projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Tolerància zero a la discriminació vers les persones LGTBI
Segons un informe de l' Agència de la Unió Europea per als Drets Fonamentals (FRA), encara persisteixen discriminacions vers les persones LG T BI tant en l'accés a l'ocupació com en les relacions laborals.
En concret, un 21% de les persones enquestades es van sentir discriminades a la feina pel fet d 'identificar-se com a LGTBI.
A nivell internacional, l'Agenda 2030 de les Nacions Unides, amb el seu l'ODS 10, subratlla l a necessitat de garantir la igualtat d'oportunitats i reduir la desigualtat, eliminant polítiques i pràctiques discriminatòries i promovent legislació, polítiques i mesures adequades.
A Catalunya, la Llei 11/2014 per a garantir els drets LGBTI i per erradicar l'homofòbia, la bifòbia i la transf ò bia, és un exemple clar de l'esforç de país per a lluitar contra aquesta xacr a.
En la mateixa línia, l a Xarxa SAI, la primera Xarxa pública de serveis d'atenció integral LGBTI, és un instrument per sensibilitzar i informar a persones i entitats, per tal de mostrar la diversitat d'orientació sexual i d'identitat de gènere i prevenir LGBTifòbia.
En el si del Consell de Relacions Laborals, i per mitjà de la Comissió d'Igualtat i del Temps de Treball, s'impulsa un espai de diàleg permanent i estable per fer seguiment sobre les mesures adreçades a evitar qualsevol tipus de discriminació laboral i el foment de l'ocupació de qualitat de les persones LGTBI.
Però també, des de la Comissió de Responsabilitat Social del Consell es posen en valor i es visibilitzen per mitjà d'aquest Mapa interactiu les experiències destacades que empreses i organitzacions de Catalunya estan impulsant en aquesta matèria.
El segon taller es centra en el reporting sota l'enfocament del Pacte Mundial de les Nacions Unides
Elsa Castillo, responsable de reporting a la Xarxa Espanyola del Pacte
Judith Anton Teixidó, directora d'RSC de l'empresa Subministraments Elèctrics Industrials Anton-Teixidó S.A
Enguany, la iniciativa internacional del Pacte Mundial de Nacions Unides (PMNNU) fa 20 anys des de la seva fundació i representa un marc pràctic per desenvolupar, implementar i divulgar polítiques i pràctiques de sostenibilitat empresarial, ja que ofereix als seus signants una àmplia gamma de recursos i eines de gestió per establir models de negoci i desenvolupament responsable.
Al nostre país el PMNNU opera des de 2004 i actualment compta amb 1.615 entitats de les quals el 45% són pimes, 38% són grans empreses i el percentatge restant són altres entitats.
Totes elles, han de treballar en quatre àrees principals (drets humans, normes laborals, medi ambient i anticorrupció) per assegurar que la seva activitat es desenvolupi de forma que beneficiï a les economies però també a les societats de tot el món.
El segon taller en línia del Cicle Formatiu de Responsabilitat Social del Consell de Relacions ha tingut lloc el 16 de juliol de 2020 i durant la benvinguda a càrrec de la coordinadora analista del Consell, Núria Gonzàlez, ha recordat com aquesta metodologia de gestió és una de les incloses a la Guia per empreses elaborada pel Consell.
A continuació, la responsable de reporting a la Xarxa Espanyola del PMNNU, Elsa Castillo, ha aprofundit en les principals eines d'elaboració d'informes i els requisits mínims establerts per a la publicació.
També, ha tractat la contribució d'aquesta iniciativa als Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS) i la seva connexió amb altres estàndards i amb la Llei d'informació no financera i diversitat.
Al llarg del taller pràctic, s'ha comptat amb l'experiència pràctica de l'empresa Subministraments Elèctrics Industrials Anton-Teixido S.A. a càrrec de la seva directora d'RSC, Judith Anton Teixidó.
Una PIME catalana que elabora el seu Informe de Progrés des de l'any 2010 i que ha avançat substancialment en la gestió de la seva responsabilitat social.
Posteriorment, la trentena d'empreses i entitats participants en el taller, ha treballat col·laborativament per mitjà de grups virtuals a fi de resoldre dues dinàmiques pràctiques sobre els principis del Pacte Mundial i els ODS.
El Cicle Formatiu de Responsabilitat Social fa una pausa durant l'estiu però tornarà amb dues noves sessions sobre la llei d'informació no financera i la importància del compliance a les organitzacions.
