projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Els sistemes silvopastorals presenten un gran potencial per a les finques forestals catalanes, no tan sols per la seva contribució a la rendibilitat de les explotacions agroforestals, sinó també per la seva capacitat de contribuir al compliment dels objectius de la Unió Europea pel que fa a salut agroalimentària, benestar animal, lluita contra incendis i conservació d'hàbitats determinats.
Aproximadament la meitat de les explotacions forestals amb Pla tècnic de gestió i millora forestal (PTGMF) o Pla simple de gestió forestal (PSGF) ja preveuen un aprofitament pastoral.
Conèixer els paràmetres que caracteritzen la gestió silvopastoral en les diferents condicions catalanes permetrà als gestors afinar la seva planificació i, en conseqüència, optimitzar la gestió tècnicament i econòmicament.
El propòsit d'aquesta xarxa temàtica és millorar el coneixement dels diferents models d'explotació silvopastoral susceptibles de ser aplicats a Catalunya i elaborar directrius per a la millora de la gestió silvopastoral, en general, i la gestió de la coberta arbòria, en particular.
Per al període 2007 - 2011 s'han establert quatre línies d'estudi:
Caracterització de la gestió silvopastoral a partir dels IOF (finalitzat el 2007)
Seguiment d'explotacions demostratives dels models de gestió silvopastoral
Avaluació i optimització de la producció farratgera en boscos adevesats
Estudi de l'efecte de la pastura sobre el sotabosc i la regeneració arbòria
El passat 14 de febrer, el Centre de la Propietat Forestal va presentar les ORGEST, juntament amb el Centre Tecnològic Forestal de Catalunya, i el projecte LIFE+DEMORGEST, a l'AFORCE International Workshop sobre Adaptació de les forests al canvi climàtic: estat actual i intercanvi d'experiències entre els països.
A la jornada es van presentar les iniciatives que els diferents països europeus i del Canadà estan duent a terme en l'àmbit estratègic i de la recerca sobre l'impacte en les forests del canvi climàtic i, especialment, les accions que s'estan desenvolupant per tal d'acompanyar els gestors forestals en aquest escenari alhora de millorar la presa de decisions dels gestors, tant per fixar els objectius idonis de les forests com per aconseguir un millor coneixement en la viabilitat de les plantacions i tractaments silvícoles a realitzar a mitjà termini.
Un dels moments de la jornada al bosc de Poblet
Durant la jornada es va tractar, sempre des d'una visió pràctica, de les espècies més vulnerables, de la substitució d'espècies i de la mortalitat associada a les sequeres estructurals. la silvicultura mediterrània adaptativa serà una de les eines fonamentals per reduir densitats i estructurar les masses amb espècies que puguin oferir garanties per pervivència i estabilitat.
A la jornada van participar una representant de l'Oficina del Canvi Climàtic de Catalunya, la Gemma Cantos, que va presentar el projecte Canvibosc; en Jordi Vayreda del Centre de Recerca i Aplicacions Forestals de Catalunya (CREAF), que va parlar sobre el projecte Deboscat i va analitzar la informació que proporcionen els inventaris nacionals; posteriorment, en Pau Vericat del Centre Tecnològic Forestal de Catalunya (CTFC) va parlar sobre la silvicultura per a l'adaptació al canvi climàtic de quercínies.
Finalment, el doctor Romà Ogaya, també del CREAF, va parlar sobre la recerca desenvolupada els darrers 15 anys al bosc de Poblet que palesa la substitució progressiva de les zones d'alzinar més seques per l'aladern de fulla ampla i l'arboç.
Finalment, es van visitar unes parcel·les on, sota criteris de gestió multifuncional, es van practicar unes tallades selectives a l'alzinar.
El Centre de la Propietat Forestal i el CTFC van explicar les tallades, i es va poder debatre sobre els reptes que el clima suposarà per a les masses boscoses mediterrànies.
Font: Sala de premsa del Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural.
