Nota de tall 1a assignació PAU/CFGS: 9,246
Nom del títol: Graduat/ada en psicologia per la Universitat de Girona
L'alumnat haurà de treballar els principis i els procediments d'avaluació i intervenció psicològica.
Principalment, haurà de veure i fer entrevistes, utilitzar l'observació i aplicar-hi els tests psicològics.
També haurà de conèixer els diversos camps d'aplicació de la psicologia i adquirir els coneixements necessaris per incidir en la qualitat de vida dels individus, els grups i les organitzacions, i també promoure-la, en els diferents contextos: l'educatiu, el clínic i de la salut del treball i les organitzacions, i el comunitari.
D'altra banda, s'espera que l'estudiantat aprengui a socialitzar-se i relacionar-se en els diferents contextos del pràcticum, coordinant-se amb altres professionals i reconeixent la dinàmica organitzativa del centre de pràctiques.
El pràcticum ha de permetre que l'alumnat adquireixi un coneixement i un rol de la vida laboral que l'orienti en el seu projecte professional futur.
Un objectiu prioritari del pràcticum és abordar la dimensió ètica de la pràctica professional.
Una primera activitat consistirà en la realització d'un itinerari formatiu en el qual l'alumnat visitarà uns centres referents dels diferents àmbits professionals de la psicologia.
Amb aquestes visites es pretén que l'alumnat conegui l'entorn de treball, les funcions i les activitats específiques d'un psicòleg o d'una psicòloga, així com el tipus d'usuari que atén.
L'activitat formativa principal del pràcticum estarà centrada en l'estada als llocs on es proporcioni a l'alumnat l'experiència directa sobre els àmbits en què es desenvolupa l'activitat dels psicòlegs i psicòlogues, i els aspectes més característics de la pràctica professional.
Formar professionals al servei de les persones, els grups i les organitzacions socials, basant-se en el coneixement teòric especialitzat i la formació pràctica, amb una gran varietat de funcions en àmbits tan diversos com la promoció de la salut i la qualitat de vida, l'educació, l'esport, la justícia, el treball, el trànsit i la seguretat viària o la intervenció social.
En la societat del coneixement cada vegada hi haurà més demanda, no sols del coneixement científic, sinó també del coneixement del subjecte que coneix, de la persona mateixa.
La psicologia serà més necessària per viure d'una manera crítica i selectiva.
La societat de la informació facilita un accés al coneixement que cada vegada és més ampli i millor.
L'acumulació d'aquest coneixement reclama, però, subjectes mentalment més estructurats, més sistemàtics, amb objectius clars, que sàpiguen ajustar-los (flexibilitat) i prendre decisions.
Això també es cultiva estudiant psicologia.
Les frustracions en una societat de consum generaran cada vegada més desajustos i problemàtiques socials que reclamaran la intervenció d'experts i expertes en comportament humà.
En els conflictes creixents relacionats amb la immigració, la inseguretat, la globalització, etc., la demanda d'intervencions psicològiques augmentarà notablement.
La lluita per obrir i ocupar nous camps professionals pot portar a la competència, a vegades deslleial, d'altres perfils professionals.
Ara bé, la psicologia ha d'obrir-se a nous camps interdisciplinaris si vol continuar donant explicacions científiques al comportament humà.
Les seves aliances amb la neurologia, la gerontologia, etc., són bons exemples per seguir en el futur.
De tot això es desprèn que la professió de psicòleg/òloga té un alt interès personal i social, i que les generacions vinents hauran de fer-ne cada vegada un ús més continuat.
Com a conseqüència, les polítiques socials hauran de reflectir en els pressupostos aquestes demandes socials i generar els llocs de treball adients.
Facultat d'Educació i Psicologia