Manel Fernández, com a responsable del Servei de Prevenció de Riscos Laborals, i Ismael Carmona, com a responsable de protecció de dades, són els coordinadors dels continguts dels programes de formació en prevenció de riscos laborals i en protecció de dades.
Aquests programes s'adrecen a tots els empleats (aproximadament 14.000) que depenen del Departament de Justícia.
Es tracta d'una iniciativa de la Secretaria General del Departament, que n'ha encarregat la realització al Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada.
L'objectiu del Departament és formar aquests empleats en els pròxims tres anys.
Per aquest motiu, ens ha semblat convenient d'entrevistar-los per conèixer aquests programes de formació, com es duran a terme i quins objectius s'hauran d'haver assolit un cop finalitzat el període de formació.
Manel Fernández, cap del Servei de Prevenció de Riscos Laborals del Departament de Justícia, entre les seves funcions hi ha la de coordinar un equip humà amb la finalitat de vetllar perquè els treballadors del Departament puguin fer les seves tasques en un entorn laboral tan exempt de riscos com sigui possible.
Ja fa molts anys, des de la seva creació l'any 1999, que el Servei fa formació preventiva per al personal del Departament.
Enguany s'està preparant el Curs d'autoaprenentatge de prevenció de riscos laborals per al Departament de Justícia; pots explicar-nos la importància i necessitat d'aquesta formació?
Els treballadors del Departament, i de qualsevol altra organització, han de conèixer els riscos per a la seva seguretat i salut que comporta el desenvolupament de la seva feina, així com també les mesures que cal adoptar per eliminar-los o, si no és possible, minimitzar-ne els efectes.
La formació en la prevenció dels riscos derivats de la feina no només és fonamental i necessària per preservar la salut dels treballadors, sinó que és un dels eixos fonamentals en l'activitat preventiva que la llei imposa als titulars de les empreses.
El programa es proposa d'arribar a tots els treballadors del Departament de Justícia per tal que prenguin consciència dels riscos laborals del seu respectiu lloc de treball i de les mesures que cal adoptar per fer minvar aquests riscos.
Quins canvis aportarà aquesta formació als treballadors, quines millores aportarà a la seva feina?
I com revertirà en l'organització?
Conèixer els riscos laborals i la manera d'evitar-los aporta valor al desenvolupament de la feina i és una eina fonamental per evitar els accidents de treball.
A més, el coneixement afavoreix la millora contínua, ja que, com més formació tenim, més accions, actituds i idees podem aportar a la prevenció.
Fes-nos cinc cèntims del programa formatiu: objectius, materials, metodologia formativa, estructura de la formació (mòduls formatius), etc.
La formació en prevenció que el Departament ha ofert fins ara al seu personal, malgrat que des de l'any 2000 s'ofereix mitjançant la col·laboració entre el CEJFE i el Servei de Prevenció, no ha aconseguit arribar de manera sistemàtica a tot el personal del Departament.
Així, l'objectiu principal d'aquest programa és aconseguir que tot el personal del Departament estigui format sobre els riscos laborals específics detectats en el seu lloc de treball.
També es vol millorar la integració de la cultura preventiva en l'organització i implicar-hi directament els comandaments i directius en tots els nivells jeràrquics del Departament, ja que se'ls oferirà, a banda de formació en els riscos del seu lloc de treball, formació de nivell bàsic en prevenció.
Altres objectius del programa són introduir canvis en la manera d'administrar la formació per tal de fer-la més motivadora i atractiva per als assistents, ja sigui de manera presencial o virtual, i també integrar en un únic programa les actuacions de sensibilització i prevenció i les accions formatives tradicionals.
La metodologia formativa que es proposa és de doble condició, presencial i virtual, segons els cursos, de l'àmbit laboral del personal al qual s'adreça i del volum previst de personal a formar.
Els cursos s'estructuren entorn d'uns mòduls formatius relatius als riscos laborals i elaborats ad hoc per al programa.
Aquests mòduls s'integren en cada curs segons els riscos detectats per a aquell col·lectiu concret, convenientment adequats i en el nombre necessari per poder-los abordar tots.