L'Índex de Biodiversitat Potencial (IBP) és una eina de suport a la planificació i la gestió forestal, pensada principalment per a facilitar la integració de criteris de conservació de la biodiversitat en la gestió multifuncional que combina diversos objectius, incloent la producció de béns i/o la prevenció d'incendis.
Després de més de 10 anys de treball en paral·lel a ambdues bandes del Pirineu sobre la forma i el contingut d'un índex de biodiversitat, l'any 2019 es va tancar una primera versió de l'IBP per a Catalunya, harmonitzada amb els estàndards de l'IBP Mediterrani internacional: L'IBP_Cat_Med.
Aquesta nova versió de l'índex, coordinada pel Centre de la Propietat Forestal (CPF) i el Centre National de la Proprieté Foriestière (CNPF) francès, s'ha consensuat amb els diferents agents implicats en la gestió i conservació dels boscos a casa nostra.
L'IBP_Cat_MEd ha de permetre avaluar la biodiversitat ordinària per aquella gran majoria de boscos als quals no és possible realitzar una anàlisi detallada, facilitant, d'una banda, la conservació i millora de la biodiversitat dels ecosistemes forestals gestionats, i de l'altra, la posada en valor, del servei ecosistèmic que aquests boscos gestionats ofereixen.
Per a cites relacionades amb l'Index de Biodiversitat Potencial, de Catalunya, podeu utilitzar la següent referència:
Posada a punt de l'Índex de Biodiversitat Potencial: un termòmetre per a mesurar la capacitat d'allotjar biodiversitat dels boscos (gestionats) de Catalunya.
Alumnes de Grau d'Enginyeria Forestal de la Universitat de Lleida visiten l'Aula de Transferència a la finca forestal Aiguaviva del Montmell
L'Aula de Transferència del Montmell va ser l'escenari idoni per al desenvolupament d'una pràctica per part d'uns 30 alumnes de l'assignatura d'Ordenació forestal de la Universitat de Lleida (UdL).
La primera es va centrar en la descripció del medi físic circumdant, la caracterització del recurs forestal i la pràctica de l'inventari pericial.
Durant la segona part es va incidir més en la rodalització i la definició dels objectius de gestió.
Jornada de camp de la "Setmana Forestal Mediterrània", al PN Montnegre
La gestió forestal i la prevenció d'incendis; els models ORGEST
El CPF va organitzar el març de 2015 la jornada de camp de la IV setmana forestal mediterrània, amb una visita al PN del Montnegre, amb la col·laboració de l'Associació de Propietaris forestals del Montnegre Corredor i la Diputació de Barcelona.
La jornada es va centrar en la gestió de l'alzinar i la sureda i la integració del risc d'incendi a partir de la proposta dels models ORGEST.
Hi van assistir una trentena de persones, d'entre tècnics i recercadors de diferents països de l'arc mediterrani.
Formació a l'Aula de Transferència de Castellfollit (Poblet) a l'alumnat de Grau forestal de la UdL i de l'IES agrari de Mollerussa
Durant el mes de novembre de 2015 es van realitzar dues jornades amb els alumnes de gestió forestal i del medi natural de l'IES de Mollerussa.
Els alumnes van realitzar pràctiques d'inventari pericial i marcatge forestal amb el recolzament d'un nou aplicatiu per a tablet dissenyat per utilitzar-ho en les aules de transferència.
Els alumnes van aplicar de forma pràctica els models ORGEST (identificació de la formació i tipologia forestal, selecció del model de gestió, identificació de l'itinerari, etc..).
Alumnes de l'IES de Mollerussa a l'aula de transferència de Castellfollit
Els alumnes de l'assignatura d'Ordenació Forestal i Pascicultura de l'ETSEA (Universitat de Lleida) van participar en una jornada destinada a conèixer un cas pràctic d'ordenació forestal.
Durant la jornada es va exposar la planificació existent al Bosc de Poblet i es van plantejar els nous reptes als quals s'enfronta el paratge.
Els alumnes, de forma pràctica sobre el terreny, van poder veure com definir els diferents estrats d'una forest, com planificar i realitzar els inventaris i com interpretar els resultats per seleccionar el model i l'itinerari de gestió ORGEST més adequat per un rodal.
