L'article 162.3.b) de l'Estatut d'autonomia de Catalunya disposa que correspon a la Generalitat, en tot cas, la competència compartida en l'ordenació, la planificació, la determinació, la regulació i l'execució de les mesures i les actuacions destinades a preservar, protegir i promoure la salut pública en tots els àmbits, incloent-hi, entre d'altres, la vigilància epidemiològica; i, així mateix, l'article 150.b) de l'Estatut d'autonomia atribueix a la Generalitat la competència exclusiva sobre les diverses modalitats organitzatives i instrumentals per a l'actuació administrativa.
La Llei 18/2009, del 22 d'octubre, de salut pública, regula l'ordenació de les actuacions, les prestacions i els serveis en matèria de salut pública en l'àmbit territorial de Catalunya per garantir la vigilància de la salut pública, la promoció de la salut individual i col·lectiva, la prevenció de la malaltia i la protecció de la salut.
En el títol III de la Llei esmentada, relatiu a l'organització dels serveis de salut pública i amb l'objecte de prestar els serveis de la cartera de serveis de salut pública corresponents al departament competent en matèria de salut, es va crear l'Agència de Salut Pública de Catalunya i, com a estructura seva, el Consell Assessor de Salut Pública, com a òrgan consultor sobre els aspectes tècnics i científics de la salut pública, el Consell de Salut Laboral, com a òrgan consultiu i participatiu per a les qüestions referents a la salut laboral, i el Consell de Participació, el qual, juntament amb els consells de salut dels governs territorials de salut, articulava la participació ciutadana en les funcions d'assessorament, consulta i seguiment sobre qüestions relacionades amb la salut pública.
Tot i la pèrdua de la personalitat jurídica de l'Agència Catalana de Seguretat Alimentària, que es va integrar en l'Agència de Salut Pública de Catalunya com a àrea especialitzada, la Llei 18/2009 va mantenir la Comissió Directora de Seguretat Alimentària i el Comitè Científic Assessor de Seguretat Alimentaria, atesos la especificitat del tractament, la seguretat i la qualitat alimentària, i la concurrència de funcions amb el departament competent en matèria de polítiques d'alimentació.
La composició, el sistema de designació dels membres, l'organització, les funcions i les normes de funcionament de cadascun d'aquests òrgans es van determinar en el Decret 366/2011, de 12 de juliol, pel qual s'aproven els Estatuts de l'Agència de Salut Pública de Catalunya.
Amb la Llei 2/2014, de 27 de gener, de mesures fiscals, administratives, financeres i del sector públic, en compliment de l'objectiu de racionalització i simplificació del sector públic, s'ha procedit a extingir la personalitat jurídica de l'Agència de Salut Pública de Catalunya, alhora que s'ha establert el mandat al Govern de regular l'estructura mitjançant la qual el departament competent en matèria de salut ha de dur a terme els objectius de les funcions assignades a l'ens suprimit.
Tanmateix, la mateixa Llei manté la vigència, amb rang de reglament, de la regulació del Consell Assessor de Salut Pública, del Consell de Salut Laboral, del Consell de Participació, de la Comissió Directora de Seguretat Alimentària i del Comitè Científic Assessor de Seguretat Alimentaria.
El Decret 119/2014, de 5 d'agost, de reestructuració del Departament de Salut, en l'article 36, estableix que la Secretaria de Salut Pública i els òrgans en què s'estructura, d'acord amb l'àmbit funcional corresponent i les previsions que conté el Decret, empren la denominació d'Agència de Salut Pública de Catalunya.
L'esmentada secretaria sectorial assumeix les funcions executives pròpies de l'ens suprimit, amb els mitjans i recursos associats, i com a tal és l'òrgan a través del qual s'integren en el departament competent en matèria de salut els òrgans col·legiats que la Llei ha mantingut.
El nou marc jurídic comporta la necessitat de dur a terme una revisió quant a les funcions, la composició i les normes de funcionament d'aquests òrgans de direcció, d'assessorament i de consulta i participació en l'àmbit de salut pública.
Mitjançant el Decret de 15 de setembre de 2015, dels òrgans de participació comunitària en el sistema sanitari públic de Catalunya, es regulen els òrgans de participació de l'Administració local i de la societat civil en el sistema sanitari públic de Catalunya i es preveu que s'hi integrin els òrgans de participació específica de l'àmbit de salut pública.
Així, es preveu que una representació del Consell Consultiu de Salut Pública s'integri en el Consell de Salut de Catalunya.
Aquesta integració es preveu també al nivell territorial de les regions sanitàries, i així, mitjançant aquest Decret, es preveu la constitució, en l'àmbit territorial de cada regió sanitària, d'un consell consultiu i de coordinació de salut pública, que també ha de tenir representació en el consell de salut de la regió sanitària corresponent.
