projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Les aportacions al codi ètic del servei públic de Catalunya, un nou codi que busca la col·laboració dels treballadors públics i de la ciutadania per tal de poder ser extensible a totes les administracions catalanes, s'han realitzat en línia i mitjançant dues sessions virtuals.
El Departament de Polítiques Digitals i el Departament d'Acció Exterior, Relacions Institucionals i Transparència han dissenyat un procés participatiu per a facilitar contribucions al Codi Ètic del Servei Públic de Catalunya.
Aquest codi té la voluntat d'establir un marc ètic del servei públic de Catalunya vàlid, de manera orientativa, per a totes les administracions públiques i organitzacions que presten serveis públics
Des del dia 2 i fins el 29 de maig, els professionals i la ciutadania han pogut fer aportacions al codi.
També s'han organitzat dues sessions virtuals que han permès recollir moltíssimes contribucions per tal de millorar-ne el contingut, així com la seva aplicabilitat i actualització.
En el cas del debat sobre el codi, a més, les sessions van posar de manifest el gran coneixement de les qüestions tractades i l'alt nivell de participació.
La redacció actual del codi es pot consultar a la pàgina web de participació ciutadana, i es poden fer contribucions en línia fins el 29 de maig.
S'ha demanat la col·laboració al voltant de quatre eixos:
Perquè cal feminitzar la gestió dels recursos públics?
Aquest és la pregunta què es van formular des del departament de Vicepresidència, organitzador del webinar que va tenir lloc el passat dia 22 de juny, i que va posar de relleu l'impacte del gènere en les polítiques públiques i sobretot les polítiques econòmiques.
L'acte, convocat en el marc del programa de la Unió Europea Together4Cohesion, va ser inaugurat pel vicepresident del Govern i conseller d'Economia i Hisenda, Pere Aragonès i la cloenda va anar a càrrec de la consellera de Salut, Alba Vergés.
Durant les intervencions i el debat posterior, moderat per Lluís Juncà, director general de promoció econòmica, hi van participar les següents persones:
Les directores generals van explicar les activitats que la seva unitat duu a terme per tal de promoure una dimensió de gènere sòlida i duradora que tingui impacte en la societat.
Les seves experiències, recollides en la sessió enregistrada, mostren que la visió i la focalització en la dona, que ja eren una realitat a Catalunya, s'han incrementat amb la COVID19.
Reconeguda com una font de creixement econòmic per organitzacions internacionals com ara el Banc Mundial, els participants van esmentar la necessària acceleració de les eines que permeten visibilitzar la importància de la dona: digitalització, creació de negocis sostenibles, i l'àmbit quotidià i domèstic.
El Departament de Vicepresidència reuneix cinc directores generals per mostrar la importància de focalitzar en les dones
El Departament d'Educació obre al públic un nou dataset relatiu a l'equitat digital, és a dir, a la distribució de dispositius portàtils i equips de connectivitat a tota Catalunya.
El Departament va fer aquest lliurament en el marc del Pla d'equitat digital del Departament d'Educació i durant el confinament a tots aquells alumnes que ho necessitaven per poder seguir el curs de manera telemàtica.
Es va prioritzat l'alumnat que estudiava en centres d'alta complexitat i/o que es trobava en un curs de final de cicle.
Una vegada coberts aquests requeriments, també es van realitzar entregues a alumnes que no complien cap dels dos requisits esmentats, però que igualment necessitaven un dispositiu i/o un equip de connectivitat.
En total, es van distribuir més de 28.000 dispositius portàtils i 19.000 equips de connectivitat.
El departament ha elaborat una visualització que mostra el nombre total de dispositius i equips repartits, la seva distribució territorial per comarques i la distribució entre centres, segons la titularitat i el grau de complexitat d'aquests.
Les dades fan referència a la distribució realitzada per la Generalitat de Catalunya des del 18 d'abril i no inclouen les entregues de l'administració local.
El Departament d'Educació distribueix dispositius portàtils durant el confinament
El passat dia 16 de juliol es va celebrar la setena edició del, dedicada als i la COVID-19.
La sessió va mostrar l'experiència de diversos actors, institucionals i reutilitzadors, en la gestió de les dades obertes relatives a la malaltia al llarg del confinament.
El conseller d'Acció Exterior, Relacions Institucionals i Transparència, Bernat Solé, va inaugurar la sessió recordant que la magnitud de la crisi sanitària ha demostrat que "és imprescindible" disposar de tota la informació possible sobre l'evolució de la pandèmia i saber com afecta en el nostre dia a dia.
