projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El 27 de setembre el Consorci del Besòs, el Departament de Territori i Sostenibilitat i els ajuntaments de Sant Adrià de Besòs i Badalona obren a la ciutadania el debat sobre el Pla director urbanístic (PDU) que ordenarà aquest sector, situat al voltant de l'antiga central tèrmica.
Els PDU són figures de plantejament que es focalitzen en sectors d'activitats o en peces de sòl amb un clar interès públic.
L'objectiu del pla és delimitar i ordenar un sector de nova ordenació d'unes 32 hectàrees del litoral metropolità de Barcelona i transformar, a través de directius urbanístiques, un àmbit d'unes 92 hectàrees, ocupat actualment per magatzems i àrees industrials.
El procés participatiu consta d'una sessió informativa, quatre jornades temàtiques, una sessió d'anàlisi i finalment la presentació de les conclusions.
El procés participatiu del PDU vol recollir les propostes de la població i els actors implicats, que permetin recollir la seva visió i experiència, generant un major consens sobre actuacions compartides pel conjunt del territori i el seu futur.
S essió informativa: 27 de setembre
Jornades temàtiques a l'octubre:
Dilluns 8: el futur de les tres xemeneies i de les sales de turbina de la central tèrmica.
Dilluns 15: la connectivitat del sector amb la ciutat existent, el model de mobilitat i el seu cost.
Dilluns 22: el tractament de l'espai públic connectat a les infraestructures verdes metropolitanes i la seva connexió amb el parc fluvial del Besòs.
Dilluns 29: el model d'ordenació del font edificat amb aspectes com les alçades dels edificis, l'ocupació, l'edificabilitat i els usos.
Hi podran participar els membres del Consell del Front Litoral, les entitats interessades dels àmbits social, econòmic, educatiu o ambiental i en general la ciutadania major de 16 anys, especialment la resident a Sant Adrià de Besòs i Badalona.
El seminari transversal tindrà lloc el 12 de novembre on s'analitzaran i treballaran les aportacions rebudes.
Al desembre hi haurà una jornada per exposar les conclusions del procés participatiu.
Tots els documents de cada sessió es penjaran al web per posar-los a disposició de la ciutadania.
La sessió informativa del 27 de setembre és oberta i no cal inscripció.
Per assistir a les quatre jornades temàtiques cal inscripció prèvia a través del formulari que es penjarà al web del procés participatiu i haver assistit a la sessió informativa o haver-la visualitzat a través de la gravació que es penjarà al web.
Per assistir a la jornada de la presentació de les conclusions no cal inscripció prèvia.
Totes les sessions de debat se celebraran al Casal de Cultura de Sant Adrià de Besòs, de 18.30 a 21 hores.
El seminari transversal del 12 de novembre serà de 17.30 a 21 hores.
La Comissió de Coordinació Cartogràfica de Catalunya és l'òrgan bàsic de trobada, col·laboració i coordinació entre l'Administració de la Generalitat i els ens locals en l'àmbit de la cartografia i la informació geogràfica relacionada.
La Comissió assessora el Govern i garanteix la participació dels ens locals en l'exercici de la facultat de coordinació cartogràfica i de la informació geogràfica relacionada.
La Comissió de Coordinació Cartogràfica de Catalunya és presidida pel conseller/a de Política Territorial i Obres Públiques.
Integren la Comissió un nombre de vint-i-sis membres, inclòs el president/a i les vicepresidències.
La Comissió compta amb dues vicepresidències.
La vicepresidència primera correspon al director/a de l'ICC.
Ocupa la vicepresidència segona una de les persones representants dels ens locals en la Comissió que es determini per acord d'aquesta.
La representació de la Generalitat, a més de la presidència i de la vicepresidència primera, és integrada per les vocalies següents:
a) Una persona en representació del Dept d'Agricultura, Ramaderia i Pesca.
b) Una persona en representació del Dept d'Economia i Finances.
c) Una persona en representació del Dept de Governació i Administracions Públiques.
d) Una persona en representació del Dept de Medi Ambient i Habitatge.
e) Una persona en representació del Dept d'Interior.
f) Una persona en representació del Dept d'Universitats, Recerca i Societat de la Informació.
g) Una persona en representació del Dept de Treball i Indústria.
h) Tres persones en representació del Dept de Política Territorial i Obres Públiques, inclòs l'organisme competent en geologia i geofísica.
i) Una persona en representació de l'Institut Cartogràfic de Catalunya.
