projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
En els sòls que el planejament urbanístic destina a zones residencials per a l'aprofitament urbanístic privat, es representa la manera com es distribueix la superfície segons la tipologia dels teixits, i permet així visualitzar les característiques dels sòls urbans del municipi.
De major a menor antiguitat i densitat el sòl residencial es classifica en les qualificacions sintètiques de nucli antic, que inclou els centres històrics de les poblacions, sòl urbà tradicional, corresponent als primers creixements moderns, anterior s a 1950, ordenació tancada, que recull les ordenacions en malla o quadrícula seguint l'alineació del vial, ordenació oberta, blocs plurifamiliars aïllats i altres ordenacions amb espais lliures de caràcter comunitari, cases agrupades, corresponent a ordenacions d'habitatges unifamiliars en filera i cases aïllades, que recull els teixits de ciutat jardí extensiva per a habitatges unifamiliars.
Aquesta visualització permet conèixer la distribució de la superfície de les zones residencials en el sòl urbà de l'àmbit territorial que s'hagi determinat en la consulta.
La base de dades recull la informació per municipis.
A partir d'aquí les consultes poden fer referència a un o diversos municipis, a una o diverses comarques o a tota Catalunya.
En primer lloc cal establir els criteris de cerca:
Esborrar filtres: es disposa també d'una icona per esborrar les cerques que s'han fet i tornar a l'opció que es mostra per defecte: 2018 tot Catalunya.
El gràfic d'anella de la part esquerra recull la superfície per tipus d'ús residencial del sòl.
Situant el cursor sobre qualsevol part del gràfic mostra els valors corresponents a aquella subclasse d'ús, en nombre (hectàrees) i en percentatge.
La taula de la part superior dreta recull els valors numèrics de la superfície en hectàrees de cada tipus d'ús residencial del sòl pels municipis triats.
Ofereix també el sumatori del resultat.
També permet mantenir la traçabilitat de quins municipis s'ha seleccionat en cas que s'hagi fet una selecció múltiple
La taula de la part inferior esquerra recull els valors agregats a nivell comarcal de la superfície en hectàrees de cada ús residencial del sòl.
Si s'ha seleccionat tota la comarca, els resultats seran els comarcals.
Si en canvi només s'ha seleccionat alguns municipis de la comarca, els resultats seran la suma d'aquests municipis.
Igual que en el cas anterior, també permet mantenir la traçabilitat de quines comarques han estat seleccionades en el cas de seleccions múltiples.
A les taules les dades estan ordenades segons l'antiguitat i densitat dels teixits residencials.
El planejament urbanístic estableix la qualificació del sòl definint l'espai destinat a zones per a aprofitament urbanístic privat, com ara zones residencials o d'activitat econòmica; i sistemes, que són els espais d'ús públic destinats a la mobilitat (carrers, xarxa viària i ferroviària), a l'esbarjo (zones verdes), i als serveis a les persones com equipaments o serveis tècnics.
En aquestes visualitzacions es representa, en el règim de sòl urbà, com es distribueix la superfície destinada a zones residencials i a zones d'activitat econòmica, i permet així visualitzar les característiques dels teixits urbans del municipi.
Aquesta visualització permet conèixer la distribució de la superfície de les zones amb aprofitament urbanístic en el sòl urbà de l'àmbit territorial que s'hagi determinat en la consulta.
La base de dades recull la informació per municipis.
A partir d'aquí les consultes poden fer referència a un o diversos municipis, a una o diverses comarques o a tota Catalunya.
En primer lloc cal establir els criteris de cerca:
Esborrar filtres: es disposa també d'una icona per esborrar les cerques que s'han fet i tornar a l'opció que es mostra per defecte: 2018 tot Catalunya.
El gràfic de l'esquerra recull la superfície, mesurada en hectàrees, segons l'ús del sòl: residencial o activitat econòmica.
Dins de cada ús també distingeix per subúsos, però sempre agrupats en l'ús corresponent.
El gràfic de barres de la part superior dreta recull la superfície, mesurada en hectàrees, dels diferents subúsos del sòl.
En aquest cas no apareixen agrupats per l'ús, sinó que estan ordenats de major a menor superfície.
Finalment, el gràfic de línies de la part inferior dreta mesura l'evolució de la superfície seleccionada.
Es pot seleccionar un ús concret, mitjançant el filtre del gràfic de l'esquerra, o un subús, clicant-hi a sobre ja sigui en el gràfic d'àrees o en el de barres.
Cal esmentar que el gràfic d'evolució és molt sensible, en el sentit que intenta maximitzar la variabilitat de la línia.
