I. El Projecte de decret que se sotmet a dictamen d'aquesta Comissió Jurídica Assessora té per objecte regular els processos d'admissió de l'alumnat en els centres docents sufragats amb fons públics.
El Projecte consta d'un preàmbul, vint-i-quatre articles, set disposicions addicionals, una disposició transitòria, una disposició derogatòria i una disposició final.
El preàmbul subratlla, entre d'altres qüestions, que la principal justificació de l'adopció del Projecte és adequar el procediment d'admissió a les previsions contingudes a la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació (LOE).
Els processos d'admissió han d'adaptar-se a partir del curs 2007/2008 a les previsions bàsiques de la dita Llei orgànica i, en conseqüència, ha de modificar-se la normativa catalana vigent (Decret 252/2004, d'1 de abril).
Per motius de seguretat jurídica es diu que s'opta per fer una nova regulació en lloc de reformar parcialment el Decret 252/2004.
El primer capítol de la disposició projectada conté les disposicions generals (articles 1 a 4).
El segon capítol recull el procediment d'admissió de l'alumnat (articles 5 i 6).
El tercer es refereix als criteris d'admissió de l'alumnat (articles 7 a 17).
El quart fa referència a l'admissió d'alumnat amb necessitats educatives específiques (articles 18 i 19).
El cinquè i últim capítol regula els òrgans de garantia, i les reclamacions i recursos (articles 20 a 24).
Les disposicions addicionals regulen la possibilitat de reduir el nombre de llocs escolars per grup com a conseqüència de necessitats d'escolarització i per a afavorir la qualitat de l'escolarització (disposició addicional primera), l'admissió en ensenyaments de música i dansa (disposició addicional segona), l'admissió als ensenyaments escolars a distància (disposició addicional tercera), l'admissió a les llars d'infants o a les escoles bressol (disposició addicional quarta), l'escolarització immediata per canvis de centre derivats d'actes de violència de gènere o d'assetjament escolar (disposició addicional cinquena), les competències del Consorci d'Educació de Barcelona a la ciutat de Barcelona (disposició addicional sisena), i el manteniment de totes aquelles adscripcions de centres establertes a l'empara de la normativa anterior (disposició addicional setena).
La disposició transitòria estableix la possibilitat d'ajornar l'adaptació de les noves àrees de proximitat.
La disposició derogatòria deroga el Decret 252/2004.
La disposició final estableix l'entrada en vigor l'endemà de la seva publicació al DOGC.
Cal destacar que aquest Projecte de decret té similar finalitat i contingut que el que fou examinat per aquesta Comissió Jurídica Assessora en el seu Dictamen 116/04, que va donar lloc al Decret 252/2004, d'1 de abril, pel qual s'estableix el procediment d'admissió de l'alumnat als centres docents en els ensenyaments sufragats amb fons públics.
Decret que fou publicat d'acord amb el Dictamen d'aquesta Comissió.
La Comissió Jurídica Assessora és competent per emetre dictamen preceptiu respecte dels projectes de reglament que es dictin per desplegar lleis, segons disposa l'article 8.2.b) de la Llei 5/2005, de 2 de maig, com ara és el cas, en què el Projecte sobre el qual es dictamina es dicta en el marc de la Llei orgànica 2/2006, d'educació.
El conseller d'Educació ha sol·licitat que el dictamen es tramiti pel procediment d'urgència.
De l'expedient es dedueix que la urgència està motivada en l'inel·ludible necessitat d'iniciar el procediment d'admissió i conseqüent escolarització de l'alumnat amb una normativa adaptada a la Llei orgànica 2/2006.
En conseqüència, el present Dictamen s'emet amb una reducció del termini legalment previst, tal i com s'estableix en l'article 15.1 de la Llei 5/2005, de la Comissió Jurídica Assessora.
En l'examen de les disposicions reglamentàries és doctrina reiterada d'aquesta Comissió que l'abast de la seva actuació comporta l'estudi de la competència de la Generalitat de Catalunya, l'habilitació del Govern per dictar la norma de què es tracta i, especialment, la comprovació que s'hagin seguit els tràmits procedimentals previstos en la llei per elaborar-lo, així com l'anàlisi de la seva adequació a l'ordenament jurídic vigent.
