projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Si de les diligències practicades resulten indicis racionals de delicte diferent del que és objecte de procediment o la participació de persones diferents de les inicialment imputades, s'ha d'actuar de la manera que estableix l'article 25 d'aquesta Llei o, si s'escau, s'ha d'incoar el procediment que correspongui si el delicte no és dels atribuïts al tribunal del jurat.
Si el jutge considera que de les diligències practicades resulten indicis racionals d'un delicte diferent del que és objecte de procediment o la participació de persones diferents de les inicialment imputades, aquest ha d'actuar de la manera que estableix l'article 25 d'aquesta Llei o, si s'escau, ha d'incoar el procediment que correspongui si el delicte no és dels atribuïts al tribunal del jurat.
Si el jutge d'instrucció acorda la continuació del procediment, ha de resoldre sobre la pertinència de les diligències sol·licitades per les parts, i ordenar practicar o practicar ell mateix només les que consideri imprescindibles per decidir sobre la procedència de l'obertura del judici oral i no es poden practicar directament a l'audiència preliminar que preveu aquesta Llei.
Les parts també poden sol·licitar noves diligències dins els cinc dies següents al de la compareixença o al d'aquell en què es practiqui l'última de les que s'hagin ordenat.
A més el jutge pot ordenar, com a complement de les sol·licitades per les parts, les diligències que consideri necessàries, limitades a la comprovació del fet justiciable i respecte de les persones objecte d'imputació per les parts acusadores.
Si el jutge considera improcedents les sol·licitades i no n'ordena cap d'ofici, ha de conferir un nou trasllat a les parts a fi que instin, en el termini de cinc dies, el que considerin oportú respecte a l'obertura del judici oral, i formulin un escrit de conclusions provisionals.
El jutge ha d'ordenar el mateix quan consideri innecessària la pràctica de més diligències, encara que no hagi finalitzat la pràctica de les ja ordenades.
Si el Ministeri Fiscal o alguna de les parts sol·licita la pràctica de diligències d'investigació, el jutge les ha d'ordenar practicar, o les ha de practicar ell mateix, només si les considera imprescindibles per resoldre sobre la procedència de l'obertura del judici oral i no es poden practicar directament a l'audiència preliminar que preveu aquesta Llei.
El Ministeri Fiscal i les parts també poden sol·licitar noves diligències dins els tres dies següents al de la compareixença o al d'aquell en què es practiqui l'última de les que s'hagin ordenat.
Si el jutge considera improcedents les sol·licitades i no n'ordena cap d'ofici, ha de conferir un nou trasllat al Ministeri Fiscal i a les parts a fi que instin, en el termini de cinc dies, el que considerin oportú respecte a l'obertura del judici oral, i ha de formular un escrit de conclusions provisionals.
El jutge ha d'ordenar el mateix quan consideri innecessària la pràctica de més diligències, encara que no hagi culminat de practicar les ja ordenades.
Si cap de les parts ni el Ministeri Fiscal sol·liciten, dins el termini esmentat, l'obertura del judici oral, el jutge ha d'ordenar el sobreseïment que correspongui de conformitat amb els articles 637 o 641 de la Llei d'enjudiciament criminal.
Un cop escoltades les parts, el jutge d'instrucció ha de decidir la continuació del procediment, o el sobreseïment, si hi ha causa per fer-ho, d'acord amb el que disposen els articles 637 o 641 de la Llei d'enjudiciament criminal.
Un cop escoltades les parts i el Ministeri Fiscal, el jutge d'instrucció ha de decidir la continuació del procediment, o el sobreseïment si hi ha causa per fer-ho, d'acord amb el que disposen els articles 637 o 641 de la Llei d'enjudiciament criminal i sobre la procedència de les diligències interessades.
A més, pot ordenar, com a complement de les sol·licitades pel Ministeri Fiscal i altres parts, les diligències que consideri necessàries limitades a la comprovació del fet justiciable i de les persones objecte d'imputació per les parts acusadores.
