projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Qualsevol noi o noia pot ser víctima de ciberassetjament en un moment donat, però hi ha nens i joves que estan més exposats a patir aquesta situació.
La baixa autoestima, la inseguretat i la dificultat per relacionar-se o la incapacitat per defensar-se solen ser característiques comunes dels nens i joves assetjats.
També poden rebre ciberassetjament nois i noies que tenen dificultats de relació amb els seus companys, o bé perquè estan mal considerats pel fet de ser bons estudiants o perquè els veuen sobreprotegits per la família.
En altres ocasions poden ser objecte de ciberassetjament nois o noies que els companys no entenen o veuen diferents (cultura, aparença...).
Cal estar molt atents perquè en aquest tipus d'assetjament pot passar que el nen o jove maltractat es converteixi en maltractador, protegit també per l'anonimat de la xarxa.
Hi ha nens i joves que utilitzen la violència per solucionar els problemes amb els altres.
També n'hi ha que utilitzen la violència com una sortida per afrontar situacions familiars o personals difícils o, fins i tot, per aconseguir popularitat i amics.
Sembla que els nens o joves que a casa viuen escenes violentes tenen més possibilitats de mostrar-se violents amb els altres.
Una altra característica que comparteixen aquests nens i joves és la dificultat de complir normes.
També n'hi ha que tot i ser tranquils i pacífics s'afegeixen a les agressions que han començat altres companys.
Un tret característic dels ciberassetjadors és que passen moltes hores sols davant l'ordinador o amb el telèfon mòbil.
Aquest tipus d'assetjament pot ser utilitzat també per venjar-se després del trencament d'una relació d'amistat o sentimental.
En el cas del ciberassetjament, el ciberassetjador té una gran sensació de poder lligada al suposat anonimat de la xarxa i al fet que la seva acció té una gran força expansiva, ja que pot arribar a molta gent.
En els casos de ciberassetjament es pot donar el cas que la víctima i el ciberassetjador no es coneguin, ja que a la xarxa la gent es relaciona sense conèixer-se, però els estudis mostren que en el 75 % dels casos les víctimes de ciberassetjament a través del mòbil o d'Internet coneixen qui els està victimitzant.
si el nostre fill o la nostra filla és víctima de ciberassetjament
Pot ser que si el vostre fill o la vostra filla se sent ciberassetjat, us ho digui de seguida.
Però també pot passar que no ho faci perquè tingui vergonya, perquè no vulgui que penseu que no és prou valent i ho amagui, o simplement perquè no sigui conscient del que li està passant.
En el cas d'aquest tipus d'agressions, de vegades la víctima no vol comunicar-ho per tal d'evitar que els pares, en saber-ho, no els deixin utilitzar el mòbil o Internet.
Alguns senyals d'alarma que us poden ajudar a detectar si el vostre fill o la vostra filla pateix algun tipus d'assetjament són:
El ciberassetjament entre iguals o ciberassetjament escolar és l'assetjament que es duu a terme utilitzant eines tecnològiques, és a dir, es dóna quan un nen o un jove és agredit psicològicament, de manera continuada en el temps, per un o diversos individus, utilitzant Internet, mòbils...
A part dels mitjans tecnològics utilitzats, el ciberassetjament té altres aspectes que són importants de considerar:
Hi ha diversos tipus d'agressió que es poden considerar ciberassetjament.
Actualment les tecnologies digitals són presents en el dia a dia dels vostres fills; les veuen com a eines d'ús habitual que, a més, els resulten molt motivadores.
Han obert el camí cap a noves maneres d'entretenir-se, d'aprendre, d'accedir a la informació, de relacionar-se, de compartir coneixements, de promoure valors o iniciatives socials.
Al llarg d'aquesta etapa els vostres fills començaran a utilitzar les tecnologies digitals com una eina per a l'aprenentatge.
Necessiten del vostre acompanyament per treure'n el màxim profit i alhora aprendre a gestionar l'ús que en fan.
És convenient que us interesseu i conegueu com funcionen per poder potenciar els factors educatius que ofereixen; per exemple buscar informació i recursos per aplicar-los al seu treball escolar, fer activitats de reforç de la lectura i l'escriptura, fer produccions artístiques o publicar i compartir continguts amb companys a través de la xarxa.
En cas que necessitin fer alguna recerca d'informació a Internet reforceu les orientacions que els donen els mestres a l'aula.
L'oferta de videojocs i d'aplicacions lúdiques és molt àmplia.
