projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Els estudis i els projectes a què es refereix l'article 13.2, un cop aprovats definitivament, tenen la condició de xarxa viària bàsica, als efectes de planejament urbanístic, i prevalen sobre les determinacions d'aquest.
Els projectes de traçat a què es refereix l'article 13.1.b), un cop entren en vigor, tenen la condició de xarxa viària bàsica, als efectes del planejament urbanístic, i prevalen sobre les determinacions d'aquest.
A aquests efectes, les empreses ferroviàries poden fer, abans de l'inici o durant la jornada laboral d'aquest personal, les actuacions adequades de prevenció, control i seguiment per a la detecció de nivells d'alcohol, d'estupefaents, de substancies tòxiques o d'altres substàncies, i han d'aplicar les mesures disciplinàries corresponents si el personal es nega a sotmetre's a les proves o en els casos de deteccions positives.
a) Incomplir, l'empresa ferroviària, les condicions essencials que fixen les autoritzacions, els altres títols habilitants i els contractes formalitzats amb l'Administració, de manera que es vegin alterades significativament les condicions d'utilització del servei per part dels usuaris, sempre que no hi concorrin les circumstàncies perquè sigui una infracció molt greu.
Es consideren essencials les condicions relatives a la freqüència i a la regularitat del servei sempre que llur incompliment comporti interrupcions i retards significatius.
a) Incomplir les condicions que fixen les autoritzacions o els altres títols habilitants, si no hi concorren les circumstàncies perquè sigui una infracció molt greu.
b) Incomplir, l'empresa ferroviària, les condicions que fixen les autoritzacions administratives, els altres títols habilitants i els contractes formalitzats amb l'Administració, si es posa en perill la seguretat de les persones, dels béns o del trànsit ferroviari.
b) Incomplir les condicions que fixen les autoritzacions administratives o els altres títols habilitants, si es posa en perill la seguretat de les persones, dels béns o del trànsit ferroviari.
Aquests serveis s'han de prestar, amb caràcter general, en règim de concessió administrativa, i els són aplicables les normes d'aquesta llei i, en tot el que sigui procedent, la normativa dels serveis regulars de transports de viatgers per carretera establerta per la Llei 12/1987, del 28 de maig, de regulació del transport de viatgers per carretera mitjançant vehicles de motor.
Mitjançant el Reial decret 1598/2010, de 26 de novembre, de traspàs a la Generalitat de Catalunya de les funcions de l'Administració general de l'Estat corresponents als serveis ferroviaris regionals de transport de viatgers sobre la xarxa d'ample ibèric de la xarxa ferroviària d'interès general, es va aprovar l'Acord de la Comissió Mixta prevista a la disposició transitòria segona de l'Estatut d'autonomia de Catalunya, de 17 de novembre de 2010, pel qual es traspassen a la Generalitat de Catalunya les funcions de l'Administració general de l'Estat corresponents als serveis ferroviaris regionals de transport de viatgers sobre la xarxa d'ample ibèric de la xarxa ferroviària d'interès general.
Entre les funcions assumides per la Generalitat de Catalunya com a conseqüència de l'Acord esmentat es troba la determinació de les tarifes i els preus aplicables al servei.
El Pla d'intensificació de l'estalvi i l'eficiència energètica, aprovat pel Consell de Ministres mitjançant l'Acord de 4 de març de 2011, recull diverses mesures en els sectors del transport, la il·luminació i l'edificació, entre elles la reducció dels preus dels bitllets de ferrocarril, en rodalies i mitja distància, de l'operadora RENFE.
En conseqüència, ateses les competències de la Generalitat de Catalunya en relació amb aquests serveis ferroviaris, s'escau fixar les condicions d'aplicació d'aquesta reducció de preus i el seu període de vigència.
—1 Es redueixen en un cinc per cent els preus aplicables als serveis ferroviaris regionals de transport de viatgers sobre les línies d'ample ibèric de la xarxa ferroviària d'interès general que presta actualment l'empresa RENFE Operadora.
—2 El període de vigència d'aquesta reducció és el comprés entre l'1 d'abril i el 30 de juny de 2011.