També es poden formular suggeriments sobre les deficiències eventuals que calgui evitar o sobre les possibles millores que calgui introduir en el Projecte normatiu sobre el qual es dictamina.
L'objecte d'aquest Projecte de decret és establir el procediment d'admissió dels alumnes als centres amb ensenyaments sufragats amb fons públics.
En relació amb aquesta matèria, integrada en l'àmbit de l'educació, l'article 131.3.e) estableix que correspon a la Generalitat, respectant els aspectes essencials del dret a l'educació i a la llibertat d'ensenyament, en matèria d'ensenyament no-universitari, i d'acord amb el que disposa l'article 149.1.30 de la Constitució, la competència compartida sobre 'l'accés a l'educació i l'establiment i la regulació dels criteris d'admissió i escolarització de l'alumnat als centres docents'.
Tot i que la competència descansa en el títol competencial de l'article 131.3.e) de l'Estatut, a això caldria afegir que, en allò que afecta als aspectes procedimentals, administratius i de fixació d'atribucions a favor de determinats òrgans administratius (oficines d'escolarització i comissions d'escolarització), la competència de la Generalitat és establerta per l'article 159.1 de l'Estatut.
Sobre la base d'allò establert en l'article 149.1.30 de la Constitució, la Llei orgànica 2/2006, d'educació, regula el dret d'admissió dels alumnes en centres públics i privats concertats.
D'acord amb el que estableix la disposició final quarta es consideren bàsics els preceptes 84 a 88.
Preceptes que s'ocupen del procediment d'admissió d'alumnes (article 84), de les condicions específiques d'admissió d'alumnes en etapes postobligatòries (article 85), de la igualtat en l'aplicació de les normes d'admissió (article 86), de l'equilibri en l'admissió d'alumnes (article 87), i de les garanties de la gratuïtat (article 88).
Pel fet que l'atribució de la competència compartida, segons el que estableix l'article 111 de l'Estatut, implica que correspon a la Generalitat la potestat legislativa, la potestat reglamentària i la funció executiva, en el marc de les bases que fixi l'Estat, resulta palès que l'article 131.3.e) de l'Estatut avala la competència de la Generalitat per regular la matèria objecte d'aquest Projecte.
L'apartat 1 de l'article 68 de l'Estatut d'autonomia atribueix al Govern l'exercici de la potestat reglamentària.
La cobertura legal del Govern per dictar els continguts del Projecte sotmès a dictamen està condicionada per la naturalesa compartida de la competència sobre la matèria i per la inexistència d'una llei catalana que desplegui la normativa bàsica estatal sobre l'escolarització en centres públics i privats concertats.
Com a conseqüència d'aquests condicionants, i amb la finalitat prioritària que la Generalitat pugui exercir les competències normatives que li corresponen en relació amb els procediments d'admissió d'alumnes, que per mandat de la disposició transitòria dinovena de la LOE han d'estar adaptats a allò que estableix la normativa bàsica estatal a partir del curs acadèmic 2007/2008, aquesta Comissió admet que les remissions a les 'administracions educatives' contingudes en la Llei orgànica 2/2006, d'educació, serveixin de títol habilitant suficient al Projecte de norma reglamentària que s'examina.
En l'àmbit específic de l'admissió d'alumnes, l'habilitació es troba als articles 84 (admissió d'alumnes), 85 (condicions específiques d'admissió d'alumnes en etapes postobligatòries), 86 (igualtat en l'aplicació de normes d'admissió) i 87 (equilibri en l'admissió d'alumnes).
El fet d'acceptar amb les modulacions anteriorment indicades l'habilitació del Govern per desplegar per via reglamentària la normativa estatal no evita que hagi de considerar-se aquí la qüestió de la suficiència de rang per regular la matèria que conté, ja que, òbviament, la normativa reglamentària no pot envair les reserves materials de llei establertes per l'Estatut d'autonomia.
El Projecte de decret que s'examina afecta una matèria que incideix en el dret constitucional i estatutari a l'educació (article 27 CE i 21 EAC).
El dret a l'educació com a dret fonamental i estatutari té, certament, entre les seves garanties, la reserva a la llei orgànica per al seu 'desplegament' (article 81.1 CE) i la reserva a la llei del Parlament de Catalunya de 'la regulació essencial i el desplegament directe' (article 37.3 EAC); en els sectors de la matèria reservats a la llei orgànica o ordinària, òbviament, el Projecte de decret no hi pot entrar.
Als únics efectes de valorar si el Projecte respecta la reserva material de llei 'deixant, per tant, al marge les qüestions de repartiment de competències en el desplegament normatiu de l'educació a Catalunya', és necessari recordar que és la LOE la que conté el desplegament legislatiu del dret a l'escolarització, particularment en els articles 84 a 88, i que fins ara no s'ha elaborat cap llei catalana que desplegui el contingut estatutari del dret a l'educació.
Aquesta Comissió considera que la disposició que es projecta no envaeix el camp normatiu reservat a la llei parlamentària.
El Projecte, a través de l'execució de les habilitacions que aquesta fa de forma expressa a favor de les administracions educatives, col·labora amb la llei en la regulació del dret a l'escolarització en centres docents públics i concertats.
El Projecte és, per tant, un reglament executiu en sentit estricte; un reglament que no només té continguts organitzatius de l'exercici del dret a l'escolarització, tot i que aquesta sigui una part rellevant del seu contingut, sinó que també acompleix una funció de detallar les opcions que la llei orgànica regula però no concreta en tots els seus extrems.
El rang de la norma 'decret' és l'adequat, si es té en compte que es tracta d'una disposició de caràcter general dictada en desplegament d'una llei en exercici de les competències que en matèria d'educació corresponen a la Generalitat.
Correspon al Govern, doncs, en exercici de la potestat reglamentària que l'Estatut d'autonomia li atribueix, l'aprovació d'aquest decret (article 68.1 EAC).
V. De la documentació que consta a l'expedient administratiu del Projecte de decret resulta que la tramitació s'ajusta a les exigències que estableix la Llei 13/1989 en relació amb el procediment d'elaboració de disposicions de caràcter general.
L'expedient ha estat incoat per la Direcció General de Centres Educatius.
La Memòria exigida per l'article 63.2 de la Llei 13/1989, tot i que en la seva primera redacció (23 de novembre de 2006) era excessivament minsa, té una segona redacció a iniciativa dels serveis jurídics del Departament on es justifica suficientment l'oportunitat, l'adequació de les mesures a les finalitats que es persegueixen, i l'informe econòmic.
S'ha complert el tràmit preceptiu d'audiència al Consell Escolar de Catalunya, previst a l'article 9.1.a) de la Llei 25/1985, dels consells escolars.
El seu dictamen 1/2007, de 29 de gener, aprovat amb 19 vots a favor i 6 en contra, fa consideracions al preàmbul i a l'articulat, i inclou d'altres recomanacions.
Les al·legacions del Consell Escolar són valorades de forma individualitzada a l'informe jurídic de l'Assessoria Jurídica del Departament, i gran part d'elles són incorporades al text del Projecte.
L'informe preceptiu emès per l'Institut Català de les Dones, d'acord amb allò previst a l'article 63.2.a) de la Llei 13/1989, fa una proposta sobre l'ús del llenguatge que és incorporada al text del Projecte.
I, a més, recomana incloure com a criteri de prioritat la 'condició de família monoparental'.
Aquesta proposta és valorada però no és acceptada.
Consta també l'informe favorable de la Comissió de Govern Local emès segons l'article 193 del Decret legislatiu 2/2003; a l'informe favorable, adoptat per majoria, no consten observacions ni consideracions.
Igualment ha valorat el Projecte la Comissió Mixta Departament d'Educació-Entitats municipalistes; les observacions de la Comissió Mixta, que afecten bàsicament la intervenció dels municipis en el procediment, són valorades i en part recollides a l'articulat.
Per Edicte de 22 de desembre de 2006 el Projecte se sotmet a informació pública durant el termini de vint dies hàbils.
