projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Controlar i evitar les fugues ja que, a més d'una pèrdua d'aigua, comporten una pèrdua de pressió per al sistema.
Monitoritzar la pressió al llarg de la xarxa de distribució.
Revisar periòdicament les toleràncies de les bombes i aplicar tractaments superficials als àleps que en minimitzin la fricció.
D'aquesta manera es millora el rendiment hidràulic de l'equip.
Implantar bancs de bombes en paral·lel per tal que es pugui aportar el cabal requerit de forma esglaonada i així evitar el sobredimensionament dels equips.
És important que un d'aquests equips de bombament estigui dotat de variador de freqüència ja que, d'aquesta manera, es pot ajustar amb molta més precisió el cabal que aporta l'equip de bombament.
Reemplaçar o modificar les bombes sobredimensionades.
Utilitzar bombes amb un elevat rendiment global (hidràulic i elèctric).
Comprovar l'aïllament del circuit de fred amb càmeres termogràfiques.
Millorant l'aïllament de les canalitzacions s'aconsegueix una millora entre un 5 i un 10%.
Substituir els motors que es troben sobredimensionats o bé que s'han envellit, per motors amb un rendiment elèctric superior.
Cal tenir en compte la nova normativa d'etiquetatge de motors elèctrics.
Regular el cabal circulant mitjançant variadors de freqüència que permeten regular el funcionament dels motors elèctrics que accionen les bombes centrífugues.
S'aconsella evitar la regulació de cabal per estrangulació.
Minimitzar les pèrdues en la distribució del fluid al llarg de la xarxa de canalitzacions.
S'aconsella minimitzar el nombre de colzes, reduir al màxim la longitud de les canalitzacions i majorar les dimensions dels diàmetres.
Utilitzar petits equips de pressió (bombes jockey) per a les aplicacions que requereixin mantenir una pressió estable.
Purgar l'aire periòdicament permet reduir les pèrdues de pressió i estalviar, per tant, energia.
Sectoritzar les xarxes de distribució i tancar tots els circuits que no es trobin en ús.
O bé compressors d'alta eficiència: consulteu el directori de proveïdors d'equips eficients en què es mostren alguns proveïdors d'aquest tipus d'equip.
Identificar i substituir els compressors que estiguin sobredimensionats.
Regular els compressors de la bomba de calor, de manera que es pugui modular el seu règim de treball en funció de les càrregues a les quals s'hagi de fer front.
Es recomana implantar sistemes de recuperació de la calor residual dels compressors dels equips de fred.
Realitzar campanyes de detecció i reparació de fuites als circuits de refrigerant.
Mantenir el refrigerant a la pressió i composició adequades.
Comprovar l'aïllament del circuit de fred amb càmeres termogràfiques.
Millorant l'aïllament de les canalitzacions s'aconsegueix una millora entre un 5 i un 10%.
Regular el cabal de fluid refrigerant i la seva càrrega de fred associada a la demanda.
S'aconsella regular el circuit de fred incorporant variadors de freqüència al grup de bombament del circuit de fred.
Aïllar correctament els dipòsits d'acumulació.
S'aconsella sectoritzar el volum a refrigerar.
Per exemple: utilitzar cortines d'aire a les entrades i sortides, o bé minimitzar els cicles d'entrada i sortida del material a refrigerar.
Minimitzar les càrregues internes en el volum a climatitzar.
Per exemple: la presència humana, cal considerar que una persona en descans emet 80W de calor.
Ajustar la temperatura de consigna del sistema de producció, cal evitar que es generi més fred del que és estrictament necessari.
Reduir la temperatura de consigna un 1oC comporta un increment en la demanda energètica d'un 10%.
Potenciar l'ús del freecooling sempre que sigui necessari.
Instal·lar sistemes d'enllumenat eficients té un doble efecte d'estalvi: consumeix menys electricitat i es dissipa menys calor a l'ambient; per tant, es minimitzen les càrregues internes del sistema.
Implantar sempre condensadors evaporatius més que condensadors secs.
Purgar l'aire del circuit i del condensador.
Netejar els condensadors i promoure polítiques de manteniment que analitzin periòdicament el funcionament del condensador.