El Consell d'Administració d'Infraestructures Ferroviàries de Catalunya és l'òrgan de direcció i control de l'ens i és integrat per un president o presidenta; pel nombre de vocalies que es determini per reglament, que no pot excedir de tretze, i per un secretari o secretària.
El Consell d'Administració d'Infraestructures Ferroviàries de Catalunya és l'òrgan de direcció i control de l'ens i és integrat per una presidència, set vocalies i una secretaria.
d) La percepció de les taxes, els cànons i els preus públics i privats derivats dels actes i els negocis jurídics que concerti en els termes d'aquesta Llei, tot mantenint l'equilibri financer dels contractes programa entre els operadors i els ens consorciats, sens perjudici de la possibilitat de cessió, penyora, titulització o qualsevol altre negoci anàleg admès en dret respecte als rendiments que en derivin.
d) La percepció dels cànons i les tarifes que es creïn per llei i, especialment, del cànon que s'hagi de satisfer per l'ús de les noves infraestructures ferroviàries que l'ens construeixi i gestioni, tot mantenint l'equilibri financer dels contractes programa entre els operadors i els ens consorciats.
Dels museus d'administració pública
Concepte de museu d'administració pública
Dipòsit de béns de la Generalitat
Trasllat cautelar dels fons d'un museu
De l'articulació dels museus de Catalunya
Dels museus nacionals i de les seccions de museu nacional
Funcions de l'òrgan superior de govern
Nomenament de directors i administradors
De les seccions de museu nacional
Dels museus comarcals, locals i monogràfics, i dels serveis d'atenció als museus
Suport del Departament de Cultura
De les competències administratives
De les competències de la Generalitat
De les competències de les entitats locals
De les competències de les comarques
De les competències dels municipis
De la Junta de Museus de Catalunya
Creació de diversos museus nacionals
Museu d'Arqueologia de Catalunya
Museu de la Ciència i de la Tècnica de Catalunya
Transferència de serveis de les Diputacions provincials
Subrogació dels consells comarcals
Límit de les prestacions econòmiques
Objecte social, denominació i domicili
Condicions per a accedir a l'activitat i desenvolupar-la
Drets i deures de les persones protectores
Relacions de la mutualitat amb els mutualistes
Abast i prescripció del dret a les prestacions pels riscs sobre les persones i les coses
Convocatòria i presidència de l'assemblea general
Fusió, escissió, federació i agrupació de mutualitats i convenis de cooperació
Federacions i agrupacions de mutualitats
Revocació, dissolució, liquidació i extinció de mutualitats i de federacions
Causes i efectes de la revocació
Causes i procediment de la dissolució
Publicitat de la dissolució, la liquidació i l'extinció de les mutualitats
De la revocació, la dissolució, la liquidació i l'extinció de les federacions de mutualitats
Protecció del mutualista i control administratiu
Preferència dels crèdits dels mutualistes i inembargabilitat de determinats béns de les mutualitats
Control de l'Administració de la Generalitat
Règim econòmic i financer i patrimoni
Recursos i patrimoni de les mutualitats
Marge de solvència i fons de garantia
Competència i acció administrativa de la Generalitat
Competència de l'Administració de la Generalitat
Procediment i competència per a sancionar
Competència i acció administrativa sobre les federacions i agrupacions de mutualitats
El capítol 1 del títol 4 del Decret 118/2014, de 5 d'agost, sobre la contractació i prestació dels serveis sanitaris amb càrrec al Servei Català de la Salut (DOGC núm. 6681, de 7.8.2014), regula el sistema de contraprestació de l'atenció especialitzada familiar i comunitària i de salut pública en l'àmbit de l'atenció primària.
El sistema de contraprestació de l'atenció especialitzada familiar i comunitària i de salut pública en l'àmbit de l'atenció primària estableix com a paràmetre la població de l'àrea bàsica de salut, és a dir, el nombre de persones assignades a l'àrea bàsica de salut.