A més, s'ha considerat convenient la modificació de la denominació del Consell de Participació, que passa a ser el Consell Consultiu de Salut Pública.
Aquest canvi és estrictament nominatiu, tota vegada que es mantenen el caràcter participatiu de l'òrgan —reforçat amb un increment de membres— així com les seves funcions.
La nova denominació vol posar l'accent no tant en la composició com en la finalitat de les intervencions del Consell.
Finalment, escau posar de manifest que el Decret té en compte el rol que la Llei de salut pública atorga a l'Agència de Salut Pública de Barcelona i al Consell General d'Aran, en els àmbits territorials de la ciutat de Barcelona i d'Aran, respectivament, com a ens executius de les polítiques de salut pública al seu territori, tant en la composició del Consell Consultiu de Salut Pública com del corresponent consell territorial consultiu i de coordinació de salut pública.
Aquest Decret té per objecte regular les funcions, la composició i les normes de funcionament dels següents òrgans de direcció, d'assessorament i de consulta i participació en l'àmbit de salut pública:
c) La Comissió Directora de Seguretat Alimentària.
d) El Comitè Científic Assessor de Seguretat Alimentària.
f) Els consells territorials consultius i de coordinació de salut pública.
Els òrgans esmentats a l'article 1 s'integren a la Secretaria de Salut Pública del departament competent en matèria de salut, que els dóna el suport personal i material necessari per exercir les seves funcions.
El Consell Assessor de Salut Pública
3.1 El Consell Assessor de Salut Pública és l'òrgan consultor sobre els aspectes tècnics i científics de la salut pública.
3.2 Corresponen al Consell Assessor de Salut Pública les funcions següents:
a) Assessorar els òrgans de l'Administració de la Generalitat en les qüestions relacionades amb la salut pública.
b) Informar, a sol·licitud dels òrgans de l'Administració de la Generalitat i dels ens locals, projectes i emetre dictàmens sobre aspectes relacionats amb la salut pública.
c) Formular propostes d'actuacions en matèria de salut pública i elevar-les a la Secretaria de Salut Pública.
d) Suggerir el desenvolupament de projectes de recerca en les àrees d'acció de la salut pública, tenint en compte, si escau, les diferències entre homes i dones en relació amb la protecció de la salut.
e) Proposar iniciatives de comunicació sobre aspectes relacionats amb la salut pública i estimular la participació ciutadana i institucional.
f) Promoure la col·laboració amb altres consells assessors amb funcions anàlogues.
4.1 El Consell Assessor de Salut Pública està format per un mínim de deu i un màxim de vint membres, tots ells experts i amb solvència reconeguda en l'àmbit de la salut pública.
4.2 El president o presidenta del Consell Assessor de Salut Pública i la resta de membres són nomenats pel conseller o consellera del departament competent en matèria de salut, a proposta del secretari o secretària de Salut Pública, per un període de quatre anys, sens perjudici que puguin reelegir-se per un període d'igual duració.
La proposta i el nomenament de membres del Consell Assessor de Salut Pública han de tendir a assolir la presència equilibrada de dones i homes.
4.3 El departament competent en matèria de salut ha d'aprovar, mitjançant resolució del titular que s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, els criteris de selecció dels membres del Consell Assessor de Salut Pública.
Aquests criteris han de tenir en compte l'adequació dels candidats a les funcions a desenvolupar d'acord amb la reconeguda solvència i experiència en el seu àmbit d'actuació específic com també la seva independència.
Aquests criteris s'han de fer públics al lloc web del departament competent en matèria de salut.
4.4 Entre els seus membres, el Consell Assessor de Salut Pública ha d'escollir un vicepresident o vicepresidenta.
4.5 Les vacants que es produeixin s'han de cobrir de la forma que preveu l'apartat 2.
4.6 Assumeix la secretaria del Consell Assessor de Salut Pública, amb veu i sense vot, un funcionari o funcionària de la Secretaria de Salut Pública del departament competent en matèria de salut.
5.1 El Consell Assessor de Salut Pública s'ha de reunir sempre que el convoqui la presidència, per iniciativa pròpia o a petició d'un mínim d'un terç dels seus membres.
5.2 La sol·licitud d'informes, propostes i dictàmens sobre aspectes relacionats amb la salut pública per part dels òrgans de l'Administració de la Generalitat i dels ens locals ha de concretar l'aspecte o aspectes sobre els quals es demana el pronunciament tècnic i s'han de dirigir al secretari o secretària de Salut Pública, el qual, un cop valorada la sol·licitud, ha de formalitzar, si escau, l'encàrrec al Consell.
La sol·licitud formulada s'ha de considerar admesa si, transcorregut un mes des de la formalització, no s'ha notificat la resolució denegatòria de la tramitació.
