projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
VII Festival Internacional d'Orgue Mataró-Barcelona Jaume Isern
El programa de concerts del Fiorgue 2018 és el següent:
Església del Convent de les Carmelites
La forma sonata des del Barroc fins al segle XX
La gran tradició alemanya de les fantasies
Missa amb cant gregorià alternat amb versos del segle XVII a l'orgue
Amb Ulrich Walther, Raúl Prieto i Konstantin Volostnov
Extra: Concert - Concurs dels estudiants de l'Acadèmia
C. de Sant Francesc d'Assís, 25
L'Associació ADEP.CAT per a la Divulgació, l'Ensenyament i la Promoció de la Música Catalana, presenta un espectacle on paraula, música i imatge es mesclen amb la voluntat d'interepel·lar públics de totes les edats a través de l'audició de 22 cançons breus i originals que sumen la sonoritat dels instruments de la tradició universal als d'arrel catalana.
Aquesta és ja la tercera producció del NewCat · The New Catalan Ensemble, liderada pel pianista i compositor Joan Díaz (la precedent, Ruralisme il·lustrat, la va dirigir el graller Manu Sabaté), i s'emmarca dins la commemoració, aquest 2020, del 50 aniversari de la mort del "Príncep dels poetes", Josep Carner.
A recer del Bestiari, el NewCat publica un llibre - disc de factura excel·lent que inclou l'enregistrament de les cançons i dels poemes recitats, un pòster i un llibre amb els versos de Carner i les il·lustracions creades per a l'ocasió per alumnes de l'Escola Massana, becats per NewCat i comissariats pel multi premiat il·lustrador Arnal Ballester.
VÍDEO Teaser de l'estrena en concert (format ampliat)
Espectacle en dos formats: trio, apte per a escoles, biblioteques i centres cívics i en format sextet per a concerts
Amb les veus solistes de Carles Belda i Gemma Abrié, i la col· laboració especial del multi instrumentista Manu Sabaté, el NewCat presenta un llibre - disc de factura acurada que inclou il·lustracions creades per a l'ocasió per alumnes de l'Escola Massana, becats per NewCat i comissariats pel reconegut il·lustrador Ar nal Ballester.
INTÈRPRETS Carles Belda, veu i acordió; Gemma Abrié, veu i contrabaix i Manu Sabaté, tenora, clarinets, gralla, etc.
Una producció d'ADE P (Associació per a la Divulgació, l'Ensenyament i la Promoció de la Música Catalana) i Seed Music · seedmusic.eu
Disc a la venda abans i després de l'actuació
Preu de l'espectacle: 500€, exempts d'IVA*
* L' associació ADEP.CAT té la consideració d'entitat de caràcter social, prevista a l'article 20.3 de la Llei 37/1992, de 28 de desembre, de l'Impost sobre el Valor Afegit.
Per aquest motiu gaudeix de l'exempció d'aquest impost, en la prestació de serveis, pre vista a l'article 20.1 de l'esmentada llei.
El format de concert d'aquest projecte és un sextet, amb Gemma Abrié i Carles Belda com a veus solistes, i amb la col·laboració especial del poeta i rapsode Josep Pedrals.
Recitació de Josep Pedrals (optativa)
Gemma Abrié, veu i contrabaix i Carles Belda, veu i acordió
Una producció d'ADEP (Associació per a la Divulgació, l'Ensenyament i la Promoció de la Música Catalana) i Seed Music [URL].
Amb el suport del Departament de Cultura
Disc a la venda abans i després de l'espectacle.
Preu de l'espectacle: 3.000€ + IVA (inclou el sextet + tècnic de so)
Preu de l'espectacle amb recitador: 3.500€ + IVA (inclou el sextet + recitador + tècnic de so)
Exposició de petit format que repassa totes les facetes de Joan Perucho amb la voluntat de despertar l'interès cap a la seva obra.
Es presentarà el Perucho poeta, autor de novel·les d'aventures, crític d'art, gastrònom i bon vivant i escriptor de diari.
La prioritat d'aquestes exposicions és crear una eina divulgativa i fàcil d'itinerar.
Una proposta ideada per Julià Guillamon i dissenyada per Marc Valls.