Llei 16/2005, de 27 de desembre
L' Assemblea Urbana de Catalunya es constitueix com un òrgan pluridisciplinar i col·legiat compost per representants de cadascun dels departaments de la Generalitat de Catalunya, representants de l'àmbit local i representants del teixit associatiu ciutadà i empresarial.
L'aprovació i entrada en vigor de la Llei 2/1983, d'alta muntanya, va comportar la creació d'un òrgan col·legiat, el Consell General de Muntanya, que actua com a òrgan de consulta i d'assessorament en totes les qüestions relatives a la política de muntanya.
Entre les funcions del Consell General de Muntanya destaquen la de vetllar per l'assoliment de les finalitats de la Llei d'alta muntanya, assessorar el Consell Executiu en tots els temes de política de muntanya i informar preceptivament dels projectes de Pla comarcal de muntanya, de la llista de zones de muntanya i fer-ne una declaració de cada una.
És l'òrgan superior, de caràcter consultiu, en matèria de política territorial i d'urbanisme.
Informa preceptivament, amb caràcter previ, en els supòsits determinats per la normativa vigent, en matèria de política territorial i d'urbanisme.
De conformitat amb el que estableix l'article 15.3 de la Llei 8/2005, de 8 de juny, de protecció, gestió i ordenació del paisatge, el Departament de Territori i Sostenibilitat (departament competent en matèria de paisatge) ha de potenciar les activitats de les administracions locals que compleixin actuacions de promoció i protecció del paisatge, especialment les que tinguin com a objectiu la preservació dels seus valors paisatgístics, i n'ha de donar suport.
La Llei 8/2005, de 8 de juny, de protecció, gestió i ordenació del paisatge, inclou entre els principals instruments, el Fons de protecció, gestió i ordenació del paisatge per tal d'aconseguir-ho.
Millora de l'accessibilitat a les estacions de Metro i FGC
El Pla Director d'Infraestructures (PDI) 2011-2020 conté un programa específic de modernització i millora de les xarxes existents amb tres grans tipus d'intervencions a les actuals xarxes ferroviàries metropolitanes (metro, FGC i Rodalies).
Una d'elles són les actuacions de millora en infraestructura i estacions, que inclou les adaptacions pendents d'estacions a persones de mobilitat reduïda (PMR).
Les obres consisteixen fonamentalment en la instal·lació d'ascensors de vestíbul a carrer i de vestíbul a andana, així com en la creació d'encaminaments per a invidents en els recorreguts adaptats.
Tots els ascensors disposaran de doble connexió de servei elèctric per poder funcionar en cas d'avaria, i també, de sistema "rescatamàtic" perquè es pugui fer l'evacuació cap a la part superior en cas de fallida dels sistemes elèctrics de l'estació.
Aquestes obres es complementen amb la construcció de rampes.
La xarxa de metro té actualment 161 estacions, comptant les 2 estacions del funicular de Montjuïc i les 32 incloses als ramals de l'L9/L10 (12 a Santa Coloma i Badalona, 15 a la nova L9Sud inaugurada el 12 de febrer de 2016, i 5 més a L10 Sud inaugurades entre els anys 2018 i 2020).
Les noves estacions ja es projecten amb els accessos adaptats a les persones amb mobilitat reduïda.
Actualment, a la xarxa de metro s'està treballant en l'adaptació de les estacions de l'L1, L3, L4 i L5.
Les línies L2 i L11 ja estan completament adaptades des de la seva entrada en servei, així com també els trams de la nova línia L9/L10.
De les 161 estacions existents, ja estan adaptades 148, la qual cosa representa el 91,9% del total:
La Direcció General de Qualitat Ambiental i Canvi Climàtic, en col·laboració amb les quatre diputacions catalanes, inicia el procés participatiu amb els ens locals per a l'elaboració de l'avantprojecte de Llei de Qualitat Ambiental.
Un dels reptes més importants al què s'enfronten les societats modernes és impulsar el seu desenvolupament sense malmetre el delicat equilibri natural.
La protecció, la conservació i la millora del medi ambient han esdevingut en els darrers anys uns dels objectius cabdals de les polítiques dels poders públics, per tal de garantir la qualitat de vida i el desenvolupament sostenible.
El desenvolupament ja no s'ha d'entendre únicament com a un desenvolupament econòmic, sinó que requereix forçosament, a més a més, un desenvolupament ecològic i social.