La resolució denegatòria ha de ser motivada, amb indicació expressa de les raons de fet i dret en les quals es fonamenta.
Els informes, propostes i dictàmens encarregats al Consell, que no són vinculants, s'han d'emetre en un termini de dos mesos, llevat que circumstàncies tècniques n'aconsellin l'emissió en un termini més ampli.
5.3 El Consell Assessor de Salut Pública ha d'aprovar el seu reglament de funcionament intern, el qual l'ha d'autoritzar el departament competent en matèria de salut i s'ha d'ajustar a les previsions que contenen aquest Decret i les disposicions legals aplicables de manera preferent, d'acord amb el que preveu l'article 13 de la Llei 26/2010, del 3 d'agost, de règim jurídic i de procediment de les administracions públiques de Catalunya.
El reglament de funcionament intern ha d'establir les condicions i els requisits per poder efectuar reunions mitjançant sistemes telemàtics, amb la garantia del dret dels membres del Consell a participar en les sessions i deliberacions.
5.4 Si no hi ha cap previsió expressa en el present Decret i en el seu reglament de funcionament intern, pel que fa al règim jurídic de funcionament del Consell Assessor de Salut Pública són aplicables les disposicions que recull el capítol II del títol I de la Llei 26/2010, del 3 d'agost, de règim jurídic i de procediment de les administracions públiques de Catalunya.
5.5 Els membres del Consell Assessor de Salut Pública han d'exercir les seves funcions amb imparcialitat i independència i han de guardar reserva sobre les deliberacions i les decisions que s'hi adoptin.
5.6 L'assistència a les reunions del Consell Assessor de Salut Pública no genera dret a percebre dietes ni indemnitzacions als seus membres.
El Consell Consultiu de Salut Pública
6.1 El Consell Consultiu de Salut Pública és l'òrgan de participació central sobre qüestions relacionades amb la salut pública i la salut en general.
6.2 Corresponen al Consell Consultiu de Salut Pública les funcions següents:
a) Informar sobre els projectes normatius que tinguin incidència en l'àmbit de la salut pública.
b) Formular propostes d'actuació en l'àmbit de la salut pública, amb la incorporació, si escau, de la perspectiva de gènere, i elevar-les a la Secretaria de Salut Pública.
c) Proposar mesures de comunicació i d'educació per promoure la conscienciació i la sensibilització dels sectors econòmics i socials en la millora de la salut pública.
d) Conèixer i informar la proposta del Pla interdepartamental de salut pública, prèviament a l'aprovació, i fer-ne el seguiment.
e) Conèixer anualment l'escenari pressupostari del departament competent en matèria de salut en l'àmbit de la salut pública.
f) Conèixer i informar la memòria anual del departament competent en matèria de salut en l'àmbit de la salut pública, amb la valoració, si escau, del seu impacte de gènere.
7.1 El Consell Consultiu de Salut Pública està integrat pels membres següents:
a) El secretari o secretària de Salut Pública, el qual n'exerceix la presidència.
c) Quatre en representació i a proposta del departament competent en matèria de salut, un dels quals és el director o directora del Servei Català de la Salut.
d) Un en representació i a proposta del departament competent en matèria d'agricultura, alimentació, ramaderia i pesca.
e) Un en representació i a proposta del departament competent en matèria ambiental.
f) Un en representació i a proposta del departament competent en matèria de relacions laborals.
g) Un en representació i a proposta del departament competent en matèria d'educació no universitària.
h) Un en representació i a proposta del departament competent en matèria de benestar social.
i) Un en representació i a proposta del departament competent en matèria de consum.
j) Vuit en representació dels ens locals, a proposta, per meitats, de l'Associació Catalana de Municipis i Comarques i la Federació de Municipis de Catalunya.
k) Un en representació del Consell General d'Aran, a proposta del Ple.
l) Un en representació de l'Agència de Salut Pública de Barcelona, a proposta de la Junta de Govern.
m) Quatre en representació i a proposta de les organitzacions sindicals més representatives de Catalunya.
n) Quatre en representació i a proposta de les organitzacions empresarials més representatives de Catalunya en proporció a llur representativitat.
o) Dos en representació de les organitzacions de consumidors i usuaris més representatives de Catalunya, a proposta del Consell de Persones Consumidores de Catalunya.
p) Un en representació i a proposta de cadascuna de les organitzacions professionals següents: Consell de Col·legis de Metges de Catalunya, Consell de Col·legis d'Infermeres i Infermers de Catalunya, Consell de Col·legis de Farmacèutics de Catalunya i Consell de Col·legis de Veterinaris de Catalunya i, si s'escau, d'altres col·legis o associacions professionals vinculats amb la salut pública.
q) Dos en representació de les associacions que tinguin com a objecte social el foment de la salut pública, escollits d'acord amb el seu àmbit territorial d'actuació i el nombre de socis, a proposta del conseller o consellera competent en matèria de salut.
r) Dos en representació de les universitats, a proposta del Consell Interuniversitari de Catalunya.
s) Un en representació i a proposta de la Confederació d'Associacions de Veïns de Catalunya.
t) Un en representació i a proposta de l'Institut Català de les Dones.
u) Un en representació i a proposta de cadascuna de les organitzacions de proveïdors sanitaris següents: Institut Català de la Salut, La Unió.
Associació d'Entitats Sanitàries i Socials, Consorci de Salut i Social de Catalunya i Associació Catalana d'Entitats de Salut.
v) Dos en representació i a proposta de les organitzacions sindicals més representatives en l'àmbit sanitari de Catalunya, segons les dades que figuren en el departament competent en matèria de salut.
x) Dos de significats en l'àmbit de la salut pública, a proposta del conseller o consellera competent en matèria de salut.
7.2 Els membres del Consell Consultiu de Salut Pública són nomenats pel conseller o consellera del departament competent en matèria de salut.
La proposta i el nomenament de membres del Consell Consultiu de Salut Pública han de tenir a assolir la presència equilibrada de dones i homes.
7.3 Les vacants que es produeixin s'han de cobrir en la forma i la proporció que preveuen els apartats 1 i 2.
7.4 Assumeix la secretaria del Consell Consultiu de Salut Pública, amb veu i sense vot, un funcionari o funcionària de la Secretaria de Salut Pública del departament competent en matèria de salut.
8.1 El Consell Consultiu de Salut Pública es reuneix en sessió ordinària amb una periodicitat semestral.
8.2 El Consell Consultiu de Salut Pública ha d'aprovar el seu reglament de funcionament intern, el qual ha de ser autoritzat pel departament competent en matèria de salut i s'ha d'ajustar a les previsions que contenen aquest Decret i les disposicions legals aplicables de manera preferent, d'acord amb el que preveu l'article 13 de la Llei 26/2010, del 3 d'agost, de règim jurídic i de procediment de les administracions públiques de Catalunya.
El reglament de funcionament intern ha d'establir les condicions i els requisits per poder efectuar reunions mitjançant sistemes telemàtics, amb al garantia del dret dels membres del Consell a participar en les sessions i deliberacions.
8.3 Si no hi ha cap previsió expressa en el present Decret i en el seu reglament de funcionament intern, pel que fa al règim jurídic de funcionament del Consell Consultiu de Salut Pública són aplicables les disposicions que recull el capítol II del títol I de la Llei 26/2010, del 3 d'agost, de règim jurídic i de procediment de les administracions públiques de Catalunya.
8.4 L'assistència a les reunions del Consell Consultiu de Salut Pública no genera dret a percebre dietes ni indemnitzacions als seus membres.
La Comissió Directora de Seguretat Alimentària
9.1 La Comissió Directora de Seguretat Alimentària és l'òrgan directiu per als temes específics d'avaluació i comunicació dels beneficis i els riscos en seguretat alimentària.
9.2 Corresponen a la Comissió Directora de Seguretat Alimentària les funcions següents:
a) Informar la proposta de Pla de seguretat alimentària.
b) Aprovar la memòria anual sobre la situació de la seguretat alimentària a Catalunya.
c) Aprovar els criteris per a la comunicació en l'àmbit de la seguretat alimentària.
d) Recomanar actuacions als òrgans competents de l'Administració de la Generalitat, d'acord amb els objectius en l'àmbit de la seguretat alimentària.
e) Analitzar i proposar les accions que s'han d'emprendre a partir dels dictàmens científics.
f) Proposar el nomenament dels vocals del Comitè Científic Assessor de Seguretat Alimentària.
10.1 La Comissió Directora de Seguretat Alimentària està formada pels membres següents:
a) Tres en representació i a proposta del departament competent en matèria de salut, un dels quals assumeix la presidència de la Comissió.
b) Tres en representació i a proposta del departament competent en matèria d'agricultura, alimentació, ramaderia i pesca, un dels quals assumeix la vicepresidència de la Comissió.
c) Dos en representació i a proposta del departament competent en matèria de medi ambient.
d) Dos en representació i a proposta del departament competent en matèria de consum.
e) Un en representació i a proposta del departament competent en matèria de comerç.
f) Dos en representació dels ens locals, a proposta, per meitats, de l'Associació Catalana de Municipis i Comarques i de la Federació de Municipis de Catalunya.
g) Dos en representació i a proposta de les organitzacions empresarials del sector de l'alimentació més representatives.
h) Un en representació i a proposta de les organitzacions agràries més representatives.
i) Un en representació i a proposta de la Federació de Cooperatives Agràries de Catalunya.
j) Un en representació de les organitzacions de consumidors i usuaris més representatives de Catalunya, a proposta del Consell de Persones Consumidores de Catalunya.
k) Un en representació de les associacions relacionades amb la qualitat i la seguretat alimentàries més representatives, a proposta del conseller o consellera competent en matèria de salut.
10.2 Els membres de la Comissió Directora de Seguretat Alimentària són nomenats pel conseller o consellera del departament competent en matèria de salut.
La proposta i el nomenament de membres de la Comissió Directora de Seguretat Alimentària han de tendir a assolir la presència equilibrada de dones i homes.
10.3 Les vacants que es produeixin s'han de cobrir en la forma i la proporció que preveuen els apartats 1 i 2.
10.4 Assumeix la secretaria de la Comissió Directora de Seguretat Alimentària, amb veu i sense vot, un funcionari o funcionària de la Secretaria de Salut Pública del departament competent en matèria de salut.
11.1 La Comissió Directora de Seguretat Alimentària es reuneix en sessió ordinària amb una periodicitat trimestral.
11.2 La Comissió Directora de Seguretat Alimentària ha d'aprovar el seu reglament de funcionament intern, el qual ha ser autoritzat pel departament competent en matèria de salut i s'ha d'ajustar a les previsions que contenen aquest Decret i les disposicions legals aplicables de manera preferent, d'acord amb el que preveu l'article 13 de la Llei 26/2010, del 3 d'agost, de règim jurídic i de procediment de les administracions públiques de Catalunya.
11.3 Si no hi ha cap previsió expressa en el present Decret i en el seu reglament de funcionament intern, pel que fa al règim jurídic de funcionament de la Comissió Directora de Seguretat Alimentària són aplicables les disposicions que recull el capítol II del títol I de la Llei 26/2010, del 3 d'agost, de règim jurídic i de procediment de les administracions públiques de Catalunya.
11.4 L'assistència a les reunions de la Comissió Directora de Seguretat Alimentària no genera dret a percebre dietes ni indemnitzacions als seus membres.
El Comitè Científic Assessor de Seguretat Alimentària
12.1 El Comitè Científic Assessor de Seguretat Alimentària és l'òrgan assessor sobre els aspectes tècnics i científics de la seguretat i la qualitat alimentàries.
12.2 Corresponen al Comitè Científic Assessor de Seguretat Alimentària les funcions següents:
a) Elaborar estudis científics d'avaluació dels riscos en matèria de seguretat alimentària, sens perjudici de les competències que en aquesta matèria corresponen a l'Agència Espanyola de Seguretat Alimentària i a l'Autoritat Europea de Seguretat Alimentària.
b) Emetre dictàmens sobre l'efectivitat dels procediments que han d'aplicar les empreses alimentàries per prevenir, eliminar o reduir els riscos fins a nivells acceptables.
c) Impulsar l'avaluació de l'exposició de la població als diferents riscos vehiculats pels aliments i fer-ne estudis científics, en col·laboració amb les universitats catalanes i amb altres institucions públiques i privades.
d) Proposar a la Comissió Directora de Seguretat Alimentària la creació de grups de treball, formats per experts externs, per fer estudis científics específics d'avaluació de riscos.
e) Analitzar les dades, els informes, els estudis i els coneixements recopilats pels òrgans de l'Administració competents en matèria de seguretat alimentària, i també les aportacions de les organitzacions civils.
f) Assessorar la Comissió Directora de Seguretat Alimentària i els òrgans del departament competent en matèria de salut en les qüestions relacionades amb la seguretat alimentària i emetre informes sobre qualsevol assumpte de la seva competència sobre el qual sigui consultat.
13.1 El Comitè Científic Assessor de Seguretat Alimentària està format per un màxim de setze experts en seguretat alimentària amb solvència reconeguda, de les universitats i dels centres de recerca.
13.2 El president o presidenta i la resta de membres del Comitè Científic Assessor de Seguretat Alimentària són nomenats pel conseller o consellera del departament competent en matèria de salut, a proposta de la Comissió Directora de Seguretat Alimentària.
La proposta i el nomenament de membres del Comitè Científic Assessor de Seguretat Alimentària han de tendir a assolir la presència equilibrada de dones i homes.
El nomenament es fa per un període de quatre anys, sens perjudici que els interessats puguin ser reelegits successivament.
13.3 Les vacants que es produeixin s'han de cobrir de la forma que preveu l'apartat 2.
13.4 Assumeix la secretaria del Comitè Científic Assessor de Seguretat Alimentària, amb veu i sense vot, un funcionari o funcionària de la Secretaria de Salut Pública del departament competent en matèria de salut.
