El nom, el tractament i la capitalitat dels ens locals
Acord municipal sobre la rectificació del nom
Entitats municipals descentralitzades
Incorporació dels símbols de Catalunya
Adopció, rehabilitació, modificació o canvi de l'escut i de la bandera
Procediment per a l'adopció, la modificació o el canvi de l'emblema
El Registre d'ens locals de Catalunya
Cancel·lació de les inscripcions
Disposició Addicional 1 - Disposició Addicional 2
Disposició Derogatòria 1 - Disposició Derogatòria 2
La Llei 8/1987, de 15 d'abril, municipal i de règim local de Catalunya, va regular en el títol II la denominació, la capitalitat i els símbols dels ens locals.
Així mateix, l'article 4 d'aquesta disposició va crear el Registre d'entitats locals de Catalunya, en el qual s'han d'inscriure tots els ens locals del territori de Catalunya.
D'acord amb l'habilitació prevista a la disposició final segona de la Llei esmentada, el Govern de la Generalitat va aprovar els decrets 140/1988, de 24 de maig, i 263/1991, de 25 de novembre, pels quals s'aproven el Reglament de demarcació territorial i població dels ens locals de Catalunya i el Reglament dels símbols dels ens locals de Catalunya, respectivament.
Des de l'aprovació d'ambdues disposicions, s'han produït nombroses modificacions legislatives i decisions jurisprudencials que han incidit en aquesta matèria i que introdueixen un reconeixement molt més explícit de l'autonomia dels ens locals de Catalunya, en relació amb la seva identificació i simbologia.
Així mateix, el Parlament de Catalunya i les Corts Generals han aprovat lleis que han regulat, abastament, el règim local i que han comportat, en conseqüència, la inadequació des del punt de vista legal d'alguns dels títols d'aquests reglaments.
La normativa legal vigent en matèria de règim local ha estat refosa mitjançant el Decret legislatiu 2/2003, de 28 d'abril, pel qual es va aprovar el Text refós de la Llei municipal i de règim local de Catalunya, que ha incorporat tant la Llei 8/1987, de 15 d'abril, municipal i de règim local de Catalunya, com les seves successives modificacions.
Amb la finalitat de recollir totes aquestes modificacions, per tal que la regulació en la matèria s'adapti al cos jurídic vigent i sigui més entenedora i de fàcil consulta, s'ha elaborat aquest nou Decret.
En aquesta disposició es simplifiquen alguns dels procediments alhora que es limita la intervenció de la Generalitat a aquells supòsits establerts legalment, amb ple respecte a l'autonomia municipal.
Finalment, l'experiència adquirida en la gestió administrativa i tècnica dels procediments aconsella també introduir determinades modificacions, d'acord amb els principis d'eficàcia i eficiència rectors de l'actuació administrativa.
Per tant, amb l'informe previ de la Comissió de Govern Local de Catalunya, d'acord amb el dictamen de la Comissió Jurídica Assessora, a proposta del conseller de Governació i Administracions Públiques i d'acord amb el Govern,
El nom oficial dels municipis de Catalunya és el que figura inscrit en el Registre d'ens locals de Catalunya.
2.1 La denominació d'un municipi només es pot canviar si així ho acorda el seu ajuntament mitjançant el procediment establert a l'article 31 del Text refós de la Llei municipal i de règim local de Catalunya, que desenvolupa aquest Decret.
2.2 L'Institut d'Estudis Catalans ha de prestar als ajuntaments interessats que ho sol·licitin en cada cas l'assistència i la col·laboració necessàries per tal d'elaborar la proposta de nova denominació.
2.3 L'acord de canvi de denominació d'un municipi ha de ser adoptat pel ple de l'ajuntament amb el quòrum de la majoria absoluta del nombre legal dels seus membres, prèvia informació pública de l'acord per un termini de 30 dies.
2.4 En el termini de 15 dies comptats des de l'endemà de la seva adopció, l'acord s'ha de trametre al Departament de Governació i Administracions Públiques.