Quan dels termes de la denúncia o de la relació circumstanciada del fet en la querella, i tan aviat com de qualsevol actuació processal resulti contra una persona o persones determinades la imputació d'un delicte, l'enjudiciament del qual estigui atribuït al tribunal del jurat, amb la valoració prèvia de la seva versemblança, el jutge d'instrucció ha de procedir a dictar una resolució d'incoació del procediment per al judici davant el tribunal del jurat, la tramitació del qual s'ha d'acomodar a les disposicions d'aquesta Llei, i, en tot cas, ha de practicar les actuacions inajornables que siguin procedents.
Quan dels termes de la denúncia o de la relació circumstanciada del fet en la querella, i tan aviat com de qualsevol actuació processal resulti contra una persona o persones determinades la imputació d'un delicte, l'enjudiciament del qual estigui atribuït al tribunal del jurat, amb la confirmació prèvia de la seva versemblança, el jutge d'instrucció ha de procedir a dictar una resolució d'incoació del procediment per al judici davant el tribunal del jurat, la tramitació del qual s'ha d'acomodar a les disposicions d'aquesta Llei, i, en tot cas, ha de practicar les actuacions inajornables que siguin procedents.
Si, com a conseqüència de la resolució anterior, la llista de candidats a jurats designats per a una causa queda reduïda a menys de vint, el magistrat president ha de disposar que el secretari procedeixi al sorteig immediat, de la mateixa manera que l'inicial, dels candidats a jurats necessaris per completar el nombre esmentat, entre els de la llista biennal de la província corresponent, amb la convocatòria prèvia de les parts, i ha de citar els designats per al dia del judici oral.
Als candidats a jurats així designats els és aplicable, així mateix, el que disposen els articles 19 a 22 d'aquesta Llei.
Si, com a conseqüència de la resolució anterior, la llista de jurats de la causa queda reduïda a menys de vint, el magistrat president ha de disposar que el secretari procedeixi al sorteig immediat, de la mateixa manera que l'inicial, dels jurats necessaris per completar el nombre esmentat, entre els de la llista biennal de la província corresponent, amb la convocatòria prèvia de les parts, i ha de citar els designats per al dia del judici oral.
Als jurats així designats els és aplicable, així mateix, el que disposen els articles 19 a 22 d'aquesta Llei.
El Ministeri Fiscal i les altres parts, a les quals s'ha hagut de lliurar prèviament el qüestionari emplenat pels candidats a jurats, poden formular recusació, dins els cinc dies següents al del lliurament, perquè hi concorre la falta de requisits o qualsevol de les causes d'incapacitat, incompatibilitat o prohibició que preveu aquesta Llei.
El Ministeri Fiscal i les parts, a les quals s'ha hagut de lliurar prèviament el qüestionari a què es refereix l'article anterior, dins els cinc dies següents a ser notificades del resultat del sorteig, poden formular recusació perquè hi concorre qualsevol de les causes d'incapacitat, incompatibilitat o prohibició que preveu aquesta Llei.
Dins els cinc dies següents a la recepció del qüestionari, els candidats a jurats designats l'han de tornar, per correu amb franqueig oficial, degudament emplenat i acompanyat de les justificacions documentals que considerin oportunes, al magistrat que hagi de presidir el tribunal del jurat.
Dins els cinc dies següents a la recepció de la notificació, els designats poden presentar excusa o han d'advertir de la falta de requisits, causa d'incapacitat, incompatibilitat o prohibició que concorren en ells, davant el magistrat que hagi de presidir el tribunal del jurat, i hi han d'adjuntar la justificació documental que considerin oportuna.
El secretari del tribunal ha d'ordenar el que sigui necessari per a la notificació als candidats a jurats de la seva designació i per a la citació a fi que compareguin el dia assenyalat per a la vista del judici oral en el lloc en què s'hagi de celebrar.
La cèdula de citació ha de contenir un qüestionari, en el qual s'han d'especificar les eventuals faltes de requisits, causes d'incapacitat, incompatibilitat o prohibició que els candidats a jurats designats estan obligats a manifestar, així com els supòsits d'excusa que aquells puguin al·legar.
El secretari del tribunal ha d'ordenar el que sigui necessari per a la notificació als jurats de la seva designació i per a la citació a fi que compareguin el dia assenyalat per a la vista del judici oral en el lloc en què s'hagi de celebrar.
La cèdula de citació ha de contenir un qüestionari, en el qual s'han d'especificar les eventuals faltes de requisits, causes d'incapacitat, incompatibilitat o prohibició que els jurats estan obligats a manifestar, així com els supòsits d'excusa que aquells puguin al·legar.
Aquest qüestionari s'ha de tornar per correu amb franqueig oficial dins els cinc dies hàbils al de la seva recepció.
Amb una anticipació d'almenys trenta dies al dia assenyalat per a la primera vista de judici oral, després d'haver citat les parts, el magistrat que, de conformitat amb les normes de repartiment, hagi de presidir el tribunal del jurat, ha de disposar que el secretari, en audiència pública, faci el sorteig, d'entre els candidats a jurats de la llista de la província corresponent, de 36 candidats a jurats per cada causa assenyalada en el període de sessions següent.
Amb una anticipació d'almenys trenta dies al dia assenyalat per a la primera vista de judici oral, després d'haver citat el Ministeri Fiscal i els representants de les parts, el magistrat que, de conformitat amb les normes de repartiment, hagi de presidir el tribunal del jurat, ha de disposar que el secretari, en audiència pública, faci el sorteig, d'entre els candidats a jurats de la llista de la província corresponent, de 36 jurats per cada causa assenyalada en el període de sessions següent.
Tingui amb el magistrat president del tribunal, membre del Ministeri Fiscal o secretari judicial que intervingui en la causa o amb els advocats o procuradors el vincle de parentiu o relació a què es refereixen els apartats 1, 2, 3, 4, 7, 8 i 11 de l'article 219 de la Llei orgànica del poder judicial.
Tingui amb el magistrat president del tribunal, membre del Ministeri Fiscal o secretari judicial que intervingui en la causa o amb els advocats o procuradors el vincle de parentiu relació a què es refereixen els apartats 1, 2, 3, 4, 7, 8 i 11 de l'article 219 de la Llei orgànica del poder judicial.
Els membres en actiu de la carrera judicial i fiscal, dels cossos de secretaris judicials, metges forenses, oficials, auxiliars i agents i la resta de personal al servei de l'Administració de justícia, així com els membres en actiu de les unitats orgàniques de policia judicial.
Els delegats del Govern a les comunitats autònomes, a les autonomies de Ceuta i Melilla, els delegats insulars del Govern i els governadors civils.
Els membres en actiu de la carrera judicial i fiscal, dels cossos de secretaris judicials, metges forenses, oficials, auxiliars i agents i la resta de personal al servei de l'Administració de justícia, així com els membres en actiu de les unitats orgàniques de policia judicial i els agents de l'Administració de justícia.
Els delegats del Govern a les comunitats autònomes, a les illes i a Ceuta i Melilla, així com els governadors civils.
Els catedràtics i professors titulars d'universitats de disciplines jurídiques o de medicina legal.
Tenir l'aptitud suficient per a l'exercici de la funció de jurat.
Les persones amb discapacitat no poden ser excloses per aquesta circumstància de la funció de jurat, i l'Administració de justícia els ha de proporcionar els suports necessaris, així com efectuar els ajustaments raonables, perquè puguin exercir amb normalitat aquesta comesa.
No estar impedit físicament, psíquicament o sensorialment per a l'exercici de la funció de jurat.
