La Llei 6/1988, de 30 de març, forestal de Catalunya, concedeix una gran transcendència a l'ordenació dels terrenys forestals d'utilitat pública i protectors i a la reglamentació de la gestió dels terrenys forestals de propietat privada, la qual es vol fomentar.
En aquest sentit, promou la redacció de plans de gestió i la seva correcta execució, ja que els considera uns instruments particularment eficaços per dur a terme la política forestal de la Generalitat.
L'article 47.2 preveu dos tipus de plans, els projectes d'ordenació (PO) i els plans tècnics de gestió i millora forestal (PTGMF).
Aquesta necessitat es fa més palesa pel que fa als plans tècnics de gestió i millora forestal, que tenen un paper de gran relleu en la gestió dels boscos privats, sobretot com a conseqüència del desenvolupament de la Llei forestal de Catalunya.
L'estructura de la propietat forestal privada aconsella que la planificació es realitzi mitjançant els plans tècnics de gestió i millora forestal.
Vista l'evolució dels darrers anys en el sector agrari, cal actualitzar les normes per a la redacció, l'aprovació i la revisió dels plans tècnics de gestió i millora forestal per tal de donar cabuda als aspectes de multifuncionalitat dels sistemes forestals.
En conseqüència, d'acord amb les atribucions que m'han estat conferides,
Els plans tècnics de gestió i millora forestal (en endavant PTGMF) s'estableixen per facilitar la gestió de finques forestals i millorar-ne la rendibilitat.
Els PTGMF hauran d'atendre els criteris següents:
a) Garantir la millora de la superfície forestal per tal d'obtenir productes forestals mitjançant tècniques de gestió que assegurin la sostenibilitat dels sistemes forestals i puguin integrar tots els aspectes de multifuncionalitat que s'hi puguin esdevenir.
b) Realitzar una acurada parcel·lació forestal de la finca.
c) Considerar i integrar els plans d'ordenació territorial en l'àmbit de prevenció i lluita contra incendis.
d) Introduir normes silvícoles en la realització dels aprofitaments per garantir la regeneració de la massa arbòria i minimitzar els riscos d'erosió i d'incendi.
Així mateix, els plans hauran de proposar tècniques culturals i definir les condicions d'infraestructura per millorar la realització dels aprofitaments i la qualitat de la massa forestal i dels seus productes.
e) Planificar les activitats agropecuàries vinculades als terrenys forestals que disminueixin la combustibilitat del territori, afavoreixin el manteniment dels ecosistemes i en preservin la biodiveristat.
El propietari forestal pot optar entre fer el planejament dels terrenys forestals d'acord amb un PTGMF o d'acord amb un projecte d'ordenació (PO).
3.1 La redacció, l'aprovació i l'execució dels PTGMF es realitzarà segons el que disposen aquestes normes.
3.2 La durada total del PTGMF serà de 10 a 30 anys.
Els PTGMF hauran d'incloure els aspectes següents:
a) Cal descriure les dades de propietat pel que fa a les finques ordenades, diferenciant-ne la superfície total de la superfície ordenada real i la superfície total de la superfície ordenada cadastral.
b) Descripció de les superfícies reals i cadastrals incloses al PTGMF.
Cal diferenciar, de la superfície total de la finca, la superfície forestal i la no forestal.
La superfície forestal es diferenciarà entre superfície arbrada i no arbrada.
La superfície ordenada correspondrà a la superfície forestal i, si s'escau, a les zones no forestals previstes per forestar.
Si el PTGMF ordena superfícies afectades per espais naturals protegits, s'especificarà el nom dels espais i la superfície ordenada afectada.
4.2 Descripció administrativa de la finca.
Per a la planificació de la gestió s'ha de conèixer l'estat actual de la finca o finques planificades dins el PTGMF amb el detall que es defineix als apartats següents:
a) Situació legal i administrativa.