En l'actual context econòmic difícil que ens duu a repensar i reformular moltes de les actuacions en diversos àmbits de la nostra vida, la intervenció ambiental de les activitats i el paper que tenen cadascun dels agents implicats (Administracions, empresaris, consultories i enginyeries, Col·legis Professionals....) té molt a veure amb la reactivació econòmica i l'emprenedoria d'aquest país, tal com estableixen els principis de la Directiva de Serveis, desplegada amplament per la normativa vigent a Catalunya.
En matèria de prevenció i control ambiental de les activitats, el marc normatiu actual establert per la Llei 20/2009, del 4 de desembre, s'ha anat ajuntant amb diverses modificacions puntuals que, entre d'altres objectius, pretenien simplificar i agilitar els diferents procediments establerts per a l'obtenció del "permís ambiental" i adequar el marc normatiu català a la legislació europea i la legislació bàsica.
La finalitat també ha estat contribuir a la reactivació econòmica i facilitar l'exercici de les activitats, sense disminuir l'exigència ambiental a les empreses ni el nivell de qualitat ambiental que ha d'assolir el país.
Tot i les adaptacions realitzades en la Llei 20/2009, la Direcció General de Qualitat Ambiental i Canvi Climàtic, com a òrgan competent en la matèria, pretén avançar cap a un nova Llei de Qualitat Ambiental que substitueixi el marc normatiu actual.
En aquest sentit, en el marc d'un procés participatiu amb els ens locals, la Direcció General de Qualitat Ambiental i Canvi Climàtic organitza, en col·laboració amb les diputacions de Lleida, Tarragona, Barcelona i Girona, quatre jornades informatives per exposar diferents aspectes de l'actual Llei 20/2009, així com les casuístiques en la seva aplicació i per altra part, avançar els objectius de l'avantprojecte de Llei de Qualitat Ambiental, que la pretén substituir.
Els objectius estratègics que planteja la nova Llei de Qualitat Ambiental, inclosa a l'Eix 2 del Pla de Govern són:
En el marc d'aquestes sessions també s'exposaran els diferents àmbits des del quals s'ha treballat i es treballa a la Direcció General de Qualitat Ambiental i Canvi Climàtic, en particular:
Foto: Miquel Jover Benjumea (Arxiu del Parc Nacional d'Aigüestortes i Estany de Sant Maurici)
Els objectius d'aquest procés de participació són:
El procés de participació s'adreça a la població dels municipis afectats i, especialment, a les organitzacions, empreses i entitats del territori que hi puguin estar directament implicades.
Autor: Vicenç Gibert Fontseré (Arxiu del Parc Nacional d'Aigüestortes i Estany de Sant Maurici)
Les zones d'especial protecció de la qualitat acústica (ZEPQA), o zones tranquil·les, són àrees que per les seves singulars característiques, es considera convenient de conservar-ne una qualitat acústica.
Els punts de referència són llocs d'especial valor astronòmic o natural que estan en zona de màxima protecció de la contaminació lumínica dels quals però, es vol augmentar el grau d'aquesta protecció.
Per tal que aquesta protecció sigui efectiva, a l'entorn de cada Punt de referència s'ha d'establir una àrea d'influència.
El Pla específic de mesures per a la (ZEPQA) i punt de referència i la seva àrea d'influència, consisteix en un seguit de mesures que pretenen garantir la conservació de la qualitat ambiental detectada a la zona.
El Pla preveu mesures per a prevenir i corregir la contaminació acústica i lumínica, com les característiques que ha de tenir l'enllumenat exterior de la zona, i intenta crear noves oportunitats de desenvolupament local mitjançant la valorització de tota l'àrea previst en el Pla com a zona tranquil·la i de qualitat del cel nocturn; i sensibilitzar a la població local i al públic visitant en el respecte al patrimoni natural i en la prevenció de la contaminació acústica i lumínica.
Aquest Pla, pel que fa a l'apartat de lumínica, serveix de base per al pla d'actuacions que requereix la candidatura Starlight, en la qual, a banda de les mesures previstes, es demana fer especial èmfasis en les activitats de caire turístic sobre l'observació de les estrelles.
A mode d'exemple, en el document adjunt trobareu el Pla específic de mesures per a la ZEPQA i punt de referència del Montsant, que va estar en fase d'informació pública aquest 2017.
El període 2016-17 es fan els estudis d'avaluació de la qualitat del cel nocturn i de la qualitat acústica de la zona, que han donat uns resultats que compleixen les condicions necessàries per sol·licitar la Certificació Starlight i per a definir l'àrea com a zona tranquil·la.
El mateix període es porta a terme l'estudi de les condicions climatològiques de la zona pel que fa a visibilitat.
Al març del 2017 s'organitza una reunió amb els ens locals i les organitzacions directament implicades en la proposta de la Certificació Starlight i es defineix un marc comú d'actuació.
Al juny de 2017 i en el marc del Pla anual de transferència tecnològica (PATT), s'organitza la Jornada "La certificació Starlight com a eina de desenvolupament turístic".
La Jornada s'adreçava a aquelles persones interessades en saber què és la certificació Starlight i les seves aplicacions dins del model turístic del territori.
Es van presentar diverses experiències sobre la generació d'economia pel que fa a la contemplació i interpretació del cel nocturn i la promoció d'infraestructures, productes i activitats en el sector del turisme sostenible: el que anomenem "turisme dels estels".
Aquest experiències provenen de diversos actors relacionats amb el Parc Astronòmic del Montsec que ostenta la certificació de reserva Starlight.
En aquesta jornada els participants apunten diverses idees que es treballaran en el procés de participació.
També es va posar de manifest l'interès de treballar el concepte de protecció envers la contaminació acústica i la definició de zones tranquil·les.
Foto: Toni Fernández (Arxiu del Parc Nacional d'Aigüestortes i Estany de Sant Maurici)
En aquesta fase inicial del procés s'ha preparat una base de dades amb els actors socials del territori implicats i un pla de comunicació amb els canals de difusió perquè el procés arribi a totes les persones i organitzacions que hi puguin estar interessades.
En aquesta fase es prepara la documentació relacionada amb el procés de participació i es publica un apartat web específic.
Paral·lelament, es treballa en la documentació associada a les candidatures Starlight que s'haurà de presentar juntament amb el Pla d'acció participatiu.
Per tal d'informar sobre les actuacions que es volen desenvolupar, així com recollir les propostes de les persones interessades i poder-les debatre, es van habilitar diferents espais de participació:
En aquesta darrera fase es redacten i publiquen els documents següents:
Abans d'iniciar la redacció d'aquesta Llei es considera important donar a conèixer els treballs previs d'aquesta iniciativa i crear un espai on es pugin debatre les visions dels agents i actors socials que conflueixen al litoral català per tal de recollir les propostes i les aportacions que en sorgeixin.
El procés de participació s'estructura en dues sessions de debat, totes dues amb el mateix contingut, distribuïdes territorialment: 18 de març de 2015 al Museu de Pesca de Palamós i 26 de març de 2015 al Port de Tarragona.
El debat va tenir com a punt de partida les reflexions i propostes que plantejava el document de treball, el qual s'entén com a document de base per al debat.
A partir d'aquí, la reflexió es va enriquir amb totes les consideracions i propostes que es puguin generar en el marc de les sessions de debat.
Les sessions van tenir una durada de 3 hores, i es van utilitzar mètodes de deliberació, primant la reflexió, l'intercanvi de punts de vista i la detecció d'elements de consens i dissens.
Una reserva Starlight és un espai natural protegit en què s'estableix un compromís per a la defensa de la qualitat del cel nocturn i l'accés a la � llum de les estrelles.
Un dels principals objectius de la declaració de Reserva Starlight és la preservació de la qualitat del cel fosc, així com també, fomentar els diferents valors associats ja siguin culturals, científics, astronòmics, paisatgístics o naturals.
Una destinació turística Starlight és un lloc visitable el qual també gaudeix d'una excel·lent qualitat del cel fosc per tal de poder contemplar el firmament i és, a la vegada especialment apte per a desenvolupar-hi activitats turístiques basades en aquest recurs natural.
Un dels principals objectius és fomentar la millora de la qualitat de les experiències turístiques.
El Parc Nacional d'Aigüestortes i Estany de Sant Maurici és un espai que, per la seva bellesa i característiques, gaudeix d'una qualitat del cel fosc excel·lent i d'una contaminació lumínica pràcticament inexistent.
Representa un exemple de protecció i conservació i, aprofitant el seu patrimoni natural, paisatgístic, cultural i científic, ara s'incorpora l'observació del firmament i el "Turisme de les Estrelles", integrant ciència i turisme.
D'aquesta manera es poden obrir noves línies d'investigació basades en aquest recurs natural, millorar la qualitat de les visites i desestacionalitzar el turisme.
S'ha previst un procés participatiu estructurat en diverses fases, que inclouen la participació interna i externa.
Més avall trobareu la informació detallada de cada fase.
Treball intern dins la Subdirecció General de Biodiversitat i Medi Natural del Departament de Territori i Sostenibilitat i reunió del Consell de Protecció de la Natura, l'òrgan de seguiment de l'Estratègia.
