projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Si creus que pots estar afectat pel coronavirus, abans de trucar al 061 Salut Respon, posem a disposició una nova eina que et permetrà, de manera molt ràpida i senzilla, conèixer si compleixes els criteris d'infecció del coronavirus.
En funció de la teva situació, t'informarem de quins són els passos a seguir i els consells sobre el que has de fer i on t'has d'adreçar en cas que sigui necessari.
Es tracta d'un test que determina quines són les persones que es considera que poden estar afectades pel coronavirus i que està elaborat a partir dels protocols actuals.
És una eina més que des del Sistema de Salut de Catalunya oferim a la ciutadania davant el coronavirus.
L'eConsulta és un servei que ofereixen la majoria dels centres d'atenció primària de Catalunya i que permet al ciutadà comunicar-se amb el seu metge/gessa o infermer/a de manera no presencial i segura, permet enviar missatges i també adjuntar documents o imatges.
El metge o infermera pot respondre als dubtes o peticions que el pacient li hagi enviat i pot actualitzar el pla de medicació o enviar les baixes o altes laborals sense que calgui desplaçar-se al CAP.
Per accedir a l'eConsulta cal estar donat d'alta a La Meva Salut, un portal on podrà instal·lar-se el servei a la pestanya Tràmits de manera molt senzilla.
L'alta a LMS es pot fer a través del tel 900 053 723, omplint un formulari a la web https://canalsalut.gencat.cat/lamevasalut-registre.
El sistema sanitari públic català es caracteritza per estar format per entitats de titularitat pública o privada que proveeixen els serveis assistencials per a la ciutadania.
Aquests serveis els contracta i són finançats pel CatSalut i són d'accés universal.
La coexistència habitual dels dos sistemes en la societat catalana ha facilitat en gran mesura la seva col·laboració en la gestió de la crisi sanitària causada per la pandèmia del coronavirus SARS-CoV-2.
En aquesta situació excepcional, el sistema públic de salut ha pogut coordinar amb facilitat la col·laboració del sector privat, que aporta una gran expertesa.
Des de l'inici de la crisi sanitària, la informació sobre l'evolució de l'epidèmia indicava la necessitat de disposar de la màxima estructura sanitària possible, i en aquest context el sector privat ha aportat la seva estructura de llits convencionals i crítics per donar suport a les necessitats de la població malalta de COVID-19.
La derivació de malalts la fan els centres hospitalaris de la xarxa pública, i el trasllat el fa el SEM.
Els serveis assistencials que es prestin en els centres privats aniran a càrrec del CatSalut, en les mateixes condicions que els que es presten en tots els centres del SISCAT.
En els darrers dies s'han anat incrementant el nombre de pacients que necessiten estar a la unitat de cures intensives i per aquest motiu les UCI ha hagut d'expandir-se a altres àrees dels hospitals, d'acord amb els plans de contingència que ha anat establint cada centre.
Així, la capacitat global pot arribar a triplicar-se.
Per tenir una visió conjunta dels recursos i treballar amb més eficàcia, s'ha creat una comissió assessora formada per experts en cures intensives que s'encarregarà d'establir uns criteris homogenis per atendre els pacients ingressats en les UCI.
Les UCI poden guanyar espai a partir de la reorganització d'espais propis interns dedicats a altres usos.
Així mateix, l'hospital pot créixer cap enfora amb la disposició de certs espais, com pavellons esportius cedits pels municipis, o amb la derivació de malalts a centres privats o a hotels medicalitzats, sempre sota la direcció del centre hospitalari.
El Departament de Salut ha decidit suspendre l'activitat a les instal·lacions d'una empresa després de constatar a través de la Inspecció de Treball que 19 persones que havien donat positiu per Covid continuaven treballant tot i conèixer el resultat del PCR.
En el marc dels controls de cribratge i de comprovació de mesures Covid que realitza el Servei de Vigilància Epidemiològica a Lleida i l'Alt Pirineu i Aran per trencar cadenes de transmissió es va visitar una empresa del Baix Segre.
Després d'una primera visita a aquesta empresa es va acordar realitzar proves PCR a tots els seus treballadors.
Per aquet motiu, el passat 23 de juliol un equip del Servei d'Emergències Mèdiques s'hi va traslladar per realitzar proves PCR als treballadors.
Tot i que l'empresa ja estava notificada prèviament, els administradors es van oposar a fer les proves.
Finalment, però va accedir a què els treballadors que ho volguessin es fessin la prova.
En total es van poder fer proves a 90 persones (hi ha 190 treballadors), de les quals un 42% van resultar positives i es van tramitar les corresponents baixes laborals.
El dia 29 de juliol es va enviar un nou requeriment a l'empresa per completar el cribratge a tots els treballadors, el dia 31 de juliol.
No obstant, davant la sospita que hi hagués treballant alguna persona amb Covid positiu, el dia 30 de juliol conjuntament amb el Departament de Treball, Afers Socials i Famílies es realitza una inspecció per constatar si es prenen les mesures de seguretat laboral corresponents i no hi ha cap irregularitat.
Durant la inspecció es constata que 19 persones amb PCR positiva continuaven treballant.
Davant la gravetat d'aquests fets i per la manca de col·laboració per part de l'empresa, Salut Pública ha emès una resolució suspenent la seva activitat.
El doctor Albert Roger, cap de la Secció d'Al·lèrgies de l'Hospital Germans Trias de Badalona, explica que el 25-30% de la població a Catalunya és al·lèrgica i que a la primavera, just en l'època en la qual ens trobem immersos en la pandèmia, hi ha més pòl·lens.
Globalment, les persones al·lèrgiques no tenen un major risc de contraure la infecció pel coronavirus, ja que el sistema immunitari funciona igual que el d'una persona sense al·lèrgies.
En la situació actual es recomana que els al·lèrgics es quedin a casa ja que d'aquesta manera s'evita la gran concentració de pòl·lens que hi ha a l'aire lliure.
Les persones que presenten al·lèrgies han de seguir les mateixes recomanacions que la resta per prevenir el contagi.
Per altra banda, els pacients amb asma al·lèrgica han de tenir una major precaució, ja que qualsevol infecció pot desestabilitzar l'asma.
Cal destacar que els nens al·lèrgics s'infecten de la mateixa manera que els adults, que presenten pocs símptomes en la immensa majoria dels casos i que tenen el mateix risc de contagiar-se que els nens no al·lèrgics.
És útil portar mascareta en aquest cas?
Les quirúrgiques de paper (les anomenades quirúrgiques) només són útils per impedir que els pacients infectats amb la COVID-19 disseminin les gotes respiratòries, però no protegeixen adequadament de l'exposició a pòl·lens.
En canvi, les mascaretes autofiltrants protegeixen tant de l'exposició a virus com a pòl·lens perquè atrapen les partícules amb una grandària superior a 0,3 micres i a més a més disminueixen l'exposició als contaminants.
Quines diferències hi ha entre patir una al·lèrgia o una infecció pel SARS-CoV-2?
La rinitis al·lèrgica, que és l'al·lèrgia més freqüent, consisteix habitualment en esternuts repetits, picor, mucositat aquosa i conjuntivitis freqüent.
Pel que fa al pol·len, els símptomes acostumen a donar-se més a l'aire lliure i menys en llocs tancats, però solen estar controlats amb antihistamínics i, sobretot, no sol causar febre.
La infecció per coronavirus, per altra banda, pot ser lleu com un constipat però habitualment dona símptomes progressius similars a una grip i consistents en febre moderada-intensa, malestar general, fatiga, tos seca freqüent, i es pot experimentar falta d'aire.
No s'ha d'oblidar que el més freqüent és patir un constipat.
Aquest pot iniciar-se amb una rinitis i el moc evoluciona cap a espès-verdós-groguenc.
A més, hi ha dècimes de febre i normalment en una setmana se sol estar recuperat.
Si es té qualsevol dubte s'ha de consultar amb l'al·lergòleg o el metge de capçalera.
No hem de ventilar entre les 12 i les 17 hores perquè són les hores de més sol i és quan més pol·len hi ha a l'atmosfera.
L'Agència Espanyola del Medicament i Productes Sanitaris (AEMPS) dona avui llum verda per testejar amb pacients el dispositiu DAR, desenvolupat per l'empresa GASN2, amb el suport de professionals de l'Hospital Clínic, l'Institut de Recerca Germans Trias i Pujol i la UB
L'Agència Espanyola del Medicament i Productes Sanitaris (AEMPS) ha autoritzat un estudi clínic amb el Dispositiu Autònom de Respiració (DAR), un respirador mecànic invasiu per a pacients amb COVID-19.
És el TERCER dispositiu desenvolupat amb el suport del coneixement de l'Hospital Clínic, l'Institut de Recerca Germans Trias i Pujol (IGTP) i la Facultat de Medicina i Ciències de la Salut de la Universitat de Barcelona, que rep aquesta aprovació.
Aquest estudi clínic, es farà inicialmen t al Clínic i a Can Ruti, i s'ampliarà a altres hospitals de Catalunya i de la resta d'Espanya quan es disposi de dades dels primers pacients.
Aquesta iniciativa ha estat possible gràcies al suport rebut per un gran nombre de particulars, empreses i entitats de la societat civil.
També ha comptat amb el suport del Servei Català de la Salut, que ha propiciat la incorporació d'empreses i ha donat suport als centres per trobar aquest tipus de solucions.
El tercer dispositiu per fer front a la COVID-19 validat per aquests centres
Aquest nou equipament compta amb parts d'origen industrial, una part pneumàtica i d'instrumentació, una altra d'elèctrica i electrònica, així com software de control de variables de procés, monitoratge en pantalla i alarmes visuals i sonores.
És un dispositiu lleugerament més sofisticat que els dos anteriors autoritzats per a proves clíniques.
Amb DAR es podrà controlar la freqüència respiratòria i altres paràmetres de forma constant i objectiva, proporcionant al pacient un suport vital que d'altra manera no tindria, sempre en absència d'un respirador convencional disponible.
L'equip que ha supervisat les simulacions l'han format el Dr.
Ramón Farré, Catedràtic de Fisiologia de la UB i cap del grup Biofísica respiratòria i bioenginyeria de l'IDIBAPS, i el Dr.
Ara l'equip de producció està preparat per començar-ne la fabricació en el moment que l'AEMPS homologui el dispositiu.
GASN2 calcula que, inicialment, se'n podrà produir 100 equips diaris, que poden increm entar si s'obre a altres països.
El Sistema Català de la Salut disposa, en aquests moments, d'un total de prop de 1700 respiradors de diferents característiques.
La xifra ha augmentat de forma considerable les últimes setmanes arran de la situació de crisi sanitària generada per la pandèmia de la COVID- 19.
L'adquisició de respiradors s'ha fet des de diferents àmbits.
D'una banda, a través de les compres realitzades pel Catsalut i, per altra, gràcies a donacions o cessions d'empreses privades, universitats i centre d'investigació.
Hi ha una tercera via que són els respiradors prototip, fabricats per diferents empreses.
En aquest cas els aparells necessiten ser homologats per l'Agència Espanyola del Medicament i un cop passat aquest tràmit només es podran utilitzar coma assaig clínic als hospitals homologats per fer-ho.
S'ha de tenir en compte que no tots els respiradors són iguals i, per tant, poden tenir diferents prestacions.
En algunes ocasions la COVID-19 acaba produint en els malalts la síndrome de destret respiratori, que fa necessari l'ús del respirador.
En el cas del respiradors volumètrics s'indica al respirador quin volum d'aire volem que li entri al pacient a cada insuflació i amb quina freqüència i velocitat.
Aquest volum li genera una pressió a la caixa toràcica que s'ha de tenir controlada i no pot ser massa alta.
En el cas dels respiradors per pressió, només es pot indicar a la pressió que es vol que s'insufli l'aire al pacient i la pressió màxima a la que ha d'arribar a la caixa toràcica.
En aquest cas el respirador insufla l'aire necessari fins a arribar a aquesta pressió.
En els darrers dies, els espais i recursos hospitalaris de Catalunya han estat sotmesos a una reorganització i ampliació a causa de la pandèmia per la COVID-19.
Adrià Comella, director del Servei Català de la Salut, explica com el sistema ha hagut de prendre una sèrie de decisions perquè la capacitat instal·lada pogués donar resposta al creixement de la pandèmia i aconseguir tenir les estructures necessàries per a no arribar a una situació de col·lapse.
Els hospitals van haver d'ampliar la suma de la capacitat pública amb la del sector privat.
Un mecanisme que ha permès créixer de manera integrada sota una única direcció publica.
Una sèrie de mesures per a créixer en nombre de llits i UCI, entre altres.
Els plans de contingència també han estat un element essencial per a fer créixer el nombre de llits de crítics i guanyar espai dintre dels hospitals.
Zones que estaven disposades per a altres activitats s'ajornen en aquesta època de crisi i d'altres canvien la seva utilitat, com per exemple les sales de formació o les biblioteques.
A més, es comença a disposar de tota una estructura d'hotels per a la disposició sanitària, on l'atenció primària aporta un paper destacat al servei.
"Una estructura d'hotels que ens fa créixer en capacitat de llits", argumenta Comella.
Per altra banda, es creix equipant espais davant dels mateixos límits hospitalaris amb el que es coneix com a pavellons salut.
La suma d'aquests factors és la que ha permès aportar la resposta a la demanda rebuda.
Per altra banda, la corba de l'epidèmia ha tingut un comportament una mica més moderat a l'esperat.
"Si es manté així, la capacitat instal·lada fins ara serà la necessària per a no col·lapsar el sistema, però si la corba comença a créixer, el risc de col·lapse podria tornar a créixer", explica Comella.
"És molt important fer una bona política de confinament i desconfinament tenint present que el sistema, ara com ara, està molt tens però no ha arribat a estar col·lapsat".
"Sense el confinament no s'hauria parat el creixement de la corba i el sistema hauria col·lapsat", recalca Adrià Comella, director del Servei Català de la Salut.
Aquesta és, entre altres, una de les moltes accions que des de Salut s'han portat a terme per gestionar l'actual crisi causada per la pandèmia per la COVID-19.
El confinament ha estat una de les mesures més incidents per la seva implicació directa amb la ciutadania, però també ha tingut un paper destacat, per exemple, la planificació l'activitat com dels plans de contingència.
El Sistema de Salut de Catalunya va decidir molt aviat desprogramar tota l'activitat que no era imprescindible, quelcom que ha fet que els hospitals abaixessin el seu volum d'ingressos i poguessin centrar-se en activitat COVID.
Els plans de contingència, una adequació dels recursos feta pels mateixos centres, va permetre preveure com fer la transformació de la reorganització i ampliació de tots els centres de la manera més òptima possible.
L'execució de tota la planificació és un altre element modèlic i desenvolupat en tots els centres que ha permès generar una anticipació, "una ajuda a la solució del problema, un recurs imprescindible per a tenir els millors resultats possibles"; tal i com Comella argumenta.
La transformació és un altre factor representat en tot el sistema sanitari.
"Hem vist com intensives dirigien de dermatòlegs per a donar suport, infermeria de planta fent d'urgència...
Una transformació admirable del conjunt dels professionals assistencial.
I no només en els hospitals, també en l'atenció primària i sociosanitària.
És el conjunt dels professionals la que permet aquesta transformació", explica Comella.
Un clar exemple és l'atenció primària, que deixa de programar per centrar-se en l'atenció comunitària i, al mateix temps, no deixa de realitzar l'atenció dels seus pacients habituals.
Una activitat desenvolupada gràcies a la transformació digital, que ajuda amb el creixement i desenvolupament d'eines com l'eConsulta, La Meva Salut, l'APP STOP COVID 19 CAT i una atenció intensa i eficient.
El conjunt de decisions preses per mitigar la pandèmia han estat desenvolupades de manera comuna i coordinada des del Departament de Salut i tots els ens que el confeccionen, com el Servei Català de la Salut (CatSalut), Agència de Qualitat i Avaluació Sanitàries de Catalunya (AQuAS), Salut Pública, TIC Salut.
Elements clau estudiats, analitzats i realitzats conjuntament per fer front a la crisi sanitària actual.
"En poques setmanes es realitza un trencament de marcs mentals increïble i amb el desig que alguns dels canvis puguin consolidar-se en el temps i el futur.
Una experiència que ha generat un estímul per a la innovació i noves maneres de treballar que són, en el fons, el gran secret de la gestió d'aquesta crisi", finalitza Comella.
El Servei Català de la Salut ha equipat al conjunt de centres d'atenció primària per a la realització d'ecografies pulmonars vinculades al diagnòstic de la infecció per la COVID-19.
Efectuar una radiografia de tòrax havia estat fins al moment el mecanisme per l'atenció primària per a la determinació de les lesions pulmonars per la COVID-19, però amb el temps s'ha anat consolidant l'ecografia pulmonar com una tècnica adequada i molt sensible.
Per aquest motiu s'ha iniciat la distribució d'ecògrafs per tot el territori.
Paral·lelament la Societat Catalana de Medicina Familiar i Comunitària (CAMFiC), després de liderar diverses accions formatives en ecografia pulmonar, ha elaborat un curs específic en ecografia pulmonar (de contingut gratuït i en línia), orientat al diagnòstic de lesions pulmonars per la COVID-19 i orientat a metges de família.
L'objectiu és que els professionals de l'atenció primària que assumeixen la detecció i seguiment dels casos de la COVID-19 detectin de forma precoç "la infecció més important de virus", la pneumònia i les alteracions pulmonars produïdes pel virus.
"Dins de les inversions en el pla de millora de l'atenció primària d'enguany estava prevista una compra molt important d'ecògrafs per dotar els centres d'atenció primària d'aquesta tecnologia.
L'ecografia feta per professionals d'atenció primària s'ha anat consolidant ràpidament els darrers anys dins de la cartera del servei dels equips com una tècnica molt útil per tal de poder fer primeres valoracions diagnòstiques en moltes malalties.
En aquest sentit, la crisi de la COVID-19 ha accelerat aquest procés", explica Jaume Benavent, referent d'atenció primària i salut comunitària en l'Àrea Assistencial del Servei Català de la Salut.
El curs de formació, iniciat el dijous 9 d'abril, ja compta amb més de 1.400 inscrits, permet realitzar una exploració ecogràfica sistemàtica de tòrax, identificar les diferents estructures toràciques i abordar ecogràficament l'aparell pulmonar en la situació concreta de la COVID-19, i compta amb vídeos explicatius, presentacions dels docents, i ofereix debats entre experts i alumnes.
Durant les dues properes setmanes es duran a terme al voltant de 20.000 - 25.000 proves diagnòstiques PCR entre les persones gran que viuen en residències a Catalunya.
Aquest tipus de test ofereix una fiabilitat pràcticament del 100%.
La recollida de les mostres la duran a terme els equips d'atenció domiciliària que donen cobertura a les necessitats d'atenció primària de les residències de gent gran.
L'objectiu és identificar amb seguretat el casos positius tant per poder oferir l'assistència mèdica necessària a les persones malaltes com per protegir a la resta de les persones que conviuen en la mateixa llar.
Un cop identificats, en les residències que tinguin zones adequades es podrà sectoritzar adequadament l'espai per mantenir separat els dos grups i crear dos circuits assistencials.
En les residències que no permetin aquesta separació, es traslladaran les persones als dispositius que permetin mantenir-les segures en el context el més similar possible al seu entorn habitual.
En el marc de la digitalització de l'atenció ciutadana, el Servei Català de la Salut ha decidit potenciar les vídeo consultes.
Metges i pacients podran veure's les cares i fer una visita mèdica sense haver-se de desplaçar al centre d'atenció Primària.
Per fer-ho possible s'han posat a disposició dels metges de família un total de 600 càmeres web que donaran servei a 1.200 professionals de l'atenció primària.
Entre aquesta setmana i la següent aquest sistema s'acabarà d'implantar a tot el territori.
Actualment ja es pot comunicar amb un professional de la salut per telèfon o per mail a través de la eConsulta (un servei disponible a la La Meva Salut que permet als ciutadans poder contactar amb el seu metge per un canal segur amb missatges escrits i poden també adjuntar informes o imatges).
Ara, amb les vídeo consultes, aquesta comunicació facilitarà que metge i pacient puguin mantenir una conversa mentre es veuen.
Això permetrà, a més, poder visualitzar si s'escau alguna de les patologies que pugui tenir el pacient.
El tracte serà encara més directe i personal.
El desplegament d'aquest servei s'està fent de manera progressiva a tots el centres d'atenció Primària del territori i permet poder fer un seguiment més proper del problema de salut a domicili.
El servei permetrà fer un seguiment més acurat de pacients confinats amb infecció per COVID-19, pacients crònics, seguiment de lesions a la pell, evitar desplaçament en àrees rurals, o qualsevol altre motiu clínic que necessiti d'una millor interacció entre el professional de salut i el ciutadà.
Per poder fer ús d'aquest servei només s'ha de tenir a casa un telèfon mòbil amb correu electrònic o un ordinador amb accés a internet que disposi de navegador tipus Chrome, firefox o motzila.
El professional sanitari enviarà un mail al pacient amb un enllaç, notificant la data i l'hora prevista per a la videoconsulta.
Per accedir-hi, l'usuari només haurà de clicar l'enllaç uns minuts abans de l'hora proposada des de qualsevol dispositiu amb càmera, altaveu i micròfon.
Un cop s'hagi autentificat amb el CIP el número de la targeta sanitària i amb un PIN que rebrà per SMS al seu mòbil, ja podrà iniciar el vídeo consulta amb el seu metge o infermera.
D'aquesta manera, el Servei Català de la Salut vol potenciar l'atenció més propera a l'hora de fer el seguiment de molts pacients que estan a casa i evita el seu desplaçament al CAP si no és indispensable.
Des de l'Atenció primària l'objectiu és millorar el servei d'atenció no presencial als usuaris.
EL 70% de les consultes mèdiques es fan de forma virtual
Abans de la crisi sanitària pel Covid19 el 70% dels pacients es desplaçava als CAP, ara els dubtes, tràmits i visites es fan on line.
La mitjana d'atencions al dia d'un centre de primària era d'unes 135.000 visites presencials, 14.500 telefòniques i unes 1.000 eConsulta.
Ara, les visites presencials han baixat a 18.000 de mitjana.
Les telefòniques han augmentat fins a 86.000, i entren a eConsulta 17.000 visites.