A tall d'exemple, el curs adreçat a formar en els riscos específics del personal que treballa en oficines conté mòduls sobre tasques administratives, emergències, riscos psicosocials, seguretat vial i manipulació de càrregues.
O el curs adreçat a formar en els riscos específics dels educadors dels centres de justícia juvenil conté mòduls sobre els riscos propis d'aquest lloc de treball, sobre emergències, riscos psicosocials, seguretat vial, manipulació de càrregues i riscos biològics.
Quins són els aspectes positius d'oferir la formació mitjançant la col·laboració entre el CEJFE i el Servei de Prevenció?
Fonamentalment, la confluència de dues sinergies complementàries i experimentades en les seves activitats respectives; i també, d'una banda, la capacitat organitzativa i de gestió de la formació i, d'altra banda, el coneixement de primera mà de les matèries objecte de la formació.
La funció dels comandaments és essencial; sense la seva participació i col·laboració no seria possible portar a terme el projecte.
D'una banda han de ser un element motivador, amb l'exemple de la seva participació com a personal que es forma, i han de fomentar la participació dels seus col·laboradors.
D'altra banda, han de ser un element facilitador i intentar que els obstacles organitzatius siguin mínims per tal que el personal pugui fer les activitats formatives.
La implicació dels treballadors s'ha de manifestar en la participació en els cursos dels quals són destinataris, així com en la devolució crítica que n'han de fer, cosa que ens permetrà millorar els continguts i les metodologies de cada curs de manera continuada, edició rere edició.
Ismael Carmona és coordinador al Gabinet Tècnic del Departament de Justícia.
Entre les seves funcions en l'àmbit de la seguretat de la informació (administració general, execució penal i administració de justícia) hi ha les de coordinar la implantació de la política i les mesures de seguretat, impulsar la normativa i els procediments interns, assessorar les unitats, coordinar les actuacions en els procediments davant les autoritats de control i dissenyar i executar l'auditoria de seguretat preceptiva.
Més enllà de la seguretat de la informació, fa tasques de coordinació de projectes i auditories internes.
Des de l'any 2006 col·labora amb el Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada i altres organismes públics en la formació en matèria de protecció de dades i de seguretat de la informació.
Enguany estem creant els cursos bàsics d'autoaprenentatge en protecció de dades personals per al Departament de Justícia; pots explicar-nos la importància i necessitat d'aquesta formació?
Aquesta formació respon a la necessitat de donar compliment al mandat legal i, alhora, respondre les demandes d'altres autoritats de control, que ens exigeixen que formem en matèria de protecció de dades a tothom que treballa tractant dades de caràcter personal, definició que en la pràctica abasta tots els treballadors del Departament.
El model dels darrers anys, amb cursos presencials específics i un curs bàsic provinent de l'EAPC amb places limitades, ha resultat d'eficàcia limitada davant de l'objectiu de formar tots els treballadors del Departament en un termini raonable.
És molt important i necessari disposar d'un personal format que sàpiga les seves obligacions i els principis bàsics que li permetin decidir què pot i què no pot fer en recollir, tractar o cedir dades.
Això és essencial per a qualsevol administració, i encara més per a la nostra, atès que treballem amb matèries sensibles.
Quins canvis aportarà aquesta formació als treballadors?
Quines millores aportarà a la seva feina?
Com revertirà en l'organització i els seus usuaris?
L'objectiu d'aquesta formació és donar als treballadors unes eines bàsiques que, juntament amb els recursos que els ofereix l'organització (intranets, referents, bústia de consultes), els permetin de fer la seva feina diària amb garanties de complir totes les mesures de seguretat, i també prendre decisions de tractament acurades, detectar les possibles mancances i comunicar-les als responsables.
L'organització percebrà una disminució dels riscos d'una gestió de la informació amb personal no correctament format, de manera que disminuirem els incompliments de la llei i, per tant, les reclamacions i els procediments sancionadors.
Fes-nos cinc cèntims del programa formatiu: objectius, calendari, materials, metodologia formativa, estructura de la formació (mòduls formatius), etc.
El curs bàsic es farà en modalitat virtual d'autoaprenentatge amb un tutor per a cada grup dins del campus virtual del CEJFE.
