En aquest apartat trobareu el nom de les investigadores reconegudes ICREA Acadèmia, així com les investigadores guardonades amb una medalla Narcís Monturiol.
Les medalles Narcís Monturiol van ser creades per la Generalitat de Catalunya l'any 1982 per guardonar les persones que han contribuït de manera destacada al progrés científic i tecnològic de Catalunya.
Des de l'any 2008, el Programa ICREA Acadèmia té la finalitat d'incentivar i reconèixer l'excel·lència investigadora del personal docent i investigador (PDI) doctor amb vinculació permanent a les universitats públiques de Catalunya.
Per la seva aportació decisiva al desenvolupament dels estudis criptogàmics a Catalunya i per la seva obra biològica.
Per la seva valuosa tasca d'investigadora, per la seva animosa docència universitària en geologia i estratigrafia.
Pel seus importants resultats obtinguts en la investigació de les propietats físiques dels sòlids i per les noves tècniques de processat utilitzades en l'estudi dels estats cristal·lins.
Catedràtica de química analítica de la Universitat de Barcelona.
Per la seva important tasca investigadora en l'anàlisi química dels contaminants ambientals i per la seva contribució a la metodologia per datació per isòtops radioactius.
Per les seves aportacions científiques en el camp de la farmacologia cardiovascular.
Professora de la Universitat Autònoma de Barcelona.
Per la seva important tasca de recerca i formació d'especialistes en el camp de la demografia i, en particular, pels seus estudis sobre dinàmica demogràfica de Catalunya dels segles XIX i XX.
Doctora en ciències biològiques.
Pel seu treball científic en el camp de l'ecologia del fitoplacton marí i per la seva contribució a la recerca oceanogràfics en el Mediterrani.
Per les seves contribucions en el camp de la citologia hematològica aplicada al diagnòstic.
Per la seva contribució a la introducció de la recerca de la bacteriologia marina dins la investigació oceanogràfica i al desenvolupament de la recerca àrtica.
Catedràtica de filologia catalana de la Universitat Pompeu Fabra i membre de l'Institut d'Estudis Catalans.
Per la seva tasca docent i investigadora i per la seva contribució al desenvolupament de la lingüística aplicada catalana, bàsicament la lexicologia, la lexicografia i la terminologia.
Catedràtica d'àlgebra de la Universitat de Barcelona.
Per la seva contribució als avenços científics de repercussió internacional, per la seva trajectòria docent i per la seva dedicació a la formació de personal investigador en el camp de l'aritmètica.
Catedràtica de química física de la Universitat Rovira i Virgili.
Per la seva tasca acadèmica en la Facultat de química de Tarragona i pels seus treballs de recerca de desenvolupament metodològic d'aplicació de la química quàntica
Casals Gelpí, Alícia. catedràtica d'arquitectura i tecnologia de computadors de la Universitat Politècnica de Catalunya.
Per la seva tasca acadèmica i pels seus treballs de recerca robòtica, especialment per la seva contribució en aplicacions mèdiques, tan en rehabilitació com cirurgia, que han rebut un apreciable reconeixement internacional.
Catedràtica d'estadística i investigació operativa a la Facultat de Matemàtiques de la Universitat de Barcelona.
Per les seves constribucions científiques en l'anàlisi en l'espai de Wieber (càlcul de Malliavin) i l'estudi de les equacions diferencials i en derivades parcials estocàstiques.
Catedràtica de filologia catalana.
Ha editat textos poètics catalans de tradició trobadoresca i ha treballat en la cultura literària dels escriptors dels segles XIV i XV.
La seva dedicació a la figura intel·lectual de Ramon Llull l'ha duta a investigar la primera prosa científica catalana.
Professora d'investigació de l'Institut de Robòtica i Informàtica Industrial (CSIC-UPC).
Per la seva tasca de recerca en models neuronals d'aprenentage i tècniques de raonament geomètric, que ha trobat aplicació de moviments.
Catedràtica de bioquímica i biologia molecular en la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB).
Per les seves contribucions científiques a l'estudi de la fisiopatologia de la diabetis mellitus en models animals transgènics i de la teràpia gènica per a aquesta malaltia.
Catedràtica de biologia cel·lular de la Universitat de Barcelona.
Per les seves aportacions en l'àmbit dels estudis ultraestructurals de la biologia de la reproducció d'invertebrats aquàtics i de les alteracions cel·lulars degudes al parasitisme en espècies de bivalves d'interès econòmic.
Llicenciada en ciències econòmiques per la Universitat de Barcelona i doctora en economia per la Columbia University, Nova York.
Catedràtica a la Universitat de Cornell des del 1987.
La seva investigació s'ha centrat sobre temes i qüestions de gènere.
Catedràtica de geografia de la Universitat Autònoma de Barcelona, per la seva tasca docent i investigadora en línies de recerca de notable impacte internacional, en particular en la introducció de la perspectiva de gènere en la geografia social i cultural.
Ha treballat, especialment, sobre dona, agricultura i desenvolupament rural i sobre la història contextual de la geografia.
Catedràtica de dret civil de la Universitat de Barcelona.
Ha desenvolupat la seva recerca en el dret civil català, fonamentalment, i en el dret de família.
En ambdós camps, les seves recerques publicades constitueixen obres de referència.
Catedràtica d'enginyeria química de la Universitat Politècnica de Catalunya, per la seva contribució a l'estudi de tècniques d separació avançades i, especialment, al desenvolupament, al desenvolupament de suports polimèrics modificats i membranes reactivades aplicats a la separació selectiva d'espècies.
Per la seva tasca acadèmica i per les seves contribucions científiques amb repercussió internacional en diverses línies d'investigació sobre materials nanoestructurats amb possibles aplicacions funcionals.
Formada a l'escola de Jaume Vicens Vives de la Universitat de Barcelona.
Especialitzada en l'estudi de nuclis urbans, en els temes de municipi i societat, ha estudiat principalment els casos de Barcelona i la Seu d'Urgell.
La seva línia de recerca ha estat l'estudi de les desigualtats socials en salut i, sobretot, l'impacte de les desigualtats de classe social, de privació material i de gènere tant en els determinants de la salut, com en la salut percebuda, la morbiditat i la mortalitat.
Catedràtica de filologia catalana de la Universitat de Barcelona.
Pels seus estudis innovadors sobre història i cultura catalanes de l'època del Renaixement i, en especial, per la direcció d'un inventari en curs del patrimoni escrit d'aquest període.
Catedràtica de la Universitat Politècnica de Catalunya en l'àrea de teoria del senyal i comunicacions.
Per la seva tasca en la recerca i desenvolupament de tecnologies de la parla.
Professora d'investigació de l'Institut de Biologia Molecular de Barcelona del CSIC.
Per la seva contribució al coneixement dels mecanismes de resistència de les plantes a la sequera, mitjançant la identificació de gens de resposta a la dessecació i el desenvolupament de noves eines de genètica molecular per la millora dels conreus en zones àrides.
Llicenciada en ciències, doctora en economia i catedràtica de Geografia Humana de la Universitat Autònoma de Barcelona.
Ha aplicat la seva activitat de recerca en l'àrea de població, especialment en temes relacionats amb l'assentament de la població, la mobilitat espacial i les migracions.
Doctora enginyera agrònoma per la Universitat Politècnica de Catalunya, va ser la iniciadora dels programes de millora genètica de cereals d'hivern de la Generalitat.
Ha estat responsable dels programes de millora genètica de triticale i de blat dur de l'IRTA.
Ha coordinat diversos projectes de recerca nacionals i internacionals en l'àmbit de la millora genètica, agronomia i ecofisiologia dels cereals.
Per la seva carrera investigadora en ecologia del bentos marí, amb la introducció de nous enfocaments als estudis de biomarcadors de contaminació, dispersió larvària i biomineralització en les esponges i, en particular, per les seves rellevants aportacions en el camp de l'ecologia química marina aplicades a l'obtenció de nous medicaments anticancerígens d'origen marí.
Doctora en ciències biològiques per la Universitat Autònoma de Barcelona.
Especialista en reproducció humana i tècniques de reproducció assistida.
Per les seves aportacions en el camp de l'embriologia humana (fecundació i desenvolupament embrionari precoç), metodologies de cultiu d'embrions in vitro, genètica i reproducció, diagnòstic preimplantacional d'anomalies cromosòmiques en embrions, tècniques de congelació de teixit ovàric, gàmetes i embrions preimplantacionals.
Catedràtica de llengua espanyola de la Universitat Pompeu Fabra.
Ha desenvolupat principalment dues línies de recerca: la recerca en lèxic i en vocabulari castellà, amb l'objectiu de descriure, inventariar i resseguir les unitats lèxiques utilitzades en ambients especialitzats, com la política i els moviments socials del segle XIX, i la recerca sobre el coneixement del grau de competència escrita dels estudiants en el moment d'assolir l'ensenyament secundari.
Doctora en dret i professora titular de filosofia del dret, moral i política a la Universitat de Barcelona.
La seva pionera recerca en bioètica, emmarcada en el respecte als drets humans reconeguts internacionalment i no en cossos de creences, parteix de plantejaments pluridisciplinars i laics i és generalment acceptada en l'actualitat.
Doctora per la Universitat de Saragossa.
Catedràtica de química inorgànica a la Universitat Rovira i Virgili on va ser va ser vicerectora.
Des de 1978 desenvolupa la seva recerca sobre els compostos organometàl·lics i la catàlisi homogènia i dirigeix diversos projectes i contractes de recerca amb indústries.
Doctora en filologia catalana per la Universitat Autònoma de Barcelona i professora titular de lingüística general a la Universitat de Girona.
Les seves línies de recerca han estat, d'una banda, la sintaxi i la morfologia lèxica i, de l'altra, la tipologia lingüística i la comparació entre les llengües de les persones immigrants i el català.
També fa treballs de recerca aplicada i de transferència del coneixement relacionats amb les llengües de la immigració i que abracen des de l'ensenyament del català fins a vocabularis i guies de conversa mèdica.
Doctora en filologia romànica per la Universitat de Barcelona i catedràtica de filologia catalana per la Universitat Autònoma de Barcelona.
Destaquen les seves aportacions a la lingüística teòrica, que van des de la lingüística del discurs fins a caracterització de l'estructura lèxica, i els seus treballs de descripció sintàctica de la llengua catalana.
Doctora en ciències químiques per la Universitat de Barcelona i professora titular del Departament de Bioquímica i Biologia Molecular de la Facultat de Medicina de la Universitat Autònoma de Barcelona.
La seva contribució al camp de la recerca biomèdica ha estat relacionada amb l'estudi i caracterització de diferents oxidases i la seva implicació en les malalties neurodegeneratives com agents generadors d'estrès oxidatiu.
Ha treballat en el disseny i avaluació biològica de noves molècules com agents moduladors de les oxidases i la seva aplicació terapèutica en el tractament de les malalties de Parkinson i Alzheimer.
Catedràtica de Química Orgànica a la Facultat de Farmàcia de la Universitat de Barcelona.
La seva investigació s'ha caracteritzat per l'estudi de nous sistemes moleculars en els àmbits de la química orgànica, la química supramolecular i la química terapèutica.
La seva vinculació amb la indústria farmacèutica mitjançant projectes de transferència inclou el disseny i síntesi de compostos bioactius per al sistema nerviós.
Catedràtica de Prehistòria a la Universitat Pompeu Fabra.
El seu àmbit de recerca se centra en l'arqueologia del colonialisme fenici des de la perspectiva de l'explotació socioeconòmica, la seva estructura social i comercial i el context polític que va afavorir la seva expansió a Occident.
Catedràtica de Dret Constitucional i catedràtica Jean Monnet ad personam a la Universitat Autònoma de Barcelona.
La seva tasca investigadora ha estat centrada en els drets fonamentals i la igualtat en el constitucionalisme multi-nivell (Unió Europea, estats membres, regions amb competències legislatives), formant part de xarxes d'excel·lència d'àmbit europeu i internacional.
Catedràtica d'Història Contemporània a la Universitat de Lleida.
La seva tasca docent i les seves investigacions s'han centrat en la història política i social, en els àmbits de la sociologia electoral històrica, la violència repressiva i la memòria històrica.
Catedràtica de Biologia Cel·lular a la Universitat de Girona.
Ha treballat principalment en la biologia del suro i centra la seva activitat en la genètica funcional i la regulació de la biosíntesi de la suberina.
Catedràtica de Física Aplicada a la Universitat Politècnica de Catalunya.
La seva recerca en el camp de la física de materials ha estat centrada en l'estudi dels defectes en l'estructura atòmica dels sòlids cristal·lins mitjançant la simulació per ordinador.
Cabeza, Luisa F. Doctora en enginyeria industrial per l'Institut Químic de Sarrià.
Catedràtica del Departament d'Informàtica i Enginyeria Industrial de la Universitat de Lleida.
La seva recerca versa sobre el reciclatge de residus sòlids d'adobatge.
Catedràtica de ciència dels materials a la Universitat Politècnica de Catalunya.
La seva àrea de recerca és el disseny de nous biomaterials per a la medicina regenerativa i l'alliberament controlat de fàrmacs, especialment en el camp de la regeneració òssia.
Professora d'investigació ICREA al Departament de Lògica, Història i Filosofia de la Ciència a la Facultat de Filosofia de la Universitat de Barcelona.
La seva recerca se centra en la reflexió filosòfica sobre la referència i la relació entre els mots del llenguatge i les coses que fa possible parlar sobre el món, representar-lo i transmetre'n informació.
Catedràtica de psicologia a la Universitat Pompeu Fabra.
La seva recerca se centra en l'estudi de l'aprenentatge i el processament del llenguatge, en especial en poblacions bilingües, desenvolupant models dins de la neurociència cognitiva.
Ha estat pionera en la recerca de l'aprenentatge bilingüe en nadons.
Professora de recerca de l'Institut de Física d'Altes Energies (IFAE).
Ha contribuït al disseny i la construcció d'ATLAS, un dels dos grans experiments al nou accelerador LHC del CERN.
Doctora en Etnologia Social (París, 1981), Màster en Geografia (1990), professora al Departament de Geografia de la UAB, la seva recerca se centra en l'estudi i la gestió dels espais costaners i marins i la seva governança.
Catedràtica de Bioquímica i Biologia Molecular a la Universitat de Barcelona (UB).
La seva recerca se centra en l'estudi del càncer i les malalties metabòliques.
Ha estat pionera en el desenvolupament d'eines per a l'anàlisi del control i la regulació de sistemes bioquímics amb finalitat biomèdica o biotecnològica.
Doctora en Biologia per la Universitat Autònoma de Madrid (UAM) i investigadora ICREA senior al Centre de Regulació Genòmica (CRG).
El seu grup ha contribuït substancialment a l'estudi dels mecanismes moleculars de la divisió cel·lular, i ha identificat importants vies i molècules amb funcions essencials en les cèl·lules sanes, la desregulació de les quals està associada a patologies tumorals..
Dirigeix el Sincrotró ALBA des de l'any 2012, i gestiona l'inici i la consolidació de la seva operació i el seu desenvolupament com a gran instal·lació científica multidisciplinària.
Catedràtica de geografia física a la Universitat Rovira i Virgili (URV).
És una experta internacional reconeguda en reconstrucció instrumental del clima i la seva anàlisi en diferents escales espaciotemporals.
Ha analitzat de forma pionera el canvi a llarg termini de la temperatura de l'aire a l'Espanya peninsular i ha contribuït a avaluar globalment i regionalment com els extrems climàtics estan canviant en un món més càlid.
Doctora en economia per la University of Minnesota i catedràtica d'economia a la Universitat Pompeu Fabra (UPF).
La seva recerca analitza el paper de la inversió pública en el creixement econòmic i les seves limitacions per reduir les desigualtats territorials.
Catedràtica de tecnologia d'aliments a la Universitat de Lleida (UdL).
La seva activitat investigadora se centra en el desenvolupament de noves tecnologies per a l'obtenció d'aliments segurs, saludables, atractius i estables d'una manera sostenible.