En aquest sentit, va remarcar el repte que suposa "la dicotomia" entre rapidesa i rigor de les dades, contrastades i revisades, per garantir que siguin fiables.
Solé va indicar que "això ens ha portat a fer un exercici de revisió i de correcció retrospectiva de les dades, acompanyades d'un exercici d'autocrítica i transparència".
La sessió va comptar en primer lloc amb la participació de Núria Espuny, directora general de Transparència i Dades Obertes i la cap de l'Àrea de Dades Obertes, Àngels Vidal, que van explicar la tasca feta des d'aquesta unitat al llarg del confinament per tal de generar confiança en la ciutadania i generar coneixement que permetés prendre decisions més ajustades en cada moment.
El 7è va permetre també que diferents representants de la salut a Catalunya exposessin les dificultats però també els resultats de la seva gestió: les transformacions en l'intercanvi d'informació al Departament; l'adaptació dels sistemes d'informació que no estaven preparats, ni aquí, ni enlloc; l'aplicació dels principis de les dades obertes ja que no són unívocs; la necessària presentació de la informació per tal que es pogués destacar allò rellevant en un format flexible; així com un element fonamental, la privacitat de les dades a l'hora de fer-ne difusió.
Finalment, en una taula rodona moderada pel periodista Jordi Rovira, es van poder presentar experiències des del periodisme, el món local i el dels reutilitzadors.
La 7a edició del explica la gestió de les dades en temps de pandèmia
La Direcció General d'Alimentació, Qualitat i Indústries Agroalimentàries, en col·laboració amb la Secretaria de Transparència i Govern Obert, han impulsat un procés participatiu per incorporar a tots els actors que componen la cadena de valor agroalimentària en el Pla Estratègic d'Alimentació a Catalunya.
El Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació ha presentat un informe de resultats del procés.S'hi han rebut 354 propostes, de les quals la majoria han estat per contribuir a un sistema alimentari sostenible, transformador i basat en la bioeconomia circular.
El nombre d'aportacions també ha estat molt elevat pel que fa a com obtenir un sistema alimentari just, equitatiu i cohesionat.
El debat ha tingut com a finalitat recollir i desenvolupar propostes d'iniciatives sobre els objectius estratègics que les persones participants consideressin més rellevants per al futur de l'alimentació a Catalunya.
A causa de la COVID19 es va revisar el procés participatiu per a decidir, i s'ha convertit en un procés virtual per a la primera fase, amb aportacions al portal participa.gencat.cat, i sessions de deliberació mitjançant videoconferència, per tractar els 4 eixos que contindrà el Pla Estratègic de l'Alimentació.
S'han organitzat dues sessions específiques de debat, una amb el Consell de Dones del món rural i marítim i una altra amb els joves de les escoles agràries per poder tenir la seva visió concreta sobre el futur de l'alimentació.
S'han fet 5 sessions de debat videoconferència per als 4 eixos que formen part del futur Pla Estratègic de l'Alimentació, a partir d'uns sub- eixos triats pels participants, els 3 més prioritzats:
El procés ha assolit un èxit de participació, amb 107 persones debatent en-línia, 55 dones i 52 homes, majoritàriament consumidors o del sector productiu.
D'aquestes persones, 56 venien en representació d'una entitat i 51 a títol individual.
En un any especialment difícil per a la comunitat educativa, el Premi Participa a l'Escola pretén contribuir més que mai a mantenir la xarxa que fa funcionar la vida al voltant dels centres educatius.
Amb poc temps, però moltes ganes, la Direcció General de Participació Ciutadana i Processos Electorals obre la convocatòria per a 2020 del Premi Participa a l'Escola que distingeix a l'alumnat i el professorat que dissenya projectes per tal de fomentar la participació a la comunitat educativa.
El termini per presentar candidatures acaba el propera dia 31 de juliol.
Atès que el curs ha estat ben diferent del de sempre els projectes que seran tinguts en compte seran aquells propis del període de normalitat, com aquells que s'hagin pogut dur a la pràctica per tal de fomentar els valors inherents a la democràcia entre els més joves durant el confinament degut a la.
El Premi Participa a l'Escola és un premi per a les escoles o instituts que han dut a terme, durant el curs, experiències de participació en què l'alumnat s'hagi involucrat en la vida del centre.
La seva dotació és de 5500€ i té dues categories: una per a poblacions catalanes de menys de 20.000 habitants, i una altra per als municipis amb població superior.
També es poden presentar projectes que s'hagin desenvolupat durant el confinament.
El termini acaba el 31 de juliol
La Generalitat ofereix una nova plataforma per tal que els òrgans que ho considerin oportú puguin publicar videoactes de les seves reunions o sessions de debat.
Aquest nou espai virtual, que ja venen utilitzant diversos ajuntaments i òrgans de la Generalitat, s'impulsa ara des de la Secretaria de Transparència per tal d'estendre-la com a bona pràctica.
El Portal de Transparència de la Generalitat de Catalunya habilita un apartat específic per tal que es puguin cercar els òrgans que utilitzin el servei de publicació de videoactes.
Cal considerar l'ús de videoactes com una bona pràctica de transparència, en particular per a òrgans col·legiats i òrgans participatius.
Una videoacta és un document signat amb un certificat digital format per dos tipus de continguts.
Un d'ells és un document electrònic que conté els punts de l'ordre del dia de la reunió de l'òrgan i els acords presos en cada un dels punts.
El segon és un document audiovisual o multimèdia que conté un enllaç a la gravació d'imatge i àudio de la sessió celebrada.
La videoacta combina, per tant, l'enregistrament en vídeo amb el document acta en format electrònic, tot signat electrònicament amb el certificat digital del secretari o secretària per donar fe legal de l'acte.
Els serveis de videoactes permeten, si és el cas, la retransmissió de les reunions en directe (streaming), així com oferir-les en diferit si es desitja fer la consulta de les mateixes.
Les videoactes de les sessions queden indexades i cada punt d'ordre del dia i intervenció pot ser consultat individualment i accessible al moment.
Amb aquest nou instrument, la Secretaria de Transparència i Govern Obert vol convidar a estendre la publicació de videoactes als òrgans col·legiats de la Generalitat de Catalunya que per la seva naturalesa en puguin fer un acte de transparència més.
El seu ús es considera una bona pràctica, en especial pels òrgans col·legiats de la Generalitat
La Comissió Interdepartamental de Transparència i Govern Obert (CITGO), que té com a funció aprovar i avaluar les estratègies i directrius de transparència i govern obert, es va reunir el passat 14 de juliol i va aprovar, entre altres mesures, elevar al Govern la proposta d'Acord pel qual es prorroga la vigència del Pla de Govern Obert fins el 30 de juny de 2021.
També s'hi va acordar modificar-lo per tal d'incorporar-hi les actuacions dutes a terme de manera extraordinària en raó de la pandèmia per coronavirus SARS-CoV-2.
Un dels temes sobre els quals es va debatre durant la sessió va ser sobre l'avenç de l'Estratègia de lluita contra la corrupció.
Es tracta d'un pla aprovat a l'inici de 2020 que conté 25 actuacions distribuïdes en dos anys per tal que Catalunya pugui, per una banda, gaudir d'institucions de qualitat i per l'altra, garantir la participació ciutadana en els mecanismes d'adopció de la política pública.
Els organitzadors de la CITGO van explicar als assistents les primeres actuacions de l'Estratègia dutes a terme al llarg dels sis primers mesos de vigència, entre les quals es va destacar la implementació de bústies ètiques anonimitzades, o l'elaboració del Codi ètic del Servei públic.
A la reunió, entre d'altres punts de l'ordre del dia, també s'hi va presentar l'estratègia de participació ciutadana per als propers mesos, i es va informar sobre l'estat de la tramitació del Projecte de decret sobre el Reglament de desenvolupament parcial de la Llei de Transparència.
També incorpora al Pla les actuacions de transparència i participació ciutadana durant la pandèmia covid-19
El passat dia 22 de juliol, es va presentar, en seminari web, la Guia per a la preparació i tramitació de les consultes preliminars al mercat.
La sessió va comptar amb la participació de Jordi Foz, secretari de Transparència i Govern Obert; Mercè Corretja, directora general de Contractació Pública; Anna Ciutat, sub-directora General de Regulació i Supervisió de la Contractació Pública; i Albert Castellanos, secretari General de la Vicepresidència i d'Economia i Hisenda, que va fer la cloenda de l'acte.
Aquesta Guia respon a la previsió recollida per l'Acord del Govern, de 15 de gener 2020, pel qual s'aprova l'Estratègia de lluita contra la corrupció i d'enfortiment de la integritat de l'Administració de la Generalitat i de les entitats del seu sector públic, on es defineixen un total de vint-i-cinc actuacions classificades en diversos àmbits amb un termini màxim de dos anys per a la seva implementació.
En concret, pel que fa a l'àmbit de la contractació pública, es va encomanar a la Direcció General de Contractació Pública a implantar les consultes preliminars de mercat, i com a actuació concreta pel seu compliment, s'ha elaborat aquesta Guia, amb l'objectiu de ser una eina que fomenti i faciliti l'ús de les consultes preliminars al mercat entre els òrgans de contractació de l'Administració pública de la Generalitat de Catalunya i el seu sector públic, atès l'important paper que aquestes poden tenir com a instrument per implementar una compra pública més eficient, transparent i íntegra.
Té com a objectiu promoure una compra pública més eficient, transparent i íntegra.
El passat dia 17 va tenir lloc, al Parlament de Catalunya, la 1a cimera contra la corrupció, organitzada per l'Observatori Ciutadà contra la corrupció, que aplega les diverses entitats signants del Pacte Nacional contra la Corrupció.
El conseller d'Acció exterior, Relacions Institucionals i Transparència, Bernat Solé, i el secretari de Transparència i Govern Obert, Jordi Foz, hi van presentar l'Estratègia de lluita contra la corrupció i de foment de la integritat pública, posada en marxa el passat mes de gener.
El conseller va avançar que el Govern aprovaria de forma imminent, i en el marc de l'Estratègia de lluita contra la corrupció i de foment de la integritat, la creació de bústies ètiques per alertar de casos de corrupció.
"Les bústies han de ser 100% anònimes justament per protegir els alertadors", va destacar.
Solé va esmentar també alguns dels avenços en el compliment dels objectius del Pacte anticorrupció del 2015 com ara la creació del codi de conducta dels alts càrrecs i del personal directiu; el registre obligatori de les reunions dels alts càrrecs amb grups d'interès; la transparència en la contractació pública o l'impuls del processos de participació ciutadana.
En la mateixa sessió, les entitats signants del Pacte van donar el seu suport i van instar al compliment d'allò establert per l'Estratègia de lluita contra la corrupció i de foment de la integritat pública, aprovada pel govern el passat dia 15 de gener, i que contempla l'aplicació de 25 mesures, al llarg de dos anys, per tal de seguir avançant en el model d'integritat i transparència català.
Per primera vegada, i convocats per l'Observatori Ciutadà contra la Corrupció (O3C), es van reunir en seu parlamentària els 7 grups parlamentaris, 5 organismes de control, 2 departaments del Govern i més de 20 entitats signants del Pacte Social contra la Corrupció.
Al llarg de la jornada els participants van aprovar un pla de treball amb setze mesures clau per eradicar la corrupció estructural.
Els participants van destacar entre d'altres la necessitat d'elaborar una nova llei de finançament dels partits i una llei electoral, i de revisar els criteris de la contractació pública i el règim d'incompatibilitats dels servidors públics.
Així mateix, van acordar constituir una comissió executiva de seguiment del pacte, de què formaran part dos representants dels grups parlamentaris.
Les entitats participants donen suport a l'Estratègia anticorrupció del govern
Convocat per l'Observatori ciutadà contra la Corrupció, l'acte respon a la voluntat de fer un seguiment de les activitats consensuades en el marc del Pacte social contra la corrupció, aprovat el 2015.
A la trobada, que reunirà diputats i diputades amb els signants del Pacte Social contra la Corrupció (partits i entitats), també hi assistiran representants dels organismes de control: Sindicatura de Comptes, Oficina Antifrau, Síndic de Greuges, Comissió de Garantia del Dret d'Accés a la Informació Pública, Agència Tributària de Catalunya i Fiscalia Anticorrupció de Catalunya.
El 7 de febrer de 2020 el Ple al Parlament de Catalunya va aprovar celebrar la primera edició de la Cimera contra la Corrupció que ha hagut de ser ajornada fins el juliol degut a la COVID19.
Els objectius de la Cimera es concreten en tres punts:
El 9 de desembre de 2015 es va adoptar el Pacte Social Contra la Corrupció per part de les diferents organitzacions polítiques amb representació parlamentària, així com de diverses organitzacions ciutadanes d'àmbit català.
Els signants es van comprometre a assumir el Decàleg del Pacte contra la Corrupció com a guia de les seves actuacions, i a dotar-se d'una comissió permanent per a la implementació dialogada de mesures, entre d'altres.
Tindrà lloc al Parlament de Catalunya el proper 17 de juliol
Núria Espuny, directora general de Transparència i Dades Obertes, va tancar, el passat dia 22 de maig, la 12a.
Aula de Transparència organitzada per l'Agència Metropolitana de Barcelona, sobre la transparència i crisi climàtica després de la COVID19.