Els deu principis del pacte mundial deriven de declaracions de Nacions Unides en matèria de drets humans, normes laborals, medi ambient i anticorrupció
A Catalunya la competència del dipòsit, registre i publicació dels convenis col·lectius, acords i pactes de funcionaris, així com altres tipus de pactes col·lectius correspon al Departament de Treball, Afers Socials i Famílies.
Els Serveis Territorials del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies són competents del dipòsit, registre i publicació dels convenis i acords col·lectius quan l'àmbit territorial d'aplicació és el del Servei Territorial o menor.
Quan l'àmbit territorial d'aplicació és superior la competència recau en la Direcció General de Relacions Laborals i Qualitat en el Treball i el conveni es publica al DOGC.
Quan l'àmbit territorial afecta més d'una comunitat autònoma és competent el Ministeri d'Ocupació i Seguretat Social, en aquest cas el conveni es publica al BOE.
El REGCON és l'aplicació per al Registre telemàtic de convenis i acords col·lectius.
Cal donar-se d'alta com a usuari de l'aplicació per tal d'iniciar les corresponents tramitacions.
Un cop iniciada la sessió trobareu el Manual de l'usuari.
Correspondència entre codis de convenis nous i antics
Per realitzar qualsevol tràmit relatiu a un conveni o acord col·lectiu de treball amb antecedents i que, per tant, ja disposi d'un codi de 7 dígits, s'ha de localitzar prèviament el nou codi de 14 dígits assignat (amb l'entrada en vigor del Reial decret 713/2010, es van produir modificacions en relació amb els codis dels convenis col·lectius de manera que la seva estructura va passar de 7 a 14 dígits).
La correspondència de codis 7/14 la podeu trobar a l'aplicació REGCON.
Catalunya és un territori compromès amb l'impuls de la responsabilitat social.
Així ho posa de manifest l'existència d'un gran nombre d'empreses —ja siguin grans, mitjanes o petites—, i també d'autònoms, que incorporen la responsabilitat social.
El Mapa d'experiències destacades en responsabilitat social és una nova eina interactiva —impulsada pel Consell de Relacions Laborals — que permet la localització geogràfica i territorialització d'aquestes experiències destacades.
Trobeu-les sobre el mapa,* pel seu nom, el sector d'activitat o dimensió.
* La territorialització s'ha dut a terme tenint en compte únicament la raó social de l'empresa.
En alguns casos pot ser que tinguin altres seus o delegacions a la resta del territori i que no es reflecteixin en aquesta eina.
La situació d'emergència sanitària provocada per la COVID-19 està suposant un repte global i un punt d'inflexió sense precedents a la història recent.
Però també, un seguit d'oportunitats i aprenentatges com el que ens ofereix la formació en línia.
Per aquest motiu, la sisena edició del Cicle Formatiu de Responsabilitat Social del Consell de Relacions Laborals continua impulsant el coneixement de dues noves iniciatives de gestió com son el B-Corp i el Pacte Mundial de les Nacions Unides.
També, s'aprofundirà en les novetats que implica la normativa sobre informació no financera i importància de promoure cultures empresarials ètiques on, el compliance, sigui una peça fonamental d'aquest engranatge.
Aquesta cita anual del coneixement és un espai d'intercanvi i d'aliances entre els i les professionals que impulsen entorns més responsables a Catalunya.
Els Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS) hi seran més presents que mai per encarar la crisi actual i avançar conjuntament cap a una societat justa, igualitària i solidària.
El pròxim 12 de novembre la Sra.
Ana M. De la Paz, experta en compliment normatiu empresarial ( corporate compliance ), membre del Comitè Científic de l'Àrea de Compliance de la Norma referencial internacional SGE 900 i col·laboradora acreditada d'ACCIÓ, que ens explicarà en què consisteix el compliment normatiu i quins beneficis aporta a l'empresa i a la societat.
Contribuir a la millora de la productivitat i l'ocupació de qualitat són objectius permanents del Consell de Relacions Laborals, en endavant Consell.
Des de fa més d'una dècada, la Generalitat i les organitzacions sindicals i empresarials més representatives de Catalunya treballen conjuntament en aquest espai estable de diàleg i concertació social com la millor via per avançar cap a una societat més competitiva, justa i cohesionada.
El proper 7 d'octubre es commemora el Dia Mundial del Treball Decent.