Gestió de la ventilació de les torres, s'aconsella regular el cabal d'aire circulant en funció de la calor que es necessiti dissipar.
Una mesura de control és regular els ventiladors mitjançant un variador de freqüència.
Implantar un sistema de control i un camp de sensors que permetin monitoritzar el sistema i realitzar les estratègies de control següents:
Regulació per condensació flotant.
Desconnectar tots els compressors que no estiguin funcionant.
Modular la producció de fred en funció de la temperatura de consigna i de l'època de l'any, de manera que es potenciï l'ús del freecooling.
[1+2+13] Estalvis mitjans entre un 10 i un 25%
No s'admeten més inscripcions a la jornada.
L'Institut Català d'Energia, amb la col·laboració de l'Instituto para la Diversificación y Ahorro de la Energía (IDAE), el Clúster de l'Energia Eficient de Catalunya (CEEC), i el Clúster Bioenergia Catalunya, organitzen aquesta sessió per presentar les convocatòries de l'IDAE d'ajuts a la inversió en instal·lacions de generació d'energia elèctrica o tèrmica amb fonts d'energia renovable a Catalunya.
La inauguració anirà a càrrec de Manel Torrent, Director de l'ICAEN, i Joan Groizard, Director General de l'IDAE.
ICAEN, amb la col·laboració d'IDAE, CEEC i Clúster Bioenergia Catalunya.
De el 7 a el 9 d'octubre, INDESCAT organitza l'esdeveniment d'eficiència energètica de referència en el sector esportiu amb la col·laboració del Clúster de l'Energia Eficient de Catalunya i el Clúster Bioenergia Catalunya, i amb el suport de la Secretària General de l'Esport i de l'Activitat Física, l'Institut Català d'Energia, ACCIÓ, la Fundació Catalana per a l'Esport i la Diputació de Barcelona.
Donada la incertesa que provoca l'evolució de la pandèmia de l'Covid-19, aquest any la jornada serà virtual.
Per tal d'afavorir l'assistència de tot el públic participant, en lloc de concentrar tota la jornada en un sol matí, la dividim en tres webinars d'1h i 30 'cadascun (en dies consecutius de 10h a 11: 30h).
Per ampliar l'abast de la jornada, les ponències seran en castellà.
Jornada gratuïta i oberta a propietaris i gestors d'instal·lacions esportives, proveïdors de serveis i solucions i tècnics d'ajuntaments.
tres webinars d'1h i 30 'cadascun (en dies consecutius de 10h a 11: 30h)
Informa't sobre l'atenció presencial del registre durant el canvi d'ubicació
L'ICAEN s'està traslladant al Districte Administratiu de la Generalitat de Catalunya a la Zona Franca.
És per això que us informem que l'oficina de registre del c/Pamplona 113 tancarà el 7 de setembre a les 14:00 i tornarem a fer atenció personal a partir del 14 de setembre a la nova seu, ubicada al carrer del Foc 57 de Barcelona.
Els dies 8, 9 i 10 de setembre es podran presentar sol·licitud en paper i registrar-les, a la seu dels Serveis Centrals del Departament d'Empresa i Coneixement, Pg. de Gràcia 105, Barcelona o a qualsevol Oficina d'Atenció Ciutadana.
Per a presentar una sol·licitud per canals electrònics, es podrà utilitzar la petició genèrica dels tràmits de la Generalitat a partir d' aquest enllaç.
Us agrairem que per a qüestions específiques relacionades amb un arxiu comarcal en concret, us adreceu directament a la bústia de contacte que trobareu en la seva pàgina.
Per a qualsevol suggeriment o aclariment general sobre el conjunt de la Xarxa d'Arxius Comarcals (XAC) us podeu adreçar a la bústia del Servei de Coordinació de la Xarxa d'Arxius Comarcals del Departament de Cultura: [EMAIL]
Servei de Coordinació de la Xarxa d'Arxius Comarcals
Per quina suggestion que siá o aclarimentgenerala sus l'ensems de la Ret d'Archius Comarcales (XAC) vos podètz adreçar a la bóstia del Servici de Coordinacion de la Ret d'Archius Comarcales del Departament de Cultura: [EMAIL]
Servei de Coordinació de la Xarxa d'Arxius Comarcals
Aplicacion deth Departament de Cultura que presente imatges de documents conservats enes madeishi centres d'archiu e documents procedents des sòns archius de complement.
