projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Dissabte, 7 de març, tindrà lloc un homenatge a Generosa Cortina, deportada a Ravensbrück, al seu poble, Son (Pallars Sobirà).
La consellera de Justícia, Ester Capella, presidirà els actes d'homenatge, que començaran a les 12 h amb la inauguració d'una senyalització de la xarxa d'Espais de Memòria al lloc on va néixer, Casa Moreu.
Posteriorment, a les 12.30 h, tindrà lloc un acte institucional a l'edifici Les escoles.
A més de la consellera, hi participaran Rosa Amorós, delegada territorial del Govern de la Generalitat a l'Alt Pirineu i l'Aran; Laura Tristan, consellera del Consell Comarcal del Pallars Sobirà, i la historiadora Noemí Riudor.
Generosa Cortina Roig (Son, 19 d'abril de 1910 - Tolosa de Llenguadoc, 30 de desembre de 1987) va anar a viure a viure a França, on tenia una germana l'any 1925.
El 1931 es va casar amb Jaume Soldevila Pich i, des de llavors, van viure a Tolosa de Llenguadoc.
Durant la Segona Guerra Mundial, tant ella com el seu espòs van ser agents de la xarxa d'evasió Françoise i de la xarxa d'informació belga Jean.
Per mitjà d'aquesta xarxa, en Jaume i els seus germans, Joan i Ricardo, van organitzar la línia Sol, amb la qual van aconseguir connectar Tolosa amb Barcelona i van ajudar moltes persones a fugir del nazisme.
Es tractava d'una xarxa d'informació i d'evasió aliades que, durant la Segona Guerra Mundial, va unir Tolosa de Llenguadoc amb Barcelona, gestionada per 4 membres d'una mateixa família, i amb molta implicació pallaresa.
Generosa Cortina era l'encarregada de custodiar la informació a casa i de lliurar-la a una altra agent.
El 13 d'abril de 1944 l'exèrcit alemany va detenir un agent belga i aquest fet va provocar la caiguda de la línia Sol.
El 15 de maig va ser detinguda per la Gestapo i empresonada.
El 2 de juliol pujava al tren fantasma on van viatjar més de 700 persones patint intensos bombardejos amb destinació a Ravensbrück.
Van assignar-li el número 65.475, escrit en un braçalet que va conservar tota la vida.
Durant el captiveri va ser obligada a treballar, com a mà d'obra esclava, en una indústria de guerra alemanya.
Amb l'avanç dels aliats, els alemanys van evacuar els presoners dels camps a peu i van assassinar els qui no podien caminar.
Generosa Cortina defallia i va ser ajudada per les seves companyes.
L'anomenaven Gracieuse, que significa amable i desinteressada, perquè sempre patia per les companyes i les cuidava.
El 3 de maig de 1945, finalment, van ser alliberades per les tropes russes.
Després de la guerra, els EUA li van concedir la Medal of Freedom.
L'homenatge a Generosa Cortina es farà en el marc del Dia Internacional de les Dones.
També amb motiu d'aquesta data, l'exposició "El camp de concentració per a dones de Ravensbrück", produïda per l'Amical de Ravensbrück, es podrà visitar a l'Ajuntament d'Esterri d'Àneu durant tot el mes de març.
El Departament de Territori i Sostenibilitat ha iniciat la licitació, per un import de 677.000 euros i un termini d'execució de sis mesos, de les obres de millora d'un encreuament de la C-13 al seu pas per Tremp.
Aquesta actuació consistirà en la reordenació de la confluència de la travessera amb diversos carrers per afavorir la seguretat de vehicles i vianants i la canalització del trànsit, a l'entorn del quilòmetre 87, al nord del nucli urbà.
L'obra consistirà en la reordenació de l'encreuament mitjançant l'execució d'una rotonda, de 28 metres de diàmetre exterior, que englobi l'accés als carrers que incideixen en aquest tram de travessera i a una benzinera.
A més dels treballs de formació de la nova rotonda i els ramals de connexió corresponents, les obres inclouran també els desviaments de serveis necessaris, l'adequació de la senyalització i el drenatge, la il·luminació i les mesures d'integració en l'entorn.
