projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
La tercera edició de Cafè amb Dades va permetre mostrar una aplicació pràctica de les dades obertes en la gestió dels serveis socials.
Núria Espuny, directora general de Transparència i Dades Obertes va obrir la sessió i, seguidament, Núria Amorós, Responsable tècnica de Dades del Departament de Treball Afers Socials i Famílies, i Laura Comellas, cap de l'Àrea de Gestió del Coneixement del SOC, van exposar dues bones pràctiques a la Generalitat relacionades amb la gestió de les dades en l'àmbit social: la publicació de mapes de centres vinculats a determinats serveis, d'una banda, i l'ús de visualitzacions com a eina per facilitar el retiment de comptes dels programes per l'ocupació, de l'altra.
Finalment, vam comptar amb Eli Vivas, llicenciada en periodisme per la UPF, en lingüística per la UAB, i co-fundadora d' StorydataBcn i Verificat.
La periodista, coneguda pels seus treballs a El Periódico, al Crític i al Diario.es, entre altres, va explicar com el periodisme de dades pot contribuir al seguiment de les polítiques de govern, també des del punt de vista social.
Aquesta edició va permetre fer un petit balanç de les edicions realitzades fins ara i que mostren el progressiu creixement d'interès i capacitat d'intercanvi al voltant de la comunitat professional de les dades obertes, tant a dins com a fora de les administracions catalanes.
Així mateix, Núria Espuny va anunciar que el nou Pla de Govern Obert 2019-2020 aprofundeix en l'estratègia de les dades obertes encetada per la Generalitat i permet avançar en la gestió integral de les dades obertes.
A continuació us facilitem les diverses experiències que es van mostrar en aquesta tercera sessió i les presentacions de les ponents:
Periodisme de dades i Polítiques socials
Geolocalització de serveis Departament de Treball, Afers Socials i Famílies
Núria Amorós, Responsable tècnica de dades del Departament de Treball, Afers Socials i Família
Experiència en dades obertes: Inversió en polítiques d'ocupació
Laura Comellas, Cap de l'Àrea de Gestió del Coneixement Especialitzat del Servei públic d'ocupació (SOC)
El passat dia 3 d'octubre va tenir lloc la 4a edició de les sessions Cafè amb dades, dedicada a mostrar el progressiu encaix entre entre el món de les telecomunicacions, fins fa poc molt allunyat de la ciutadania, i la visualització a través de l'accés a les dades obertes.
Les sessions de Cafè amb dades són un espai pensat per discutir, analitzar, compartir i intercanviar experiències i coneixements sobre les dades obertes i com ens poden fer la vida més fàcil.
La quarta sessió, "Dades Obertes, Tecnologia i Comunicació" va mostrar com contribueixen les dades obertes a maximitzar el rendiment de les infraestructures TIC del país.
En primer lloc, hi va participar Toni Roig, director tècnic de Catalunya Ràdio que va explicar la recent immersió de l'ens en l'ús de les dades obertes, mostrant els conjunts de dades sobre les freqüències i la cobertura del seu senyal.
Per la seva banda, Ferran Compte i Pablo Gómez, des del Centre de Telecomunicacions i Tecnologies de la Informació (CTTI), van explicar la progressiva obertura de dades sobre la ubicació i característiques de la xarxa de telecomunicacions i las infraestructures de fibra òptica, els pericons.
També van exposar el projecte en què treballen actualment, a nivell interdepartamental, per tal d'afegir i mostrar de manera fàcil i accessible el conjunt d'infraestructures de telecomunicacions de Catalunya.
Finalment, en Guillermo Marín, del Barcelona Supercomputing Center, va presentar breument el centre nacional de supercomputació ubicat a Barcelona.
L' especialització del centre és la computació d'altes prestacions (HPC) i la gestió del MareNostrum, el vuitè supercomputador més potent d'Europa.
Marín va presentar les visualitzacions que es fan al centre, adreçades tant a tècnics com a la ciutadania, així com la formulació actual d'aplicacions que tindran capacitat predictiva, a nivell científic i social.
També va destacar el valor del Portal de Dades Obertes de la Generalitat de Catalunya perquè mostra dades estructurades que permeten treballar adequadament, segons va indicar, en l'obertura de dades.
A continuació us facilitem les diverses experiències que es van mostrar en aquesta quarta sessió i les presentacions dels ponents:
Presentació de la sessió i explicació sobre l'actualitat i les últimes novetats en l'estratègia de dades obertes de la Generalitat de Catalunya.
Núria Espuny, directora general de Transparència i Dades Obertes
Toni Roig, director tècnic de Catalunya Ràdio
L'obertura de dades de les infraestructures de telecomunicacions de la Generalitat susceptibles a ser emprades per tercers.
Ferran Compte i Pablo Gómez, gestors d'infraestructures TIC del Centre de Telecomunicacions i Tecnologies de la informació (CTTI)
L'art de les visualitzacions: casos pràctics amb dades obertes.
Guillermo Marín, dissenyador de visualitzacions del grup de Visualització i Anàlisi de Dades del Barcelona Supercomputing Center (BSC)
El Govern ha aprovat el Codi de bones pràctiques tributàries de l'Administració de la Generalitat i del seu sector públic, d'acord amb les recomanacions promogudes per organismes internacionals.
Igualment, el Govern també ha acordat la creació del Comitè per al Seguiment de les Bones Pràctiques Tributàries per tal d'impulsar el bon govern i el compliment cooperatiu en l'àmbit tributari.
El Codi abasta els procediments i les actuacions que es portin a terme en els àmbits dels tributs estatals, autonòmics i locals.
En especial, pretén servir de guia per als procediments d'aplicació dels tributs, sancionador i de revisió; a les obligacions formals, d'informació i consulta; i a qualsevol qüestió relativa a la fiscalitat corporativa.
És important destacar que el Codi es regirà per diferents principis com ara la legalitat, integritat, col·laboració amb les administracions tributàries, i també pel principi de la transparència.
L'acord de govern destaca que el bon govern cooperatiu requereix d'uns procediments de gestió transparents en el marc del compliment de les obligacions tributàries.
I en aquest sentit, indica que "els destinataris del Codi hauran d'impulsar, adoptar i aplicar les mesures de transparència en l'àmbit tributari, de conformitat amb les directrius i els criteris que determini la Secretaria d'Hisenda, en la seva qualitat d'òrgan competent en matèria de coordinació de la política fiscal corporativa."
El Govern ha creat també el Comitè per al seguiment de les Bones Pràctiques Tributàries, que s'adscriu al Departament de la Vicepresidència i d'Economia i Hisenda.
Es tracta d'un òrgan interdepartamental, amb composició transversal, que vetllarà pel grau de compliment del Codi de bones pràctiques tributàries de l'Administració de la Generalitat i el seu sector públic.
Un comitè de seguiment en garantirà el compliment
El 20 de juliol, els membres de l'Espai de seguiment van reunir-se, per primera vegada, per oferir un retorn dels avenços produïts en l'Estratègia durant els sis primers mesos d'implementació.
Com a comissió independent, l'Espai de participació ciutadana de seguiment de l'Estratègia de lluita contra la corrupció i d'enfortiment de la integritat pública és responsable de supervisar i auditar la implementació de les 25 actuacions previstes en l'Estratègia anticorrupció.
Per això, després de la publicació, el 15 de juliol, de l'informe de resultats dels sis primers mesos d'actuació, els seus membres es van reunir per analitzar-lo i fer-ne valoració.
Al document de retorn que ha elaborat, l'Espai posa de relleu, entre d'altres, aquelles actuacions i subactuacions que, considera, han d'implementar-se de manera prioritària dins de l'Estratègia.
En aquest sentit, destaquen aquelles mesures dirigides a detectar el frau fiscal, com ara la definició dels protocols d'actuació, entre les unitats competents, en matèria d'Hisenda i de Policia.
Per altra banda reclamen, també, que els resultats aportats a l'informe es complementin, en la mesura del possible, amb major suport documental, així com disposar d'un calendari amb la planificació de les actuacions per tal de facilitar-ne el seguiment.
En l'àmbit legislatiu, l'Espai subratlla la importància de concretar el calendari previst per a l'aprovació i entrada en vigor del Reglament de desenvolupament parcial de la Llei 19/2014, de transparència, accés a la informació pública i bon govern (LTAIBG).
L'Espai de seguiment està format per un grup de deu persones escollides sota criteris de paritat: set ciutadans triats per sorteig d'entre els participants del procés participatiu de l'Estratègia, i tres representants de la societat civil organitzada (de l'Institut Ostrom Catalunya, l'Observatori Ciutadà Contra la Corrupció i el Col·legi de Politòlegs i Sociòlegs de Catalunya).
El procés participatiu per a consultar la ciutadania sobre la societat del coneixement es va realitzar durant els mesos d'octubre i novembre de 2019.
