projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Amb la finalitat d'optimitzar el transport fins als dipòsits controlats o a les plantes de reciclatge, es creen les plantes de transvasament de residus de la construcció.
Aquestes plantes d'emmagatzematge temporal estan constituïdes per un o més contenidors en funció del nombre d'habitants que abasteixin.
Les plantes de transvasament estan vinculades a un dipòsit controlat proper, de manera que, periòdicament, els residus dipositats en aquestes plantes es gestionen en aquests dipòsits controlats.
Les plantes de transvasament de residus municipals són instal·lacions intermèdies entre els llocs de recollida i les plantes de gestió dels residus.
La finalitat d'aquestes instal·lacions és la de disminuir els costos de transport dels residus fins al seu destí utilitzant equips d'emmagatzematge, compactació i transport de gran capacitat.
Les plantes de transvasament de residus municipals s'han d'adaptar als aspectes bàsics següents:
Descomposició anaeròbica de les macromolècules orgàniques (polisacàrids, lípids i proteïnes) en molècules simples (sucres, àcids orgànics, alcohols...).
Aquest procés es du a terme per exoenzims generats per bacteris fermentatius.
Aquests bacteris són facultatius, per tant la presència d'oxigen no és limitant.
Descomposició, mitjançant els bacteris acidogènics, de les molècules simples generades a l'anterior etapa en els àcids grassos volàtils o de cadena curta, els alcohols, el diòxid de carboni i l'hidrogen
Transformació d eles molècules simples en àcid acètic, hidrogen i diòxid de carboni
Els bacteris metanogènics transformen els components producte de la fermentació en gas metà i diòxid de carboni.
Aquests bacteris són anaerobis estrictes, sensibles als canvis de temperatura i a la presència de substàncies inhibidores
En el cas de les plantes de compostatge de FORM, el fet que pugui arribar FORM amb impropis fa que s'hagin de dur a terme operacions especials per tal d'aconseguir separar els impropis de la FORM i, així, generar un rebuig que haurà d'anar a tractament finalista.
RECEPCIÓ, PREPARACIÓ PRÈVIA I BARREJA
Els residus són rebuts i les restes vegetals són triturades prèviament a la preparació de la barreja.
En el cas de les plantes de compostatge de FORM, una vegada realitzada la barreja, es realitza un pretractament amb la finalitat d'eliminar possibles impropis (vidre, plàstics, altres) abans de començar el procés.
A vegades aquesta operació es fa després d'una primera etapa a la fase de descomposició.
És la fase més activa del procés, amb altes temperatures (60-70 C) i elevades necessitats d'oxigen.
La durada és de 4-6 setmanes, tot i que es pot reduir a 2-4 setmanes i realitzant-la de forma intensiva en recintes tancats i amb airejament forçat, tractant els aires en biofiltres per desodoritzar-los abans de ser emesos.
La matèria orgànica comença a estabilitzar-se i acaba de madurar fins que s'obté un compost de qualitat, baixen les temperatures i les necessitats d'oxigen.
Es realitza quan finalitza el procés de compostatge.
Es garbella el compost per aconseguir una granulometria homogènia per comercialitzar-li.
La part grollera, que correspon a la fracció vegetal que no s'ha degradat, es recircula i s'incorpora en un nou cicle de compostatge.
En el cas de la FORM s'hi inclouen sistemes per eliminar impureses del compost.
Hi ha diferents tipus de deixalleries.
La més adequada per a cada municipi depèn de la quantitat de població servida i de la densitat demogràfica.
En funció d'això s'han definit quatre tipus de deixalleries: Deixalleria bàsica: entre 2.000 i 5.000 habitants per deixalleria amb una superfície prevista de 225 m 2
Les deixalleries, bàsicament, disposen dels següents elements: Tanca perimetral i portes
De forma opcional, les deixalleries també poden disposar d'alguns espais addicionals: Zona per al desballestament de residus
Una condició bàsica de les deixalleries és que disposin de personal.
Addicionalment existeixen equipaments que assumeixen la funció de punts de recollida de residus municipals, que gestionen els residus recollits a través d'una de les deixalleries dels tipus descrits anteriorment.
Paral·lelament a les deixalleries, han sorgit altres tipus d'instal·lacions d'aportació de residus, tot i que no compleixen una característica cabdal de les deixalleries i mini-deixalleries, com és que hi hagi atenció permanent al públic durant el seu horari d'obertura.
Aquestes instal·lacions reben el nom d'àrees d'aportació de residus especials i els tipus més habituals s'acostumen a trobar en:
Mercats: són petites àrees d'aportació ubicades als mercats municipals amb l'objectiu de facilitar la participació dels ciutadans en la recollida selectiva.
Zones rurals o urbanitzacions: són àrees principalment per a l'aportació de residus vegetals i voluminosos, que alguns municipis –en general rurals– han posat a disposició dels seus habitants.
Són instal·lacions molt senzilles, normalment un espai delimitat per una tanca, que serveixen de punts d'acumulació d'aquests residus per facilitar a l'Ens local responsable la seva recollida.
Residus municipals especials - Residus municipals ordinaris - Residus municipals voluminosos - Altres residus municipals
El servei de deixalleria, com a part integrant de la recollida selectiva de residus municipals, pot ser utilitzat pels ciutadans en general, comerços, oficines i serveis.
La deixalleria, com a instal·lació tancada i controlada, ha de complir un seguit d'especificacions bàsiques per al seu correcte funcionament.
L'article 81 de la nova Llei 3/2015 d'11 de març, de mesures fiscals, financeres i administratives que va entrar en vigor el 14 de març de 2015, modifica el text refós de la Llei reguladora de residus de la manera següent: "1.
Es modifica l'article 3.3.f del text refós de la Llei reguladora dels residus, aprovat pel Decret legislatiu 1/2009, del 21 de juliol, que resta redactat de la manera següent:
«Deixalleria: el centre de recepció i emmagatzematge selectius de productes per a la reutilització i de residus municipals per a tractaments posteriors: la preparació per a la reutilització, la valorització i la disposició final.»
El concepte de deixalleria, com un element per a la gestió de residus municipals, esta definit al Decret Legislatiu 1/2009.
L'article 3 d'aquesta norma defineix la deixalleria com un "centre de recepció i emmagatzematge, selectius, de residus municipals que no són objecte de recollida domiciliària".
L'article 52 del decret estableix que "els municipis amb més de 5.000 habitants de dret, independentment o associadament i, si s'escau, els consells comarcals i l'Entitat Metropolitana de Serveis Hidràulics i Tractament de Residus han d'establir el servei de deixalleria mitjançant la instal·lació de la planta o les plantes necessàries per a la recollida dels residus explicitats en l'annex d'aquesta llei".
Com a desenvolupament pràctic del Decret legislatiu i el PROGREMIC, s'elaborà la Norma Tècnica sobre deixalleries, un document subjecte a revisions periòdiques, que defineix aspectes més concrets tant de disseny i de construcció com de gestió d'aquestes instal·lacions.
Les especificacions de la Norma Tècnica són d'obligat compliment per part dels titulars de les deixalleries.
Els gestors que prèviament hagin sol·licitat la devolució de la fiança han de procedir novament a efectuar la seva sol·licitud d'acord amb el formulari que trobaran al Sistema Documental de Residus.
Això ve motivat fonamentalment perquè aquest tràmit requereix que s'adjuntin els resguards de les fiances (en format digital) i perquè inclou una declaració responsable del sol·licitant.
El retorn de la fiança és definitiu per les activitats de gestió de residus no perillosos si no s'aprova una normativa que indiqui el contrari o s'indiqui explícitament en la llicència o autorització ambiental amb una motivació diferent.
No caldrà fiança, tot i que ho indiqui en la llicència o autorització ambiental excepte que s'indiqui explícitament amb una motivació diferent.
Han de sol·licitar la devolució de la fiança a nom de l'antic titular si no ho ha fet anteriorment i no cal depositar cap nova fiança.
El procediment previst al Sistema Documental de Residus quan es tracta d'activitats que gestionen residus no perillosos i perillosos ja calcula la fiança que ha de quedar consignada per a respondre pel que fa a la gestió dels residus perillosos, i emetrà una o més resolucions d'aixecament total o parcial dels resguards adjunts a la sol·licitud corresponents a la gestió dels residus no perillosos.
D'acord amb el que disposa el Decret 1/1997, de 7 de gener, sobre la disposició del rebuig dels residus en dipòsits controlats (article 10), les activitats de deposició de residus estan obligades a dipositar una fiança, i per tant no els és d'aplicació el Decret Llei 13/2020, de 21 d'abril, pel qual s'adopten mesures urgents de caràcter estructural i organitzatiu, així com mesures en l'àmbit de les entitats del sector públic de l'Administració de la Generalitat (article 5 i Disposició addicional sisena), pel que no poden sol·licitar a l'Agència de Residus de Catalunya la devolució de la fiança dipositada per aquest concepte.