Cercador deth Departament de Cultura que permet er accès ara premsa istorica d'encastre locau e comarcau custodiada enes archius catalans
IFMUC, ei era base de dades des catalògs des hons musicaus de Catalonha qu'elabore era catedra de Patrimòni Musicau deth Departament d'Art e Musicologia dera UAB.
Catalòg Collectiu des Universitats de Catalonha (CCUC)
Catalòg des Bibliotèques Especializades dera Generalitat (BEG)
"Revistes Catalanes amb Accés Obert (RACÓ)"
Archius Municipaus Digitaus met ar abast de toti mès de 102.000 planes de documents d'archius procedents iniciaument de 15 ajuntaments e que comprenen un periòde que va des der an 1654 enquiar an 1961.
Quant ara sua estructura, arremassen era data e ora que comence era session, era relacion de matèries debatudes, era relacion d'assistents, era indicacion des persones que i an intervengut, es incidéncies, es vòts emetudi e es acòrds adoptadi.
PAREs permet un accès liure e gratuït entà quinsevolh ciutadan interessat en accedir as documents damb imatges digitalizades des archius espanhòus.
Es archius comarcaus fan ath madeish temps es foncions d'archiu comarcau e d'archiu municipau deth municipi caplòc comarcau, quan aguest non a un archiu pròpriaments constituït.
Entà trobar era documentacion que cercatz, vos recomanam que, prealablaments, consultatz eth quadre de hons que trobaratz en web de cada archiu.
Dempús dera recuperacion dera democracia e eth restabliment dera Generalitat de Catalonha, eth Departament de Cultura a entamenat era construccion e era aviada d'un archiu comarcau en cada caplòc comarcau, en collaboracion damb era administracion locau.
Eth Hilat d'Archius Comarcaus (XAC) ei un projècte que ja siguec considerat e començat a executar pera Generalitat de Catalonha a compdar der an 1932, damb Agustí Duran i Sanpere (1887-1975) ath deuant.
Son destinataris des hons e des activitats des archius comarcaus tant es estudiosi coma es ciutadans en generau.
L'activitat té com a objectiu oferir les primeres pautes per a la lectura de documents produïts a la vall entre els segles XIV-XIX.
La metodologia combina l'explicació d'uns conceptes bàsics amb la realització d'uns exemples pràctics.
Un dissabte al mes, els participants en el Club de Lectura es troben a l'Arxiu, coordinats per la direcció d'aquest, per a llegir i comentar dos o tres documents.
Llibre de capítols d'Arròs e Vila (1684-1815)
Els capítols eren acords amb els quals es reglamentava tot un seguit de punts que afectaven la vida comunitària.
A la Val d'Aran el capítol és un reglament o norma emanada del consell local i no condicionada a cap altra institució.
La seva forma, un seguit d'articles, li donen el nom.
El llibre de capítols de la universitat d'Arròs e Vila comprèn el període entre el 1684 i el 1815 i inclou tots els acords del consell, essencialment capítols, però també comprèn referències a arrendaments i a disposicions legals emanades del poder central.
En la seva estructura es poden distingir tres parts.
La primera, amb capítols dictats entre el 1695 i el 1712, referents a l'explotació ramadera i forestal.
El corpus central – el principal- comprèn la majoria de capítols, aquests sense data, cosa que indica que procedien d'un llibre anterior del qual van ser compilats, probablement a mitjans del segle XVIII, però de manera poc formalista.
Es reserva el primer lloc per als capítols referents al conselh i a continuació s'enumeraven, més o menys agrupats temàticament, els referents a la ramaderia, els pastors o les vedes de pastures i boscos.
Tot aquest corpus central fou validat pel rector del poble el 1719.
La tercera part comprèn el període de 1718 al 1815, amb una gran activitat normativitzadora.