Sobre aquest tràmit cal destacar l'àmplia participació dels interessats (partits, associacions i particulars) i la minuciosa valoració que fa el Departament d'Educació de les al·legacions.
És necessari destacar la bona pràctica de la Direcció General d'Atenció a la Comunitat Educativa.
Aquesta Direcció General es dirigeix per escrit als qui havien participat en aquest tràmit i els informa de la valoració de l'al·legació i els justifica si s'admeten o no.
L'informe dels serveis jurídics del Departament d'Educació, emès d'acord amb el que preveu l'article 65.1 de la Llei 13/1989, fa una acurada valoració del procediment i del contingut del Projecte.
L'informe és favorable, si bé manté dues cauteles: una a l'articulat, que afecta la possibilitat de disminució de la ràtio que la disposició addicional primera permet al Departament d'Educació; i l'altra d'àmbit general, que afecta la viabilitat del decret un cop aprovat el nou Estatut, pel fet que no es disposa d'una llei del Parlament que desplegui la normativa bàsica en matèria d'admissió d'alumnes en centres docents.
Consta la certificació que el Projecte fou informat pel Consell Tècnic de la Generalitat, segons estableix l'article 65.3 de la Llei 13/1989, en la sessió celebrada el 14 de febrer de 2007.
Finalment, cal assenyalar que quan estava tramitant-se aquest dictamen, el Conseller d'Educació ha comunicat a aquesta Comissió Jurídica Assessora dues modificacions del Projecte, una per incloure un nou criteri complementari, relatiu a l'alumnat que pateix malalties del sistema digestiu, endocrí o metabòlic, i l'altra, per introduir una disposició transitòria en relació amb les àrees de proximitat dels centres.
La comunicació del conseller va acompanyada d'una nota de la directora general d'Atenció a la Comunitat Educativa i d'un informe específic de l'Assessoria Jurídica del Departament.
L'anàlisi del contingut del Projecte ha d'iniciar-se destacant que la regulació reglamentària que es projecta, tot i que té alguna qüestió puntual legalment problemàtica, és respectuosa amb els principis del procediment d'escolarització i amb els criteris d'admissió establerts a la legislació bàsica estatal.
El Projecte concreta un model que desenvolupa les directrius bàsiques i que es caracteritza pels trets següents: a) Reconeix als pares el dret d'escollir pels seus fills el centre docent que millor respongui a les seves preferències, i el deure de l'Administració educativa de garantir l'exercici del dret d'elecció dels pares, a través d'una oferta adequada de llocs escolars gratuïts en centres públics i privats concertats; b) En cas d'insuficiència de llocs escolars per atendre la sol·licitud formulada pels pares, estableix un procediment objectiu d'admissió que té com a finalitat prioritària evitar l'arbitrarietat en la designació del centre i garantir el mínim perjudici del dret d'elecció; amb aquesta finalitat el Projecte de decret inclou tots els elements del procediment d'admissió establerts en la normativa bàsica estatal (prioritats que impliquen una reserva de plaça, òrgans de garantia de l'admissió, criteris prioritaris en la baremació de les sol·licituds, o les especialitats en l'admissió que afecten determinats ensenyaments), i c) Acull els principis generals de publicitat del procediment, prohibició de qualsevol tipus de discriminació, gratuïtat de l'ensenyament, respecte al projecte educatiu i, si escau, al caràcter propi del centre, i la incorporació de les mesures afavoridores de la integració de l'alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu.
El respecte de les directrius de la normativa bàsica no impedeix que l'Administració educativa catalana pugui introduir elements innovadors del procediment general d'admissió que s'hagin d'aplicar quan hi ha insuficiència de llocs escolars per cobrir les sol·licituds formulades pels pares.
En aquest sentit cal destacar, en primer lloc, que el Govern pot afegir nous criteris d'admissió als preceptius o prioritaris que estableix l'article 84.2 de la Llei orgànica 2/2006; en segon lloc, la llibertat del Govern per valorar el pes que han de tenir en la baremació la totalitat de criteris, és a dir, tant els establerts per la llei bàsica, com els que, si convé, aquest afegeixi; i, en tercer lloc, la llibertat del Govern per fixar la forma de resoldre els empats que es poden donar en la baremació de la puntuació.
