La meva recerca estudia els orígens i l'evolució d'indústries i empreses, així com els processos que impulsen el canvi industrial i institucional.
L'evidencia disponible assenyala que les competicions europees de clubs de futbol estan mostrant de forma sostinguda una capacitat d'expansió global molt superior a la de les lligues professionals dels Estats Units, ja siguin de basquet, futbol americà, beisbol o de qualsevol altre esport.
Els clubs de futbol són la unitat bàsica de la cadena d'institucions –lligues i federacions– que estructuren el futbol globalitzat, i els seus models de gestió i organització són un element clau del seu èxit competitiu.
L'objectiu principal del meu projecte de recerca es estudiar com el FC Barcelona ha creat i sostingut en el temps el seu avantatge competitiu des d'una perspectiva en la intersecció de l'economia evolutiva de l'empresa amb la historia industrial i empresarial.
El projecte de recerca també busca obrir una nova línia d'investigació sobre el procés de formació i expansió de la industria del futbol a Europa, un àmbit d'estudi encara molt poc explorat des de la historia industrial i de l'empresa.
Analitzar la industria del futbol des d'aquesta perspectiva permet participar en molts dels debats oberts en l'àmbit de l'economia i de l'empresa, com ara el rol dels consumidors en la formació i evolució d'una industria, les estratègies per maximitzar l'apropiació de la disponibilitat a pagar pel consum d'un bé amb característiques de bé públic, les estratègies per a formar i retenir capital humà, i les estratègies d'expansió global.
Abans d'unir-me al grup de recerca en Historia i Desenvolupament Econòmic (Industria, Empresa i Sostenibilitat) del departament d'Història Econòmica, Institucions, Política i Economia Mundial de la Universitat de Barcelona, vaig ser investigador post-doctoral a la Universitat Lliure de Brussel·les (2015-2018) i professor lector a la Universitat de La Laguna (2019).
Alba Lanau és investigadora al Centre d'Estudis Demogràfics (CED). ).
S'especialitza en la mesura i l'anàlisi de la pobresa, amb un interès especial en les primeres etapes del cicle vital: la infància i la joventut.
El seu projecte actual "Desigualtat dins de la llar: privació de nens i adults a Europa" examina com les llars comparteixen recursos entre nens i adults, especialment en els períodes de dificultat econòmica.
L'objectiu del projecte és entendre millor la pobresa infantil a Espanya i Europa i proporcionar els responsables polítics l'evidència de qualitat que necessiten per dissenyar i implementar polítiques eficaces contra la pobresa infantil.
Abans d'incorporar-se al CED, la doctora Lanau va ser Lectora a la Universitat de Bristol, on va obtenir el seu doctorat el 2015.
Durant el seu temps treballant al Regne Unit, va col·laborar en diversos projectes nacionals i internacionals en diversos temes, inclòs els treballadors pobres al Regne Unit, la violència de gènere en l'adolescència i la naturalesa i prevalença del treball sexual i la prostitució.
Recentment, va dirigir el projecte "Mesura de la pobresa multidimensional a la regió del Pacífic, que va donar suport als governs de Tonga i Tuvalu a desenvolupar mesures multidimensionals vàlides i fiables per informar sobre els Objectius de Desenvolupament Sostenible.
També forma part d'un equip d'investigadors internacionals que treballen amb el Fòrum Africà de Política infantil en el projecte "Suport a la mesura i millora dels drets dels nens africans i al benestar en nutrició, salut i educació amb perspectiva de gènere".
Cap a l'any 2050, el 68 % de la població mundial viurà en zones urbanes (Nacions Unides, 2018).
Les megaciutats creixen de pressa i les seves dificultats urbanes es converteixen en megaproblemes.
D'acord amb la National League of Cities (2018), els problemes principals per a les ciutats són el desenvolupament econòmic, la infraestructura, els pressupostos, l'habitatge, la seguretat, la salut i l'educació.
Les polítiques públiques s'esforcen en crear dinàmiques funcionals per a aquests àmbits, però, desafortunadament, els efectes precisos són molt difícils de preveure, ja que sovint aquestes qüestions estan interrelacionades, i, per això, resulta tan difícil abordar-les de manera individual.
Arrel d'una associació de recerca creada amb el Departament de Serveis Socials de la ciutat de Barcelona (Espanya), ens agradaria dur a terme un nou projecte per estudiar el disseny, la implementació i l'avaluació de les polítiques públiques relacionades amb els principals problemes microeconòmics, com l'economia laboral i la desigualtat, l'atenció sanitària i la qualitat de vida, així com el sector immobiliari i l'accés a l'habitatge.
Amb la construcció d'un únic conjunt de dades longitudinals, volem examinar les relacions entre les variables geolocalitzades a diferents parts de la ciutat de Barcelona i en diferents moments i establir relacions causals entre elles.
L'estudi no només tindrà en compte els efectes individuals o familiars, sinó també els que provoca a la comunitat (efectes en el veïnatge).
Mitjançant la utilització d'una sèrie d'experiments naturals, volem conèixer l'efectivitat de les polítiques públiques en termes de: (i) transport, connectivitat i impacte social; (ii) gentrificació i el seu impacte a l'economia local, en els comportaments socials, desplaçament, l'accés al sistema sanitari, els preus i l'habitatge; (iii) els cicles de negoci i el seu impacte en el declivi del barris, el consum, les transferències intergeneracionals i tots els components del dèficit del cicle de vida, tant públics com privats.
La investigació de Charles explora les transformacions legals que es produeixen en el sistema de govern global i com aquestes donen forma a la nostra capacitat d'abordar problemes transfronterers, des de la inestabilitat financera i el canvi climàtic fins a crisis sanitàries globals.
El seu treball se centra especialment en organitzacions internacionals informals innovadores—organismes com el Group of Twenty, la Asia Pacific Economic Cooperation i el Financial Stability Board—que han crescut en nombre i importància en els darrers anys.
El seu ascens ha portat a molts investigadors a estudiar les causes i els impactes d'aquesta varietat de governança emergent.
Fins ara, aquests estudis només expliquen una part del fenomen.
La majoria s'han centrat en comprendre qüestions de disseny jurídic en el "moment constitucional" quan s'estableix per primera vegada una organització: per què els estats inicialment trien un nivell de formalitat major o menor.
En realitat, l'estatus legal de les organitzacions internacionals pot canviar amb el pas del temps, ja que algunes esdevenen més o menys formals més endavant.
I, sovint, això es produeix de manera desconcertant des de la
perspectiva de les teories prevalents en el camp de les relacions internacionals, i que podrien aportar lliçons per a l'elaboració de polítiques.
Aquestes complexes dinàmiques legals plantegen qüestions crítiques que explorarà el projecte de Charles.
Primer, com podem conceptualitzar processos de formalització i informalització?
En segon lloc, què explica el calendari d'aquestes transformacions legals?
Per què els canvis es produeixen ràpidament en alguns casos, gradualment en d'altres, o mai?
En tercer lloc, què explica els diferents tipus de canvis que veiem?
Per què a vegades les organitzacions són substituïdes completament o evolucionen de manera més fragmentada a través de processos d'acreció i captació institucional?
I, finalment, en quines palanques poden confiar els responsables polítics per millorar el rendiment d'aquestes importants institucions mundials?
El treball existent ofereix informació sobre aquestes preguntes, però no té respostes complertes.
Estudiant aquests processos, el projecte de Charles pretén encapçalar una segona generació d'investigació sobre la informalitat i el govern global que suposaria un avenç en la nostra comprensió de les transformacions legals internacionals.
Per fer-ho, oferirà visions crucials per als professionals que es preocupen de l'estat de la presa de polítiques globals actuals, donant llum a com les institucions poden adaptar-se amb èxit als reptes urgents econòmics, ecològics i de salut als quals ens enfrontem actualment.
Contacte: croger(a)ibei.org Pàgina web