La presentació dels resultats del mateix mostra una col·laboració ciutadana força elevada tant a nivell particular com de les entitats.
Els objectius del procés participatiu realitzat van ser:
Es van organitzar 7 sessions territorials i 5 sectorials, dedicades a: la innovació i transferència del sistema de coneixement; la recerca i infraestructures; la dimensió econòmica del sistema del coneixement; el talent; i la dimensió global de l'educació superior.
Els organitzadors van valorar molt positivament el procés, que ha comptat amb la participació de 250 persones gairebé 170 entitats.
Un cop tancat el procés i tancades les fases posteriors de desenvolupament del Pacte, el Govern va impulsar, el passat mes de juny, el Pacte Nacional per a la societat del Coneixement.
Consulteu l'informe final dels debats
La Sub-direcció General de Participació Ciutadana (SdGPC) va presentar, el passat mes de juliol, la memòria de caràcter biennal que recull els diferents processos participatius que l'Administració de la Generalitat de Catalunya i el seu sector públic vinculat han dut a terme durant els anys 2018 i 2019.
Uns processos en els quals, d'una manera o altra, hi ha col·laborat la Sub-direcció.
Us oferim ara un vídeo que recull les dades més importants d'aquest informe i mostra l'enfortiment de la participació ciutadana.
La presa de decisions que afecten la gestió pública es veu enriquida per la visió dels ciutadans mateixos, tant a títol individual com a títol col·lectiu i milloren la governança.
El nombre de processos ha crescut més d'un 30% en aquest període
El Departament de Salut ha fet un esforç al llarg d'aquests mesos per tal d'unificar la informació relativa al seguiment epidemiològic de la COVID_19.
El resultat és la nova pàgina web dadescovid.cat que facilita de manera pública i transparent el seguiment epidemiològic de la pandèmia de la COVID-19 a Catalunya mitjançant els indicadors clau definits al Pla de control de la transmissió de la COVID-19.
El web, que s'actualitza diàriament, permet consultar la informació en diferents seqüències temporals, i afegeix a les dades prèviament existents, altres de noves, com ara el risc de rebrot o la velocitat de la propagació del virus.
Amb aquesta informació, els ciutadans i ciutadanes podran consultar les dades, descarregar-se-les i creuar-les amb altres conjunts de dades sobre l'impacte de la COVID-19 a Catalunya que ja estan publicats, com ara les repercussions de la pandèmia en l'àmbit laboral o les afectacions que ha tingut en el medi ambient i la mobilitat.
Tots aquests conjunts de dades es poden trobar al portal de dades obertes.
La pàgina dadescovid.cat ofereix informació recollida amb criteris fiables
El volum núm. 7 de la col·lecció de Govern Obert Les dades obertes i la intel·ligència artificial, eines per a la igualtat de gènere, és un recull d'entrevistes realitzades a deu dones amb gran experiència i coneixements sobre l'impacte de les noves tecnologies en la perspectiva gènere.
La publicació té en compte dos fets essencials a les societats actuals: el potencial de les dades obertes i de la intel·ligència artificial per transformar la realitat social, i en canvi, l'encara minsa perspectiva de gènere que s'aplica a les polítiques públiques.
La presentació del llibre el proper dimecres 30 de setembre permetrà sentir les veus diverses de les entrevistades i generar entre els interessats el debat i la reflexió sobre com les dades obertes poden ajudar a assolir la tant desitjada igualtat de gènere.
Dimecres 30 de setembre de 2020 (en línia)
Bernat Solé Barril, conseller d'Acció Exterior, Relacions Institucionals i Transparència.
Taula rodona amb les entrevistades
Moderadora: Eli Vivas Soto, periodista i cofundadora de Storydata, coordinadora volum 7 Col·lecció Govern Obert
Cloenda: Núria Espuny i Salvadó, directora general de Transparència i Dades Obertes
Era implementació de l'Estrategia de luta contra era corrupcion e l'enfortiment dera integritat publica s'estenerà pendent un periòde de dus ans dempús dera sua aprobacion eth 15 de gèr de 2020.
Pendent es sies prumèrs mesi d'implementació de l'estrategia s'an elaborat dus informes, en tot destacar-ne tres grani resultats: era creacion d'un Espaci de participacion ciutadana de seguiment dera Estrategia de luta contra era corrupcion, l'anonimització des boètes etiques e l'elaboracion d'ua Guida entara preparacion e tramitacion des consultes preliminars en mercat
L'informe d'avaluació dels processos participatius impulsats per la Generalitat durant el període 2018-2019 destaca que s'han engegat un 33% més de processos participatius respecte període anterior.
