Poden sol·licitar el reconeixement del dret d'assistència jurídica gratuïta les persones físiques després d'haver presentat el model d'imprès normalitzat.
A la sol·licitud, s'hi ha d'annexar diversa documentació per acreditar la insuficiència de recursos per litigar.
Per tal d'accedir al dret, les persones físiques que no tinguin patrimoni suficient han d'acreditar uns recursos i ingressos anuals bruts de la unitat familiar que, d'acord amb el que estableix l'article 3 de la Llei 1/1996, de 10 de gener, d'assistència jurídica gratuïta, modificada pel Reial decret llei 3/2013, no superin els següents llindars de l'IPREM (indicador públic de rendes d'efectes múltiples) en funció dels membres que formen la unitat familiar de la persona sol·licitant.
Llindar per accedir a la justícia gratuïta en còmput anual:
Excepcionalment, també hi poden accedir aquelles persones que no superin el quíntuple de l'IPREM (32.270,15 €), sempre que acreditin alguna de les circumstàncies que estableix l'article 5 de la Llei 1/1996, de 10 de gener, d'assistència jurídica gratuïta.
D'acord amb l'article 4 de la mateixa Llei, per valorar l'existència de patrimoni suficient es tindrà en compte la titularitat de béns immobles sempre que no constitueixin l'habitatge habitual de la persona sol·licitant, així com els rendiments de capital mobiliari.
D'altra banda, també poden sol·licitar el dret les persones jurídiques que determina la Llei 1/1996, de 10 de gener, d'assistència jurídica gratuïta (associacions d'utilitat pública i fundacions inscrites en el registre administratiu corresponent), sempre que, sense tenir patrimoni suficient, el resultat comptable de l'entitat en còmput anual sigui inferior al triple de l'IPREM (19.362,09 €).
El dret d'assistència jurídica gratuïta inclou, entre altres prestacions, la designació d'un advocat d'ofici, d'un procurador d'ofici, quan la seva intervenció sigui preceptiva i l'exoneració de drets notarials.
També inclou l'assessorament i l'orientació gratuïts, previs al procés judicial, a qui pretengui demanar la tutela judicial dels seus drets i interessos, quan l'objectiu sigui evitar el conflicte processal o analitzar la viabilitat de la pretensió.
Per acomplir aquestes previsions, els col·legis d'advocats han creat, amb el suport del Departament de Justícia, el Servei d'Orientació Jurídica (SOJ) per als ciutadans que ho sol·licitin.
Una altra de les prestacions derivades del reconeixement del dret d'assistència jurídica gratuïta és el que fa referència a la mediació en l'àmbit del dret privat, d'acord amb l'establert en la Llei 15/2009, de 22 de juliol, de mediació en l'àmbit del dret privat.
Les comissions d'assistència jurídica gratuïta tenen un àmbit provincial, o inferior, d'acord amb les prescripcions de la normativa d'assistència jurídica gratuïta.
A Catalunya funcionen cinc comissions amb seu a Barcelona, Girona, Lleida, Tarragona i Tortosa.
Es componen de cinc membres, en representació del Ministeri Fiscal, els col·legis d'advocats i de procuradors i l'Administració de la Generalitat.
Així mateix, compten amb un equip de suport administratiu, format per llicenciats en dret i personal auxiliar, adscrit al Departament de Justícia.
Les comissions poden reconèixer el dret a l'assistència jurídica gratuïta, revocar-lo o denegar-lo.
Entre altres funcions, poden també requerir qualsevol Administració que confirmi les dades que consten en una sol·licitud.
Així mateix, traslladen a l'òrgan judicial corresponent els escrits d'impugnació de les resolucions definitives adoptades per les comissions.