El canvi de paradigma que ha suposat l'Agenda 2030, situa al treball decent com un dels seus eixos principals.
Concretament, l'Objectiu de Desenvolupament Sostenible (ODS) número 8 promou un creixement econòmic sostingut, inclusiu i sostenible, l'ocupació plena i productiva i el treball digne per a tothom, però també, fa una crida a tots els poders públics i privats i a la pròpia societat civil com la generació que té una oportunitat única de canviar les coses i millorar la vida de milions de persones.
Per aquest motiu, des del Consell i mitjançant les seves Comissions temàtiques, es treballa en els diferents àmbits de les relacions laborals perquè aquestes s'adaptin de forma permanent a l'entorn i la seva evolució es vinculi a les necessitats del sistema productiu i de la població treballadora de Catalunya.
"Un major nombre de persones amb ocupacions decents significa un creixement econòmic més fort i inclusiu, i, un major creixement significa més recursos disponibles per crear llocs de treball decents" Una equació simple, però oblidada en la formulació de polítiques internacionals segons l'OIT
La població treballadora jove presenta una problemàtica laboral de singular importància i, en aquest sentit, convé analitzar-la i caracteritzar-la.
El Butlletí de Joves i mercat de treball és una publicació que mostra una visió de conjunt respecte de la situació i el perfil dels joves en el mercat de laboral, així com la seva evolució, comparant-la amb la mitjana de la població.
Infografia Butlletí de joves i mercat de treball
El Consell de Relacions Laborals elabora una Guia per a l'aplicació de la igualtat retributiva entre homes i dones.
Propera parada: Lleida, 30 de gener de 2020.
Servei gratuït per iniciar-te en el camí de la responsabilitat social.
Recursos per formar-te i elaborar informes de responsabilitat social.
Per donar-te a conèixer i formar part del Mapa responsable.
Mobilitzacions massives exigeixen compromisos més ambiciosos.
Anàlisi d'experiències destacades
La Comissió de Responsabilitat Social (CRS) és l'òrgan del Consell de Relacions Laborals que promou la incorporació de la responsabilitat social en empreses, organitzacions i administracions catalanes.
Per dur a terme aquest objectiu, el Grup Tècnic de la Comissió de Responsabilitat Social analitza, des de fa anys, experiències significatives sobre aquesta matèria al nostre territori.
Aquest servei d'anàlisi de bones pràctiques té com a objectiu fer valer i donar a conèixer les iniciatives d'implantació sobre responsabilitat social (RS) d'entitats.
Un cop analitzades, les bones pràctiques s'incorporen al Directori d'experiències destacades en responsabilitat social per fer-ne difusió i facilitar la transferència de coneixement a altres organitzacions.
Cal dir que, en aquest marc, Catalunya és un territori compromès amb l'impuls de la responsabilitat social com una aposta per aconseguir la millora de la competitivitat de les empreses i les relacions laborals, atès el fort compromís polític dels agents socials, entitats i les administracions catalanes.
Aquest fet es posa de manifest amb l'existència d'un gran nombre d'empreses que actualment incorporen l'RS, ja siguin grans, mitjanes, petites i, fins i tot, autònoms.
Per aquest motiu, per primer cop des de la CRS s'ha volgut representar gràficament on estan situades les experiències que formen part del Directori i fan valer l'RS dins de la seva organització.
Respecte la seva territorialització s'ha dut a terme tenint en compte únicament la raó social de l'empresa.
Malgrat això, en alguns casos potser aquestes poden tenir altres seus o delegacions a la resta del territori, però al mapa no s'hi reflecteixen.
A grans trets, de l'anàlisi sobre les bones pràctiques al territori, s'observa que el percentatge més alt es concentra a la província de Barcelona, posteriorment a Tarragona i, finalment, a Girona.
La Direcció General de Relacions Laborals, Treball Autònom, Seguretat i Salut Laboral, des del 23 d'octubre de 2018, posa a disposició de les pimes el servei d'orientació en matèria de responsabilitat social, a través del qual s'ofereixen recursos a les organitzacions interessades a avançar en la integració i la gestió de la responsabilitat social.
L'orientació està adreçada a totes les organitzacions que tinguin activitat a Catalunya, vulguin treballar en matèria de responsabilitat social en qualsevol dels seus cinc àmbits (bon govern, treball de qualitat, social, medi ambient i econòmic), i disposin d'un compromís de l'alta direcció que garanteixi la implementació i l'impacte de les mesures en tota l'organització.
També és recomanable la participació d'una representació de les persones treballadores en aquest objectiu empresarial de millora en matèria de responsabilitat social.
El procés es preveu flexible segons la naturalesa i necessitats de cada organització, i té una durada prevista de tres mesos.
Trasllada les principals novetats en matèria de responsabilitat social i sostenibilitat a Catalunya quadrimestralment.
Formacions, serveis i molt més recursos gratuïts.
Exposa les principals metodologies, certificacions, normes i guies existents de caràcter local i internacional amb més presència a Catalunya per elaborar un pla d'acció de responsabilitat social a les pimes.
Ofereix una visió compartida del que és la responsabilitat social, quin és el seu sentit estratègic i com es pot incloure en la gestió empresarial.
Mostra els articles d'opinió i reflexió sobre temes d'actualitat o d'interès entorn a la responsabilitat social i la sostenibilitat a Catalunya elaborats per persones expertes de l'àmbit institucional, acadèmic i empresarial, entre altres.
Informa i sensibilitza sobre l'Agenda 2030 i els O bjectius de Desenvolupament Sostenible (O DS ).
T ambé exposa de quina manera hi contribueix el Consell de Relacions Laborals per mitjà dels seus àmbit s de treball.
Presenta un conjunt de 12 clàusules generals i específiques a la negociació col·lectiva en responsabilitat social que es poden aplicar i adaptar a qualsevol organització.
Exposa una declaració de principis per contribuir a fer visible el compromís de l'empresa en aquesta matèria.
Una eina per sensibilitzar a les persones treballadores, a clients i proveïdors.
Facilita i apropa a qualsevol tipus d'empresa a la creació d'un protocol de forma pràctica i sintètica.
Conté pautes especialment útils per micro i petites empreses.
Orienta i aporta eines per a la reducció de la bretxa salarial de gènere.
S'adreça a les empreses però també a les persones treballadores i les persones que participen en la negociació col·lectiva.
Exposa el paper actual i potencial de la negociació col·lectiva per integrar laboralment i social les persones immigrades.
Informa i proporciona eines pràctiques per entendre quines son les funcions de la persona de referència i com s'exerceixen.
Facilita una proposta de continguts per aquelles entitats que vulguin organitzar formació per a les persones de referència.
Ofereix el coneixement necessari i unes orientacions detallades per a l'elaboració d'un protocol i el compliment de la resta d'obligacions en aquesta matèria.
Planteja pautes per introduir el principi d'igualtat i ajudar a les parts negociadores en el procés de disseny i implantació d'aquest pla a l'empresa.
Presenta mesures per a la igualtat efectiva, plans d'igualtat i l'abordatge de l'assetjament sexual i per raó de sexe.
Ofereix orientacions a la negociació col·lectiva per impulsar la Iniciativa civil per a la reforma horària a l'àmbit laboral.
Analitza la regulació del temps de treball i la flexibilitat en el marc de la negociació col·lectiva.
Proporciona un conjunt de mesures per prevenir contagis i pal·liar els efectes socioeconòmics derivats de la COVID-19.
Formula clàusules de regulació de la flexibilitat temporal que poden preveure els convenis col·lectius.
Analitza les mesures de gestió del temps de treball i de racionalització horària en les administracions públiques i en la negociació col·lectiva del sector privat.
Presenta el conjunt de publicacions elaborades en aquesta matèria des de la seva creació.
Aborda des d'una perspectiva multidisciplinària les diferents fórmules formatives en aquesta matèria.
Exposa des d'una perspectiva multidisciplinària el context i les estratègies que es duen en aquesta qüestió.
També identifica bones accions empresarials i la jurisprudència més significativa.
Ofereix de manera sintetitzada l'informe.
Analitza el rol de la negociació col·lectiva per enfortir els diferents elements que defineixen la qualitat en l'ocupació.
Orienta sobre les entitats reguladores de la formació professional i formula clàusules específiques que poden preveure els convenis col·lectius.
Defineix i exposa les línies d'actuació institucional consensuades en aquesta matèria.
Analitza el desenvolupament d'aquestes iniciatives del Departament d'Ensenyament de la Generalitat de Catalunya.
Ofereix línies directrius de regulació i actuació institucional davant d'aquesta nova realitat.
Presenta l'anàlisi, reflexió i avaluació d'aquesta estratègia informant sobre objectius, sinistralitat, condicions laborals, formació i suport tècnic.