La Sub-direcció General de Participació Ciutadana (SdGPC) presenta una memòria de caràcter biennal que recull els diferents processos participatius que s'han dut a terme durant els anys 2018 i 2019 l'Administració de la Generalitat de Catalunya i el seu sector públic vinculat.
Uns processos en els quals, d'una manera o altra, hi ha col·laborat la Sub-direcció
De l'informe se'n desprenen també altres consideracions:
Durant el període esmentat s'han realitzat 16 processos participatius, promoguts per 5 departaments de la Generalitat, que han comprès 165 tallers deliberatius; hi han participat 3.302 persones, i 1.252 entitats que s'han pogut comptabilitzar, i ha suposat una despesa en capítol II de 231.304,44 €.
Alguns dels elements que explica la memòria és el perfil de les persones participants als processos, així com l'impacte dels processos participatius.
Es presenta l'informe d'avaluació de la participació a la Generalitat 2018-2019
El perfil tipus de participant present als processos recull les característiques següents:
1a edició: març de 2019, 61 pàgines
El llibre permet reflexionar, gràcies a nou coneixedors de les polítiques de transparència, sobre el camí recorregut des de l'aprovació de la Llei de transparència, accés a la informació pública i bon govern i sobre quins són els àmbits de millora que cal prioritzar.
Quatre anys d'aplicació de la Llei permeten percebre passos endavant molt significatius en la informació pública a què la ciutadania pot accedir, en els mecanismes de participació existents, en la transparència de l'activitat dels grups d'interès o en la construcció d'una cultura ètica a les organitzacions públiques.
El periodista Jordi Rovira examina aquestes fites de la mà de nou persones provinents de diversos àmbits i coneixedores de la creació, dels mecanismes d'aplicació i dels resultats de la seva aplicació: Raül Romeva, Gemma Calvet, Carlos Guardián, Karma Peiró, Carles Ramió, Iolanda Fresnillo, David Fernàndez, Begoña Román i Simona Levi.
És llicenciat en Ciències de la Informació (UAB), també va fer Ciències Polítiques i Sociologia (UAB) i Geografia i Història (UNED).
Director de la revista Capçalera, col·labora a més amb diferents mitjans escrits i audiovisuals.
Versió en català Versió en anglès
1a edició: abril de 2017, 92 pàgines.
Aquest llibre persegueix fer una aproximació a la contractació oberta amb l'objectiu de facilitar a les administracions públiques i a la ciuta­dania el coneixement necessari per a impulsar la contractació oberta.
A aquest efecte, es presenten els fonaments de la contractació oberta i es fa una exposició de les principals mani­festacions de la transparència i la participació ciutadana en la contractació pública.
Finalment, es recullen algunes recomanacions per a poder afavorir l'apertura de la contractació pública.
Agustí Cerrillo, doctor en Dret per la Universitat de Barcelona (2003), és catedràtic de Dret administratiu de la Universitat Oberta de Catalunya.
Ha estat director dels Estudis de Dret i Ciència Política (2008-2013) i investigador principal del projecte: «Transparencia, Integridad e Innovación Democrática».
Bon govern i integritat pública contra la corrupció és una publicació que recull nou articles d'experts i acadèmics sobre la relació de la corrupció amb diferents àrees de la governabilitat, com ara la contractació, la direcció pública, o la qualitat institucional entre d'altres.
Els articulistes destaquen els punts més complexes a l'hora de fomentar la integritat pública i estableixen també algunes recomanacions.
En resum, es tracta d'una publicació que ofereix diferents perspectives útils per a l'administració a l'hora d'establir mesures de foment de la integritat.
Els autors han estat seleccionats en funció de la seva expertesa en la temàtica.
L'edició d'aquest llibre s'emmarca en el procés d'elaboració de l'Estratègia de lluita contra la corrupció i per al foment de la integritat pública que prepara el govern.
Aquesta publicació d'Antonio del Moral Garcia consta d'una introducció sobre l'impacte de la transparència en la qualitat democràtica, gràcies al fet que incentiva comportaments més ètics, i un text principal, en el qual s'analitza l'efectivitat dels diferents instruments del dret penal per prevenir la corrupció, incloent-hi el rol de les fórmules de participació ciutadana, com ara l'acció popular.
Antonio del Moral Garcia és actualment magistrat de la Sala Penal del Tribunal Suprem i doctor en Dret per la Universitat Complutense de Madrid.