El grup que ella va crear és actualment una referència mundial en processament no tèrmic d'aliments.
Doctora en biologia per la Universitat Autònoma de Madrid (UAM), amb estudis postdoctorals a la University of California, San Diego.
És reconeguda internacionalment per les seves importants contribucions al camp de la regeneració del múscul esquelètic en fisiologia i patologia, particularment en el context d'inflamació i fibrosi i, més recentment, en l'envelliment.
Els seus descobriments van desafiar l'opinió prevalent que la pèrdua de funcionalitat de les cèl·lules mare musculars amb l'envelliment és causada per alteracions en l'ambient.
Catedràtica emèrita de la Universitat de Barcelona (UB).
Doctora honoris causa per la Universitat de Granada (2010) i la Universitat Rovira i Virgili (URV) (2018).
És especialista en la història de les dones i del gènere i autora de nombroses publicacions acadèmiques.
Doctora en ciències físiques per la University of Edinburgh.
S'ha especialitzat en el 2dF Galaxy Redshift Survey, la mostra de galàxies tridimensionals més gran disponible en aquell moment.
En aquesta recerca va rastrejar la distribució de la matèria fosca i va descobrir que no tan sols el 90 % de la massa és fosca i omnipresent, sinó també que la matèria (fosca i lluminosa) comprèn només el 20 % del contingut de l'Univers.
Doctora en filologia clàssica per la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB).
Catedràtica de filologia llatina a la Universitat de Girona (UdG).
Ha definit i estudiat l'humanisme català, format pels autors que van escrivien en llatí durant l'època del Renaixement, l'ha situat en el lloc que li corresponia en la història de la literatura i l'ha relacionat amb els humanismes europeus.
També ha estudiat la creació d'identitat a través de la relació entre la literatura i el paisatge.
Doctora en Filologia Hispànica i catedràtica de Lingüística de la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB).
La seva recerca se centra a estudiar l'estructura del llenguatge, la interfície sintaxi-semàntica i la seva relació amb una teoria general de la cognició humana.
Arquitecta i catedràtica del Departament de Tecnologia de l'Arquitectura de la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC).
Experta en béns immobles (real estate), ha liderat recerca innovadora en l'avaluació dels espais arquitectònics, urbans i mediambientals, l'habitatge i la millora dels barris.
Doctora en Biologia i professora d'investigació del Consell Superior d'Investigacions Científiques (CSIC).
La seva recerca se centra en aspectes fonamentals de la biologia molecular i cel·lular de les plantes.
Els seus estudis han estat pioners en la descoberta dels mecanismes de funcionament i regulació del ritme circadiari.
Doctora en antropologia per la Universitat de Florida.
Professora de l'Institut de Ciència i Tecnologia Ambientals de la Universitat Autònoma de Barcelona (ICTA-UAB).
Estudia el coneixement indígena i local sobre el medi natural i la rellevància d'aquest coneixement per entendre i tractar la crisi climàtica i ambiental.
Da Riva, Rocío - Universitat de Barcelona
Martín, Olga - Universitat de Lleida
Baró, Maria Dolors - Universitat Autònoma de Barcelona
de Nadal, Eulàlia - Universitat Pompeu Fabra
Bosch, Fàtima - Universitat Autònoma de Barcelona
Cabeza, Luisa F. - Universitat de Lleida
Congost Colomer, Rosa - Universitat de Girona
Planas, Núria - Universitat Autònoma de Barcelona
Da Riva, Rocio - Universitat de Barcelona
Radeva Ivanova, Petia - Universitat de Barcelona
Pujades Corbi, Cristina - Universitat Pompeu Fabra
Arias, Irene - Universitat Politècnica de Catalunya
Miranda, Eva - Universitat Politècnica de Catalunya
Pereda, Noemí - Universitat de Barcelona
Bielsa Mialet, Esperança - Universitat Autònoma de Barcelona
Bosch i Turbet, Fàtima - Universitat Autònoma de Barcelona
Guillen i Estany, Montserrat - Universitat de Barcelona