El Sistema d'Informació Paneuropea sobre Jocs (PEGI) estableix una classificació de continguts per edats que us orientarà en la tria de jocs per als vostres fills.
Convé que tingueu present també que les tecnologies digitals no han d'ocupar tot el temps lliure dels vostres fills, ja que un ús excessiu pot generar dependència, sedentarisme per manca d'activitat física i, fins i tot, disminució del rendiment escolar.
Per aquest motiu, és important que potencieu que facin altres activitats d'oci, en família o amb amics, en entitats de lleure o associacions, que participin en esplais o caus, que facin esport, teatre o activitats culturals, entre d'altres.
En definitiva, que interactuïn amb els altres.
Per fomentar el bon ús de les tecnologies digitals en aquesta edat convé el següent:
Actualment els vostres fills viuen envoltats de molts aparells tecnològics, com ara els telèfons intel·ligents o les tauletes; per a ells les tecnologies digitals són eines d'ús habitual que, a més, els resulten molt motivadores.
Heu de ser conscients de com utilitzeu aquests dispositius quan esteu amb ells ja que es fan una idea de l'ús apropiat de les tecnologies segons en quines situacions les feu servir i quin ús en feu.
Per aquest motiu, cal que reflexioneu sobre l'avinentesa de no fer-les servir quan sou a taula, passejant pel carrer, al cotxe o quan esteu conversant amb alguna persona.
No oblideu que sou un exemple per als vostres fills.
Procureu que en facin un ús mesurat, evitant l'exposició massa freqüent o continuada davant les pantalles.
Tingueu en compte que els experts recomanen introduir les tecnologies de manera gradual en aquesta etapa fins a un màxim d'una hora diària.
En qualsevol cas, cal que ho facin sempre sota la vostra supervisió i que els acompanyeu en el procés d'aprendre a utilitzar-les, insistint que a més de jugar-hi i entretenir-s'hi, poden utilitzar-les per aprendre.
En aquest sentit, les tecnologies digitals estan obrint camí a noves maneres d'accedir a la informació.
Permeten als vostres fills fer activitats relacionades amb habilitats cognitives, com la memòria, l'associació d'idees o l'atenció, i també altres activitats relacionades amb la introducció a la lectoescriptura, les matemàtiques, la música, l'expressió plàstica, etc.
L'oferta de jocs i d'aplicacions educatives és molt àmplia.
El Sistema d'Informació Paneuropea sobre Jocs (PEGI) estableix una classificació de continguts per edats que us orientarà en la tria de jocs per als vostres fills.
És convenient que aquestes tecnologies no siguin per a ells el centre d'atenció de les estones d'oci i que prioritzeu que facin altres activitats en el temps de lleure com ara jugar amb els germans o amb altres nens, jugar amb joguines tradicionals que puguin manipular o anar al parc per explorar i descobrir el que els envolta.
Per fomentar el bon ús de les tecnologies digitals en aquesta edat convé el següent:
Actualment els vostres fills viuen envoltats de molts aparells tecnològics.
Els telèfons intel·ligents i les tauletes, entre d'altres, són elements que s'han integrat molt ràpidament en la societat.
Cal que sigueu conscients de com els utilitzeu quan esteu amb ells i, també, preveure quin ús voleu que en facin.
En primer lloc, convé recordar que en aquesta etapa és molt important desenvolupar habilitats bàsiques, com aprendre a caminar, parlar, conèixer el que els envolta per mitjà de la manipulació d'elements o dels sentits o començar a relacionar-se amb els altres.
De fet, els experts recomanen no fer servir pantalles abans dels dos anys, i introduir-les gradualment a partir d'aquest moment.
Per aquest motiu, cal que sigueu prudents en la utilització de les tecnologies i que en limiteu el temps d'ús, controlant l'estona que miren la televisió o que manipulen aparells tecnològics, per poder dedicar temps a fer altres activitats de lleure.
En qualsevol cas, cal que prioritzeu activitats lúdiques no tecnològiques que els ajudin a potenciar aquestes habilitats i que siguin enriquidores per a tota la família.
Per fomentar el bon ús de les tecnologies digitals en aquesta edat convé el següent: �
Els vostres fills han nascut en una societat on les tecnologies de la informació i de la comunicació estan integrades en la vida diària i conceben els dispositius digitals com a eines d'ús habitual.
L'èxit de les sèries de televisió, els programes a la carta, els "influencers" a YouTube, etc. han canviat la manera com ens relacionem amb els mitjans a casa.
A més amb els nous dispositius han aparegut noves maneres de comunicar-se, de relacionar-se i, fins i tot, de divertir-se.
Aquest canvi tecnològic influeix en el desenvolupament intel·lectual i social d'infants i joves, així com en la seva manera d'aprendre i de percebre el món.
Cal que els acompanyeu en el procés d'aprendre a fer-les servir i aprofitar, així, totes les oportunitats que ofereixen, evitant alhora els riscos que comporten.
Tingueu present que, amb un bon ús, aquestes tecnologies poden aportar molts beneficis als vostres fills.
Per exemple, els permeten obtenir informació de manera immediata, ampliar i elaborar coneixements amb més facilitat, relacionar-se amb persones d'altres països o desenvolupar capacitats intel·lectuals.
Però l'ús d'aquestes tecnologies també pot comportar certs perills.
Si els vostres fills les utilitzen sense la vostra supervisió, poden accedir a programes, publicitat, jocs o pàgines web amb continguts "tòxics", o no adequats a la seva edat o maduresa.
D'altra banda, si les utilitzen durant molta estona poden crear dependència, fet que els pot portar a deixar de banda altres aficions, a relacionar-se menys o a baixar el rendiment escolar.
En aquest sentit es detecten casos d'infants i joves que, acostumats a fer un ús abusiu de les pantalles i a la immediatesa dels mitjans tecnològics, tenen la necessitat de canviar d'activitat constantment.
Aquesta circumstància els priva dels espais de reflexió individual, tan importants per al desenvolupament personal.
En general, per fomentar l'ús responsable de les tecnologies digitals en els vostres fills és convenient el següent:
Practicant esport, els vostres fills desenvoluparan valors individuals relacionats amb la seva salut i la concepció que tenen d'ells mateixos, i també valors de grup que fomenten la socialització i la convivència.
Si els fills participen en competicions esportives, la competició ha de ser un estímul més, com el moment en què es posa en joc tot el que han après durant els entrenaments.
No l'han de plantejar, però, com a l'única finalitat de la pràctica de l'esport.
Un altre objectiu de la pràctica esportiva, a més dels resultats, és l'educació individual i la socialització dels fills.
Hem de fer-los veure que, si bé guanyar és un objectiu bàsic en la competició, també són importants la participació, l'esforç, la superació personal i passar-s'ho bé.
Sovint, les competicions van acompanyades de premis, medalles i altres reconeixements.
La família heu de treballar perquè la participació i la superació personal es valorin per sobre de les classificacions que es puguin obtenir.
És important que els fills vegin quines són les seves aptituds i que valorin els seus resultats, però tant en les victòries com en les derrotes.
De fet, analitzar les derrotes o les errades que cometem és un exercici educatiu.
Per tant, podríem dir que l'error és una eina de creixement.
En ocasions, en la pràctica esportiva es reprodueixen situacions de violència i actituds intolerants.
La família heu de respectar, i fer respectar als fills, els principis educatius i els valors de l'esport que practiquen.
Quan aneu a animar els vostres fills en alguna competició esportiva, aprofiteu per afavorir els valors positius de l'esport.
En cas contrari, recordeu que els fills imiten la vostra actitud i conducta.
També formen part de la pràctica esportiva conèixer i acceptar les normes dels jocs i esports, respectar les decisions de tècnics, àrbitres, jutges, i respectar el material i les instal·lacions.
Cal ser conscients que vivim en una societat que fomenta el sedentarisme i que, per tant, no afavoreix l'activitat física.
Habitualment ens desplacem amb mitjans de transport en comptes de caminar; fem servir l'ascensor en comptes de les escales, i utilitzem electrodomèstics que ens estalvien feines físiques.
Tot el contrari, la pràctica habitual d'activitat física farà que els vostres fills creixin sans amb un òptim desenvolupament físic.
També els ajudarà a aconseguir l'equilibri psicològic.
Tot plegat, contribuirà que assoleixin maduresa afectiva i millorin en socialització, autoestima i rendiment escolar.
Tingueu en compte que els nens i les nenes tenen la necessitat d'experimentar i de descobrir el món que els envolta, i això els porta a moure's molt i a fer exercici físic.
En general, per fomentar la pràctica de l'activitat física i l'esport en els fills, és convenient el següent:
En aquesta etapa els vostres fills sovint tenen jornades prolongades que influeixen en el seu descans i en el nombre d'hores que dormen.