D'acord amb això, la contraprestació és el resultat de multiplicar el nombre de persones assignades per una càpita mitjana que s'ha d'establir anualment mitjançant ordre de la persona titular del departament competent en matèria de salut, a proposta del Consell de Direcció del Servei Català de la Salut.
Per això, a proposta del Consell de Direcció del Servei Català de la Salut, d'acord amb l'article 10.j) de la Llei 15/1990, de 9 de juliol, d'ordenació sanitària de Catalunya, i l'article 29 del Decret 118/2014, de 5 d'agost, sobre la contractació i prestació dels serveis sanitaris amb càrrec al Servei Català de la Salut,
La càpita mitjana, per a l'any 2019, corresponent al sistema de contraprestació de l'atenció especialitzada familiar i comunitària i de salut pública en l'àmbit de l'atenció primària és 140,06 euros per persona i any.
L'aplicació de la càpita mitjana establerta en aquesta Ordre es retrotrau a l'1 de gener de 2019.
El Decret 169/1996, de 23 de maig, pel qual es regula l'establiment de convenis i contractes de gestió de serveis sanitaris en l'àmbit del Servei Català de la Salut (DOGC núm. 2211, de 29.5.1996), estableix un nou model de contractació de serveis sanitaris, el qual s'ha implementat de manera progressiva, atesa la necessitat de dictar diferents normes per al seu desplegament.
Actualment, s'han adaptat al nou model de contractació gairebé la totalitat dels serveis que s'han de prestar per compte del Servei Català de la Salut; i resta pendent només l'adequació de la contractació dels serveis de transport sanitari urgent, programat i interhospitalari, així com d'altres serveis sanitaris per a l'atenció a grups específics a què es refereix la lletra e) de l'article 4.1 del Decret 169/1996, de 23 de maig, per la qual cosa és necessari prorrogar els contractes i les autoritzacions administratives d'aquests serveis fins a la subscripció dels nous contractes.
En conseqüència, de conformitat amb el que s'ha exposat i en ús de les facultats conferides per la Llei 15/1990, de 9 de juliol, d'ordenació sanitària de Catalunya, modificada per la Llei 11/1995, de 29 de setembre, a proposta del conseller de Sanitat i Seguretat Social i amb la deliberació prèvia del Govern,
Els contractes subscrits pel Servei Català de la Salut amb les entitats corresponents per a la prestació dels serveis de transport sanitari urgent, programat i interhospitalari, així com d'altres serveis sanitaris per a l'atenció a grups específics a què es refereix la lletra e) de l'article 4.1 del Decret 169/1996, de 23 de maig, com també les autoritzacions administratives atorgades amb aquesta mateixa finalitat, es prorroguen fins que se subscriguin els nous contractes d'acord amb el procediment establert al Decret 169/1996, de 23 de maig, esmentat.
En tot cas, aquesta pròrroga s'estableix, com a màxim, fins al 31 de desembre de 2000.
Així mateix s'actualitzaran, si escau, les clàusules addicionals relatives als contractes i autoritzacions precitades en les quals es regula l'activitat fins a la data de vigència de la pròrroga establerta en aquest article.
Barcelona, 13 de desembre de 1999
El Decret 169/1996, de 23 de maig, pel qual es regula l'establiment de convenis i contractes de gestió de serveis sanitaris en l'àmbit del Servei Català de la Salut (DOGC núm. 2211, de 29.5.1996), estableix un nou model de contractació de serveis sanitaris, el qual s'ha implementat de manera progressiva atesa la necessitat de dictar diferents normes per al seu desplegament.
Actualment, s'han adaptat al nou model de contractació gairebé la totalitat dels serveis que s'han de prestar per compte del Servei Català de la Salut; i resta pendent només l'adequació de la contractació de determinats serveis sanitaris per a l'atenció a grups específics a què es refereix la lletra e) de l'article 4.1 del Decret 169/1996, de 23 de maig, per la qual cosa és necessari prorrogar els contractes i les autoritzacions administratives d'aquests serveis fins a la subscripció dels nous contractes.