No estar afectat per cap discapacitat física o psíquica que impedeixi l'exercici de la funció de jurat.
La determinació de la competència del tribunal del jurat es fa atenent el presumpte fet delictiu, sigui quina sigui la participació o el grau d'execució atribuït a l'acusat.
No obstant això, i sense perjudici del que preveu l'article 1 d'aquesta Llei, en cap cas no es pot enjudiciar per connexió el delicte de prevaricació ni els delictes connexos l'enjudiciament dels quals es pugui efectuar separadament sense que es trenqui la continència de la causa.
La determinació de la competència del tribunal del jurat es fa atenent la pena en abstracte que correspongui al presumpte fet delictiu, sigui quina sigui la participació o el grau d'execució atribuït a l'acusat.
No obstant això, i sense perjudici del que preveu l'article 1 d'aquesta Llei, no es pot enjudiciar per connexitat el delicte de prevaricació ni els delictes connexos l'enjudiciament dels quals es pugui efectuar separadament.
Els jurats que en l'exercici de la seva funció es considerin inquietats o pertorbats en la seva independència, en els termes de l'article 14 de la Llei orgànica del poder judicial, es poden adreçar al magistrat president perquè els empari en l'exercici del seu càrrec.
Els jurats que en l'exercici de la seva funció es considerin inquietats o pertorbats en la seva independència, en els termes de l'article 14 de la Llei orgànica del poder judicial, es poden adreçar a la Sala de Govern del corresponent Tribunal Superior de Justícia als efectes que s'hi preveuen.
Si, per raó de la capacitat de l'acusat, el judici del jurat s'ha de celebrar en l'àmbit del Tribunal Suprem o d'un tribunal superior de justícia, el magistrat president del tribunal del jurat ha de ser un magistrat de la Sala Penal del Tribunal Suprem o de la Sala Civil i Penal del Tribunal Superior de Justícia, respectivament.
Si, per raó de la capacitat de l'acusat, el judici del jurat s'ha de celebrar en l'àmbit del Tribunal Suprem o d'un tribunal superior de justícia, el magistrat president del tribunal del jurat ha de ser el president de la Sala o Secció Penal del Tribunal Suprem o el president del Tribunal Superior de Justícia o el magistrat de la Sala Civil i Penal en què aquests deleguin, respectivament.
Tanmateix, el legislador en el futur ha de valorar, sens dubte, davant l'experiència i la consolidació social de la institució, l'ampliació progressiva dels delictes que han de ser objecte d'enjudiciament.
El model que s'adopta exigeix, per coherència elemental, permetre, tan aviat com consti la imputació d'un fet justiciable determinat a una persona concreta, la reubicació del jutge d'instrucció que després ha de resoldre sobre l'obertura del judici oral, en una posició reforçada d'imparcialitat, amb la funció de controlar la imputació del delicte mitjançant la valoració prèvia de la seva versemblança i amb la facultat d'investigar de manera complementària sobre els fets afirmats per les parts.
I aquesta adequació només és susceptible de controlar en la mesura que el veredicte exterioritza el curs argumental que el va motivar.
f ) La conformació de l'objecte del veredicte no pot prescindir de la consideració de l'objecte del procés com a vinculat a les al·legacions de totes les parts, als interessos de la defensa i de l'acusació i, també, al seu dret a participar en la redacció definitiva amb l'audiència oportuna.
Tanmateix, el futur legislador ha de valorar, sens dubte, davant l'experiència i la consolidació social de la institució, l'ampliació progressiva dels delictes que han de ser objecte d'enjudiciament.
El model que s'adopta exigeix, per coherència elemental, permetre, tan aviat com consti la imputació d'un fet justiciable determinat a una persona concreta, la reubicació del jutge d'instrucció que després ha de resoldre sobre l'obertura del judici oral, en una posició reforçada d'imparcialitat, amb la funció de controlar la imputació del delicte mitjançant la confirmació prèvia de la seva versemblança i amb la facultat d'investigar de manera complementària sobre els fets afirmats per les parts.
I aquesta adequació només és possible de controlar en la mesura que el veredicte exterioritza el curs argumental que el va motivar.
f ) La conformació de l'objecte del veredicte no pot prescindir de la consideració de l'objecte del procés com a vinculat a les al·legacions de totes les parts, als interessos de la defensa i de l'acusació i, també, al seu dret a participar en la redacció definitiva mitjançant l'audiència oportuna.
L'article 410 de la Llei orgànica 6/1985, d'1 de juliol, del poder judicial, disciplina l'avantjudici com un tràmit precedent per tal d'exigir responsabilitat penal a jutges o magistrats, d'acord amb el règim que preveuen els articles 757 a 778 de la Llei d'enjudiciament criminal.
Tanmateix, el legislador ha volgut substituir l'avantjudici esmentat en les causes per delictes comesos per jutges, magistrats o fiscals, atribuïdes al coneixement del tribunal jurat, per una especialitat que faculta el jutge d'instrucció per practicar les actuacions de comprovació necessàries i resoldre sobre la procedència de la imputació.
c ) Aprovar les propostes que formulin els establiments sobre beneficis penitenciaris que puguin comportar l'escurçament de la condemna.
h ) Fer les visites als establiments penitenciaris que preveu la Llei d'enjudiciament criminal; el jutge central de vigilància penitenciària pot demanar per a l'exercici d'aquesta funció l'auxili judicial dels jutges de vigilància penitenciària del lloc on radiqui l'establiment que ha de ser visitat.
c ) Aprovar les propostes que formulin els establimentssobre beneficis penitenciaris que puguin comportar l'escurçament de la condemna.
h ) Realitzar les visites als establiments penitenciaris que preveu la Llei d'enjudiciament criminal.
Amb la finalitat d'homogeneïtzar progressivament el règim jurídic de les víctimes dels delictes, s'habilita el Govern per modificar el règim de rescabalaments per danys a les víctimes de bandes armades i elements terroristes, que preveu l'article 64 de la Llei 33/1987, amb les modificacions que introdueixen en aquesta precepte la disposició addicional setzena de la Llei 4/1990, i la disposició addicional dinovena de la Llei 31/1991, tot això sense perjudici de les especialitats pròpies d'aquest últim sistema.
El Reglament que es dicti per al desplegament i l'aplicació d'aquesta Llei ha de preveure que la tramitació, resolució i impugnació dels expedients de rescabalaments per danys a víctimes de bandes armades i elements terroristes, les han de substanciar els òrgans que preveu aquesta Llei.
L'import de crèdit no utilitzat a la fi de cada exercici en l'aplicació pressupostaria corresponent al fons a què es refereixen l'article 1.2 i la disposició addicional primera d'aquesta Llei s'ha d'incorporar al pressupost de despeses de l'exercici immediatament següent per acord del ministre d'Hisenda i Administracions Públiques.
L'import del crèdit no utilitzat a la fi de cada exercici en l'aplicació pressupostària corresponent al fons a què es refereixen l'article 2 i la disposició addicional primera d'aquesta Llei s'ha d'incorporar al pressupost de despeses de l'exercici immediatament següent per acord del ministre d'Hisenda.
El jutge pot ordenar la suspensió del règim de visites, estada, relació o comunicació de l'inculpat per violència de gènere respecte dels menors que depenguin d'ell.
Si no acorda la suspensió, el jutge s'ha de pronunciar en tot cas sobre la manera com s'ha d'exercir el règim d'estada, relació o comunicació de l'inculpat per violència de gènere respecte dels menors que depenguin d'ell.
Així mateix, ha d'adoptar les mesures necessàries per garantir la seguretat, integritat i recuperació dels menors i de la dona, i fer un seguiment periòdic de la seva evolució.
El jutge pot ordenar la suspensió de visites de l'inculpat per violència de gènere als descendents.
En tots els procediments relacionats amb la violència de gènere, el jutge competent, d'ofici o a instància de les víctimes, dels fills, de les persones que convisquin amb elles o estiguin subjectes a la seva guarda o custòdia, del Ministeri Fiscal o de l'Administració de la qual depenguin els serveis d'atenció a les víctimes o la seva acollida, s'ha de pronunciar en tot cas sobre la pertinència de l'adopció de les mesures cautelars i d'assegurament que preveu aquest capítol, especialment sobre les que recullen els articles 64, 65 i 66, determinar el seu termini i el seu règim de compliment i, si és procedent, les mesures complementàries a aquestes que siguin necessàries.
En tots els procediments relacionats amb la violència de gènere, el jutge competent, d'ofici o a instància de les víctimes, dels fills, de les persones que convisquin amb elles o estiguin subjectes a la seva guarda o custòdia, del ministeri fiscal o de l'Administració de la qual depenguin els serveis d'atenció a les víctimes o la seva acollida, s'ha de pronunciar en tot cas sobre la pertinència de l'adopció de les mesures cautelars i d'assegurament que preveu aquest capítol, i n'ha de determinar el termini, si és procedent la seva adopció.
Aquesta Llei estableix mesures de protecció integral la finalitat de les quals és prevenir, sancionar i eradicar aquesta violència i prestar assistència a les dones, als seus fills menors i als menors subjectes a la seva tutela, o guarda i custòdia, víctimes d'aquesta violència.
Aquesta Llei estableix mesures de protecció integral la finalitat de les quals és prevenir, sancionar i eradicar aquesta violència i prestar assistència a les víctimes.
Els recursos a què es refereix l'apartat 2 de l'article 1 generen crèdit en el concepte que, per a l'aplicació del fons, figuri dotat en el pressupost de la Delegació del Govern per al Pla nacional sobre drogues, d'acord amb el que estableix la Llei general pressupostària.
Els recursos als quals es refereix el paràgraf b de l'article 1 generen crèdit en el concepte que, per a l'aplicació del fons, figuri dotat en el pressupost de la Delegació del Govern per al Pla nacional sobre drogues, d'acord amb el que estableix el text refós de la Llei general pressupostària, aprovat pel Reial decret legislatiu 1091/1988, de 23 de setembre.
Distribuïts els recursos del fons per la Mesa de Coordinació d'Adjudicacions d'acord amb els criteris que acordi anualment el Consell de Ministres a iniciativa de la Mesa, s'han de fer, amb càrrec als crèdits esmentats al paràgraf anterior, les transferències de crèdit oportunes a favor dels diferents beneficiaris.
g ) Qualsevol altre òrgan, organisme o centre directiu de naturalesa pública que estigui integrat o vinculat o sigui dependent de l'Administració General de l'Estat, per al desenvolupament de programes o accions relacionats amb el control de l'oferta de drogues.
g ) Altres organismes públics vinculats o dependents de l'Administració General de l'Estat, per al desenvolupament de programes concrets, i d'acord amb els objectius prioritaris marcats pels òrgans del Pla nacional sobre drogues.
Una vegada complerta la mesura, l'entitat pública ha de remetre als destinataris designats a l'article 49.1 un informe final, i el jutge de menors ha de dictar una interlocutòria en què s'acordi el que sigui procedent respecte a l'arxivament de la causa.
Aquesta interlocutòria ha de ser notificada pel secretari judicial al ministeri fiscal, al lletrat del menor, a l'entitat pública i a la víctima.
Una vegada complerta la mesura, l'entitat pública ha de remetre als destinataris designats a l'article 49.1 un informe final, i el jutge de menors ha de dictar interlocutòria en què s'acordi el que sigui procedent respecte a l'arxivament de la causa.
Aquesta interlocutòria ha de ser notificada al ministeri fiscal i al lletrat del menor.