Un informe de l'OIT evidencia les diferències entre homes i dones en l'afectació de la crisi de la COVID-19.
Segons la publicació, el risc de les dones de perdre el lloc de treball és més elevat, atès que el 41% de l'ocupació femenina treballa en els sectors més afectats (allotjament, hostaleria, comerç al detall i activitats immobiliàries i comercials), xifra que supera en 6 punts la participació dels homes en aquests sectors (35%).
L'exposició femenina al virus també és superior a la dels homes, ja que el 70,6% dels efectius dels sectors essencials de la salut i el treball social són dones.
El document ressalta la baixa representació femenina en els grups de treball polítics i científics per gestionar la crisi sanitària, que no supera el 25% dels experts.
L'organisme també alerta de l'increment de les hores de treball de cura no remunerades de les dones i posa en relleu l'ascens de la violència domèstica en el període de confinament.
D'acord amb el Banc d'Espanya, el 30,6% de les ocupacions del mercat de treball espanyol es podrien desenvolupar en modalitat de teletreball.
Aquesta és una de les principals conclusions d'un informe que repassa la incidència actual del treball des de casa en el conjunt de l'Estat i analitza la seva viabilitat per ocupacions.
El document indica que el seu marge de millora per arribar al potencial màxim és de 22,3 punts, atès que només el 8,3% de l'ocupació espanyola treballava ocasionalment des del seu domicili el 2019, segons l'Enquesta de població activa (EPA).
Alguns sectors amb un nivell d'utilització actual del teletreball reduït, com el transport i l'emmagatzematge, el subministrament d'energia i l'Administració pública, tenen un potencial de creixement superior a 30 punts.
Per territoris, la Comunitat de Madrid (27,7 punts) i Catalunya (24,9 punts) són les regions amb un marge de millora més elevat.
Segons un estudi de l'empresa Deloitte, l'economia espanyola registrarà una caiguda d'entre el 8% i el 9% el 2020, seguit d'un rebot d'entre el 4% i el 5% el 2021.
Aquestes previsions s'integren en l'escenari de contenció gradual que defineix l'informe, en què les mesures públiques de suport limitarien una part important del perjudici econòmic i aconseguirien iniciar la recuperació en el quart trimestre de l'any.
El document presenta un escenari menys probable amb noves onades de contagis que implicarien una forta recessió a tot el món i una recuperació a partir de 2021.
Quant a les finances de les llars, s'ha produït una reducció de la renda bruta disponible i un augment de la taxa d'estalvi que modifica els hàbits del consumidor.
Aquests canvis impliquen la priorització del consum local i dels productes per emportar, a més d'un increment del consum en alimentació i dels productes farmacèutics.
El Comitè de Coordinació d'Activitats Estadístiques i les 36 organitzacions internacionals que en formen part han elaborat un informe amb l'objectiu d'analitzar l'impacte de la crisi de la COVID-19 en la societat actual.
Organitzacions com l'OIT, les Nacions Unides, l'OCDE, l'FMI i l'Eurostat fan un diagnòstic de les conseqüències socials i econòmiques de la pandèmia i dels canvis provocats en l'educació, el comerç internacional i l'ocupació, així com l'afectació registrada per zones geogràfiques i per a determinats col·lectius.
A escala mundial, es preveu una pèrdua del 10,5% de les hores treballades en el primer trimestre i una caiguda del 27% del comerç internacional en el segon trimestre.
En l'àmbit educatiu, el 90% dels estudiants s'han vist afectats pel tancament de les escoles (1.600 milions d'alumnes).
Pel que fa a la pobresa extrema, en el 2020 s'espera que entre 40 i 60 milions de persones passin a viure en aquesta situació.
Un estudi d'Esade presenta tres escenaris d'impacte econòmic basats en dades de mobilitat i en la capacitat de mesurament, seguiment i aïllament de casos d'infecció.
L'escenari central preveu rebrots localitzats i quarantenes parcials durant l'any, situació que implicaria un creixement de la taxa d'atur fins al 22% i una contracció del PIB del 15% en el 2020, seguit d'un repunt de l'economia del 12% en el 2021.
Per sectors, la caiguda esperada del comerç, el transport i l'hostaleria és del 31%, xifra que duplica el descens previst en els serveis (-16%) i que quadruplica l'ajust esperat en la indústria (-8%).
Addicionalment, el document dibuixa un escenari optimista que suposa el control total del virus després del període d'alarma i que estima una davallada del PIB del 9% en el 2020 i un rebot del 6% en el 2021.