El Programa d'identificació genètica disposa actualment d'unes 2.000 mostres d'ADN de donants vius i d'uns 200 perfils genètics de restes de fosses.
Cada extracció d'ADN d'un individu d'una fossa té un cost aproximat d'uns 1.000 euros.
En canvi, la donació d'ADN per part de familiars és gratuïta i indolora, i és clau per poder identificar les víctimes.
Els familiars que vulguin donar una mostra genètica s'han d'inscriure al Cens de persones desaparegudes.
L'Hospital Universitari Vall d'Hebron és l'encarregat d'extreure la mostra del frotis bucal.
A Catalunya hi ha 5 23 fosses de la Guerra Civil documentades, amb una xifra estimatòria de 20.000 persones enterrades.
L a Generalitat de Catalunya i la comunitat foral de Navarra signaran un conveni al setembre per poder compartir perfils genètics amb l'objectiu d' identificar víctimes localitzades en fosses de la Guerra Civil i el franquisme.
Els dos governs estan portant a terme programes similars per obrir fosses als respectius territoris i identificar-ne les restes.
L'acord preveu la col·laboració en els treballs de documentació, preservació i senyalització de fosses, així com la reparació i la dignificació de les víctimes.
El conveni també estableix l'organització conjunta d'exposicions, esdeveniments, col·loquis o seminaris relacionats amb la Segona República, la Guerra Civil, la dictadura i la T ransició.
Els dos governs es comprometen a compartir programes educatius i a impulsar projectes de recerca comuns relacionats amb la memòria, així com a intercanvi ar informació de les respectives col·leccions de fons orals i documentals..
El Pla de fosses de la Generalitat, en marxa des del 2017, ha permès l'obertura de 30 fosses de la Guerra Civil i la identificació de 8 persones que hi estaven enterrades.
Les excavacions han facilitat la recuperació de 308 persones.
Des de la Transició fins a l'inici del Pla, s'havien obert a Catalunya 28 fosses, recuperat 58 cossos i identificat unes altres set persones.
Per tant, en tres anys, el Pla ha multiplicat per més de cinc el nombre de persones recuperades i ha superat el nombre d'identificats.
El Pla planifica i prioritza l'obertura de noves fosses i els treballs per identificar-ne les víctimes.
Està coordinat pel Departament de Justícia, a través de la Direcció General de Memòria Democràtica.
A finals de 2017, per posar un exemple, el Pla va facilitar les excavacions de les fosses del Soleràs (Garrigues) i Miravet (Terra Alta), on es van trobar 146 i 99 persones, respectivament.
Es tracta de les fosses més grans excavades fins ara a Catalunya pel que fa al nombre d'individus trobats..
A les 17.22 hores d'ahir a la tarda els Bombers de la Generalitat vam ser alertats que una dona s'havia precipitat i es trobava inconscient entre la Pala Alta de Sarradé i la zona de Comalesbienes, a la Vall de Boí.
Vam activar l'helicòpter amb efectius dels GRAE (Grup d'Actuacions Especials) dels Bombers de la Generalitat i, seguint les indicacions de la persona alertant, es va localitzar al fons d'un barranc, sota el Pic de Comalesbienes, el cos sense vida de la persona accidentada.
Fins al lloc es van desplaçar efectius de la unitat de muntanya dels Mossos d'Esquadra que es van fer càrrec de les diligències judicials.
També es van activar dues dotacions terrestres de Bombers de la Generalitat i l'equip mèdic del SEM (Sistema d'Emergències Mèdiques) amb l'helicòpter medicalitzat.
Els efectius sanitaris del SEM van atendre l'alertant, un home d'uns 30 anys, per una hipotèrmia lleu.
No va ser traslladat a cap centre sanitari.
Al vespre, efectius dels GRAE dels Bombers de la Generalitat i de la unitat de muntanya dels Mossos d'Esquadra, van evacuar el cos del lloc de l'accident i el van traslladar al pàrquing de Cavallers.