L'exposició compta amb diverses còpies que s'itineren de manera simultània des de la Institució de les Lletres Catalanes, Biblioteques de la Generalitat de Catalunya, Acció Cultural del País Valencià i el Departament d'Educació.
La galeria d'art Anquins inaugura l'exposició d'escultura i dibuix "Cuirasses", de Teresa Riba.
Exposició centrada en la dona i les seves emocions.
El dijous 17 de setembre de 17 a 21 h - visites personalitzades amb l'artista.
Exposició "Art i valors de Palau Ferré"
Exposició virtual "Nosaltres som festa"
Drama, instal·lació acústica de Vicens Vacca
L'Acadèmia Valenciana de la Llengua i la Institució de les Lletres catalanes signen, per primera vegada, un conveni marc per a la col·laboració cultural en activitats relacionades amb la promoció de la literatura.
Les actuacions de cooperació aniran concretant-se de manera individualitzada mitjançant l'aprovació de convenis específics que recolliran el detall de les accions desenvolupades conjuntament cada any.
[Imatge d'arxiu: Acadèmia Valenciana de la Llengua]
El president de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua (AVL), Ramon Ferrer Navarro, i el director de la Institució de les Lletres catalanes (ILC), Oriol Ponsatí-Murlà, han signat per primera vegada un conveni marc entre aquestes dues institucions per a la col·laboració cultural en activitats relacionades amb la promoció de la literatura.
El conveni entre aquestes dues institucions, que té caràcter d'acord marc, reflecteix les competències pròpies d'ambdós organismes en relació al patrimoni literari comú i posa les bases perquè la Institució de les Lletres Catalanes i l'Acadèmia Valenciana de la Llengua puguin desenvolupar programes i accions de manera conjunta en aquest àmbit, amb l'objectiu d'afavorir l'intercanvi d'escriptors en llengua catalana entre el Principat i el País Valencià i treballar per un major coneixement del patrimoni literari d'aquests dos territoris.
El conveni marc estableix la constitució d'una comissió de seguiment mixta, formada per dos membres representants de la ILC i per dos acadèmics de l'AVL, que s'encarregarà de vigilar el desplegament, l'aplicació i la interpretació del conveni.
Pel que fa les actuacions concretes de cooperació, aniran definint-se de manera individualitzada, a l'empara del conveni marc, mitjançant l'aprovació de convenis específics que en recolliran els detalls.
El conveni marc, que entrà en vigor a tots els efectes a partir de la seva signatura el passat setze de juliol, tindrà una vigència de quatre anys i se'n podrà acordar la pròrroga per un període de fins a quatre anys addicionals.
El poeta, traductor i crític Víctor Obiols va presentar l'any 1997 al Festival Internacional de Teatre de Sitges una escenificació integral del poema Nabí, de Josep Carner, amb música i actors.
Evocant aquella posada en escena, i en homenatge al considerat poema màxim de Carner, en el cinquantenari de la mort del poeta, ofereix, en aquest "one-man-show", el recitat de passatges significatius del Nabí amb una visió crítica complementària, de manera que l'acte queda entre el recital i la lectura comentada, un sublimat que no acaba de ser ni una cosa ni l'altra.
Es tracta d'una hibridació, i el que en resulta és una aproximació a la poesia en la seva oralitat plena, en la seva pura elocució musical (un dels grans dons de la poesia carneriana), sense posar especial accent en l'especulació merament criticoteòrica, i on, tanmateix, el rapsode guia l'oient en les successives "jornades" que constitueixen els 10 cants, caminant junts en aquesta LECTURA I COMENTARI DE FRAGMENTS DEL NABÍ en el coneixement i la interpretació del mite del Jonàs carnerià.
Víctor Obiols estudià llengües clàssiques a la UB, fou lector de català a les Universitats de Bristol i Southampton, i es doctorà (Ph.D.) amb un estudi sobre la poesia de Joan Ferraté.
Ha exercit la docència a la Facultat de Traducció i Ciències Humanes de la Universitat de Vic, a la UPF, i ha ofert cursos de poesia a l'Ateneu Barcelonès.
Ha traduït obres de Shakespeare, Mallarmé, Wallace Stevens i Oscar Wilde, i exerceix la crítica literària al diari ARA.
Dirigí durant 5 anys el Festival Internacional de Poesia de Barcelona i fou comissari del Cafè Lebab (Festival de les Arts de la Paraula) celebrat a Can Ricart i auspiciat per Linguamón-Casa de les Llengües l'any 2010.
E s formà com a musicoterapeuta i, amb el pseudònim de Víctor Bocanegra, ha editat una sèrie d'àlbums que inclouen cançons de collita pròpia, musicacions de poesia de Pepe Sales, Villon, Carner, Vinyoli, Arderiu, Verdaguer, Solà, i versions al català, interpretades per ell mateix i un trio de jazz, de peces de l'anomenat Gran Cançoner Americà ( Poesies de Broadway, 2019 ).
Durant aquesta primera prova pilot hi hauran sis lectures.
La tercera lectura impulsada per la Institució en el marc de la commemoració de l'Any Joan Perucho serà l'adaptació en còmic del Llibre de cavalleries de Joan Perucho amb moderació de Toni Benages, autor del còmic juntament amb Julià Guillamon.
La lectura començarà el 15 de juny.
A més, del Llibre de cavalleries, també es llegiran Les històries naturals i Els homes invisibles, tres de les noves edicions que s'han publicat amb motiu de l'Any Perucho.
Pots inscriure't a la lectura buscant-nos a l'aplicació o escanejant aquest codi QR
Llibre de cavalleries, de Joan Perucho, relata un viatge en el temps.
De la Costa Blava dels anys seixanta, plena d'elegància i glamur, a la Costa Brava.
I d'allà, a Sicília, Egipte, Abissínia, els deserts d'Aràbia, Palestina i la Grècia Catalana, en una aventura extraordinària que duu el jove Tomàs Safont als temps gloriosos de la Companyia Catalana d'Orient, a l'edat mitjana.
En aquesta esplèndida versió en còmic, de Julià Guillamon i Toni Benages i Gallard, la novel·la de Perucho té l'aire d'una pel·lícula de la Nouvelle Vague, una superproducció on Sean Connery, Brigitte Bardot i Jeanne Moreau fan els papers protagonistes.
Castells, deserts, selves, terres de meravella i també Ulm, la ciutat de l'horror i de la mort recreen el món de Joan Perucho, ple d'humor, màgia i poesia.
Vint-i-quatre novel·les publicades l'any 2018 han estat seleccionades com a candidates a guanyar el Premi Òmnium a la millor novel·la en llengua catalana de l'any.
Es tracta de la segona edició del guardó més ben dotat econòmicament a obra publicada: 20.000 euros directes per al guardonat i 5.000 euros més destinats a promoció.
Les obres han estat seleccionades per un comitè d'experts format per l'editor Bernat Puigtobella, el cap del servei de Biblioteques de la Generalitat de Catalunya Josep Vives, i les llibreteres Mireia Perelló i Olga Federico.
A partir d'aquesta llista, un jurat independent i de prestigi format per Maria Dasca Batalla, Roser Cabré Monné, Carme Gregori Soldevila, Xavier Pla Barbero i Oriol Izquierdo Llopis donaran a conèixer els tres finalistes el pròxim 18 de desembre.
El president d'Òmnium Cultural, Jordi Cuixart, empresonat sense judici des de fa 13 mesos, ha recordat que "seguim tossuts en el nostre objectiu fundacional per a que la nostra literatura, malgrat la repressió, pugui viure en un país normal".
"Estem convençuts que la llengua i la literatura catalana són l'element que cohesiona els Països Catalans", ha afegit Cuixart.
El Premi Òmnium a la millor novel·la en llengua catalana de l'any va néixer l'any 2017.
D'aquesta manera, l'entitat donava vida a un nou guardó amb la voluntat i ambició d'igualar-se a altres premis similars de la literatura mundial, com el Premi Goncourt francès i l'anglès Booker, i amb l'objectiu de posar en valor les obres en llengua catalana, fomentar-ne la traducció i revitalitzar el sector.
El guanyador de la primera edició va ser Raül Garrigasait amb l'obra 'Els estranys'.
És el premi millor dotat econòmicament a obra publicada
L'acte consistirà en una lectura viva de textos de Caterina Albert, Joan Brossa, la Colla de Sabadell (Francesc Trabal, Joan Oliver, Armand Obiols), Simona Gay, Dolors Monserdà, Teresa Pàmies i Maria Antònia Salvà.