3.1 El Departament de Governació i Administracions Públiques ha de trametre l'acord municipal a l'Institut d'Estudis Catalans per tal que emeti informe, en el termini de dos mesos, sobre la denominació proposada per l'ajuntament.
3.2 L'Institut d'Estudis Catalans s'ha de pronunciar sobre si la nova denominació s'adiu amb la toponímia catalana, hi ha incorreccions lingüístiques o pot haver-hi confusió amb la denominació d'un altre municipi.
Si en el termini assenyalat no ha estat emès l'informe, aquest s'ha d'entendre en sentit favorable i es poden prosseguir les actuacions.
3.3 Aquest informe no és preceptiu quan la proposta de nova denominació acordada per l'ajuntament s'adeqüi al criteri expressat per l'Institut d'Estudis Catalans en un informe anterior.
4.1 L'acord municipal s'ha d'entendre definitiu i executiu si l'informe emès per l'Institut d'Estudis Catalans és favorable a la denominació acordada per l'ajuntament, o aquest no ha estat emès dins de termini.
En aquests casos el conseller o consellera de Governació i Administracions Públiques dictarà una resolució que acreditarà el canvi de nom del municipi.
4.2 Si l'informe emès per l'Institut d'Estudis Catalans és desfavorable a la denominació acordada per l'ajuntament, el Departament de Governació i Administracions Públiques l'ha de fer arribar al municipi interessat per tal que es pronunciï sobre la proposta en el termini de tres mesos.
4.3 El nou acord municipal s'adoptarà per majoria absoluta i requerirà la informació pública prèvia per un termini de 30 dies.
Aquest acord s'ha de trametre al Departament de Governació i Administracions Públiques en el termini de 15 dies a comptar de l'endemà de la seva adopció.
4.4 En cas que el municipi no es pronunciï dins del termini legalment establert s'entén que l'ajuntament desisteix del procediment i el Departament de Governació i Administracions Públiques ha d'arxivar l'expedient.
4.5 Si el nou acord municipal s'adiu amb el pronunciament de l'informe de l'Institut d'Estudis Catalans, cal entendre que aquest acord és definitiu i executiu, i es dictarà la resolució acreditativa a què fa referència l'apartat 1 d'aquest article.
4.6 Si el nou acord municipal no s'adiu amb el pronunciament de l'Institut d'Estudis Catalans, el Govern de la Generalitat, a proposta del conseller o la consellera de Governació i Administracions Públiques, ha d'adoptar la resolució definitiva de l'expedient, amb l'audiència prèvia del municipi interessat, en el termini de tres mesos a comptar de l'endemà de la recepció de l'esmentat acord.
Transcorregut aquest termini sense que s'hagi dictat la resolució, l'acord municipal de canvi de nom esdevindrà definitiu.
5.1 El Govern, a proposta del conseller o la consellera de Governació i Administracions Públiques i amb l'informe previ favorable de l'Institut d'Estudis Catalans, pot proposar als municipis les rectificacions de nom que consideri convenients, quan la denominació del municipi no s'adigui amb la toponímia catalana, hi hagi incorreccions lingüístiques o pugui haver-hi confusió amb la denominació d'un altre municipi.
5.2 El municipi, dins el termini màxim de tres mesos, ha de sotmetre la proposta de rectificació a informació pública per un termini de 30 dies i s'ha de pronunciar sobre aquesta, mitjançant l'adopció d'un acord per majoria absoluta del nombre legal dels seus membres.
5.3 Aquest acord s'ha de trametre al Departament de Governació i Administracions Públiques en el termini de 15 dies a comptar de l'endemà de la seva adopció.
6.1 En el cas que l'acord municipal sigui favorable a la proposta de canvi de nom realitzada, el conseller o la consellera de Governació i Administracions Públiques ha de dictar una resolució que acrediti el canvi de nom.
6.2 En el supòsit que, efectuat el tràmit d'informació pública que preveu l'article anterior, transcorri el termini de tres mesos sense que l'ajuntament adopti cap acord exprés, s'ha d'entendre denegada la proposta de rectificació de nom.
6.3 En el supòsit que l'ajuntament adopti un acord desfavorable o no es pronunciï dins el termini establert en l'apartat anterior el Departament de Governació i Administracions Públiques ha d'arxivar l'expedient.
7.1 Els municipis poden anteposar al seu nom el títol de vila si tenen més de 5.000 habitants, i el de ciutat si en tenen més de 20.000.
A més, poden utilitzar els títols i honors que els hagin estat reconeguts.
7.2 L'adopció o la modificació del tractament ha de ser acordada pel ple de l'ajuntament, el qual n'ha de donar compte al Departament de Governació i Administracions Públiques.
7.3 Els tractaments adoptats pels municipis, així com els títols i honors que tinguin reconeguts, han de ser inscrits en el Registre d'ens locals de Catalunya.
La capital del municipi és el nucli de població on té la seu l'ajuntament, la qual figura inscrita en el Registre d'ens locals de Catalunya.
9.1 El canvi de capitalitat s'ha de fonamentar en algun dels supòsits següents:
a) Desaparició del nucli urbà on estigui establerta.
b) Accessibilitat més gran del nou nucli capital.
c) Caràcter històric de la capital escollida.
e) Que el canvi reporti beneficis notoris al conjunt dels residents de tot el terme municipal.
9.2 El canvi de capitalitat del municipi ha de ser adoptat pel seu ajuntament mitjançant l'acord del ple amb el vot favorable de la majoria absoluta del nombre legal de membres de la corporació i requereix la informació pública prèvia per un termini de 30 dies.
Aquest acord s'ha de comunicar al Departament de Governació i Administracions Públiques en el termini de 15 dies, a efectes d'inscriure'l en el Registre d'ens locals de Catalunya.
10.1 El nom de les comarques de Catalunya és el que determinen les lleis d'organització comarcal de Catalunya, el qual figura inscrit en el Registre d'ens locals de Catalunya.
10.2 Són capitals de comarca els municipis que designen les lleis d'organització comarcal de Catalunya.
10.3 El canvi de denominació i de capitalitat de les comarques es regeix pel que estableix la Llei de l'organització comarcal de Catalunya.
La denominació oficial de les entitats municipals descentralitzades és la que estableix el decret pel qual s'aprova la seva constitució, la qual figura inscrita en el Registre d'ens locals de Catalunya.
12.1 El procediment per al canvi de denominació de les entitats municipals descentralitzades i de la seva capitalitat es pot iniciar a instància del Govern de la Generalitat, de l'ajuntament afectat o de la mateixa entitat.
El procediment que s'ha de seguir és el mateix que s'estableix per als municipis en el capítol I d'aquest Decret.
12.2 En el cas que l'expedient l'iniciï la mateixa entitat, l'acord d'iniciació ha de ser adoptat per la junta de veïns a proposta del president i s'ha de presentar a l'ajuntament per a la seva tramitació.
13.1 S'entén per entitat de població qualsevol àrea habitable del terme municipal, habitada o excepcionalment deshabitada, clarament diferenciada de les altres àrees del terme, i que és coneguda per una denominació específica que la identifica sense possibilitat de confusió.
13.2 Als efectes d'aquest Decret s'entén per nucli de població el conjunt d'almenys deu edificacions que formen carrers, places i altres vies urbanes.
Excepcionalment, el nombre d'edificacions pot ser inferior a deu sempre que la població superi els 50 habitants.
S'inclouen en el nucli les edificacions que, tot i estar aïllades, estiguin a menys de 200 metres dels límits exteriors del conjunt.
En la determinació d'aquesta distància s'han d'excloure els terrenys ocupats per instal·lacions industrials, comercials, cementiris, parcs, jardins, zones esportives, canals o rius que puguin ser creuats per ponts, aparcaments, infraestructures de transport o altres construccions o instal·lacions similars.
13.3 Es consideren disseminats les edificacions i els habitatges d'una entitat de població que no poden ser inclosos en el concepte de nucli de població.
14.1 La determinació de la denominació de les entitats i dels nuclis de població correspon a l'ajuntament del seu municipi.
14.2 El procediment per a la determinació i per al canvi de denominació de les entitats i dels nuclis de població s'inicia per un decret de l'alcaldia, amb la redacció prèvia d'una memòria que justifiqui la proposta.
L'expedient s'ha de sotmetre a informació pública per un termini de 30 dies i posteriorment s'ha de demanar informe a l'Institut d'Estudis Catalans sobre la correcció lingüística de la proposta.
Aquest dictamen s'ha d'emetre en el termini de dos mesos.
14.3 El ple de l'ajuntament ha de pronunciar-se en el termini de tres mesos, a comptar de la data d'iniciació, per majoria simple dels membres presents.
L'acord que s'adopti s'ha de notificar al Departament de Governació i Administracions Públiques.
15.1 El Departament de Governació i Administracions Públiques, amb el dictamen favorable de l'Institut d'Estudis Catalans, pot proposar als municipis el canvi de la denominació de les seves entitats i dels seus nuclis de població per tal que s'adeqüin a la toponímia catalana.
15.2 L'ajuntament ha de sotmetre la proposta a informació pública per un termini de 30 dies i posteriorment el ple ha de pronunciar-se sobre la proposta per majoria simple dels membres presents, en el termini de tres mesos a comptar de la data d'entrada de la proposta en el registre general de l'ajuntament.
15.3 L'acord adoptat pel ple s'ha de comunicar al Departament de Governació i Administracions Públiques en el termini de 15 dies.
16.1 Els canvis de denominació, de tractament i de capitalitat dels municipis, de les comarques i de les entitats municipals descentralitzades s'han de notificar al Departament de Governació i Administracions Públiques, en el termini de 15 dies, per a la seva inscripció en el Registre d'ens locals de Catalunya i per a la seva publicació al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
16.2 El Departament de Governació i Administracions Públiques donarà compte d'aquests canvis a l'Administració de l'Estat, als efectes de l'anotació en el Registre general i de la seva publicació al Butlletí Oficial de l'Estat.
El Departament de Governació i Administracions Públiques ha de comunicar al Departament de Cultura i Mitjans de Comunicació, al Departament de Política Territorial i Obres Públiques, a l'Institut d'Estadística de Catalunya, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya i a l'Institut d'Estudis Catalans els canvis regulats en aquest títol que hagin estat inscrits en el Registre d'ens locals de Catalunya.
18.1 Els ens locals territorials i les entitats municipals descentralitzades poden adoptar un escut, una bandera i un emblema com a símbols locals.
També poden rehabilitar els que històricament els corresponguin i modificar o canviar els que tinguin establerts.
18.2 La resta d'ens locals, els consorcis de caràcter local i els ens amb personalitat pròpia dependents dels ens locals poden adoptar com a símbol un emblema.
19.1 S'entén per escut un símbol format per una superfície entre línies, anomenada camper, on es representen diferents elements, anomenats càrregues heràldiques.
19.2 La bandera és una peça de tela, generalment rectangular, fixa per un costat a un pal o asta, que serveix com a símbol o ensenya.
19.3 L'emblema comprèn qualsevol símbol gràfic, diferent de l'escut o la bandera, amb independència de la forma i dels elements que el componen.
Els elements de l'escut i de la bandera s'han de fonamentar en fets històrics, accidents geogràfics, característiques pròpies de l'ens local o en el seu nom.
En qualsevol cas, s'han de respectar les normes de l'heràldica i de la vexil·lologia.
21.1 Només poden incorporar el senyal de Catalunya al seu propi aquells municipis que hi tenen dret històric, pel fet d'haver-ne rebut la concessió reial o d'haver estat ciutat o vila de jurisdicció reial.
Els ens locals que per dret històric poden tenir el senyal de Catalunya a l'escut el poden posar, si escau, a la bandera.
S'han d'inscriure en el Registre d'ens locals de Catalunya tots els símbols locals aprovats i degudament oficialitzats, de conformitat amb els criteris i el procediment que regula aquest Reglament.