Imatge d'un camí rural a Santa Pau, la Garrotxa
El Diari Oficial de la Generalitat (DOGC) publica avui la resolució mitjançant la qual el Departament de Territori i Sostenibilitat obre la convocatòria per atorgar un total de 2,5 milions d'euros als consells comarcals per ajudar a les tasques de manteniment de la xarxa veïnal i rural de camins de muntanya.
Els ens interessats disposen de 20 dies naturals per presentar les seves sol·licituds.
Els ajuts s'emmarquen en la Llei d'alta muntanya, que va qualificar com a comarques de muntanya l'Alta Ribagorça, l'Alt Urgell, el Berguedà, la Cerdanya, la Garrotxa, el Pallars Jussà, el Pallars Sobirà, el Ripollès, el Solsonès i la Val d'Aran.
Són uns territoris amb unes característiques orogràfiques i climàtiques que dificulten les comunicacions, més encara al Pirineu, on el poblament és molt dispers.
Això es tradueix en una accessibilitat sovint complexa i en uns costos de construcció i manteniment de la xarxa viària molt elevats.
Per aquest motiu, el Departament de TES dona suport, des de fa més d'una dècada, als consells comarcals de muntanya, i al Consell General d'Aran, en la seva tasca de gestió dels camins que els són propis.
Els 2,5 MEUR es distribuiran per territoris en funció de la longitud de la seva xarxa estructurant, de la manera següent:
Es consolida el Servei d'Informació amb la intenció de donar a conèixer la brama del cérvol des d'espais que no siguin especialment sensibles a l'espècie i potenciar el major coneixement d'aquest fenomen i les pautes d'actuació
La brama del cérvol és la manifestació del zel d'aquesta espècie, un espectacle natural que té lloc des de mitjan setembre a mitjan octubre.
Els cérvols cerquen les femelles i bramen de manera espectacular, especialment a primera i última hora del dia, intentant atreure el màxim nombre de femelles.
Aquest és el quart any que s'ofereix aquest servei.
L'any passat, es van atendre més de 1.000 persones en els diferents punts, xifra que enguany es preveu incrementar.
Ja és previst un protocol COVID per evitar aglomeracions i mantenir la seguretat en tots els punts.
Des del primer any del Servei, s'hi han anat afegint millores i dinàmiques que han ajudat a una major difusió, dinamisme i interacció entre els visitants, els habitants del territori i els agents turístics.
D'aquesta manera, les fórmules que es proposen per gaudir d'una brama sense malmetre la tranquil·litat de l'espècie són les següents:
El servei estarà operatiu fins al 18 d'octubre, durant els caps de setmana i vigílies de festius.
El punt d'observació disposarà de tècnics i material òptic des de trenc d'alba a les 11 h i de les 16 h al capvespre.
Punt d'observació preparat per acollir els visitants
La Reserva Nacional de Caça de l'Alt Pallars, la més gran de Catalunya
La Reserva Nacional de Caça (RNC) de l'Alt Pallars, situada a cavall del Pallars Sobirà i l'Alt Urgell, creada l'any 1966, és la més gran de Catalunya, i va suposar un primer grau de protecció per a uns terrenys que posteriorment han assolit la catalogació com a zona perifèrica del Parc Nacional d'Aigüestortes i Estany de Sant Maurici o del Parc Natural de l'Alt Pirineu.
Entre els mesos de setembre i octubre, els cérvols entren en el període de zel i és quan es pot gaudir de l'espectacle natural en el qual els mascles, a trenc d'alba i als capvespres, es barallen per atreure el major nombre de femelles, marquen territori i bramen de manera constant.
Durant l'època de la brama, a la Reserva es compatibilitza l'ús públic amb l'activitat cinegètica, tan necessària per a la gestió correcta de les poblacions d'espècies cinegètiques i per fer compatible la seva presència amb les activitats agrícoles, forestals i ramaderes.
Igualment, el manteniment de les densitats òptimes d'aquestes espècies afavoreix algunes espècies amenaçades, com ara el gall fer, ja que densitats massa elevades de cérvols i altres brostejadors poden malmetre'n l'hàbitat.
Els Bombers de la Generalitat vam emprendre ahir 28 de setembre la recerca de dues persones desaparegudes al Parc Nacional d'Aigüestortes i l'Estany de Sant Maurici.
La parella, una dona i un home de 27 anys, va començar la travessia de Carros de Foc el passat 22 de setembre i tenien previst retornar a casa el dia 27.
En veure que no tornaven, i que no en tenien notícies des del dia 25, la família va avisar els serveis d'emergències.
Durant el dia 28 de setembre, per tal de poder acotar la zona de recerca, es va intentar reconstruir la ruta que haurien seguit els joves pels diferents refugis de muntanya de la zona.
Així, es va acotar una àrea de 1.500 hectàrees entre Colomèrs, el darrer lloc on van ser vistos el 25 de setembre, i Espot, que és l'indret on la parella tenia estacionat el vehicle.
En la recerca del 28 de setembre hi vam participar amb el Grup d'Actuacions Especials (GRAE) dels Bombers de la Generalitat i 2 helicòpters.
Per la seva part, el Grup de Rescat en Muntanya (GRM) de Pompièrs-Emergéncies va fer també recerca terrestre i aèria amb 1 helicòpter.
També es va incorporar la Unitat d'Intervenció de Muntanya (UIM) dels Mossos d'Esquadra.
Avui 29 de setembre, el desplegament s'ha ampliat i s'ha instal·lat un Centre de Control a l'heliport de Vielha per tal de coordinar tots els recursos.
L'operatiu el conformen 2 dotacions aèries i 6 de terrestres dels Bombers de la Generalitat (3 de GRAE, 2 de suport i un binomi del Grup Caní de Recerca), 10 efectius del GRM de Pompièrs-Emergéncies i 6 de la UIM dels Mossos d'Esquadra.
A més, avui s'han incorporat a la recerca 4 efectius del Grup de Rescat i Intervenció en Muntanya (GREIM) de la Guardia Civil.
La zona de recerca, molt extensa, s'ha dividit en 5 sectors.
La presència de neu dificulta les tasques de les dotacions terrestres i s'han incorporat eines de recerca habitualment utilitzades en allaus.
Cerdanyola del Vallès, 29 de setembre de 2020
El conseller Puigneró presentant el projecte de desplegament de fibra òptica a les comarques del Pallars Sobirà i Alta Ribagorça
El conseller de Polítiques Digitals i Administració Pública, Jordi Puigneró, ha presentat avui els projectes de desplegament de la xarxa de fibra òptica de la Generalitat a les comarques del Pallars Sobirà i l'Alta Ribagorça.
Al Pallars, el Departament de Polítiques Digitals invertirà 3,4 milions d'euros per connectar el 100% dels municipis de la comarca aquest el 2021.
Fins avui, el Govern ja ha executat el projecte del tram Llavorsí – Sort – Vall d'Àneu amb una inversió de 2,5 milions d'euros.
Amb els nous projectes de desplegament, en total, el Govern haurà invertit al Pallars un total de 6 milions d'euros.
A l'Alta Ribagorça, el Govern farà una inversió de 4,4 milions d'euros per estendre 68 quilòmetres de fibra òptica que connectaran la capital i el 100% dels municipis (Pont de Suert, Vilaller i La Vall de Boí), que donaran cobertura al 99,3% de la població.
En conjunt, per tant, el Departament de Polítiques Digitals haurà invertit un total de 10,4 milions d'euros en aquestes dues comarques.
Segons el conseller Puigneró "segurament estem davant la inversió més gran feta pel Govern a les comarques del Pirineu en aquesta legislatura".
En aquest sentit, Puigneró creu que "avui fem un gran salt endavant en la igualtat digital pels pobles i municipis més allunyats en quilòmetres, però no en megabytes".
Va deixar el cotxe al mig de la carretera amb la porta oberta i el motor engegat
Agents de la Policia de la Generalitat – Mossos d'Esquadra de l'Àrea Regional de Trànsit de Girona, juntament amb agents de la comissaria de Banyoles, van detenir ahir un home, de 55 anys, de nacionalitat espanyola i veí d'Olot (Garrotxa), com a presumpte autor de dos delictes contra la seguretat viària: per conduir amb una taxa penalment punible i amb el permís suspès per resolució judicial.
Els fets van passar al voltant de tres quarts d'onze de la nit del 4 d'octubre a la carretera GI-524, al seu punt quilomètric 27,2 dins del terme municipal de Porqueres (Pla de l'Estany), on es va alertar que hi havia un cotxe aturat al mig de la via amb el motor engegat, la porta oberta i sense cap persona a l'interior.
Quan els mossos van arribar la lloc, van trobar el vehicle i van senyalitzar la zona per evitar que es produís algun accident.
Tot seguit, van iniciar una recerca per la zona per tal de localitzar el conductor i, en pocs minuts, el van trobar estirat enmig d'unes bardisses en una pendent del costat de la carretera.
Després de comprovar que no tenia ferides de gravetat, els agents van notar una forta olor a alcohol mentre l'home donava diverses versions contradictòries de la seva presència al lloc.
En identificar-lo, van veure que el conductor tenia el permís retirat judicialment.
En sotmetre's a la prova d'alcoholèmia va donar un resultat positiu d'1,48 mg/l en aire expirat, gairebé sis vegades per sobre del màxim permès, que en aquest cas era de 0,25 mg/l en aire expirat.
Per aquest motiu, se'l va detenir com a presumpte autor de dos delictes contra la seguretat viària.
El detingut, que no tenia antecedents, va passar ahir a disposició judicial davant del jutjat d'instrucció en funcions de guàrdia de Girona.
El Parc Natural del Montgrí, les Illes Medes i el Baix Ter ha iniciat el procés de renovació de la Carta Europea del Turisme Sostenible (CETS), la certificació atorgada per la Federació EUROPARC que acredita el compromís per aplicar els principis del turisme sostenible, entre tots els actors implicats al voltant de l'espai natural protegit.
El Parc Natural del Montgrí, les Illes Medes i el Baix Ter compta amb la CETS des del 2016 després d'un procés amb la participació de representants d'administracions de l'àmbit local i d'empreses vinculades a les activitats turístiques i econòmiques dins de l'àmbit del parc natural, com ara confraries de pescadors, centres d'immersió, càmpings, etc. La CETS serveix d'eina de millora contínua, amb la qual es prioritza la protecció, es planifica el turisme sostenible de manera efectiva, implicant totes les parts, i contribuint al desenvolupament sostenible.
Aquesta eina de gestió exigeix l'actualització permanent dels objectius i reptes en matèria de turisme sostenible.
Per això, el parc natural ha iniciat el procés de renovació de la CETS per al període 2021-2025, amb un primer fòrum obert al públic a finals de setembre, on s'han recollit les principals inquietuds aportades per més d'una seixantena de persones.
En una segona fase, aquest dimarts es dona el tret de sortida als tallers per a la cocreació de l'Estratègia del turisme sostenible per als propers 4 anys, que seran virtuals per les limitacions derivades de la COVID-19.
Hi participaran 35 persones d'àmbits diversos com universitats, associacions, administracions públiques, nàutica, centres d'immersió, allotjaments, restauració o clubs i associacions esportives.
I es treballarà sobre temes com la comunicació, la sensibilització, la protecció del patrimoni natural i cultural, la mobilitat, les experiències turístiques, la sostenibilitat, i la formació en sostenibilitat Aquesta fase s'allargarà fins al 4 de novembre, quan es presentaran les conclusions.
A partir d'aquí, s'elaborarà el pla d'acció per al període 2021-2025, que es preveu finalitzar el març.
El Govern ha aprovat reforçar el control de la infecció per Covid-19 i la supervisió de mesures preventives en determinats centres i per al suport administratiu dels serveis territorials de vigilància epidemiològica.
Ho fa amb un programa adscrit a la Secretaria de Salut Pública que té per objecte el control de la infecció i la supervisió de mesures preventives davant de la Covid-19 tant als centres residencials com als centres de treball de les empreses agroalimentàries.
En aquest sentit, ha de permetre entomar els brots i una nova onada de la malaltia de manera ràpida i eficaç i garantir, d'aquesta manera, la minimització de la transmissió del virus SARS-CoV-2 dins d'aquests centres.
També vol donar suport administratiu en el territori als diferents serveis de Vigilància Epidemiològica i Resposta a Emergències de Salut Pública en relació amb l'estudi epidemiològic dels casos i contactes amb Covid-19 i el seu seguiment en aquesta nova situació.
Per fer-ho possible, preveu la incorporació de prop d'un centenar d'efectius, amb finançament procedent dels Fons Covid-19.
El Consell Executiu ha aprovat destinar 36.473.697 milions d'euros a la segona convocatòria 2021-2024 de subvencions per a projectes d'especialització i competitivitat territorial (PECT).
Els PECT són iniciatives impulsades pels agents del territori i liderades per les administracions públiques locals per promoure actuacions que contribueixin a la transformació econòmica del territori, amb un fort component d'innovació.
El Govern ha considerat que la situació econòmica actual del país requereix d'actuacions directes i amb un impacte múltiple en el territori mitjançant l'especialització, la millora de la competitivitat, la creació d'ocupació i la internacionalització.
L'Acord autoritza el Departament de la Presidència a realitzar aquestes despeses amb càrrec a pressupostos d'exercicis futurs destinant: el 2021, 1.000.000 euros; el 2022, 4.000.000 euros; el 2023, 13.570.086 euros i el 2024, 17.903.610 euros.
Plaça del Ramal de Llers (Alt Empordà).
L'Institut Català del Sòl, INCASÒL, ha iniciat les obres d'urbanització de la plaça del Ramal de Llers (Alt Empordà).
Els promotors de la intervenció són el Departament de Territori i Sostenibilitat, l'Ajuntament de Llers i l'INCASÒL, dins del protocol 2009-2011 de l'1% cultural.
L'actuació compta amb un pressupost de 258.000 euros (IVA inclòs), 108.000 euros dels quals seran finançats per part dels fons provinents de l'1% cultural de la Generalitat de Catalunya i 150.000 euros per part de l'Ajuntament de Llers.
La direcció facultativa de l'obra l'assumeixen els arquitectes Marc Manzano Saló i Xavier Mora Panosa i ha estat adjudicada a l'empresa Rubau Tarrés, SAU.
L'àmbit d'actuació comprèn part de l'àrea circumscrita al jaciment arqueològic del Recinte emmurallat de la Força de Llers.
Concretament s'emmarca a la plaça del Ramal, situada al sud-est del nucli històric del municipi i delimitada per la carretera de Terrades i els carrers del Ramal, Sant Quirze i de la Força, on destaca el Centre Recreatiu Llersenc en la seva façana nord.
L'actuació proposa la urbanització d'aquest espai públic amb la projecció d'una única plataforma que suavitza lleugerament la pendent de l'àrea afectada, beneficiant la seva funcionalitat i la celebració de petits esdeveniments.
A més, es prioritzarà l'ús de la plaça per als vianants amb la restricció de l'accés rodat, emfatitzant així també l'accés al nucli medieval i al castell.
Els treballs que ja han començat consisteixen en l'arrencada i l'enderroc de paviments i mobiliari existent, replanteig general de nivells, i la renovació de les instal·lacions i serveis existents (sanejament, aigua, electricitat, telefonia, previsió de gas, enllumenat públic i reg).
Així mateix també es preveu la creació d'un nou graonat, amb una nova pavimentació en quadrícula, combinant diferents paviments de formigó i de lloses de pedra granítica, i la reparació dels murs existents.
El municipi de Llers domina la plana empordanesa, per la posició privilegiada que té dalt d'un turó.
Ocupa un punt estratègic en la geografia gironina, fet que ha marcat la seva història.
La toponímia respon a la fundació del poble per una colònia de sards durant els segles V o VI aC.
El 1912 es va constatar l'antiguitat de l'assentament quan es va descobrir un cementiri prehistòric a poca distància del poble.
Durant la Guerra Civil, es va produir una catastròfica destrucció del poble, sent un dels més damnificats de la província.
Això va comportar la construcció d'uns 600 habitatges a uns 500 metres de les ruïnes, que avui és anomenat Poble Nou.