La selecció dels textos s'ha fet principalment a partir de les diferents coomemoracions oficials que se celebren enguany.
Entre les lectures, s'hi intercalaran interpretacions musicals a càrrec del Quintet Musical Conservatori del Liceu, format per Natàlia Sánchez, Neus Llorens, Ainoa Aguilar, Marc Garcia i Roger Casanova, alumnes d'Estudis Superiors d'Interpretació de Música Clàssica i Contemporània, amb l'especialitat de cant.
"Lletres al Parlament" és un acte d'homenatge a la literatura catalana que la Institució de les Lletres Catalanes i el Parlament de Catalunya organitzen cada any al voltant de la diada de Sant Jordi.
L'any 2005, dins dels actes de l'Any del Llibre i la Lectura, que va organitzar la Institució de les Lletres Catalanes, es va fer la primera de les lectures al Parlament de Catalunya que, des de llavors, s'organitza cada any per commemorar el centenari de la publicació d'alguna obra o del naixement d'algun autor cabdal de la literatura catalana.
En aquella ocasió es van llegir fragments de Solitud de Caterina Albert.
Des de l'any 2005 s'han llegit textos de Joan Maragall (2006), Santiago Rusiñol (2007), Mercè Rodoreda (2008), Miquel de Palol i Joan Alcover (2009), Josep M. Folch i Torres (2010), Eugeni d'Ors (2011), Josep Pous i Pagès (2012), Salvador Espriu (2013), Joan Vinyoli (2014), Ramon Muntaner (2015), Ramon Llull (2016), Prudenci i Aurora Bertrana (2017), Montserrat Abelló, M. Aurèlia Capmany, Carles Fages de Climent, Raimon Panikkar, Manuel de Pedrolo (2018), entre d'altres.
El pròxim dia 12 d'abril, a les onze del matí, tindrà lloc una nova edició de Lletres al Parlament, organitzada per la Institució de les Lletres Catalanes i el Parlament de Catalunya, al pati de la biblioteca del Palau del Parlament.
Com ja és tradicional, la ILC organitza el Seminari de Traducció Poètica al Centre d'Art i Natura de Farrera de Pallars.
Enguany, la llengua convidada serà l'occitana.
Hi prendran part dos poetes d'aquesta llengua, de qui es traduiran al català els poemes proposats pels mateixos autors durant diferents sessions de treball.
A més dels dos poetes convidats, també hi haurà quatre traductors del català a l'occità i viceversa, i quatre poetes catalans.
El seminari tindrà lloc del dimarts 18 al dissabte 22 de juny (sortida de Barcelona, el dimarts 18, a les 9h; retorn a Barcelona des de Farrera, el dissabte 22, havent esmorzat).
El divendres a la tarda hi ha prevista una lectura pública organitzada conjuntament amb l'Ajuntament de Sort.
S'organitzen dos grups de treball formats per un poeta convidat, dos poetes i dos traductors.
Durant els dos primers dies, un grup treballa amb un poeta convidat mentre l'altre grup ho fa amb l'altre poeta convidat.
Els dos darrers dies cada grup canvia de poeta convidat.
D'aquesta manera, tothom haurà treballat amb tothom.
Enguany, realitzem aquesta crida per convidar quatre poetes a prendre-hi part.
L'únic requisit és no haver participat anteriorment en cap altre seminari a Farrera.
Cal enviar la candidatura amb un breu currículum (10 ratlles; caldrà incloure-hi també el número de telèfon de contacte) i la motivació (10 ratlles) per prendre-hi part amb el compromís de participar-hi tots els dies.
En la selecció d'aquests poetes es contemplarà la procedència territorial, la diversitat d'estils literaris i la paritat de gènere.
La ILC assumeix la despesa íntegra del seminari: transport, allotjament, manutenció i uns honoraris de 250 euros bruts per a cada participant.
Un cop seleccionats, els participants hauran d'indicar possibles al·lèrgies de menjar o disponibilitat per compartir habitació.
No es poden portar acompanyants al seminari.
Cal enviar la propostes abans del 30 de maig.
S'anunciarà la selecció dels quatre poetes a través d'aquesta pàgina web, previ compromís d'acceptació, durant la primera setmana de juny.
Podeu enviar les propostes a [EMAIL] indicant al tema del correu electrònic: Nom i cognoms - Farrera 2019
Per qualsevol dubte o per demanar més informació, podeu trucar al t.
Aquesta activitat s'emmarca dins de la commemoració Robèrt Lafont.
La llengua convidada d'enguany és l'occitana.
El termini per presentar les propostes finalitza el 30 de maig
L'edició d'enguany tindrà lloc entre el 18 i el 22 de juny i hi participaran els poetes convidats de llengua occitana Xavi Gutiérrez i Rodín kaufamann, de qui es traduirà obra seva al català.
D'aquesta manera, la Institució de les Lletres Catalanes s'afegeix a la commemoració del desè aniversari de la mort de l'intel·lectual i poeta Robèrt Lafont que impulsa la Direcció General de Política Lingüística.
La resta de participants del seminari són els poetes Azucena Moya, August Bover, Ivette Nadal, Antoni Rossell, Joan Carles Ortega i Xavier Serrahima; els traductors són: Manèl Zabala i Montse Pedarròs.
Els components del seminari han pogut enviar la seva candidatura a través de la crida que la ILC va publicar.
El grup estarà acompanyat per Francesc Parcerisas i Xavier Montoliu (ILC).
El seminari, com ja és tradicional, es desenvoluparà a Farrera de Pallars, concretament al Centre d'Art i Natura, que ha acollit totes les edicions anteriors d'aquest seminari iniciat l'any 1998.
El divendres 21 de juny a la tarda, l'Ajuntament de Sort ha organitzat una lectura pública al Saló de Plens del mateix Ajuntament (Carrer del Dr.
Carles Pol i Aleu, 13, 25560 Sort), a partir de les 19h30 de la tarda.
El recital es transmetrà per streaming des del canal de youtube de l'Ajuntament.
Els centenaris no són res si no serveixen per tornar a llegir els llibres.
L'obra de Joan Perucho està molt editada i és molt accessible, en les edicions originals i en moltes reedicions.
Totes les novetats d'aquest any les trobareu aquí.
Les històries naturals, una nova edició amb motiu del centenari.
Joan Perucho i la literatura fantàstica (publicada el 1989) de Julià Guillamon, nova versió.
Els homes invisibles, dobles volum de proses breus que inclou le s obres Diana i la mar morta i Cendres i diamants, amb edició de Julià Guillamon i Jordi Puig, epíleg de Marina Espasa.
Adaptació al còmic de la novel·la d'aventures medievals i fantàstiques de Joan Perucho. amb Toni Benages i Julià Guillamon.
Llibre de cavalleries, Labutxaca, agost.
Les aventures del cavaller Kosmas, Labutxaca, agost.
Antologia de la poesia de Joan Perucho, amb textos de Julià Guillamon i de Josep Pedrals.
Botànica oculta, editorial Univers, a la tardor.
Vi i benzina Quatre històries apòcrifes de Joan Perucho, Vibop, juny.
Petita Història de Joan Perucho, per Pilarín Vallès.
Botánica oculta, amb pròleg de Mercedes Monmany, editorial Edhasa.
Las historias naturales, amb pròleg de Carlos Pujol Jamandreu, editorial Edhasa.
Las aventuras del caballero Kosmas, amb pròleg de Julià Guillamon, editorial Edhasa.
La Trilogía fantástica, amb pròlegs de Carlos Pujol Jamandreu i Martín de Riquer i Morera, editorial Edhasa.
Reedició Llibreta d'en Xaconin, dietari d'un soldat, a la col·lecció Textos històrics catalans que dirigeix Xavier Luna-Batlle per a la UAB.
Es tracta d'un manuscrit del segle XIX trobat sota una teula, a Albinyana.
També es publicaran els catàleg de les exposicions dedicades a Tàber i la relació entre Perucho-Palau-Miró-Picasso.
Edició a cura de Jordi Cervera.
Biografia d'una generació, de Julià Guillamon, Galàxia Gutenberg, 2015
La família Perucho venia del Pallars (a Perucho li agradava explicar que eren descendents d'uns Peruccio medievals. pintors de les esglèsies romàniques).
Va viure tota la vida a Gràcia.
I va fer de jutge, en diferents poblacions de Catalunya, que apareixen en els seus llibres.