S'hi han d'incloure les dades següents del propietari, de l'usufructuari i de l'administrador, si s'escau: adreça, telèfon, NIF o CIF.
b) El nom de la finca o finques, les dades registrals, els termes municipals i les comarques, les coordenades UTM, amb indicació de la superfície total ordenada, forestal i arbrada per a cada un dels municipis.
c) Situació de la finca en relació amb els espais naturals protegits i amb altres tipus de qualificacions especials (consorcis, convenis, etc.) amb indicació de la superfície afectada.
4.3 Descripció física de les finques planificades i anàlisi de mercats.
a) Descripció del medi natural.
Es farà una descripció general de les característiques més rellevants del medi, entre d'altres, les altituds màxima i mínima, les característiques geològiques i les dades climàtiques més significatives.
També es farà una descripció general de la vegetació arbòria, arbustiva i herbàcia i s'assenyalarà la presència de les espècies vegetals amb importància econòmica o protegides.
Així mateix, s'indicarà la presència d'espècies animals amb interès cinegètic o protegides i d'altres productes o circumstàncies susceptibles d'aprofitament o gaudi.
b) Descripció d'infraestructures viàries.
Es descriurà la longitud i la densitat (m/ha) de camins principals, secundaris i de desembosc que hi ha al PTGMF.
Caldrà que es marquin sobre la cartografia de gestió tant les infraestructures viàries existents com les planificades de nova construcció.
En cas que estigui previst construir-ne en un espai protegit, cal presentar el Qüestionari per a la construcció de pistes forestals en zona de PEIN.
Es farà referència a la localització dels mercats de productes forestals més propers, amb indicació de la distància a la finca en km.
4.4 Aprofitaments dels darrers anys.
Per tal de definir l'estat actual de la finca i planificar els treballs a realitzar en el futur, es farà un resum de la gestió realitzada els darrers anys.
S'haurà d'especificar la naturalesa i les característiques dels aprofitaments de fusta, llenya i suro i les quantitats obtingudes en volum (mc), pes (t) o unitats específiques.
S'avaluaran globalment els resultats de la gestió realitzada segons els objectius fixats.
Així mateix, cal descriure la gestió d'altres activitats que s'hagin desenvolupat com les pastures, la cacera, el lleure o d'altres aprofitaments forestals.
4.5 Estat de la finca en relació amb les infrastructures de prevenció i lluita contra els incendis.
La rellevància especial dels incendis forestals dins l'àrea mediterrània justifica àmpliament una especial consideració del risc d'incendi a l'hora d'establir un pla de gestió.
En primer lloc, caldrà donar l'índex de perill segons el Mapa de risc d'incendi forestal de Catalunya.
Cal assenyalar si la finca o finques queden englobades en algun pla d'ordenació territorial en l'àmbit de prevenció i lluita d'incendis on es defineixin infraestructures o tractaments de les zones forestals.
El PTGMF haurà d'assenyalar si la finca està inclosa en una agrupació de defensa forestal (ADF), i es farà constar el nom i el número d'inscripció.
S'indicarà la dotació en equip per a la lluita contra incendis propi o de l'ADF i les condicions d'infraestructura a la finca i tot el que s'hi relacioni a la contrada (en un radi de 5 km).
Es marcaran en la cartografia de gestió els punts d'aigua, els tallafocs, els punts d'alt risc d'inici de foc i els punts d'alta concentració humana, les vies molt transitades, les línies elèctriques que la travessin o altres referències anàlogues.
De la consideració de les dades exposades fins a aquest punt es decidiran quins hauran de ser els objectius generals de la finca: producció (espècies, criteri de tallada, tractament de la massa, tipus de producte fustaner i no fustaner) i altres (lleure, agroturisme, conservació, paisatge, etc.).
Els objectius generals es definiran per a un període de temps superior a la durada del Pla.
La finca es dividirà en unitats d'actuació o superfícies a les quals es pot actuar de forma homogènia.
