La UGT ha presentat un informe que repassa l'evolució del teletreball, la seva implementació durant l'estat d'alarma i la normativa vigent.
El sindicat quantifica el potencial del treball remot de la població assalariada catalana en el 57,18% i el considera un element clau per transitar cap a un model de relacions laborals més flexible.
Entre les dificultats més importants de l'adopció del teletreball durant la pandèmia, destaca la caiguda de la xarxa formal i informal de cura i atenció, factor que ha perjudicat la conciliació familiar i ha incrementat les càrregues de treball no remunerades de les dones.
El document recull un decàleg amb algunes mesures per garantir l'impuls del treball remot de conformitat amb els drets laborals de les persones treballadores.
Paral·lelament, emplaça als agents socials a treballar per adaptar la regulació actual a la nova realitat laboral des de la negociació col·lectiva i el diàleg social.
L'OCDE preveu una contracció de l'economia espanyola de l'11,1% en el 2020 si no es produeix un rebrot i una caiguda del 14,4% en un escenari amb una segona onada d'infeccions.
Les estimacions presentades per l'organisme, apunten a un creixement de la producció en el 2021 d'entre el 5% i el 7,5% en funció de l'aparició d'un segon rebrot de contagis, recuperació que vindrà impulsada per la materialització del consum i les inversions que s'han vist ajornades, juntament amb l'obertura del turisme.
Pel que fa a la taxa d'atur, podria situar-se entre el 19,2% i el 20,1% a finals de 2020.
El document de perspectives econòmiques augura una desacceleració de l'activitat econòmica mundial d'entre el 6% i el 7,6% en l'any actual, segons el desenvolupament epidemiològic, seguit d'un repunt en el 2021 d'entre el 2,8% i el 5,2%.
L'empresa Mckinsey ha redactat un article que examina les implicacions de la crisi sanitària en el benestar econòmic d'Espanya.
Els resultats de l'escenari base pronostiquen un ajust en la producció del 13,5% i la recuperació dels nivells previs a la pandèmia a finals de 2023.
El document realitza una segmentació de les activitats econòmiques en tres grups segons la pèrdua potencial d'ingressos i identifica el sector de la restauració i de l'allotjament com els que presenten un major increment de la probabilitat de fallida de les seves empreses (entre el 6,9% i el 10,7%).
Així mateix, la publicació analitza les mesures econòmiques implementades i proposa introduir una reducció de tarifes i impostos per a sectors amb majors dificultats.
D'altra banda, Mckinsey detecta algunes tendències clau per apuntalar la recuperació, com la redefinició dels models de negoci cap a canals digitals.
El tercer butlletí de seguiment de la crisi de la COVID-19 elaborat per Fedea ofereix una anàlisi de les mesures implementades per mitigar els seus efectes i de l'evolució del mercat de treball.
D'acord amb el document, es produeixen diferències territorials en l'evolució de l'afiliació en funció de la data d'accés a les diferents fases de transició cap a la nova normalitat.
Així, les zones que van accedir l'11 de maig a la fase 1 han recuperat al maig un 31,5% de l'afiliació perduda els dos mesos anteriors, mentre que la Comunitat de Madrid i la província de Barcelona, que van accedir a aquesta fase dues setmanes després, només han restablert un 8% i un 6,8% de l'afiliació perduda respectivament.
En referència a l'ingrés mínim vital (IMV), el butlletí recomana la revisió dels incentius econòmics per buscar una feina i de la vinculació de l'import de la prestació amb els ingressos de l'any anterior, adoptant una referència més recent.
Funcas ha elaborat un estudi que analitza l'evidència sobre les desigualtats econòmiques a Espanya i als països de la UE-15.
Una de les principals conclusions indica que l'efecte de les transferències socials en la reducció de les desigualtats a l'estat espanyol és menor que a la resta dels països avaluats i té una capacitat redistributiva més baixa.
Aquesta circumstància es relaciona amb el resultat de l'Índex de Gini espanyol (33,5), que revela que és el tercer país més desigual dels analitzats, situant-se a 4,3 punts de la mitjana europea (29,1).
La publicació també inclou els resultats d'una enquesta que exposa que la percepció dels espanyols en relació amb la desigualtat és una de les més negatives d'Europa.
Aquesta apreciació es tradueix en la demanda d'una major intervenció estatal i un increment en la despesa social per millorar l'equitat, malgrat la reticència a un augment dels impostos.
L'empresa Everis ha presentat un informe que analitza l'impacte de la pandèmia en l'economia espanyola, juntament amb alguns escenaris de recuperació.
Segons la corporació, el descens esperat del PIB espanyol estaria situat entre el 9% i el 15%, interval que suposa una recuperació lenta i progressiva que pot tenir una duració d'entre 2 i 3 anys.
El document dibuixa tres escenaris que preveuen rebrots a l'estiu i que demoraran l'assoliment de la nova normalitat fins al novembre de 2020, en el cas que sigui lleu, o fins al gener de 2021 si és d'intensitat elevada.
Els àmbits econòmics amb més importància en el procés de recuperació econòmica que ressalta l'informe són el consum, el turisme, la inversió pública i les exportacions.
La publicació també inclou una revisió de les estratègies de contenció del virus a escala global i un estudi comparatiu de l'afectació de les crisis econòmiques dels darrers 50 anys.
L'Eurostat ha publicat un article que avalua la durada mitjana esperada de la vida laboral per a la població de la Unió Europea major de 15 anys.
En 2019, aquest indicador es quantifica en 35,9 anys a la UE-27, xifra que suposa un creixement de 3,6 anys respecte del 2000.
La durada mitjana esperada de la vida laboral entre els estats membres de la UE va oscil·lar entre els 32 anys a Itàlia i els 42 a Suècia.
Espanya (35,3 anys) se situa per sota de la mitjana europea, tot i que incrementa la durada esperada dels anys de treball a un ritme major (+4,4 anys) respecte del 2000.
De forma general, els homes (38,3 anys) treballen més anys que les dones (33,4 anys) en el conjunt de la Unió Europea, tot i que la bretxa s'ha reduït de 7,1 anys el 2000 fins als 4,9 anys el 2019.
El tancament de la bretxa és més acusat a Espanya, atès que en el mateix període passa de 12,9 anys de diferència als 4,3 l'any passat.
Fedea ha publicat un estudi que compara els programes de treball a temps reduït utilitzats a Europa i valora l'eficàcia de les mesures que integren els ERTO a Espanya.
El document indica que la cobertura de l'ocupació espanyola va arribar al 24,1%, 2,7 punts per sota de la mitjana dels programes de protecció europeus (26,8%).
Pel que fa a les condicions d'aplicació a Espanya, destaca l'extensió de la cobertura dels ERTO a un ampli nombre de sectors afectats i la prohibició dels acomiadaments durant la seva vigència i els sis mesos posteriors.
En relació amb l'adaptació dels ERTO a la reactivació econòmica, es valora positivament els incentius al reingrés de les persones treballadores a través de l'exoneració parcial de les cotitzacions a la Seguretat Social per a les reincorporacions.
Així mateix, es proposa el disseny d'incentius per a la formació i la requalificació de l'ocupació dels sectors més afectats.
El Banc d'Espanya ha elaborat un informe que analitza l'impacte de les mesures de contenció adoptades en la reducció de la producció de les diferents comunitats autònomes i dels països més grans de la zona euro.
El càlcul de l'organisme inclou dos escenaris de confinament, el primer amb una duració de 8 setmanes i el segon de 12, distingint l'impacte directe del cessament sectorial de cada activitat i l'efecte d'arrossegament sobre la resta de sectors.
Els resultats de l'escenari de confinament llarg indiquen que les regions de Canàries, Balears, País Basc i Madrid preveuen una caiguda de l'activitat superior al 10%, mentre que la contracció estimada a Catalunya és del 8%.
A escala europea, les dades apunten a un ajust sever per Espanya (-9,5%) i Itàlia (-9,1%) i més contingut a Alemanya (-8,3%) i a França (-7,9%).
L'estructura productiva i les connexions intersectorials expliquen les diferències detectades a l'estudi.
El 43% dels emprenedors i emprenedores han paralitzat la seva activitat durant l'estat d'alarma i el 20% de les que s'han mantingut operatives preveuen reduir personal, d'acord amb una enquesta realitzada per l'Observatori de l'Emprenedoria d'Espanya.
El baròmetre té l'objectiu d'avaluar l'impacte de la crisi sanitària en els negocis de més de 4.000 empreses emprenedores i revisar les seves expectatives de futur i mesures demandades a les administracions.
Les dades mostren que el 50% dels enquestats van fer extensiu el teletreball a la seva empresa durant l'estat d'alarma i un 40% va suspendre la seva activitat.
Així mateix, la caiguda mitjana de la demanda va ser del 80%, tot i que un 10% de les empreses va incrementar la seva producció.
D'entre les mesures més demandades per l'empresariat emprenedor, sobresurt l'eliminació de les quotes d'autònoms durant un any (73%) i la reducció dels pagaments a la Seguretat Social (56%).
Segons el darrer informe de l'OIT, el 17% dels joves entre 18 i 29 anys han deixat de treballar des del començament de la crisi de la COVID-19 i els que s'han mantingut en situació d'ocupació han disminuït les hores de treball en un 23%.
L'estudi publicat valora els efectes de la pandèmia en el mercat laboral i adverteix d'un triple impacte en el col·lectiu jove, que incideix en l'educació i la capacitació, en la destrucció de llocs de treball i en l'aparició de majors obstacles per trobar feina respecte dels majors de 29 anys.
En referència a les mesures de tancament laboral, l'organisme indica que en la segona quinzena de maig el 20% de l'ocupació mundial vivia en països amb una limitació total de l'activitat, a excepció dels serveis essencials.
Tot i que aquest percentatge ha baixat, l'OIT assenyala que la dependència de mesures de confinament estrictes podria reduir-se en un 50% amb sistemes sòlids de proves i traçabilitat de contagis.
L'OCDE explora la relació entre el desenvolupament regional i l'impuls de l'economia social a través d'una anàlisi comparativa de les estratègies impulsades a Espanya, França, Polònia i Suècia.
El document publicat identifica el potencial de l'economia social com a motor de creació d'ocupació i activitat econòmica i reconeix l'estratègia espanyola i la francesa com una de les més avançades d'Europa.
En concret, l'economia social dona feina al 9,1% (2,4 milions d'ocupats) i al 7,7% (1,4 milions) de les persones treballadores a França i Espanya, respectivament.
L'existència de marcs legals sòlids i l'adopció d'un enfocament de cocreació i construcció en aquests països ha permès reforçar el capital social i econòmic local i regional, a més d'enfortir els mecanismes de coordinació i participació.
L'organisme assenyala una carència generalitzada d'instruments d'avaluació com l'element principal a millorar.
L'Institut de l'Empresa Familiar (IEF) i l'IESE Business School han presentat un informe que reflexiona sobre les estratègies de sortida de la crisi de la COVID-19.
Els objectius que fonamenten les propostes del document estan vinculats amb el manteniment de l'ocupació, la millora de l'ocupabilitat dels treballadors i l'impuls del rellançament de les empreses.
La publicació també integra un diagnòstic dels principals reptes econòmics de diversos sectors de l'economia, que remarca, per exemple, les grans dificultats que mostra el canal HORECA d'alimentació, amb una previsió del tancament del 20% dels establiments.
Addicionalment, l'informe incorpora els resultats d'una enquesta realitzada a més de 550 empreses en col·laboració amb el Banc d'Espanya que revela que el 86% de les empreses han vist reduïda la seva activitat i que gairebé un terç patirà una caiguda de resultats superior al 80% el 2020.
L'Associació Espanyola d'Experts Científics en Turisme (AECIT) ha editat un document que analitza les perspectives i les vies de recuperació del sector a través d'un conjunt d'articles que proposen mesures específiques de promoció de la indústria, de prevenció de la destrucció de llocs de treball i de recuperació de la confiança dels viatgers.
Segons els experts, el procés de reactivació de la indústria començarà en els subsectors vinculats a la salut i el benestar, la natura i el turisme rural i d'interior.
Aquests segments de mercat s'associen amb una atenció més personalitzada i es perceben com a alternatives més segures respecte del turisme de masses.
El document adverteix que 1 milió de llocs de treball dels 2,67 del sector turístic estan en risc, en funció de l'evolució de la campanya d'estiu.
En la indústria de la restauració s'espera la desaparició del 20% dels establiments davant la possible menor afluència i les limitacions de l'aforament.
El Banc d'Espanya ha publicat un informe que avalua les característiques de l'ocupació espanyola potencialment més perjudicada per la crisi de la COVID-19 i les seves possibilitats d'ocupació en altres activitats productives.
Els sectors del turisme, l'hostaleria, l'oci i el comerç representen el 19,6% de l'ocupació i són els més afectats per la pandèmia.
D'altra banda, les activitats relacionades amb la venda de béns per internet i els serveis d'informació i comunicació han incrementat la seva demanda.
L'informe conclou que la transferibilitat potencial de persones treballadores de les branques d'activitat afectades cap als sectors en creixement és escassa, a causa de la limitada intensitat d'ús de tecnologies de la informació i les comunicacions en el primer col·lectiu.
Malgrat aquests resultats, els professionals del transport de mercaderies i de les activitats d'oci tindrien més oportunitats de trobar feina, atès el tipus d'habilitats que desenvolupen.
El segon butlletí de seguiment de la crisi de la COVID-19 elaborat per Fedea repassa l'evolució de la incidència sanitària del virus i el procés de reactivació econòmica, a més de valorar les principals mesures econòmiques i oferir una anàlisi detallada de l'evolució del mercat de treball.
Així mateix, el document presenta alguns indicadors que mesuren l'evolució de l'activitat econòmica i els comptes públics.
Destaca la recuperació de 20 punts de l'índex de permanència al centre habitual de treball durant el darrer mes, fins a situar-se en el 40% del nivell registrat de mitjana abans de la crisi.
En relació amb el consum elèctric, la caiguda mitjana a l'abril respecte del mateix període de 2019 se situa en el 17,3%.
La publicació també inclou una secció que fa un diagnòstic de l'impacte de l'epidèmia en les residències de gent gran i un article que recull una proposta per mitigar els efectes de la crisi sobre el sistema educatiu.
La revista Quaderns d'informació econòmica de Funcas presenta un balanç provisional dels efectes de la crisi sanitària i de les perspectives de recuperació de l'economia espanyola.
L'article central de la publicació actualitza les previsions inicials de la caiguda de la producció fins a situar-la en el 8,4% en el 2020, seguida d'un rebot del 6% en el 2021.
La destrucció d'ocupació esperada aquest any és de 900.000 llocs de treball, amb una taxa d'atur que arribarà al 18,8% i que es reduirà fins al 17,1% el 2021.
Sota un escenari d'ineficàcia de les polítiques adoptades i d'increment de la prima de risc per sobre dels 400 punts, la davallada del PIB esperada seria més pronunciada (-12,5%) i la taxa d'atur es dispararia fins al 24% el 2020, mentre que el repunt de la producció previst en el pròxim període seria més baix (+5%).
El document també examina les noves tendències en la globalització comercial i les mesures financeres aplicades.
D'acord amb el darrer baròmetre de l'Organització Mundial del Turisme (OMT), les arribades de turistes internacionals el 2020 es reduiran un 58% respecte de l'any anterior si la reactivació de la indústria s'inicia el juliol i pot arribar al 78% si es demora fins al desembre.
Les previsions de l'organisme apunten a una pèrdua d'entre 0,9 i 1,2 trilions de dòlars en ingressos per exportacions vinculades al turisme i el risc de deixar en situació d'atur fins a 120 milions de persones ocupades en el sector.
Els resultats del primer trimestre recullen una caiguda mundial de 67 milions d'arribades de turistes estrangers (-22%) en comparació amb el mateix període de 2019.
Per complementar la informació del document, l'organisme ha dissenyat una consulta interactiva amb els resultats més destacats per regió i país que també inclou una valoració de les destinacions més vulnerables.
El 53% de la població catalana ha patit afectacions en l'àmbit del consum per la crisi de la COVID-19, segons una enquesta de l'Agència Catalana del Consum (ACC).
El qüestionari pretén avaluar l'impacte de la pandèmia en les persones consumidores, a més d'identificar el seu comportament i els canvis en les tendències de consum durant el confinament.
Les activitats comercials amb més afectacions són els serveis per quotes (37%), els viatges d'oci (19%), la venda d'entrades per a espectacles (16%) i l'adquisició de bitllets d'avió (12%).
Els resultats indiquen que un 31,1% ha posposat alguna despesa i que el 29% ha gastat més en compres presencials, principalment en alimentació.
Així mateix, el 7,5% considera que l'han intentat enganyar en alguna compra, mentre que un 40% creu que ha adquirit productes amb un augment injustificat de preu.
D'altra banda, el 42% afirma que anirà de vacances aquest estiu.
El Banc Mundial ha presentat un estudi que examina el nivell d'exposició del mercat de treball europeu a la COVID-19.
D'acord amb els resultats, el 30% de les ocupacions a Europa estan en risc, ja que es classifiquen en sectors no essencials que no es poden realitzar mitjançant teletreball.
El document avalua la viabilitat de cada ocupació a desenvolupar-se des de casa, l'abast de les interaccions personals que requereixen i si es consideren un servei crític.
Les dades indiquen una major concentració del risc en els països del sud, atès que l'ocupació en indústries essencials està per sota de la mitjana europea (58%) i el potencial de treballar de forma remota és inferior al conjunt d'Europa (35%).
L'organisme adverteix que sense l'adopció de mesures correctives urgents, la crisi sanitària agreujarà les disparitats socioeconòmiques i regionals preexistents a Europa.