També es recull un supòsit basat en la repetició de l'onada epidèmica de març, que compren una disminució del 20% en el PIB pel 2020.
Segons una enquesta de l'Eurofound, el 23% dels europeus ha deixat de treballar temporalment i el 5% ha perdut la feina de forma definitiva.
El baròmetre impulsat per l'organisme mesura les implicacions de la crisi de la COVID-19 en el benestar, el treball i la situació financera.
En relació amb el treball, el 49% de les persones treballadores a Europa (el 52% a Espanya) va experimentar una disminució de les hores treballades i 4 de cada 10 va començar a teletreballar com a resultat de la pandèmia.
Quant a la situació financera de les famílies, el 47% té dificultats per arribar a final de mes, xifra que puja 6 punts respecte del 2016 (41%).
Així mateix, una alta proporció d'enquestats europeus (38%) i espanyols (46%) afirma que els seus ingressos s'han reduït a conseqüència de la crisi sanitària.
Un article de l'empresa Brookings assenyala que el treball de les dones nord-americanes ha suposat el 91% de l'augment dels ingressos de la classe mitjana entre el 1979 i el 2018.
Així mateix, determina que la contribució femenina als guanys familiars podria continuar incrementant si es fomenta l'equilibri entre la dedicació laboral i el temps familiar per a tota l'ocupació.
Per assolir aquest objectiu, es proposa la reducció de la setmana laboral estàndard de 40 hores, la millora en l'alineació entre els horaris laborals i els escolars i la introducció de sistemes subvencionats formals de cura infantil fora de l'horari escolar.
Aquestes mesures també reforçarien la vinculació laboral contínua de les mares i la participació de les dones en el mercat laboral.
La publicació s'emmarca en una col·lecció d'articles que commemoren el centenari de la introducció del vot femení als Estats Units d'Amèrica.
El darrer informe mensual de Caixabank analitza l'evolució de les principals economies mundials i els efectes de la crisi sanitària.
D'acord amb les seves previsions, la producció espanyola caurà un 7,2% el 2020 i repuntarà un 6,9% el 2021, tot i que la contracció d'aquest any es podria intensificar si s'alenteix l'activació de les activitats productives.
Les dades d'abril de l'entitat financera indiquen una caiguda interanual de la despesa del 47,4% a Espanya, que s'accentua en la categoria d'oci (-88%) i en el turisme (-91%).
El dossier de la revista fa un pronòstic de les dinàmiques de la producció a escala mundial, que preveu l'establiment de cadenes de valor menys globalitzades i més robustes i redundants en els components clau.
També s'espera una forta digitalització i robotització en els processos productius i l'adaptació legislativa per fomentar la producció local de productes essencials.
L'Institut Sindical Europeu (ETUI) ha publicat un informe que compara els diferents programes de treball a temps reduït vigents a Europea, similars als expedients de regulació temporal d'ocupació (ERTO) utilitzats a Espanya.
El document revela que el 26,8% de l'ocupació europea es troba afectat per algun instrument de protecció temporal a finals d'abril (50 milions de persones treballadores).
L'institut identifica alguns criteris per garantir unes condicions de vida dignes, a més del manteniment del lloc de treball.
Quant al salari, recomana una cobertura mínima del 80% de la retribució original, superant sempre el salari mínim interprofessional.
Així mateix, proposa que la protecció contra l'acomiadament s'allargui després de la finalització del subsidi i que les empreses que paguen dividends o tenen filials registrades en paradisos fiscals no puguin acollir-se a aquests programes temporals.
La Universitat de les Nacions Unides ha presentat un estudi que estima l'impacte econòmic de la COVID-19 en la pobresa monetària mundial.
En concret, el document exposa els resultats de tres escenaris que recullen diferents nivells de contracció en els ingressos de les famílies (5%, 10% i 20%) i el seu efecte en les línies internacionals de pobresa.
El pronòstic indica que la població mundial que viu sota condicions de pobresa extrema (menys d'1,90 $ al dia) podria augmentar entre 80 i 420 milions, segons la reducció dels ingressos de les llars.
Les regions més afectades són l'Orient Mitjà, el Nord d'Àfrica, l'Àsia Meridional i l'Àfrica Subsahariana.
Els resultats evidencien que el progrés en la disminució de la pobresa podria revertir-se fins als nivells registrats en la primera meitat de la dècada anterior, dificultant l'assoliment de l'Objectiu de Desenvolupament Sostenible (ODS) de les Nacions Unides d'acabar amb la pobresa el 2030.
El 74% de les start-ups a escala mundial han registrat un impacte desfavorable en els seus negocis a causa de la crisi de la COVID-19, d'acord amb un baròmetre impulsat per l'empresa Wayra a 200 emprenedors de diferents països del món.
Malgrat l'afectació, el 57% dels enquestats es mostra optimista sobre l'evolució de la seva activitat i el 72% preveu mantenir o augmentar la seva plantilla durant els pròxims tres mesos.
Si bé, un 6% de l'ecosistema emprenedor pensa que cessarà la seva activitat de forma immediata.
Els sectors més afavorits per la crisi han estat els dedicats a les tecnologies educatives, de la salut o de l'àmbit de les finances.
Per contra, les empreses vinculades al turisme, al comerç al detall i als serveis per a la llar són les més afectades.
Els resultats també indiquen que la totalitat de les start-ups enquestades han adoptat el teletreball i un 85% afirma haver implementat el procés amb èxit.
El Departament de la Vicepresidència i d'Economia i Hisenda ha publicat les previsions macroeconòmiques de Catalunya per al bienni 2020-2021, amb dos possibles escenaris macroeconòmics, segons la persistència dels efectes de la crisi sanitària en l'economia i de l'estímul aconseguit per les mesures de política econòmica.
L'escenari menys desfavorable preveu una caiguda del PIB del 7,6% el 2020 i un augment del 6,5% el 2021.
Així mateix, s'espera una pèrdua destacada d'ocupació que implicaria una destrucció neta de 226.800 llocs de treball i un ascens de la taxa d'atur fins al 17,1% aquest any i una baixada posterior fins al 14,2% en el 2021.
L'escenari més pessimista pronostica uns efectes més aguts sobre el mercat de treball, que elevaria la pèrdua d'ocupació (261.800 menys) i la taxa d'atur (18%) en l'exercici actual, a més de preveure una reducció del PIB més pronunciada (-8,8%) i una recuperació menys intensa el 2021 (+5,1%).
L'OIT ha presentat una actualització de l'afectació prevista de la crisi sanitària en el mercat laboral.
La institució estima que en el segon trimestre es perdran 305 milions de llocs de treball a temps complet a escala mundial, l'equivalent al 10,5% de les hores treballades.
Aquest impacte serà més intens que el previst en el primer trimestre, amb una caiguda del 4,5% de les hores treballades i una destrucció de 130 milions de llocs de treball.
El document indica que el 68% de l'ocupació viu en països amb restriccions en l'activitat econòmica i que el 80% de les persones treballadores en l'economia submergida (1.600 milions de persones) s'ha vist greument afectat per les mesures de confinament, amb una caiguda estimada del 60% dels seus ingressos.
En relació amb les empreses, l'organisme recomana l'adopció de mesures per evitar la fallida comercial, com l'exempció temporal o la reprogramació d'impostos.
Segons la Comissió Europea, la contracció prevista del 9,4% en la producció espanyola el 2020 es recuperarà només parcialment en el 2021 (+7%).
L'elevada dependència de sectors àmpliament afectats com el turisme o l'hostaleria i les mesures restrictives de les activitats productives expliquen que l'ajust esperat a Espanya sigui un dels més severs de tots els estats membres, juntament amb el d'Itàlia.
Quant a la taxa d'atur, es preveu que a finals d'any se situí en el 18,9% i que es recuperi fins al 17% en el proper exercici.
Aquestes previsions són molt similars a les presentades pel Govern espanyol en l' informe del programa d'estabilitat 2020, que pronostica un decreixement de la producció en el 2020 del 9,2% i una recuperació del 6,8% en l'any següent.
Els resultats que l'executiu comunitari espera pel conjunt de la UE-27 comprenen una reducció del PIB del 7,7% el 2020 i un rebot del 6,3% el 2021.
L'organització Digital Future Society ha publicat un informe que examina la situació actual de les plataformes laborals i les oportunitats i els reptes de les persones treballadores d'aquestes plataformes.
El document posa en relleu el potencial de les plataformes com a punt d'entrada en els mercats laborals formals pel jovent, a més de destacar la flexibilitat en relació amb els horaris i la dedicació.
Si bé, també ressalta el desequilibri de poder existent entre les plataformes i els professionals, a conseqüència de les dificultats per establir una representació i una negociació col·lectiva efectiva.
Addicionalment, es remarca la baixa protecció social que algunes plataformes proporcionen a les persones que hi treballen.