Es considera que les unitats d'actuació han de ser permanents (parcel·les) o per un període de temps igual a la durada del PTGMF (subparcel·les).
4.7.1 Els criteris bàsics per definir la parcel·lació seran els següents:
a) Estabilitat (límits de caire permanent).
b) Homogeneïtat relativa al medi físic (altitud, pendent, orientació, sòl) i vegetació (composició d'espècies, estat de la vegetació, qualitat de la fusta, regeneració, densitat i composició del sotabosc).
Atès que en determinats casos serà difícil compatibilitzar homogeneïtat i estabilitat, es poden subdividir les parcel·les en unitats inferiors que s'anomenen subparcel·les i que permetran recollir altres aspectes de massa forestal definits pels tractaments i la gestió rebuts.
4.7.2 Relació de les unitats d'actuació amb el cadastre:
Es farà una relació de les unitats d'actuació descrites, amb correspondència amb els polígons i parcel·les cadastrals on s'indicaran les superfícies que quedin afectades.
Es defineixen les característiques generals de la planificació dels treballs d'aprofitaments i millores.
a) La planificació dels aprofitaments resumeix les característiques generals de gestió de cada espècie de la finca per un període de temps superior a la vigència del pla.
Aquesta descripció ha d'anar d'acord amb els objectius fixats.
b) Com a treballs de millora cal resumir, per a tota la finca, les característiques generals de la planificació dels treballs de millora silvícola i les característiques generals de la planificació d'infraestructures.
4.9 Fitxa descriptiva de les unitats d'actuació.
La descripció de les parcel·les o subparcel·les es realitzarà en forma de fitxes a les quals es descriuran les característiques bàsiques de la massa forestal mitjançant els paràmetres necessaris per definir els aspectes qualitatius i quantitatius en el nivell de detall que es consideri més adient segons les característiques de la finca.
Es planificaran les actuacions i es descriuran mitjançant unes normes silvícoles.
Per a cada actuació es farà relació de les normes silvícoles bàsiques que s'han d'observar per tal de garantir la consecució dels objectius que es proposen.
Es definirà l'estat en què ha de quedar la zona aprofitada una vegada es realitzi l'actuació, els criteris de selecció dels arbres que s'han de tallar i la producció esperada.
També s'assenyalaran les actuacions a fer per tal de garantir la regeneració natural o artificial i s'especificaran la periodicitat i les característiques dels treballs de millora.
En el cas de finques amb gestió silvopascícola o amb zones de pastura permanents, s'ha de definir quin maneig, càrrega ramadera, etc., caldrà fer per tal de fer-ho compatible amb la gestió forestal a desenvolupar, tenint en compte la fragilitat del paisatge mediterrani.
Així mateix, s'assenyalaran les característiques d'altres aprofitaments.
Les actuacions planificades en les fitxes es quantificaran amb unitats específiques (superfície, pes, treball, etc.), per tal de tenir uns criteris de valoració econòmica.
4.10 Programa d'aprofitament i millores.
Es farà un quadre resum dels treballs a realitzar per parcel·la i per anys.
Les feines planificades en el programa d'aprofitaments i millora es podran realitzar segons els criteris de priorització.
Es donarà prioritat 1 als treballs que cal realitzar dins els cinc primers anys (del 1r al 5è); prioritat 2 als treballs a realitzar dins els deu anys següents (del 6è al 15è); prioritat 3 als treballs que, si s'escau, poden posposar-se fins als darrers deu o quinze anys, segons la durada dels PTGMF.
S'accepta entre períodes una tolerància màxima de dos anys.
Es podrà realitzar una actuació planificada tenint en compte la tolerància descrita anteriorment per tal d'adaptar-se a les condicions externes (mercat laboral i de productes, etc.).
