projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
S'han de formular, aprovar i presentar, d'acord amb el llibre tercer del Codi civil, els comptes anuals de les fundacions corresponents al primer exercici econòmic iniciat amb posterioritat a la data d'entrada en vigor del dit llibre.
S'han de formular, aprovar i presentar, d'acord amb el llibre tercer del Codi civil, els comptes anuals de les fundacions corresponents al primer exercici econòmic que es tanqui després de la seva entrada en vigor.
Inscripció en el Registre d'Associacions
Activitats de recaptació pública
Òrgans de l'associació i funcionament
Convocatòria i constitució de l'assemblea
Adopció d'acords de l'assemblea
Impugnació d'acords de l'assemblea
Qüestions suscitades en via administrativa i en via jurisdiccional
Competència i estructura de l'òrgan de govern
Exercici del càrrec i responsabilitat
Drets i deures de les persones associades
Drets de les persones associades
Acords de l'assemblea sobre la dissolució
Obligació de sol licitar el concurs
Associacions de caràcter especial
Altres associacions de caràcter especial
Els col·legis professionals han de facilitar mitjançant la finestreta única els tràmits i procediments relatius al lliure accés a les activitats de serveis i al seu exercici per tal que els i les professionals puguin realitzar per via electrònica i a distància tots els tràmits necessaris i conèixer l'estat de tramitació dels procediments en els quals es tingui la condició d'interessat. així mateix s'ha de facilitar mitjançant la finestreta única la informació útil per a la millor defensa dels drets dels consumidors i usuaris.
En tot cas, els col·legis professionals han de garantir l'accés mitjançant finestreta única a la informació següent:
a) L'accés al registre de col·legiats, que ha d'estar actualitzat, en el qual constin les dades següents: nom i cognoms dels professionals col·legiats, número de col·legiació, títols oficials, domicili professional.
b) El contingut dels codis deontològics.
c) Les vies de reclamació i de recursos que es poden interposar en cas de conflicte entre consumidor o usuari i un col·legiat o col·legi professional.
d) La informació i formularis sobre els procediments necessaris per a l'accés a una activitat de serveis i el seu exercici i sobre la realització dels tràmits preceptius per fer-ho.
e) Les dades de les associacions u organitzacions de consumidors i usuaris a les quals puguin dirigir-se per obtenir assistència.
b) Posar a disposició dels i les professionals tota la informació necessària per accedir a la professió i per al seu exercici, facilitant-los la gestió dels tràmits relacionats amb la col·legiació i l'exercici professional.
c) Gestionar el cobrament de les remuneracions i dels honoraris professionals a petició de les persones col·legiades, d'acord amb el que estableixin els estatuts respectius.
d) Intervenir, per via de mediació o d'arbitratge, en els conflictes professionals que es puguin donar entre persones col·legiades o entre aquestes i terceres persones, sempre que ho sol·licitin de comú acord les parts implicades.
e) Col·laborar amb les associacions i altres entitats representatives dels interessos ciutadans directament vinculades amb l'exercici de la professió col·legiada.
f) Facilitar a les persones usuàries i consumidores informació en matèria d'honoraris professionals respectant sempre el règim lliure competència.
g) Posar a disposició de les persones usuàries i consumidores destinatàries dels serveis professionals, i també de les persones col·legiades, la informació sobre els estatuts col·legials; els codis deontològics i de bones pràctiques de la professió; les dades professionals de les persones col·legiades; les vies de reclamació i queixes relatives a l'activitat col·legial o de les persones col·legiades; els recursos que es poden interposar en cas de conflicte, i les mesures necessàries per fer efectives les obligacions esmentades.
h) Custodiar, a petició del o de la professional i d'acord amb els estatuts, la documentació pròpia de la seva activitat que es vegin obligats a guardar de conformitat amb la normativa vigent.
b) Gestionar el cobrament de les remuneracions i dels honoraris professionals a petició de les persones col·legiades, d'acord amb el que estableixin els estatuts respectius.