L'escut, la bandera i l'emblema dels ens locals es poden utilitzar a partir de la seva oficialització.
Els símbols oficialitzats i inscrits en el Registre d'ens locals de Catalunya gaudeixen de la protecció que estableixen les lleis, i els ens que en siguin titulars han d'exercir les accions procedents, d'acord amb la legislació aplicable en cada cas, per tal de vetllar-ne per l'ús i la defensa adequats.
El blasonament és la descripció de la forma, dels esmalts i de les càrregues d'un escut.
Ha de ser tan simple i senzill com sigui possible, diferenciador d'altres escuts, i ha de donar preferència al senyal propi de l'ens local respecte d'altres senyals que hi puguin figurar.
La forma de l'escut dels ens locals ha de ser la caironada.
S'entén per forma caironada la d'un quadrat recolzat sobre un dels seus vèrtexs i amb una de les diagonals disposada verticalment i l'altra horitzontalment.
27.1 Els ens locals territorials supramunicipals es diferencien per una mateixa brisura característica denominada bordura.
La bordura consisteix en una peça d'una amplària equivalent a la sisena part de la de l'escut que voreja tot el camper; quan en una bordura s'alternen punts, és a dir, fragments d'igual mida, de metall i de color, es diu que la bordura és componada.
27.2 Els escuts comarcals es caracteritzen per una bordura componada de vuit punts d'or i vuit de gules, que són els esmalts de Catalunya.
27.3 Els escuts provincials es caracteritzen per una bordura quarterada d'or i de gules.
28.1 Els esmalts d'un escut són els acoloriments del camper i de les càrregues, l'ús i la combinació dels quals s'han d'adir amb les normes heràldiques.
Entre els esmalts es distingeixen els metalls, els colors i els folres.
D'acord amb aquestes normes, no es pot combinar metall sobre metall ni color sobre color.
28.2 Els esmalts que tenen la consideració de neutres són els folres, la porpra, l'ataronjat i el sable.
Aquests poden combinar-se amb metall o amb color indistintament.
Les càrregues són els elements de l'escut, que han de ser representats d'acord amb la normativa heràldica i mai al natural.
30.1 El timbre és l'acompanyament col·locat damunt d'un escut.
30.2 El timbre dels ens locals territorials és una corona, que ordinàriament serà la mural que li correspongui.
La corona mural és aquella que representa un llenç de muralla en forma circular realçat per un nombre de torres variable en funció del tipus i la categoria de l'ens local.
30.3 Els escuts dels municipis que històricament hagin estat cap o centre d'un principat, ducat, marquesat, comtat, vescomtat o baronia abans de l'abolició de les jurisdiccions senyorials han d'anar timbrats amb la corona corresponent al seu títol.
Només poden anar timbrats amb corona reial l'escut de la ciutat de Barcelona i els de les viles i ciutats que hagin obtingut el títol de reial vila o de reial ciutat.
30.4 Quan un municipi amb escut timbrat de corona mural modifiqui el seu tractament per raó del nombre d'habitants, d'acord amb el que disposa l'article 34 del Text refós de la Llei municipal i de règim local de Catalunya, la corona corresponent substituirà l'anterior sense cap altre tràmit que la seva anotació en el Registre d'ens locals de Catalunya.
30.5 Els escuts de les entitats municipals descentralitzades no han de portar timbre.
31.1 Els acompanyaments són aquells elements que se situen fora de l'escut i que l'acompanyen.
31.2 L'escut es pot blasonar amb aquells acompanyaments que hagin estat objecte de concessió expressa o que determini l'ens local.
32.1 L'ús de l'escut és privatiu de l'ens local.
Cap ens local no pot fer ús d'un escut que no sigui el propi.
32.2 Les entitats privades i els particulars poden fer ús de l'escut amb l'autorització expressa de l'ens local.
32.3 Els ens locals que no tinguin escut propi podran fer servir el senyal de la Generalitat, d'acord amb el que disposa el Decret 56/1982, de 18 de març, pel qual s'estableixen normes sobre la utilització del senyal de la Generalitat pels ens locals de Catalunya.