14.1 El Comitè Científic Assessor de Seguretat Alimentària s'ha de reunir sempre que el convoqui la presidència, per iniciativa pròpia o a petició d'una tercera part dels seus membres.
14.2 La sol·licitud d'informes, propostes i dictàmens sobre aspectes relacionats amb la seguretat alimentària l'ha de formalitzar el president o presidenta de la Comissió Directora de Seguretat Alimentària.
Els informes, propostes i dictàmens encarregats al Comitè, que no són vinculants, s'han d'emetre en un termini de dos mesos des de la presentació de la sol·licitud, llevat que circumstàncies tècniques aconsellin l'ampliació del termini fins a un màxim de sis mesos.
14.3 Els informes, estudis i dictàmens que emet el Comitè Científic Assessor de Seguretat Alimentària en exercici de les seves funcions han de ser públics, llevat dels casos en què el departament competent en matèria de salut pugui determinar el contrari d'acord amb les previsions de la Llei 19/2014, de 29 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern.
14.4 El Comitè Científic Assessor de Seguretat Alimentària ha d'aprovar el seu reglament de funcionament intern, el qual ha de ser autoritzat pel departament competent en matèria de salut i s'ha d'ajustar a les previsions que contenen aquest Decret i les disposicions legals aplicables de manera preferent, d'acord amb el que preveu l'article 13 de la Llei 26/2010, del 3 d'agost, de règim jurídic i de procediment de les administracions públiques de Catalunya.
El reglament de funcionament intern ha d'establir les condicions i els requisits per poder efectuar reunions mitjançant sistemes telemàtics, amb la garantia del dret dels membres del Comitè a participar en les sessions i deliberacions.
14.5 Si no hi ha cap previsió expressa en el present Decret i en el seu reglament de funcionament intern, pel que fa al règim jurídic de funcionament del Comitè Científic Assessor de Seguretat Alimentària són aplicables les disposicions que recull el capítol II del títol I de la Llei 26/2010, del 3 d'agost, de règim jurídic i de procediment de les administracions públiques de Catalunya.
14.6 Els membres del Comitè Científic Assessor de Seguretat Alimentària i els experts externs que participin en els grups de treball s'han de comprometre a actuar amb independència i en interès públic i a guardar reserva sobre les decisions que s'hi adoptin mentre no es donin a conèixer per mitjà dels sistemes de publicació d'acords que s'estableixin.
14.7 Els membres del Comitè Científic Assessor de Seguretat Alimentària no poden ser rellevats en la seva condició per raó de l'opinió científica que expressin.
14.8 L'assistència a les reunions del Comitè Científic Assessor de Seguretat Alimentària no genera dret a percebre dietes ni indemnitzacions als seus membres.
15.1 El Consell de Salut Laboral és l'òrgan consultiu i participatiu per a les qüestions referents a la salut laboral.
15.2 Corresponen al Consell de Salut Laboral les funcions següents:
a) Informar projectes i emetre dictàmens sobre aspectes relacionats amb la salut laboral que li siguin encomanats per la Secretaria de Salut Pública.
b) Formular propostes d'actuacions en matèria de salut laboral i elevar-les a la Secretaria de Salut Pública.
c) Recomanar el desenvolupament de projectes de recerca en les àrees d'acció de la salut laboral, tenint en compte, si escau, les diferències entre homes i dones en relació amb la protecció de la salut.
d) Proposar iniciatives de comunicació sobre aspectes relacionats amb la salut laboral, estimular la participació dels agents socials, la ciutadania i les institucions relacionades amb la salut laboral.
e) Coordinar les seves actuacions amb els altres àmbits de l'Administració de la Generalitat amb competències en la matèria de prevenció de riscos laborals i seguretat i salut laboral.
f) Proposar les línies estratègiques de l'acció interdepartamental relacionada amb la salut laboral que ha de ser traslladada al Pla interdepartamental de salut pública.
g) Coordinar-se amb altres consells amb funcions anàlogues.
16.1 El Consell de Salut Laboral està integrat per representants de les institucions i organitzacions relacionades amb la salut laboral següents:
a) El president o presidenta, que és el secretari o secretària de Salut Pública.
c) Dos en representació i a proposta del departament competent en matèria de salut, un dels quals ha d'estar adscrit a la Subdirecció General d'Avaluacions Mèdiques.
d) Dos en representació i a proposta del departament competent en matèria de relacions laborals, un dels quals ha d'estar adscrit a la Inspecció de Treball.
e) Un en representació del Servei Català de la Salut, a proposta del seu director.
f) Quatre en representació i a proposta de les organitzacions empresarials més representatives de Catalunya en proporció a llur representativitat.
g) Quatre en representació i a proposta de les organitzacions sindicals més representatives de Catalunya, segons les dades facilitades pel departament competent en matèria de treball.