L'Any Perucho 2020 anirà amunt i avall seguint Perucho i els seus personatges.
El pare tenia una botiga al carrer del Torrent de l'Olla, cantonada Ramón y Cajal.
Gràcia forma part del paisatge de molts dels seus llibres.
Hi vivien els seus amics i ell hi anava quan era petit.
És el paradís perdut de poemes i textos en prosa.
La mare de Perucho era castellana i sempre va mantenir relació amb el món castellà.
Això es veu molt clarament en els seus llibres de gastronomia.
Va formar part de l'expedició per conquerir Menorca al final de la guerra; va passar molta por i sempre en parlava.
De gran, va ser molt amic dels poetes i escriptors menorquins.
Perucho va descriure'n els paisatges al llibre Diana i la mar morta.
Quan hi va arribar, per fer-hi de jutge, es va trobar un poble devastat per la guerra.
Perucho hi va ser jutge els anys quaranta.
El protagonista de la novel·la Llibre de cavalleries és un noi de Banyoles.
És on va tenir el primer contacte amb els escenaris de la batalla de l'Ebre, que van inspirar la novel·la Les històries naturals.
La crònica d'una excursió a la Fontcalda va ser un dels primers articles que Perucho va publicar a Destino.
També hi va fer de jutge durant molts anys i hi va dedicar un dels seus millors poemes: "Elegia a la terra i als morts de Gandesa".
Onofre de Dip, el vampir de Les històries naturals de Perucho és senyor de Pratdip.
Els dips, diu Perucho, són els vampirs.
El castell de Morella, en l'època de la Primera Guerra Carlina i vinculat al general Cabrera, ha quedat immortalitzat a Les històries naturals.
El seu gran amic, el pintor Josep M. de Martín, li va fer descobrir la ciutat.
Hi va ambientar la part final de Les històries naturals.
També va escriure diversos textos sobre l'assassinat del comte d'Espanya, un episodi que l'apassionava.
També hi havia una drapaire, la Lela, a qui va comprar mobles i ceràmiques per a la seva col·lecció.
Perucho va ser un enamorat del Matarranya.
Va mantenir una relació molt especial amb Álvaro Cunqueiro, escriptor gallec.
Tots dos eren uns enamorats de la cuina, de la història i de la literatura fantàstica.
Hi va ambientar Pamela, una novel·la d'espies en el temps de les Corts de Cadis.
Madrid té el seu propi monstre peruchià: el monstre de Bodegones, que habita els subterranis de la ciutat.
El nom de Perucho ha quedat per sempre lligat a aquesta població.
Li va dedicar molts textos i un llibre de poemes: Quadern d'Albinyana.
Per casa seva hi van passar escriptors i artistes, i va ser un lloc de trobada i de tertúlia.
Joan Perucho va ser un jove de la postguerra: el 1940 tenia vint anys.
El pare el va fer estudiar dret i, com que no li agradava fer d'advocat, va fer oposicions per a jutge.
Va triar destins apartats del soroll (la Granadella, Banyoles, Móra d'Ebre, Gandesa), i compaginava la feina de jutge comarcal amb la vida d'escriptor.
A mesura que el país va començar a reviscolar una mica, Perucho va començar a descobrir els plaers de la vida.
Es va comprar un cotxet Dauphine per anar a Gandesa i va començar a anar amunt i avall, de la Terra Alta al Matarranya i al Maestrat, descobrint fondes, comprant peces d'antiquari i escrivint poemes en prosa que evocaven paisatges i excursions.
Al mateix temps, viatjava a París i descobria la moda de la literatura fantàstica, l'erotisme i l'hedonisme.
Va recollir les seves impressions sobre el nou món pop i de consum al llibre La sonrisa de Eros (1968).
Amb Nèstor Luján va escriure el Libro de la cocina española.
També va escriure sobre la cuina francesa, la tòfona i la història del cafè.
Va ser bibliòfil i va reunir una biblioteca impressionant de llibres rars i curiosos, que tractaven tots els temes: des de la literatura fins a la botànica, la màgia i l'ocultisme.
En la seva època al capdavant de l'editorial Tàber (1968-1970) va intentar concentrar tots aquests interessos en un únic catàleg: literatura fantàstica, gastronomia, periodisme i llibres de viatges.