Els ens locals poden incorporar als seus segells l'escut propi, degudament aprovat.
La bandera ha de tenir forma rectangular amb una relació de dos d'alçada per tres d'amplada.
Ha de ser senzilla i identificativa de l'ens local.
35.1 La bandera no ha d'incorporar mai l'escut, sinó els seus elements més representatius, com ara els esmalts i/o les càrregues.
Tampoc no ha d'incorporar els seus acompanyaments.
35.2 En les dues cares de la bandera, tots els elements han de mantenir la mateixa disposició i orientació respecte al pal, fent l'efecte de transparència.
36.1 La bandera comarcal incorporarà la bordura componada de l'escut comarcal amb 36 punts, i la bandera provincial incorporarà la bordura quarterada de l'escut provincial, ambdues de color groc i vermell.
36.2 La bandera de les entitats municipals descentralitzades incorporarà com a element diferenciador un pal blanc al vol d'un gruix de 2/9 del llarg de la bandera.
37.1 La utilització de la bandera i la seva col·locació als edificis es regeix per la normativa específica aplicable.
37.2 Els ens locals no poden enarborar com a pròpia una altra bandera que no sigui la seva oficial, degudament inscrita i publicada, de conformitat amb aquest Reglament.
37.3 La bandera dels ens locals no pot ser utilitzada com a fons de símbols o sigles de partits, sindicats, associacions o altres entitats privades.
38.1 Els ens locals poden adoptar un emblema com a símbol.
38.2 L'emblema no pot consistir en una modificació, deformació o simplificació de l'escut, si bé pot basar-se en elements d'aquest.
38.3 L'emblema no pot incloure frases, anagrames, logotips o inscripcions que puguin induir a confusió amb els d'altres ens o que no responguin a la seva denominació oficial.
39.1 L'expedient per adoptar, rehabilitar, modificar o canviar l'escut i la bandera s'ha d'iniciar per acord del ple o de l'òrgan competent de l'ens local.
Per adoptar, rehabilitar, modificar o canviar la bandera cal tenir oficialitzat prèviament l'escut.
39.2 L'expedient ha d'incloure una memòria-informe, elaborada per un especialista en la matèria, que justifiqui, en el cas de l'escut, la correcció del blasonament que es proposa, els antecedents heràldics, sigil·logràfics, històrics, geogràfics o altres en els quals es fonamenti la proposta, i la seva representació gràfica, i en el cas de la bandera, la seva descripció amb les dimensions, les proporcions, els colors i les càrregues.
39.3 La Direcció General d'Administració Local del Departament de Governació i Administracions Públiques donarà l'assistència necessària per elaborar el projecte d'escut i de bandera als ens locals que ho sol·licitin.
40.1 L'ens local ha de sotmetre la proposta al tràmit d'informació pública per un termini de 30 dies, mitjançant la seva exposició al tauler d'anuncis de la corporació i la seva publicació al DOGC.
40.2 Un cop complert el tràmit anterior, correspon al ple o a l'òrgan competent de l'ens local l'aprovació de la descripció de l'escut o de la bandera, amb el vot favorable de la majoria absoluta del nombre legal dels seus membres.
Aquest acord, juntament amb l'expedient administratiu, s'ha de trametre al Departament de Governació i Administracions Públiques en el termini de 15 dies a comptar de l'endemà de la seva adopció.
41.1 La Direcció General d'Administració Local emetrà un informe, en el termini màxim d'un mes a partir de la recepció de l'expedient, sobre la correcció de la tramitació del procediment i de la proposta formulada, i el trametrà, juntament amb l'expedient, a l'Institut d'Estudis Catalans, per tal que emeti un informe sobre l'adequació de la proposta en el termini de dos mesos a comptar de l'endemà de la recepció de l'expedient.