Inici del corpus central del Llibre de capítols d'Arròs e Vila (1712-1718)
Es representants aranesi enviats tà Lhèida auien presentat dauant deth rei es libertats, franqueses e immunitats e costums observades en Aran, des de tostemp, pes anteriors monarques.
Des de tostemp s'a considerat era ratificacion de 1328 com era veritabla Querimònia.
Títol: Carta de Felip V autrejant permís as aranesi entà comerciar damb Catalonha, Aragon e França
Títol: Nomentament de Josèp Pausa com governador de Castèth Leon
Eth sòn nomentament coma sindic generau dera Val d'Aran se produsís en pòble d'Arró eth 4 d'octobre de 1711 e a lòc en plen sètge dera fortalesa aranesa de Castèth Leon per part des tropes franceses favorables ath rei Felip V. Ei eth 23 de seteme de 1711, quan eth marqués de Rozel entre ena Val d'Aran sense trapar ostilitat, lèu pren es pòbles que se trapen entre Es Bòrdes e Pònt de Rei.
Títol: Libreta deth sindicat de Sanci Aunòs Demiguel
Llibreta del Sindic Sanci Aunòs.
Ei eth 9 d'octobre de 1711, quan era fortalesa capitule e eth capitan Josèp pausa, governador reiau, la entrègue a mans d'Arpajon.
Memorial dels greuges soferts per la vila de Garòs.
Aguest edifici siguec construït cap ar an 1820 per Francisco Ademà Subirà.
Er Archiu Generau d'Aran ingrèsse ordinàriament era documentacion deth Conselh Generau d'Aran atau com d'autes institucions publiques deth territòri e, miejançant convèni era d'institucions privades o ben de persones fisiques o juridiques que volguen cedir en depòsit o dar es sòns hons d'acòrd damb aquerò qu'establís era Lei 10/2001, d'archiu e documents.
Destaquen tres pergamins dels segles XVI i XVII, que complementen la història de la família
La titular del fons, Pilar Castet Saforcada, i la seva família dipositant documents de Çò de Lúcia de Vilamòs a l'Archiu Generau d'Aran
El 26 d'agost de 2020, s'ha formalitzat una nova transferència de documentació en el fons patrimonial Çò de Lúcia de Vilamòs.
El fons va ingressar l'any 2009 i aquest és el setè ingrés.
La titular dels fons, Pilar Castet Saforcada i la seva família, han fet arribar a l'Arxiu tres pergamins i diversos documents en paper dels segles XVI al XX.
Els tres pergamins, datats els anys 1568, 1601 i 1630, i dos dels documents en paper, datats els anys 1690 i 1730, fan referència a l'augment del patrimoni de la casa a través de la compra venda de terres i prats.
Destaca l'ingrés de cinc cartes escrites entre els anys 1939 i 1941.
Quatre corresponen a un familiar empresonat a la presó de Bilbao (1939-1940) i una, a un altre familiar empresonat a la Penitenciaria de Treballadors del Castell de Gardeny de Lleida (1941).
La relació de la família Castet amb l'Associació "Es Paums" fa que dins aquest fons patrimonial es vagi ingressant la producció cultural de la dita associació.
Aquest any, ingressa un CD que conté l'homenatge que han fet al poeta Mossèn Condò Sambeat i que porta el títol "Es Pauesses e es Paoms canten a Mossen Condò en sòn centenari".
Actualment els fons de Çò de Lúcia de Vilamòs compta amb 0,70 metres lineals de documentació en paper; 3 pergamins; 14 llibres; 10 positius fotogràfics b/n; 2 postals en b/n i 4 postals en color; 4 estampes; 1 goig, 1 bandera de la tropa d'Intendència de Melilla de 1922 i 1 DVD amb filmacions dels ans 70 del segle XX del poble de Vilamòs.
Conferència a càrrec de Maria Pau Gómez Ferrer, directora de l'Archiu Generau d'Aran
Es prega confirmar l'assistència
Aquest dissabte, 12 de setembre, la Fondacion Privada Musèu Etnologic dera Val d'Aran presenta el número 17 de la revista Tèrra Aranesa i el llibre titulat "Ramon Caritat Cau" compilat per la Sra.