Hi haurà un mòdul bàsic comú per a tot el personal i tres mòduls personalitzats per als tres principals àmbits de treball: administració general, execució penal i administració de justícia.
Els materials s'han creat expressament per a aquest curs i deriven dels emprats en la formació presencial dels diferents col·lectius els darrers anys, però han estat adaptats al nou format i la nova metodologia pedagògica.
El curs, que dura 2 setmanes, està dividit en diversos mòduls que cal seguir segons un calendari fixat i que inclouen proves d'assoliment de coneixements per a cadascun.
Quins són els aspectes positius d'oferir la formació a través de la col·laboració entre el CEJFE i el Gabinet Tècnic?
Aquesta col·laboració permet fer una formació molt més propera als professionals, i fer-la de manera molt més especialitzada i singularitzada en comparació amb altres productes que hi ha en altres àmbits.
Permet que el coneixement intern de l'organització flueixi en les dues direccions i que, alhora que es forma el personal, es doti l'organització d'una xarxa de comunicació per a la millora interna.
I, per descomptat, permet recolzar-se en l'estructura i el coneixement de què ja disposa el CEJFE.
Això és el que ha fet viable un projecte com aquest, amb l'abast i termini que es va marcar des de la direcció del Departament de Justícia.
Els comandaments i els treballadors han de ser conscients de la importància estratègica del compliment legal en matèria de privacitat en l'època que estem, en què l'Administració està cada vegada més immersa en la societat de la informació, amb un impuls molt important de la interoperabilitat i la comunicació interadministrativa.
En un escenari com aquest, que presenta nous i més grans riscos en la gestió de la informació personal que no pas el model tradicional, ja pràcticament desfasat, els treballadors han de conèixer perfectament la matèria, no només per complir la llei, sinó també per garantir els drets fonamentals dels ciutadans i contribuir a fer l'Administració més eficaç.
Fa uns dies, en una reunió de responsables d'escoles i instituts de formació per a empleats públics, un dels assistents més veterans preguntava (amb curiositat barrejada amb un punt d'escepticisme) si es podien articular propostes reals d'aprenentatge informal en les organitzacions i de quina manera es podien dur a terme, i opinava que, atès el caràcter no formal de la majoria d'aspectes tractats, els seus objectius es devien basar més en la teoria que en fets i evidències.
Abans d'aprofundir en aquesta polèmica, li vaig fer dues observacions prèvies.
Els espais informals dins de les organitzacions existiran sempre
Per molta intencionalitat i planificació que corporativament intentem introduir en les organitzacions, els espais informals continuaran existint-hi.
En tot cas, el més probable és que s'estenguin a altres àmbits més marginals els aspectes informals que abans se cenyien només a les zones més centrals de l'organització.
S'aconsegueix –per dir-ho d'aquesta manera– eixamplar la seva influència corporativa, però no substituir-la.
L'espai informal compleix una missió d' oxigenació de l'organització que sempre serà necessària.
Però llavors, què hi guanyem des del punt de vista corporatiu amb aquest moviment de desplaçament?
En el cas dels aprenentatges, molt.
Hi ha aprenedors informals molt hàbils i n'hi ha també d'ineficients.
Introduint en l'organització dinàmiques que s'apropien de les característiques de la informalitat possibilitem que tothom se'n beneficiï.
Objectivament millorem les capacitats d'aprenentatge de les persones i de l'organització.
Els intents basats en agents individuals han fallat
Els acostaments i les metodologies d'impuls d'aquesta mena d'aprenentatges basats en l' activació d'agents i de dinamitzadors no han tingut èxit.
En organitzacions burocràtiques on la cultura i el segell institucional estan tan marcats, aquests elements nous que se separen de les rutines establertes són fàcilment fagocitats per l'organització.
O, el que és el mateix, aquests agents acaben cremats abans que puguin obtenir-ne cap mena de resultat.
Concretament en el Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada (CEJFE), en aquests darrers tres anys, hem après de forma dolorosa que experiències que vam impulsar temps enrere (REGAL o, més tard, DAI), si no anaven acompanyades d'accions més globals que milloressin la seva ubicació/acció en l'organització, no prosperaven.
