projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Productes alimentaris i/o begudes integrades a la festa, i que en alguns casos en formen part com a àpats rituals.
Festes nadalenques, de les que en sobresurt el 25 de desembre dia en que es commemora el naixement de Jesús a Betlem.
El dia 26 de desembre és la festivitat de sant Esteve, el 28 de desembre el Dia dels Sants Innocents, el 31 es celebren les revetlles de fi d'any, i el 5 i 6 de gener l'arribada dels Reis Mags.
Persones o entitats responsables d'organitzar una festa o determinats actes.
La seva figura pot rebre noms molt diversos segons la tradició local.
Conjunt de persones que desfilen ordenadament i solemnement, amb algun fi públic, i especialment religiós.
Les processons són una de les més importants manifestacions del culte en el nostre país, entre les que destaquen les del Corpus i les de Setmana Santa.
Representacions que sense ser pròpiament teatrals, comparteixen algunes de les seves característiques.
Tenen lloc en determinades èpoques de l'any i estan relacionades amb commemoracions destacades, vides de sants, etc.
Festa que es celebra les nits que precedeixen certes festes.
Entorn el 17 de gener es celebren les festes de Sant Antoni Abad, protector dels animals, celebracions en les que s'organitzen les cavalcades dels tres tombs, curses, benediccions dels animals a més d'altres actes.
Festa del solstici d'estiu, relacionada amb el foc i l'aigua (24 de juny).
Són habituals les revetlles amb coca i les fogueres acompanyades de petards i coets.
Conjunt de persones, colles, grups o altres elements que participen en una cercavila o processó.
La Setmana Santa s'inicia amb el Divendres de Dolors i fineix amb el tridu pasqual.
Aplega un gran número de celebracions teatrals i processionals, mostra de la religiositat popular generada a partir del segle XVI, i conté nombrosos elements característics: els armats, la dansa de la mort, els misteris vivents, etc. La Pasqua, a continuació, ens porta aplecs i romeries, cants de caramelles, etc.
Conjunt de tradicions i celebracions on algun element vegetal com l'arbre o la terra pren tot el protagonisme, i se li rendeix culte com s'ha fet des de molt antic.
Espectacle on corren les cavalleries (o altres animals) i guanya qui menys temps triga en arribar.
En moltes celebracions trobem balls i danses que es mantenen vigents.
Van acompanyats de músiques i melodies que els són característics.
Element de protocol, anunci o cerimònia
Elements festius de reconegut arrelament i que poden ser presents a diferents festes i arreu del país.
Prometença feta a la Mare de Déu o a alguns sants, gairebé sempre amb motiu d'alguna pesta o calamitat pública, que obliga un poble o una vila a celebrar la festa d'algun sant, fer una processó, celebrar alguna missa o alguna altra pràctica piadosa.
Festes que giren entorn un ofici o una tradició.
Conjunt de solemnitats amb què una població o un barri celebra la festa anual del seu patró (que no sempre és el titular de la parròquia) o, en algun cas, commemora un fet important de la seva història o tradició.
És un element característic en el món festiu mediterrani que forma part de les festes durant tot l'any.
El foc pirotècnic es troba present als balls de diables i amb els dracs i bèsties de foc que participen en multitud de festes majors, correfocs i altres celebracions.
La majoria d'elements festius van acompanyats d'una formació musical pròpia característica.
La tradicional desfilada dels Tres Tombs ret homenatge als animals i a la tradició agrícola del municipi.
Durant un matí pels carrers de Montcada i Reixac desfilen cavalls i carros, des d'on llancen caramels al seu pas, recordant el passat agrícola del municipi.
Aquesta celebració, organitzada conjuntament per l'Agrupació Tres Tombs de Montcada i Reixac, els Tres Tombs de Mas Rampinyo i l'Ajuntament, pretén homenatjar totes aquelles persones que treballaven al camp.
Cavalcada; bandera de l'Agrupació de Tres Tombs de Montcada i Reixac; passada dels tres tombs, es va aturat en dos moments, un d'ells a la plaça de l'Església, on va tenir lloc la benedicció dels animals de companyia i del bestiar.