És per aquest motiu que cal parar especial atenció a l'escala del gràfic: de vegades evolucions que semblen notables són en realitat anecdòtiques.
Aquesta visualització mostra l'evolució del preu del lloguer d'habitatges i del nombre de lloguers constituïts a nivell municipal, a partir de l'explotació estadística de les fiances de lloguer de l'INCASÒL.
Cal precisar que només es mostren les dades d'aquells municipis que tenen un mínim de 6 lloguers constituïts pel període seleccionat per tal de preservar el secret estadístic.
Els filtres de la part superior de la pantalla permeten restringir la cerca en funció de criteris geogràfics i temporals.
Dues pestanyes encara a la part superior informen sobre quin és el municipi seleccionat i la comarca del municipi seleccionat.
Un botó en la part dreta ens permet esborrar les cerques que s'hagin fet i tornar a les opcions establertes per defecte.
El mapa de la part esquerra de la pantalla recull les mitjanes del preu del lloguer pel període i any seleccionats.
Com més fosc és el color del municipi, més car és el preu del lloguer.
Situant el cursor a sobre del municipi, apareix un requadre amb el nom del municipi i l'import mitjà del lloguer.
Cal dir que no es mostren les dades d'aquells municipis amb 6 o menys lloguers constituïts (apareixen llavors en color groc).
El mapa també permet seleccionar el municipi del qual es mostren les dades en el gràfic de la part superior dreta (evolució del preu del lloguer).
El gràfic d'evolució del preu mitjà del lloguer (part superior dreta) mostra per defecte l'evolució del preu mitjà del lloguer a Catalunya.
Un cop se selecciona un municipi mitjançant el mapa, també mostra l'evolució dels preus mitjans en el municipi i la comarca a la qual pertany.
El gràfic d'evolució del nombre de contractes de lloguer mostra quants lloguers s'han constituït anualment en el període i àmbit geogràfic (Catalunya, AFT, comarca o municipi) seleccionat.
Per defecte es mostren els contractes constituïts en el conjunt de Catalunya.
L'estudi i l'avaluació de la implantació d'una metodologia de treball virtual en tres dimensions BIM a l'obra pública i a les obres d'edificació promogudes per l'Administració de la Generalitat de Catalunya i el seu sector públic, que reculli tota la informació per operar en tot el seu cicle de vida i, en particular, durant l'elaboració i la gestió del disseny, la redacció del projecte, la direcció de l'execució de l'obra i la seva gestió, així com el seu manteniment i conservació.
La Comissió interdepartamental BIM està integrada per:
A les reunions també es convida a:
Els reptes del segle XXI traspassen fronteres, molt especialment en el camp ambiental.
Aquests reptes fan necessari mantenir una xarxa internacional de col·laboracions.
El Departament manté una àmplia activitat internacional centrada en el seguiment dels principals acords ambientals internacionals i una estreta col·laboració amb governs, xarxes territorials i altres organitzacions en l'àmbit europeu i internacional.
La necessitat de compartir, contrastar i implementar projectes per garantir el benestar de les persones en el futur depèn en gran mesura de les propostes que, de manera conjunta, s'endeguin arreu del món per mantenir l'equilibri dels sistemes naturals.
El treball en xarxa i bidireccional ha de permetre una millor comprensió dels reptes i la posada en marxa de nous projectes.
El Departament coordina i manté les relacions internacionals referents als àmbits d'actuació en coordinació amb Afers Exteriors de la Generalitat de Catalunya
El Departament contribueix a la cooperació al desenvolupament impulsant projectes de cooperació tècnica que permeten compartir la seva expertesa, l'intercanvi, la transferència de coneixements i la capacitació en els seus àmbits d'actuació principals: la mobilitat sostenible, la planificació territorial, la regeneració urbana, la gestió ambiental...
En aquesta línia, el Departament disposa, a més, de plataformes estables de cooperació institucional com són:
- El Centre d'Estudis del Transport per a la Mediterrània Occidental (CETMO): té com a objectiu fonamental la cooperació per millorar les condicions de transport dels països d'Europa del Sud (Espanya, França, Itàlia, Malta i Portugal) i del Magrib (Algèria, Líbia, Marroc, Mauritània i Tunísia), mitjançant l'estudi de les infraestructures, dels fluxos, de les estadístiques i de la legislació del transport a la Mediterrània Occidental, i el desenvolupament d'iniciatives per a la seva facilitació.
- El Centre d'Activitat Regional pel Consum i la Producció Sostenible (SCP/RAC): és un centre de cooperació internacional amb els països Mediterranis en matèria de desenvolupament i innovació del sector productiu i la societat civil a partir de models de consum i producció més sostenibles.
Així mateix, el Departament participa en el desenvolupament del Pla director de cooperació al Desenvolupament mitjançant els diferents plans anuals de cooperació al desenvolupament aprovats pel Govern de la Generalitat.
Aquests plans vetllen per la coordinació de les actuacions de cooperació al desenvolupament del Govern i impulsen la participació, la coordinació i la col·laboració amb el conjunt dels actors de la cooperació al desenvolupament.
El Pla director de cooperació al desenvolupament de la Generalitat constitueix el principal instrument de planificació estratègica de la política pública de cooperació al desenvolupament El Pla fixa, d'acord amb el que estableix la Llei de cooperació al desenvolupament, els principis i els valors que inspiren i impregnen aquesta política pública, així com les prioritats geogràfiques i sectorials del període, els objectius estratègics, els resultats i també els recursos humans, materials, econòmics o de gestió necessaris per a la seva consecució.
El Pla director de cooperació al desenvolupament vigent és el corresponent al període 2015-2018 i va ser aprovat per la Comissió d'Acció Exterior, Unió Europea i Cooperació del Parlament de Catalunya el 22 d'abril de 2015.
Els plans anuals de cooperació al desenvolupament són l'instrument de programació de l'activitat de l'Administració de la Generalitat en aquest àmbit i han de desenvolupar els objectius, les prioritats i els recursos establerts pel Pla director.
El Departament participa en l'àmbit de la cooperació internacional fonamentalment mitjançant els diferents plans anuals de cooperació al desenvolupament coordinats pel Departament d'Afers i Relacions Institucionals i Exteriors i Transparència, i aprovats pel Govern de la Generalitat.
Aquests plans vetllen per la coordinació de les actuacions de cooperació al desenvolupament del Govern i impulsen la participació, la coordinació i la col·laboració amb el conjunt dels actors de la cooperació al desenvolupament.
Les organitzacions no governamentals aporten una visió àmplia i transversal dels reptes ambientals globals necessària per a l'elaboració de propostes integradores.
Algunes organitzacions són referents mundials en el seu camp d'expertesa i aporten una visió complementària.
D'aquesta manera, el seu paper en les negociacions i els debats internacionals sobre els acords ambientals és molt destacat i necessari.
La Unió Internacional per a la Conservació de la Natura (UICN) és la xarxa ambiental més gran del món que inclou governs, organitzacions no governamentals, institucions internacionals i empreses.
La UICN promou la recerca científica i projecta sobre el terreny per trobar solucions factibles per reduir la pressió sobre els sistemes naturals.
El Fons Mundial per la Natura (conegut com a WWF, per les sigles en anglès) és una de les principals organitzacions conservacionistes del món que treballa per la preservació de les espècies i els seus ecosistemes.
The Climate Group és una organització que aplega governs i empreses per a la transformació cap a una economia mundial baixa en carboni i garantir un futur pròsper.
Com a resultat de la Conferència sobre el Medi Ambiental Humà (Estocolm, 1972) es va crear el Programa de les Nacions Unides per al medi ambient.
De la mateixa manera, a la Conferència de la Terra (Rio de Janeiro, 1992) es va crear la Comissió per al Desenvolupament Sostenible per vetllar per la implementació de l'Agenda 21.
Aquestes iniciatives han permès la creació d'organismes que vetllen i fan un seguiment dels acords presos, però també coordinen projectes i proposen noves alternatives.
El Programa de les Nacions Unides per al medi ambient, creat el 1972, es fa càrrec de la coordinació de les estratègies de protecció del medi ambient en el sistema de les Nacions Unides.
La Comissió per al Desenvolupament Sostenible, creada el 1992, es fa càrrec del seguiment i la implementació de l'Agenda 21 aprovada a Rio de Janeiro el 1992.
La UNESCO (Organització de les Nacions Unides per a l'Educació, la Cultura i la Ciència) es fa càrrec dels programes d'educació ambiental i d'aigua dins de les Nacions Unides.
La FAO (Organització per a l'Alimentació i l'Agricultura) fa un seguiment dels boscos, els sòls i les pesqueries i també elabora propostes per a la seva conservació.
El Programa de les Nacions Unides per al desenvolupament (PNUD) coordina programes i projectes per al desenvolupament econòmic, social i ambiental de les persones arreu del món.
El Banc Mundial és un organisme de les Nacions Unides que fa un extens treball de monitorització de molts aspectes, fins i tot dels ambientals, amb informes molt destacables.
