El Govern ha destinat més de 109 milions d'euros a polítiques socials d'habitatge i ajuda a més de 88.000 famílies.
La Generalitat ha augmentat així un 30% els recursos dedicats a polítiques per garantir el dret a l'habitatge.
Durant l'any 2016, la Generalitat ha evitat de forma directa 4.480 desnonaments, més de 19.000 en cinc anys.
La consellera Borràs ha presentat la campanya informativa "Una porta oberta a l'habitatge" per acostar a la ciutadania les eines que té al seu abast per accedir a un habitatge o mantenir-lo.
El Govern ha estrenat un nou web temàtic habitatge.gencat.cat pensat per fer més fàcil l'accés a tota la informació relacionada amb aquest àmbit.
La Generalitat de Catalunya ha destinat 109.297.516 milions d'euros a polítiques socials d'habitatge durant l'any 2016.
Es tracta d'un increment de més de 25 milions d'euros respecte l'any 2015 (un 30,3%), i del 115% respecte l'any 2012.
Aquestes polítiques han ajudat més de 88.000 famílies a accedir a l'habitatge o mantenir-lo, gairebé 15.000 més que l'any anterior.
Són dades que la consellera de Governació, Administracions Públiques i Habitatge, Meritxell Borràs, juntament amb el secretari d'Habitatge i Millora Urbana, Carles Sala, han explicat aquest matí en un acte en què també s'ha presentat un nou web temàtic adreçat al ciutadà sobre habitatge i la campanya informativa "Una porta oberta a l'habitatge" impulsada pel Departament de Governació, juntament amb el Departament de Presidència.
A la presentació també ha assistit el director de l'Agència de l'Habitatge de Catalunya, Jaume Fornt, i el secretari de Difusió i Atenció Ciutadana, Antoni Molons.
La titular de Governació ha destacat que aquest 2016 " s'han destinat més recursos que mai en polítiques d'habitatge " i que s'ha actuat en dues línies principals: primer, donar resposta a les situacions d'emergència residencial; i segon, ajudar els ciutadans amb dificultats d'accés i manteniment de l'habitatge, "tot i que no es troben en risc d'exclusió".
La consellera ha recordat que això s'ha pogut fer a través de quatre eines: l'ampliació del parc públic d'habitatge; la mediació d'Ofideute entre famílies i entitats financeres, "un referent per resoldre casos de sobreendeutament", ha apuntat Borràs; l'augment dels ajuts al pagament del lloguer i la hipoteca, i el reallotjament mitjançant les Meses d'emergència les famílies en risc de perdre l'habitatge.
Impuls de les polítiques socials d'habitatge
El gruix principal dels recursos d'aquest 2016 ha anat destinat a ajuts ordinaris per al pagament del lloguer.
L'any 2016 s'ha tancat amb un total de 50.357 prestacions, el que suposa un total de 94.239.360 milions d'euros.
Més de 12.000 prestacions més que el 2015, i un increment de 23,7 milions d'euros de recursos destinats.
Aquestes xifres signifiquen un 31,4% més de prestacions, i un 33,7% més de recursos respecte de l'any passat.
Més de la meitat de les prestacions i els recursos s'han destinat a atendre famílies de les comarques de la demarcació de Barcelona.
En segon lloc se situen les comarques del Camp de Tarragona, seguides per les de Girona.
"Un ajut al lloguer que no és simbòlic ja que la mitjana aproximada que reben les famílies està al voltant de 2.000€", ha afirmat Carles Sala.
A més d'aquestes prestacions, el Govern disposa d'altres ajuts, com les prestacions urgents; els ajuts implícits als residents del parc públic per al pagament del lloguer; solucions pactades amb el servei de mediació Ofideute, entre famílies amb deute hipotecari o de lloguer i entitats financeres; adjudicacions de la Mesa d'emergències i ajuts pels residents a habitatges de la xarxa d'inclusió.
Sala ha qualificat aquests ajuts com a "bàsics, ja que la intervenció de l'administració ha estat bàsica per evitar que la famílies perdés l'habitatge".
El secretari d'Habitatge i Millora Urbana ha explicat que durant l'any 2016, el Govern de la Generalitat de Catalunya ha evitat de forma directa 4.480 desnonaments a través dels ajuts urgents (2.891 casos), els acords assolits gràcies a la intermediació d'Ofideute (844 casos), i les adjudicacions d'habitatges a través de les meses d'emergència (745 casos).
Es tracta d'una xifra lleugerament superior a la de 2015, i suposa un increment de 148 casos més que l'any 2015, un 3,42% més.
En total, es tracta de més de 19.400 desnonaments en 5 anys, quasi 4.000 a l'any, el que suposa una mitjana superior als 10 diaris.
Les tres principals actuacions per a evitar directament desnonaments s'han concentrat majoritàriament en les zones on hi ha més població i problemàtiques associades al risc d'exclusió residencial, és a dir, les comarques de Barcelona (excepte Catalunya Central) i les del Camp de Tarragona.
El servei Ofideute, un referent en mediació
Durant l'any 2016, el servei Ofideute, ha atès 2.617 persones que han acudit a la Generalitat per assessorar-se o demanar els serveis de mediació en casos de sobreendeutament hipotecari o de lloguer.
La majoria s'han resolt amb l'assessorament, i 844 casos s'han resolt amb acords entre entitats financeres i famílies en risc de pèrdua de l'habitatge.
Aquests acords han permès evitar la via judicial i la conseqüent possibilitat de desnonament.
La demarcació territorial amb més solucions pactades ha estat Barcelona, amb 574, seguida de les comarques del Camp de Tarragona, amb 107 acords entre les parts.
El secretari Sala ha dit que des de l'any 2012, el servei s'ha refermat com un referent en mediació, passant de les 356 solucions pactades aconseguides l'any 2012, a les 844 d'aquest 2016, en un nivell similar en els darrers tres anys.
Augment del parc públic a través del tanteig i retracte
Actualment, la Generalitat gestiona 27.252 habitatges, dels quals 14.438 són pisos del parc propi; 3.660, cedits per entitats bancàries; i 9.154 del parc privat que es posen a lloguer social a través del Govern.
El lloguer social té una mitjana de 175 euros.
Es tracta de 1.703 pisos més que l'any 2015 (amb un increment del 6,6%), que s'han incorporat al parc gestionat per la Generalitat a través de dues vies: la compra a través del dret de tanteig i retracte i a través de la cessió de pisos per part d'entitats financeres.
Pel que fa al dret de tanteig i retracte als municipis de demanda acreditada, en un any i mig de l'entrada en vigor del Decret Llei 1/2015 que ho regula, el Govern ha comprat 460 habitatges amb una despesa d'adquisició i adequació de 21,8 milions d'euros.
Això significa que la mitjana per habitatge ha estat de menys de 50.000 euros, un cost molt inferior al que suposaria la nova construcció d'habitatge protegit.
Aquest 2016, se n'han adquirit per aquest sistema 247.
A més a més, s'han adquirit els habitatges en zones de necessitat acreditada, buits i provinents de processos d'execució hipotecària, amb la qual cosa se'ls ha donat un ús social de forma ràpida i efectiva.
Així doncs, Sala ha definit el tanteig i retracte com "una eina que ha permès aconseguir ampliar el parc públic d'habitatge i lluitar contra l'especulació".
Pel que fa a les cessions d'habitatges per part de les entitats financeres, l'any 2016 s'ha tancat amb 3.660 habitatges que s'han compromès a cedir en els propers anys, d'acord amb les condicions establertes als convenis signats amb cadascuna d'elles.
En aquests moments, s'ha formalitzat la cessió de 2.127 d'aquests habitatges, que es van lliurant a l'Agència de l'Habitatge de Catalunya d'acord amb les necessitats detectades per a cobrir les situacions d'emergència i en funció del ritme de realització d'obres d'adequació dels habitatges.
Durant l'any 2016, la Generalitat de Catalunya ha fet efectiu el lliurament de 1.350 habitatges del parc públic.
Territorialment, més del 50% s'han lliurat a les comarques de Barcelona.
En segon lloc se situen les comarques de Girona, seguides per les de la Catalunya Central i les de Lleida.
Campanya "Una porta oberta a l'habitatge"
Un dels objectius prioritaris del Govern és garantir el dret a l'habitatge.
Amb aquest objectiu el Departament de Governació, Administracions Públiques i Habitatge i el de Presidència posen en marxa la campanya "Una porta oberta a l'habitatge" per donar a conèixer als ciutadans les eines que la Generalitat els posa a disposició: ajuts al lloguer, pisos públics, ajuts d'urgència, mesa per reallotjar les famílies amb risc més imminent de perdre l'habitatge, entre d'altres actuacions.
La consellera Borràs ha insistit en la necessitat "que els ciutadans coneguin aquestes eines i sàpiguen que davant del seu problema, l'administració pot ajudar-lo a trobar una solució", i ha destacat la importància de " tenir a temps la informació de cada cas" perquè l'administració pugui trobar la solució més adient.
"Treballem per garantir el dret a l'habitatge i per això cal conèixer aquestes eines i no tenir por d'anar a l'Agència de l'Habitatge, a les oficines locals d'habitatge o als serveis socials.
Hi som i ajudem, com diu la campanya Estem molt a prop teu per garantir el dret a l'habitatge ".
Per arribar al màxim de persones, aquesta campanya es difondrà als mitjans escrits, mitjans digitals, exteriors, ràdio i televisió.
Un nou web temàtic: habitatge.gencat.cat
Amb el mateix objectiu d'arribar a tothom i facilitar la informació relacionada amb l'habitatge, el departament de Governació ha posat en marxa un nou web temàtic: habitatge.gencat.cat.
Aquest portal està pensat, adreçat i dissenyat perquè sigui de màxima utilitat pel ciutadà, on podrà trobar informació, tràmits, informes sobre el sector de l'habitatge o guies, entre d'altres.
"Una eina per a tothom, amb vocació de servei i que vol ser el portal de referència de ciutadania, professionals i món local en matèria d'habitatge", ha apuntat la consellera Borràs.
Aquest web està organitzat en tres grans apartats: temes, perfils i un apartat específic d'ajuts i tràmits.
El primer està adreçat específicament a la ciutadania, ja que recull informació relacionada amb les situacions que pot viure una persona en relació a l'habitatge, també s'hi troba informació sobre el lloguer, la compra o la rehabilitació d'habitatges o eines sobre com mantenir l'habitatge en cas de dificultats econòmiques, a més de guies i recomanacions.
Aquest primer apartat també recull informació sobre els habitatges per a col·lectius específics: allotjaments per estudiants, habitatges tutelats per a gent gran o serveis de llar per a persones amb malaltia mental.
El segon consta de seccions específiques per donar resposta a tres col·lectius: "Professionals i empreses", on hi ha orientacions i recomanacions sobre temes tècnics i condicions relacionades amb tipus d'habitatges; "Món local", informació d'interès per a ajuntaments i altres ens locals, on hi ha informació, per exemple, sobre l'aplicació de la Llei 4/2016 (guies i models de tràmits), així com la localització de les oficines locals d'habitatge i de les borses d'habitatge.
I finalment, la secció "Propietaris", on hi ha orientacions i recomanacions per posar a la venda, llogar, o fer donació d'un habitatge, a més d'informació per fer el pagament d'impostos corresponent.
El tercer apartat, d'ajuts i tràmits, hi ha una quarantena de tràmits relacionats amb habitatge que es poden fer a la Generalitat de Catalunya.