Finalment, els alumnes van aplicar l'itinerari seleccionat marcant els arbres a tallar amb el recolzament d'un nou aplicatiu per a tablet dissenyat per utilitzar-ho en les aules de transferència.
Alumnes de la UdL a l'aula de transferència de Castellfollit
Jornada de camp de la "Reunió conjunta FAO-IUFRO de comunicadors forestals", al PN Montnegre.
El maig de 2015 es va celebrar a Barcelona la trobada conjunta del Grup de Comunicació Forestal de la IUFRO (Organització internacional per a la recerca forestal) i de la FAO.
El Centre de la Propietat Forestal va organitzar la jornada de camp al PN del Montnegre i el Corredor.
La jornada es va centrar en la gestió de l'alzinar i la sureda i la integració del risc d'incendi a partir de la proposta dels models ORGEST.
Van assistir una trentena de persones, d'entre tècnics i recercadors de diferents països i de les principals institucions europees.
Es va discutir com comunicar a la societat la necessitat de gestionar de cara a la prevenció d'incendis.
El Centre de la Propietat Forestal comparteix el projecte LIFE+DEMORGEST amb els socis del projecte MENFRI (Mediterranean Network of Forestry Research and Innovation).
El passat 23 de juny de 2015 es va participar en la tercera trobada d'experts sobre certificació forestal en el mediterrani, organitzada per MENFRI_EU.
Durant la visita que els socis del projecte MENFRI van realitzar a diferents finques del Montnegre-Corredor, els tècnics del Centre de la Propietat Forestal van explicar el funcionament del CPF i van presentar alguns dels resultats obtinguts a partir del projecte DEMORGEST.
Dins el Pla anual de Transferència de Tecnologia de la Generalitat de Catalunya 2016, va tenir lloc la jornada Associacionisme i aprofitaments forestals.
L'objectiu de la jornada va ser donar a conèixer l'experiència d'una associació en l'impuls de la gestió forestal.
En una de les xerrades es van presentar els models ORGEST com a eina útil per a la integració de la producció de fusta i la prevenció d'incendis (gestió multifuncional).
En el marc de les XXXIII Jornades Tècniques Silvícoles Emili Garolera, es va realitzar una jornada per visitar un rodal de pinassa del Solsonès on s'han aplicat dues gestions diferenciades pel que fa a intensitat d'aclarida i tractament de les restes de tallada, incloent la crema prescrita.
Durant la visita va tenir lloc un debat sobre l'efecte que tenen els tractaments aplicats sobre diferents criteris i objectius de gestió: rendiments, prevenció d'incendis, vitalitat i resiliència al canvi climàtic, aprofitament forestal i control de la rebrotada del boix.
Durant el mes de maig es van celebrar dues sessions formatives a l'Aula de Transferència de Castellfollit, situada al PNIN de Poblet.
Les jornades van estar adreçades a professionals forestals de l'administració pública i van constar d'una sessió teòrica amb l'objectiu d'explicar de forma general els models ORGEST i una sessió pràctica de marcatge, durant la qual es van simular tallades sota diferents criteris.
Durant la jornada es van presentar les diverses solucions que tenim al nostre abast per aconseguir un inventari forestal rigorós però de baix cost.
De la mà d'alguns dels màxims experts a Catalunya, es van donar a conèixer diversos recursos: tècniques d'estimació pericial, el LiDAR i les orientacions de gestió (ORGEST).
Durant la sessió també es va presentar el Pla de mobilització de recursos forestals, destinat principalment a biomassa, i que està desenvolupant la Diputació de Tarragona amb la col·laboració del Centre Tecnològic Forestal de Catalunya.
En el marc del 5è Congrés Internacional destinat a formadors forestals que va tenir lloc a Solsona al juny de 2016, organitzat per la xarxa EDUFOREST i el Centre Tecnològic Forestal de Catalunya, es va realitzar una visita a l'Aula de Transferència de la Ribera Salada.