c) Intervenir, per via de mediació o d'arbitratge, en els conflictes professionals que es puguin donar entre persones col·legiades o entre aquestes i terceres persones, sempre que ho sol·licitin de comú acord les parts implicades.
d) Col·laborar amb les associacions i altres entitats representatives dels interessos ciutadans directament vinculades amb l'exercici de la professió col·legiada.
e) Facilitar informació en matèria d'honoraris professionals, respectant sempre el règim de lliure competència.
f) Custodiar, a petició del professional o la professional i d'acord amb els estatuts, la documentació pròpia de la seva activitat que es vegin obligats a guardar de conformitat amb la normativa vigent.
1.Només poden quedar subjectes a col·legiació les professions per a l'exercici de les quals es requereix un títol universitari oficial i en les quals concorrin motius d'interès públic que ho justifiquin i, a més, una especial rellevància social o econòmica de les funcions inherents a la professió.
Només poden quedar subjectes a col·legiació les professions per a l'exercici de les quals es requereix un títol universitari oficial i en les quals concorrin motius d'interès públic que ho justifiquin i, a més, una especial rellevància social o econòmica de les funcions inherents a la professió.
Els i les professionals d'estats membres de la unió europea poden prestar lliurement els seus serveis a Catalunya.
Aquesta prestació no es pot impedir o restringir per raons de qualificació professional, sempre que estiguin col·legiats o establerts legalment en un altre Estat membre, per exercir-hi la mateixa professió.
L'exercici que comporta desplaçament temporal transnacional d'un o una professional es regeix per la normativa relativa al reconeixement de qualificacions.
L'exercici no permanent a Catalunya d'una activitat professional amb caràcter transnacional per a nacionals dels estats membres de la Unió Europea, o qualsevol altre dels beneficiaris que estableixi la legalitat comunitària, queda sotmès a les exigències de col·legiació pròpies del país on s'exerceix regularment la professió.
Els i les professionals amb titulació tenen el deure de cobrir mitjançant una assegurança o garantia equivalent els riscos de responsabilitat en què puguin incórrer a causa de l'exercici de llur professió.
Els professionals titulats tenen el deure de cobrir mitjançant una assegurança els riscos de responsabilitat en què puguin incórrer a causa de l'exercici de llur professió.
Projecte de llei d'exercici de professions titulades i de col·legis professionals.
Dictamen sol·licitat pel Parlament de Catalunya, en relació amb el Dictamen de la Comissió de Justícia, Dret i Seguretat Ciutadana sobre el Projecte de llei d'exercici de professions titulades i de col·legis professionals (BOPC núm. 292, de 20 de febrer de 2006).
Condició de retornat o retornada
Adquisició i pèrdua de la condició de retornat o retornada
Requisits i obligacions de les persones destinatàries
Obligacions de les persones destinatàries
Gestió i organització administrativa
Oficina de gestió unificada del pla d'ajuda al retorn
Consell Assessor del Pla d'Ajuda al Retorn
Aprovació del pla d'ajuda al retorn
Coordinació amb les oficines d'organismes públics catalans a l'exterior i els casals catalans
Accés a les convocatòries d'habitatge social
Entitats representatives de les persones retornades
Entrada en vigor de les obligacions
ORDRE JUS/465/2005, d'11 de novembre, per la qual s'aprova l'aplicació de gestió de procediments i documents dels registres que són competència de la Direcció General de Dret i d'Entitats Jurídiques del Departament de Justícia.
ORDRE de 10 de novembre de 1992, de concessió d'una subvenció al Col·legi de Secretaris, Interventors i Dipositaris d'Administració Local de Barcelona per a l'organització del congrés de l'Union des Dirigents Territoriaux de l'Europe.
ORDRE de 23 de gener de 1992, per la qual es fa efectiva la delegació que preveu el Decret 12/1992, de 20 de gener, en favor dels col·legis de farmacèutics de Barcelona, Girona, Lleida i Tarragona.