En referència als desafiaments assenyalats, el document recull cinc iniciatives per millorar la representació de l'ocupació de les plataformes, el pagament d'impostos, la protecció social i la transparència.
L'Institut Europeu per a la Igualtat de Gènere (EIGE) ha creat una secció al seu web amb l'objectiu d'evidenciar la necessitat de considerar la perspectiva de gènere en la presa de decisions en la gestió de la crisi sanitària.
Les dades presentades indiquen que la segregació de gènere en el mercat laboral condueix a diferents nivells d'exposició a la COVID-19 per a dones i homes, ja que la participació femenina en les activitats sanitàries i en les assistencials se situa en el 76% en ambdós sectors.
Així mateix, s'adverteix del risc d'incrementar la bretxa de gènere en el treball no remunerat, que abans de la crisi ja es quantificava en 13 hores setmanals addicionals per les dones.
En aquest sentit, l'Institut assenyala la necessitat de garantir un accés assequible a alternatives formals per a la cura dels fills amb la finalitat de reduir l'afectació en la participació de la dona en el mercat de treball.
Un informe de l'empresa McKinsey quantifica en 8,6 milions l'ocupació del sector públic europeu amb necessitat de millorar les seves competències digitals.
El document evidencia l'existència d'una bretxa digital entre el sector públic i el privat que pot posar en risc la competitivitat general de la Unió Europea, atès l'elevat pes de l'ocupació pública en la regió (17% del total de persones treballadores) i la intensificació de l'ús de la tecnologia a causa de la crisi de la COVID-19.
L'estudi proposa la millora de les pràctiques de reclutament, especialment pels perfils amb habilitats especialitzades, juntament amb la potenciació de la formació continua i la requalificació dels professionals que es puguin veure més afectats per la digitalització i l'automatització.
Algunes de les habilitats a millorar són l'adaptabilitat, l'alfabetització i la interacció digital, la capacitat de resolució de problemes, la creativitat i l'anàlisi de dades complexes.
Segons un article elaborat per Esade, les dones tenen més probabilitats que els homes de perdre els seus llocs de treball des del començament de la crisi sanitària, atès l'elevada participació femenina en els sectors no essencials.
Concretament, les dones ocupades en el comerç al detall i en el servei domèstic representen el 23% i el 20% de l'ocupació femenina, mentre que els homes ocupats en aquests sectors suposen el 15% i el 3% respectivament.
L'article exposa que el 44% de les dones amb fills que estan ocupades en activitats essencials tenen parelles que treballen en els mateixos sectors.
Així, la cura dels fills durant el període de confinament pot traduir-se en una reducció de les hores de treball per aquestes dones.
La publicació proposa una sèrie de mesures per mitigar l'impacte de la crisi en l'ocupació femenina, com l'obertura dels centres escolars per als fills de les mares ocupades en els sectors elementals.
El turisme, la construcció i l'hostaleria no recuperaran el volum de negoci previ a la crisi fins al 2022, d'acord amb un estudi de Randstad.
Les estimacions presentades descarten una recuperació ràpida de l'economia, com a conseqüència de l'afectació intensa que es preveu per aquests sectors, que suposen una aportació elevada per a la producció espanyola.
El document presenta dos escenaris de recuperació de les activitats econòmiques, segons la reducció de contagis i la millora del consum, que preveuen una recuperació total en el segon trimestre de 2022 en l'escenari optimista i una reactivació completa en el quart trimestre en el pronòstic més prudent.
Alguns sectors com l'agricultura, la indústria farmacèutica i química i l'educació, retornaran aquest mateix any al nivell d'activitat anterior a la pandèmia, mentre que les activitats de telecomunicacions i els serveis financers ho faran el primer trimestre de 2021.
La Direcció General de Contractació Pública (DGCP) i l'empresa ECODES han publicat un informe que avalua el retorn de la reserva social dels contractes amb Centres Especials de Treball (CET) o amb empreses d'inserció dels anys 2017 i 2018.
El càlcul recull el valor dels impactes de la reserva social en les persones amb discapacitat, en el seu entorn familiar i per a les administracions públiques.
En conjunt, per cada euro destinat a contractes amb reserva social, el retorn estimat a la societat es quantifica en 1,89€ de mitjana pels dos períodes considerats.
De forma directa, aquesta reserva ha implicat la creació i el manteniment de més de 2.200 llocs de treball per a persones amb discapacitat.
Pel que fa a les famílies, aquesta contractació ha comportat la incorporació al mercat de treball d'un altre membre pel 27% de les unitats familiars, a causa de la reducció en el temps de cura i suport.