Espuny va incidir en la necessitat d'una major transparència en temps de crisi.
La transparència ve donada per una obligació legal, però és, a més, una necessitat moral i ètica en una societat democràtica.
La directora també va destacar algunes de les raons per les quals la transparència es fa cada cop més necessària en una societat com la catalana.
Finalment, Espuny va insistir en el fet que la COVID19 ha posat de manifest la importància de les dades en la gestió de situacions de crisi i va recordar l'existència de l'accés a la informació pública a Catalunya com a dret i eina de la ciutadania per tal de sol·licitar informació a l'Administració.
La Jornada sobre transparència i crisi climàtica després de la COVID19 va comptar amb la participació de càrrecs públics i membres del món acadèmic que van debatre sobre el nivell d'informació de la ciutadania sobre la crisi climàtica i les mesures que es poden adoptar.
La necessitat de transparència en temps de crisi
La crisi de la COVID19 ha posat de relleu, amb més força que mai, la importància d'oferir dades obertes a la ciutadania, no només per transparència, sinó per facilitar que els i les reutilitzador e s (científics, analistes de dades, periodistes, empreses privades, etc.) aportin nous coneixements que generin valor i contribueixin a prendre decisions en situacions difícils.
El proper # Cafèambdades permetrà fer un primer balanç i debat sobre l'actuació de l'administració, que ha fet un gran esforç per publicar dades comprensibles i accessible s, però que sens dubte s'ha vist confrontada a reptes que mereixen reflexió.
L a trobada, dedica da als datalovers en temps de COVID19, també donarà veu a reutilitzadors d'àmbits diferents, per tal que expliquin la seva experiència en l'obtenció de dades, el tractament de les mateixes i la contribució a la visualització dels efectes de la pandèmia.
La Direcció General d'Alimentació, Qualitat i Indústries Agroalimentàries, en col·laboració amb la Secretaria de Transparència i Govern Obert, impulsa un procés participatiu per incorporar a tots els qui componen la cadena de valor agroalimentària en el Pla Estratègic d'Alimentació a Catalunya.
Han sorgit del procés 354 propostes, la majoria per a l'eix 1 un sistema alimentari sostenible, transformador i basat en la bioeconomia circular i a l'eix 3 un sistema alimentari just, equitatiu i cohesionat.
El Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació ha presentat un informe de resultats sobre el procés.
El debat té com a finalitat recollir i desenvolupar propostes d'iniciatives sobre els objectius estratègics que les persones participants considerin més rellevants per al futur de l'alimentació a Catalunya.
A causa de la COVID19 es va revisar el procés participatiu per a decidir, i s'ha convertit en un procés virtual per a la primera fase, amb aportacions al portal participa.gencat.cat, i sessions de deliberació mitjançant videoconferència, per tractar els 4 eixos que contindrà el Pla Estratègic de l'Alimentació.
Es van organitzar dues sessions específiques de debat, una amb el Consell de Dones del món rural i marítim i una altra amb els joves de les escoles agràries per poder tenir la seva visió concreta sobre el futur de l'alimentació.
Es van fer 5 sessions de debat videoconferència per als 4 eixos que formen part del futur Pla Estratègic de l'Alimentació, a partir d'uns sub- eixos triats pels participants, els 3 més prioritzats:
El procés va assolir un èxit de participació amb 107 persones debatent en-línia, 55 dones i 52 homes, majoritàriament consumidors o del sector productiu.
D'aquestes persones, 56 venien en representació d'una entitat i 51 a títol individual.
Us convidem a guardar la data del 16 de juliol per tal d'assistir a la setena edició del Cafèambdades
La crisi de la COVID19 ha posat de relleu, amb més força que mai, la importància d'oferir dades obertes a la ciutadania, no només per transparència, sinó per facilitar que els i les reutilitzador e s (científics, analistes de dades, periodistes, empreses privades, etc.) aportin nous coneixements que generin valor i contribueixin a prendre decisions en situacions difícils.
El proper # Cafèambdades permetrà fer un primer balanç i debat sobre l'actuació de l'administració, que ha fet un gran esforç per publicar dades comprensibles i accessible s, però que sens dubte s'ha vist confrontada a reptes que caldrà que entomi per donar resposta a la ciutadania.
L a trobada, dedica da als datalovers en temps de COVID19, també donarà veu a reutilitzadors d'àmbits diferents, per tal que expliquin la seva experiència en l'obtenció de dades, el tractament de les mateixes i la contribució a la visualització dels efectes de la pandèmia.