h) Un en representació de les entitats acreditades com a serveis de prevenció de riscos laborals, a proposta de l'Associació Catalana d'Entitats Preventives Acreditades.
i) Un en representació i a proposta del Consell de Col·legis de Metges de Catalunya i del Consell de Col·legis d'Infermeres i Infermers de Catalunya, en l'àmbit de les especialitats de medicina del treball i d'infermeria del treball, respectivament.
j) Un en representació de les entitats científiques relacionades amb la salut laboral, a proposta de l'Acadèmia de Ciències Mèdiques i de la Salut de Catalunya i Balears.
k) Un en representació i a proposta de l'Institut Nacional de la Seguretat Social.
l) Dos en representació i a proposta de les mútues d'accidents de treball i malalties professionals amb més implantació a Catalunya, a proposta de l'Associació de Mútues d'Accidents de Treball.
m) Tres en representació i a proposta dels centres de docència i recerca més rellevants en matèria de salut laboral, a proposta del Consell Interuniversitari de Catalunya.
16.2 Els membres del Consell de Salut Laboral són nomenats pel conseller o consellera del departament competent en matèria de salut.
La proposta i el nomenament de membres del Consell de Salut Laboral han de tendir a assolir la presència equilibrada de dones i homes.
16.3 Les vacants que es produeixin s'han de cobrir en la forma i la proporció que preveuen els apartats 1 i 2.
16.4 Assumeix la secretaria del Consell de Salut Laboral, amb veu i sense vot, un funcionari o funcionària de la Secretaria de Salut Pública del Departament de Salut.
17.1 El Consell de Salut Laboral es reuneix en sessió ordinària amb una periodicitat trimestral.
17.2 La sol·licitud d'informes, propostes i dictàmens sobre aspectes relacionats amb la salut laboral s'han de dirigir al secretari o secretària de Salut Pública, el qual, un cop valorada la sol·licitud, ha de formalitzar, si escau, l'encàrrec al Consell.
La sol·licitud formulada s'ha de considerar admesa si, transcorregut un mes des de la formalització, no s'ha notificat la resolució denegatòria de la tramitació, que ha de ser motivada.
Els informes, propostes i dictàmens encarregats al Consell, que no són vinculants, s'han d'emetre en un termini de dos mesos, llevat que circumstàncies tècniques aconsellin l'ampliació del termini fins a un màxim de tres mesos.
17.3 El Consell de Salut Laboral ha d'aprovar el seu reglament de funcionament intern, el qual ha ser autoritzat pel departament competent en matèria de salut i s'ha d'ajustar a les previsions que contenen aquest Decret i les disposicions legals aplicables de manera preferent, d'acord amb el que preveu l'article 13 de la Llei 26/2010, del 3 d'agost, de règim jurídic i de procediment de les administracions públiques de Catalunya.
17.4 Si no hi ha cap previsió expressa en el present Decret i en el seu reglament de funcionament intern, pel que fa al règim jurídic de funcionament del Consell de Salut Laboral són aplicables les disposicions que recullen el capítol II del títol I de la Llei 26/2010, del 3 d'agost, de règim jurídic i de procediment de les administracions públiques de Catalunya.
17.5 L'assistència a les reunions del Consell de Salut Laboral no genera dret a percebre dietes ni indemnitzacions als seus membres.
Els consells territorials consultius i de coordinació de salut pública
18.1 En l'àmbit territorial de cadascuna de les regions sanitàries del Servei Català de la Salut, segons la delimitació d'aquestes demarcacions territorials efectuada normativament, s'ha de constituir el corresponent consell consultiu i de coordinació de salut pública.
18.2 Els consells territorials consultius i de coordinació de salut pública, en el moment de la constitució, adopten la denominació de Consell Consultiu i de Coordinació de Salut Pública seguida del nom de la regió sanitària corresponent.
18.3 Corresponen als consells territorials consultius i de coordinació de salut pública, circumscrites al respectiu àmbit territorial d'actuació, les funcions següents:
a) Formular propostes d'actuació en l'àmbit de la salut pública, amb la incorporació, si escau, de la perspectiva de gènere, i elevar-les a la Secretaria de Salut Pública.
b) Proposar mesures de comunicació i d'educació per promoure la conscienciació i la sensibilització dels sectors econòmics i socials en la millora de la salut pública.
c) Conèixer i informar la proposta del Pla interdepartamental de salut pública, prèviament a l'aprovació, i fer-ne el seguiment.
d) Conèixer anualment l'escenari pressupostari del Departament de Salut en l'àmbit de la salut pública.
e) Conèixer i informar la memòria anual del Departament de Salut en l'àmbit de la salut pública.