La Fundació ha convidat a la directora de l'Archiu Generau d'Aran a parlar sobre el fons documental de la Central de Cledes de Les.
La descripció del fons, a través de la Norma de Descripció Arxivística de Catalunya, ha estat publicada en aquest número de Tèrra Aranesa, que es presenta aquest dia.
En el mes de novembre de 2019, coincidint amb el 90è aniversari de l'entrada en funcionament d'aquesta central, van finalitzar els treballs de descripció del fons, que compta amb més de tres mil unitats documentals.
L'inventari, ja es pot consultar en línia a través del cercador de fons i documents Arxius en línia: cercador de fons i documents de la Xarxa d'Arxius Comarcals de Catalunya.
Cledes és una central de salt i té els seus inicis en els projectes de producció i distribució d'energia elèctrica, que l'empresa biscaïna Societat Productora de Forces Motrius promou al Pirineu.
L'Archiu Generau d'Aran, juntament amb la Fondacion Privada Musèu Etnologic dera Val d'Aran, hi ha col·laborat en la part dedicada a la Val d'Aran
Es prega confirmar l'assistència
Exposició itinerant "Reiaume der Aneto.
Aquest dimecres, 16 de setembre s'inaugura l'exposició itinerant "Reiaume der Aneto.
Aquesta iniciativa forma part del projecte de cooperació Interreg-POCTEFA, que vol valorar les semblances històriques i actuals entre Vielha e Mijaran, Benasc i Luchon (França).
L'exposició itinerant arriba des de la població francesa de Luchon, a on s'ha pogut veure del 2 al 12 de setembre.
A la Val d'Aran es podrà gaudir del 16 al 24 de setembre a l'església de Santa Maria de Mijaran.
La població de Benasc l'acollirà de l'1 al 12 d'octubre.
En la mostra es valora elements comuns entre Vielha e Mijaran, Benasc i Luchon com la situació geogràfica, la història comuna des de l'Edat Mitjana, els conflictes bèl·lics i una economia basada en els sectors primari i terciari.
La Fondacion Musèu Etnologic dera Val d'Aran i l'Archiu Generau d'Aran han col·laborat en l'elecció de documents i imatges, alguns procedents de diversos fons dipositats al centre arxivístic aranès, per a contextualitzar la part dedicada a la Val.
Entre ells, es podrà veure el document de Era Querimònia (1313).
L'exposició es complementa amb una jornada de conferències, que tindran lloc el dissabte 19 de setembre a la mateixa església.
Aquestes activitats s'inclouen dins el projecte "Reiaume der Aneto" que compta amb finançament del Programa INTERREG V-A Espanya-França-Andorra (POCTEFA 2014-2020) a on participen l'Ajuntament de Vielha e Mijaran, la Commune de Bagnères-de-Luchon i la Fundación Hospital de Benasque, desenvolupat entre els anys 2016 i 2020.
Informació i assessorament sobre els fons documentals i condicions d'accés a la documentació, incloent l'atenció als titulars de fons que tinguin documentació dipositada en qualsevol arxiu de la Xarxa; Consulta de fons documentals, presencialment o en línia; Consulta de la biblioteca i hemeroteca auxiliars.
Consulteu les taxes per reproducció de documents:
LLEI 5/2020, del 29 d'abril, de mesures fiscals, financeres, administratives i del sector públic i de creació de
l'impost sobre les instal·lacions que incideixen en el medi ambient.
Servei didàctic adreçat al coneixement dels arxius i de les fonts documentals com a recursos per a la docència; Assessorament en treballs de recerca, de crèdits de síntesi en tots els nivells educatius i en estudis d'àmbit universitari.
Organització de visites guiades, tallers, organització de conferències, cursos especialitzats, etc. i cessió d'espais polivalents per a la realització d'actes i activitats d'interès cultural per a la comarca.
Els arxius comarcals són també un referent en el suport a les administracions locals del seu àmbit territorial i recolzen les polítiques de conservació, tractament i accés al patrimoni documental dels ajuntaments i consells comarcals.
També ofereixen assessorament en matèria d'arxius i gestió documental, i per extensió en la implantació de sistemes de gestió documental, l'administració electrònica, la preservació digital i l'aplicació de criteris de transparència i bon govern.