Doncs bé, en exercici de la seva competència de desplegament el Projecte de decret incorpora les innovacions següents: en l'article 7, com a criteris complementaris, afegeix el tenir la condició legal de família nombrosa, i el fet que l'alumne pateixi una malaltia crònica greu que li afecti el sistema digestiu, endocrí o metabòlic; en els articles 7 i 9 fixa la funció que tenen els criteris complementaris, que s'apliquen en el supòsit que existeixi igualtat en la puntuació de les sol·licituds en aplicació dels criteris generals de prioritat, que són els que estableix l'article 84.2 de la LOE; en l'article 9.2 incorpora el sorteig com a forma de resoldre els empats que no puguin solucionar-se amb els criteris prioritaris; i, en l'annex, estableix el valor que té cadascun dels criteris generals prioritaris i els complementaris.
Finalment, i en atenció a la polèmica que ha acompanyat a l'establiment (o millor dit manteniment perquè estan presents en el vigent Decret 252/2004) dels criteris complementaris, i que s'ha exterioritzat en les molt nombroses al·legacions presentades al Projecte, aquesta Comissió Jurídica Assessora ha d'afegir a aquesta consideració general sobre el Projecte una valoració sobre la raonabilitat dels criteris complementaris d'admissió incorporats finalment al Projecte.
A favor de la raonabilitat de la valoració de la família nombrosa és suficient mencionar, tot i que les normes no siguin en aquest aspecte concret d'aplicació directa a Catalunya, la presència del criteri en la Llei 48/2003, de protecció de les famílies nombroses, que la llei identifica als seus membres com a mereixedors d'un tracte preferent a l'hora d'establir la puntuació en el règim d'admissió d'alumnes en centres d'educació pre-escolar i en centres docents sufragats amb fons públics.
A favor de mantenir el criteri d'afavorir els alumnes que tenen una malaltia crònica greu que afecti el sistema digestiu, endocrí o metabòlic, que exigeix una dieta complexa que condiciona de manera determinant el seu estat de salut, pot aportar-se l'argument de que la malaltia justifica l'adopció de mesures d'acció positiva que n'afavoreixin l'escolarització en centres adequats o propers al domicili.
Malgrat el reconeixement que els criteris complementaris incorporats són raonables, no implica que hagin de ser necessàriament reconeguts i incorporats al Projecte, ja que els únics criteris preceptius són els que estableix la LOE com a criteris generals prioritaris, ni vol dir que juntament amb ells s'hagi de reconèixer la manca de raonabilitat i l'adequació d'altres que no han estat incorporats; en aquest sentit l'informe de l'Institut Català de les Dones sostenia la incorporació de les famílies monoparentals.
Les observacions concretes sobre l'articulat són les següents:
1) Fórmula promulgatòria: A la fórmula promulgatòria ha de figurar en primer terme l'òrgan a proposta del qual es dicta la disposició.
A continuació la referència a la intervenció de la Comissió Jurídica Assessora, i finalment la prèvia deliberació del Govern.
La inclusió d'altres continguts, com els informes d'altres òrgans assessors o les audiències que han participat en l'elaboració de la norma, tot i que siguin de caràcter preceptiu, han d'incloure's en un paràgraf previ del preàmbul.
Tot i que aquesta Comissió aconsella no reproduir literalment preceptes continguts en altres normes, en aquest cas concret, i per evitar confusions, es recomana que la formulació de les garanties de gratuïtat reprodueixi de forma completa allò establert en l'article 88.1 de la Llei orgànica 2/2006.
La fórmula que ha adoptat el Decret acull només parcialment el contingut d'aquestes garanties.
Aquest article estableix el deure d'informació que correspon al centre docent.
En relació amb el seu abast, aquesta Comissió considera que seria convenient incloure també la necessitat d'informar sobre els mitjans específics d'adaptació del centre a les exigències que requereixen determinades discapacitats de l'alumnat.
Aquest article indica que el Departament d'Educació determinarà anualment l'oferta de llocs escolars.
La redacció milloraria si es fes referència que es tindrà en compte l'oferta existent de centres públics i privats concertats i la previsió de llocs disponibles per al següent curs notificada pels mateixos centres.
En aquest article s'estableixen les sancions com a conseqüència de la presentació de més d'una sol·licitud d'admissió o de la falsedat o el frau en les dades aportats.
Aquesta Comissió Jurídica Assessora, tenint en compte la denúncia que fa el Síndic de Greuges en l'Informe de l'any 2006, on es constata la presència de nombroses irregularitats i actuacions fraudulentes, aconsella que es distingeixin les dues situacions que es regulen i en allò que afecta la falsedat o el frau en les dades s'afegeixi que l'Administració educativa ha de comunicar a l'autoritat competent els fets perquè adopti les mesures oportunes en relació amb les responsabilitats en què el sol·licitant hagués pogut incórrer.
En el paràgraf tercer d'aquest article cal suprimir el contingut del parèntesi, 'en el sentit de guarda legal previst al Codi civil' i caldria afegir per a una major congruència amb el dret civil català, 'al guardador o guardadora de fet'.
Aquest article està dedicat a l'adscripció de centres.
Aquesta Comissió considera que s'hi hauria d'incorporar allò que estableix l'article 84.5 de la Llei orgànica 2/2006: els centres públics adscrits a d'altres centres públics que imparteixin etapes diferents es consideren centres únics pel que fa a l'aplicació dels criteris d'admissió de l'alumnat que estableix la mateixa llei.
Ha de valorar-se també els efectes que té aquesta declaració en l'aplicació dels criteris de baremació.
Aquest article s'ocupa de la manera d'acreditar les circumstàncies al·legades i els requisits d'admissió.
Aquesta Comissió considera que s'hauria de fer referència expressa que les dades de caràcter personal que s'aportin només poden ser utilitzades per a les finalitats del procediment d'admissió, i que les persones responsables del tractament de les dades han d'aplicar les normes tècniques i organitzatives que en garanteixin la seguretat i confidencialitat.
En l'últim paràgraf, s'hauria d'indicar la conjunció que separa els verbs 'resideix' i 'treballa'.
En relació amb la potestat atorgada als directors i les directores dels Serveis Territorials del Departament per modificar el nombre dels llocs escolars reservats a una àrea d'escolarització, l'Administració hauria de ponderar la possibilitat d'establir o de remetre's a algun tipus de limitació.
En relació amb la regulació de les reclamacions i recursos que s'hi preveu es poden fer dues puntualitzacions.
La primera, per recordar que l'article 109 de la Llei 30/1992 dóna cobertura a la possibilitat de simplificar el procediment en relació amb els acords i les decisions de les persones titulars dels centres privats, i l'homogeneïtza amb el dels recursos contra els acords i les decisions dels consells escolars dels centres públics.
La segona, per afegir un paràgraf on consti que sigui quina sigui la resolució adoptada s'ha de garantir l'adequada escolarització de l'alumne/a.
Aquest article, titulat 'Incompliment de les normes sobre admissió de l'alumnat', per tal de potenciar la imatge de compromís de l'Administració educativa amb la lluita contra les actuacions irregulars i fraudulentes, hauria d'ampliar el contingut i indicar de forma expressa que la infracció en els centres docents públics dóna lloc a les responsabilitats disciplinàries que se'n derivin d'acord amb la normativa vigent en aquesta matèria i, per altra banda, que la infracció de les normes d'admissió pels centres privats concertats pot donar lloc a les sancions previstes en l'article 62 de la Llei orgànica 8/21985, reguladora del dret a l'educació.
13) Disposició addicional primera.
Aquesta disposició possibilita que, d'una manera excepcional, el Departament d'Educació pugui reduir el nombre de llocs escolars per grup per tal d'afavorir la qualitat del servei educatiu, per facilitar la integració i la cohesió social de l'alumnat i per atendre les necessitats d'escolarització i, en particular, aquelles derivades de l'atenció a l'alumnat amb necessitats educatives específiques que es puguin presentar a l'inici o al llarg del curs escolar en els ensenyaments obligatoris.