19.1 Els consells territorials consultius i de coordinació de salut pública estan integrats pels membres següents:
a) Tres en representació i a proposta del departament competent en matèria de salut, uns dels quals n'exerceix la presidència.
c) Un en representació i a proposta del departament competent en matèria d'agricultura, alimentació, ramaderia i pesca.
d) Un en representació i a proposta del departament competent en matèria ambiental.
e) Un en representació i a proposta del departament competent en matèria de relacions laborals.
f) Un en representació i a proposta del departament competent en matèria d'educació no universitària.
g) Un en representació i a proposta del departament competent en matèria de benestar social.
h) Un en representació i a proposta del departament competent en matèria de consum.
i) Un en representació i a proposta del departament competent en matèria de seguretat viària i mobilitat.
j) Un en representació i a proposta del departament competent en matèria d'habitatge i urbanisme.
k) Sis en representació dels ens locals, a proposta, per meitats, de l'Associació Catalana de Municipis i Comarques i la Federació de Municipis de Catalunya.
l) Dos de significats en l'àmbit de la salut pública, a proposta del conseller o consellera competent en matèria de salut.
m) En el consell de participació de salut pública que es constitueixi en la Regió Sanitària Alt Pirineu i Aran, un en representació del Consell General d'Aran, a proposta del Ple.
n) En el consell de participació de salut pública que es constitueixi en la Regió Sanitària Barcelona, un en representació de l'Agència de Salut Pública de Barcelona, a proposta de la Junta de Govern.
19.2 Els membres dels consells territorials consultius i de coordinació de salut pública són nomenats i separats del càrrec pel conseller o consellera del departament competent en matèria de salut.
La proposta i el nomenament de membres dels consells territorials consultius i de coordinació de salut pública han de tendir a assolir la presència equilibrada de dones i homes.
19.3 Les vacants que es produeixin s'han de cobrir en la forma i la proporció que preveuen els apartats1i 2.
19.4 Assumeix la secretaria de cada consell territorial consultiu i de coordinació de salut pública, amb veu i sense vot, un funcionari o funcionària de l'estructura orgànica territorial de la Secretaria de Salut Pública del Departament de Salut.
20.1 Els consells territorials consultius i de coordinació de salut pública es reuneixen en sessió ordinària amb una periodicitat quadrimestral.
També es poden reunir en sessió extraordinària, sempre que així ho acordi el president o presidenta o que ho sol·liciti una tercera part dels seus membres.
20.2 Els consells territorials consultius i de coordinació de salut pública han d'aprovar el seu reglament de funcionament intern, el qual ha de ser autoritzat pel departament competent en matèria de salut i s'ha d'ajustar a les previsions que contenen aquest Decret i les disposicions legals aplicables de manera preferent, d'acord amb el que preveu l'article 13 de la Llei 26/2010, del 3 d'agost, de règim jurídic i de procediment de les administracions públiques de Catalunya.
El reglament de funcionament intern ha d'establir les condicions i els requisits per poder efectuar reunions mitjançant sistemes telemàtics, amb la garantia del dret dels membres de cada consell a participar en les sessions i deliberacions.
20.3 Si no hi ha cap previsió expressa en el present Decret i en el seu reglament de funcionament intern, pel que fa al règim jurídic de funcionament dels consells territorials consultius i de coordinació de salut pública són aplicables les disposicions que recull el capítol II del títol I de la Llei 26/2010, del 3 d'agost, de règim jurídic i de procediment de les administracions públiques de Catalunya.
20.4 L'assistència a les reunions dels consells territorials consultius i de coordinació de salut pública no genera dret a percebre dietes ni indemnitzacions als seus membres.
El Consell de Salut Laboral, el Consell Consultiu de Salut Pública i els consells territorials consultius i de coordinació de salut pública que regula aquest Decret s'han de constituir en el termini de tres mesos des de l'entrada en vigor d'aquest Decret.
El Consell Assessor de Salut Pública constituït abans de l'entrada en vigor d'aquest Decret s'ha d'adaptar quant a la composició al que preveu aquest Decret en ocasió de la finalització del mandat dels seus membres actuals.
La Comissió Directora de Seguretat Alimentària i el Comitè Científic Assessor de Seguretat Alimentària constituïts abans de l'entrada en vigor d'aquest Decret disposen d'un termini de tres mesos per adaptar-se quant a la composició al que preveu aquest Decret.
Es deroguen els articles 25, 26, 45, 46 i 49 de la Llei 18/2009, del 22 d'octubre, de salut pública, que tenen rang reglamentari, i els articles 14, 15, 16 17, 18, 19, 20, 27, 28, 29, 30, 31, 32 i 33 del Decret 366/2011, de 12 de juliol, pel qual s'aproven els Estatuts de l'Agència de Salut Pública de Catalunya.