Dóna lloc a un document base amb una diagnosi i estructura d'Estratègia (àmbits, objectius estratègics i operatius).
Creació d'una comissió de seguiment interna de la Secretaria de Medi Ambient i Sostenibilitat (CTSMAS), amb l'objectiu de participar en la validació, esmena i aportació dels objectius operatius i accions que proposa l'Estratègia segons el document base de la fase anterior.
La CTSMAS realitza 6 reunions temàtiques, una per cada àmbit de l'Estratègia.
Del febrer al març de 2017 es programaran reunions bilaterals interdepartamentals entre el Departament de Territori i Sostenibilitat i els departaments de la Generalitat amb implicació en les polítiques de conservació de la biodiversitat, per tal d'acordar i definir objectius i accions.
La resta de departaments en queden informats a través de la Comissió Interdepartamental de Canvi Climàtic (reunió del 13/2/2017).
S'ha articulat a través de dos espais:
Formularis de propostes en línia.
Formularis oberts, per fer arribar observacions i propostes en relació amb els continguts de la proposta d'Estratègia ( fins al 2 de maig).
Entre els mesos de març i abril s'han realitzat reunions informatives sectorials (adreçades a col·lectius específics), reunions informatives territorials (obertes a qualsevol persona interessada) i sessions de debat temàtiques.
A les aportacions rebudes per les vies formals del procés de participació s'hi han sumat les rebudes per altres vies.
Totes les propostes rebudes s'han valorat per incorporar canvis i esmenes en els objectius estratègics, els objectius operatius i les accions de l'Estratègia.
Paral·lelament, durant el mes juny, el Govern ha aprovat els continguts mínims i els principis rectors de l'Estratègia.
Aquest Acord de Govern l'han promogut conjuntament el Departament de Territori i Sostenibilitat i el Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació.
El 26 de juliol de 2017 es va organitzar una sessió on es van presentar els resultats del procés de participació i el tractament i incorporació de les propostes rebudes en l'Estratègia.
La sessió va tenir lloc a la sala de Cotxeres del Palau Robert de Barcelona.
Durant el procés s'han rebut més de 700 aportacions, que han permès reorientar significativament l'enfocament de l'Estratègia.
Finalment, el 17 de juliol de 2018 s'aprova l'Estratègia per Acord de Govern.
El proper 27 de novembre a les 17.30h al Palau de Pedralbes de Barcelona, s'organitza un acte de presentació de l'Estratègia, presidit pel conseller de Territori i Sostenibilitat i obert a totes les persones interessades.
L'any 2009 es va dur a terme un procés participatiu vinculat a l'elaboració de la llei de la biodiversitat.
Al DOGC núm. 5624, de 7 de maig de 2010, es va publicar l'anunci d'informació pública de l'Avantprojecte de llei de la biodiversitat i el patrimoni natural, el procés d'aprovació del qual es va interrompre amb la dissolució del Parlament de Catalunya previ a les eleccions de novembre de 2010.
Procés de participació que, durant el 2011, va permetre conèixer les visions dels agents i actors socials relacionats amb l'àmbit de l'ecodisseny i comptar amb la seva implicació.
L'objectiu del procés va ser recollir i debatre les propostes i aportacions d'aquests col·lectius a través de diversos espais de participació, de diàleg i d'informació compartida.
Redacció del document base (juliol - setembre 2011)
L'any 2010 es va redactar una primera proposta del document base del Programa català d'ecodisseny 2012 – 2015, que en recollia els eixos i les línies d'actuació.
Per elaborar-la es van considerar les aportacions de diverses entitats i organitzacions vinculades amb la temàtica, recollides a través d'una sessió de debat.
Inici del procés de participació (octubre 2011)
El 25 d'octubre de 2011 va tenir lloc al Palau Robert la sessió d'inici d'aquest procés.
En la sessió es va presentar el document base i el procés de participació per a l'elaboració del Programa català d'ecodisseny 2012 - 2015.
L'acte va ser presidit per Pere Poblet, sotsdirector general d'Intervenció i Qualificació Ambiental, i pel Josep Maria Tost, director de l'Agència de Residus de Catalunya.
La sessió va comptar també amb la conferència "Present i futur de l'ecodisseny" a càrrec d'Ivan Capdevila, director tècnic de l'Estudi Ramon Folch i Associats, SL.
Propostes de mesures i accions (octubre - novembre 2011)
En aquesta fase es van recollir i debatre propostes de mesures i accions que posteriorment van ser considerades en la redacció del Programa.
En aquest sentit, es van obrir dos espais: