Naturalesa i principis d'actuació
Carta dels drets dels usuaris dels serveis del Síndic de Greuges
Elecció, mandat i incompatibilitats
Prerrogatives, garanties i tractament protocol·lari
Causes de cessament i suspensió
Procediments de cessament i suspensió
Exercici del càrrec en funcions en cas de cessament o suspensió
Adjunt o adjunta per a la defensa dels drets dels infants i dels adolescents
Estatut dels adjunts al Síndic de Greuges
Condicions d'elegibilitat i causes d'incompatibilitat
Subjectes sotmesos a supervisió
Legitimació per a actuar davant el Síndic de Greuges
Forma i caràcter de les actuacions
Intangibilitat dels terminis administratius i judicials
Procediments de queixa i actuacions d'ofici
Presentació de queixes i de sol·licituds d'actuació d'ofici
Objecte de les queixes i les sol·licituds
Forma de presentació de les queixes i les sol·licituds
Contingut de les queixes i les sol·licituds
Termini de presentació de queixes i sol·licituds
Registre i admissió a tràmit de les queixes i les sol·licituds
Supòsits d'inadmissió de queixes i sol·licituds
Manca d'actuació prèvia davant les administracions
Comunicació amb persones privades de llibertat
Suspensió d'una investigació per concurrència d'una actuació judicial
Forma i contingut de les resolucions
Informació sobre les resolucions
Conciliació, mediació i composició de controvèrsies
Sol·licitud de dictamen al Consell de Garanties Estatutàries
Col·laboració amb el Síndic de Greuges dels subjectes supervisats
Subministrament d'informació i de documentació
Investigació de la conducta de personal de l'Administració
Col·laboració de l'Administració general de l'Estat a Catalunya
Comunicació al Síndic de Greuges de les investigacions tramitades per institucions homòlogues
Manca de col·laboració i obstaculització
Compareixences davant el Parlament
Relacions amb la Diputació Permanent
Prevenció de la tortura i d'altres tractes o penes cruels, inhumans o degradants
Autoritat Catalana per a la Prevenció de la Tortura i d'altres Tractes o Penes Cruels, Inhumans o Degradants
Equip de Treball del Síndic de Greuges per a la Prevenció de la Tortura i d'altres Tractes o Penes Cruels, Inhumans o Degradants
Consell Assessor del Síndic de Greuges per a la Prevenció de la Tortura i d'altres Tractes o Penes Cruels, Inhumans o Degradants
Relacions institucionals i projecció exterior
Relacions de col·laboració amb el Defensor del Poble
Relacions de col·laboració amb l'Administració de justícia i amb el Ministeri Fiscal
Relacions amb els defensors locals de la ciutadania
Relacions amb altres institucions anàlogues
Relacions de col·laboració amb organismes públics i associacions privades
Participació en organitzacions internacionals
Estructura organitzativa i mitjans personals
Procediments iniciats abans de l'entrada en vigor de la llei
Vigència de les normes bàsiques del Síndic de Greuges
Manteniment en funcions del personal
Aprovació del Reglament d'organització i règim intern
Disposició Modificativa Primera - Disposició Modificativa Tercera
Inaplicabilitat de la Llei 14/2005
Interpretació del Decret legislatiu 1/2005
L'article 78 de l'Estatut regula la institució del Síndic de Greuges i li atribueix les competències bàsiques, i l'article 79 en determina els principis d'organització i funcionament.
L'apartat tercer d'aquest article 79 estableix que s'han de regular per llei l'estatut personal, les incompatibilitats i les causes de cessament del síndic o síndica de greuges i l'organització i les atribucions de la institució, i estableix també que el Síndic de Greuges gaudeix d'autonomia reglamentària, organitzativa, funcional i pressupostària, d'acord amb les lleis.
La llei present, en compliment d'aquest precepte, i amb el caràcter de llei de desenvolupament bàsic que atribueix l'article 62.2 de l'Estatut a la regulació directa del Síndic de Greuges, substitueix la Llei 14/1984, del 20 de març, del Síndic de Greuges, modificada per la Llei 12/1989, del 14 de desembre, normes que calia adequar al nou marc estatutari.
El títol I de la Llei conté els articles de caràcter general, el primer dels quals defineix l'objecte de la norma: en primer lloc, regular la institució del Síndic de Greuges, d'acord amb el manament estatutari; en segon lloc, atorgar al Síndic de Greuges la condició d'Autoritat Catalana per a la Prevenció de la Tortura i d'altres Tractes o Penes Cruels, Inhumans o Degradants, a l'empara del Protocol facultatiu de la Convenció de les Nacions Unides contra la tortura i altres tractes o penes cruels, inhumans o degradants, adoptat per l'Assemblea General de les Nacions Unides mitjançant la Resolució 57/199, del 18 de desembre de 2002, i ratificat per Espanya el 3 de març de 2006.
El segon article de la Llei, que defineix la naturalesa i els principis d'actuació del Síndic de Greuges, estableix que el càrrec de titular de la institució pot rebre la denominació de síndic de greuges o síndica de greuges, segons que sigui exercit per un home o per una dona, amb què fa explícita la validesa jurídica de les dues denominacions, perfectament equivalents.
Així, la Llei fa compatible amb els usos no discriminatoris del llenguatge la denominació que empra l'Estatut per a designar la institució de la Generalitat encarregada de vetllar per la protecció i la defensa dels drets i les llibertats de les persones.
El títol I determina d'altra banda l'àmbit d'actuació del Síndic, les competències que li corresponen i els principis que han de presidir l'exercici de les seves funcions, i obliga el Síndic a adoptar una carta que defineixi els drets dels usuaris dels serveis de la institució.
El títol II estableix l'estatut del síndic o síndica de greuges, d'acord amb el que disposa l'article 79 de l'Estatut.
La Llei regula el règim d'incompatibilitats, el procediment d'elecció i la durada del mandat, que s'amplia a nou anys, i estableix la impossibilitat de reelecció, per tal de garantir i reforçar la independència de la institució, uns preceptes que lògicament només resulten aplicables a les persones elegides d'acord amb aquesta llei.
Aquest títol II regula també els aspectes relatius a prerrogatives i garanties del síndic o síndica, i determina el tractament protocol·lari que ha de rebre.
El títol es clou amb una regulació detallada, exigida també per l'Estatut, de les causes de cessament i suspensió del síndic o síndica en l'exercici del càrrec.
El títol III és dedicat als adjunts al Síndic de Greuges: d'una banda, l'adjunt o adjunta general i l'adjunt o adjunta per a la defensa dels drets dels infants i dels adolescents, que són de nomenament obligat; d'altra banda, els adjunts sectorials de creació facultativa.
Tots els adjunts queden subjectes al mateix règim d'incompatibilitats que s'aplica al síndic o síndica de greuges i disposen de les mateixes garanties en l'exercici de llurs funcions.
El síndic o síndica en pot acordar lliurement el nomenament, que requereix ratificació parlamentària, i els pot fer cessar lliurement.
El títol IV especifica quins són els subjectes que, en virtut de l'article 78.1 de l'Estatut, queden sotmesos a la supervisió del Síndic de Greuges, determina quins són els subjectes legitimats per a actuar davant la institució i, finalment, defineix principis generals de procediment.
El títol V, que regula amb detall les actuacions del Síndic de Greuges, s'ocupa en primer terme de la tramitació dels procediments de queixa i les actuacions d'ofici, i de la tramitació dels subsegüents procediments d'investigació, i determina també el contingut i la forma de les resolucions del Síndic que clouen aquests procediments.
En segon lloc, aquest títol estableix la conciliació, la mediació i la composició de controvèrsies com a fórmules possibles de resolució dels conflictes que hagin originat els procediments d'investigació.
L'aplicació d'aquestes fórmules de concertació, de caràcter optatiu, requereix la conformitat prèvia de les parts afectades.
En últim terme, el títol fa referència a les sol·licituds de dictamen al Consell de Garanties Estatutàries, dota el Síndic de Greuges d'altres instruments d'actuació, com la petició d'auditories o inspeccions internes i la realització d'estudis o informes, i regula la tramitació de les sol·licituds d'informació adreçades al Síndic.
El títol VI regula el deure de col·laboració de tots els subjectes supervisats pel Síndic de Greuges i estableix mecanismes de garantia per als supòsits de manca de col·laboració i per als casos d'incompliment de les resolucions adoptades pel Síndic.
El títol VII, que clou aquesta secció de la Llei dedicada a l'ordenació dels procediments en què intervé el Síndic de Greuges, regula la tramitació parlamentària dels informes i, en general, les relacions del Síndic amb el Parlament.
El segon objecte de la Llei és d'atribuir al Síndic de Greuges la condició d'Autoritat Catalana per a la Prevenció de la Tortura i d'altres Tractes o Penes Cruels, Inhumans o Degradants, en el marc del Protocol de les Nacions Unides a què fa referència l'article 1.b de la Llei i a l'empara de l'article 196.4 de l'Estatut, que encomana a la Generalitat que, en l'àmbit de les seves competències, adopti les mesures necessàries per a executar les obligacions derivades dels tractats i els convenis internacionals.
La Llei, en aquest sentit, s'acull al Protocol esmentat, que estableix que dins d'un mateix estat poden coexistir diversos.mecanismes nacionals independents. amb aquesta finalitat, i que aquests organismes, en el cas dels estats descentralitzats, com ho és l'Estat espanyol, poden ésser designats.mecanismes nacionals de prevenció., als efectes del Protocol, si s'ajusten a les disposicions que conté.
És per això que l'article 68 de la Llei, en definir les competències del Síndic de Greuges com a Autoritat Catalana per a la Prevenció de la Tortura i d'altres Tractes o Penes Cruels, Inhumans o Degradants, estableix la correspondència entre aquest organisme i els.mecanismes nacionals de prevenció de la tortura., en els termes que defineix d'una manera expressa per als àmbits de descentralització l'article 17 del damunt dit Protocol.
El títol VIII, doncs, concreta l'àmbit funcional i l'abast de l'atribució al Síndic de Greuges de les competències en matèria de prevenció de la tortura, i determina d'altra banda la necessitat que la Generalitat promogui la signatura d'un conveni de col·laboració amb l'Estat que permeti al Síndic de Greuges d'actuar com a Autoritat Catalana per a la Prevenció de la Tortura i d'altres Tractes o Penes Cruels, Inhumans o Degradants en espais de titularitat estatal i que li permeti de coordinar la seva actuació en aquesta matèria amb la de l'autoritat d'àmbit estatal corresponent.
Finalment, el títol VIII crea l'Equip de Treball per a la Prevenció de la Tortura i d'altres Tractes o Penes Cruels, Inhumans o Degradants i el Consell Assessor per a la Prevenció de la Tortura i d'altres Tractes o Penes Cruels, Inhumans o Degradants, òrgans que han d'assistir i assessorar el Síndic en l'exercici de les seves funcions en aquesta matèria i que han de garantir que es compleixen els principis de participació de la societat civil, d'independència, de publicitat i de pluralitat, als quals el Protocol facultatiu presta una atenció especial.
El títol IX regula les relacions institucionals i les actuacions de projecció exterior del Síndic de Greuges, i dóna un relleu especial a les relacions de col·laboració entre el Síndic i el Defensor del Poble, especialment amb relació a la supervisió de l'activitat de l'Administració general de l'Estat a Catalunya, col·laboració perfectament compatible amb el respecte als àmbits competencials respectius.
La Llei reconeix també el paper dels defensors locals de la ciutadania, i estableix la necessitat de col·laboració mútua entre els defensors locals i el Síndic, que ha d'afavorir també relacions de col·laboració amb altres institucions anàlogues, tant d'àmbit públic com privat, i amb les autoritats d'àmbit autonòmic, estatal o supraestatal que vetllen per garantir el lliure exercici dels drets i les llibertats, sense oblidar les entitats i les associacions privades que treballen en aquests àmbits.
Clou la part dispositiva de la Llei el títol X, que regula l'organització i el funcionament de la institució, subjectes al reglament corresponent.
La part final de la Llei comprèn quatre disposicions transitòries, tres disposicions modificatives i una disposició final.
Les disposicions transitòries garanteixen la continuïtat dels procediments en curs en el moment d'entrada en vigor de la llei present, declaren la vigència transitòria de les normes reglamentàries internes i regulen el manteniment dels llocs de treball del personal al servei del Síndic de Greuges.
Les disposicions d'alteració del dret vigent inclouen la derogació, per bé que amb una excepció transitòria, de la Llei 14/1984, del 20 de març, del Síndic de Greuges, modificada per la Llei 12/1989, del 14 de desembre.
a) Regular, en compliment de l'article 79.3 de l'Estatut, el Síndic de Greuges, institució de la Generalitat que té la funció de protegir i defensar els drets i les llibertats constitucionals i estatutaris, en els àmbits i en la forma determinats per l'Estatut, per aquesta norma de desenvolupament bàsic i per les altres lleis que siguin aplicables.
El Síndic de Greuges, òrgan de caràcter unipersonal, gaudeix d'autonomia reglamentària, organitzativa, funcional i pressupostària, d'acord amb les lleis.
La persona titular de la institució del Síndic de Greuges és elegida pel Parlament.
El càrrec rep la denominació de síndic de greuges o síndica de greuges.
El Síndic de Greuges exerceix les seves competències amb imparcialitat, objectivitat i independència.
El Síndic de Greuges es relaciona amb el Parlament per mitjà, normalment, de la Comissió del Síndic de Greuges, constituïda amb aquesta finalitat.
El Síndic de Greuges ha de presentar anualment al Parlament un informe sobre la seva actuació.
El Síndic de Greuges supervisa l'activitat de les administracions, els organismes, les empreses i les persones a què fa referència l'article 78.1 de l'Estatut.
El Síndic de Greuges pot supervisar, en els supòsits i en els termes en què ho acordi expressament per conveni amb el Defensor del Poble, l'activitat de l'Administració general de l'Estat a Catalunya.
El Síndic de Greuges, en el compliment de la seva funció de protecció i defensa dels drets i les llibertats, es pot adreçar a totes les autoritats, tots els òrgans i tot el personal de qualsevol administració pública amb seu a Catalunya.
El Síndic de Greuges vetlla per la protecció i la defensa dels drets i les llibertats reconeguts per la Constitució, per l'Estatut i per les normes de desenvolupament corresponents, i per la protecció i la defensa dels drets dels infants i dels adolescents reconeguts per la Convenció de les Nacions Unides sobre els drets de l'infant i per la legislació sobre la infància i l'adolescència, i, en compliment d'aquestes funcions, exerceix les competències següents:
a) Investigar i resoldre les queixes que se li presentin i les actuacions que tramiti d'ofici.
b) Sol·licitar als òrgans de les administracions, si escau, en el marc d'una investigació, en els termes i en els àmbits establerts per l'article 78 de l'Estatut, la realització d'auditories o d'inspeccions internes.
c) Vetllar perquè les administracions garanteixin el dret a una bona administració i el dret a accedir en condicions d'igualtat als serveis públics i als serveis econòmics d'interès general.
d) Portar a terme estudis de caràcter general sobre el funcionament de les administracions, els organismes i les empreses que són objecte de la seva supervisió, i col·laborar-hi amb vista a la millora dels criteris d'actuació i a la fixació d'estàndards de qualitat dels serveis que presten.
e) Elaborar informes sobre el compliment de les resolucions adoptades en exercici de les seves funcions.
f) Elaborar informes en relació amb matèries de la seva competència.
g) Sol·licitar dictamen al Consell de Garanties Estatutàries en els supòsits que determinen l'Estatut i la Llei del Consell de Garanties Estatutàries.
h) Suggerir o recomanar, com a resultat d'un procediment d'investigació, l'aprovació d'una disposició normativa o la modificació d'aquelles normes vigents l'aplicació de les quals consideri que pot conduir a un resultat injust o a un perjudici innecessari.
i) Promoure la conciliació i portar a terme, si escau, dins el seu àmbit d'actuació, funcions de mediació o de composició de controvèrsies.
j) Atendre les consultes que li siguin formulades, dins el seu àmbit d'actuació, per les persones, les entitats o les institucions legitimades.
El Síndic de Greuges ha d'adoptar una carta dels drets dels usuaris dels serveis del Síndic, i ha de posar-la en coneixement de la Comissió del Síndic de Greuges i ordenar de publicar-la en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
Per a ésser elegit síndic o síndica de greuges cal ésser major d'edat, gaudir de la condició política de català o catalana i estar en ple ús dels drets civils i polítics.
La condició de síndic o síndica de greuges és incompatible amb:
a) L'exercici de qualsevol mandat representatiu.
b) El fet de pertànyer a partits polítics, sindicats o associacions empresarials i el fet d'exercir-hi funcions directives.
c) La condició de membre del Consell de Garanties Estatutàries o del Tribunal Constitucional.
d) L'exercici de qualsevol càrrec polític o qualsevol funció administrativa en organismes d'àmbit internacional, europeu, estatal, autonòmic o local.
e) L'exercici de les carreres judicial, fiscal o militar.
g) La prestació de serveis i l'exercici de qualsevol activitat en les administracions, els organismes i les empreses a què fa referència l'article 26.
El síndic o síndica de greuges electe que estigui afectat per una causa d'incompatibilitat ha de resoldre la incompatibilitat abans de prendre possessió del càrrec.
Amb aquest objectiu, ha de cessar en el càrrec o en l'activitat incompatibles, o passar-hi a la situació d'excedència, dins els vuit dies següents a l'elecció; altrament, s'entén que desisteix del nomenament.
Si un síndic o síndica de greuges queda afectat durant el mandat per una causa d'incompatibilitat, ha de cessar en el càrrec o en l'activitat incompatibles, o passar-hi a la situació d'excedència, en el termini de vuit dies a comptar d'haver sobrevingut la incompatibilitat; altrament, s'entén que renuncia el càrrec de síndic o síndica.
El procediment d'elecció del síndic o síndica de greuges segueix els tràmits següents:
a) La presidència del Parlament, en el termini de deu dies a comptar d'haver quedat vacant el càrrec, declara formalment obert el procediment d'elecció i s'obre un termini d'un mes perquè els grups parlamentaris presentin candidatures.
b) Els candidats proposats compareixen davant la Comissió del Síndic de Greuges, que tramet a la Mesa del Parlament un dictamen sobre la idoneïtat dels candidats i sobre les eventuals causes d'incompatibilitat.
c) La Mesa del Parlament proposa un candidat o candidata al càrrec i la presidència del Parlament convoca el ple corresponent.
d) El Ple del Parlament, en sessió convocada amb aquesta única finalitat, elegeix el síndic o síndica de greuges per majoria de tres cinquenes parts.
En cas que, en el ple d'elecció del síndic o síndica de greuges, el candidat o candidata proposat no obtingui en la primera votació la majoria necessària, s'obre un termini d'un mes per a presentar noves candidatures i es reinicia el procediment d'elecció.
Un cop elegit pel Ple del Parlament el síndic o síndica de greuges, la presidència del Parlament en proclama l'elecció, que ha de comunicar immediatament a la presidència de la Generalitat, i ordena de publicar el nomenament en el Butlletí Oficial del Parlament de Catalunya i en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
En tot allò que no regulen els apartats 1, 2 i 3, s'aplica el Reglament del Parlament.
El síndic o síndica de greuges ha de prendre possessió del càrrec davant la Mesa del Parlament, acte en el qual ha de prometre o jurar respectar la Constitució i l'Estatut.
El síndic o síndica de greuges és elegit per a un període de nou anys, i no pot ésser reelegit per al mandat immediatament posterior.
El síndic o síndica de greuges ha de presentar al Parlament la declaració de les activitats professionals, mercantils, industrials o laborals que poden ser causa d'incompatibilitat, o bé la declaració que no exerceix cap activitat considerada incompatible.
Així mateix ha de formular la declaració de béns patrimonials, en la qual ha de detallar tots els béns, els drets i les obligacions de què sigui titular.
El síndic o síndica ha d'adjuntar a aquesta segona declaració còpies de la darrera declaració de l'impost sobre la renda de les persones físiques i de l'impost sobre el patrimoni o bé ha d'autoritzar el Parlament per a obtenir aquestes dades directament de l'Administració tributària.
El síndic o síndica de greuges ha de presentar les declaracions a què fa referència l'apartat 1 en prendre possessió i en cessar en el càrrec, i també si es produeixen variacions en els fets declarats, en tots els casos en el termini d'un mes a comptar del fet causant de la declaració.
El síndic o síndica de greuges és inviolable, d'acord amb la normativa vigent, per les opinions que formuli i els actes que porti a terme en exercici de les competències pròpies del càrrec.
El síndic o síndica de greuges és inamovible i només pot ésser destituït o suspès per les causes que estableix aquesta llei.
El síndic o síndica de greuges no està subjecte a mandat imperatiu.
El síndic o síndica de greuges només pot ésser retingut o detingut, de conformitat amb el que estableix la normativa aplicable, en cas de delicte flagrant.
Les causes contra el síndic o síndica de greuges es regeixen pel fur establert per la normativa processal i per les normes que li siguin aplicables en matèria de prerrogatives i garanties.
El síndic o síndica de greuges rep el tractament protocol·lari i ocupa el lloc preeminent que corresponen a les seves altes funcions, d'acord amb la normativa corresponent.
El síndic o síndica de greuges cessa en el càrrec per una de les causes següents:
b) La renúncia, formalitzada per escrit.
c) La pèrdua de la condició política de català o catalana.
d) La incapacitació judicial o inhabilitació per a l'exercici dels drets polítics, declarada per decisió judicial ferma.
e) La condemna, mitjançant sentència ferma, per delicte dolós.
f) La negligència notòria en el compliment dels deures inherents al càrrec, si ho acorda una majoria de tres cinquenes parts dels diputats, en un debat específic tingut a sol·licitud de tres grups parlamentaris o d'una tercera part dels diputats.
El síndic o síndica pot assistir al debat, i té dret a intervenir-hi abans de la votació.
g) La mort, o una malaltia greu que l'impossibiliti per a l'exercici de les seves funcions.
El síndic o síndica de greuges pot ésser suspès en l'exercici del càrrec per una de les causes següents:
a) Una malaltia greu que l'incapaciti temporalment per a l'exercici de les seves funcions.
b) Una resolució judicial que en dicti la presó provisional, la llibertat sota fiança o el processament per delictes comesos en l'exercici de les seves funcions o per qualsevol altre delicte dolós.
c) La instrucció d'un procediment judicial d'incapacitació o d'inhabilitació per a l'exercici dels drets polítics.
Correspon de declarar el cessament en el càrrec del síndic o síndica de greuges a la presidència del Parlament, que n'ha de donar compte immediatament al Ple.
Correspon de declarar la suspensió en l'exercici del càrrec del síndic o síndica de greuges a la Comissió del Síndic de Greuges, d'acord amb el procediment que determina el Reglament del Parlament.
En cas d'extinció del mandat, el síndic o síndica de greuges continua en el càrrec en funcions fins que no en pren possessió el seu successor o successora.
En cas de cessament en el càrrec del síndic o síndica de greuges per causes altres que l'extinció del mandat, n'assumeix les funcions, salvant la que regula l'article 25.1, i fins a la presa de possessió del nou síndic o síndica, l'adjunt o adjunta general.
En cas que el síndic o síndica de greuges sigui suspès en l'exercici del càrrec, n'assumeix interinament les funcions, salvant la que regula l'article 25.1, l'adjunt o adjunta general.
b) L'adjunt o adjunta per a la defensa dels drets dels infants i dels adolescents.
c) Els altres adjunts sectorials que la Comissió del Síndic de Greuges, a proposta del Síndic, acordi de crear.
L'adjunt o adjunta general assisteix el síndic o síndica de greuges en l'exercici del càrrec, i n'assumeix les funcions que li delegui, incloses les relatives al govern de la institució.
L'adjunt o adjunta general substitueix el síndic o síndica de greuges en els supòsits que estableix l'article 16, i el supleix, per delegació, en cas d'absència.
En tots dos casos, l'adjunt o adjunta general gaudeix de les mateixes prerrogatives i garanties que el síndic o síndica, en els termes que estableix l'article 12.
Els adjunts sectorials assisteixen el síndic o síndica de greuges en un àmbit material específic i exerceixen les funcions que el síndic o síndica els delegui en aquest àmbit d'actuació.
L'adjunt o adjunta per a la defensa dels drets dels infants i dels adolescents assisteix el síndic o síndica de greuges en l'exercici de les competències relatives a la protecció i la defensa dels drets dels infants i dels adolescents establerts per la Convenció de les Nacions Unides sobre els drets de l'infant i per la legislació sobre la infància i l'adolescència, i exerceix les funcions que el síndic o síndica li delegui en aquesta matèria.
Per a ésser designat adjunt o adjunta al Síndic de Greuges cal complir les condicions d'elegibilitat que estableix l'article 6.
Els adjunts al Síndic de Greuges estan subjectes al règim d'incompatibilitats que estableixen els articles 7 i 11.
Els adjunts al Síndic de Greuges són designats pel síndic o síndica, que ha de sotmetre el nomenament a la Comissió del Síndic de Greuges.
Si la Comissió els ratifica, el síndic o síndica n'acorda el nomenament i ordena de publicar-lo en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
El règim jurídic aplicable als adjunts al Síndic de Greuges és el del personal eventual.
Els adjunts al Síndic de Greuges gaudeixen, en l'exercici de llurs funcions, d'acord amb la normativa vigent, de les garanties que estableixen els apartats 1 i 3 de l'article 12.
Els adjunts al Síndic de Greuges poden ésser destituïts lliurement pel síndic o síndica, que ha de comunicar la destitució a la Comissió del Síndic de Greuges.
Els adjunts cessen en el càrrec, en tot cas, en prendre possessió un nou síndic o síndica.
El cessament en el càrrec d'un adjunt o adjunta al Síndic de Greuges es publica en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
L'adjunt o adjunta general no pot ésser destituït durant la tramitació d'un procediment de declaració de cessament o suspensió en l'exercici del càrrec del síndic o síndica de greuges en virtut del que estableix l'article 15.
El Síndic de Greuges supervisa, en exercici de les seves competències, l'activitat dels subjectes següents:
c) Els organismes públics o privats que estan vinculats amb l'Administració de la Generalitat o amb l'Administració local o que en depenen, inclosos en tot cas els organismes autònoms, les empreses públiques, les agències, les corporacions, les societats civils, les societats mercantils, els consorcis, les fundacions públiques i les fundacions privades, en els termes que estableix l'article 78.1 de l'Estatut.
d) Les empreses privades que gestionin serveis públics o portin a terme, per mitjà de concert o de concessió, activitats d'interès general o universal o activitats equivalents, i les altres persones vinculades contractualment amb l'Administració de la Generalitat o amb les entitats públiques que en depenen, en els termes que estableix l'article 78.1 de l'Estatut.
e) L'Administració de justícia a Catalunya, pel que fa als aspectes relatius als mitjans personals o materials, en allò que sigui competència de la Generalitat.
f) Les universitats del sistema universitari de Catalunya, tant públiques com privades, i els organismes, les entitats i les fundacions que en depenen, sigui quina sigui la forma de vinculació jurídica, en els termes que estableix l'article 78.1 de l'Estatut.
Qualsevol persona física o jurídica està legitimada per adreçar-se al Síndic de Greuges a fi de:
a) Presentar una queixa o formular una consulta, si té un dret o un interès legítims respecte a l'objecte de la queixa o la consulta.
b) Sol·licitar la iniciació d'una actuació d'ofici, si denuncia una vulneració de drets o llibertats constitucionals o estatutaris en defensa de terceres persones o col·lectius genèrics.
La legitimació que reconeix l'apartat 1 no queda limitada pel fet que hi hagi una relació de subjecció o dependència especials respecte a una administració o un poder públic ni per raó de domicili, ni tampoc, en el cas de les persones físiques, per raó de nacionalitat, d'edat, d'incapacitació legal, d'internament en un centre penitenciari o de privació de llibertat.
Estan plenament legitimats per presentar una queixa al Síndic de Greuges, sol·licitar-li que iniciï una actuació d'ofici o formular-li una consulta:
b) Els membres de les Corts Generals elegits per circumscripcions electorals de Catalunya i els senadors designats pel Parlament en representació de la Generalitat.
d) Els càrrecs electius dels ens locals, en relació amb assumptes que afectin llur àmbit territorial d'actuació.
El Síndic de Greuges ha d'afavorir la presentació i la tramitació per mitjans telemàtics de queixes, sol·licituds, consultes i comunicacions.
Les actuacions del Síndic de Greuges són gratuïtes per a la persona interessada.
Per a actuar davant el Síndic de Greuges no cal assistència lletrada ni representació processal.
Les actuacions del Síndic de Greuges en el curs d'una investigació s'han de portar a terme amb reserva i discreció màximes, sens perjudici que s'hi pugui fer referència en els informes al Parlament, si el Síndic ho creu convenient.
Els informes del Síndic de Greuges han d'ometre qualsevol dada personal que permeti d'identificar els interessats en el procediment d'investigació, sens perjudici del que disposa l'article 61.4.
El Síndic de Greuges ha de dictar les instruccions pertinents, d'acord amb la legislació vigent, per a garantir la seguretat jurídica de les tramitacions telemàtiques i la protecció de les dades personals que incloguin.
Les actuacions del Síndic de Greuges no alteren els terminis fixats per a exercir les accions procedents en via administrativa o jurisdiccional.
La capacitat d'actuar del Síndic de Greuges i el dret dels ciutadans de presentar-li queixes i sol·licituds no queden limitats ni interromputs en els períodes entre legislatures, ni tampoc per la declaració dels estats d'excepció o de setge, sens perjudici del que disposa l'article 55 de la Constitució.
Les queixes i les sol·licituds d'actuació d'ofici tenen per objecte instar el Síndic de Greuges a investigar els actes en què l'activitat o la inactivitat atribuïble a les administracions, els organismes, les empreses o les persones a què fa referència l'article 26 pugui haver vulnerat drets o llibertats constitucionals o estatutaris.
Les queixes i les sol·licituds d'actuació d'ofici es poden presentar al Síndic de Greuges:
a) Per escrit presentat a registre, en suport físic o electrònic, d'acord amb la normativa aplicable.
c) Pels altres mitjans que el Síndic de Greuges autoritzi.
El personal del Síndic de Greuges ha de transcriure, sempre que calgui, les queixes i les sol·licituds presentades presencialment, perquè les persones que les formulen puguin signar-les, si escau, després d'haver-ne fet lectura.
La identitat de les persones que formulen una queixa o sol·licitud i la data de presentació han de quedar acreditades en tots els casos, sigui quin sigui el mitjà de presentació.
Les queixes i les sol·licituds d'actuació d'ofici han d'especificar la vulneració de drets o llibertats constitucionals o estatutaris que es denuncia, i han de fer constar la identitat i el domicili de notificacions de les persones que les presenten.
Les queixes i les sol·licituds d'actuació d'ofici s'han d'acompanyar amb la documentació de què es disposi per a acreditar la vulneració que es denuncia i amb els documents que el Síndic de Greuges determini, en qualsevol suport legalment admès.
No es poden presentar queixes ni sol·licituds d'actuació d'ofici al Síndic de Greuges si ha transcorregut més d'un any des dels actes denunciats.
El Síndic de Greuges ha de registrar les queixes i les sol·licituds d'actuació d'ofici que se li presentin, acusar-ne la recepció, acordar-ne l'admissió o inadmissió a tràmit i comunicar als interessats la decisió presa.
En cas d'inadmissió, la resolució ha d'ésser motivada.
El Síndic de Greuges no pot admetre les queixes i les sol·licituds d'actuació d'ofici que se li presenten en cas que:
a) No afectin l'àmbit material de competències del Síndic de Greuges.
c) No hi tinguin un dret o un interès legítims, en cas que es tracti d'una queixa, les persones que la formulen.
d) Plantegin una qüestió que hagi estat objecte d'una resolució judicial.
e) Siguin relatives a actes contra els quals s'hagi interposat una demanda o un recurs davant els òrgans de la jurisdicció ordinària o davant el Tribunal Constitucional.
f) S'hi apreciï mala fe o un ús abusiu del procediment amb la finalitat de pertorbar o paralitzar l'activitat de les administracions, els organismes, les empreses o les persones que serien objecte d'investigació.
h) No vagin acompanyades amb els documents necessaris, ni siguin aportats els documents requerits pel Síndic de Greuges en virtut del que disposa l'article 35.2.
i) En puguin resultar perjudicats drets o interessos legítims de terceres persones.
j) Hagi transcorregut el termini que fixa l'article 36.