ORDRE de 21 de desembre de 1990, per la qual s'atorga una subvenció al Consell de Col·legis de Procuradors dels Tribunals de Catalunya.
ORDRE de 21 de desembre de 1990, per la qual s'atorga una subvenció al Consell de Col·legis d'Advocats de Catalunya.
ORDRE de 9 de març de 1990, per la qual s'aprova una rectificació dels Estatuts del Col·legi Oficial d'Enginyers Tècnics Industrials de Catalunya.
ORDRE de 10 de gener de 1990, per la qual, havent-ne comprovat prèviament l'adequació a la legalitat, s'inscriuen al Registre de col·legis professionals de la Generalitat de Catalunya els Estatuts del Col·legi d'Advocats de Lleida.
ORDRE de 25 de gener de 1990, per la qual, havent-ne comprovat prèviament l'adequació a la legalitat, s'inscriuen al Registre de col·legis professionals de la Generalitat de Catalunya els Estatuts del Col·legi de Podòlegs de Catalunya.
ORDRE de 26 de gener de 1990, per la qual, havent-ne comprovat prèviament l'adequació a la legalitat, s'inscriuen al Registre de col·legis professionals de la Generalitat de Catalunya els Estatuts del Col·legi d'Aparelladors i Arquitectes Tècnics de les Terres de l'Ebre.
ORDRE de 26 de gener de 1990, de modificació dels Estatuts del Col·legi d'Aparelladors i Arquitectes Tècnics de Tarragona.
ORDRE de 16 de gener de 1990, per la qual, havent-ne comprovat prèviament l'adequació a la legalitat, s'inscriuen al Registre de col·legis professionals de la Generalitat de Catalunya els Estatuts del Col·legi de Graduats Socials de Barcelona.
ORDRE de 21 de novembre de 1989 sobre una modificació dels Estatuts del Col·legi Oficial d'Odontòlegs i Estomatòlegs de Catalunya.
Projecte de llei dels col·legis professionals.
Dictamen sol·licitat pel Parlament de Catalunya en relació amb l'adequació a la Constitució i a l'Estatut d'Autonomia del Dictamen de la Comissió de Justícia, Dret i Seguretat Ciutadana sobre el Projecte de llei de Col·legis Professionals (BOPC de 21 de juny de 1982).
236.bis.1 Els prestadors de serveis poden realitzar mitjançant finestreta única, per via electrònica i a distància, procediments i tràmits per a l'accés i exercici d'una activitat de serveis.
236.bis.2 Les entitats locals han de promoure que els prestadors de serveis puguin, mitjançant la finestreta única, obtenir tota la informació i els formularis rellevants per a l'accés a l'activitat i per al seu exercici, presentar la documentació i conèixer les resolucions i la resta de comunicacions de les autoritats competents en relació amb les seves sol·licituds.
Així mateix, han de facilitar el dret dels destinataris a obtenir mitjançant la finestreta única la informació referida a l'accés a les activitats de serveis i al seu exercici.
El projecte d'estatuts s'ha de sotmetre a informació pública, per un termini de trenta dies, mitjançant la inserció d'anuncis als taulers d'edictes dels ajuntaments i la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
El projecte definitiu d'estatuts s'ha de trametre al departament competent en matèria d'Administració local perquè, en el termini d'un mes, emeti informe d'acord amb la legalitat vigent, un cop escoltat el consell comarcal.
119.1 El projecte d'estatuts s'ha de trametre al consell comarcal o consells comarcals afectats per tal que n'emetin informe i s'ha de sotmetre a informació pública, per un termini de trenta dies, mitjançant la inserció d'anuncis als taulers d'edictes dels ajuntaments i la publicació al DOGC.
119.3 El projecte definitiu d'estatuts s'ha de trametre al Departament de Governació i Relacions Institucionals perquè, en el termini d'un mes, formuli les observacions de legalitat i els suggeriments i les propostes que consideri convenients.
El decret o la llei han de determinar la delimitació dels termes municipals, el repartiment del patrimoni, l'assignació del personal, la forma en què s'han de liquidar els deutes o els crèdits contrets pels municipis i la fixació de la capitalitat, si escau.
El decret o la llei han de determinar la delimitació dels termes municipals, el repartiment del patrimoni, l'assignació del personal, la forma en què s'han de liquidar els deutes o els crèdits contrets pels municipis i la fixació de la capitalitat, si s'escau.
18.1 Correspon al Govern l'aprovació de tots els expedients d'alteració dels termes municipals promoguts d'acord amb el que disposa l'article 17, mitjançant decret adoptat a proposta del conseller o consellera del departament competent en matèria d'Administració local.
El Govern ha d'aprovar l'alteració dels termes municipals promoguda a iniciativa del municipi o dels veïns si es produeix l'acord favorable dels municipis interessats i no hi formulen objeccions els organismes consultius a què es refereix aquest article.
18.1 El Govern de la Generalitat ha d'aprovar l'alteració dels termes municipals promoguda a iniciativa municipal o dels veïns quan es produeix l'acord favorable dels municipis interessats i no hi formulen objeccions els organismes consultius a què es refereix l'article 17.1.d).
18.2 En cas que l'expedient hagi estat iniciat d'ofici pel Departament de Governació i Relacions Institucionals o a instància d'un consell comarcal, l'alteració dels termes s'ha d'aprovar per llei del Parlament si en el tràmit d'informe hi formulen oposició un, o més d'un, dels municipis afectats.
L'estatut del personal al servei del Consell de Governs Locals és l'establert, amb caràcter general, per la normativa que regula l'estatut del personal al servei de l'Administració de la Generalitat, amb les especificitats que determinen aquesta llei i el reglament d'organització i funcionament del Consell.
Correspon al Consell de Governs Locals, en exercici de l'autonomia de què gaudeix, establir l'organització del personal al seu servei, aprovar i modificar la plantilla i la relació de llocs de treball i portar a terme els processos de selecció de personal i provisió de llocs de treball, d'acord amb els principis d'igualtat, publicitat, mèrit i capacitat.
El Consell de Governs Locals, per mitjà del reglament d'organització i funcionament i, si escau, de la relació de llocs de treball, ha d'establir l'ordenació del personal al seu servei, que s'ha d'ajustar a la normativa d'estructuració de la funció pública determinada, amb caràcter general, per a l'Administració de la Generalitat.
Els testaments davant rector atorgats abans de l'entrada en vigor d'aquesta llei caduquen si no es protocol·litzen en el termini de sis anys a partir del moment en què la llei entra en vigor, sempre que el causant hagi mort anteriorment.
Si el causant ha mort després de l'entrada en vigor d'aquesta llei, el termini de sis anys es compta des de la seva mort.
Els testaments davant rector atorgats abans de l'entrada en vigor d'aquesta llei caduquen si no es protocol·litzen en el termini de quatre anys a partir del moment en què la llei entra en vigor, sempre que el causant hagi mort anteriorment.
Si el causant ha mort després de l'entrada en vigor d'aquesta llei, el termini de quatre anys es compta des de la seva mort.
El Govern ha de dictar les disposicions reglamentàries necessàries per a promoure i facilitar la protocol·lització dels testaments atorgats davant rector dipositats als arxius parroquials.
L'apartat 1 de la disposició transitòria tercera de la Llei 10/2008, de 10 de juliol, del llibre quart del Codi civil de Catalunya, relatiu a les successions, disposa que els testaments davant rector atorgats abans de l'entrada en vigor d'aquesta llei caduquen si no es protocol·litzen en el termini de quatre anys a partir del moment en què la llei entra en vigor, sempre que el causant hagi mort anteriorment, i que si el causant ha mort després de l'entrada en vigor d'aquesta llei, el termini de quatre anys es compta des de la seva mort.
La Llei 10/2008, de 10 de juliol, va entrar en vigor l'1 de gener de 2009 i, per tant, el període per dur a terme la protocol·lització dels testaments davant rector acaba el dia 1 de gener de 2013.
El cert és, però, que la complexitat que suposa la seva protocol·lització ha provocat que, en data d'avui, siguin molts els testaments atorgats davant rector que no han estat degudament protocol·litzats.
El venciment imminent del termini previst a l'apartat 1 de la disposició transitòria tercera de la Llei 10/2008, de 10 de juliol, i la necessitat de respectar la voluntat testamentària dels qui van atorgar testament davant de rector, d'acord amb la llei, però que no han estat protocol·litzats per raons que no els són atribuïbles ni van poder preveure en el moment de l'atorgament, justifica la procedència d'ampliar aquell termini per tal de possibilitar la seva protocol·lització i plena eficàcia.
Davant la situació plantejada, atès que la modificació prevista requereix una norma amb rang de llei, i d'acord amb l'article 38 de la Llei 13/2008, del 5 de novembre, de la presidència de la Generalitat i del Govern, davant la necessitat extraordinària i urgent d'ampliar el termini per tal d'oferir la possibilitat de protocol·litzar tots els testaments atorgats davant rector i que d'aquesta forma puguin desplegar la seva eficàcia, és necessari emprar la forma de decret llei en els termes que preveu l'article 64 de l'Estatut d'autonomia de Catalunya.
Per tot això, a proposta del conseller de Justícia, i d'acord amb el Govern,
Es modifica la disposició transitòria tercera de la Llei 10/2008, del 10 de juliol, del llibre quart del Codi civil de Catalunya, relatiu a les successions, que resta redactada de la manera següent:
"Els testaments davant rector atorgats abans de l'entrada en vigor d'aquesta llei caduquen si no es protocol·litzen en el termini de sis anys a partir del moment en què la llei entra en vigor, sempre que el causant hagi mort anteriorment.
Si el causant ha mort després de l'entrada en vigor d'aquesta llei, el termini de sis anys es compta des de la seva mort."
Barcelona, 27 de desembre de 2012
El termini d'indivisió pot arribar als quinze anys respecte a l'immoble que sigui residència habitual d'un dels cohereus si aquest és cònjuge, convivent en parella estable o fill del causant.
El termini d'indivisió pot arribar als quinze anys respecte a l'immoble que sigui residència habitual d'un dels cohereus si aquest és cònjuge, convivent en unió estable de parella o fill del causant.
c) Per la mort del cònjuge vidu o el convivent en parella estable supervivent sense haver-lo exercit.
d) Per suspensió o privació de la potestat del cònjuge vidu o convivent en parella estable supervivent, per causa que li sigui imputable, sobre els fills comuns amb el causant.
c) Per la mort del cònjuge vidu o el convivent en unió estable de parella supervivent sense haver-lo exercit.
d) Per suspensió o privació de la potestat del cònjuge vidu o convivent en unió estable de parella supervivent, per causa que li sigui imputable, sobre els fills comuns amb el causant.
Si el valor de l'actiu hereditari líquid no permet a l'hereu fer el pagament de la quarta vidual amb béns de l'herència o, si escau, per a retenir-la sense detriment, el cònjuge vidu o el convivent en parella estable supervivent i els hereus del causant poden exercir una acció per a reduir o suprimir llegats, donacions i altres atribucions per causa de mort.
Si el valor de l'actiu hereditari líquid no permet a l'hereu fer el pagament de la quarta vidual amb béns de l'herència o, si escau, per a retenir-la sense detriment, el cònjuge vidu o el convivent en unió estable de parella supervivent i els hereus del causant poden exercir una acció per a reduir o suprimir llegats, donacions i altres atribucions per causa de mort.
La quarta vidual confereix acció personal contra els hereus del causant al cònjuge vidu o al convivent en parella estable supervivent en el qual concorrin els requisits que estableix l'article 452-1.
El cònjuge vidu o el convivent en parella estable supervivent pot sol·licitar que la demanda de reclamació de la quarta vidual s'anoti preventivament en el Registre de la Propietat.
La quarta vidual confereix acció personal contra els hereus del causant al cònjuge vidu o al convivent en unió estable de parella supervivent en el qual concorrin els requisits que estableix l'article 452-1.
El cònjuge vidu o el convivent en unió estable de parella supervivent pot sol·licitar que la demanda de reclamació de la quarta vidual s'anoti preventivament en el Registre de la Propietat.
Per a calcular la quarta vidual, es parteix del valor dels béns de l'actiu hereditari líquid en el moment de la mort del causant i se'n descompta només el valor dels béns de l'herència atribuïts al cònjuge vidu o al convivent en parella estable supervivent.
Per a calcular la quarta vidual, es parteix del valor dels béns de l'actiu hereditari líquid en el moment de la mort del causant i se'n descompta només el valor dels béns de l'herència atribuïts al cònjuge vidu o al convivent en unió estable de parella supervivent.
El cònjuge vidu o el convivent en parella estable supervivent no té dret a reclamar la quarta vidual si, en el moment de l'obertura de la successió, està en alguna de les situacions que regula l'article 442-6.
El cònjuge vidu o el convivent en unió estable de parella supervivent no té dret a reclamar la quarta vidual si, en el moment de l'obertura de la successió, està en alguna de les situacions que regula l'article 442-6.
El cònjuge vidu o el convivent en parella estable que, amb els béns propis, els que li puguin correspondre per raó de liquidació del règim econòmic matrimonial i els que el causant li atribueixi per causa de mort o en consideració a aquesta, no tingui recursos econòmics suficients per a satisfer les seves necessitats té dret a obtenir en la successió del cònjuge o convivent premort la quantitat que calgui per a atendre-les, fins a un màxim de la quarta part de l'actiu hereditari líquid, calculat d'acord amb el que estableix l'article 452-3.
El cònjuge vidu o el convivent en unió estable de parella que, amb els béns propis, els que li puguin correspondre per raó de liquidació del règim econòmic matrimonial i els que el causant li atribueixi per causa de mort o en consideració a aquesta, no tingui recursos econòmics suficients per a satisfer les seves necessitats té dret a obtenir en la successió del cònjuge o convivent premort la quantitat que calgui per a atendre-les, fins a un màxim de la quarta part de l'actiu hereditari líquid, calculat d'acord amb el que estableix l'article 452-3.
a) El pacte entre cònjuges o convivents en parella estable en virtut del qual renuncien a la llegítima que els podria correspondre en la successió dels fills comuns i, especialment, el pacte de supervivència en què el supervivent renuncia a la que li podria correspondre en la successió intestada del fill mort impúber.
a) El pacte entre cònjuges o convivents en unió estable de parella en virtut del qual renuncien a la llegítima que els podria correspondre en la successió dels fills comuns i, especialment, el pacte de supervivència en què el supervivent renuncia a la que li podria correspondre en la successió intestada del fill mort impúber.
b) La denegació d'aliments al testador o al seu cònjuge o convivent en parella estable, o als ascendents o descendents del testador, en els casos en què hi ha l'obligació legal de prestar-los-en.
c) El maltractament greu al testador, al seu cònjuge o convivent en parella estable, o als ascendents o descendents del testador.
b) La denegació d'aliments al testador o al seu cònjuge o convivent en unió estable de parella, o als ascendents o descendents del testador, en els casos en què hi ha l'obligació legal de prestar-los-en.
c) El maltractament greu al testador, al seu cònjuge o convivent en unió estable de parella, o als ascendents o descendents del testador.