L'augment del temps que han de dedicar a les feines escolars o el fet que les activitats extraescolars per a adolescents acostumin a començar més tard i a acabar al vespre, són alguns factors que afecten els horaris familiars i que provoquen que els fills vagin a dormir més tard.
A més, a l'adolescència el son té una característica peculiar: el rellotge biològic dels vostres fills s'altera, fent que a la nit la son els vingui més tard i que tendeixin a endarrerir l'hora d'anar a dormir.
Cal que fomenteu uns horaris regulars d'anar a dormir per evitar que al matí, quan s'han de llevar per anar al centre educatiu, els manquin hores de son.
Els caps de setmana aquest horari pot ser més flexible, però sempre evitant que es desplaci més de dues hores.
Heu de saber que la manca sistemàtica d'hores de son pot afectar el desenvolupament del cervell, a banda de fer que es mostrin més irritables i manifestin problemes de concentració, memòria i atenció que poden repercutir en el seu rendiment escolar i desenvolupament personal.
Una de les causes de la fatiga escolar en aquesta etapa té a veure amb una mala distribució del temps de feina i de descans.
Heu de fer veure als vostres fills que l'esforç continuat per mantenir l'atenció durant l'estudi genera cansament mental i afecta la seva capacitat de treball.
És important que sàpiguen detectar quan han perdut la concentració i que, en aquests casos, facin activitats curtes per relaxar-se i descansar abans de reprendre la feina.
Els heu de fer adonar que, en qualsevol cas, el temps de repòs no pot ser mai superior al de treball.
A mida que avança l'etapa els fills són més autònoms en la gestió del descans i de les hores de son que necessiten.
Cal que vagin assolint uns hàbits adequats que garanteixin la qualitat del son, com poden ser evitar fer activitat física al vespre o no prendre begudes energètiques habitualment.
També cal tenir en compte que el treball escolar acostuma a tenir èpoques més intenses a final de trimestre i, sobretot, a final de curs.
En aquests moments és fonamental que tinguin uns hàbits de descans ben consolidats.
En relació amb els aparells electrònics, tingueu present que els experts recomanen no fer-los servir una hora abans de dormir, ja que la brillantor de les pantalles pot provocar insomni.
Per contra, cal procurar fer activitats relaxants com escoltar música tranquil·la, llegir o conversar.
Distribució de les hores de son
En general, segons l'edat dels vostres fills, entre els 12 i els 14 anys necessiten de 9 a 11 hores totals de son al dia i a partir dels 14 anys, en necessiten de 8 a 10.
En l'etapa dels 6 als 12 anys, quan els nens i nenes cursen educació primària, el seu nivell d'activitat augmenta significativament.
De vegades, les jornades prolongades a causa de les feines escolars, les activitats extraescolars o el fet que vagin a dormir més tard o que hagin de matinar per motius d'organització familiar poden afectar al nombre d'hores que dormen o a l'equilibri entre activitat i descans.
A més del cansament físic i el mental generat per les activitats diàries, cal tenir en compte que les situacions de conflicte, l'angoixa davant els canvis que suposa la nova etapa o la pròpia gestió de les emocions també poden generar cansament, en aquest cas emocional.
Al principi d'aquesta etapa, quan encara no saben identificar el cansament o no són prou autònoms respecte la gestió del temps, cal que els oferiu moments i activitats que els permetin descansar, per garantir que hi hagi un equilibri entre les activitats i les estones de descans.
És convenient que els feu adonar sobre la relació entre descans i salut, i sobre la necessitat de trobar moments per reposar i recuperar l'energia.
A mida que aprenguin a gestionar el temps, podeu fer-los veure també la relació entre descans i rendiment, així com la necessitat de fer petites parades per recuperar la concentració.
Per superar la fatiga causada pel cansament mental mentre estudien, per exemple, els podeu proposar dedicar una estona a fer alguna activitat lúdica que els agradi, fer exercicis de relaxació o fer algun petit encàrrec.
Tingueu present que, de vegades, només el fet de canviar d'activitat ja ajuda a descansar.
Respecte al son, que és la principal font de descans, els vostres fills són cada cop més autònoms en situacions quotidianes com anar al lavabo sols durant la nit, tornar-se a dormir si es desperten a mitjanit o si tenen malsons, llevar-se al matí o respectar el descans de la resta de la família.
Cal que feu veure als vostres fills que perquè el son sigui reparador, ha de ser de qualitat.
En aquest sentit, cal que sàpiguen que han d'acabar el dia fent activitats tranquil·les com escoltar música tranquil·la, llegir o conversar, que els ajudin a conciliar el son.
