projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El Perllongament dels FGC a Sabadell comprèn la construcció d'un nou tram de línia ferroviària de doble via de 4,4 km al nord de la ciutat, 4 noves estacions, el soterrament i reforma d'una estació ja existent, i la construcció d'unes cotxeres com a final de línia.
En total, l'actuació abasta una longitud de 5,2 km.
L'actuació abasta l'execució de les obres d'arquitectura i instal·lacions de 3 estacions i de les cotxeres que conformen el perllongament del FGC a Sabadell.
En concret, inclou, entre d'altres, la pavimentació, revestiments, execució de divisòries i tancaments, ascensors, escales mecàniques, i tot un seguit d'instal·lacions (enllumenat, sanejament, megafonia, ventilació, etc.) necessàries per al funcionament de les estacions.
Eixamplament de l'andana ascendent de 3 a 8 m en un tram de 27 m de longitud, per incrementar-ne la capacitat davant l'acumulació d'usuaris que es genera sobretot en hores punta, mitjançant l'excavació d'una galeria adossada a la volta i la generació d'unes obertures per comunicar l'actual andana i la zona ampliada.
També es milloren les condicions de mobilitat i accessibilitat, amb una nova entrada a la part ampliada de l'andana amb escales fixes i ascensor, i es construeixen 2 sortides d'emergència.
L'objectiu de l'actuació és introduir nous mètodes i procediments als ferms de les carreteres que els facin més sostenibles a nivell econòmic i ambiental, aportant nous valors afegits a la seva funcionalitat bàsica de seguretat viària.
De manera addicional a la utilització de nous ferms, es contempla la realització en cada una de les actuacions de les tasques d'enginyeria per a la redacció del projecte constructiu i del document d'avaluació del cicle de vida i l'execució de les obres.
L'objectiu de l'actuació és introduir nous mètodes i procediments als ferms de les carreteres que els facin més sostenibles a nivell econòmic i ambiental, aportant nous valors afegits a la seva funcionalitat bàsica de seguretat viària.
La tècnica innovadora de rehabilitació de ferms es basa en l'aplicació de metodologies de fabricació i de posada en obra de mescles bituminoses a menor temperatura que les mescles bituminoses convencionals.
S'avaluarà l'actuació per tal de confirmar la seva sostenibilitat, i es compararà el comportament del ferm innovador amb un ferm convencional.
S'inclouen actuacions per donar suport a la conservació del patrimoni cultural i natural, la protecció de la biodiversitat i la millora de l'entorn urbà.
Les operacions del Departament de Territori i Sostenibilitat que es programen són obres de conservació i restauració de la infraestructura verda, de millora ambiental i vies ciclistes en zones d'interès natural destinades a ús turístic.
S'inclouen actuacions de millora de la eficiència energètica i de foment d'energies renovables tant pel sector públic com el privat, o la promoció de la mobilitat urbana sostenible.
Les operacions del Departament de Territori i Sostenibilitat que es programen són obres d'adaptació, d'accessibilitat i millora de les estacions de la xarxa ferroviària i de metro, perllongament de la xarxa d'FGC, construcció d'estacions d'autobusos, vies ciclistes urbanes i interurbanes, i actuacions de millora de l'eficiència energètica en l'àmbit d'FGC, Ports i Habitatge.
Potenciar la recerca, el desenvolupament tecnològic i la innovació: En aquest objectiu temàtic es preveu la compra pública d'innovació com a instrument de foment de la recerca i la innovació, que contribueix al desenvolupament i l'enfortiment de la capacitat competitiva de les empreses i dóna resposta a les necessitats i als reptes del sector públic i la societat.
El cofinançament del Programa Operatiu FEDER s'articula mitjançant ajudes a prestadors de serveis públics per a l'adquisició i posada en servei de solucions innovadores desenvolupades per empreses, que contribueixin a millorar la qualitat dels serveis públics i a incrementar l'eficiència de la despesa pública.
Es prioritzen els desenvolupaments i innovacions tecnològiques amb més potencial de comercialització i d'internacionalització i amb més de capacitat de transformar els resultats de la recerca i la innovació en productes i serveis d'alt valor afegit.
Programa de cooperació territorial que pretén reforçar la integració econòmica i social de la zona transfronterera Espanya- França- Andorra.
Gestió en xarxa dels espais naturals dels Pirineus, per tal d'enfortir la seva capacitat d'actuar conjuntament en la preservació de la biodiversitat pirinenca en coherència amb el desenvolupament socioeconòmic dels territoris rurals.