41.2 Si l'informe emès per l'Institut d'Estudis Catalans és favorable a la proposta aprovada per l'ens local, o un cop transcorregut el termini assenyalat en l'apartat anterior sense que l'informe hagi estat emès, l'acord municipal s'ha de considerar com a definitiu i executiu.
La Direcció General d'Administració Local ha de dictar una resolució, en el termini d'un mes, que acrediti la proposta efectuada, i ha de procedir a la seva inscripció en el Registre d'ens locals de Catalunya i a la seva publicació al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
41.3 Si l'informe emès per l'Institut d'Estudis Catalans és desfavorable a la proposta aprovada, el Departament de Governació i Administracions Públiques l'ha de fer arribar a l'ens local per tal que aquest pugui formular, en el termini de tres mesos, les al·legacions que consideri oportunes en defensa del seu acord o bé modificar la seva proposta inicial d'acord amb els criteris que reculli l'informe de l'Institut d'Estudis Catalans.
41.4 Si la proposta de l'ens local s'adiu amb el pronunciament de l'informe de l'Institut d'Estudis Catalans, es dictarà resolució d'acord amb el que preveu l'apartat 2 d'aquest article.
Si l'ens local presenta al·legacions, el Govern, a proposta del Departament de Governació i Administracions Públiques, ha d'adoptar la resolució definitiva de l'expedient, amb l'audiència prèvia de l'ens local, en el termini de tres mesos a comptar de l'endemà de la seva recepció.
Transcorregut aquest termini sense que s'hagi dictat la resolució, l'acord municipal s'ha de considerar com a definitiu i executiu.
42.1 L'expedient per a l'adopció, la modificació o el canvi de l'emblema s'ha d'iniciar per acord del ple o de l'òrgan competent de l'ens local.
Aquest acord ha de contenir una descripció dels seus elements, de la disposició i de les proporcions.
42.2 Formarà part de l'expedient una memòria justificativa on figuri la descripció detallada de l'emblema i la seva representació gràfica.
43.1 El projecte d'emblema s'ha de sotmetre a informació pública per un termini de 30 dies, mitjançant la seva exposició al tauler d'anuncis dels ens locals i la seva publicació al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
43.2 Un cop transcorregut el termini d'informació pública i resoltes les possibles al·legacions, el ple de l'ens local o l'òrgan competent ha d'aprovar l'emblema, per majoria absoluta del nombre legal del seus membres.
En el cas que no es pronunciï dins termini, s'ha d'arxivar l'expedient.
L'ens local, en el termini de 15 dies a comptar de l'endemà de l'adopció de l'acord, ha de trametre l'expedient complet a la Direcció General d'Administració Local del Departament de Governació i Administracions Públiques, a l'efecte de la seva oficialització, inscripció en el Registre d'ens locals de Catalunya i publicació al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
Els dictàmens de l'Institut d'Estudis Catalans als quals es refereix aquest Decret els ha d'emetre l'òrgan que determini el Conselh Generau d'Aran quan es tracti dels ens locals del seu territori.
Els acords i actes que, segons aquest Decret, els ens locals han de trametre al Departament de Governació i Administracions Públiques, i els que trameti aquest Departament als ens locals, preferentment s'enviaran telemàticament, a través d'eaCat o la xarxa telemàtica que la substitueixi, amb signatura electrònica, sens perjudici de la resta de mitjans admissibles en dret.
Es deroguen els títols 2, 3 i 5 del Decret 140/1988, de 24 de maig, pel qual s'aprova el Reglament de demarcació territorial i població dels ens locals de Catalunya, a excepció de l'article 126, i el Decret 243/1998, de 22 de setembre.
Es deroguen també el Decret 263/1991, de 25 de novembre, d'aprovació del Reglament dels símbols dels ens locals de Catalunya; el Decret 60/2001, de 23 de gener, pel qual es regula el procediment per al canvi de denominació dels nuclis de població i de les entitats municipals descentralitzades, i la resta de disposicions, d'igual o d'inferior rang, que s'oposin o contradiguin el que estableix aquest Decret.
Aquest Decret entrarà en vigor als 20 dies de la seva publicació al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.