Els arxius comarcals són un valor essencial de la societat en l'accés a la documentació històrica, pública i privada.
Un servei als ciutadans i a les institucions que garanteix un accés lliure als documents.
I, també, una peça clau en l'impuls de la transparència i el bon govern de les administracions publiques.
La consulta dels fons documentals i dels instruments de descripció és pública i gratuïta.
També ho és la consulta dels fons bibliogràfics i hemerogràfics de l'arxiu.
Per tant, qualsevol ciutadà es pot adreçar a l'arxiu per accedir als seus fons i documents de caràcter històric i a aquella documentació de les administracions que estigui en disposició de ser consultada, de forma lliure i gratuïta per a tothom.
Només cal presentar un document oficial d'identitat (NIF, passaport, carnet de conduir).
L'accés a la documentació només pot ser denegat en aplicació de les limitacions legalment establertes.
Us recomanem que consulteu la pagina web de l'arxiu que voleu visitar per tal de conèixer els seus fons, horaris i serveis.
Els arxius comarcals poden custodiar tot tipus de documents de la comarca, amb independència de qui els ha produït i del seu suport (paper, pergamí, fotografies, enregistraments sonors, pel·lícules, etc.).
Els arxius comarcals fan alhora les funcions d'arxiu comarcal i d'arxiu municipal del municipi cap de comarca, quan aquest no té un arxiu pròpiament constituït.
El consell comarcal i el municipi cap de comarca poden acordar la gestió conjunta del centre, mitjançant conveni, de manera que aleshores l'arxiu fa les funcions d'arxiu comarcal i d'arxiu municipal.
Així, reben i conserven la documentació en fase semiactiva i històrica dels ajuntaments caps de comarca i la dels seus organismes autònoms, així com, la d'aquells ajuntaments que determinin dipositar-la a l'arxiu, sense perdre'n la titularitat.
També poden tenir dipositada la documentació en fase semiactiva i històrica dels consells comarcals, dels òrgans o entitats de l'Administració de la Generalitat d'àmbit local o comarcal (oficines agràries, escoles públiques, instituts, etc), d'altres ens i organismes públics del territori, de l'Administració de justícia, dels registres públics i dels serveis de l'Estat corresponents a la comarca, els protocols notarials de més de cent anys, la documentació de persones físiques o jurídiques d'interès històric i cultural del respectiu territori i tota aquella altra documentació que es consideri pertinent destinar-hi.
Les tipologies de fons documentals que s'hi poden trobar són:
Per trobar la documentació que cerqueu, us recomanem que, prèviament, consulteu el quadre de fons que trobareu en el web de cada arxiu.
Des de la recuperació de la democràcia i el restabliment de la Generalitat de Catalunya, el Departament de Cultura ha endegat la construcció i entrada en funcionament d'un arxiu comarcal a cada capital de comarca, en col·laboració amb l'administració local.
La Xarxa d'Arxius Comarcals (XAC) és un projecte que ja fou plantejat i començat a executar per la Generalitat de Catalunya a partir de l'any 1932, amb Agustí Duran i Sanpere (1887-1975) al capdavant.
Fou bandejat sota el franquisme i substituït per una organització arxivística de base provincial.
És funció dels arxius comarcals la conservació, el tractament i la difusió del patrimoni documental des del seu entorn de provinença originària, tot evitant d'aquesta manera les concentracions provincials.
Contribueixen a l'equilibri territorial en l'àmbit del patrimoni mitjançant tota l'activitat cultural que en deriva, que és molt diversa.
Són destinataris dels fons i de les activitats dels arxius comarcals tant els estudiosos com els ciutadans en general.
La seva pertinença a la XAC els converteix en actors de l'acció de govern de la Generalitat en matèria d' arxius i de cultura.
Alhora, els arxius comarcals conserven els documents de l'administració de la Generalitat al territori, de manera que contribueixen decisivament a la seva eficàcia administrativa i a la seva transparència.
Són una part estructural del Sistema d'Arxius de Catalunya, del qual també formen part altres arxius públics, singularment els d'àmbit municipal, i privats.