La Llei orgànica 2/2006, en l'article 87, que és un precepte bàsic, preveu que les administracions educatives puguin adoptar, en relació amb l'alumnat amb necessitats educatives específiques, una sèrie de mesures per garantir-ne l'escolarització adequada i equilibrada.
Aquestes mesures són: establir la proporció d'alumnes d'aquestes característiques que hagin de ser escolaritzats en cadascun dels centres, garantir els recursos personals i econòmics necessaris per oferir aquest suport, reservar fins al final del període d'inscripció i matrícula una part de les places, i autoritzar l'increment de fins a un deu per cent del nombre màxim d'alumnes per aula en els centres públics i privats concertats d'una mateixa àrea d'escolarització per atendre necessitats immediates d'escolarització de l'alumnat d'incorporació tardana.
La disposició addicional que es valora atribueix al Departament d'Educació unes facultats que incideixen de forma directa, sense una previsió expressa ni en la llei estatal, ni en la legislació catalana, en principis essencials del procediment d'admissió, en aspectes bàsics del règim jurídic dels centres públics, com és la determinació de la ràtio d'alumnes per unitat, i impliquen una intervenció unilateral de l'Administració, tot i que s'estableixi una audiència prèvia dels centres afectats, en matèries reservades als concerts signats entre els centres privats i l'Administració educativa.
Sobre la base d'aquestes consideracions, aquesta Comissió Jurídica Assessora ha d'afirmar que la disposició addicional no té un suport exprés a la legalitat bàsica, i que, si bé això no impedeix, en principi, un desplegament que augmenti les garanties per fer efectiva la plena escolarització, aquest desplegament no pot desconèixer la posició jurídica dels tercers afectats.
Aquesta Comissió Jurídica Assessora no desconeix ni la realitat docent a la qual es pretén fer front amb l'instrument excepcional de la reducció de la ràtio, ni que la finalitat d'aquesta mesura és garantir la plena escolarització i l'adequada i equilibrada distribució entre els centres escolars dels alumnes amb necessitats educatives específiques.
En aquest sentit, és possible mantenir aquest instrument d'intervenció en la mesura que s'entén, que és el resultat de la valoració per part de l'Administració de la proporcionalitat entre l'adequació de la mesura a la finalitat perseguida i l'abast de les afectacions a tercers.
Si això és així, s'ha de corregir la redacció que ara té la disposició per adaptar els supòsits d'intervenció al camp exclusiu de les necessitats educatives específiques i establir garanties per als centres afectats en el procediment d'adopció de la mesura: garantir l'audiència prèvia a l'adopció dels centres afectats per la mesura, establir un percentatge màxim de la reducció que no sobrepassi el deu per cent que la llei bàsica permet ampliar, delimitar la temporalitat de la mesura al curs acadèmic on s'adopta, i preveure l'adopció de mesures compensatòries dels efectes que l'adopció d'aquesta mesura pugui tenir per als centres.
En cas contrari, l'observació tindria caràcter d'essencial.
14) Disposició addicional cinquena.
Aquesta disposició afecta els canvis de centre derivats d'actes de violència.
Al seu contingut hauria d'afegir-se que les administracions educatives han de facilitar igualment que els centres educatius prestin especial atenció als alumnes afectats pels actes de violència.
15) Disposició transitòria única.
Aquesta disposició transitòria afecta l'establiment i la fixació de les àrees de proximitat dels centres d'acord amb els nous criteris que estableix el Projecte sobre el qual es dictamina en l'article 11.1.
El pressupòsit fàctic és que les noves àrees puguin no estar fixades en el moment d'iniciar el procés de preinscripció, el qual necessàriament ha d'iniciar-se durant el mes de abril, segons s'indica a l'expedient; en conseqüència, per evitar que el procés d'escolarització pateixi greus alteracions, aquesta disposició transitòria permet que els ajuntaments (que són els que han de fer la proposta) que manifestin la impossibilitat de fer-la en temps oportú tinguin un termini de sis mesos per fer-la, de forma que les noves àrees en aquests casos començarien a aplicar-se en el procés d'escolarització del curs 2008-2009.
