projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Després de la primera etapa de l'enquesta sobre les tendències crítiques de transport per al 2030, que es va celebrar al novembre del 2011, i el Taller de Barcelona sobre Properes Innovacions i Escenaris per al Transport, el passat maig del 2012, el grup de treball Optimal Regulation and Infrastructure for Ground, Air and Maritime Interfaces (ORIGAMI) va organitzar un segon seminari durant la tardor del 2012 que es va centrar en l'anàlisi de les 10 solucions claus per a la mobilitat europea de passatger de llarga distància.
Aquest segon seminari s'ha desenvolupat com a enquesta en línia d'experts sobretot difós a la indústria i a la comunitat científica europea en matèria de transport.
El resultat és una síntesi de les opinions més rellevants que els experts han expressat en l'ORIGAMI, les observacions són de vegades contradictòries la qual cosa reflecteix la diversitat d'opinions que han proporcionat els participants.
Gestió optimitzada del trànsit, en temps real.
Augment de les associacions publicoprivades (APP) en la prestació dels serveis del transport.
Més connexions entre aeroports i ferrocarrils a Europa.
Trànsit molt més ràpid en les terminals de transport.
Control de creuer avançat i vehicles sense conductor.
Planificadors de viatge en temps real.
Cap a la mobilitat col·laboradora.
Cap a l'augment de la suficiència energètica en el transport.
El GESPRO s'ha posat en marxa fa menys d'un any, però s'hi ha estat treballant, no sense dificultat, durant cinc anys.
És un nou sistema que inclou totes les dades tant administratives com tècniques de tots els projectes, estudis i obres que s'impulsen des d'aquesta Direcció General.
L'ecosistema de dades i programaris estava abans fragmentat amb dos programaris de gestió sense comunicació directa i amb necessitats d'actualització que eren difícils de resoldre en ambdós entorns.
Aquesta situació dificultava la cerca d'informació i complicava les consultes automatitzades.
A més, el procés d'introducció de la informació era completament manual, duplicant en alguns casos l'entrada de dades que es feia en altres sistemes o organitzacions amb les quals la Direcció havia de compartir i/o fer el seguiment de projectes.
Mòdul de cerca de projectes i obres
Un dels punts forts del GESPRO és que ha permès integrar totes aquestes dades associades a un projecte o una obra en una mateixa eina, facilitant i agilitzant la cerca d'informació i, alhora, oferint funcionalitats adaptades a les necessitats actuals.
Un dels aspectes més rellevants és que l'eina s'ha enfocat pensant en l'accés a la informació.
Les eines anteriors estaven més pensades des del punt de vista de la tramitació, posant l'accent en el tràmit, però no permetien fer un accés fàcil i àgil a la informació.
En canvi, el GESPRO està dissenyat pensant en l'accés a la informació i la tramitació electrònica i, en aquesta direcció s'ha intentat donar la màxima difusió dins la Direcció General i actualment hi ha més de 140 persones que en són usuàries.
Des del punt de vista de la gestió i seguiment dels projectes i les obres les millores més remarcables són:
Accés directe als projectes i estudis en PDF
Accés directe als documents associats a cada projecte i estudi
Redactat per: Jordi Janot i Xavier Delgado
Per saber-ne més: Jordi Janot i Xavier Delgado
Sistemes d'informació per a la gestió
SUGGEREIX és un projecte de recerca que vol recollir la informació disponible sobre les possibilitats de reutilització de l'aigua, posar-la a l'abast dels actors que influeixen en la gestió d 'aquest recurs i divulgar-la entre la població general per eliminar barreres i prejudicis.
Actualment es reutilitzen 30 hm 3 d'aigua anuals per a altres usos, després d'aplicar a l'aigua depurada tractaments més avançats.
En els propers anys l'ACA preveu triplicar a questa xifra; p er fer-ho, cal identificar usos potencials de l'aigua depurada i els tractaments complementaris més adequats.
El treball haurà d'adaptar diverses metodologies per fer el seguiment de contaminants orgànics traça i microbiològics que poden ser presents a les aigües depurades i per avalu a r el risc per a la salut humana.
També haurà d'incorporar metodologies per avaluar el rendiment, els costos i l'i mpa c t e ambiental de les tecnologies complementàries necessàries.
I, per ú lti m, haurà de partir de la legislació sobre aigües depurades nac i onal i internacional vigent.
Tot això, per posar a l'abast eines de suport a la decisió que facilitin que qualsevol persona que vulgui utilitzar aigua rege ne rada per a un determinat ús ho pugui fer amb les garanties ambientals, de seguretat i de salubritat necessàries.
Les tres accions principals seran:
Per validar els resultats es duran a terme tres proves pilot:
SUGGEREIX està liderat pel c entre tecnològic Eureca t i hi participen l' Institut Català de Recerca de l'Aigua (ICRA), el centre tecnològic Cetaqua, el Catalan Water Partnership (CWP) i la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC).
Per acompanyar el procés i avaluar els resultats compta amb un comitè d'experts de l'Agència Catalana de l'Aigua, l'Agència de Salut Pública de Catalunya, l'Àrea Metropolitana de Barcelona, Aigües de Barcelona, Aigües del Prat, Aigües de Tarragona ( Aitasa ) i la Universitat de Barcelona.
L'ACA va llançar e l 2018 una l í nia de subvencio n s a projectes de recerca i investigació en la gestió de l'aigua.
SUGGEREIX és un del s 6 projectes subvencionats.
C ompta amb un pressupost de 321.727€, que serà finançat per l'ACA en un 77%.
Per saber-ne més: Enrique Velasco Cabré i ACA
Gestió de la demanda i dels recursos hídrics, Infraestructures relatives al cicle integral de l'aigua, Sistemes d'informació per a la gestió, Cooperació entre ens, Mecanismes de transferència del coneixement de la recerca i la innovació, Sistemes de suport a la presa de decisions, Mecanismes col·laboratius, Dimensió social de la sostenibilita t
La direcció de l'Agència de Residus de Catalunya (ARC) ha fet una aposta decidida per la tecnologia blockchain i en aquests moments l'està provant en diferents procediments interns.
Un dels casos d'aplicació el duu a terme el Departament de Tecnologies de la Informació juntament amb el Departament d'Inspecció i Control de l'ARC amb el suport de la Direcció d'Innovació i Dades del Centre de Telecomunicacions i Tecnologies de la Informació.
Es tracta d'incorporar la tecnologia blockchain en la tramitació del full de seguiment de residus de la Plataforma SDR (Sistema Documental de Residus) de l'ARC.
Aquest full de seguiment és el que utilitzen productors, transportistes i gestors de residus per identificar, transportar i tractar els residus que es generen en les activitats productives industrials.
El projecte té la particularitat que neix, a finals de 2018, com una iniciativa conjunta de la Universitat Politècnica de Catalunya, d'empreses del sector i de l'ARC per valorar la idoneïtat de l'aplicació de la tecnologia blockchain en el seguiment dels residus.
Durant el 2019 es va fer una prova de concepte que va consistir a sincronitzar l'aplicació de gestió actual (SDR) i la xarxa Blockchain Ethereum mainnet.
Arran dels bons resultats obtinguts, durant el 2020 es vol impulsar la implantació completa d'aquesta tecnologia al full de seguiment i s'està valorant si estendre-ho a altres tramitacions, com ara la recollida selectiva.
La implantació de la xarxa Blockchain en la tramitació del seguiment de residus ofereix garanties de transparència, traçabilitat i inalterabilitat de les dades aportades, ja que un cop introduïdes al sistema, aquestes són replicades a tots els nòduls de la xarxa blockchain i, per tant, és impossible alterar-les.
Aquesta seguretat permetria que, en un futur, dades introduïdes a la xarxa poguessin arribar a tenir validesa jurídica.
Més enllà del fet que per primera vegada s'aplica aquesta tecnologia per a donar garanties en un procediment administratiu, el projecte té el valor afegit de ser impulsat conjuntament per actors públics i privats.
La voluntat de l'ARC d'experimentar aquesta tecnologia ha comptat amb la col·laboració amb empreses i universitat.
L'empresa privada, la Universitat i l'Administració, docns, han fet una aliança per innovar.
El futur d'aquesta iniciativa passa per avançar en el desenvolupament d'un Registre Distribuït (DTL Distributed Ledger Technologies) en l'àmbit dels residus, que permeti la consulta permanent i immutable i la gestió de la informació de forma segura, sense necessitat de requerir la presència d'un intermediari centralitzat (ARC) que validi o certifiqui la transacció.
Redactat de la noticia: Mercè Mas Souto
Per saber-ne més: Carles Martin Garriga
Recollida i tractament de residus, Sistemes d'informació per a la gestió
Adaptar el models per a les diferents fases d'implantació de la xarxa bus, incorporant els canvis de trajectes, la supressió de línies i la incorporació de noves.
Analitzar si els escenaris que aquest model proposa, en ser la primera vegada que s'apliquen sobre la xarxa d'autobús, s'apropen als resultats que proporciona la realitat.
Els grans escenaris analitzats són:
A banda, es fan anàlisis parcials de l'entrada en funcionament de les diferents línies.
Les noves velocitats comercials considerades en aquestes fases són un 10% superior a les actuals en les línies "H" i es mantenen en les línies "V" i "D".
Els resultats de la fase 1 són:
Els resultats de la fase 2 són:
Com a resultat, la línia H8 passa a ser la línia amb més passatgers de la xarxa per sobre d'altres línies com ara l'H6, la 7 i la 33.
També provoca una lleugera davallada en les línies L1, L5 i L9 del metro.
Taula amb les variacions de la demanda, els ingressos, l'oferta i el cost d'operació per a la fase 1.
Variacions de la demanda, els ingressos tarifaris, l'oferta i el cost d'operació per a la fase 2.
Pretén dotar d'un marc de coordinació transversal entre totes les administracions, així com dotar d'una eina de suport per assolir els objectius que es fixen en el planejament sectorial, establir mesures concretes i cercar sinergies entre els diferents plans (PDI, PTMB, PMQA, PECC, PCSV, etc.), molts dels quals en procés d'actualització.
En totes les etapes i resultats d'aquest procés es tenen en compte les prioritats ambientals, econòmiques i socials establertes als plans sectorials.
D'altres objectius són el coneixement de l'evolució de les variables de mobilitat i ambientals. les projeccions socioeconòmiques i de mobilitat congruents amb les del PDI 2011-2020 i fer que la tramitació ambiental ajudi a enfortir els objectius del Pla.
També es pensa a fer projeccions de les variables de mobilitat, costos i externalitats, així com en l'establiment d'objectius operatius.
Al llarg de tot el Pla s'incorporen els canvis en els patrons de la mobilitat, l'evolució del sistema energètic, la transició cap a noves tecnologies de vehicles i nous modes de comunicació, així com les innovacions TIC.
També, les noves tendències en la mobilitat de persones i d'àmbits complementaris. (mercaderies, afectació al medi ambient).
Els diferents àmbits d'actuació són:
En cadascun d'aquests àmbits hi ha un seguit d'accions a dur a terme.
Gran part s'han programat d'acord amb una anàlisi de la innovació i la recerca a cada camp, així com una projecció dels seus possibles resultats en el context de cinc anys endavant.
Pel que fa a la planificació de la mobilitat urbana, s'ha analitzat com el Big Data s'incorpora en el sistema de transport, s'han analitzat els usos i com poder remodelar les xarxes de transport actuals.
En relació amb les infraestructures vinculades al transport públic, s'han analitzat les diferents opcions que actualment estan en recerca i desenvolupament pel que fa a la gestió dinàmica de fluxos amb càmeres.
En l'àmbit de la gestió dels intercanviadors de transport i P&R, s'ha analitzat el sistema intel·ligent de tarificació dels peatges segons vehicles VAO, ecològics, peatge urbà, congestió, etc., per tal d'adoptar un preu dinàmic.
Per conèixer en detall totes aquestes actuacions es pot consultar la pàgina web de l'ATM: http://www.atm.cat/web/ca/PDM.php
Durant l'any 2015 s'han dut a terme les activitats següents:
Durant l'any 2016 s'han dut a terme les activitats següents:
Període: gener 2015 - desembre 2015
Conèixer quines app hi ha per al transport públic i comparar quina accessibilitat tenen, si són coherents o no amb les necessitats especials de persones usuàries amb alguna discapacitat visual.
El procés d'avaluació de l'accessibilitat d'un lloc web té dues fases:
També s'analitzen dispositius que poden "llegir" les app:
La coordinació del projecte és a càrrec de SEAT
Període: gener 2016 - desembre 2016
Analitzar la viabilitat de implementar una prova pilot de Park&Ride + transport públic + serveis complementaris per a la ciutadania (compres, etc.) als aparcaments de Gran Via 2 i Fira de Barcelona, al terme municipal de l'Hospitalet.
El públic objectiu d'aquesta prova pilot serien els ciutadans i ciutadanes que van a treballar a Barcelona amb cotxe i han de pagar l'aparcament durant tot el dia.
L'impulsor de l'acció és SEAT i al llarg de l'any 2016 van tenir lloc dues reunions per plantejar l'anàlisi de requsits.
La primera acció fou impulsar una reunió amb Gran Via 2 de l'Ajuntament de l'Hospitalet i SEAT amb la finalitat de valorar si Gran Via 2 es podria utilitzar com a àrea d'intercanvi.
En aquesta reunió s'havia de plantejar si en aquest acord podrien intervenir contrapartides com ara descomptes en botigues del centre comercial per incentivar l'ús de l'àrea com a pàrquing d'intercanvi de modes.
En els mateixos termes, tot i que amb d'altres prestacions, es va plantejar una reunió similar amb la Fira de Barcelona.
Període: gener 2018 a desembre de 2019
El pdM és una eina per planificar la mobilitat del SIMMB (Sistema Integrat de Mobilitat Metropolitana de Barcelona), tenint en compte tots els mitjans de transport i els desplaçaments dels passatgers i les mercaderies.
A més, desenvolupa al territori les Directrius nacionals de mobilitat la qual cosa requereix una tramitació específica i una aprovació formal.
El fil conductor és fomentar la nova aproximació de la gestió de la mobilitat, l'aparició de la Mobility as a Service (MaaS) i l'electrificació i automatització dels mitjans de transports.
Tanmateix, cal analitzar un nou escenari de peatges i l'increment del paper logístic de l'RMB.
A banda d'això, cal estar amatents als canvis previstos en els hàbits de desplaçaments i l'aparició de nous mitjans de transport i el Big Data.
També tenir en compte l'augment del comerç electrònic i el transport a demanda per donar una àmplia cobertura i garantir l'accessibilitat.
Al llarg del 2018 s'han dut a terme les activitats següents:
Període: gener de 2018 – desembre de 2018
Quan ens fixem específicament en les dones, les principals usuàries del transport públic a Catalunya, apareix el fenomen de la violència contra les dones i el comportament sexista intimidatori del qual en són víctimes.
Aquests fets, que reforcen la seva sensació d'inseguretat, provoquen pràctiques específiques de mobilitat exercides per les dones: des de la vigilància fins a l'evasió i, fins i tot, fins a la renúncia.
El Pla de treball es dividirà en tres parts diferenciades: En primer lloc, es farà una diagnosi per establir la magnitud del problema i les solucions possibles (que és el que s'informa en aquesta fitxa).
A continuació, es farà una identificació exhaustiva dels punts foscos des del punt de vista de l'assetjament de gènere, tant al transport públic de superfície com al de les línies ferroviàries.
Per acabar, amb l'aplicació de mesures específiques, de les quals algunes ja estan analitzades i valorades com a més o menys efectives:
Informar als responsables del transport públic i als operadors de transport sobre la qüestió de l'assetjament als usuaris i a les usuàries, i formular propostes concretes sobre les solucions possibles.
Identificar, quantitativament i qualitativa, les diferents conductes sexistes i la violència sexual de les quals les dones són víctimes en els transports col·lectius, mesurar el seu impacte en l'ús del transport públic per part de les dones, i precisar l'eficàcia de les diverses solucions avançades per tal de combatre aquests comportaments inacceptables.
Establir indicadors per veure com responen a aquests indicadors les diferents mesures que es poden aplicar.
Altres participants: l'Agència Mediambiental d'Àustria, l'Administració Regional del Tirol Oriental (Àustria), l'Agència pel Suport del Desenvolupament Regional de Kosice (Eslovàquia), el Club Desenvolupament Sostenible de la Societat Civil (Bulgària), el Parc Natural Upper Sûre (Luxemburg) i el Voivodat de Pomerània Occidental (Polònia)
També hi participen una cinquantena d'entitats i organitzacions procedents d'aquests sis països.
Període: gener de 2018 a setembre de 2020
El projecte europeu pretén trobar solucions innovadores i flexibles que permetin a les persones visitants i residents de zones rurals d'interès turístic realitzar l'últim tram del recorregut de forma sostenible, buscant alternatives al vehicle privat.
Catalunya és una regió per conèixer sobre el terreny sistemes de transport flexibles que ja s'estan aplicant, com ara el tren a parades a demanda entre Lleida i la Pobla de Segur d'FGC, el telefèric de la Torre de Cabdella i el servei de taxis per accedir al Parc Nacional d'Aigüestortes i l'Estany de Sant Maurici que presta l'Associació de Taxistes de la Vall de Boí.
La primera fase del projecte consisteix en l'anàlisi dels marcs institucionals i l'anàlisi tècnica de l'estat dels diferents sistemes de transport públic flexible i en visitar projectes de bones pràctiques a les regions.
Les conclusions que se n'extreguin serviran per al desenvolupament dels plans d'acció regionals que s'implementaran durant la segona fase, que es durà a terme a partir de l'octubre del 2018.
El Projecte FAST20XX (Future High-Altitude High-Speed Transport 20XX) vol posar les bases tècniques per a la introducció del transport d'alta velocitat suborbital.
Amb un cost de 7,3 MEUR, FAST20XX s'inscriu en el 7è Programa marc de la Unió Europea.
El Projecte començà el desembre de 2009 i té una durada de tres anys.
El desenvolupa l'Agència Espacial Europea (ESA).
FAST20XX vol crear dos nous vehicles: n'és el primer ALPHA, un vehicle llençat des d'un avió de transport que posteriorment engegaria un motor de coet híbrid per sortir de l'atmosfera i, finalment, lliscar cap a la Terra de nou, i que podria estar desenvolupat en cinc o deu anys.
N'és el segon SpaceLiner (semblant al de la imatge), amb motor de coet, capaç de transportar unes cinquanta persones a llargues distàncies en temps extremament breus, amb enlairament vertical i aterratge horitzontal.
Per desenvolupar aquest vehicle s'estima un termini llarg, no abans de la segona meitat dels segle.
Fins ara, a Europa, aquest camp ha conegut un desenvolupament escàs: en seria un exemple el vehicle proposat el 2007 per la companyia Astrium Space Transportation, d'envol i aterratge horitzontals, amb motor de reacció i amb propulsió de coet; o la infraestructura de llançament d'Esrange (a Suècia; vegeu-ne imatge), que està cridada a ser la base europea de l'operador suborbital Virgin Galactic.
Per aconseguir-ho cal un marc regulatori flexible, com l'aprovat per l'Autoritat Federal d'Aviació dels Estats Units, que permet l'existència i el desenvolupament dels vols suborbitals comercials; una determinació dels requisits aeroportuaris i d'aspectes de responsabilitat i assegurança; el desplegament de recerca mèdica que faci el vol apte per a passatgers comuns, pel que fa, per exemple, a les càrregues d'acceleració suportables per persones no entrenades.
I, sobretot, cal superar certs reptes tècnics:
El Projecte CATS (City Alternative Transport System) arrencà l'1 de gener de 2010 i té una durada prevista de tres anys.
Està cofinançat pel 7.è Programa Marc de la Unió Europea.
El Projecte vol desenvolupar i experimentar un nou mode de transport urbà consistent en una nova generació de vehicles que, amb un sol model, permeti dos usos diferents: l'individual i el col·lectiu.
En l'ús individual, el sistema es basa en l'autoservei de cotxes petits i nets per a períodes de lloguer curts; en l'ús col·lectiu es plantegen combois flexibles, de longitud variable, conduïts per professionals, amb horaris i rutes predeterminats o bé segons demanda.
Totes dues modalitats s'integren en un servei únic, que inclou el vehicle tipus i les parades.
El sistema està adaptat a persones de mobilitat reduïda.
El Projecte inclou aspectes com el disseny de les estacions i llur integració urbana, i l'avaluació mediambiental i d'exportabilitat.
La coordinadora del Projecte, Lohr Industrie, fornirà quatre vehicles i dues estacions per a les simulacions, que es duran a terme a Estrasburg (França), Formello (Itàlia) i Ploieşti (Romania) amb la implicació d'institucions locals (Communauté Urbaine de Strasbourg, Primăria Municipiului Ploieşti) o regionals (Agenzia Regionale per la Mobilità, Lazio).
D'altra banda, UC?, prototip de 2,60 m de longitud, desenvolupat pel carrosser suís Rinspeed, combina el cotxe, el tren i Internet en un nou concepte de mobilitat.
S'ha presentat al 80.è Saló Internacional de l'Automòbil de Ginebra, celebrat del 4 al 14 de març de 2010.
UC?, preparat per a la producció en sèrie –amb un disseny de producció per mòduls que en permet la fabricació customitzada en tres dies–, es combina amb un sistema de càrrega transversal del vehicle en trens per cobrir distàncies llargues en trajectes interurbans.
Mentre el vehicle és transportat pel tren va carregant les bateries, per arribar a destí en condicions.
Val a dir que els bitllets es poden reservar i comprar directament des del cotxe, que disposa de connexió a Internet de banda ampla 3G permanent, manejable per la veu.
El vehicle té també un sistema de navegació responsable que calcula la ruta més eficient energèticament.
Hom pretén amb UC? integrar el cotxe en propietat i el transport públic, i superar dos dels problemes principals dels vehicles elèctrics: l'escassa autonomia (105 km en el cas de UC?) i les discretes prestacions que podrien assolir en eventuals trajectes interurbans (120 km/h de velocitat màxima).
En el Projecte UC? s'hi han implicat nombroses companyies capdavanteres: Daimler AG, per a les bateries de ió de liti, de 12 kW/h; ABB, per a les estacions de càrrega a peu de carrer i a bord dels trens, que permeten una càrrega completa en quaranta minuts; Pirelli, per als pneumàtics verds Cinturato 195/40R17, inèdits fins ara; AEZ, per a les llantes d'aliatge, que pesen poc més de 6 kg; Motorex, per als lubricants, que són biodegradables; Akzo Nobel, per a les pintures; Rehau, per a l'estructura de plàstic termoformat amb fibra, un 30% més lleugera del vist fins ara en models, per exemple, de la casa Smart.
Metrobús és un sistema de transport de Ciutat de Mèxic basat en autobusos d'alta tecnologia i qualitat, que ofereix mobilitat urbana ràpida, còmoda i eficient mitjançant la integració d'una infraestructura preferent, operacions ràpides i freqüents i excel·lència en la qualitat del servei.
És un mode de transport flexible que combina estacions, vehicles (articulats, triples), serveis, corredors i tecnologia en un sistema integral, amb una identitat diferenciada i imatge pròpia.
Concretament, en són les components: