projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El mes de maig s'han notificat 51 alertes a través del Sistema d'alerta ràpida per a aliments i pinsos de la Unió Europea, conegut per la sigla RASFF.
On més, en carn d'aviram i els seus productes.
Boles de formatge de cabra i mel, gall dindi fumat congelat, formatge semi tou, formatge pasteuritzat.
En cap ocasió els aliments que han provocat una alerta eren originaris d'Espanya
El mes de maig hi ha hagut un total de 67 rebutjos en frontera.
Pebrots, arròs i llimones, sobretot procedents de Turquia.
Molt present en pebre (Brasil), menys en llavors de sèsam, colza i blat de moro (Xina, EEUU, Rússia).
Absència documentació UE, 3 casos, vinculats a Turquia.
2 casos importació il·legal, relacionats amb Ghana.
Excés E200 en croissants de xocolata, colorant no autoritzat E102 en tallarines, E125 no declarat en peix de Guayana, E110 en patates fregides i en pa de blat de moro i formatge, procedents de les Filipines.
Verat congelat procedent de la Xina (3) i Xile (1)
El Centre Europeu de Prevenció i Control de Malalties (ECDC) ha publicat l'informe epidemiològic de l'any 2018 sobre la Escherichia coli productor de toxina Shiga (STEC/ VTEC).
L'any 2018 es va comptabilitzar un gran augment de casos de STEC / VTEC, de manera que va ser la tercera causa de malalties d'origen alimentari, després de la campylobacteriosi i la salmonel·losi.
La utilització de PCR en el diagnòstic pot ajudar a entendre aquest increment.
La tendència global de les infeccions per STEC / VTEC mostra un gran brot multinacional el 2011, però es van mantenir estables des del 2012 fins al 2017.
El grup d'edat més afectat per STEC / VTEC van ser nadons i nens de fins a quatre anys d'edat.
Els remugants són el principal reservori.
La carn poc cuita, la fruita i verdura fresca, la llet crua i el formatge elaborat amb llet no pasteuritzada són els altres aliments més implicats.
L'any 2018 es van notificar a l'EFSA 48 brots per STEC, amb 381 casos en 10 països, la qual cosa representa el 0,9% de tots els brots alimentaris i aquàtics.
Cinc dels brots van ser deguts a l'aigua.
Agència Nacional de Seguretat Alimentària, Medi Ambient i Treball francesa (ANSES)
L'Agència Nacional de Seguretat Alimentària, Medi Ambient i Treball francesa (ANSES) ha publicat informació sobre la presència, infecció i persistència del virus SARS-CoV-2 en el medi aquàtic.
El virus conegut com Coronavirus SARS-CoV-2 és el causant de la malaltia denominada COVID-19.
El seu genoma es pot excretar en la femta en quantitats lleugerament inferiors que el norovirus i el virus de l'hepatitis A. La durada de l'excreció per persones infectades (simptomàtiques o no) pot durar diverses setmanes i també continuen mentre la presència del virus ja no es detecta en les mostres extretes de les vies respiratòries.
En funció de les dades existents, no s'ha establert ni rebutjat la infectivitat dels virus presents a la femta.
Es mantenen incerteses sobre l'existència de tropismes secundaris del virus SARS-CoV-2, especialment la possibilitat d'una infecció vírica per via digestiva.
S'han detectat genomes SARS-CoV-2 en aigües residuals i aigües superficials.
No obstant això, la detecció del genoma viral no proporciona informació sobre la seva capacitat infecciosa.
Nota de suport científic i tècnic de l'ANSES, 11 de maig de 2020
L'Agència Nacional de Seguretat Alimentària, Medi Ambient i Treball francesa (ANSES), actualitza l'avaluació dels riscos microbiològics relacionats amb els vegetals utilitzats en l'alimentació animal.
Es refereix a animals de granja, excepte cavalls, conills i l'aqüicultura.
S'identifica Listeria monocytogenes com un dels riscos microbians més importants en la nutrició animal.