Ha estat fiscal durant gairebé trenta anys, període en què va arribar a ser fiscal degà de la Secció de Menors de la Fiscalia de Madrid i fiscal a la Secció Penal del Tribunal Suprem.
Té nombroses publicacions i ha estat docent habitual en la formació contínua dels membres de la carrera fiscal i judicial.
1a edició: novembre 2014, 64 pàgines.
Martín Álvarez Espinar és el responsable de l'Oficina del World Wide Web Consortium (W3C) a Espanya/CTIC.
Enginyer en informàtica per la Universitat d'Oviedo, amb àmplia experiència en el desenvolupament web basat en estàndards.
Realitza tasques de consultoria sobre administració electrònica.
Més concretament en temes d' open data.
Actualment és el coordinador del comitè assessor de l'EPSI Platform.
L'eina de la Comissió Europea per a la promoció de la reutilització d'informació del sector públic a Europa.
En aquesta publicació analitza l'obertura de dades i el foment de la reutilització de la informació pública.
N'estudia el cicle de vida i el marc legal vigent, i examina algunes de les principals iniciatives a escala internacional.
1a edició: Juny 2014, 72 pàgines
En aquesta publicació, Manuel Villoria fa una anàlisi de la política de publicitat activa dels documents i les dades de les administracions públiques en el marc de la Llei 19/2013, de 9 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern.
És director del Màster d'Alta Direcció Pública de l'Instituto Universitario Ortega y Gasset; doctor en Ciències Polítiques i Sociologia per la Universidad Complutense de Madrid, llicenciat en Dret i llicenciat en Filologia.
Fou becari Fullbright als Estats Units, on va estudiar el Master in Public Affairs per la Indiana University.
És autor de més de cent publicacions (llibres i articles) sobre administració pública i ètica administrativa.
És fundador i membre de la Junta Directiva del capítol espanyol de Transparency International, organització no governamental dedicada a supervisar i difondre la corrupció empresarial i política.
La implementació de l'Estratègia de lluita contra la corrupció i l'enfortiment de la integritat pública s'estendrà durant un període de dos anys des de la seva aprovació el 15 de gener de 2020.
Per tal de garantir la seva efectivitat, s'ha establert un model de governança que asseguri tant el compliment de terminis en la realització de les mesures aprovades, com el retiment de comptes del procés d'implementació i dels resultats.
Per això, compta amb un grup director i un grup executiu, amb un programa de suport i, també, amb un espai de participació ciutadana responsable de monitoritzar el grau de compliment dels compromisos adquirits.
En el marc del retiment de comptes s'elaboraran informes trimestrals de seguiment, semestrals de resultats i anuals d'impacte.
Durant els sis primers mesos d'implementació de l'estratègia s'han elaborat dos informes, destacant-ne tres grans resultats: la creació d'un Espai de participació ciutadana de seguiment de l'Estratègia de lluita contra la corrupció, l'anonimització de les bústies ètiques i l'elaboració d'una Guia per a la preparació i tramitació de les consultes preliminars al mercat
L'Espai de participació ciutadana de seguiment de l'Estratègia de lluita contra la corrupció és una comissió independent, de la societat civil, responsable de supervisar la implementació de 25 actuacions previstes en l'Estratègia, per tal de garantir que el procés es du a terme en un marc de transparència i de retiment de comptes.
Es va constituir el 15 de juliol de 2020 i està format per un grup de deu persones escollides sota criteris de paritat: set ciutadans triats per sorteig d'entre els participants del procés participatiu de l'Estratègia, i tres representants de la societat civil organitzada (de l'Observatori Ciutadà Contra la Corrupció, el Col·legi de Politòlegs i Sociòlegs de Catalunya i l'Institut Ostrom Catalunya).
Després de la publicació de cadascun dels informes d'avenços previstos en el marc de retiment de comptes de l'Estratègia –trimestrals, semestrals i anuals-, els membres d'aquest Espai d'auditoria ciutadana es reuniran per analitzar-lo i n'efectuaran retorn.
Les seves observacions seran publicades en aquest web i seran especialment considerades per part del Grup Director, el Grup Executiu i l'equip de programa d'implementació de l'Estratègia.
El primer document de retorn elaborat per aquest Espai de participació de la societat civil ha estat el corresponent a l'informe semestral de l'Estratègia, de 15 de juliol.
Podeu consultar-ne el contingut a l'enllaç que trobareu en aquesta pàgina.