De conformitat amb el que disposen l'article 6.5 de l'Estatut d'autonomia de Catalunya; l'article 4 de la Llei 2/2007, del 5 de juny, del Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, i l'article 7 de la Llei 35/2010, de l'1 d'octubre, de l'occità, aranès a l'Aran, la Mesa del Parlament, en la sessió tinguda el dia 28 de desembre de 2015 ha aprovat la versió en occità, en varietat aranesa, de la Llei 13/2015, del 9 de juliol, d'ordenació del sistema d'ocupació i del Servei Públic d'Ocupació de Catalunya, aprovada pel Ple del Parlament en la sessió tinguda el dia 18 de juny de 2015 i publicada en el Butlletí Oficial del Parlament de Catalunya número 624, del 8 de juliol de 2015, i en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya número 6914, del 16 de juliol de 2015, el text de la qual es reprodueix a continuació, a l'efecte que es publiqui en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya (DOGC) i s'hi inclogui el número i la data de la llei publicada, i també la fórmula de promulgació.
En aguest sens, aguest revengut se presente coma ua politica passiva complementària des politiques actives que son aplicades entara activacion professionau des persones.
Er aprendissatge permanent, qu'ei eth tèrme entà definir era formacion ath long dera vida des persones, a es objectius següenti: d'un costat, facilitar era incorporacion qualificada des persones en mercat professionau e melhorar e actualizar permanentaments es sues competéncies professionaus e, der aute, atier es besonhs des recorsi umans qualificadi des enterpreses.
Atau madeish, a de servir entà establir es mecanismes de coordinacion damb es politiques de benestar sociau e, singularaments, damb es politiques qu'entraïnen eth pagament de revenguts, entà qu'era activacion e era insercion professionau siguen eth prumèr objectiu e s'establisque ua gradacion d'accions damb es critèris d'ordinalitat següentes: politiques actives entara insercion en mercat professionau ordinari; politiques actives entara insercion en mercats professionaus protegidi o damb bèth tipe de sosten public, politiques entara insercion sociau, e politiques de garanties d'uns minims de benestança entà toti, en tot melhorar era taxa de cobertura damb prestacions economiques tàs persones sens aucupacion.
Damb eth concèpte de governança aguesta lei arreconeish era importància e era complexitat des relacions de poder que se dan entre es diferenti actors e es poders publics.
Entà garantir aguest dret subjectiu, se hè de besonh aglutinar, en prètzhèt d'orientacion e ena carta de servicis que li da sens, es politiques passives que son pròpries dera Generalitat, coma airina entà concentrar, en un solet espaci, tot er esfòrç public entà lutar contra eth caumatge, era non-insercion e, en definitiva, era praubesa vengudi pera manca d'accès ath mercat de trabalh, especiauments per part des collectius mès desfavoridi.
Eth títol dusau s'estructure en tres capítols.
f) Garantir as persones damb un elevat gra de vulnerabilitat e besonhs de sosten –coma, entre d'autes, es persones damb incapacitats o es persones damb trebolament mentau– eth rendement des servicis especializadi apropriadi entara insercion professionau, era mantenença dera aucupacion e era promocion dera carrèra professionau.
Era Estrategia catalana entara aucupacion establís es critèris, es directritzes, es prioritats e es objectius dera politica d'aucupacion de Catalonha damb caractèr pluriannau, planifique es linhes d'accion enes encastres dera politica d'aucupacion d'acòrd damb es directritzes estrategiques europèes e estataus, e compren es previsions budgetàries e era origina previsibla des recorsi de besonh entà executar-les.
Era Estrategia catalana entara aucupacion a d'includir es elements següenti:
Eth sistèma d'informacion comun a d'incorporar es donades que poguen èster importantes entara observança dera garantia d'egalitat d'oportunitats entre totes es persones, especiauments, en cas des persones damb incapacitat.
Eth resultat dera concertacion territoriau a de consistir en estrategies, plans o quinsevolh aute instrument de planificacion territoriau, d'ara tà deuant estrategies territoriaus, que favorissen era aucupacion e eth desvolopament economic e que coordinen es iniciatiues publiques e privades destinades ara creacion d'aucupacion.
En aguest sens, cau préner en compde, entre d'auti instruments, es següenti:
a) Eth Servici Public d'Aucupacion de Catalonha, directaments o per mejan des entitats que i collabòren.
e) Era confidencialitat dera informacion ligada as servicis d'aucupacion que se renden.
f) Era equitat en tracte des persones, en tot priorizar es persones e es collectius damb mès dificultats entà accedir ara aucupacion.
Eth sistèma d'aucupacion de Catalonha a de garantir es drets següenti des entitats que ne hèn partida:
b) Dotar-se de sistèmes de seguiment, d'auditorat e de contraròtle que s'establisquen entà garantir era eficacitat, era eficiéncia, era productivitat e er impacte des recorsi.
Eth Servici Public d'Aucupacion de Catalonha a es foncions següentes:
k) Elaborar, quan calgue, es proposicions normatiues d'encastre autonomic en matèria d'aucupacion.
Es donades des diferentes bases de donades s'an de compilar e s'an d'analisar desagregades per sèxes e per mejan d'autes variables importantes entara observança dera garantia dera egalitat d'oportunitats, entà facilitar era incorporacion d'avaloracions de genre enes estadistiques, es analisis, es estudis e es arrepòrts elaboradi peth Servici Public d'Aucupacion de Catalonha.
r) Promòir era concertacion sociau e promòir es instruments de besonh entà executar-la.
u) Fornir es certificadi de professionalitat acreditatiua des competéncies aquerides mejançant era reüssida des corresponents programes o pera via dera acreditacion dera experiéncia professionau.
Corresponen ara Direccion deth Servici Public d'Aucupacion de Catalonha es foncions següentes:
f) Coordinar es relacions informatives damb es unitats corresponentes deth departament competent en matèria d'aucupacion.
j) Exercir era direccion superior deth personau deth Servici Public d'Aucupacion de Catalonha.
j) Crear es organs de participacion a qué hè allusion eth capítol IV.
q) Acomplir era rèsta de foncions que li poguen èster atribuïdes.
g) Sies membres proposadi pes entitats representatives des administracions locaus.
Era condicion de membre deth Conselh de Direccion ei incompatible damb quinsevolh ligam damb enterpreses o entitats ligades damb eth forniment o era dotacion de materiau, e tanben damb tota sòrta de rendement de servicis o de relacion laborau en exercici en centres, establiments o enterpreses que renden servicis en regim d'accions comunes o convencion damb eth Servici Public d'Aucupacion de Catalonha, o mejançant quinsevolh auta formula de gestion indirècta.
d) Es directors des centres d'Innovacion e Formacion Aucupacionau deth Servici Public d'Aucupacion de Catalonha que se tròben en airau territoriau corresponent, o es persones enes quaus deleguen.
b) Es bens e es drets que constituïssen eth sòn patrimòni, e es sòns productes e revenguts.
Coma taus, son facultadi entà accedir liuraments, en quinsevolh moment, damb era identificacion e sense era notificacion prealabla en quinsevolh lòc qu'agen d'inspeccionar.
Gestion integrau dera politica d'aucupacion
Entitats sociaus especializades en servicis de sosten ara insercion laborau de persones damb incapacitat o damb trebolament mentau
S'abilite ath Govèrn entà que dicte es disposicions de besonh entà desplegar e executar aguesta lei.
Palai dera Generalitat, 9 de junhsèga deth 2015