Durant la visita, més de 80 formadors assistents d'arreu d'Europa van poder realitzar de forma pràctica la identificació dels elements de biodiversitat presents a l'aula, la classificació de fusta en peu i el marcatge d'un model de gestió ORGEST amb l'ajut d'un programari específic dissenyat per a la formació forestal en el marc del projecte LIFE+DEMORGEST.
Formació als alumnes de l'IES agrari de Mollerussa (2016)
Durant el mes de novembre de 2016 es va realitzar una jornada amb els alumnes de gestió forestal i del medi natural de l'IES de Mollerussa.
Els alumnes van realitzar pràctiques d'inventari pericial i marcatge forestal, aplicant de forma pràctica els models ORGEST (identificació de la formació i tipologia forestal, selecció del model de gestió, identificació de l'itinerari, etc..).
Formació als alumnes de Grau forestal de la Universitat de Lleida
Els alumnes de l'assignatura d'Ordenació Forestal i Pascicultura de l'ETSEA (Universitat de Lleida) van participar en dues jornades destinades a conèixer diferents casos pràctics d'ordenació forestal.
La jornada del dia 18, va tenir lloc a l'Aula de Transferència del Montmell i es va centrar en la planificació forestal conjunta.
Els alumnes van poder conèixer el procés de planificació (estratificació, planificació d'inventaris, etc..) i es va fer especial èmfasi en la planificació conjunta com a eina de dinamització de zones amb propietaris molt fragmentades i/o amb l'objectiu principal de prevenció d'incendis.
Durant la jornada del dia 30, desenvolupada a l'Aula de Transferència de la Ribera Salada, es va treballar la integració de la producció de fusta i la millora o conservació de la biodiversitat en la planificació forestal.
Es va poder veure, de forma pràctica sobre el terreny, diferents opcions d'integració.
També es va fer una simulació d'aplicació de diferents itineraris ORGEST marcant els arbres a tallar amb criteris de producció de fusta i de conservació de la biodiversitat, amb el suport de dispositius tablet i l'ajut d'un programari específic.
Aprofitant la visita a la seu de l'EFI a Barcelona d'una delegació forestal del Govern Xinès, tècnics del CPF van presentar a camp la gestió forestal a Catalunya i el foment de la multifuncionalitat dels boscos a partir de l'aplicació de les orientacions silvícoles ORGEST en sureda i alzinar.
Es van tractar temes com ara la prevenció d'incendis o la silvicultura per a l'estalvi de l'aigua i la seva posada en pràctica tant a escala de massís com de rodal.
També es va discutir la compatibilització de la gestió forestal i l'ús de lleure dels boscos.
La visita va tenir lloc a dues finques privades de la Vall d'Olzinelles, al Parc Natural del Montnegre i el Corredor.
En el marc de les XXXIV Jornades Tècniques Silvícoles Emili Garolera, durant la jornada es van visitar dos rodals de roure reboll, a la serra de Prades, en els quals s'han implementat dos models de gestió ORGEST que presenten diferències significatives respecte a la gestió tradicional:
Durant la jornada es va poder debatre sobre els detalls de la planificació i l'execució pràctica de les actuacions realitzades.
El mes de juny de 2017 es va dur a terme una jornada interna, adreçada als tècnics del Centre de la Propietat Forestal, durant la qual es van poder aplicar d'una forma pràctica, algunes de les noves eines desenvolupades en el marc del projecte LIFE+DEMORGEST, com és el cas de la Guia dels criteris de classificació de la fusta en peu de Catalunya (publicat el 2017) i el renovat Índex de Biodiversitat Potencial per als Boscos de Catalunya (en procés d'edició).
La jornada es va desenvolupar en l'aula de transferència de la Ribera Salada (Solsonès).
La plantació d'espècies productores de fusta de qualitat pot ser una via per augmentar la rendibilitat de les explotacions forestals catalanes que permeti, a més, revalorar terres abandonades, millorar la lluita contra incendis i recuperar terrenys degradats.
Les experiències prèvies han demostrat la importància de la tria correcta de la varietat i de l'aplicació periòdica de podes.
