Coincidint amb l'aniversari de l'1 d'octubre, la Delegació del Govern a França va celebrar ahir un debat sobre la història del referèndum de Nova Caledònia.
L'acte va comptar amb tres personalitats destacades: l'antic Alt Comissari de la República Francesa a Nova Caledònia i co-redactor dels Acords de Nouméa Alain Christnacht, la professora d'Història Contemporània especialitzada en Oceania Sarah Mohamed-Gaillard, i l'alt funcionari canac Jacques Wadrawane.
A més, el col·loqui va ser moderat pel periodista de France Télévision William Kromwel, especialista de Nova Caledònia.
D'esquerra a dreta, el periodista de France Télévision William Kromwel, l'antic Alt Comissari de la República Francesa a Nova Caledònia Alain Christnacht, la professora d'Història Contemporània Sarah Mohamed-Gaillard, i l'alt funcionari canac Jacques Wadrawane.
El delegat del Govern a França, Daniel Camós, va obrir l'acte remarcant que "l'actitud de la República Francesa i la del Regne d'Espanya no ha estat la mateixa, en el sentit que a Nova Caledònia s'ha aconseguit trobar una solució política a un conflicte polític, que inclou l'instrument del referèndum".
Aquest diumenge 180.000 electors estan cridats a votar en el segon referèndum d'independència de Nova Caledònia, va recordar el moderador i periodista de France Télévision, William Kromwel.
Durant el debat, l'antic Alt Comissari de la República Francesa a Nova Caledònia i co-redactor dels Acords de Nouméa, Alain Christnacht, va explicar que la clau per arribar a un acord va ser el fet que "la gent s'adona que la violència és un carreró sense sortida, que totes dues poblacions poden anul·lar-se però que cap no pot vèncer".
Christnacht va explicar que "no és obligatori que hi hagin tres referèndums".
En aquest sentit, va detallar: "El que sí era obligatori era el primer.
Per tal d'haver un segon i, eventualment un tercer referèndum, cal que hi hagi, com a mínim, un terç dels membres del Congrés que ho demanin.
Es va fer la petició pel segon i potser el tercer no el demanaran.
Però en qualsevol cas, els tres són possibles".
Així mateix, Christnacht va afirmar que aquesta va ser una proposta dels independentistes que els no independentistes van acceptar, i que "amb tres referèndums així com amb la presència de les Nacions Unides per supervisar la votació, ningú podria contestar els resultats".
La professora d'Història Contemporània especialitzada en Oceania Sarah Mohamed-Gaillard va exposar que "l'especificitat de la Nova Caledònia és que hi havia un poble originari, un poble autòcton que és la primera comunitat del territori, encara que actualment sigui la població minoritària dins la població total".
Responent a la pregunta d'un espectador sobre si Nova Caledònia tenia els mitjans per ser independent, Mohamed-Gaillard va afirmar: "no sé quin Estat actualment té els mitjans econòmics per ser totalment independent, ens trobem en una situació d'interdependències".
En aquest sentit, va fer seva la citació de Jean-Marie Tjibaou: "ser sobirà és escollir les seves dependències".
"El vot independentista és també un vot identitari" va afirmar Mohamed-Gaillard.
L'alt funcionari canac Jacques Wadrawane va parlar de la complexitat de la societat caledoniana, destacant que "encara queda molt per fer".
"El consens és molt important, perquè per als canacs no hi ha democràcia", va apuntar.
Wadrawane va explicar que "per definició és una societat desigual, a casa nostra hi ha els propietaris i aquells que utilitzen la propietat".
"Tenim dos sistemes que coexisteixen, amb un dret consuetudinari que dirigeix les relacions entre els canacs; es tracta de dues societats paral·leles", va afrimar.
L'alt càrrec va concloure amb un to conciliador, considerant que "el futur significa que els que no són canacs s'apropiïn també dels codis d'aquesta societat".
El debat es pot visionar amb subtítols en català al canal de Youtube del Departament d'Acció Exterior, Relacions Institucionals i Transparència.
Delegat Daniel Camós: "A Nova Caledònia s'ha aconseguit trobar una solució política a un conflicte polític, que inclou l'instrument del referèndum"