Tingueu en compte que els experts recomanen no utilitzar aparells electrònics com la televisió, les tauletes o els mòbils una hora abans d'anar a dormir, ja que la brillantor de les pantalles pot provocar insomni i afectar la qualitat del son.
No oblideu que el son, a més de permetre recuperar l'energia, també té la funció de consolidar la memòria i, per tant, els coneixements que han adquirit durant el dia.
Per aquest motiu, també cal que garantiu que els fills dormin les hores necessàries en funció de l'edat i de les necessitats particulars.
Per fer-ho, cal que tinguin un horari fix per anar-se'n al llit.
Els caps de setmana aquest horari pot ser més flexible, tot i que es recomana que no hi hagi més de dues hores de diferència respecte a l'habitual.
Distribució de les hores de son
En general, entre els 6 i els 12 anys, els vostres fills necessiten de 9 a 11 hores de son al llarg dia.
El Departament d'Educació impulsa el servei comunitari per als alumnes d'educació secundària obligatòria amb la finalitat de garantir que els estudiants –al llarg de la trajectòria escolar– experimentin i protagonitzin accions de compromís cívic, aprenguin en l'exercici actiu de la ciutadania i posin en joc els seus coneixements i capacitats al servei de la comunitat.
Els resultats de la darrera avaluació de l'impacte de l'implantació del servei comunitari indiquen que:
Durant el curs 2019-2020 es generalitzaran les accions de servei comunitari a tots els centres de Catalunya que imparteixen segon cicle d'ESO.
Aquesta és una acció educativa, de caràcter obligatori, orientada a desenvolupar la competència social i ciutadana, en què els alumnes de tercer o quart d'ESO realitzen un servei a la comunitat, aplicant els seus coneixements, capacitats i habilitats, alhora que aprenen l'exercici actiu de la ciutadania amb la finalitat de millorar el seu entorn.
Amb aquesta acció els alumnes adquireixen les habilitats i capacitats pròpies de la competència social i ciutadana.
Un dels eixos d'actuació del Pla de Govern Ofensiva de país a favor de l'èxit escolar.
Pla per a la reducció dels fracàs escolar a Catalunya 2012-2018 és facilitar i promoure la implicació i el compromís de la família en el seguiment de l'evolució acadèmica i personal dels seus fills.
Amb aquesta finalitat, el Departament d'Educació posa a l'abast dels centres l'aplicació informàtica Escola i família, amb orientacions i recursos per promoure la implicació de les famílies en el procés escolar i educatiu dels seus fills i la participació en el funcionament del centre.
L'aplicació té sis línies d'intervenció (acollida de les famílies, carta de compromís educatiu, acció tutorial compartida, informació i comunicació, participació en el funcionament del centre i formació per a la família) que es treballen des de tres àmbits d'actuació: el centre, l'aula i l'entorn.
La finalitat del Programa és posar en valor les llengües i cultures d'origen de l'alumnat, facilitar-ne l'aprenentatge i el reconeixement acadèmic a tots els alumnes del sistema educatiu, i promoure valors de tolerància i respecte a la diversitat.
Són destinataris d'aquest Programa els centres educatius que imparteixen ensenyaments d'educació primària, d'educació secundària obligatòria, de batxillerat i de formació professional inicial i de règim especial de titularitat del Departament d'Educació, de titularitat municipal i de titularitat privada en règim de concert.
Per poder donar compliment a aquest pla s'han previst un conjunt d'actuacions, entre les quals cal destacar:
Pel que fa al sistema educatiu, el Departament d'Educació impulsa la competència lectora com un element fonamental en:
Pel que fa als centres educatius, cada curs es seleccionaran 8 centres per àrea geogràfica d'Inspecció (4 de primària i 4 de secundària), que disposaran d'una formació específica combinant les modalitats de seminari i assessorament.
Seran centres amb pràctiques reeixides, que compartiran amb altres centres, i centres que aplicaran estratègies per a la millora de la competència lectora i la incentivació de la lectura.
Amb caràcter general, es portaran a terme conferències, tallers de llengua i literatura catalanes a l'educació secundària, 6è congrés d'Educació i Entorn: "Lectura, família i entorn", itineraris literaris, jornades d'intercanvis d'experiències.
També cal destacar els programes de suport a l'impuls de la lectura, com són El Gust per la Lectura, el Pla d'Actualització del Programa d'Immersió Lingüística i el Programa de Biblioteques Escolars Puntedu.