El bacteri s'introdueix durant les operacions de recol·lecció del farratge, sigui per introducció de sòl contaminat o petits rosegadors.
En condicions d'emmagatzematge on es produeixi falta d'acidificació i d'anaerobiosi el patogen es reprodueix.
També s'ha identificat Clostridium botulinum.
El control de Listeria monocytogenes s'aconsegueix aplicant bones pràctiques higièniques durant la collita, l'ensitjament i l'embalatge.
Caldria verificat la integritat dels films de plàstic i realitzar una revisió visual de l'estat del pinso en obrir les bales de farratge.
La Comissió Europea ha adoptat avui 20 de maig de 2020 una nova i completa Estratègia sobre la biodiversitat per tornar la natura a les nostres vides i la Estratègia «de la granja a la taula» en pro d'un sistema alimentari equitatiu, sa i respectuós amb el medi ambient.
Les dues estratègies es reforcen mútuament, ja que uneixen la natura, els agricultors, les empreses i els consumidors en pro d'un futur sostenible i competitiu.
L'Estratègia «de la granja a la taula» facilitarà la transició a un sistema alimentari sostenible de la UE que protegeixi la seguretat alimentària i garanteixi l'accés a dietes sanes amb origen en un planeta sa.
Reduirà la petjada ambiental i climàtica de el sistema alimentari de la UE i reforçarà la seva resiliència, protegint la salut dels ciutadans i garantint els mitjans de subsistència dels agents econòmics.
Es pretén aconseguir un entorn alimentari favorable de manera que sigui més fàcil triar dietes saludables i sostenibles, beneficiant la salut i la qualitat de vida dels consumidors, i reduir els costos relacionats amb la salut per a la societat.
Es considera que les persones volen sentir-se més a prop del seu menjar.
Prefereixen aliments frescos, menys processats i proveïts de forma sostenible, amb cadenes de subministrament més curtes.
L'estratègia estableix objectius concrets per transformar el sistema alimentari de la UE, per exemple, reduir un 50% l'ús i el risc de plaguicides, reduir com a mínim un 20% l'ús de fertilitzants, reduir un 50% les vendes dels antimicrobians utilitzats en la ramaderia i l'aqüicultura, i arribar a un 25% de terres agrícoles dedicades a l'agricultura ecològica.
També proposa mesures ambicioses per vetllar perquè el saludable sigui també el més senzill per als ciutadans de la UE, amb una millora de l'etiquetatge per satisfer millor les necessitats d'informació dels consumidors sobre els aliments saludables i sostenibles.
Comunicació de la Comissió Europea ( A Farm to Fork Strategy for a fair, healthy and environmentally-friendly food system), 20 de maig de 2020
Comunicat de premsa de la Comissió Europea
Els mes d'abril s'han notificat 55 alertes a través del RASFF.
On més, en carn d'aviram i els seus productes.
També en espatlla de porc cuita i tallada, refrigerada i cansalada marinada
Formatge de llet crua, filets de truita fumada congelada, salmó fumat refrigerat i amanida de verdures i salmó fumat
Tots els grups d'aliments: plats preparats, espècies...
Dimetilamilamina, yohimbina i sulfat d'agmatina
Sorbat potàssic i blat no declarat
En 4 ocasions els aliments que han provocat una alerta eren originaris d'Espanya:
El mes d'abril hi ha hagut un total de 61 rebutjos en frontera
Sobretot en fruits secs i llavors, un cas em fruites i un cas es espècies; Argentina, Índia, Turquia, Xina i EEUU
15 casos en fruits secs i llavors, un cas en carn d'aviram; Nigèria, EEUU
En fruites i vegetals principalment provinents de Turquia
Vaixelles de melanina i copes de bambú, de la xina
Xips de Blat de moro de les Filipines
S'han plantejat problemes de seguretat alimentària pel que fa a les verdures i herbes cultivades en aquapònica i hidropònica en gran part per la reutilització de l'aigua i les solucions de nutrients que s'apliquen.
Aquest estudi es va dur a terme per determinar l'ocurrència de patògens que provenien d'aliments en sistemes aquapònics i hidropònics basats en hivernacle.
Es recollir femtes de peix, aigua recirculant, les arrels i les porcions comestibles d'enciam, alfàbrega i tomàquet i es van realitzar anàlisis microbiològiques per a patògens bacterians Escherichia coli productors de toxines Shiga (STEC), Listeria monocytogenes i Salmonella spp.
Per aïllar-se es van utilitzar enriquiments i medis selectius, i es va confirmar per PCR colònies presumptives positives.
Es va trobar STEC e a les femtes de peixos, a l'aigua d'ambdós sistemes, i a la superfície de les arrels d'enciams, alfàbrega i tomàquet independentment del sistema.
En cap mostra es va trobar L.monocytogenes ni Salmonella spp.
Els resultats d'aquest estudi van demostrar que hi ha possibles riscos per a la seguretat alimentària per a productes frescos cultivats en sistemes de producció aquapònica i hidropònica.
Alguns complements alimentaris contenen plantes amb propietats antiinflamatòries que poden funcionar com a antiinflamatoris no esteroides (AINE).
Aquestes plantes són capaces d'afectar les defenses naturals del cos que són útils per combatre les infeccions i, especialment, contra el COVID-19, de manera que poden interferir amb la resposta immunològica.
Es tracta de plantes que contenen derivats de l'àcid salicílic (anàlegs de l'aspirina), com ara el salze, el bedoll, el pollancre, així com plantes que contenen altres medicaments antiinflamatoris vegetals, com ara la cúrcuma, la rasa peruana o plantes dels gèneres Boswellia i Commiphora.
Tot i que el nivell de coneixement disponible és desigual per a aquestes diferents plantes, els experts de l'Agència francesa de seguretat alimentària (ANSES) creuen que totes elles són capaces d'alterar de manera significativa la resposta immune.
Modifiquen la reacció inflamatòria beneficiosa desenvolupada per l'organisme en l'inici de les infeccions.
Recorden que només s'ha de combatre una inflamació quan es faci excessiva.
Per aquest motiu l'ANSES recomana deixar-les de prendre si apareixen símptomes de COVID-19, així com valorar si en el context actual es convenient el seu consum.
L'Agència francesa de seguretat alimentària (ANSES) ha publicat un article sobre les sals dietètiques a base de clorur de potassi.
Els productes de clorur de potassi (KCl) s'utilitzen com a substituts del clorur de sodi o "sal" en aquelles persones que precisen una dieta baixa en sodi, el que anomenem "dieta lliure de sal".
Aquesta població presenta sovint hipertensió arterial, insuficiència cardíaca, alteracions renals o diabetis.
Aquestes patologies es relacionen amb un nivell anormal en el potassi sèric, sigui directament a partir la mateixa malaltia o les seves complicacions o indirectament, pels efectes secundaris dels tractaments.
Per aquestes persones les sals substitutives de KCl poden agreujar la hipercalièmia, amb un risc per a la salut.
Butlletí de vigilància de l'ANSES, abril 2020
Font: Autoritat Europea de Seguretat Alimentària ( EFSA )
L' Autoritat Europea de Seguretat Alimentària (EFSA) ha avaluat els riscos per a la salut pública derivats de la contaminació per listèria de les verdures blanquejades, escaldades durant un breu període en aigua calenta o vapor, abans de congelar-les.
Conclou que els riscos associats al consum d'aquests productes són menors que els plantejats en els aliments llestos per al consum, com peix fumat, embotits, salsitxes, paté o formatges tous, que normalment s'associen a contaminació per listèria.
Els operaris de les empreses alimentàries sovint blanquegen les verdures abans de congelar-les perquè això frena les accions enzimàtiques que poden provocar una pèrdua de sabor, color i textura.
Els experts de l'EFSA van determinar les activitats de control pertinents que els operaris de les empreses alimentàries poden aplicar per reduir els riscos de contaminació de les verdures congelades.
Aquestes mesures consisteixen en la neteja i desinfecció de l'entorn en què es produeixen els aliments, l'aigua, el control de el temps i la temperatura en diferents etapes del processament i un etiquetatge precís.
Subratllen la importància d'efectuar controls de l'entorn de producció d'aliments per a la detecció de Listeria monocytogenes.
Això es deu al fet que la listèria pot persistir en l'entorn en què es processen els aliments, a partir del qual pot contaminar els aliments.
L'EFSA també formula recomanacions sobre com reduir els riscos a la llar.
La clau és mantenir unes bones pràctiques d'higiene, com emmagatzemar les verdures congelades o descongelades a la temperatura adequada en un congelador o frigorífic nets i seguir les instruccions de l'etiquetatge per a una preparació segura.
En general, els riscos són molt menors si les verdures es cuinen correctament després de descongelar-les.
Aquest treball es va elaborar arran d'un brot multinacional que va afectar a 53 persones i va causar 10 morts entre 2015 i 2018.
Segons l'últim Informe sobre zoonosis One Health de la Unió Europea publicat per l'EFSA i pel Centre Europeu per a la Prevenció i el Control de les Malalties (ECDC), el nombre de persones afectades per listeriosi en 2018 és similar a el de 2017 (2 549 casos notificats a la UE el 2018 en comparació amb 2 480 el any anterior).
No obstant això, la tendència s'ha incrementat en els deu últims anys.
El Centre de Control i Prevenció de malalties ( Centers For Disease Control and Prevention - CDC) dels Estats Units junt amb l'Administració de Seguretat i Salut Ocupacional (OSHA) han elaborat una guia per evitar la transmissió de la COVID-10 a la indústria càrnia.
Els empleats han de dur màscares facials i els responsables de les empreses han de disposar de recanvis.
El material de protecció no fungible s'ha de netejar i desinfectar al final de cada torn.
Els conductors dels camions que entrin en les plantes també caldrà que vagin amb mascaretes.
Cal equipar les instal·lacions amb dispensadors de desinfectant.
Així mateix s'ha d'incidir en mantenir la distància de seguretat entre les persones i incrementar la freqüència del rentat de les mans.
En els passadissos s'intenta aplicar que siguin d'un sol sentit, per evitar que els empleats passin a tocar els uns dels altres.
La guia inclou un seguit de suggeriments en relació als empleats: quedar-se a casa si estan malalts, informar al supervisor si tenen un membre de la família a casa amb COVID-19, netejar i desinfectar els objectes i superfícies que es toquen amb freqüència com teclats, telèfons, passamans o botons.
L'Agència de Salut Pública de Catalunya del Departament de Salut de la Generalitat de Catalunya (ASPCAT) ha rebut notificació de l'Agència Espanyola de Seguretat Alimentària i Nutrició (AESAN), a través del Sistema Coordinat d'Intercanvi Ràpid d'Informació (SCIRI),de l'alerta per presència de Listeria monocytogenes en productes de la marca "La Montanera del Sur" elaborats per l'empresa INCARYBE SL (Màlaga).
Després de les primeres actuacions de les autoritats andaluses i aplicant el principi de precaució, s'han intervingut cautelarment i ordenat la retirada de la comercialització de tots els productes elaborats per INCARYBE SL (Màlaga) amb marca comercial "La Montanera del Sur".
La distribució dels productes s'ha realitzat a Andalusia, excepte una petita quantitat de "Chicharrón especial" que s'ha distribuït a un establiment de Catalunya.
L'ASPCAT ha iniciat les actuacions de gestió de l'alerta i la comprovació de la retirada del producte del mercat.
Les dones embarassades han de consultar les recomanacions de l'Agència de Salut Pública de Catalunya sobre alimentació segura durant l'embaràs.
En el cas d'haver consumit aquest tipus de producte i presentar alguna simptomatologia compatible amb listeriosi, es recomana acudir a un centre de salut.