Si es vol complir el calendari d'escolarització programat, la mesura proposta, com s'indica a l'exposició de motius que l'acompanya, és en aquests moments indispensable.
No obstant això, la necessitat de la mesura, tot i que és una dada a atendre, no justifica per si mateixa la legalitat de la seva adopció.
La valoració ha de descansar en la compatibilitat de la disposició amb el mandat contingut en la disposició transitòria dinovena de la Llei 2/2006 quan es refereix al fet que els procediments d'admissió d'alumnes s'han d'adaptar a allò previst en el capítol III del títol II de la Llei a partir del curs acadèmic 2007-2008.
La remissió inclou l'article 86.1, on, amb caràcter bàsic i en garantia de la igualtat en l'aplicació de les normes d'admissió, s'indica que aquesta garantia inclou l'establiment de les mateixes àrees d'influència per als centres públics i privats d'una mateix municipi o àmbit territorial.
Aquesta Comissió Jurídica Assessora considera que cal interpretar que l'ajornament de l'entrada en vigor de les noves àrees d'influència no és contrari a la Llei 2/2006.
Les raons que donen suport a aquesta posició són: a) La disposició transitòria de la Llei orgànica conté un mandat d'adaptació que es compleix amb l'entrada en vigor del Projecte sobre el qual es dictamina, on es regula el procediment d'admissió adaptat a allò que estableix la legislació bàsica; el mandat d'adaptació és compatible amb l'establiment d'un règim transitori i excepcional, com fa la disposició que s'analitza, per atendre supòsits singulars en els quals s'acrediti de forma motivada la impossibilitat de complir dins del termini que requereix la bona administració del procés d'escolarització.
En aquest sentit, es pot dir que la disposició transitòria no ajorna l'adaptació del procediment a la llei, sinó que ajorna l'execució de la normativa reglamentària que regula les àrees de proximitat; b) També caldria al·legar que la llei diu 'a partir del curs 2007-2008', cosa que possibilitaria 'des de l'ambigüitat de l'expressió' una interpretació a favor que la referència temporal no implica necessàriament que el procés d'adaptació estigui culminat abans d'iniciar-se el curs 2007-2008, i c) Major pes té acudir a la complexitat tècnica que implica la nova delimitació de les àrees d'influència si es posa en relació amb el nombre de municipis afectats o destinataris de la norma.
Aquesta complexitat fa necessari, com a mínim per garantir la seguretat jurídica, que s'estableixi un instrument que doni resposta als supòsits on hagi estat impossible determinar les noves àrees.
Aquesta Comissió Jurídica Assessora ha de fer observar la necessitat de corregir la formulació de la disposició transitòria, on cal fer referència expressa al següent: a) la impossibilitat de l'Ajuntament ha de motivar-se en causes que acreditin la impossibilitat de fer la nova delimitació abans de l'inici de la preinscripció; b) ha d'indicar-se qui valora les al·legacions de l'ajuntament i qui aprova l'ajornament; c) ha de deixar-se constància expressa de les àrees de proximitat que s'apliquen en el procés d'admissió del curs 2007-2008, i d) cal tenir en compte els efectes que pot tenir sobre la baremació dels criteris d'admissió.
16) Per últim, cal recordar que les disposicions finals han de titular-se, cosa que obliga a titular la disposició addicional cinquena 'i se suggereix 'Canvis de centre derivats d'actes de violència'; la disposició transitòria única 'que podria titular-se 'Adaptació de les àrees de proximitat' i la disposició final 'única' 'que ha de titular-se 'Entrada en vigor'.
A més, cal substituir l'acrònim DOGC per Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
Una vegada valorades les consideracions efectuades en els fonaments jurídics VI i VII, de les quals és essencial la prevista en el número 13 d'aquest últim, es pot elevar al Govern de la Generalitat el Projecte de decret pel qual s'estableix el procediment d'admissió de l'alumnat als centres en els ensenyaments sufragats amb fons públics.