El Síndic de Greuges, en rebre una queixa que no hagi estat adreçada prèviament a l'administració competent per raó dels actes que són objecte de la queixa, n'ha de donar compte a la dita administració perquè hi doni resposta, llevat que la persona que la formula hi tingui una relació de subjecció o dependència especials.
Si en el termini de quinze dies, prorrogable pel Síndic per quinze dies més en funció de les circumstàncies concurrents, l'administració afectada no li ha donat compte de les actuacions portades a terme en resposta a la queixa, el Síndic prossegueix l'actuació corresponent.
El Síndic de Greuges, en rebre una queixa o una sol·licitud d'actuació d'ofici relativa al funcionament de l'Administració de justícia a Catalunya, pot portar a terme les actuacions que consideri necessàries per a delimitar-ne la naturalesa i l'abast i resoldre si, en virtut del que estableix l'article 26.e, li pertoca d'admetre-la a tràmit, i es pot adreçar, a aquest efecte, a la persona interessada, als òrgans de l'Administració de justícia a Catalunya, al departament de la Generalitat competent en matèria de justícia i a qualsevol altre organisme, corporació, entitat o professional que pugui aportar-li la informació necessària.
En cas d'inadmissió de la queixa o sol·licitud, el Síndic l'ha de remetre al Consell de Justícia de Catalunya o al Tribunal Superior de Justícia de Catalunya, sens perjudici d'haver-hi de fer referència en l'informe anual al Parlament.
El Síndic de Greuges pot acumular la tramitació de les queixes i les sol·licituds d'actuació d'ofici que siguin relatives a uns mateixos actes i formulin pretensions idèntiques.
El Síndic de Greuges pot investigar d'ofici, tant per iniciativa pròpia com a sol·licitud dels subjectes legitimats pels apartats 1.b i 3 de l'article 27, els actes en què l'activitat o la inactivitat atribuïble a les administracions, els organismes, les empreses o les persones a què fa referència l'article 26 pugui haver vulnerat drets o llibertats constitucionals o estatutaris.
El Síndic de Greuges ha d'adoptar l'acord d'actuar d'ofici per mitjà d'una resolució motivada, en què ha d'indicar els drets o les llibertats presumptament vulnerats.
El Síndic de Greuges ha d'informar del resultat d'una actuació d'ofici, respectant la normativa reguladora de la protecció de dades personals, a les persones que hagin estat objecte de la presumpta vulneració de drets o llibertats i, si s'escau, als sol·licitants de l'actuació.
Les actuacions d'ofici no estan sotmeses a cap termini preclusiu.
El Síndic de Greuges, un cop ha admès a tràmit una queixa o ha acordat d'iniciar una actuació d'ofici, obre el procediment d'investigació corresponent.
El Síndic de Greuges ha de comunicar l'obertura d'una investigació a les entitats o persones que en siguin objecte, i també, si s'escau, a l'administració, l'organisme o l'empresa de què depenguin o a què estiguin vinculades.
L'escrit de comunicació ha d'indicar el motiu i l'objecte del procediment i s'ha d'acompanyar amb còpia de la documentació aportada per qui hagi presentat la queixa o la sol·licitud d'actuació, si s'escau.
Les entitats o persones objecte de la investigació disposen d'un termini de quinze dies, prorrogable pel Síndic per quinze dies més, per trametre-li un informe sobre els actes investigats, acompanyat amb la documentació que escaigui.
El Síndic de Greuges, si ho considera necessari per al bon fi d'un procediment, pot demanar la col·laboració d'experts en la matèria de la investigació, els quals resten sotmesos al règim de confidencialitat que s'aplica al personal al servei del Síndic.
La privació de llibertat d'una persona no impedeix la comunicació amb el Síndic de Greuges, excepte en els casos determinats per les lleis.
El Síndic de Greuges pot suspendre la tramitació d'un procediment d'investigació si pren coneixement de l'admissió a tràmit d'una demanda o un recurs o de l'exercici de qualsevol altra acció davant els jutjats o els tribunals amb relació als actes que són objecte de la investigació, i ha de suspendre en tot cas el procediment si el procés judicial queda vist per a sentència.
Si durant la tramitació d'un procediment d'investigació apareixen indicis de la comissió d'infraccions administratives o penals, el Síndic de Greuges ho ha de comunicar a l'autoritat administrativa competent o al Ministeri Fiscal, segons que escaigui.
El Síndic de Greuges clou els procediments d'investigació per mitjà d'una resolució motivada, que ha d'indicar si s'ha apreciat o no en els actes investigats vulneració de drets o llibertats constitucionals o estatutaris.
El Síndic de Greuges, en cas que hagi apreciat en els actes investigats vulneració de drets o llibertats constitucionals o estatutaris, pot, per mitjà de la resolució que clou el procediment:
a) Explicitar els deures legals incomplerts, i instar-ne el compliment.
b) Suggerir, si considera que l'aplicació d'una norma vigent pot conduir a un resultat injust o produir un perjudici innecessari, l'adopció de mesures organitzatives o l'aprovació de criteris interpretatius que permetin d'evitar aquests efectes.
c) Suggerir o recomanar l'aprovació de disposicions normatives o la modificació de normes vigents.
d) Instar les administracions, els organismes, les empreses i les persones a què fa referència l'article 26, si escau, a:
Exercir les potestats d'ordenació, d'inspecció o de sanció.
Resoldre en la forma i el termini establerts les peticions i els recursos que els hagin estat presentats.
e) Formular altres suggeriments, recomanacions o advertiments en relació amb la protecció dels drets o les llibertats vulnerats.
Les resolucions del Síndic de Greuges no modifiquen ni anul·len actes administratius ni disposicions legals.
El Síndic de Greuges ha de trametre les resolucions que adopta com a conclusió dels procediments d'investigació:
a) Als subjectes que han presentat la queixa o la sol·licitud d'actuació d'ofici, si s'escau.
b) A les administracions, els organismes, les empreses o les persones que han estat objecte de la investigació, a les persones a llur servei la conducta de les quals ha motivat el procediment, si se'n coneix la identitat, i als corresponents superiors jeràrquics.
El Síndic de Greuges, en cas que la resolució que adopti com a conclusió d'un procediment d'investigació constati l'existència d'inactivitat o passivitat administrativa, pot posar-ho en coneixement de la superioritat jeràrquica de qui hi hagi incorregut i pot formular-li els suggeriments o les recomanacions que consideri pertinents.
Les resolucions del Síndic de Greuges que clouen procediments d'investigació no poden ésser objecte de recurs.
Tanmateix, les administracions, els organismes, les empreses i les persones que hagin estat objecte d'una investigació poden expressar llur desacord respecte a la resolució corresponent.
El Síndic de Greuges, en el marc del que estableix la legislació vigent, pot proposar a les administracions, els organismes, les empreses i les persones que són objecte d'un procediment d'investigació i a les persones afectades fórmules de conciliació, de mediació o de composició de controvèrsies que facilitin la resolució del procediment.
La intervenció del Síndic de Greuges en un conflicte, per portar-hi a terme funcions de conciliació, de mediació o de composició de controvèrsies, requereix el consentiment previ de les parts implicades en el procediment d'investigació.
En exercici de les funcions de conciliació, el Síndic de Greuges reuneix les parts implicades i n'afavoreix l'apropament.
En exercici de les funcions de mediació, el Síndic de Greuges organitza l'intercanvi de punts de vista entre les parts implicades, propicia que arribin a un acord i formula propostes de resolució del conflicte, mancades de caràcter vinculant, perquè els afectats puguin decidir lliurement a partir d'aquestes propostes.
En exercici de les funcions de composició de controvèrsies, el Síndic de Greuges resol el procediment per mitjà d'una decisió de caràcter diriment, d'acord amb la normativa aplicable.
El Síndic de Greuges pot sol·licitar dictamen al Consell de Garanties Estatutàries en els supòsits i en els termes que estableixen l'article 78.3 de l'Estatut i la Llei del Consell de Garanties Estatutàries.
El Síndic de Greuges ha de comunicar a la Comissió del Síndic de Greuges la sol·licitud d'un dictamen al Consell de Garanties Estatutàries.
El Síndic de Greuges, en el marc d'una investigació, pot sol·licitar als òrgans de les administracions, en els termes i en els àmbits establerts per l'article 78 de l'Estatut, la realització d'una auditoria o inspecció interna.
El Síndic de Greuges, en sol·licitar una auditoria o inspecció interna, ha de comunicar el termini per a portar-la a terme, d'acord amb la Carta dels drets dels usuaris dels serveis del Síndic de Greuges, que estableix els terminis i els supòsits en què el Síndic pot acordar-ne excepcionalment la modificació.
El Síndic de Greuges pot fer públics els resultats de les auditories i inspeccions internes que ha sol·licitat.
El Síndic de Greuges pot portar a terme estudis de caràcter general sobre el funcionament de les administracions, els organismes i les empreses que són objecte de la seva supervisió, amb la finalitat de controlar que es garanteixen a la ciutadania els drets i les llibertats constitucionals i estatutaris.
El Síndic ha de posar aquests estudis en coneixement dels ens afectats.
El Síndic de Greuges pot elaborar informes sobre el compliment de les resolucions adoptades en exercici de les seves funcions.
El Síndic de Greuges pot fer estudis i elaborar informes en relació amb matèries de la seva competència.
El Síndic ha de presentar aquests estudis i informes al Parlament, dins l'informe anual o com a informes extraordinaris.
Les sol·licituds d'informació adreçades al Síndic de Greuges per les persones, les entitats o les institucions legitimades s'han de tramitar com a consultes i han d'ésser respostes en el termini d'un mes.
Es poden formular consultes al Síndic de Greuges pels procediments que estableix l'article 34 per a les queixes i les sol·licituds.
Les autoritats i el personal al servei de les administracions, els organismes, les empreses i les persones a què fa referència l'article 26 han de facilitar al Síndic de Greuges, a les persones en qui delegui i als seus adjunts els expedients, les informacions, les dades i la documentació que els sol·licitin que estiguin relacionats amb l'objecte d'una investigació, i els n'han de facilitar sempre que sigui possible la consulta per mitjans telemàtics.
El síndic o síndica de greuges, les persones en qui delegui i els seus adjunts poden accedir a qualsevol espai sota la dependència de les administracions, els organismes, les empreses i les persones a què fa referència l'article 26 per obtenir la informació necessària en el curs d'una investigació.
Les autoritats i el personal al servei d'aquestes entitats i persones els han de facilitar aquest accés.
En cas que sigui objecte d'una investigació del Síndic de Greuges la conducta de persones al servei de l'Administració de la Generalitat o de l'Administració local, o d'organismes que hi estiguin vinculats o que en depenguin, el Síndic ha de:
a) Comunicar la tramitació del procediment d'investigació a la superioritat jeràrquica de les persones afectades i, si s'escau, al cap o la cap de personal de qui depenguin.
b) Requerir les persones afectades perquè, en el termini de quinze dies, informin per escrit sobre els fets objecte de la investigació i adjuntin els documents que considerin pertinents.
c) Citar les persones afectades, si ho requereixen les circumstàncies del cas, perquè compareguin a informar.
Els superiors jeràrquics que prohibeixin al personal a llur servei atendre per escrit o per mitjà d'entrevista les sol·licituds d'informació del Síndic de Greuges han d'adoptar la decisió per mitjà d'una resolució motivada, que han de comunicar a les persones afectades i al Síndic.
En aquest supòsit, el Síndic ha d'adreçar totes les actuacions investigadores que siguin necessàries als esmentats superiors jeràrquics.
El Síndic de Greuges ha d'impulsar la subscripció de convenis o acords amb les administracions, els organismes, les empreses i les persones a què fa referència l'article 26 amb la finalitat de crear un marc de col·laboració i facilitar la comunicació mútua.
El Síndic de Greuges pot sol·licitar la col·laboració de l'Administració general de l'Estat a Catalunya en les actuacions que porti a terme en exercici de les seves competències.
Les administracions i els organismes públics que siguin objecte d'investigació per una institució equivalent al Síndic de Greuges en l'àmbit de l'Estat o de la Unió Europea ho han de comunicar al Síndic.
Es considera que hi ha manca de col·laboració de les administracions, els organismes, les empreses i les persones a què fa referència l'article 26 amb el Síndic de Greuges en els supòsits següents:
a) Si no faciliten la informació o la documentació sol·licitada pel Síndic en els terminis que estableixen aquesta llei i la Carta dels drets dels usuaris dels serveis del Síndic de Greuges, o si dilaten la resposta injustificadament.
b) Si no donen resposta, quan hi són requerits, als suggeriments o les recomanacions efectuats pel Síndic.
c) Si no atenen, després d'haver-los acceptat, els suggeriments o les recomanacions efectuats pel Síndic.
Es considera que hi ha obstaculització de l'actuació del Síndic de Greuges per part de les administracions, els organismes, les empreses i les persones a què fa referència l'article 26 en els supòsits següents:
a) Si impedeixen l'accés del síndic o síndica o dels seus adjunts als expedients, les informacions, les dades i la documentació necessaris en el curs d'una investigació.
b) Si impedeixen l'accés del síndic o síndica o dels seus adjunts als espais a què hagin d'accedir per obtenir la informació necessària en el curs d'una investigació.
En cas de manca de col·laboració o d'obstaculització, en els termes que estableixen els apartats 1 i 2, el Síndic de Greuges pot adoptar les mesures següents:
a) Convocar les persones responsables dels actes objecte d'investigació per fer-ne un examen conjunt.
b) Informar de la manca de col·laboració o de l'obstaculització la Comissió del Síndic de Greuges perquè aquesta, si ho considera pertinent, cridi a comparèixer les persones responsables dels actes objecte d'investigació.
c) Presentar-se a les dependències en què estiguin custodiats els expedients objecte d'investigació per examinar-los.
El Síndic de Greuges ha de fer constar en els informes que presenta al Parlament o en les resolucions que adopta, en la forma que estableix la Carta de drets dels usuaris dels serveis del Síndic de Greuges, les administracions, els organismes, les empreses o les persones que no han col·laborat amb el Síndic o que n'han obstaculitzat l'actuació, i la identitat del personal a llur servei que hagi estat responsable de la manca de col·laboració o de l'obstaculització.
Les administracions, els organismes, les empreses i les persones que no portin a terme les actuacions necessàries per a atendre els suggeriments o les recomanacions efectuats pel síndic o síndica de greuges o pels seus adjunts, després d'haver-los acceptat, han d'informar el Síndic sobre els motius d'aquest incompliment.
En el supòsit a què fa referència l'apartat 1, el Síndic de Greuges pot:
a) Demanar informació complementària a les administracions, els organismes, les empreses i les persones afectats.
b) Requerir les administracions, els organismes, les empreses i les persones afectats a complir aquest deure.
c) Presentar un informe especial davant la Comissió del Síndic de Greuges.
d) Fer públics els suggeriments i les recomanacions efectuats i l'incompliment produït.
Les autoritats i els funcionaris que obstaculitzin l'actuació del Síndic de Greuges poden incórrer en responsabilitat, d'acord amb el que estableix la legislació penal.
Si el Síndic aprecia que l'actuació d'obstaculització presenta indicis racionals de possible delicte, ha de donar trasllat dels antecedents al Ministeri Fiscal perquè exerceixi, si escau, les accions pertinents.
El Síndic de Greuges ha de presentar anualment al Parlament, en el termini de trenta dies a comptar de l'inici del segon període ordinari de sessions, un informe sobre les actuacions de la institució.
L'informe, que s'ha de publicar en el Butlletí Oficial del Parlament de Catalunya, és objecte de debat parlamentari, en comissió i en ple, amb la intervenció del síndic o síndica, d'acord amb el procediment que estableix el Reglament del Parlament.
L'informe anual del Síndic de Greuges ha de contenir informació relativa a:
a) El nombre i el tipus de les queixes, les actuacions d'ofici i les consultes formulades, amb especificació de les que han estat tramitades, de les que es troben en tramitació i de les que no han estat admeses a tràmit.
b) Els procediments d'investigació portats a terme, amb indicació de les causes que els van originar, de la decisió final adoptada i dels recordatoris, els suggeriments i les recomanacions efectuats.
c) Els conflictes en què el Síndic ha promogut la conciliació o en què ha portat a terme funcions de mediació o de composició de controvèrsies.
d) Les sol·licituds de dictamen al Consell de Garanties Estatutàries.
e) Les auditories i inspeccions internes sol·licitades.
f) Els informes sobre el compliment de les resolucions adoptades en exercici de les seves funcions, amb especificació dels suggeriments i les recomanacions atesos.
g) Els estudis i informes elaborats en relació amb matèries de la seva competència.
h) Els convenis subscrits i les relacions de col·laboració que s'han impulsat.
i) El seguiment de l'aplicació de la Carta dels drets dels usuaris dels serveis del Síndic de Greuges.
j) Els supòsits de manca de col·laboració o d'obstaculització.
L'informe anual ha de fer referència als desacords rellevants expressats per les administracions, els organismes, les empreses i les persones supervisats respecte a les resolucions del Síndic de Greuges, i ha d'incloure les motivacions corresponents.
L'informe anual ha d'aplicar indicadors que incorporin la perspectiva d'igualtat de gènere, ha de desagregar per sexes les dades estadístiques i ha d'avaluar l'impacte de gènere de les actuacions, de manera que es puguin conèixer les situacions, condicions i necessitats de les dones i dels homes en cada àmbit d'intervenció.
El Síndic de Greuges pot presentar al Parlament informes monogràfics de caràcter extraordinari, si ho requereix la importància dels fets objecte de l'informe o si ho exigeixen motius d'urgència.
Els informes, que s'han de publicar en el Butlletí Oficial del Parlament de Catalunya, han d'ésser objecte de debat parlamentari en comissió, amb la intervenció del síndic o síndica, d'acord amb el procediment que estableix el Reglament del Parlament.
El síndic o síndica de greuges ha de comparèixer davant la Comissió del Síndic de Greuges si aquesta acorda de tenir una sessió informativa sobre un afer de la seva competència, i pot comparèixer també davant la Comissió per a tenir-hi una sessió informativa a petició pròpia.
En les sessions informatives davant la Comissió del Síndic de Greuges, el síndic o síndica de greuges es pot fer acompanyar d'adjunts i d'assessors, i pot sol·licitar que els qui l'acompanyen intervinguin en la sessió.
En els períodes entre legislatures, les relacions del Síndic de Greuges amb el Parlament es tenen per mitjà de la Diputació Permanent.
El Síndic de Greuges actua com a Autoritat Catalana per a la Prevenció de la Tortura i d'altres Tractes o Penes Cruels, Inhumans o Degradants en tots els espais en què es trobin persones privades de llibertat, bé siguin centres o instal·lacions localitzats a Catalunya, bé siguin mitjans de transport que transcorrin pel seu territori, si aquests espais depenen de les administracions, els organismes, les empreses i les persones a què fa referència l'article 78.1 de l'Estatut.
El Síndic de Greuges, en la seva condició d'Autoritat Catalana per a la Prevenció de la Tortura i d'altres Tractes o Penes Cruels, Inhumans o Degradants, actua d'acord amb el principi de confidencialitat i mitjançant la cooperació i el diàleg constructiu amb les autoritats competents, amb la finalitat de prevenir la tortura i els altres tractes o penes cruels, inhumans o degradants que puguin patir les persones privades de llibertat.
El Síndic de Greuges, com a Autoritat Catalana per a la Prevenció de la Tortura i d'altres Tractes o Penes Cruels, Inhumans o Degradants, pot:
a) Visitar periòdicament els espais en què es trobin persones privades de llibertat.
b) Fer recomanacions a les autoritats competents.
c) Formular propostes i observacions sobre els avantprojectes de llei en aquesta matèria.
El Síndic de Greuges, com a Autoritat Catalana per a la Prevenció de la Tortura i d'altres Tractes o Penes Cruels, Inhumans o Degradants, té accés a la informació sobre el nombre i l'emplaçament dels espais a què fa referència l'article 69, sobre el nombre de persones privades de llibertat, sobre el tracte que reben aquestes persones i sobre les condicions de llur detenció o internament.
El Síndic de Greuges, en exercici de les seves funcions com a Autoritat Catalana per a la Prevenció de la Tortura i d'altres Tractes o Penes Cruels, Inhumans o Degradants, es pot entrevistar amb les persones privades de llibertat, sense testimonis, amb l'assistència d'intèrpret, en cas necessari, i de qualsevol altra persona que consideri que pugui facilitar-li informació pertinent, en les dependències que estimi convenients dels espais en què es trobin privades de llibertat.
En les entrevistes a què fa referència l'apartat 1 amb persones sotmeses a vigilància mèdica o tractament mèdic en centres sanitaris, sociosanitaris o de salut mental o en centres penitenciaris, el Síndic de Greuges pot requerir l'opinió del metge o metgessa responsable sobre la realització de l'entrevista i sobre el lloc on portar-la a terme, atenent la situació clínica de la persona a entrevistar o el possible risc per a la salut de la població.
El metge o metgessa, tenint en compte aquests factors, pot aconsellar al Síndic de posposar o suspendre l'entrevista.
Es crea l'Equip de Treball del Síndic de Greuges per a la Prevenció de la Tortura i d'altres Tractes o Penes Cruels, Inhumans o Degradants, per mitjà del qual el Síndic de Greuges exerceix les funcions que li corresponen com a Autoritat Catalana per a la Prevenció de la Tortura i d'altres Tractes o Penes Cruels, Inhumans o Degradants.
L'Equip de Treball del Síndic de Greuges per a la Prevenció de la Tortura i d'altres Tractes o Penes Cruels, Inhumans o Degradants és integrat per:
b) Dos membres del Consell Assessor del Síndic de Greuges per a la Prevenció de la Tortura i d'altres Tractes o Penes Cruels, Inhumans o Degradants, designats pel síndic o síndica de greuges a proposta del mateix Consell Assessor.
c) Dos professionals designats pel síndic o síndica de greuges, que poden ésser persones al servei del Síndic de Greuges.
Els membres de l'Equip de Treball del Síndic de Greuges per a la Prevenció de la Tortura i d'altres Tractes o Penes Cruels, Inhumans o Degradants designats pel síndic o síndica de greuges en virtut de les lletres b i c de l'apartat 2 han d'ésser persones compromeses en la defensa i la protecció dels drets humans, de reconeguda competència professional i amb experiència i especialització contrastades en àmbits interdisciplinaris relacionats amb les funcions de l'Equip de Treball.
La designació dels membres de l'Equip de Treball del Síndic de Greuges per a la Prevenció de la Tortura i d'altres Tractes o Penes Cruels, Inhumans o Degradants requereix la ratificació de la Comissió del Síndic de Greuges.
Els membres de l'Equip de Treball del Síndic de Greuges per a la Prevenció de la Tortura i d'altres Tractes o Penes Cruels, Inhumans o Degradants que no tinguin la condició de personal al servei del Síndic únicament tenen dret a percebre els drets d'assistència i les indemnitzacions per raó de servei que es determinin.
Es crea el Consell Assessor del Síndic de Greuges per a la Prevenció de la Tortura i d'altres Tractes o Penes Cruels, Inhumans o Degradants, que té per funció d'assistir i assessorar el Síndic en l'exercici de les funcions que li corresponen com a Autoritat Catalana per a la Prevenció de la Tortura i d'altres Tractes o Penes Cruels, Inhumans o Degradants.
Els membres del Consell Assessor del Síndic de Greuges per a la Prevenció de la Tortura i d'altres Tractes o Penes Cruels, Inhumans o Degradants han d'ésser experts independents en matèria de drets humans, amb coneixements i aptituds professionals i prestigi reconeguts.
La composició del Consell ha de reflectir l'equilibri de gènere.
Els membres del Consell Assessor del Síndic de Greuges per a la Prevenció de la Tortura i d'altres Tractes o Penes Cruels, Inhumans o Degradants són escollits pel Parlament i nomenats pel president o presidenta del Parlament per a un mandat coincident amb el del síndic o síndica de greuges.
L'elecció es fa, d'acord amb el procediment que estableix el Reglament del Parlament, entre les candidatures que es presentin un cop publicada la convocatòria en el Butlletí Oficial del Parlament de Catalunya, atenent la distribució següent:
a) Dos membres a proposta de col·legis professionals d'advocats.
b) Dos membres a proposta de col·legis professionals de l'àmbit de la salut.
c) Quatre membres a proposta d'organitzacions no governamentals de defensa dels drets humans, especialment de les que treballen per la prevenció de la tortura.
e) Dos professionals amb experiència en l'àmbit de la prevenció de la tortura i en el treball amb persones privades de llibertat.
