projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
La nova empresa neix amb l'objectiu de crear eines informàtiques que permetin a metges i radiòlegs tenir més informació dels seus pacients i poder arribar a realitzar simulacions quirúrgiques per ordinador.
Després de múltiples investigacions, conjuntament amb la Universitat Politècnica de Catalunya, han obtingut els primers productes especialment desenvolupats com a programes de visualització per a radiòlegs (Alma 3D Viewer) i per a traumatòlegs (Alma 2D Trauma).
Alma 3D Viewer treballa a partir de les dades reals de pacients captades per TAC, ressonància magnètica, radiografia convencional o PET, i permet visualitzar les imatges en 2D i 3D.
El metge disposa de la possibilitat de navegar amb total llibertat per l'interior de les seccions que desitgi amb capacitat d'independitzar els teixits a tractar (pell, múscul, os, greix, etc.).
L'aplicació es pot utilitzar des de qualsevol ordinador personal i permet estudiar en temps real la imatge radiològica d'un pacient des de qualsevol angle i posició.
També s'ofereixen eines molt precises que fins ara sols es podien trobar en costoses estacions de treball radiològiques, com càlcul de distàncies i volums.
A més, inclou eines específiques d'anàlisi per als radiòlegs que faciliten el seu treball diagnòstic.
El programa Trauma 2D està especialment dissenyat perquè els cirurgians traumatòlegs puguin planificar el tipus i mida de pròtesis de maluc, genoll o espatlla.
D'aquesta forma es disposa d'una informació que és molt valuosa abans d'iniciar l'operació quirúrgica.
L'empresa, de recent creació, compta amb professionals amb més de 10 anys d'experiència en el camp de la visualització mèdica.
Varen iniciar les seves activitats partint de la hipòtesi que era possible planificar i simular una cirurgia des d'un ordinador personal i amb eines específiques per a cada especialista.
L'empresa farmacèutica Glaxo ha triplicat el nombre de compostos en fase de proves clíniques des que va reorganitzar el seu procés de recerca l'any 2000.
El seu president executiu, Jean-Pierre Garnier, i el cap d'investigació, Tachi Yamada, van decidir dividir l'empresa en 7 grups de recerca dirigits per personal científic que estableix les prioritats i assigna els recursos
En l'organització clàssica dels grans laboratoris farmacèutics, el 80% dels fàrmacs potencials fracassen quan el personal científic prova d'ajustar compostos químics per convertir-los en medicines prometedores a punt per entrar a la fase clínica a gran escala.
En aquest estadi intermedi, Glaxo tractava el cicle de descobriment de nous fàrmacs com una cinta transportadora, de manera que un equip de científics portava a terme un seguit d'experiments i passava el compost a un altre equip de professionals per a la fase següent.
Si un medicament es trobava amb una dificultat en qualsevol etapa, el seu desenvolupament es podia veure seriosament compromès.
Hi havia un comitè de recerca i desenvolupament centralitzat que decidia finalment quins compostos se seguirien finançant.
El nou enfocament proposat per Garnier i Yamada dóna al personal científic un incentiu especial que ha ajudat a crear un entorn emprenedor al que podem trobar en una petita empresa biotecnològica i allunyat de la burocràcia d'una gran empresa.
La innovació organitzativa de Yamada ha transvasat l'autoritat dels gestors cap als científics.
Això ha propiciat que alguns d'aquests responsables decidissin abandonar l'empresa i passar a la competència.
Allen Oliff, el cap de la línia de recerca en oncologia, va decidir dedicar la meitat dels seus recursos econòmics a millorar un compost per tractar el càncer de mama, Tykerb, que durant anys havia estat oblidat a l'empresa.
Si tot segueix funcionant bé, Glaxo farà la sol·licitud a la FDA (U.S. Food and Drug Administration) cap a mitjan any vinent.
