Títol: Crims de la Comuna: Assassinat d'ostatges a la presó de la Roquette, París, 1871
La col·lecció d'imatges del fons Municipal de Reus conserva dues fotografies del pintor i fotògraf francès Eugène Appert (1830-1891).
L'any 1871 Eugène Appert va publicar "Els crims de la Comuna", una sèrie de nou fotografies amb escenes dels esdeveniments que van succeir amb la declaració de París com a Comuna independent, després de la derrota de França en la guerra francoprussiana i la caiguda de Napoleó III.
Aquestes dues fotografies mostren l'execució d'ostatges de la Comuna de París a les muralles de la presó de la Gran Roquette, el dia 24 de maig de 1871.
Les imatges, però, són un fotomuntatge que recreen els fets amb l'ajut d'un gran nombre d'actors que interpreten les escenes.
Appert utilitzà la fotografia per demostrar les accions sanguinàries dels revoltats.
Títol: Anunci publicitari d'un producte de cosmètica
Tècnica: document imprès, tinta sobre paper (segle XIX)
Anunci publicitari de cosmètica amb caràcters d'escriptura japonesa kanji.
Aquest text forma part dels documents procedents de l'estada a Orient d'Eduard Toda i Güell preservats en la correspondència mantinguda amb el seu oncle Josep Güell i Mercader.
Eduard Toda exercí la diplomàcia durant sis anys a la Xina (1876 – 1882) com a vicecònsol va poder viatjar dins la Xina continental, Filipines i el Japó.
El text és un full publicitari de cosmètica, en concret de pólvores blanques, escrit en kanji (identificat erròniament com a escriptura katakana).
De dreta a esquerra de la imatge: A l'interior del primer requadre de la dreta trobem la marca comercial (zona superior), el nom del producte i el nom del fabricant.
A la part central, requadre més gran, referència a la casa imperial i l'ús del producte; la descripció del cosmètic; l'adreça, el nom i el segell de l'establiment.
Al requadre de l'esquerra de la imatge el nom del comerç.
Tècnica: manuscrit, tinta sobre pergamí
Pergamí aljamiat amb talls de cancel·lació.
Obligació firmada per Pericó Sartre, fill de Berenguer Sartre, difunt, del terme de la Pineda, de cent deu sous barcelonesos, moneda de tern, a favor de Conort, esposa de Bunist Barçelay, jueu de Tarragona, a 3 calendes d'octubre de l'any 1309.
A la Col·lecció de pergamins del fons Municipal es conserva una carpeta anomenada Jueus (1275-1347) amb dinou pergamins, al dors de set d'aquests hi ha escrits breus textos en hebreu.
A Reus tenim notícies d'una petita comunitat jueva a partir de l'any 1242 situada al barri de la Merceria, al centre històric de la ciutat a les proximitats del Raval Sant Pere i de la Plaça de les Peixateries, fins a l'expulsió l'any 1492.
Títol: Reglament de la Diligència Reus - Barcelona
Reglament que estableix les condicions i obligacions dels passatgers del servei de diligència diari entre Reus i Barcelona.
El dia 1 de març de 1815, s'inicià el primer servei regular i diari de passatgers i mercaderies entre Reus i Barcelona.
El primer de tot l'estat espanyol.
Josep Brunet, empresari reusenc, fou l'impulsor de la creació d'una empresa capaç de solucionar les necessitat de transport que tenia la ciutat.
El servei va estar en actiu fins a l'any 1865, moment en que no pogué competir amb el ferrocarril.
El març d'aquest any 2015, l'Ajuntament de Reus ha commemorat el bicentenari d'aquesta efemèride amb la descoberta una placa commemorativa al carrer de Jesús (on les cròniques indiquen la situació de la fonda d'on va sortir la primera diligència) i també amb la reproducció del reglament i d'un bitllet de viatge.
Reglament de la Diligència Reus - Barcelona, 1815
Col·lecció Cartes del General Prim
Títol: Carta del General Joan Prim
Constantinoble, 15 de desembre de 1853
Tècnica: manuscrit, tinta sobre paper (segle XIX)
Carta de Joan Prim Prats a Macià Vila Mateu on descriu algunes de les operacions que es portaren a terme en el conflicte de la guerra de Crimea.
L'Arxiu conserva una col·lecció de cartes autògrafes de Joan Prim Prats (Reus, 1814 - Madrid, 1870) algunes d'elles adreçades a l'industrial Macià Vila (Igualada 1811 – Reus 1866).
Macià Vila, íntim amic del general que recolzà econòmicament les seves empreses militars, és un personatge fonamental per entendre l'expansió industrial dels filats i el desenvolupament de la ciutat de Reus.
En les cartes, escrites entre 1834 i 1870, trobem tant referències a fets històrics en els què participà, com a diversos aspectes de la seva vida privada que ens ajuden a conèixer millor aquest personatge.
Carta del General Joan Prim, núm. 38