La condició de membre del Consell Assessor del Síndic de Greuges per a la Prevenció de la Tortura i d'altres Tractes o Penes Cruels, Inhumans o Degradants únicament dóna dret a percebre els drets d'assistència i les indemnitzacions per raó de servei que es determinin.
Corresponen al Consell Assessor del Síndic de Greuges per a la Prevenció de la Tortura i d'altres Tractes o Penes Cruels, Inhumans o Degradants les competències següents:
a) Formular propostes d'actuació al Síndic de Greuges, inclosa la realització de visites preventives a espais concrets en què es trobin persones privades de llibertat.
d) Proposar dos dels seus membres com a membres de l'Equip de Treball del Síndic de Greuges per a la Prevenció de la Tortura i d'altres Tractes o Penes Cruels, Inhumans o Degradants.
e) Prestar al Síndic de Greuges l'assessorament que li sol·liciti.
El Síndic de Greuges i el Defensor del Poble col·laboren en l'exercici de llurs funcions.
El Síndic de Greuges pot sol·licitar la intervenció del Defensor del Poble en relació amb actuacions de l'Administració general de l'Estat a Catalunya, pot plantejar-li suggeriments de caràcter general i pot proposar-li de formular recomanacions de modificacions normatives.
El Síndic de Greuges ha d'impulsar la subscripció de convenis amb el Defensor del Poble amb la finalitat de concretar el règim de col·laboració entre ambdues institucions, especialment pel que fa a la supervisió de l'activitat de l'Administració general de l'Estat a Catalunya.
El Síndic de Greuges pot subscriure convenis de col·laboració amb el Consell de Justícia de Catalunya i amb la Sala de Govern del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya, a fi de facilitar les relacions de la institució amb l'Administració de justícia, i també pot subscriure convenis de col·laboració amb el Ministeri Fiscal.
El Síndic de Greuges ha de mantenir i impulsar relacions de col·laboració amb els defensors locals de la ciutadania, i ha de promoure, si escau, fórmules específiques de supervisió de l'Administració local i dels organismes públics o privats que hi estan vinculats o que en depenen.
El Síndic de Greuges, en rebre queixes que tinguin per objecte actes de l'administració local, si en l'àmbit corresponent hi ha defensor o defensora local, n'ha d'informar les persones que han presentat la queixa.
El Síndic de Greuges ha d'impulsar relacions de col·laboració amb institucions o figures anàlogues, tant d'àmbit públic com d'àmbit privat.
El Síndic de Greuges pot establir relacions de col·laboració i suport mutu amb les autoritats i els organismes públics de caràcter supraestatal, estatal o autonòmic que vetllen per garantir el lliure exercici dels drets i les llibertats.
El Síndic de Greuges pot establir relacions de col·laboració i suport mutu amb les entitats i les associacions privades que treballen per la tutela dels drets i les llibertats.
El Síndic de Greuges pot participar i integrar-se en organitzacions internacionals que tinguin per objecte:
a) La promoció de la figura dels ombudspersons o defensors del poble i de les institucions homòlogues al Síndic de Greuges.
b) La defensa i la promoció dels drets i llibertats.
c) La defensa i la promoció del dret a una bona administració.
El Síndic de Greuges fa difusió de la seva activitat, dels seus informes i de les seves investigacions i resolucions a través dels mitjans de comunicació i per les altres vies que consideri adequades per a garantir que la ciutadania pugui conèixer la institució i les seves actuacions.
Els mitjans de comunicació públics de Catalunya han de facilitar la tasca de divulgació del Síndic de Greuges.
Correspon al Síndic de Greuges aprovar el Reglament d'organització i règim intern de la institució.
El Síndic ha de posar el Reglament en coneixement de la Comissió del Síndic de Greuges i ha d'ordenar de publicar-lo en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
El Síndic de Greuges pot dictar instruccions internes en matèria de personal i de funcionament i règim intern de la institució.
El Síndic de Greuges, després d'haver-ne donat coneixement a l'òrgan del Parlament competent en matèria de personal, aprova l'estructura organitzativa de la institució i la relació de llocs de treball del personal al seu servei, d'acord amb els crèdits pressupostaris consignats.
La relació de llocs de treball ha d'incloure els llocs reservats a personal eventual i les funcions assignades a aquests llocs.
El Síndic de Greuges pot crear àrees de treball, al capdavant de les quals nomena personal, d'acord amb els principis d'accés a l'ocupació pública pel que fa al personal funcionari i laboral, atenent la relació de llocs de treball aprovada.
Aquest personal roman subjecte al mateix règim d'incompatibilitats que estableixen per al síndic o síndica de greuges els articles 7 i 11.
El personal eventual al servei del Síndic de Greuges és designat i fet cessar lliurement pel síndic o síndica.
En cessar en el càrrec un síndic o síndica de greuges, el personal eventual continua exercint el càrrec en funcions fins que el nou síndic o síndica, en el termini d'un mes a comptar de la data de presa de possessió, n'acorda el cessament o la ratificació.
El personal al servei del Síndic de Greuges altre que el personal eventual és seleccionat mitjançant convocatòria pública, amb subjecció als principis d'igualtat, mèrit i capacitat.
El personal al servei del Síndic de Greuges es regeix per aquesta llei, pel Reglament d'organització i règim intern de la institució i, supletòriament, pels Estatuts del règim i el govern interiors del Parlament de Catalunya.
El Síndic de Greuges exerceix la potestat disciplinària respecte al personal al servei de la institució.
El Síndic de Greuges elabora el seu projecte de pressupost, que ha de sotmetre a l'aprovació del Parlament.
El Parlament, un cop l'ha aprovat, amb entitat específica diferenciada, l'ha de trametre al Govern, juntament amb el seu propi pressupost, perquè l'inclogui en el projecte de llei de pressupostos de la Generalitat.
El Síndic de Greuges ha de presentar al Parlament la liquidació del pressupost de la institució dins els tres mesos següents al tancament de l'exercici pressupostari.
Les retribucions del síndic o síndica de greuges i del personal al servei de la institució s'estableixen en el pressupost del Síndic de Greuges.
El Síndic de Greuges es regeix, pel que fa a la comptabilitat, la intervenció, l'autorització de despeses i ordenació de pagaments, la contractació i l'adquisició de béns i drets, pel règim jurídic aplicable al Parlament.
Les resolucions del Síndic de Greuges en matèria de personal, d'administració i de gestió econòmica i patrimonial poden ésser impugnades, de conformitat amb el que estableix la normativa aplicable, davant la jurisdicció contenciosa administrativa.
La tramitació dels procediments iniciats abans de l'entrada en vigor d'aquesta llei es regeix per la Llei 14/1984, del 20 de març, del Síndic de Greuges, modificada per la Llei 12/1989, del 14 de desembre, i per la normativa que la desplega.
Mentre el Síndic de Greuges no aprovi, d'acord amb l'article 85, el Reglament d'organització i règim intern de la institució, continua en vigor, en tot allò que no s'oposi a aquesta llei, el Reglament de personal del Síndic de Greuges de Catalunya, del 9 d'abril de 2008, i mantenen el caràcter de normes supletòries, en les mateixes condicions, les Normes bàsiques del Síndic de Greuges, del 8 de novembre de 1985, modificades el 19 de novembre de 1996 i el 13 de juliol de 2004.
El personal al servei del Síndic de Greuges en el moment de l'entrada en vigor d'aquesta llei passa a exercir en funcions el càrrec i segueix ocupant el lloc de treball en la situació administrativa que li sigui aplicable.
El Síndic de Greuges ha d'aprovar el Reglament d'organització i règim intern de la institució en el termini d'un any des de l'entrada en vigor d'aquesta llei.
Es deroga la Llei 14/1984, del 20 de març, del Síndic de Greuges, modificada per la Llei 12/1989, del 14 de desembre, salvant el que estableix la disposició transitòria primera de la llei present.
L'article 3 de la Llei 14/2005, del 27 de desembre, sobre la intervenció del Parlament de Catalunya en la designació de les autoritats i els càrrecs de designació parlamentària i sobre els criteris i els procediments per avaluar-ne la idoneïtat, no és aplicable al síndic o síndica de greuges.
La referència que la disposició addicional desena del Decret legislatiu 1/2005, del 26 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'urbanisme, fa a l'article 15 de la Llei 14/1984, del 20 de març, del Síndic de Greuges, s'ha d'entendre feta a l'article 36 de la llei present.