La normativa que s'ha aprovat afecta a la supressió exclusivament de les fiances per a activitats de gestió de residus no perillosos; així doncs, les activitats de gestió de residus no perillosos quedem exemptes de dipositar fiança de forma permanent, sens perjudici que hagin de disposar d'una pòlissa d'assegurança per respondre dels danys i perjudicis ocasionats i per regenerar els recursos naturals o els espais degradats.
El 2 d'octubre de 2015, es va publicar al Butlletí Oficial de l'Estat no 236, la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del Procediment Administratiu Comú de les Administracions Públiques.
Un dels objectius d'aquesta llei és fomentar l'ús de mitjans electrònics a l'Administració Pública i, entre altres aspectes, promou l'ús de canals telemàtics per notificar les actuacions de l'Administració Pública als interessats.
En aquest context, pel que fa als expedients iniciats a partir del 2 d'octubre de 2016, totes les persones jurídiques, entitats sense personalitat jurídica i professionals de col·legiació obligatòria estaran obligats a acceptar la notificació de les actuacions administratives per un canal telemàtic.
Altres subjectes també poden adherir-se a aquest sistema de manera voluntària.
Per donar compliment a aquesta obligació, la pràctica de totes les notificacions als col·lectius que estiguin obligats o hagin optat per la notificació telemàtica es portarà a terme mitjançant el sistema e-Notum, gestionat pel Consorci Administració Oberta de Catalunya.
Podeu consultar la vostra bústia a: https://usuari.enotum.cat/.
Per tal de facilitar informació relativa a la publicació de notificacions en aquest canal, l'Agència de Residus enviarà un avís a l'afectat en el moment de la posada a disposició, tal com preveu l'article 41.6 de la Llei 39/2015.
En cas que vulgueu iniciar tràmits amb l'Agència de Residus de manera telemàtica, ho podeu fer a través del Catàleg de Tràmits de la Generalitat de Catalunya, a l'adreça http://tramits.gencat.cat.
En relació amb aquestes actuacions caldrà descarregar el formulari de petició genèrica i emplenar-lo, seleccionant com a:
Entitat destinatària: Departament de Territori i Sostenibilitat
Aquest formulari de petició genèrica només es pot emprar per presentar davant l'ARC documentació o sol·licituds per a les quals no existeixi un tràmit telemàtic específic.
Podeu accedir a la tramitació telemàtica a http://residus.gencat.cat i http://sdr.arc.cat/.
Podeu trobar més informació sobre l'administració electrònica a la Generalitat de Catalunya a gencat.cat.
Si voleu rebre informació general de l'Agència al vostre correu electrònic, heu d'inscriure-us a la base de dades de contactes.
Aquest servei permet personalitzar quina informació de l'Agència referent a l'àmbit dels residus voleu rebre al vostre correu:
En tot moment podreu modificar les vostres dades, les vostres preferències o donar-vos de baixa del servei.
Per accedir al servei, utilitzeu l'enllaç disponible en aquesta mateixa pàgina.
• La ciutadania de tot Europa està convidada durant aquest cap de setmana, del 18 al 20 de setembre, a recollir i valoritzar els residus abandonats en el medi
• L'Agència de Residus de Catalunya coordina les accions programades a casa nostra, 34 a les comarques de Barcelona, 8 a les de Girona, 5 a les de Tarragona, 7 a les de Lleida i 3 a les de les Terres de l'Ebre
• Rebran la subvenció 317 beneficiaris, la majoria dels quals, 219 corresponen a particulars i comunitats de propietaris
• Les ajudes permetran la retirada de més de 1.000 tones d'amiant
• 200 start-ups i noves empreses es beneficiaran del projecte, que busca la igualtat d'oportunitats per a dones i homes d'entre 25 i 35 anys que vulguin emprendre en aquest sector
Acció tèxtil sostenible per a la creació de xarxa i el desenvolupament de negocis d'economia circular al Mediterrani" el finança la Unió Europea en el marc del Programa ENI CBC Med, de cooperació entre països mediterranis
• La recollida selectiva creix un 9% interanual mentre que la fracció resta augmenta l'1,55%
• El Berguedà pren el lideratge a Osona en el rànquing de les comarques que més recullen selectivament, gràcies a la implantació del sistema de recollida porta a porta en els municipis més grans
• Les empreses poden optar als ajuts amb projectes d'R+D que els ajudin a implantar l'economia circular en els seus processos o a desenvolupar tecnologia innovadora per a tercers
• Les subvencions les finança l'Agència de Residus de Catalunya a través d'un conveni amb ACCIÓ
• Se'n poden beneficiar les persones propietàries dels edificis que continguin amiant i que l'hagin de traure
• Aquestes subvencions van en la línia de les accions que promou Comissió interdepartamental per a l'erradicació de l'amiant a Catalunya
• L'agència ha aprovat les bases d'una convocatòria de subvencions, que es publicarà properament, i que estarà dotada amb 2 milions d'euros
• L'Agència de Residus de Catalunya finança l'adequació de la instal·lació a través d'una subvenció de 36,3 milions d'euros a l'Ajuntament de Girona
• L'adaptació a la nova normativa ambiental europea ha fet incrementar el cost de les actuacions en 11'6 milions d'euros
• El conseller de Territori i Sostenibilitat visita els treballs de l'última fase de la clausura i restauració paisatgística del dipòsit controlat de residus de la Vall d'en Joan, amb una inversió de l'Agència de Residus de Catalunya de més de 30 MEUR
• Enguany amb el lema '20 anys generant canvis', aquest guardó pretén incentivar la integració dels aspectes ambientals en el disseny d'un producte o servei per millorar-ne el comportament ambiental al llarg de tot el seu cicle de vida i la seva contribució a l'economia circular
• Compta amb una dotació total de 15.000 euros, i inclou tres categories: producte, producte en desenvolupament i disseny jove
• Les subvencions, que atorga l'Agència de Residus de Catalunya (ARC), es destinen a administracions públiques
• S'obren dues línies d'ajuts, adreçades a la investigació i recuperació de sòls afectats per contaminacions puntuals o abocaments de residus industrials per causant desconegut
• Les modificacions permetran situar la capacitat de la planta al voltant de les 10.000 tones anuals
L'Agència de Residus de Catalunya actuarà com a mediadora entre els Ens locals de Catalunya i el Ministerio para la Transición Ecológica y el Reto Demográfico (MITERD) per tramitar les peticions a la Convocatòria d'Ajuts Residus 2020.
• Aquest material resulta del tractament del material inorgànic que prèviament s'ha usat en la construcció
• Reutilitzar el material compleix els principis de l'economia circular, ja que evita noves extraccions, amb els beneficis ambientals que comporta
• La Llei 5/2020, del 29 d'abril, de pressupostos de la Generalitat de Catalunya per al 2020, estableix que els projectes de construcció d'obra pública i d'obra privada han de fer ús d'un mínim del 5% d'àrids reciclats procedents de la valorització de residus de la construcció i la demolició
• També es bonifiquen tràmits i s'eliminen fiances per flexibilitzar l'activitat empresarial en l'àmbit de la gestió de residus, davant els efectes econòmics per l'emergència sanitària de la COVID-19
El titular del Departament de Territori i Sostenibilitat celebra la reactivació de l'obra pública per a la recuperació del país
• La pandèmia genera prop de 1.800 tones de residus sanitaris durant el mes d'abril
• Les empreses gestores de residus sanitaris han tractat 606 tones durant el mes d'abril, mentre que a les incineradores de residus municipals s'hi han destinat 1.170 tones
• El Consell de Direcció de l'ARC aprova una dotació de 125.000 euros anuals fins al 2023 per al desenvolupament de la iniciativa Economia Blava de la Comissió Europea, en el marc d'un acord amb l'ONUDI
• El projecte comporta un pressupost de 2,5 MEUR de la Unió Europea, del qual l'ARC gestionarà entre 1 i 1,7 MEUR
• Actualment ja han obert deixalleries al Pla de l'Estany, al Baix Ebre i a Manresa
• S'aconsella als ciutadans consultar a l'ens local titular del servei si la deixalleria està oberta i si accepta residus de particulars
La videoconferència també ha servit per explicar les accions que estan previstes per al segon semestre del projecte, tals com trobades d'intercanvi d'experiències, identificació de casos de bones pràctiques en el sector de la R i fer xarxa amb altres projectes i entitats europees de temàtiques relacionades
• La subvenció aprovada per a l'estudi de les actuacions prèvies és de 150.000 euros
• Aquesta futura planta complementarà la gestió dels residus de les comarques de l'Alt Camp, Baix Camp, Tarragonès i Baix Penedès
• La generació de residus municipals ha caigut a una xifra estimada de 242.000 t, que és un 16,65% més baixa que en un mes normal (282.340 tones).
A la regió metropolitana de Barcelona la caiguda de la generació se situa en un 25%
• La recollida selectiva ordinària (orgànica, paper i cartró, vidre, envasos lleugers) en el seu conjunt disminueix a Catalunya un 20% en relació a un mes normal
• La fracció resta també ha caigut un 12% en aquest mes de confinament per la COVID-19, mentre que a la regió metropolitana de Barcelona la reducció mitjana ha estat del 17,5%, amb una major intensificació a la ciutat de Barcelona (25%)
• Una iniciativa de l'entitat,, arriba a la fase final del guardó d'entre 80 nominacions
• L'Agència de Residus de Catalunya havia presentat cinc candidatures, d'entre les activitats organitzades durant l'XI Setmana Europea de la Prevenció de Residus a Catalunya
Els residus sanitaris augmenten el 350% des de mitjans de març respecte a un període normal
• L'ajut aprovat suposa el finançament d'un 60% del pressupost per a les actuacions previstes
• La Mancomunitat d'incineració de residus urbans de Tarragona aportarà 30 milions d'euros, el 40% restant de la inversió
• Es proposa una reducció del 50% del cànon de residus industrials i del cànon de residus de la construcció durant els mesos d'abril i maig
• Es bonifica al 100% les taxes associades a la tramitació telemàtica de documents de residus, i també en la tramitació de la inscripció al Registre de persones productores de residus de Catalunya
• Se suprimeixen les fiances de residus per als gestors de residus no perillosos, mesura que pot suposar l'alliberament de prop de 40 milions d'euros
• L'Agència de Residus de Catalunya facilita un model de declaració responsable per als gestors de residus de tercers, en el supòsit que estiguin compresos en prestar serveis essencials als sectors productius i de serveis.
Aquestes instruccions ara tenen caràcter normatiu després de la publicació de l'ordre SND/271/2020
• Recomana a la ciutadania emmagatzemar temporalment els residus que hi duu habitualment
• L'ARC informa sobre la situació dels tràmits dels procediments de les entitats de sector públic
• L'Agència de Residus de Catalunya (ARC) finançarà la nova convocatòria 2020 amb 1,5 milions d'euros, a través d'un conveni amb ACCIÓ, destinada a projectes empresarials d'R+D relacionats amb la generació i la gestió dels residus que comportin, entre altres, nous processos o la millora tecnològica dels ja existents i que en permetin la recuperació de recursos
• L'Agència de Residus de Catalunya ha format part del grup de treball interdepartamental que ha fet possible la redacció del text.
• La Llei dona eines per prevenir les pèrdues i el malbaratament alimentari i augmentar l'aprofitament dels aliments al llarg de la cadena alimentària, des de la producció primària al consumidor final.
Disponibilitat dels recursos econòmics provinents d'Ecoembes i Ecovidrio i terminis de presentació i execució de campanyes de sensibilització per al foment de la recollida selectiva
• Aquesta primavera la campanya Som Gent de Profit organitza, amb la col·laboració de la Plataforma Aprofitem els Aliments, quatre àpats festius arreu de Catalunya per conscienciar sobre el valor dels aliments descartats dels circuits comercials
• Es demana voluntariat per a les espigolades prèvies als àpats (recuperació d'aliments), així com per a la cuina i repartiment de racions
• El Consell de Direcció de l'agència aprova també invertir 1,5 milions d'euros per clausurar el dipòsit controlat del Consell Comarcal de la Cerdanya
• Es realitzaran diferents actuacions prèvies a l'escomesa del Centre logístic de pretractament i transferència de residus municipals del Baix Empordà, per un import de 100.000 euros
L'Agència de Residus de Catalunya amb la col·laboració de Ports de la Generalitat, i la Federació Nacional Catalana de Confraries de Pescadors, inicia el projecte per valoritzar les xarxes velles i evitar que acabin als abocadors o al mar
Aquest projecte pretén potenciar la valorització material de les xarxes, evitant que acabin als abocadors o directament al mar, com a escombraria marina (Marine Litter), esdevenint un problema ambiental de primera magnitud.
Un cop a l'aigua, el plàstic es degrada amb la llum del sol i l'acció mecànica del mar i es fragmenta en trossos cada cop més petits que entren a la cadena tròfica dels peixos quan el confonen amb el seu aliment.
Els organismes poden morir ofegats pels microplàstics o també per desnutrició, a causa de l'obstrucció dels seus estómacs.
També els coralls, peixos o tortugues poden quedar atrapats en els aparells de pesca i xarxes abandonats, un fenomen conegut com a "pesca fantasma", que, a banda del greu impacte ambiental que genera, també crea problemes a la indústria pesquera.
Recuperant les xarxes velles s'aconsegueix reduir la presència d'elements perjudicials per al medi marí, alhora que els materials amb que estan confeccionades tornen al cicle productiu en forma de primeres matèries.
Un exemple ben evident d'economia circular, en contraposició a la clàssica economia lineal, basada a produir, usar i llençar.
És a dir, els components tornen a formar part dels cicles naturals o industrials amb un consum mínim d'energia.