En cas de rebre nova informació sobre aquesta alerta, L'ASPCAT actualitzarà aquest comunicat.
Trobareu més informació sobre aquest brot a la pàgina web de l'AESAN:
Taula rodona "Com puc contribuir a reduir el malbaratament alimentari?"
Dins de la jornada "Cuina, alimentació i societat", l'Agència Catalana de Seguretat Alimentària (ACSA) va participar a la taula rodona "Com puc contribuir a reduir el malbaratament alimentari?".
La jornada, coorganitzada per la direcció del Campus, el CETT i la Fundació Institut Català de la cuina i de la cultura Gastronòmica i dins del marc del Tercer Congrés Català de la Cuina, va tenir lloc el passat 26 de setembre al Campus de l'Alimentació de Torribera (Universitat de Barcelona).
Contreras, professor emèrit del Departament d'Antropologia social de la Facultat de Geografia i Història, va parlar dels canvis que s'han produït a la cuina lligats amb els canvis socials que s'han donat al llarg de la història de la humanitat.
Victòria Castell, cap del Servei de Planificació, Auditoria i Avaluació del Risc de l'ACSA va moderar la taula rodona i va exposar dades preocupants de la quantitat de menjar que es llença a la brossa tant a nivell de les llars com de les empreses agroalimentàries i de la restauració.
A la taula rodona van participar:
Notícia del Campus de l'Alimentació de Torribera
S'ha tingut coneixement, a través del Sistema Coordinat d'Intercanvi Ràpid d'Informació (SCIRI) (SCIRI) de la detección de Listeria monocytogenes en el producto Mini Blinis produït a França i comercialitzat per la cadena de supermercats ALDI.
El producte es va distribuir a Espanya a través de quatre plataformes ubicades aa les comunitats autònomes de Catalunya, Andalusia, Madrid i València.
L'empresa ALDI ha procedit a la retirada de tots els productes i la informació als consumidors a través d'un comunicat de premsa i de cartells informatius a la ciutadania.
Amb la informació disponible, no s'ha confirmat cap cas associat a aquesta alerta.
Es recomana a les persones que tinguin al seu domicili aquests productes, s'abstinguin de consumir-los i els tornin al punt de compra.
Podeu trobar més informació a l'Agència Espanyola de Seguretat Alimentària: http://www.aecosan.msssi.gob.es/AECOSAN/web/seguridad_alimentaria/ampliacion/Mini_Blinis.htm
La Memòria anual sobre la situació de la seguretat alimentària a Catalunya, 2017, aprovada per la Comissió Directora de Seguretat Alimentaria, recull les dades sobre actuacions desenvolupades per part dels organismes públics de la Generalitat i dels ens locals de Catalunya amb responsabilitats en seguretat alimentària, les conclusions i les recomanacions relatives a l'any 2017.
La informació recollida a la Memòria mostra que els paràmetres utilitzats com a indicadors de situació es mantenen estables i a uns nivells comparables amb les de la mitjana de la Unió Europea.
Els brots de malalties de transmissió alimentaria es mantenen estables amb 92 brots declarats al 2017, dada lleugerament superior a l'any 2016 en que es van registrar 87.
El resultats de les analítiques practicades sobre aliments mostren un 94,6% de conformitat per perills biològics, que arriba a un 99,3% en aliments a punt per consumir sense cuinat previ.
La conformitat respecte a perills químics supera el 99%, mentre que pels additius és del 96,1%.
En l'àmbit de la presència d'al·lèrgens s'ha observat un gran avenç amb una conformitat del 97,8 % que es situa molt per sobre de les registrades en anys anteriors.
La inscripció finalitza el 15 de març
L'Institut Federal d'Avaluació de Riscos d'Alemanya (BfR) ha organitzat el 9è curs d'estiu d'avaluació i comunicació de riscos en l'àmbit de la seguretat alimentària, que tindrà lloc de l'17 a el 28 d'agost de 2020 a Berlín (Alemanya).