Contribueix a aclarir els conceptes de vigilància de la salut, com a activitat i de medicina del treball, com a disciplina.
Trasllada la situació actual i proposa accions contra aquesta problemàtica a totes les persones interessades, especialment a treballadores i empreses.
Exposa el conjunt d'objectius que cal prioritzar, alinear i coordinar per assolir la millora de la seguretat i la salut de les persones treballadores.
Integra un seguit de mesures preventives i organitzatives per planificar una tornada a la feina segura.
Proporciona un conjunt de mesures per prevenir contagis i pal·liar els efectes socioeconòmics derivats de la COVID-19.
En aquest cercador podeu trobar la informació sobre la concessió del tots els ajuts per a persones treballadores autònomes afectades econòmicament pel coronavirus.
Podeu cercar la informació per les inicials del nom i cognom de la persona beneficiària.
Si feu la cerca per DNI, recordeu que per tal de protegir les dades, només heu de posar les 4 xifres centrals.
La informació que trobareu és si se us ha atorgat l'ajut i, en aquest cas, la quantitat que cobrareu, o bé si s'ha inadmès la vostra sol·licitud.
En aquest darrer cas, també s'ofereix la informació sobre el motiu de la inadmissió.
En cas que no hi esteu d'acord, us recordem que podeu interposar un recurs d'alçada en el termini d'un mes.
D'acord amb la situació administrativa i/o personal de la persona a autoritzar, i amb els objectius o expectatives de l'empresa, caldrà optar entre els següents procediments que permeten sol·licitar una autorització de residència i treball per cobrir un lloc de confiança.
Per cadascun d'aquests procediments s'ofereixen guies de tramitació accessibles a través del web ( treball.cat/estrangeria ), que us donaran pautes i us orientaran per aportar informació i documents que acreditin la realitat de la situació que s'invoca i que comporta l'exempció de la verificació de la situació nacional d'ocupació per a la concessió de l'autorització.
Com a norma general, la normativa en matèria d'estrangeria estableix que per a aquells procediments en els quals s'ha de tenir en compte la situació nacional d'ocupació, l'autorització que s'obté està limitada tant pel que fa a l'àmbit geogràfic com a l'activitat laboral.
En el cas de treballadors/ores que desenvolupen activitats pròpies dels càrrecs de confiança, la concessió de les esmentades autoritzacions no està condicionada a la situació nacional d'ocupació i en conseqüència, no incorporen la limitació d'àmbit geogràfic però si una limitació pel que fa al tipus de relació laboral, és a dir, estan limitades a l'exercici d'activitats pròpies de llocs de confiança (activitats d'alta direcció, directives o bé altament qualificades).
Cal tenir en compte que en el cas de les autoritzacions de treball per a cobrir llocs de confiança per a persones transfrontereres, la limitació d'àmbit geogràfic es manté tot i ser d'una naturalesa diferent, ja que és causada pel caràcter intrínsec de transfronterer, lligat a la persona treballadora.
Què s'entén per lloc de confiança?, Quines activitats en són pròpies?, Quin és el perfil professional que encaixa en un lloc de confiança?, Quin és el tractament que la normativa en matèria d'estrangeria dóna a la cobertura de llocs d'aquesta naturalesa?
Aquestes són algunes de les preguntes a les quals es pretén donar resposta en aquest document, que conté informació que és també accessible des del web: treball.cat/estrangeria.
Les línies que defineixen el que es pot considerar o no, un lloc de confiança són difuses; és per això que l'objectiu principal d'aquest document és el de clarificar i posar en relleu elements concrets que, en el marc del sistema d'autoritzacions per a persones estrangeres no comunitàries, permeten delimitar la pertinença al col·lectiu.
Un cop superada la incertesa sobre les característiques del col·lectiu, per acreditar-ne de manera inequívoca la pertinença, és fonamental disposar d'informació sobre els requisits específics que la normativa d'estrangeria preveu per a accedir a una autorització com a persona que desenvolupa funcions pròpies de llocs de confiança, i aquest és el segon dels objectius d'aquest document.
Tractades les especificitats que la normativa d'estrangeria preveu per a aquest col·lectiu, un tercer objectiu del document és el de facilitar a l'empresa informació suficient per a l'elecció del procediment adequat i guiatge per a la tramitació de l'expedient que correspongui, entenent que aquesta aportació revertirà positivament en l'agilitat i qualitat de tot el procés i en última instància en benefici dels interessos de l'empresa.