projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Visualitza la presentació pública de la recerca que es va fer el 18 d'octubre de 2011
L'augment del nombre de persones estrangeres que s'ha produït al llarg dels darrers anys va comportar que l'any 2008 la Direcció General de Recursos i Règim Penitenciari (DGRRP a partir d'ara) plantegés al Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada la necessitat de conèixer més en profunditat aquesta població i les seves característiques i necessitats específiques.
Diversos interrogants concrets formaven part d'aquella demanda inicial i van quedar explícitament recollits en els objectius de la recerca que presentarem tot seguit.
Un tema destacat va ser des del principi la constatació de les dificultats d'integració social de les persones estrangeres empresonades un cop acomplerta la pena, en el marc del complex context legal que regula l'estrangeria al nostre país.
La finalitat d'aquesta recerca és donar un coneixement ampli i global de la realitat dels estrangers als centres penitenciaris catalans i de les seves possibilitats de futur, apuntant recomanacions que puguin ajudar la DGRRP a intervenir amb més eficàcia en aquest tema de gran actualitat i complexitat.
Informe executiu en català [PDF, 267 KB]
Informe executiu en castellà [PDF, 223 KB]
Part 1: perfils i necessitats (en català) [PDF, 2MB]
Part 1: perfils i necessitats (en castellà) [PDF, 2MB]
Base de dades codificació entrevistes [XLSX, 207 kB]
estrangers / immigració i emigració / presons / reinserció social / tractament penitenciari / delinqüència
Aquesta és la segona part de l'estudi encarregat des de la Subdirecció General de Reparació i Execució Penal a la Comunitat que volia saber l'eficàcia dels programes formatius aplicats des de l'execució penal a la comunitat en delictes de violència de gènere.
En aquesta segona part s'avalua el grau de satisfacció dels usuaris del programa aplicat quan ja fa una mitjana d'1 any que van acabar el seu contacte amb la Justícia.
També s'ha seguit aquests subjectes a nivell de reincidència, per conèixer si consta a les bases policials noves denuncies per aquest o altres tipus de delictes.
En total han estat 170 usuaris els participants en la recerca.
També se'ls va trucar per telèfon i se'ls va passar una enquesta telefònica de percepció respecte la seva satisfacció amb els resultats del curs formatiu i d'altres aspectes de la seva vida actual.
Recerca en català [PDF, 640 KB]
Recerca en castellà [PDF, 632 KB]
violència de gènere / alternatives a l'empresonament / agressors domèstics / dones maltractades / programes de tractament formatius / victimologia
El present treball aspira a servir com primera aproximació a una avaluació del model actual d'execució de la pena de Treballs en Benefici de la Comunitat en el nostre actual sistema de penes, a partir de la valoració sobre la presència dels elements que la investigació criminològica ha destacat com a rellevants en matèria de rehabilitació amb penats condemnats a penes de treball comunitari.
D'aquesta manera, hem optat per realitzar una investigació qualitativa mitjançant entrevistes a una mostra de penats que van finalitzar el compliment d'una pena de TBC a la província de Barcelona entre el mes d'octubre de 2008 i el de gener de 2009 per tal de conèixer la seva percepció sobre la presència d'aquests elements.
Recerca en català [PDF, 472 KB]
Recerca en castellà [PDF, 452 KB]
mesures d'execució penal a la comunitat / treballs en benefici a la comunitat / rehabilitació / tractament / alternatives a l'empresonament
Els programes formatius de seguretat viària són una mesura que s'aplica des de l'execució penal a la comunitat en delictes de trànsit i tenen com a finalitat reduir la reincidència dels conductors de major risc.
L'objectiu principal del treball és identificar les característiques comunes dels infractors de trànsit que fan aquest tipus d'intervenció, conèixer els factors de risc associats a aquests infractors i en quina mesura l'estat psicològic és un factor de risc en l'estil de conducció.
També es volia determinar si hi havia diferències entre les entitats que impartien la formació i avaluar l'efectivitat d'aquests programes en l'estil de conducció dels participants en finalitzar el curs.
En l'estudi, hi van participar 278 voluntaris del total de 354 infractors de trànsit que van fer el programa formatiu entre l'1 d'abril de 2009 i el 13 de febrer de 2010.
Recerca en català [PDF, 549 KB]
Recerca en castellà [PDF, 552 KB]
alcohol / alternatives a l'empresonament / delictes de trànsit / drogoaddicció
L'estudi actualitza les taxes de reincidència dels menors sotmesos a una mesura d'internament o de llibertat vigilada que van ser publicades a la recerca "La reincidència en el delicte en la justícia de menors" finalitzada l'any 2005 i que van iniciar la sèrie.
Aquest estudi ja és el cinquè del mateix tipus i, en aquest cas, segueix els joves que van finalitzar una mesura de llibertat vigilada o d'internament l'any 2006, i els segueix fins el 31 de desembre de 2009 amb l'objectiu de saber si han comès un nou delicte que hagi estat detectat per la Xarxa d'execució penal, tant de joves com d'adults.
S'ha estudiat tota la població de joves desinternats de centres, que per l'any 2006 foren 169 subjectes.
En el cas de llibertat vigilada del total de joves que finalitzaren mesura l'any 2006 (N=1.017), s'ha fet una mostra de 525 subjectes (interval de confiança:95,5%; marge d'error ±3,04; p=q=50).
Els resultats en llibertat vigilada apunten a un augment en la taxa de reincidència (28,8%) aquest darrer any.
Aquest augment s'explica en part per la incorporació al Codi Penal dels delictes de trànsit, on els joves han fet un creixement espectacular que no hi era als anys anteriors.
En canvi, en internament la taxa de reincidència ha baixat 12 punts respecte l'any anterior i és la més baixa de totes les recollides en les series fetes fins ara (50,3%).
L'estudi permet comparar de forma seriada ja cinc anys d'evolució de la taxa de reincidència juvenil després de la posada en marxa de la Llei Orgànica 5/2000, de 12 de gener, reguladora de la responsabilitat penal dels menors (LORPM).
Recerca en català [PDF, 334 KB]
Recerca en castellà [PDF, 307 KB]
delinqüència juvenil / justícia juvenil / joves / reincidència
Les regles europees per a infractors menors d'edat sotmesos a sancions o mesures concerneixen tant la imposició i execució de sancions i mesures aplicades en la comunitat com la privació de llibertat.
El seu àmbit d'aplicació respecte dels menors és paral·lel al de les normes europees sobre sancions i mesures aplicades en la comunitat (NESMC) i les normes penitenciàries europees (NPE) pel que fa als adults.
Tanmateix, va més lluny que aquestes, perquè inclou tots els menors que són privats de llibertat com a resultat de la presumpta comissió, o de la comissió, d'un delicte, independentment del lloc on estiguin internats, sia en una institució penitenciària, de protecció social o de salut mental.
Això era essencial, perquè els infractors menors que es priven de llibertat sovint tenen les mateixes necessitats, però en els diversos països europeus se n'ocupen tot un ventall d'institucions que moltes vegades són responsabilitat de diferents serveis governamentals.
Algunes d'aquestes sancions i mesures s'imposen a menors que no han estat trobats culpables; per exemple, als detinguts a l'espera de judici.
El fet que aquestes regles se n'ocupin no significa que es comprometi o restringeixi de cap manera la presumpció d'innocència.
La inclusió dels menors ha estat pensada per assegurar que també tinguin la protecció d'aquestes regles.
Aquest assaig comenta, una per una, el sentit i objectiu de cada regla europea.
delinqüència juvenil / dret internacional /drets fonamentals / drets humans / joves / justícia juvenil / menors / procediment de menors
El Consell d'Europa, a través de la sessió del Comitè de Ministres el 5 de novembre de 2008 en la 1040a reunió dels representants dels ministres, adopta la recomanació CM/R (2008)11.
El propòsit del Consell d'Europa és aconseguir una unitat més gran entre els seus membres, en particular mitjançant una aproximació de les legislacions en assumptes d'interès comú.
L'objectiu d'aquestes regles és protegir els drets i la seguretat dels infractors menors d'edat subjectes a sancions o mesures i promoure'n el benestar físic, psíquic i social quan estiguin sotmesos a sancions o mesures aplicades en la comunitat o a qualsevol forma de privació de llibertat.
Res en aquestes regles no s'hauria d'interpretar en el sentit que s'oposen a l'aplicació d'altres instruments i normes internacionals pertinents sobre drets humans més apropiats per assegurar els drets, l'assistència i la protecció dels infractors menors d'edat.
A més, les disposicions de la recomanació R(2006)2 sobre les normes penitenciàries europees i la recomanació núm. R (92)16 relativa a regles europees sobre sancions i mesures aplicades en la comunitat, s'executaran en benefici dels infractors menors d'edat en la mesura que no entrin en conflicte amb aquestes regles.
Recomanacions en català [PDF, 189 KB]
Recomanacions en castellà [PDF, 195 KB]
delinqüència juvenil / dret internacional / drets fonamentals / drets humans / joves / justícia juvenil / menors / procediment de menors
La predicció del grau d'adaptació de les persones que ingressen als centres penitenciaris és un element clau per poder minimitzar problemes regimentals i, alhora, facilitar el procés de rehabilitació.
Els elements predictors es poden fonamentar en variables psicomètriques (mesurades mitjançant qüestionaris psicològics) i també en judicis tècnics professionals, basats en l'acumulació d'experiència obtinguda pel treball.
En aquesta investigació, es validen dos qüestionaris psicomètrics que poden ser útils per predir el grau d'adaptació regimental: un de personalitat, el CPS (Cuestionario de Personalidad Situacional) i l'altre d'impulsivitat, el BARRAT (BIS-11).
Els resultats demostren que les variables del CPS prediuen millor el comportament conflictiu, mentre que la impulsivitat mesurada pel BARRAT prediu millor el comportament adaptat.
També es validen els criteris tècnics psicològic (judici tècnic emès per part del psicòleg) i criminològic (judici tècnic emès per part del jurista criminòleg).
El pas següent ha estat fer una validació creuada que consisteix en la comparació mútua entre el criteris psicomètrics i els tècnics, per veure quines variables són finalment seleccionades de cara a la predicció de la variable més rellevant de l'adaptació regimental: haver tingut o no una regressió de grau de tractament penitenciari.
Els resultats demostren que no hi ha una superioritat dels criteris psicomètrics sobre els criteris tècnics i que no estan oposats, sinó que es reforcen mútuament per millorar la predicció del grau d'adaptació regimental.
El poder predictiu de les variables seleccionades és encara més alt quan es tracta de predir l'adaptació al règim penitenciari dels interns primaris (els que ingressen per primera vegada a la presó) que quan es refereix als reincidents.
D'altra banda, s'ha baremat el qüestionari d'impulsivitat de BARRAT (BIS-11) en població penitenciària per convertir-lo en una eina de pronòstic, tant de comportament regimental com de reincidència penal.
Recerca en català [PDF, 283 KB]
delinqüència / conducta / presons / reincidència / tractament penitenciari / psicologia
L'estudi es planteja comparar la taxa de reincidència obtinguda el 2005 amb l'obtinguda l'any 2006 al centres d'internament per determinar si el perfil dels joves que van estar internats en els anys estudiats explica les diferències que es produeixen en el percentatge de taxa de reincidència juvenil.
Malgrat en el conjunt de tots els centres la variació de la taxa no és significativa, sí que ho és per alguns centres en concret.
L'estudi vol esbrinar quines diferències explicarien aquesta variabilitat en la taxa.
Els resultats obtinguts mostren que cap de les variables controlades en els expedients dels nois i que es troben informades, explica la variabilitat en les taxes de reincidència, cosa que porta a concloure que les variables significatives no estan sent recollides de manera sistemàtica amb l'actual model de treball i caldrà trobar altres formules per recollir de manera efectiva aquelles variables que realment tenen una incidència en la taxa de reducció de la reincidència delictiva juvenil.
delinqüència juvenil / justícia juvenil / joves / reincidència
L'estudi actualitza les taxes de reincidència dels menors sotmesos a una mesura d'internament o de llibertat vigilada que van ser publicades a la recerca "La reincidència en el delicte en la justícia de menors" l'any 2005.
Si en aquell estudi es recollien per primer cop dades sobre la reincidència dels joves infractors que havien entrat en el circuit de la justícia de menors després de la posada en marxa de la Llei Orgànica 5/2000, de 12 de gener, reguladora de la responsabilitat penal dels menors (LORPM), en aquest s'actualitzen les dades pel col·lectiu de joves que van ser sotmesos a mesures de llibertat vigilada i internament i que les van finalitzar durant l'any 2003.
Es fa un seguiment als joves fins a finals del 2006 per saber si han reincidit.
També s'ha seguit als joves que hagin arribat a la majoria d'edat per saber si han entrat novament en el sistema d'execució penal, en aquest cas sentenciat al compliment d'una mesura penal alternativa, o a una mesura de privació de llibertat.
L'estudi pretén iniciar una sèrie que permeti comparar els resultats anualment, de manera que puguem veure l'evolució de l'execució penal juvenil en algunes de les variables estudiades.
Recerca en català [PDF, 152 KB]
La present recerca té per objecte l'estudi de la utilització dels sistemes de control electrònic monitorat a la població penada a Catalunya.
La finalitat principal del projecte és la d'analitzar l'adequació d'aquests sistemes als fins que la llei penal, processal i penitenciària els encomana i valorar la viabilitat d'ampliació de la utilització d'aquests sistemes.
L'interès en la realització d'aquest estudi deriva de la constatació, per una banda, de l'existència d'una àmplia oferta de sistemes tecnològics, en constant desenvolupament i millora, que permeten un seguiment i control dels individus en la comunitat, i per altra banda, de la progressiva incorporació d'aquestes tecnologies en la legislació penal i penitenciària.
La recerca parteix de la base que en l'actual context de presons superpoblades, de creixent volum de la població interna en centres penitenciaris i de recerca de mesures de major control del risc, l'anàlisi de l'ús que s'ha donat a aquest recurs legal i la valoració que de la seva utilització en fan els subjectes involucrats en la seva aplicació pot resultar cabdal per al disseny de noves polítiques penitenciàries.
A més, la recerca hauria de permetre plantejar l'eventual extensió d'aquests sistemes a un major nombre de supòsits en el mateix context del tercer grau penitenciari o bé fins i tot plantejar la seva utilització en la llibertat condicional o en altres àmbits de l'execució penal.
Recerca en català [PDF, 369 KB]
delinqüència / conducta / presons / reincidència / tractament penitenciari
L'estudi es dirigeix a avaluar la capacitat predictiva sobre la violència dels instruments de judici clínic estructurat, amb una metodologia que aporti resultats comparables a estudis de l'àmbit internacional.
La investigació es va portar a terme en un hospital civil de salut mental i la mostra està composta per 114 pacients de les unitats de crònics i subaguts.
A l'avaluació inicial, l'HCR-20, el PCL: SV i el Protocol 7 van ser els instruments utilitzats per a la recollida d'informació de les variables predictors.
La variable depenent o resultat va ser registrada prospectivament per part de l'equip d'infermeria amb un instrument observacional de fàcil ús, el MOAS.
Mitjançant índexs de correlació, càlcul de riscos relatius, i anàlisis de regressió logística i corbes ROC va ser possible conèixer que l'HCR-20 i el PCL-SV són mesures vàlides per a la predicció de la violència intrahospitalària en el curt i mig termini en una mostra espanyola de persones amb malaltia mental severa.
L'HCR-20 i particularment els ítems clínics van ser els millors predictors de la violència física envers a persones i objectes.
Tant la puntuació numèrica de l'HCR-20 com el judici clínic estructurat van demostrar una precisió predictiva alta i comparable a l'obtinguda amb la versió original de l'instrument.
El PCL: SV va arribar una precisió predictiva moderada que va anar disminuint al llarg del seguiment.
Altres factors de risc com les agressions o la ira prèvies a l'avaluació també van augmentar significativament el risc de violència durant l'any de seguiment.
Recerca en català [PDF, 528 KB]
delinqüència / conducta / presons / reincidència / tractament penitenciari
En la recerca s'expliquen els resultats de la implementació d'un programa adreçat bàsicament al treball de la consciència emocional de l'intern penitenciari i la regulació d'aquesta consciència.
El motiu és que en el plantejament teòric es parteix de les constatacions de molts autors que els programes que millor funcionen en la rehabilitació i tractament del delinqüent ingressat a presó són aquells que tenen en compte no només l'ambient del delinqüent, la seva família, la seva educació escolar i formativa a nivell laboral sinó també l'estudi del seus sentiments i de manera clau la seva cognició, el seu raonament, la seva comprensió i també els seus valors.
És per això que els programes eficaços semblen ser aquells que inclouen tècniques adreçades a millorar les habilitats de raonament, la empatia, l'avaluació de les conseqüències de la seva conducta envers els altres i sobre ells mateixos, la reflexió abans de l'acció, les seves habilitats per a la resolució de problemes i també en moltes ocasions les pròpies habilitats socials poc desenvolupades.
Els resultats obtinguts analitzen les dades referents a l'impacte de la intervenció envers els interns i de manera específica envers la seva conducta.
Recerca en català [PDF, 570 KB]
delinqüència / conducta / presons / reincidència / tractament penitenciari
Aquesta recerca vol determinar quin ha estat el resultat de la formació inicial que han rebut els funcionaris penitenciaris que s'incorporen a tasques de vigilància dins dels centres penitenciaris de Catalunya dins del cos tècnic d'especialistes de serveis penitenciaris, durant el primer semestre de l'any 2007, i si aquesta formació que han rebut ha pogut influir en les actituds professionals d'aquests treballadors.
Atès que aquest tipus de curs de formació inicial és de nova implementació s'ha pogut constituir un grup experimental (314 subjectes que han fet el curs) i un grup control (113 subjectes que han entrat directament sens haver fet el curs).
El treball de camp es va dur a terme mitjançant la passació de qüestionaris pre-test i post-test, és a dir, abans de començar el curs de formació, febrer del 2007, quan va finalitzar la formació teòrica, abril del 2007, i al novembre 2007, un cop finalitzada la part teòrico-pràctica.
Els resultats mostren una vegada han passat els 6 primers mesos d'exercici professional, uns resultats clarament favorables al grup experimental i evidencien un efecte positiu en la formació rebuda respecte a les actituds professionals dels funcionaris penitenciaris.
En concret, els participants del grup experimental es perceben a sí mateixos amb una molt notable eficàcia en l'exercici de la feina penitenciària, respecte com es perceben els del grup control; així mateix els integrants del GE destaquen per una major orientació professional al servei a les persones i més alta desitjabilitat social, també manifesten una major motivació laboral intrínseca, a més a més d'evidenciar millors actituds vers els interns i major recolzament a la rehabilitació.
Recerca en català [PDF, 1,21 MB]
administració / formació / presons / seguretat penitenciària / tractament penitenciari
La següent investigació aborda el problema de la violència de gènere dins la parella en dones immigrants.
El motiu que va despertar l'interès per abordar aquesta qüestió ha sigut l'increment de casos que actualment arriben al sistema sociosanitari i juridicopenal (Instituto de la mujer, 2007). �
L'objectiu és doble, per una banda, conèixer l'impacte que han tingut els dispositius sociolegals sobre les pròpies dones immigrants, i d'altre, conèixer com el fenomen de la violència de gènere-immigració ha influït i modificat les pràctiques dins de les institucions on es desenvolupen els dispositius sociolegals.
Els plantejaments teòrics orienten envers a donar una perspectiva de gènere i d'estudis culturals en l'anàlisi del problema.
La metodologia utilitzada ha sigut de tipus qualitatiu (entrevistes obertes a informants claus: professionals dels sistema sociolegal i dones immigrants que han patit o pateixen violència de gènere en la parella).
Els resultats mostren unes dimensions que hem de considerar: (1) efectes protectors dels dispositius sociolegals i alhora efectes de desemparament, indefensió i estigmatització envers les dones, i (2) resistències per part de dones i professionals envers l'imaginari social que domina en el sistema, resistències que son mostrades mitjançant replantejaments sobre les diferències interculturals, intervencions relatives a les formes de vida particulars de les dones, la reconceptualització dels límits de la violència de gènere i la priorització de la recuperació de les dones.
Dins de les propostes suggerides, es destaca la necessitat d'unes pràctiques sociolegals que es centrin en la "ètica de la cura" (Izquierdo, 2003) per sobre de la "ètica de la sanció penal".
Recerca en català [PDF, 375 KB]
Recerca en castellà [PDF, 381 KB]
violència de gènere / immigració / dret penal / victimologia / dona / dones maltractades
Aquest treball presenta un estudi sobre les variables de risc de reincidència d'un grup de 315 delinqüents sexuals.
Els subjectes han estat obtinguts del total d'interns que van sortir en llibertat condicional o definitiva de les presons de Catalunya entre 1998 i 2003.
Una primera quantitativa on s'analitza la capacitat predictiva de 18 variables representatives de la carrera delictiva, l'incompliment de les mesures de supervisió a la comunitat, la conflictivitat a la presó, el tractament i les condicions de la condemna.
Durant un període de seguiment que va de tres anys i 10 mesos a nou anys i dos mesos s'ha enregistrat la reincidència en delictes sexuals, delictes violents, qualsevol tipus de delicte violent (tant sexual com no sexual) i reincidència general.
A la segona part, qualitativa, s'han fet entrevistes semiestructurades a un grup de 14 delinqüents sexuals dels quals nou havien reincidit i cinc estaven en llibertat condicional.
Si bé les variables més comunes a la investigació sobre delinqüència general han mostrat relació amb la reincidència general, només tres variables de la carrera delictiva han mostrat relació amb la reincidència sexual.
L'estudi qualitatiu ha permès obtenir informació sobre la influència de les variables dinàmiques més importants.
A partir de l'anàlisi del procés del delicte es configuren tres perfils de delinqüents sexuals que ja s'havien trobat a altres investigacions.
A partir de la informació obtinguda es proposen algunes orientacions pels programes de tractament.
Recerca en català [PDF, 579 kB]
delinqüents sexuals / reincidència / presons / tractament penitenciari / criminologia