El curs estarà dirigit per científics BfR altament qualificats i experimentats, així com experts externs amb una experiència profunda i de llarga durada en l'avaluació del risc de riscos químics o microbians.
La 9a BfR-Summer Academy està destinada a membres del personal d'organitzacions públiques dedicades a la seguretat alimentària i de pinsos, que ja tenen experiència en l'anàlisi de riscos.
Els participants adquiriran una anàlisi pràctica d'avaluació de riscos i obtindran una comprensió més profunda de les mesures de comunicació de riscos.
En conseqüència, aquesta Acadèmia BfR-Summer és de professionals a professionals.
El període d' inscripció finalitza el 15 de març de 2020.
La Direcció General de Salut i Seguretat Alimentària de la Comissió Europea (DG SANTE) ha publicat el seu programa de treball d'auditoria i anàlisi per al 2020 en les àrees de seguretat alimentària i de pinsos, qualitat dels aliments, salut animal, benestar animal, sanitat vegetal i algunes àrees de salut humana.
El document proporciona un esquema de les auditories planificades, altres visites in situ i ELS grups de treballs i activitats relacionades per promoure encara més bones pràctiques reguladores en la implementació de controls en aquestes àrees.
També conté un breu informe sobre l'execució del programa d'auditoria 2018.
La Comissió Europea ha publicat el 9 de desembre de 2019, mitjançant el Diari Oficial de la Unió Europea (DOUE L317) el Reglament Delegat (UE) 2019/2090 de la Comissió, de 19 de juny de 2019, que complementa el Reglament (UE) 2017/625 del Parlament Europeu i del Consell pel que fa als casos de sospita o constatació d'incompliment de les normes de la Unió aplicables a l'ús de substàncies farmacològicament actives autoritzades o els seus residus en medicaments veterinaris o com a additius de pinsos o de les normes de la Unió aplicables a l'ús de substàncies farmacològicament actives no autoritzades o prohibides o els seus residus.
Aquest nou Reglament estableix normes relatives als requisits específics per als controls oficials i les mesures aplicables en cas de sospita o constatació d'incompliment de les normes de la Unió aplicables a l'ús de substàncies farmacològicament actives autoritzades, no autoritzades o prohibides i els seus residus en animals d'abastament.
Entrarà en vigor als vint dies de la seva publicació en el DOUE i serà aplicable a partir de el 14 de desembre de el 2019.
La Directiva 96/23/CE del Consell estableix mesures per supervisar certes substàncies i els seus residus en animals vius i productes d'origen animal i defineix específicament les mesures d'execució que han d'adoptar les autoritats competents en cas de sospita o constatació d'incompliment relatiu a les substàncies que abasta o els seus residus.
Aquesta Directiva es derogarà pel Reglament (UE) 2017/625 relatiu als controls oficials a partir de el 14 de desembre de el 2019.
El Reglament (UE) 2017/625 estableix normes per a la realització dels controls oficials i altres activitats oficials per part de les autoritats competents dels Estats membres, per tal de verificar el compliment de la legislació de la Unió, entre d'altres àmbits, en el de la seguretat alimentària en totes les fases del procés de producció, transformació i distribució.
Contempla normes específiques sobre els controls oficials relatius a substàncies l'ús pugui generar residus en els aliments i els pinsos.
Els articles 137 i 138 del Reglament (UE) 2017/625 estableixen respectivament, les obligacions de les autoritats competents pel que fa a les mesures que s'han d'adoptar en casos de sospita d'incompliment i la llista d'accions i mesures que s'han d'aplicar en cas que es constati l'incompliment.
L'Autoritat Europea de Seguretat Alimentària (EFSA) ha publicat el seu quart informe sobre el seguiment de les encefalopaties espongiformes transmissibles (EET) a la Unió Europea (UE).
L'informe proporciona resultats sobre dades recollides per tots els Estats membres (EM) de la UE, Islàndia, Macedònia del Nord, Noruega i Suïssa del 2018.