Minuts abans també hi va haver una parada a la Casa de la Vila on les autoritats van lliurar una placa al Darrer Carreter.
Organitzadors: Agrupació Tres Tombs de Maontcada i Reixac; els Tres Tombs de Mas Rampinyo i l'Ajuntament de Montcada i Reixac
Diverses carrosses realitzen els 3 tombs pel poble, en honor a Sant Antoni.
Tot seguit el mossèn beneeix els animals i es clou la festa amb coca i vi per tothom
La festa, que torna a estar consolidada després d'anys d'intermitència, tradicionalment ha incorporat a la decoració de les carrosses dels Tres Tombs elements satírics i reivindicatius sobre temes d'actualitat.
Organitzadors: Jovent de Figuerola i Ajuntament d'Isona
Data celebració: Diumenge més proper a Sant Antoni
Els genets munten les seves cavalcadures per retre homenatge al sant.
Tots els animals domèstics i, sobretot, els que ajuden en el treball són beneïts
La Passada recorre els carrers del centre de la ciutat.
El recorregut de cavalls i carruatges arriba fins al capdavall de la Rambla.
Allí es fa el tradicional tomb per tornar a pujar Rambla amunt fins al passeig de la Plaça Major, lloc on s'acaba la desfilada.
Els abanderats de cada colla recullen les ensenyes, benedicció dels animals, ofici religiós, tradicional esmorzar i Passada de Sant Antoni.
Organitzadors: La Germandat de Sant Antoni Abat -Colla Vella, la Joventut de Sant Antoni Abat -Colla Nova i col·laboració de l'Ajuntament de Sabadell
Missa, benedicció dels animals i la maquinària agrícola, Tres Tombs, ball del "Contrapàs", sopar i ball de fi de festa.
Antoni, Patró dels animals, a Tremp, té com a element d'interès el ball del "Contrapàs", que té lloc al vespre.
Aquest ball el realitzen els joves pagesos del poble en honor a Sant Antoni i amb l'acompanyament d'una banda de músics que toca la tonada del Contrapàs.
Agafats per la cintura, el primer de la fila ha d'aconseguir encendre la cua de l'ultim, de tal manera que la fila es mogui formant cercles.
Els assistents al públic conmparteixen vi i galetes.
Organitzadors: Comissió Sant Antoni Abad de Tremp
Data celebració: Sant Antoni Abad
Cursa de tractors, concurs de carrosses, premis, repartiment dels típics panets de Sant Antoni, Missa, beneficció, cavalcada i a la tarda ball.
Cavalls i tractors surten al carrer per beneïr l'any de treball que els espera.
La festa consisteix en una cercavilla conjunta amb els pobles de Castellcir, Sant Quirze Safaja i Granera, que finalitza a Castellterçol.
Organitzadors: Ajuntament i Gremi de Traginers
L'existència d'una bandera "de grans" i d'una "d'infantil" és un tret propi dels Tres Tombs de Cerdanyola.
Festa lligada a l'activitat agrícola i ramadera del municipi Cerdanyola.
Actualment ja no només està composada exclusivament per pagesos i traginers, sinó també per persones amb trajectòries professionals molt diverses amb la voluntat de mantenir viva una de les festes més emblemàtiques dels Països Catalans.
Rebuda de la bandera infatil, Pas de les banderes als noubanderers, Taller de guarnir carros a la manera tradicional per a nens, Concurs de jocs i esports tradicionals: Lluparrets contra Guineuetes.
També actuació de la secció infantil de l'esbart Dansaire Sant Marçal, Matines galejadors, Missa solemne i Passada de Sant Antoni Abat amb benedicció dels animals.
Organitzadors: Els Arriers de Sant Antoni
Data celebració: 17 de gener (Se celebra en un cap de setmana proper al 17 de gener, diada de Sant Antoni Abat)
Rua pels carrers de la vila majoritàriament de carrosses amb tracció mecànica, que contenen escenes que al•ludeixen la situació social del país, molt especialment des del punt de vista agrícola.
