagin visualitzat els vídeos de cadascun dels 6 mòduls, l'hauran de respondre i remetre al Centre de Mediació de Dret Privat.
En el marc del programa Mediació: diàleg i acord davant la COVID, el Centre de Mediació de Dret Privat de Catalunya impulsa intervencions que es desenvolupen a través de mitjans telemàtics i tenen caràcter gratuït per a les persones usuàries.
El programa dona cobertura tant a les sessions informatives sobre la mediació com a les mediacions que es desenvolupin a partir de la declaració de l'estat d'alarma i fins que hagin transcorregut sis mesos des del seu aixecament.
El curs que s'ha posat en marxa dona suport metodològic a aquestes intervencions i facilita eines als professionals que les duen a terme i s'estructura en 6 vídeos formatius que ofereixen als professionals una formació en línia sobre els aspectes següents:
GEMME vol prendre el pols a l'impuls de la mediació en el nou escenari postpandèmia amb el IV Simposi Tribunals i Mediació, que tindrà lloc del 21 al 25 de setembre de 2020 i que, per primer cop es celebrarà de manera virtual.
La COVID-19 ha portat l'entitat a modificar l'objectiu i el format del Simposi Tribunals i Mediació, que s'havia de celebrar presencialment a Màlaga del 23 al 25 de setembre, i convertir-lo en un esdeveniment virtual per analitzar la mediació judicial en un context postpandèmia.
Amb el títol "Pols a l'impuls de la mediació en el nou escenari post pandèmia", el Simposi es retransmetrà per streaming, amb un programa que cobreix els temes que susciten més interès entre els professionals de l'àmbit jurídic i de la mediació, com la transformació digital en mediació, la mediació com a resposta a l'augment de la litigiositat que deixa la COVID-19 o la mediació preventiva.
El Simposi s'adreça jutges, magistrats, operadors jurídics, mediadors i professionals de l'àmbit de la mediació i els ADR i tant ponents com participants es connectaran en remot compartint un espai 100% digital.
Les inscripcions ja són obertes i tota la informació sobre el programa provisional, els ponents, els requisits per a presentació de comunicacions ja està disponible a la web de l'entitat.
A: Práctica de Tribunales, [en línia], maig 2020.
Segons l'autor la implantació de la mediació com a sistema de resolució de conflictes alternatiu al judicial no ha respost a les expectatives creades, com ho demostra el fet que el debat doctrinal i l'activitat legislativa s'hagin orientat a dificultar l'accés als tribunals i/o a imposar l'obligatorietat de la mediació, prèvia o per derivació judicial, ja sigui amb una sessió informativa o afegint una sessió exploratòria, o fins i tot exigint un intent «seriós» de resoldre el conflicte amb mediació.
L'autor qüestiona que el principi de voluntarietat, antany ensenya i bandera pro-mediació, es mostri ara mal·leable, dúctil, per permetre tal imposició i tractar així de reduir la càrrega de treball dels tribunals i els costos de l'Administració de justícia.
A: Diario La Ley, [en línia], 3 de setembre de 2019.
L'aposta per vies alternatives o complementàries al procés judicial en cap cas implica defugir o deixar de banda aquest mateix procés.
La idea de justícia global del segle XXI passa per oferir al justiciable un bon sistema de gestió i solució de conflictes, amb diverses opcions a escollir.
Entre aquestes opcions, destaca el mètode med-arb, fórmula híbrida en la qual es combinen dos sistemes ADR, per exemple la mediació i l'arbitratge, per tal d'arribar a la resolució del conflicte plantejat.