El Banc Mundial finança projectes arreu del món de manera coordinada amb els estats.
El Fons Mundial per al Medi Ambient (GEF, per les sigles en anglès) és un organisme internacional que atorga ajuts per al finançament de projectes ambientals transnacionals.
L'Organització per a la Cooperació i el Desenvolupament Econòmic (OCDE) reuneix les principals economies mundials i fa propostes de polítiques per a la millora econòmica als països que en formen part i a tot el món.
La Generalitat de Catalunya col·labora amb governs estatals i regionals d'arreu del món i desenvolupa acords de cooperació bilateral d'interès mutu.
El Departament estableix relacions bilaterals en el seu marc competencial
Al llarg dels anys, el Govern de Catalunya ha desenvolupat relacions amb diversos països per criteris de proximitat, de vincles econòmics, culturals i de realitats polítiques comunes.
Flandes és un país amb una alta capacitat legislativa, com Catalunya, amb la qual manté importants relacions comercials.
Van signar un acord de col·laboració que prioritza la coordinació de les polítiques ambientals i les agendes internacionals en comú en àmbits com la gestió de residus, la qualitat de l'aire i el canvi climàtic.
Gal·les i Catalunya tenen característiques sociopolítiques similars i han signat un protocol de cooperació en diversos àmbits, a més d'impulsar polítiques de desenvolupament sostenible en el marc de la xarxa de governs regionals per al desenvolupament sostenible (nrg4SD).
El Quebec té una llarga trajectòria de col·laboració amb Catalunya i actualment treballen conjuntament en una àmplia diversitat de temes.
Concretament, en les polítiques ambientals regionals, impulsen l'intercanvi d'experiències, d'informació i el treball conjunt sobre el canvi climàtic en el marc de l'agenda climàtica internacional i les xarxes globals com el Climate Group o la nrg4SD.
Argentina i Catalunya han compartit processos històrics i tenen lligams culturals forts.
Actualment han signat un acord de col·laboració que, entre altres qüestions, preveu el treball per compartir coneixement i experiències en la gestió de residus.
Andorra comparteix un veïnatge i una tradició cultural i lingüística amb Catalunya que ha creat uns vincles estrets.
La col·laboració entre tots dos és molt àmplia i en molts temes, com ara el medi ambient, el patrimoni natural i l'agricultura, en què desenvolupen polítiques ambientals especialment orientades a les temàtiques transfrontereres; la conservació de la biodiversitat i la gestió d'espais naturals protegits, o la gestió integrada de conques hidrogràfiques, residus i canvi climàtic.
Projectes de cooperació territorial del període 2014-2020
Direcció General de Polítiques Ambientales i Medi Natural
Liderat per: Consorci de la Comunitat de Treball dels Pirineus
Líder: Lliga per a la Protecció de les Aus a França (LPO)
Secretaria d'Infraestructures i Mobilitat
Líder: Direcció General de Transports i Mobilitat
CIMALSA/Secretaria d'Infraestructures i Mobilitat
El programa de cooperació transnacional MED permetrà fomentar l'activitat econòmica i el potencial logistic de la zona del Mediterrani.
Objectiu: Millorar les mesures i els plans de mobilitat urbana sostenible a la Mediterrània.
Cap de fila: Ajuntament de Màlaga
Objectiu: Creació d'un sistema d'avaluació de la sostenibilitat de barris i àrees urbanes.
Objectiu: Millora de l'eficiència energètica dels edificis públics de l'espai mediterrani, en compliment als objectius fixats per la directiva 2018/844 UE.
El programa de cooperació INTERREG EUROPE té l'objectiu d'intercanviar experiències i coneixement amb la finalitat de millorar les polítiques de desenvolupament regional, i programes regionals europeus d'Inversió per al Creixement i l'Ocupació.
Cap de fila: Agència de Medi Ambient d'Àustria
Cap de fila: Regió de Lombardia
Cap de fila: Departament de Territori i Sostenibilitat
Cap de fila: Oficina Catalana de Canvi Climàtic
Cap de fila: Institut per al Desenvolupament de les Comarques de l'Ebre
Oficina Catalana de Canvi Climàtic
Mercat de crèdits climàtics a partir de la gestió forestal.
Promoure la gestió forestal mitigadora a través del disseny d'un mercat local de crèdits climàtics definits a través d'una concepció integradora de la gestió forestal.