Festa inspirada en el sant, considerat protector dels animals de treball.
Al final de la rua, a la plaça de Catalunya, el rector de la parròquia beneeix els tractors agrícoles i els animals que hi participen.
Els organitzadors sortegen al final de la festa un "Carretó de fato" de productes de la terra.
Organitzadors: Sindicat Unió de Pagesos/Ajuntament/Parròquia d'Almenar
La Festa dels Reis és una celebració emmarcada dins les festes nadalenques.
A Igualada pren una gran rellevància pels seus elements propis, per l'antiguitat i per la gran participació i mobilització ciutadana.
Els actes de la Festa dels Reis d'Igualada s'inicien el dia 28 de desembre, amb l'arribada del patge Faruk a la ciutat, i s'organitza un espectacle on l'esperen els infants i les seves famílies.
El patge porta dos llibres, un de blanc i un de negre, on, durant els dies que falten per la Nit de Reis, registrarà els infants segons el seu comportament.
A partir del dia 29 de desembre, per l'emissora local, es fan diverses audicions radiofòniques diàries, durant les quals, el patge Faruk es dirigeix de manera individualitzada als infants.
El dia 1 de gener, al Teatre Municipal l'Ateneu Igualadí, els més petits de la ciutat lliuren, al patge, la carta als Reis, amb un model que cada any edita la Comissió Cavalcada dels Reis d'Igualada.
El dia 5 de gener, a les sis de la tarda, comença la cavalcada.
El lloc de sortida és l'antic hospital d'Igualada i avança pels carrers que formen l'eix longitudinal de la ciutat.
Els patges van repartint els paquets pels domicilis del recorregut, pujant pels balcons i finestres, amb llargues escales de fusta de colors.
Quan finalitza la cavalcada es reparteixen els altres paquets per la resta de la ciutat.
Hi participen aproximadament mil cinc-cents voluntaris, dels quals més de vuit-cents són patges, i el número de paquets acostuma a estar entorn els dos mil.
La Cavalcada dels Reis d'Igualada és una de les més antigues de Catalunya, remuntant-se al 1899, segons la informació publicada al periòdic La Semana de Igualada (01/01/1899).
El repartiment de joguines i llaminadures per a gent necessitada es feia ja abans de la primera cavalcada, amb referències orals a partir del 1895.
Cal destacar la seva continuïtat al llarg dels anys, tot i algunes interrupcions puntuals per motius diversos.
Des dels seus inicis i fins el 1961, els Reis arribaven muntats a cavall.
Del 1962 i fins a l'actualitat els Reis arriben en carrosses.
Carrosses que s'han fet noves en tres ocasions.
El patge Faruk apareix per primera vegada el 1943, i el 1954 s'estrenava el seu himne.
El programa de ràdio del patge Faruk és el més antic de la ràdio d'Igualada.
El voluntariat i la solidaritat són alguns dels aspectes més importants de la festa.
Actualment, i com també s'ha fet al llarg de la seva història, entitats i la mateixa comissió treballen per poder fer possible que tots els infants tinguin regals.
També, el Patge Faruk, el dia 5 de gener, fa una visita, amb entrega de regals, a l'hospital i a les residències d'avis.
La Festa dels Reis, organitzada per la Comissió Cavalcada dels Reis d'Igualada i l'ajuntament d'Igualada, és una festa plenament consolidada i fortament arrelada.
Una festa oberta a tothom que aconsegueix que, any rere any, la Nit de Reis sigui la més màgica de totes.
L'Àliga és un dels elements més destacats de la Patum.
El més característic és el seu ball que l'han convertit en un referent musical i festiu de primer ordre.
La guita és l'únic element del bestiari festiu d'aquesta tipologia que s'ha mantingut vigent de forma continuada.
La presència de diables a la Patum es coneix des de 1628.
Des de finals de la guerra civil es generalitzen dues menes de diables, anomenant-se maces els que porten aquests estris.
Els Nans Vells ballen a la plaça de Sant Pere amb el conjunt de les comparses el dijous i el diumenge de Corpus.
La música dels Nans Nous va ser composada el 1890 per Joaquim Serra Farriols.
La primera referència de gegants a Berga és de 1472, malgrat que es pot deduir de la documentació disponible que aquest primer gegant probablement era un xanquer
La Patum de Berga és la festa de Corpus, celebrada a Berga almenys des de 1454.
L'estructura actual està documentada al 1725, mantenint-se amb lleugeres variants fins avui.
Les característiques actuals, els espais, les músiques i els elements, es van fixar a final del segle XIX i es mantenen perfectament vigents.
Els Turcs i cavallets estan documentats des del 1628.
Inicialment eren dos turcs i quatre cavallets, però pocs anys després evolucionen cap els quatre personatges a cada bàndol que conformen la comparsa avui.
Des de 1625, amb l'arribada de la relíquia, la diada de Sant Pere esdevé essencial del calendari festiu reusenc.
La Festa Major de Sant Pere de Reus es celebra en el seu honor, començant el 24 de juny i acabant el 29, diada del sant.
Comença el dia 24 i s'allarga fins el 29 de Juny.
El seguici al carrer, amb l'anada i la tornada de les autoritats des del Mercadal a l'església de Sant Pere.
La guita és l'únic element del bestiari festiu d'aquesta tipologia que s'ha mantingut vigent de forma continuada.
La presència de diables a la Patum es coneix des de 1628.
Des de finals de la guerra civil es generalitzen dues menes de diables, anomenant-se maces els que porten aquests estris.
El Tirabol és el ball final de la Patum i les primeres referències són de mitjan segle XIX.
L'estructura actual està documentada al 1725, mantenint-se amb lleugeres variants fins avui.
Les característiques actuals, els espais, les músiques i els elements, es van fixar a final del segle XIX i es mantenen perfectament vigents.
La festa de les Falles d'Isil s'emmarca en les festes de foc de Sant Joan, molt comunes a les zones de muntanya i generalitzades als Pirineus.
Els plens són únics en el patrimoni festiu català, tant per les seves característiques com pel procés acurat i arcaic de vestir-los, protegint-los del foc amb herba humida amb una tècnica conservada de segles enrere.
La tipologia de falles d'lsil les fa diferents de les d'altres poblacions, per les seves característiques úniques.
Les primeres notícies concretes del ball són de l'any 1771.
El ball estava vinculat al gremi de boters i probablement tenia parlaments.
Documentada a Barcelona al segle XIV, però sense tradició a Reus.
Es troba documentat al 1826 i al 1834, però no per formar part de la festa sinó per motivacions polítiques.
És una celebració vinculada a les tradicionals benediccions d'animals que arreu del país tenen lloc coincidint amb la festivitat de Sant Antoni, per bé que amb unes característiques pròpies i diferenciades dels típics Tres Tombs.
Es celebra el cap de setmana abans de Carnaval.
El dissabte es munten els rais riu amunt seguint les tècniques antigues.
El diumenge els rais baixen pel riu fins arribar a la Pobla de Segur.
Aquest mateix dia coincideix la diada del raiers amb la Trobada de Música Tradicional al Pallars.
Primer cap de setmana de juliol.
Els preparatius de la Festa comencen el dia de Sant Esteve, 26 de desembre, en què un grup de galejadors surt als boscos de la rodalia de Centelles i tria el Pi que protagonitzarà la celebració, el qual ha de ser ben format, de tronc recte, no forcat i amb la brancada rodona i espessa.
La festa consta de dos actes que es complementen però que segurament tenen un origen distint i ben diferenciat: la plantada de l'Arbre de Maig i el Ball del Cornut, ambdós d'origen incert per bé que el primer deu ser molt més antic.
Els falsetans es vesteixen amb la indumentària tradicional per sortir, amb els animals i els carros ben guarnits, a tombar per la vila.
La celebració es diferencia d'altres cavalcades dels tres tombs d'arreu de Catalunya pel rerefons llegendari que la motiva i per la forma com s'organitza i es desenvolupa en l'actualitat, amb una participació bàsicament local.
El dissabte i diumenge més propers a la diada de Sant Antoni (17 de gener).
Es tracta d'una representació de teatre popular que es representa a l'interior del temple parroquial de la vila, i que explica les raons que portaren a la devoció pel Sant Crist existent a la població que la llegenda i el ball expliquen que vingué d'Alger.
Quatre primers diumenges de maig.
La Passió és la representació teatralitzada de la passió, mort i resurrecció de Nostre Senyor Jesucrist, un espectacle de gran força dramàtica en què participa tot el poble d'Esparreguera i que dóna continuïtat a una tradició que es remunta als orígens del teatre català.
Representacions en diferents dates des de l'inici de la Quaresma fins pels volts de l'1 de maig.
La representació teatralitzada de la passió, mort i resurrecció de Nostre Senyor Jesucrist, és l'obra essencial del teatre català.
L'escenificació que se'n fa a La Passió d'Olesa, és un gran espectacle que demostra l'arrelament del drama sacre al poble d'Olesa i a tota la seva gent.
Alguns dissabtes i tots els diumenges i festius des de l'inici de la Quaresma fins pels volts de l'1 de maig (excepte diumenge i dilluns de Pasqua).
La festa major de la Mare de Déu de la Riera de les Borges del Camp té els seus orígens en el romiatges que celebrava la població de les Borges, des que va ser trobada la imatge de la Mare de Déu de la Riera en data desconeguda.
La celebració comprèn els dies 7, 8, 9 i 10 de setembre, als quals s'hi afegeix l'11, Diada Nacional de Catalunya.
La Festa de Sant Sebastià del Pont de Suert té el seu origen en la institució de la Confraria de Sant Sebastià d'aquest municipi l'any 1586.
El "Llibre Vell" (1730) de la Confraria recull el text fundacional i els estatuts de l'entitat on s'estableix la celebració anual de la Festa de Sant Sebastià i es fixen els diferents actes de què consta la festa, tant religiosos com civils.
Es celebra principalment els dies 19, 20 (festivitat del Sant) i 21 de gener.
Els actes gastronòmics de la Festa de Sant Sebastià consisteixen en la celebració de diversos àpats rituals, la base dels quals, tal i com era originàriament, continua essent el pa, el vi, les cols i els corders.
L'aplec reuneix milers de persones al voltant de la taula per degustar els plats més tradicionals de la cuina lleidatana, entre els quals els cargols en són els principals protagonistes.
Tot plegat és completat amb nombrosos actes paral•lels.
Diumenges propers a l'11 de maig.
- Esmorzar al recinte de l'antiga estació.
- Des d'allà, cercavila o cavalcada presidida pel carruatge que porta la imatge del sant i el pendonista d'honor.
Recórrer el Passeig de Barcelona i acaba a l'església de Sant Esteve.
- Benedicció dels animals a la plaça Rector Ferrer, des de l'escalinata de l'església parroquial de Sant Esteve.
- Dinar de germanor, on s'entrega el cap de cavall (trofeu) al pendonista de l'any en curs i es lliura el pendó al de l'any posterior.
Organitzadors: Associació Units pels Cavalls de la Garrotxa
Data celebració: 1 de març (Primer diumenge de març.)
Els Tres Tombs el diumenge a sobre.
La comitiva amb la bandera del sant inicien els Tres Tombs seguits pel grup de grallers de Moià i el tradicional pollo.
A l'arribada a la plaça major s'interpreta el contrapàs curt, dansa cerimonial associada als traginers i al seu patró.
Organitzadors: Administradors de Sant Antoni Abat
Des de fa més d'un segle, el diumenge més proper a la celebració de Sant Antoni Abat es converteix en una de les fites culturals i socials de Ripollet.
Diana de traginers, despertada del poble amb motiu de la festa; lliurament de coques als socis; esmorzar de traginers; concentració a cal banderer per dirigir-se a l'església de Sant Esteve; celebració de l'ofici solemne; repartiment de coques i mistela per als socis i participants; concentració de les cavalleries i carros participants; benedicció dels animals de companyia; repic de campanes anunciant l'inici dels Tres Tombs i de la benedicció dels cavalls i ases participants, el banderer de la festa i el carruatge de la Comissió amb la figura de Sant Antoni Abat encapçalant la passada i lliurament de records de la Festa a tots els participants davant el monument als Tres Tombs.
Organitzadors: Comissió Organitzadora de la Festa de Sant Antoni Abat
Data celebració: Diumenge posterior al 17 de gener
Celebració en commemoració de Sant Antoni Abat, patró dels animals.
Sant Antoni és beneït al seu pas per davant de l'església, de la mateixa manera que els carruatges de cavalls, carros i cavalls de sella.
Aquests seguidament fan una desfilada pels carrers del municipi.
La nit anterior es celebra un sopar on els protagonistes són els portadors de bandera o abanderats, que canvien cada any.
Els carruatges són de tradició animal i la participació de genets a cavall és multitdinària.
D'aquesta manera s'intenta recuperar les tradicions relacionades amb el camp i la pagesia.
Organitzadors: Amics de Sant Antoni Abat de Polinyà
Descripció: L'entitat organitzadora celebra l'acte religiós de la festa el dissabte següent al 17 de gener, dia de Sant Antoni Abat, juntament amb els socis de l'entitat.
Els actes cívics i culturals es celebren el segon diumenge de març, quan de bon matí es celebra la despertada amb coets i bandes de música, mentre es va fent el tradicional esmorzar pels participants a la zona de l'estació de tren, simultàniament, al monument del cavall es reparteix coca i mistela.
Després de la missa es comença la cercavila amb tots els carruatges, cavalls, bandes de música i participants, que després de rebre la benedicció del mossèn, comencen la tradicional passada pel centre del poble.
Al voltant de la plaça Clavé es fan els Tres Tombs.
A la tarda continua la festa amb el tradicional Ball de Sant Antoni.
La primera celebració documentada és del 17 de gener de 1914, es guarda un programa d'acte d'aquest any.
A partir de llavors es va començar a celebrar la festa amb regularitat.
El 1924 es va crear el Gremi de Carreters de Sant Vicenç de Castellet.
El 1960 l'entitat incorpora els Tocinaires.
El 2014 el gremi va celebrar els 100 anys de la festa i els 90 de la seva creació.
Organitzadors: L'Associació Cultural de Carreters i Cansaladers de Sant Vicenç de Castellet.
L'entitat és coneguda popularment com a Gremi de Carreters i Cansaladers de Sant Vicenç de Castellet.
Data celebració: Segon diumenge de març
Documentat al 1792, va desaparèixer a partir de mitjan segle XIX, essent recuperat al 1959.
A l'actuació castellera de la festa major de l'Arboç, que ja es troba documentada en el programa de la festa major de l'any 1876, tradicionalment hi participen les colles punteres del món casteller.
Els castells comencen a estructurar-se com a tals a finals del segle XVIII i començament del XIX.
Concretament l'any 1802 es té constància a Tarragona del primer castell de set pisos a tot Catalunya.
Les Festes de la Candela són la manifestació festiva més important de les que es celebren a Valls, i reuneixen, un cop cada deu anys, un ventall extraordinari de celebracions culturals i festives que inclouen tota mena d'actes populars i tradicionals.
Les Decennals es celebren el 2 de febrer i dies propers dels anys acabats en 1.
La festa de les Falles d'Isil s'emmarca en les festes de foc de Sant Joan, molt comunes a les zones de muntanya i generalitzades als Pirineus.
Es tracta d'un element festiu singular i únic, el manteniment del qual representa la continuïtat d'una tradició ancestral transmesa per tradició oral, que estableix que el Pi ha de ser traslladat necessariament per un jou de bous.
El principal atractiu d'aquesta celebració és poder contemplar els seus carrers profusament guarnits, curulls d'imaginació, i poder gaudir d'un programa d'actes tan extens com variat al llarg de tota una setmana.