En el cas d'introduir una actuació no planificada o que sigui imprescindible fer una actuació planificada fora de la tolerància del PTGMF, caldrà sol·licitar per escrit una modificació del PTGMF tal com s'indica a l'article 9.2.
Es fa un balanç econòmic de les actuacions planificades al PTGMF, diferenciant els ingressos que provenen de la gestió dels que provenen de les subvencions, ajuts a les inversions, indemnitzacions i crèdits previsibles.
La valoració es fa en valor actual.
S'inclourà la cartografia següent:
a) Plànol de situació de la finca a escala 1:50.000.
b) Plànol de gestió de la finca topogràfic a escala 1:5.000, on es detallin els límits de la finca, la superfície ordenada, la parcel·lació i les infraestructures (es definiran les pròpies de la finca, així com les que s'estableixen en els plans d'ordenació territorial d'acord amb l'article 4.5).
Així mateix, es detallaran els diferents tipus de vegetació, i si forma part d'un espai protegit també cal diferenciar-ho.
c) Plànol cadastral on es diferenciïn els límits de la finca, la superfície ordenada i la parcel·lació.
d) Si es considera oportú, es pot presentar un plànol ortofotomapa a escala 1:5.000, on s'assenyalaran els límits de la finca, la superfície ordenada i la parcel·lació.
El PTGMF s'ha de presentar signat en el document, en el balanç econòmic i en la cartografia pels propietaris o representants legals i, si fos el cas, pels usufructuaris.
5.1 L'aprovació definitiva dels PTGMF correspon al director general del Medi Natural, el qual podrà delegar en el Centre de la Propietat Forestal i en els serveis territorials corresponents.
Es faran públics els PTGMF aprovats mitjançant la publicació al DOGC.
5.2 En el cas de plans presentats per membres del Centre de la Propietat Forestal, correspon a aquest organisme, amb caràcter previ, l'aprovació provisional a través del Consell d'Administració.
Per tal de fer la revisió del PTGMF el Consell d'Administració pot establir una comissió delegada.
Estarà integrada per: fins a 4 representants del Consell d'Administració, 1 representant de la Direcció General del Medi Natural, el director gerent i un secretari.
Aquesta comissió pot fixar condicionants tècnics en la proposta d'aprovació del PTGMF.
5.3 Als efectes del que estableixen els apartats anteriors, els interessats presentaran els PTGMF al Centre de la Propietat Forestal o, si s'escau, a l'oficina comarcal, amb el nombre mínim de 4 exemplars enquadernats.
A més, si es considera oportú, es podran adjuntar còpies del PTGMF en suport informàtic.
6.1 Procés d'aprovació dels PTGMF presentats al Centre de la Propietat Forestal.
El Centre de la Propietat Forestal haurà d'aprovar provisionalment o desestimar els PTGMF en el termini de 4 mesos hàbils comptats a partir de la data de presentació de la documentació.
Transcorregut aquest termini sense resposta, es considerarà estimada la sol·licitud d'aprovació i el PTGMF restarà aprovat provisionalment pel Centre de la Propietat Forestal.
La Direcció General del Medi Natural a partir d'aquesta data d'aprovació provisional resoldrà i en farà l'aprovació definitiva en el termini de 10 dies.
Transcorregut aquest termini sense resolució, s'entendrà aprovat definitivament el PTGMF.
En el supòsit de denegació del PTGMF per part del Centre de la Propietat Forestal, aquest òrgan ho notificarà a l'interessat i se suggeriran les modificacions que calgui per a la correcció i la posterior avaluació i aprovació.
El Centre de la Propietat Forestal comunicarà l'aprovació definitiva als propietaris, als representants legals, als usufructuaris, a l'oficina comarcal i a l'ajuntament i, si s'escau, a l'òrgan gestor de l'espai d'interès natural.
6.2 Els plans presentats per persones no integrades al Centre de la Propietat Forestal els aprovarà la Direcció General del Medi Natural en el termini màxim de quatre mesos hàbils comptats a partir de la seva presentació.
Transcorregut aquest termini sense resposta, es considerarà estimada la sol·licitud d'aprovació del pla.
La no aprovació d'un PTGMF haurà de ser motivada i se suggeriran les modificacions que calguin per a la correcció i la seva posterior aprovació.
Per a l'aprovació dels PTGMF es tindrà en compte la renovació dels recursos, el manteniment de la biodiversitat, el medi natural i la viabilitat econòmica.
Així mateix, s'ha de considerar la seva adequació al que fixen els plans de producció forestal.
Totes les actuacions planificades en un PTGMF aprovat no necessitaran autorització prèvia.
Caldrà, no obstant això, comunicar per escrit al Centre de la Propietat Forestal o, si s'escau, a la Direcció General del Medi Natural, l'inici dels treballs amb una antelació mínima de 10 dies i tindrà una vigència d'un any.
Passat aquest termini caldrà tornar a comunicar-ho al Centre de la Propietat Forestal.
Tot això sens perjudici de les autoritzacions que siguin procedents segons la legislació específica aplicable.
9.1 Els aprofitaments no inclosos als PTGMF, motivats per causes de força major, accidents naturals, malalties forestals, sinistres que impliquin mesures d'urgència o derivats d'incendis forestals, es consideraran extraordinaris i s'hauran de sol·licitar a la Direcció General del Medi Natural.
9.2 Els membres del Centre de la Propietat Forestal també podran sol·licitar a aquest organisme els aprofitaments extraordinaris a excepció dels derivats d'incendis forestals, que hauran de ser autoritzats per la Direcció General del Medi Natural.
Un cop concedida l'autorització, el Centre en donarà compte a la Direcció General del Medi Natural.
Els membres del Centre de la Propietat Forestal podran sol·licitar modificacions de la planificació d'actuacions dels PTGMF aprovats, sempre que no es variïn els objectius d'aquest pla.
Aquestes seran valorades i, si s'escau, aprovades pel Consell d'Administració del Centre de la Propietat Forestal.
L'aprovació o denegació d'aquestes sol·licituds es comunicarà a la propietat, a la Direcció General del Medi Natural, a l'oficina comarcal, a l'ajuntament i al responsable de l'espai d'interès natural, si s'escau.
10.1 A sol·licitud dels interessats, els PTGMF es podran revisar a partir del 5è any, o per causes justificades quan n'hi hagi.
Un cop finalitzada la seva vigència, els PTGMF podran ser prorrogats amb una revisió prèvia.
10.2 El procediment per a l'aprovació de les revisions dels PTGMF serà el mateix que el que s'estableix per a l'aprovació del pla.
El seguiment dels PTGMF el farà el Centre de la Propietat Forestal o la Direcció General del Medi Natural, segons correspongui o no a membres del Centre.
Els agents de l'autoritat poden exigir a tota persona que realitzi qualsevol actuació forestal la presentació del document justificatiu de la comunicació a què fa referència l'article 8 o, en el cas d'aprofitaments extraordinaris, de l'autorització a què fa referència l'article 9.
Un cop realitzada l'actuació, els membres del Centre de la Propietat Forestal ho notificaran a aquest organisme, el qual, semestralment, trametrà aquesta informació a la Direcció General del Medi Natural.
Els propietaris forestals que no siguin membres del Centre de la Propietat Forestal ho comunicaran a la Direcció General del Medi Natural.
Es deroga l'Ordre de 20 de juliol de 1994, per la qual es fixen les instruccions generals per a la redacció, l'aprovació i la revisió dels plans tècnics de gestió i millora forestal (DOGC núm. 1929, de 3.8.1994).
El contingut d'aquesta Ordre s'aplicarà sense perjudici d'aquelles altres disposicions que estiguin directament relacionades amb la planificació d'actuacions que s'aprovin en un PTGMF.
Barcelona, 28 de setembre de 1998