En un altre cas, tot semblava indicar que s'hauria de descartar un compost experimental per inhibir el VIH perquè no podia ser absorbit pel cos. El personal involucrat en la creació de la molècula va continuar amb el projecte fins a trobar una via per fer-la soluble.
Tot i l'increment de compostos que ja han entrat en fase de proves clíniques, el resultat final d'aquest experiment organitzatiu de Glaxo encara és incert, ja que desenvolupar un nou medicament pot costar més de 10 anys.
X-Ray Imatek SL es va constituir el 12 de juny de 2006 com una empresa derivada (spin-off) de l'Institut de Física d'Altes Energies (IFAE).
La creació de l'empresa està motivada pels excel·lents resultats obtinguts en el marc del projecte europeu Detection of EARly MArkers in MAmmography (DEAR-MAMA).
En finalitzar aquest projecte, s'han construït dos sistemes prototipus de mamografia digital que empren la tecnologia desenvolupada.
Aquesta es caracteritza per tenir una alta eficiència per detectar raigs X, fet que redueix la dosi de radiació a la qual s'exposa la persona; per la menor grandària de píxel que hi ha avui al mercat, cosa que incrementa la resolució espacial de la imatge, i per una electrònica per detectar fotons que diferencia els que tenen informació d'interès per a la mamografia dels que empitjoren el contrast de la imatge.
X-Ray Imatek SL és una empresa de base tecnològica única a l'Estat espanyol, que fonamenta el seu èxit en la qualitat de la tecnologia, la situació d'expansió del mercat de la mamografia i l'increment de la demanda de procediments d'aquest tipus.
Està previst que iniciarà la recerca d'inversors a través de diversos mitjans, com ara el Fòrum de la Inversió, la xarxa UniBA, etc. Fins ara, han tingut lloc reunions amb Sedecal SA per a estudiar possibles vies de comercialització de la tecnologia.
Altres empreses que han mostrat interès en el producte són Hologic i Agfa.
La revolució digital en els sistemes de diagnòstic per la imatge ofereix a l'empresa un futur prometedor.
L'entrada al mercat requereix una inversió relativament alta i, alhora, el retorn esperat de la inversió és igualment elevat.
A curt termini, l'empresa cerca una persona amb experiència en el sector comercial per optimitzar el programa de vendes de l'empresa.
Des del moment de la seva creació l'empresa ha apostat per ser dinàmica, líder en el mercat de la mamografia, i amb la possibilitat de desenvolupar nous productes en altres camps d'interès, com ara l'osteoporosi, la radiografia de tòrax, etc.
Linear Chemicals és una empresa que fabrica i comercialitza productes de diagnòstic in vitro.
Fundada el 1994, s'ha centrat en l'exportació del seus productes a més de 60 països.
El volum de vendes de Linear es va situar a prop dels tres milions d'euros l'any 2005.
L'empresa ha apostat sempre per la recerca i la reinversió dels beneficis.
Actualment, disposa de dues línies d'investigació finançades per un fons CDTI, i espera l'aprovació d'una línia compartida entre diferents empreses del sector per al desenvolupament conjunt d'un sistema de diagnòstic molecular ( lab on a chip ).
Un temps enrere, les circumstàncies de mercat van fer que Linear, sense abandonar les línies que segueix avui, decidís cercar una nova orientació del negoci per millorar els marges comercials en un sector que es troba sotmès, des de fa temps, a fortes pressions de preus.
Per això, Linear demanà l'ajut d'un assessor extern que preparés un nou pla estratègic enfocat, sobretot, a dues àrees: la comercial, amb especial èmfasi en la xarxa de distribució internacional, i l'àrea de nous productes.
L'expansió internacional de Linear es va centrar en la incorporació de nous distribuïdors a l'Amèrica Llatina i la creació d'una empresa subsidiària pròpia als Estats Units, amb l'objectiu de millorar els marges generals basats en el nivell de preus a l'altra banda de l'Atlàntic.
Pel que fa a la renovació de la cartera de productes, es van abordar dues estratègies.
La primera, a curt termini, consistí a fer una prospectiva de nous productes d'alta tecnologia, així com conèixer i visitar les empreses que els desenvolupen i tancar-hi acords de comercialització.
Actualment, ja s'han aconseguit resultats en aquesta àrea, incorporant-hi els productes de dues empreses, una europea i l'altra nord-americana.
La segona estratègia per a la renovació de productes, a mitjà i llarg termini, buscà reforçar el departament de recerca i desenvolupament amb la contractació de personal investigador.
També es va sol·licitar al Departament d'Educació i Universitats un ajut Beatriu de Pinós per a la contractació de doctors.
Altres accions en aquesta mateixa línia han estat els acords amb institucions públiques de recerca i la participació en projectes estatals juntament amb altres socis industrials i centres tecnològics.
L'estratègia de Linear, doncs, és doble.
Mentre es cerquen resultats comercials a curt termini mitjançant acords de distribució, no s'oblida que l'increment de valor en l'intangible de l'empresa passa per conservar i fomentar les línies d'investigació pròpies, que, en el decurs del temps, són les que produeixen resultats que es queden a l'empresa i n'incrementen el valor.
L'empresa fabricant de principis actius per a la indústria farmacèutica Medichem, que té la seu a Sant Joan Despí, ha rebut per tercer cop consecutiu l'aprovació de la Food and Drug Administration (FDA), una condició indispensable per a la comercialització de medicaments als Estats Units.
"L'FDA va auditar el passat mes de novembre vuit principis actius, així com el sistema de gestió de materials, el laboratori i la planta de producció de Medichem.
Després de superar la inspecció, l'empresa catalana ha passat a formar part del conjunt reduït de farmacèutiques que venç tres vegades aquest control sense cap tipus d'amonestació.
Fundada l'any 1971, Medichem és una empresa líder en el seu sector, que treballa en productes per a les àrees terapèutiques més importants, per al sistema cardiovascular, el sistema nerviós central i els medicaments antivirals.
La companyia exporta els seus productes a més de 50 països, amb una facturació anual superior als 40 milions d'euros.
Els Estats Units i el Canadà són els seus clients més destacats, amb unes vendes que corresponen al 40% de les exportacions.
A Medichem treballen 220 persones, distribuïdes a la seu central de Sant Joan Despí, els centres de producció de Celrà (Girona) i de Malta, i els recentment estrenats laboratoris del Parc Científic de Barcelona, que se centren en la recerca en medicaments antiasmàtics, antihipertensius i antineoplàstics.
Omnia Molecular, empresa creada fa un any com a derivació (spin-off) de l'Institut de Recerca Biomèdica (IRB), treballa en un sistema més ràpid i barat que els que es fan servir als laboratoris per desenvolupar nous antibiòtics.
"Moltes malalties es tracten des de fa més de setanta anys amb els mateixos antibiòtics, la qual cosa ha provocat que molts bacteris hagin acabat sent resistents a la seva acció, i això comença a preocupar", explica Lluís Ribas, investigador ICREA de l'IRB i soci fundador d'Omnia Molecular.
Per això, aquesta empresa té l'objectiu de desenvolupar antibiòtics més eficaços i, a més, fer-ho amb un mètode innovador que és més ràpid i barat del que habitualment s'ha fet servir als laboratoris.
"Els laboratoris destinen entre tres i set milions d'euros i entre dos i cinc anys per al desenvolupament inicial, per trobar molècules que siguin aptes per a la fase clínica", segons Ribas.
Per reduir costos, Omnia Molecular està treballant en un sistema que permet la selecció d'inhibidors específics que actuen únicament sobre els enzims dels organismes patògens, de manera que aconsegueixen resultats ràpids i segurs.
Gràcies a això, diu l'investigador, "en sis mesos hem de poder obtenir els mateixos resultats que en cinc anys amb el procediment tradicional i dividir el seu cost per deu".
La reducció de costos podria encoratjar empreses petites i mitjanes a iniciar recerca en antibiòtics.
Aquest perfil d'empreses, juntament amb les grans multinacionals del sector, són els clients potencials d'Omnia Molecular, tot i que es preveu que els primers contractes no arribaran fins al 2009, un cop acabada la fase de recerca i desenvolupament.
Isdin, empresa especialitzada en productes dermatològics que va ser creada el 1975 pels grups internacionals Puig i Esteve, líders en els sectors cosmètic i farmacèutic, respectivament, destinarà enguany 13 milions d'euros a projectes de recerca i desenvolupament, dins d'un pla estratègic que pretén augmentar un 130% aquesta inversió entre el 2006 i el 2011.
La finalitat és accelerar la internacionalització de l'empresa mitjançant la investigació.
La marca Isdin és present a Portugal, Grècia, Argentina, Xile, Brasil, Mèxic i Perú, però la venda de productes a aquests països només representa un 20% del total.
Dintre de cinc anys es vol que el percentatge de vendes a l'estranger arribi al 40% i, per aconseguir-ho, es considera que la inversió en R+D és la clau.
A Isdin, l'R+D es manifesta bàsicament a través d'acords de col·laboració amb centres de recerca, universitats i altres empreses.
És el cas de l'empresa de biotecnologia Advancell, situada al Parc Científic de Barcelona, amb la qual s'investiga l'eficàcia clínica de la ciclosporina tòpica per al tractament de la psoriasi.
Isdin va facturar 107 milions d'euros el 2007 i s'espera que la facturació arribarà fins als 250 milions el 2012.
Antares Consulting, una empresa de consultoria orientada a la salut i les polítiques socials, ha estat seleccionada pel Ministeri de Sanitat de França per identificar l'estat de la recerca biomèdica als hospitals francesos i definir les millors pràctiques en la gestió d'aquesta activitat.
Es tracta d'un projecte pilot de 18 mesos de durada amb un cost de 170.000 euros.
Participen en aquesta iniciativa sis hospitals, entre els quals n'hi ha tres de caràcter universitari, un centre especialitzat en oncologia, un hospital especialitzat en cirurgia cardíaca i pulmonar i una clínica privada.
Un cop Antares hagi definit quines són les millors pràctiques de gestió de la recerca biomèdica, s'iniciarà una fase de difusió en què es donaran a conèixer els resultats a tots els hospitals francesos interessats.
La concessió d'aquest nou projecte és un pas més en la consolidació d'Antares Consulting dins el mercat francès, després de l'obertura d'una oficina a París dos anys enrere, que disposa de clients com ara l'Institut Curie.
Els projectes internacionals de la consultora, que es va crear el 1999 i té seu a Barcelona, representen prop del 40% de la seva facturació i s'espera que el 2010 creixeran fins al 50%.
La Fundació Puigvert ha posat en marxa una aplicació informàtica que reconeix l'escriptura manual i és capaç de codificar-la digitalment.
Aquesta eina afavoreix la disponibilitat de la informació continguda en els documents elaborats pel personal mèdic i pot millorar les tasques d'assistència, diagnosi i recerca, a més de la gestió i l'administració dels centres sanitaris.
El sistema hCOD, que és el nom que rep aquesta tecnologia, aconsegueix codificar digitalment el 95% de les dades, de manera que només el 5% han de ser revisades posteriorment.
A més, està dissenyat per adaptar-se a diverses nomenclatures mèdiques, corregeix els errors ortogràfics i opera simultàniament en diverses llengües, com ara el català i el castellà.
Aquest sistema, que ha estat desenvolupat en col·laboració amb la Universitat de Barcelona a través de l'empresa derivada ( spin-off ) Thera-Centre de Llenguatge i Computació, situada al Parc Científic de Barcelona (PCB), funciona amb èxit des del passat 1 d'octubre al Servei d'Urgències de la Fundació Puigvert i es preveu que s'ampliarà a la resta d'àrees i serveis del centre.
Quan la multinacional nord-americana d'oftalmologia Alcon va comprar Laboratoris Cusí l'any 1996, va trobar que aquesta empresa familiar catalana tenia un centre de recerca d'alt nivell al Masnou i va decidir mantenir-lo.
Ara aquest centre d'R+D és l'únic que Alcon té fora dels Estats Units i ha esdevingut el punt estratègic d'innovació i de producció de l'empresa a Europa.
Alcon, líder mundial en oftalmologia amb una facturació de 4.300 milions d'euros l'any 2008, basa el seu negoci en la innovació i amb els seus productes aporta avenços rellevants per al sector.
Un d'aquests productes és una nova lent intraocular que, en un 95% dels casos, permet als pacients prescindir de les ulleres després d'una operació de cataractes.
S'anomena Acrysof Restor +3 i es tracta d'una innovació tecnològica única que pot proporcionar una visió de bona qualitat en tot el camp visual -de prop i de lluny- i en diferents condicions de llum, sense necessitat d'ulleres.
A més, Alcon prepara altres innovacions -un equip quirúrgic per a la cirurgia de retina o un producte per al tractament del glaucoma, per exemple- que són resultat d'un esforç important d'investigació.
El principal centre operatiu de l'empresa en R+D es troba a Fort Worth, Texas, on s'inverteix l'11% de la facturació i hi treballen 1.200 persones.
Al centre del Masnou n'hi treballen 50 i, tot i ser petit, és àgil i flexible.
Això li permet dur a terme amb eficàcia els projectes encarregats, que s'orienten al desenvolupament galènic dels productes investigats a Fort Worth.
El Carrière Distalizer MB, un nou sistema ortodòntic per a la correcció dental, ha rebut recentment el Premi Delta d'Or 2009 que atorga ADI-FAD al millor disseny industrial.
L'aparell ha estat dissenyat per Luis Carrière Lluch, membre de l'equip mèdic de la clínica barcelonina Carrière, especialitzada en la pràctica de l'ortodòncia i pionera en la recerca de noves tècniques i aparells de darrera generació.
El Carrière Distalizer MB és un nou sistema d'ortodòncia que evita l'extracció de dents i redueix en un 40% el temps de tractament respecte als sistemes convencionals.
El dispositiu mou en bloc els segments posteriors de la boca cap a una posició de correcta oclusió mitjançant la cimentació de l'aparell només sobre les dents canines i molars.
Una de les innovacions d'aquest sistema és que mou grups de dents en comptes de dents individualment, cosa que ha revertit en una notable simplificació del procediment ortodòntic.
L'aparell ha estat dissenyat per Luis Carrière Lluch, membre de l'equip mèdic de la clínica Carrière i doctor en odontologia cum laude per la Universitat de Barcelona, i és completament transparent, cosa que estalvia a l'usuari la incomoditat que provoca l'efecte poc estètic de les pròtesis convencionals.
Precisament per aquest disseny innovador, per la seva discreció, eficiència i adequació de materials en benefici de l'usuari, el Carrière Distalizer MB ha rebut el Premi Delta d'Or 2009 al millor disseny industrial, que atorga l'Associació de Disseny Industrial del FAD (ADI-FAD) cada dos anys des de 1961.
Un sistema de control per radar permet seguir els moviments dels pacients d'hospitals i de residències geriàtriques amb problemes de desorientació o malalties mentals gràcies a un braçalet.
Es tracta del Free TH, un dispositiu creat per l'empresa de Vic JCM Technologies i que compta amb el suport d'ACC1Ó, l'agència de suport a l'empresa catalana adscrita al Departament d'Innovació, Universitats i Empresa (DIUE) de la Generalitat.
El Free TH està format per una antena activadora i un emissor o tag que porta el pacient en el braçalet.
Un dels principals avantatges d'aquest sistema sense fils rau en el fet que cada persona usuària té associat un codi específic que permet fer-ne un seguiment individual.
En aquest sentit, cada braçalet té vinculats permisos o restriccions específiques en funció del perfil clínic del pacient, de manera que se'n pot delimitar l'àrea de moviment.
El sistema s'activa de forma automàtica quan l'individu portador del braçalet passa a menys de cinc metres de l'antena activadora.
Llavors, o bé salta una alarma, o bé s'activa el tancament de portes per impedir que el pacient surti del recinte.
Tot i això, en el cas que el pacient abandoni el recinte, el sistema permetria reconèixer la seva identitat i controlar, en temps real, els seus moviments en un perímetre de 100 metres.
Aquest dispositiu ha estat ideat per JCM Technologies, empresa especialitzada en el disseny, el desenvolupament i la comercialització de productes i serveis electrònics per a la seguretat i la gestió de l'accés a instal·lacions i recintes.
Aquest projecte és un dels 290 que ACC1Ó ha impulsat en el marc del programa Innoempresa, dedicat a donar suport a projectes en els àmbits de la innovació i la sistematització dels processos d'R+D+I.
El Free TH ha suposat una inversió de 88.000 euros, dels quals ACC1Ó ha subvencionat prop d'un 30%.
Actualment, aquest dispositiu ja s'està aplicant en diversos centres de salut de Catalunya, el País Basc i Andalusia.
Histocell, l'Hospital Clínic de Barcelona i el Consell Superior d'Investigacions Científiques (CSIC) han tancat un acord de llicència pel qual la biotecnològica basca invertirà un mínim de tres milions d'euros en el desenvolupament de medicaments cel·lulars per a la fibrosi pulmonar idiopàtica.
La fundació Genoma España, a través del programa InnoCash, aportarà a l'empresa 450.000 euros de finançament addicional en forma de préstec.
La fibrosi pulmonar idiopàtica provoca la pèrdua irreversible i progressiva de la capacitat respiratòria.
Té una supervivència mitjana de tres a cinc anys des de l'inici dels símptomes, i una prevalença mitjana de 15 casos per cada 100.000 persones.
Actualment, no es disposa de cap tractament eficaç i els tractaments convencionals basats en l'ús de corticosteroides, agents immunosupressors i citotòxics, antioxidants i agents antifibròtics es mostren poc efectius per modificar la progressió de la malaltia.
Els resultats de la recerca, iniciada el 2004 i liderada per la Dra.
Antoni Xaubet, metge investigador de l'Hospital Clínic-IDIBAPS, es van patentar el 2005, i el 2008 van entrar a la cartera tecnològica de la fundació Genoma España.
Els resultats obtinguts en models animals van demostrar que certes cèl•lules extretes del pulmó ajudaven a recuperar la funció perduda en pulmons afectats de fibrosi idiopàtica.
Posteriorment, es va iniciar un programa d'assajos clínics en pacients amb fibrosi pulmonar moderada amb criteris de mal pronòstic, els resultats del qual es preveu que es coneixeran durant aquest 2012.
Histocell, de Noray Biosciences Group, està especialitzada en enginyeria de teixits i teràpia cel•lular per a l'aplicació en medicina regenerativa.
La seva tecnologia es basa en la utilització de cèl·lules mare adultes aplicades soles o en combinació amb biomaterials de nova generació.
A més dels tres milions d'euros compromesos actualment, destinats als assajos clínics a pacients i a assegurar la viabilitat tècnica de l'expansió de les cèl·lules pulmonars, Histocell preveu portar a terme les fases posteriors de desenvolupament clínic, per la qual cosa obrirà properament un procés d'ampliació de capital.