Cap de fila: Ajuntament de Torroella de Montgrí
Cap de fila: Centre d'estudis avançats de Blanes, Agència Estatal Consejo Superior de Investigaciones Científicas (CSIC)
Cap de fila: Consorci per a l'Espai d'Interès Natural de l'Estany de Banyoles i Porqueres
Cap de fila: Diputació de Barcelona
Nou instrument de finançament europeu del període 2014-2020 per a projectes de recerca i desenvolupament de la Comissió Europea que substitueix l'anterior 7è programa marc R+D.
Desenvolupament de material mòbil per al transport de mercaderies amb materials i dissenys que permetin transportar minerals, cereals i altres matèries primeres sense necessitat de disposar de vagons específics.
Promoure a administracions i ciutadania per poder anticipar-se i respondre proactivament davant d'esdeveniments meteorològics extrems.
Aquesta eina pretén donar suport a la coordinació en temps real a les autoritats i gestors d'emergències, anticipant els impactes abans de la seva ocurrència.
L'organisme que gestiona el Fons Europeu Agrícola de Desenvolupament Rural és el Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca i Alimentació.
En el cas del FEADER, el Departament de Territori i Sostenibilitat participarà durant el 2014-2020 en el Programa de Desenvolupament Rural de Catalunya, mitjançant la Subdirecció General de Biodiversitat en les mesures següents:
Mesura 04.04.01 Actuacions en espècies, hàbitats i paisatges:
Mesura 07.01.01 Ordenació dels espais naturals:
Es preveu incloure en el PDR de Catalunya 2014-2020, una convocatòria d'ajuts als espais naturals de Catalunya, espècies, hàbitats i paisatges.
El Departament continua amb la seva participació dins el nou període de programació, en el Programa Operatiu del FEDER de Catalunya, 2014-2020, adoptat per la Comissió Europea el 13 de febrer de 2015.
Durant l'actual període de programació, la política de cohesió de la Unió Europea prioritza les regions desenvolupades i tractores que, com Catalunya, han de liderar i empènyer la recuperació de l'economia europea.
En aquest sentit, els recursos procedents del FEDER es destinaran, en la seva major part, a sectors d'activitat d'alt valor afegit i amb una forta capacitat d'arrossegament d'altres inversions, per la qual cosa es preveu que comportin un efecte multiplicador sobre l'economia catalana.
Així, el Programa Operatiu de Catalunya s'ha dissenyat amb l'objectiu de finançar projectes i actuacions en un doble marc: d'una banda l'Estratègia Catalunya 2020 (ECAT2020); i, de l'altra, l'Estratègia de recerca i innovació per a l'especialització intel·ligent de Catalunya (RIS3CAT) que defineix les polítiques d'investigació de Catalunya per al període 2014-2020.
Aquestes estratègies identifiquen els àmbits prioritaris d'actuació de les polítiques públiques per assolir els objectius Europa 2020 de creixement intel·ligent, sostenible i integrador.
El Programa Operatiu FEDER de Catalunya 2014-2020 es concentra en cinc grans eixos:
El Departament treballa amb les diferents unitats del departament executores de projectes que es podran encabir en el nou Programa Operatiu.
En aquest nou període, les actuacions hauran d'estar emmarcades dins de Plans sectorials, acords de finançament o formar part de convocatòries d'ajuts o subvencions.
El Departament, prioritàriament i pel seu àmbit competencial, participarà amb actuacions incloses dins els Objectius 1, 4 i 6.
El Departament treballa en les propostes que es presentaran dins el marc del Programa Operatiu FEDER 2014-2020.
Concretament, en actuacions que s'encabiran en Plans sectorials del Departament amb operacions dels àmbits competencials de mobilitat i de medi ambient.
Inicialment, es presenten els següents plans sectorials:
� L'objectiu de Cooperació territorial europea, emmarcat dins el Fons Europeu de Desenvolupament Regional, té com a objectiu fomentar la cooperació transfronterera, transnacional i interregional entre les regions de la UE, per al desenvolupament harmoniós, equilibrat i durable del conjunt del territori comunitari.
Dins d'aquest objectiu, les intervencions del FEDER es centren en les prioritats següents:
A. Cooperació transfronterera: realització d'activitats econòmiques, socials i mediambientals transfrontereres, a través d'estratègies comunes de desenvolupament sostenible.
B. Cooperació transnacional: establiment i desenvolupament de la cooperació transnacional, inclosa la cooperació bilateral entre les regions marítimes que no estiguin incloses en l'àmbit del punt anterior, mitjançant finançament de xarxes i accions que proporcionin un desenvolupament territorial integrat.
C. Cooperació interregional: potenciar l'eficàcia de la política regional i aconseguir la màxima eficiència de les polítiques de desenvolupament regional.