Els espais on es preveu desenvolupar les activitats son l'Alt Pirineu, Aigüestortes, Cadí i Capçaleres del Ter i Freser
Desenvolupament i execució en cooperació de l'estratègia de l'Observatori Pirinenc de Canvi Climàtic
Cap de fila: Consorci de la Comunitat de Treball dels Pirineus
Cap de fila: Lliga per a la Protecció de les Aus a França (LPO)
Cap de fila: Direcció General de Transports i Mobilitat
Experiències pirinenques, emocions mediterrànies
CIMALSA/Secretaria d'Infraestructures i Mobilitat/ Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya
És un mecanisme de la Comissió Europea per a tot el període de programació 2014-2020, destinat a inversions estratègiques en infraestructures de transports, energia i internet.
L'objecte és vetllar pel correcte funcionament del mercat únic i impulsar el creixement sostenible, la competitivitat i l'ocupació en tota la UE.
L'objectiu principal de l'instrument Connecting Europe Facility és completar la Xarxa Transeuropea i els seus corredors.
Aquest instrument inclou tres programes: Transports, Telecomunicacions i Energia.
Intelligent Energy Europe (IEE) és un programa no tecnològic de la Comissió Europea que té com a finalitat posar en pràctica les polítiques i els objectius de la UE en matèria energètica, la creació de mitjans i instruments que promoguin l'eficiència energètica, les energies renovables i el transport sostenible.
Participació de l'Institut Català del Sòl (Incasol).
Sistema intel·ligent i flexible de calefacció renovable i sistema de refrigeració de les ciutats europees.
Participació de la Secretaria de Medi Ambient i Sostenibilitat.
Incrementar les habilitats dels organismes de contractació i compra per implantar criteris d'ambientalització de la contractació pública per als productes i serveis consumidors d'energia.
Participació de Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya.
Promoure l'eficiència energètica amb l'objectiu de facilitar la intermodalitat bici-tren-bici.
El 7è Programa Marc és el principal instrument de finançament de la UE per impulsar projectes de recerca, desenvolupament tecnològic i innovació.
El 7è Programa Marc neix amb l'objectiu de millorar la competitivitat en l'àmbit comunitari mitjançant el finançament d'activitats d'R+D en règim de col·laboració transnacional, entre empreses i institucions de recerca procedents tant de països de la UE i d'estats associats com de tercers països.
Participació de la Secretaria d'Infraestructures i Mobilitat.
Mobilitat Sostenible, intermodalitat del transport públic en les ciutats intel·ligents.
Aplicació de les bones pràctiques del programa MOUTE de la Generalitat de Catalunya.
Participació de Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya.
Disseny de sistemes de senyalització i software intel·ligent que simula el comportament de les persones en situacions d'emergència que requereixen l'evacuació de les estacions ferroviàries
Disseny d'una plataforma oberta que recopila dades en temps real de fonts possibles de mobilitat sostenible per informar els usuaris.
Sistema de planificació de recursos per a la gestió d'aigua
Gestió eficient d'estacions depuradores d'aigües residuals petites i mitjanes
Participació de la Secretaria d'Habitatge i Millora Urbana.
Serveis innovadors i tecnologies de la informació per la sensibilització dels usuaris i la gestió energètica d'edificis d'habitatge social.
Nou sistema per al mesurament en línia de la temperatura i humitat durant el compostatge.
Identificar les millors tècniques disponibles dels sectors industrials del Marroc, Egipte i Tunísia amb més benefici del medi ambient.
La Llei 2/1983, d'alta muntanya, i el posterior Decret 116/1992 estableixen que l'òrgan encarregat de la redacció dels plans comarcals haurà d'elaborar anualment una memòria de seguiment, corresponent a l'exercici pressupostari anterior, en què es reflectirà el grau d'assoliment dels objectius dels plans.
Així, l'article 1 d'aquest decret indica que l'òrgan encarregat de la redacció dels plans comarcals haurà d'elaborar anualment una memòria de seguiment, corresponent a l'exercici pressupostari anterior, en què es reflectirà el grau d'assoliment dels objectius dels plans.
L'article 2 estableix que els departaments de la Generalitat actuants en el territori de muntanya hauran de trametre a l'òrgan responsable, durant el primer semestre de cada any, un informe sobre el grau de compliment de les actuacions de llur competència previstes als plans comarcals.
Finalment, l'article 3 determina que, una vegada s'hagi realitzat la memòria, se n'ha de trametre còpia als departaments de la Generalitat, al Consell General de Muntanya i als consells comarcals corresponents.
Aprovat definitivament pel Govern de la Generalitat el 10 de novembre de 2009, publicat al DOGC núm. 5511, de 23 de novembre de 2009.
El Pla comarcal de muntanya 2009-2012, preveu una inversió global de més de 2.800 MEUR a l'Alt Urgell, l'Alta Ribagorça, el Berguedà, la Cerdanya, la Garrotxa, el Pallars Jussà, el Pallars Sobirà, el Ripollès, el Solsonès i la Val d'Aran.
Aquesta xifra representa duplicar la previsió d'inversió dels plans comarcals anteriors.
Aquesta quarta generació es diferencia de les precedents pel caràcter integral de la seva programació, que es reflecteix en la materialització en un sol document, en comptes dels 10 que eren habituals en les edicions anteriors.
Per una altra part, s'ha tornat a reunir les actuacions en programes, ja que d'aquesta manera l'estructura del document s'adapta millor a les estratègies o plans sectorials dels organismes programadors.
El document preveu més de 600 actuacions, distribuïdes en quatre categories:
El document del Pla comarcal de muntanya recull, d'una banda, una visió socioeconòmica i territorial del conjunt de les deu comarques (les comarques de muntanya avui), seguida d'una visió més concreta per a cada una d'elles (retrats comarcals).
De l'altra banda, l'aplicació de la política de muntanya, agrupa les actuacions previstes pels diferents organismes programadors des d'una perspectiva sectorial, mentre que l'apartat els programes d'actuació, conté deu capítols amb el detall de les actuacions programades per a cada una de les comarques i el corresponent marc financer.
Recerca i Innovació del Departament de Territori i Sostenibilitat, conjuntament amb la Direcció General de Qualitat Ambiental i Canvi Climàtic (DGQACC), va impulsar un repte d'innovació en relació amb la qualitat de medi atmosfèric
Cicle de jornades d'intercanvi i de reflexió sobre l'RDI que fem i la que necessitem, que també serveix per compartir els resultats de la campanya IRENEU, de recollida d'activitats RDI de tots els Departaments de la Generalitat.
Un compromís vintcentista per a una nova territorialitat.
Cap a un nou model de desenvolupament basat en l'eficiència ambiental.
Una estratègia de país per fer compatible la vocació global amb la vinculació local.
Quins són els nous valors de decisió que configuren la demanda de l'habitatge?
Quins criteris tècnics ha d'incorporar l'oferta per a que sigui adaptable a "l'estat vital de les persones"?
El sector de l'edificació s'ha d'adaptar a nous reptes de competitivitat i sostenibilitat.
A fi d'identificar les estratègies d'innovació necessàries per aconseguir-ho, el Departament de Territori i Sostenibilitat organitza la Jornada de treball Innovació de l'Edificació a Catalunya (IEcat).
Cicle de tres jornades que pretén identificar i analitzar les condicions territorials que afavoreixen l'activitat econòmica internacional de Catalunya.
Referits principalment a plans, projectes i models de gestió del territori i la mobilitat.
Referits principalment a plans, projectes i models de gestió del medi ambient.
Relacionats amb aspectes instrumentals o tecnològics comuns a diferents activitats.
Amb una visió integrada de territori i sostenibilitat.
Relacionats amb l'organització i la gestió de les activitats d'RDI pròpies, que serveixen de suport als eixos temàtics i transversals.
L'estructura i el contingut del Pla comarcal de muntanya 2009-2012 marca, lògicament, l'organització i el mètode del seu seguiment.
A grans trets, el Pla destina una part a la diagnosi socioeconòmica (general, per al conjunt de l'àmbit de muntanya, i particular, a manera de fotografia, de cadascuna de les comarques), i una altra a la programació, és a dir, a tot el seguit d'actuacions que els diferents departaments de la Generalitat de Catalunya han previst per al període quadriennal de vigència i que figuren també en dos formats: agregades sectorialment, segons la tipologia i l'òrgan responsable, i desagregades territorialment, en funció de la comarca on s'han d'aplicar.
En total, el Pla comarcal de muntanya 2009-2012 conté sis-centes vint-i-una actuacions previstes en el conjunt de les deu comarques de muntanya que s'han agrupat en cinquanta-nou programes d'actuació, alhora estructurats en quatre grans blocs.
Generalment, cada una d'aquestes actuacions previstes té atribuït un període i un import d'execució.
Aquests dos aspectes, el temporal i l'econòmic, són els que prenen protagonisme a l'hora de plantejar el seguiment del Pla comarcal de muntanya.
En aquest sentit, es pot dir que l'actuació és la unitat mínima de seguiment.
Conceptualment, el seguiment es fonamenta en la comparació entre la despesa programada inicialment i la despesa efectivament realitzada per a cada actuació.
Aquesta darrera dada s'obté d'acord amb la informació comptable que trameten els òrgans de la Generalitat responsables de les actuacions després del tancament de l'exercici pressupostari, en aquest cas del 2012.
Per tant, la part més substantiva d'aquest seguiment reprodueix els programes d'actuació del Pla comarcal de muntanya 2009-2012 i hi afegeix dues columnes: la primera expressa, per a cada actuació individual, la despesa efectuada en l'anualitat 2012 per part de l'organisme responsable; la segona, informa de la despesa acumulada en aquella mateixa actuació, és a dir, suma les despeses executades en tot el període 2009-2012.
Cal precisar que els canvis en l'estructura organitzativa de la Generalitat, derivats dels resultats de les eleccions al Parlament de Catalunya de finals de 2010 i de la crisi econòmica, han comportat la supressió d'alguns departaments i una diferent distribució de les competències.
Aquest fet suposa algunes disfuncions, en tant que algunes actuacions que va programar en el seu moment un departament determinat ara són responsabilitat d'un altre.
Lògicament, el document de seguiment reflecteix aquests canvis i fa recaure sobre el departament que assumeix les competències tant la quantitat programada com l'executada.
L'anàlisi quantitativa del nivell de compliment dels plans comarcals de muntanya es fonamenta en la informació tramesa pels diferents organismes responsables de les actuacions i respon estrictament a la situació comptable de cada programa i, en definitiva, de cada actuació a la data de tancament de l'exercici pressupostari, és a dir, a 31 de desembre de 2012.
A continuació es detallen, a mode de flaixos, els punts més significatius:
Per implementar el Pla, el servei d'Organització del DTES proposa, d'entrada, una nova manera d'abordar els projectes basada en el treball en equip, la multidisciplinarietat i la implicació de totes les unitats administratives del Departament de Territori i Sostenibilitat, des de les secretaries (General i sectorials) i direccions generals fins els serveis territorials.
L'objectiu d'aquesta metodologia de treball és corresponsabilitzar dels canvis als responsables del tràmits i procediments interns.
En la definició dels canvis i millores hi participa la unitat de gestió cosa que ajuda a reduir la resistència a la implementació que tantes dificultats genera quan els canvis venen imposats des de fora de les unitats.
D'altra banda, treballant d'aquesta manera es posa en valor el coneixement que tenen, sobre els tràmits i processos, les unitats de gestió.
L'anàlisi del procediment es fa aplicant la tècnica de diagnosi DAFO que permet detectar les febleses del tràmit o procediment en qüestió, i també les fortaleses i oportunitats, i un cop identificades, proposar millores en la línia que planteja el Pla de Simplificació.
D'aquesta manera, al contemplar-ne totes les perspectives, l'anàlisi és més profund i les propostes de millora són molt més efectives atès que van adreçades als aspectes que realment no funcionen i d'altra banda, les persones que les han de posar en pràctica estan convençudes i motivades per portar-les a terme en tant que són responsables de la seva definició.
Des del 2012 s'han simplificat 38 tràmits que afecten al ciutadà i 12 de processos interns al DTES, i per això s'han constituït de l'ordre de 45 equips de treball diferents.
Aquest projecte departamental ha suposat una de les feines principal del Servei d'Organització des que es va aprovar i passats gairebé tres anys, la valoració que se'n fa com a unitat és que el treball pluridisciplinar ha generat sinergies entre unitats que, abans de passar per aquest projecte, es desconeixien, i arran de conèixer-se, han establert canals de comunicació permanent i fluïts.
D'altra banda i com no tot són flors i violes, també s'ha constatat que quan les persones que participen en el grup no s'impliquen en la tasca a fer o no compten amb el suport dels seus caps o unitats, els resultats són molt menys exitosos i la implementació és més dificultosa.
Malgrat tot, els responsables de projectes de simplificació valoren de forma molt positiva i com a una innovació en la feina, el fet de treballar en equips interdisciplinaris i multisectorial.
És precisament aquesta valoració la que va fer que tot l'equip de l'àmbit funcional de organització i informació escollís aquesta metodologia de treball com una bona pràctica organitzativa i d'innovació metodològica en la feina de l'Administració.
Redactat per: Cristina Gil i Mercè Mas
El Govern va aprovar un nou Pla de ports que potencia la seva activitat amb criteris sostenibles i de reequilibri territorial.
El Pla prioritza l'ampliació dels ports ja existents, en lloc de promoure'n la construcció de nous i dóna un fort impuls al paper dels ports de Barcelona i Tarragona com a grans centres logístics de Catalunya, a la creació de 6.000 noves places en ports esportius i a la dinamització dels sectors comercial, turístic i pesquer.
El Pla d'inversions 2009 - 2012 de Ports de la Generalitat preveu una inversió de 147 MEUR entre el sector públic i el privat, la qual cosa significa un increment del 39% respecte de la inversió del període anterior.
Les principals línies d'actuació d'aquest Pla, que s'ha d'executar en els pròxims quatre anys, van adreçades a millorar les infraestructures per al recer d'embarcacions, potenciar les activitats portuàries, impulsar la integració dels ports en els municipis i fomentar la sostenibilitat en els ports.
Els ports gestionats per l'Administració catalana es distribueixen en tres zones portuàries: Zona Portuària Nord, demarcació de Girona, Zona Portuària Centre, demarcació de Barcelona i part de Tarragona nord, i la Zona Portuària Sud, demarcació de Tarragona.
Principals actuacions en marxa (Ports de la Generalitat)
Pla d'aeroports, aeròdroms i heliports de Catalunya (2009-2015)
El 20 de gener de 2009 el Govern de la Generalitat va aprovar definitivament el Pla d'aeroports, aeròdroms i heliports de Catalunya (2009-2015).
Transcorreguts cinc anys des de l'aprovació del primer Pla d'aeroports de Catalunya, el 26 d'agost de 2003, l'evolució i el creixement sostingut de l'aviació comercial durant els darrers anys, les previsions del desplegament del nou Estatut i els possibles traspassos en matèria aeroportuària feien necessari revisar la vigència d'aquell Pla d'aeroports i desenvolupar nous instruments en la política aeroportuària del Govern.
El Pla d'aeroports és l'instrument que regirà el desenvolupament de les instal·lacions aeroportuàries competència de la Generalitat, i en desplegament, del nou Estatut 2006.
Els aeroports de Girona, Reus i Sabadell, hauran de ser desclassificats com d'interès general i traspassats a la Generalitat de Catalunya.
L'aeroport de Barcelona també iniciarà una nova etapa en la seva gestió, a partir de l'acord del Consell de Ministres de 1 d'agost de 2008, en el que es preveu l'entrada de la Generalitat de Catalunya en la gestió de l'Aeroport de Barcelona.
Els aeroports comercials, amb el de Barcelona al davant, són un element fonamental en el desenvolupament econòmic del país i la seva estratègia coordinada esdevé clau per al futur de la capacitat competitiva de l'economia de Catalunya en un món global.
Es per això que aquest Pla representa un salt qualitatiu i quantitatiu molt important, per que incorpora la xarxa d'aeroports comercials a Catalunya com un eix bàsic del seu desenvolupament.
Prioritats del Pla d'aeroports, aeròdroms i heliports de Catalunya
Pla d'acció per prevenir la contaminació acústica i lumínica del Parc
El Parc Nacional d'Aigüestortes i Estany de Sant Maurici, amb la col·laboració del Servei d'Educació Ambiental de la Direcció General de Polítiques Ambientals i Medi Natural i el Servei de Prevenció i Control de la Contaminació Acústica i Lumínica de la Direcció General de Qualitat Ambiental i Canvi Climàtic, ha organitzat un procés de participació que tenia com a finalitat recollir i debatre propostes que seran valorades per incorporar en:
Foto: Joan Masdeu Viñas (Arxiu del Parc Nacional d'Aigüestortes i Estany de Sant Maurici).
Entre els mesos de març i maig de 2017 es va organitzar el procés de participació ciutadana per posar a disposició del públic els document inicials de l'Estratègia i recollir les aportacions dels sectors que hi estan més vinculats amb la conservació del patrimoni natural i de la ciutadania en general.
Es van realitzar reunions informatives adreçades a col·lectius específics, set sessions informatives territorials i tres sessions de debat presencial.
A més, es van habilitar dos formularis de propostes perquè qualsevol persona pogués fer arribar aportacions en relació amb els objectius estratègics, els objectius operatius i les accions de l'Estratègia.
En total, es van rebre més de 700 aportacions que han estat revisades i se n'ha valorat la incorporació en una segona versió del document d'objectius estratègics i pla d'acció.
Finalment, el 17 de juliol de 2018 s'aprova l'Estratègia per Acord de Govern.
El 27 de novembre de 2018 s'organitza una sessió de presentació oberta a totes les persones interessades.
Els catàlegs divideixen el seu àmbit en unitats de paisatge, definides segons el creuament de dades sobre la morfologia del territori (relleu, hidrologia, pendents) amb d'altres de caràcter social o cultural (usos del sòl, elements identitaris) i els resultats de la consulta ciutadana.
Amb el conjunt dels 7 catàlegs de paisatge de Catalunya elaborats fins ara, s'han identificat un total de 134 unitats.