Després d'aquesta intervenció, i guanyada ja una certa complicitat i empatia amb el meu interlocutor, li vaig explicar un nou projecte (anomenat CCCB: compartir i crear coneixement a Brians 1) que creiem –aquesta vegada sí– que s'està configurant com un prototip d'aprenentatge informal organitzacional que podria tenir èxit.
Li vaig explicar en quins principis es basa i com s'organitza.
Els principis que inspiren aquest nou programa d'aprenentatge informal són els següents:
El programa CCCB1 (Crear i Compartir Coneixement a Brians 1) pretén impulsar espais rics en estímuls per a la creació i la compartició d'aprenentatge en l'entorn laboral dels equips de tractament del Centre Penitenciari Brians 1.
Compta amb un equip de 100 persones aproximadament.
Establir una dinàmica de creació i compartició de coneixement, impulsada per noves figures dinamitzadores que fomentin la capacitat de millora dels aprenentatges dels integrants dels equips de tractament.
L'espai compartit d'Aprenentatge CCCB1 està estructurat en quatre apartats:
La informació de cada un d'aquests espais estarà disponible a través d'Internet mitjançant una plataforma interna a concretar.
La captura i distribució de la informació del primer espai serà presencial, però es podrà seguir, emmagatzemar i reproduir a través de la plataforma quan sigui necessari.
Es va fer una reflexió compartida amb tot l'equip promotor del CCCB1 segons aquesta metodologia:
Equip de planificació i direcció
Formen part de l'equip de planificació i direcció els directius dels equips de tractament, directius de la Direcció General de Serveis Penitenciaris i els coordinadors del CEJFE.
Ponència de Sebastià Serrano: La importància de la comunicació (en el marc del Seminari de mesures penals alternatives)
9 de juny de 2016, de 9 a 10.30 h
XI Jornada de Prevenció i Mediació Comunitària.
L'assetjament entre iguals: arrels, tractament i prevenció
Exposició de Sant Jordi "Lectura i presó".
Obres seleccionades del IV Concurs de fotografia a centres penitenciaris
Accés lliure fins al 15 de juliol, a la planta -1 del CEJFE, de 8 a 20 h
IV Congrés Internacional EDO 2016."Aprenentatge situat i aprenentatge connectat: implicacions per al treball"
Ja podeu consultar la valoració que s'ha fet del Congrés, que va tenir lloc els dies 11, 12 i 13 de maig de 2016.
Audiorelats, videorelats, fotorelats, narratives digitals, dMagaZines, documenTIC, etc. des dels centres penitenciaris catalans.
La professió de community manager s'ha convertit en una de les més necessàries i imprescindibles per a qualsevol empresa que vulgui establir canals de comunicació amb els seus usuaris i consumidors en les xarxes socials.
Aquest llibre ofereix una visió global per conèixer les seves claus i conceptes essencials.
Aprendràs a gestionar la imatge de la teva empresa a Internet i a les xarxes socials de la mà de l'especialista Óscar Rodríguez Fernández.
En un context d'economies cada cop més orientades al sector serveis, els treballadors que estan en contacte directe amb el públic han de ser capaços d'ajustar les seves emocions segons el tipus de client que estiguin atenent.
Per a què serveix el treball emocional?
Quines conseqüències té per als treballadors, per a les organitzacions i per als clients?
Aquestes són algunes de les preguntes que es plantegen i es desenvolupen en aquest llibre.
Slack és una aplicació de missatgeria corporativa i treball col·laboratiu.
Unifica totes les comunicacions en un sol arxiu, les converses es poden organitzar en canals oberts o privats, són indexades i cercables de manera instantània, compartibles i disponibles en qualsevol dispositiu.
S'integra i sincronitza amb serveis externs (com Dropbox, Box, Google Drive, Twitter, MailChimp, IFTTT i molts d'altres).
Es tracta d'un servei freemium.
Disposa d'aplicació per a Android, iOS, Windows Phone, i també per a escriptori (Windows, Mac i Linux).
Altres serveis similars són HipChat, Bitrix24 o eXo Platform (de codi obert).