En conseqüència, de conformitat amb el que s'ha exposat i en ús de les facultats conferides per la Llei 15/1990, de 9 de juliol, d'ordenació sanitària de Catalunya, modificada per la Llei 11/1995, de 29 de setembre, a proposta del conseller de Sanitat i Seguretat Social i amb la deliberació prèvia del Govern,
Els contractes subscrits pel Servei Català de la Salut amb les entitats corresponents per a la prestació de determinats serveis sanitaris per a l'atenció a grups específics a què es refereix la lletra e) de l'article 4.1 del Decret 169/1996, de 23 de maig, com també les autoritzacions administratives atorgades amb aquesta mateixa finalitat, es prorroguen fins que se subscriguin els nous contractes d'acord amb el procediment establert al Decret 169/1996, de 23 de maig, esmentat.
En tot cas, aquesta pròrroga s'estableix, com a màxim, fins al 31 de desembre de 2001.
Així mateix s'actualitzaran, si escau, les clàusules addicionals relatives als contractes i les autoritzacions precitades en les quals es regula l'activitat fins a la data de vigència de la pròrroga establerta en aquest article.
Barcelona, 27 de desembre de 2000
El capítol 1 del títol 4 del Decret 118/2014, de 5 d'agost, sobre la contractació i prestació dels serveis sanitaris amb càrrec al Servei Català de la Salut (DOGC núm. 6681, de 7.8.2014), regula el sistema de contraprestació de l'atenció especialitzada familiar i comunitària i de salut pública en l'àmbit de l'atenció primària.
El sistema de contraprestació de l'atenció especialitzada familiar i comunitària i de salut pública en l'àmbit de l'atenció primària estableix com a paràmetre la població de l'àrea bàsica de salut, és a dir, el nombre de persones assignades a l'àrea bàsica de salut.
D'acord amb això, la contraprestació és el resultat de multiplicar el nombre de persones assignades per una càpita mitjana que s'ha d'establir anualment mitjançant l'ordre de la persona titular del departament competent en matèria de salut, a proposta del Consell de Direcció del Servei Català de la Salut.
L'Ordre SLT/73/2019, de 15 d'abril, ha determinat la càpita mitjana corresponent al sistema de contraprestació de l'atenció especialitzada familiar i comunitària i de salut pública en l'àmbit de l'atenció primària, per a l'any 2019.
No obstant això, el Consell de Direcció del Servei Català de la Salut, en la sessió del 14 de juny de 2019, ha proposat un increment d'aquesta càpita mitjana.
Per això, a proposta del Consell de Direcció del Servei Català de la Salut, d'acord amb l'article 10.j) de la Llei 15/1990, de 9 de juliol, d'ordenació sanitària de Catalunya, i l'article 29 del Decret 118/2014, de 5 d'agost, sobre la contractació i prestació dels serveis sanitaris amb càrrec al Servei Català de la Salut,
La càpita mitjana corresponent al sistema de contraprestació de l'atenció especialitzada familiar i comunitària i de salut pública en l'àmbit de l'atenció primària per a l'any 2019 és de 144,06 euros per persona i any.
Es deroga l'Ordre SLT/73/2019, de 15 d'abril, per la qual es determina, per a l'any 2019, la càpita mitjana corresponent al sistema de contraprestació de l'atenció especialitzada familiar i comunitària i de salut pública en l'àmbit de l'atenció primària.
L'aplicació de la càpita mitjana establerta en aquesta Ordre es retrotrau a l'1 de gener de 2019.
Barcelona, 15 de juliol de 2019
Mitjançant l'Ordre del Departament d'Indústria i Energia de 21 de juny de 1982 es va aprovar el reglament sobre organització i règim jurídic del servei d'inspecció tècnica de vehicles a Catalunya, regulant a l'article 19 la finalitat assignada al cànon anual que han d'abonar les entitats concessionàries.
Mitjançant l'Ordre del Departament d'Indústria i Energia de 17 de març de 1986, es va regular la concessió de les tasques d'inspecció i control reglamentari en l'àmbit de la seguretat, qualitat i normativa industrial, preveient a l'article 23 la finalitat assignada al cànon anual que han d'abonar les entitats concessionàries.
La redacció d'ambdós preceptes va ser modificada per l'Ordre de 30 de novembre de 1998 a fi i efecte d'adequar aquestes finalitats a la nova estructura assignada a l'antic Departament d'Indústria, Comerç i Turisme.
Mitjançant la Disposició derogatòria tercera de la Llei 7/2004, de 16 de juliol, de mesures fiscals i administratives, ha estat derogada l'esmentada Ordre de 30 de novembre de 1998.
En conseqüència, actualment resulta necessari procedir a adaptar la redacció dels preceptes esmentats a la nova estructura del Departament de Treball i Indústria, definint quines han de ser les finalitats assignades als cànons anuals abonats per les entitats concessionàries.
Per això, i en exercici de les atribucions conferides,
Es dóna una nova redacció a l'article 19 de l'Ordre de 21 de juny de 1982, amb el contingut següent:
L'import del cànon estarà destinat, sempre que es compleixin les determinacions establertes en la normativa vigent de caràcter pressupostari, a realitzar programes d'investigació i promoció de la seguretat viària; programes d'investigació, anàlisi i foment de la seguretat industrial; programes d'investigació, anàlisi, foment i promoció de l'eficiència energètica, així com a l'activitat de supervisió, inspecció i control del Departament de Treball i Indústria".
Es dóna una nova redacció a l'article 23 de l'Ordre de 17 de març de 1986, amb el següent contingut:
L'import del cànon estarà destinat, sempre que es compleixin les determinacions establertes en la normativa vigent de caràcter pressupostari, a realitzar programes d'investigació i promoció de la seguretat i qualitat industrial, així com de l'àmbit energètic; programes d'investigació, anàlisi, foment i promoció de l'eficiència energètica, així com a facilitar la tasca inspectora i de control realitzada pel Departament de Treball i Indústria".
Per aquest motiu, cal dur a terme una unificació normativa que plasmi
d'una manera real i efectiva la unificació de tasques legalment
assignades a la Direcció General de Consum i Seguretat Industrial;
Per això, i en l'exercici de les atribucions que m'han estat
Es dóna una nova redacció a l'article 19 de l'Ordre de 21 de juny
de 1982, amb el contingut següent:
promoció de la seguretat vial, programes d'investigació,
anàlisi i foment de la seguretat industrial, de la defensa dels
consumidors i usuaris i foment del sistema arbitral de consum, així com
l'activitat de supervisió, inspecció i control del Departament
d'Indústria, Comerç i Turisme."
Es dóna una nova redacció a l'article 23 de l'Ordre de 17 de
març de 1986, amb el contingut següent:
promoció de la seguretat, la qualitat, la defensa dels consumidors i els
inspectora i de control del Departament d'Indústria, Comerç i
Aquesta Ordre entrarà en vigor l'endemà de la seva
S'aprova un sistema de descomptes especial per als vehicles de la categoria II que emprin en tot el seu recorregut per l'autopista el sistema de pagament dinàmic o telepeatge (sistema Via T) o qualsevol altre sistema dinàmic prèviament autoritzat, d'acord amb el que s'indica tot seguit:
a) Barrera troncal de Sant Vicenç de Castellet: descompte del 50 % en tots dos sentits de circulació durant les hores punta de dilluns a divendres no festius definides a continuació: de 7.00 a 10.30 h; i de 17.00 a 21.00 h.
b) Barrera lateral de Sant Vicenç de Castellet: descompte del 100 % per a tots els recorreguts entre l'enllaç núm. 41, Sant Vicenç de Castellet, i el final de l'autopista C-16 a Sant Fruitós de Bages, en tots dos sentits de circulació, de dilluns a divendres no festius de 0.00 a 24.00 h.
S'aprova un sistema de descomptes especial per als vehicles de la categoria II que circulin en les hores punta de dilluns a divendres no festius definides a continuació: de 7.00 h a 10.30 h; i de 17.00 h a 21.00 h, i que emprin en tot el seu recorregut per l'autopista el sistema de pagament dinàmic o telepeatge (sistema Via T) o qualsevol altre sistema dinàmic prèviament autoritzat, d'acord amb el que s'indica tot seguit:
a) Barrera troncal de Sant Vicenç de Castellet: descompte del 50% en tots dos sentits de circulació.
S'aprova un sistema de descomptes especial per als vehicles de la categoria-II que circulin en les hores punta de dilluns a divendres no festius definides a continuació: 7.00 h a 10.30 h; i 17.00 h a 21.00 h, i emprin el sistema de pagament dinàmic o telepeatge (sistema Via T) o qualsevol altre sistema dinàmic prèviament autoritzat, d'acord amb el que s'indica tot seguit:
a) Barrera troncal de Sant Vicenç de Castellet: descompte del 50%, per als moviments interns no troncals que accedeixin a la C-16 pels enllaços núm. 49 Manresa Sud, núm. 50 Manresa Centre o núm. 54 Sant Fruitós de Bages, en tots dos sentits de circulació.
Queden exclosos, entre altres, per no ser moviments interns, tots els itineraris amb origen/destinació a l'enllaç núm. 56 i carretera C-16 que tinguin la seva destinació/origen als enllaços núm. 33, 26 i autopista C-16.
b) Barrera lateral de Sant Vicenç de Castellet: descompte del 100% per als moviments interns entre l'enllaç núm. 41, Sant Vicenç de Castellet (per als vehicles que accedeixen des de la C-55 des de Manresa o Monistrol de Montserrat) i els enllaços núm. 49, Manresa Sud, núm. 50, Manresa Centre o núm. 54 Sant Fruitós de Bages, en tots dos sentits de circulació.
Queden exclosos, entre d'altres, per no ser moviments interns, tots els itineraris origen/destinació amb la carretera C-58 entre les poblacions de Castellbell i el Vilar i Terrassa; la carretera C-55 entre les poblacions de Collbató i Abrera o la carretera BV-1123, la carretera C-1411a i la carretera B-122, amb l'enllaç núm. 41 de l'autopista C-16.
Les tarifes base actualitzades i els peatges resultants aplicables a la concessió en els seus diferents trams es corresponen amb les aprovades a la Resolució TES/3519/2019, de 16 de desembre, per la qual s'aprova la revisió anual de les tarifes i els peatges resultants de l'autopista C-16 Montserrat, Sant Cugat del Vallès-Terrassa-Manresa, així com a les posteriors resolucions de revisió anual de tarifes d'acord amb el sistema previst a l'article 9.
A partir de l'1 de gener de 2019, les tarifes base aplicables de dilluns a divendres no festius només seran d'aplicació als usuaris de totes les categories de vehicles que utilitzin com a modalitat de pagament el sistema de pagament dinàmic o telepeatge (sistema Via T) o qualsevol altre sistema dinàmic prèviament autoritzat, i seran d'aplicació a la resta d'usuaris les mateixes tarifes base i els peatges resultants aplicables els dissabtes, diumenges i dies festius.
Les tarifes base actualitzades i els peatges resultants aplicables a la concessió en els seus diferents trams es corresponen amb les aprovades a la Resolució TES/2904/2014, de 19 de desembre, per la qual s'aprova la revisió anual de les tarifes i els peatges resultants de l'autopista C-16 de Montserrat, Sant Cugat del Vallès-Terrassa-Manresa.
A partir de l'1 de gener de 2017, les tarifes base aplicables de dilluns a divendres no festius només seran d'aplicació als usuaris de totes les categories de vehicles que utilitzin com a modalitat de pagament el sistema de pagament dinàmic o telepeatge (sistema Via T) o qualsevol altre sistema dinàmic prèviament autoritzat, i són d'aplicació a la resta d'usuaris les mateixes tarifes base i els peatges resultants aplicables els dissabtes, diumenges i dies festius.
A efectes de la determinació dels peatges, la longitud de peatge de l'autopista Sant Cugat del Vallès-Terrassa-Manresa per a cadascun dels recorreguts dels diferents trams, en quilòmetres, és la següent: Tram Terrassa-Manresa, 36,590 km; tram Terrassa-Sant Vicenç de Castellet, 18,373 km i tram Sant Cugat del Vallès-Terrassa, 11,750 km.