Per poder promoure la introducció de plantacions de frondoses nobles a les finques forestals catalanes és necessari abans desenvolupar i contrastar la planta que s'adapti més bé a les nostres condicions i establir un protocol cost.eficient per a la implantació i el manteniment d'aquestes plantacions.
En una primera etapa (2002 - 2006), la xarxa es va centrar a identificar les millors varietats i tècniques de plantació, poda i manteniment per a noguera i cirerer.
En aquesta segona etapa s'ha ampliat el ventall d'espècies a aquelles més resistents a condicions de dèficit hídric, com ara la moixera i la perera.
L'objectiu d'aquesta xarxa temàtica és determinar les pràctiques idònies per aconseguir una producció òptima de fusta de qualitat a partir de diferents espècies de fulloses amb gestió no intensiva.
Els objectius específics de la xarxa són:
Les parcel·les d'aquesta xarxa estan incloses en el projecte de cooperació transfronterera PIRINOBLE, en el qual participen Catalunya i França.
Àrea de Gestió Forestal Sostenible del CTFC
- Cursos d'especialització en esporga de frondoses nobles per a la producció de fusta de qualitat.
18 de juny del 2006 i 17 de juliol del 2007
- Jornades a les XXV Jornades Tècniques Silvícoles organitzades pel Consorci Forestal de Catalunya, abril del 2008
- Jornada dins del PATT, del Departament d'Agricultura, maig del 2009
- Guia pràctica per a la producció de fusta de qualitat.
Plantacions de noguera i cirerer.
Aproximació a les condicions catalanes.
Plantacions de fulloses per a fusta de qualitat
Al mes de juliol de 2017, es va succeir un incendi, entre els termes municipals d'Artés i Avinyó, a la comarca del Bages.
La gestió forestal que s'havia fet en determinades finques privades va resultar determinant per a les operacions d'extinció i desenvolupament del foc en l'emergència.
Al llarg de la jornada es va aprofundir en la importància de fer una gestió forestal mitjançant la planificació forestal, amb objectius diferenciats, determinant zones concretes per a la prevenció de grans incendis forestal i plantejant models de gestió que maximitzin la prevenció d'incendis i la producció forestal i agrorural.
També es va parlar de la gestió post-incendi per a maximitzar l'economia forestal en els treballs i aprofitaments forestals.
Entitat col·laboradora: Universitat de Santiago de Compostel·la
Tecnologia aplicada a la gestió forestal
Tipus de projecte: Projecte tècnic
Propòsit: Disposar de la versió revisada de l'aplicació LIFOR per a Windows que permeti la informatització de l'inventari forestal en la redacció dels PTGMF, compatible amb el programa de redacció METABOSC.
Resum: S'ha desenvolupat l'aplicació LIFOR per a Windows, s'han introduït millores a la primera versió i s'ha desenvolupat una aplicació per a Pocket PC.
S'ha desenvolupat l'aplicació LIFOR per a Windows, disponible al web del CPF.
Permet la gestió de dades procedents d'un inventari forestal, el processament d'aquestes dades amb el mateix format que al PTGMF per a tot tipus de masses, l'elaboració d'informes (sobre el disseny de l'inventari, dades generals per estat i paràmetres silvícoles) i l'exportació de dades al programa de redacció de PTGMF METABOSC.
S'ha desenvolupat l'aplicació LIFOR per a Pocket PC dedicada a la presa de dades de camp en plataforma Pocket.
Permet calcular per a cada estatge l'error resultant depenent de l'àrea basimètrica, proporciona paràmetres bàsics com ara l'àrea basimètrica i la densitat de peus, té capacitat d'exportar totes les dades a LIFOR i, al mateix temps, permet importar dades prèviament introduïdes en LIFOR.
- Curs de redacció de PTGMF a la Universitat de Lleida (2005)
- Programa descarregable a la pàgina web del CPF
Codirigit per la DGMN i el Servei de Parcs
Tipus de projecte: Projecte tècnic
Propòsit: Disposar d'una eina de comunicació entre l'Administració i els propietaris privats al voltant de la reversió d'externalitats de les forests, que faciliti la identificació, de manera participada, dels punts de conflicte i, també, les necessitats i les estratègies d'actuació que cal seguir.
Resum: A partir de l'anàlisi d'un cas concret, el Parc Natural dels Ports de Tortosa-Beseit, i la revisió bibliogràfica d'antecedents a altres comunitats i països, es descriuen les possibilitats i els principals condicionants de la implantació d'un sistema de regulació de l'aprofitament micològic a les forests catalanes.
Part I. Instruments de regulació i compensació de l'ús social a les finques privades forestals
Instruments de regulació i compensació per a l'aprofitament micològic a l'àmbit de les propietats privades del Parc Natural dels Ports: assaig d'aplicació
Tanmateix, emprendre una regulació d'aquest tipus remarcant l'atenció sobre el rendiment econòmic esdevindria equívoc, atès que el balanç econòmic —si bé provisional i amb molts paràmetres per determinar— s'augura amb una capacitat limitada d'obtenir recursos, en la línia d'altres experiències preexistents.
D'aquí ve l'interès en la recerca d'experiències i instruments que, impulsats des de l'Administració o per la propietat, redundin en beneficis per als propietaris forestals privats i, per extensió i en virtut dels serveis ambientals, socials, turístics, econòmics, etc., que proporcionen, en una millora de la gestió dels boscos.
- Full informatiu núm. 8 (2007)
Treball promogut pel CPF en el marc del Pla d'Innovació i Transferència de Tecnologia.
2on Congrés Forestal Català (2007)
Entitat col·laboradora: MINUARTIA, Estudis Ambientals, SL
Gestió i diversitat biològica als ecosistemes forestals
Tipus de projecte: Projecte tècnic
Propòsit: Relacionar amb rigor els canvis en la biodiversitat ocorreguts a les principals tipologies de boscos catalans amb relació als canvis estructurals, fruit de la gestió forestal que s'hi aplica.
Disposar d'un índex de biodiversitat que, en l'àmbit de rodal, permeti relacionar estructura (gestió) i biodiversitat allotjada.
Resum: S'han establert les bases d'un programa de seguiment aplicable a llarg termini que permet analitzar l'evolució de paràmetres indicadors de la riquesa biològica que allotgen els boscos catalans, amb relació als canvis estructurals derivats d'actuacions silvícoles.
S'han obtingut resultats de l'evolució de biodiversitat en les principals tipologies de boscos catalans per al període 2002-2008 i s'han pogut establir relacions entre paràmetres estructurals i riquesa biològica.
Resultats i noves aportacions: Resultats descriptius de la biodiversitat als principals boscos de Catalunya a partir de l'indicador Riquesa i abundància d'espècies d'aus:
Relacions entre els indicadors de biodiversitat:
Els paràmetres forestals que presenten diferències significatives més sovint són els relatius a recobriments dels estrats de vegetació.
Puntualment hi ha diferències en les alçàries d'aquests estrats: en les pinedes de pi blanc (amb ocells de capçada) i de pi roig (amb abundància d'ocells no forestals), i en les vernedes (amb abundància d'ocells de sotabosc i de capçada).
En tot cas, però, l'absència d'un patró de variació comú amb relació a l'indicador d'ocells no permet definir el sentit de la relació.
En els diferents boscos estudiats, la majoria de les diferències significatives es produeixen entre anys i no entre parcel·les.
Això indicaria que les diferències entre parcel·les no segueixen un patró comú, però evolucionen de manera similar al llarg del temps (aquest resultat pot respondre a un sistema similar de gestió per a una mateixa tipologia de boscos).
- Nota sobre resultats preliminars a Silvicultura núm. 43 (2005)
- Jornades sobre programes de seguiment de la biodiversitat – DMAH (22/11/2006)
M. Fernàndez, R. Campeny, T. Cervera i J.L. Abian.
Treball promogut pel CPF en el marc del Pla d'Innovació i Transferència de Tecnologia