projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El Pessebre Vivent de Tivissa es caracteritza per mantenir els quadres tradicionals dels "Els Pastorets" de Folch i Torres tot incorporant novetats tècniquescom muntatges audiovisuals i coreografies musicals.
Tota la posada en escena es realitza a la Casa de les Monges (seu del Grup Esforç), antic convent.
El recorregut comença a l'entrada de la Casa, allí coneixerem als dos personatges que ens acompanyaran tota la tarda, en Lluquet i en Rovelló.
És el primer quadre, amb textos de Folch i Torres.
D'aquí passem a una exposició de diorames, fets artesanalment amb materials reutilitzats.
Després passem a visitar la tenda que han muntat ses Majestats, els Reis d'Orient per omplir-nos de rialles i caramels.
Pujarem les escales, i passarem pel magnífic Palau del Rei Herodes, amb el seu pati, soldats i ballarines.
Després la protagonista és Maria, tant en el quadre de l'Anunciació de l'Àngel a Maria, com també en la Visitació, de Maria a la seva cosina Isabel.
De la mà d'en Lluquet i en Rovelló (personatges de "Els Pastorets" de Folch i Torres), arribarem a les profundes calderes de d'Infern, on veurem els dimonis ballant amb les flames, capitanejats per Satanàs.
Tornarem després a retrobar-nos amb el petit Jesús, la típica escena de Sant Josep i la Mare de Déu amb el ruquet.
I per últim, la millor sorpresa, a l'última sala veurem l'Anunciació als pastors i com aquests arriben finalment a la Cova de Betlem, on poden adorar al Bon Jesús.
Organitzadors: Esplai Esforç 609 56 77 97
Data celebració: 25 de desembre (Normalment s'inicia el dia de Nadal i dura fins a l'1 de gener.)
Representació d'escenes bíbliques del naixament de Jesús i escenes d'oficis tradicionals al turó de Can Teià
El Pessebre Vivent de Sant Fost és un esdeveniment popular de l'època nadalenca que perdura per l'activa dedicació d'un col·lectiu de persones disposades a donar continuïtat a aquest acte cultural, amb la voluntat de compartir i oferir als visitants el missatge que representa per a la humanitat el naixement de Jesús.
Els estris, aparells, ginys electromecànics, la il·luminació i la nova tecnologia que en els darrers anys ha anat incorporant aquest pessebre vivent, així com la seva peculiar manera de representar-lo, l'ha portat a ser reconegut oficialment i arreu del Principat com el Pessebre Vivent dels efectes especials de Catalunya.
El pessebre es realitza des de l'any 1967.
El Pessebre Vivent es representa en 28 escenes, repartides en dues parts: s'inicia amb una narració estructurada, acompanyada de bandes sonores adients, on el punt més àlgic culmina amb el naixement de Jesús.
La segona part és un homenatge als nostres avantpassats, amb l'escenificació de la recuperació d'una sèrie d'oficis del país que quasi han desaparegut.
Organitzadors: Associació Pessebre Vivent
Aquest pessebre es pot definir d'hebreu i romà.
El vestuari és adient a l'època que es representa.
Els texts són principalment bíblics i la música és clàssica i de bandes sonores de pel·lícules.
Hi ha pocs quadres estàtics, es fa participar i interactuar als visitants en moltes escenes.
El recorregut del Pessebre és gairebé d'un quilòmetre, dins un bosc conegut amb el nom de Pins d'en Rabasa.
També hi ha efectes especials, efectes pirotècnics, de llum i so que fan encara molt més real l'espectacle.
Organitzadors: Joventut Sardanista de Martorelles
Una de les característiques més singulars de la representació, és que els actors i protagonistes són només infants, un fet únic a Catalunya.
Moltes són les persones que s'apropen per veure la representació, alhora que poden menjar coca i xocolata desfeta.
Tradicionals pessebres català: palla, troncs, encenalls, eines de pagès, béns...
Organitzadors: Grup de Joves de la Parròquia
Recentment s'ha celebrat el pessebre de manera intermitent (l'any 2012 no s'ha celebrat), però compta amb la participació dels Escoltes de Solsona amb la implicació de nens i famílies en el disseny i representació del pessebre.
Organitzadors: Escoltes i Guia Pare Claret
Data celebració: 5 de gener (25 i 26 de desembre, 1 i 7 de gener)
El pessebre fa uns anys que es du a terme, es creà l'any 1994, i suposa la implicació de tot el poble d'Ardèvol, tant en la confecció del vestuari com en la recreació del pessebre, que compta amb més de 200 persones i és un dels pessebres més importants de la comarca i de Catalunya.
Organitzadors: Centre Cultural d'Ardèvol.
Data celebració: Desembre i gener
El pessebre se celebra ininterrompudament des de l'any 1990, implica la participació de tots els veïns i el retrobament dels fills de Vilandeny que ja no hi viuen.
Organitzadors: Veïnat de Vilandeny
Data celebració: 5 de gener (26 de desembre, 1, 6, 7, 8, 14 i 15 de gener)
El Via Crucis vivent és una manifestació de religiositat popular que adapta, de manera singular, la dramatització de la passió i mort de Jesús i l'expressió de fervor i participació popular de les tradicionals processons de Setmana Santa.
La Passió amb el text més antic que es representa a Catalunya que comença a la plaça i segueix amb la processó i representació dels diversos quadres pels carrers, entre ells la singular Dansa de la Mort.
El Divendres Sant de la Selva del Camp consta del Via Crucis al Calvari, la professó del matí i la Professó del Sant Enterrament a la nit.
Si bé cada professó té la seva pecularietat, totes s'ordenen de manera semblant, sota la responsabilitat dels andadors, segons consta en els llibres de la Confraria de la Sang.
Les Tres Gràcies de Reus inclouen les professons del migdia del Divendres Sant: la de l'Agonia i la de tornada o de les Tres, totes organitzades per la Reial Congregació de la Puríssima Sang de Nostre Senyor Jesucrist, així com la funció de l'Agonia o de les Set Paraules que es fa entremig a la Prioral de Sant Pere i l'Acte final de les Tres Gràcies que té lloc just abans que la imatge entri de nou a l'església de la Sang.
La Fia-faia és una festa ancestral que prové del culte al solstici d'hivern, l'actual Nadal, pràcticament generalitzat en les antigues religions de base agrària.
Cada any, quan arriba la nit més llarga de l'any, els fallaires de Bagà i de Sant Julià de Cerdanyola celebren la Fia-faia, que ha estat considerada com una pregaria ritual per aturar l'escurçament dels dies i l'avenç de la foscor.
Capvespre de la vigília de Nadal.
El Carnaval de Vilanova i la Geltrú està documentat l'any 1790 i se'n disposa de documentació i informació detallada des de l'aparició del "Diario de Villanueva y Geltrú", que el 1851 ja en publica el programa complet.
Prohibit per les autoritats franquistes, va ser recuperat al carrer l'any 1955, recuperació que es completà entre els anys 1976 i 1981, mantenint el mateix esquema dels carnavals de la segona meitat del segle XIX.
La major part dels actes es celebren entre el Dijous Gras i el Dimecres de Cendra.
Activitats de diversa tipologia com poden ser oficis solemnes, completes, novenes, adoració de relíquies, etc. i que esdevenen una part important de determinades festes.
En determinades festes s'utilitzen tradicionalment elements de naturalesa ben diversa.
Altres celebracions festives que es celebren al territori català, com les festes de recreació històrica i les festes cíviques.
Representacions d'animals amb gran diversitat de figures, algunes d'elles documentades des de l'Edat Mitjana, representen i escenifiquen l'imaginari popular.
Hi ha bestiari que llença foc i altre que no.
En el cas dels gegants són personatges de grans proporcions fets normalment de fusta i cartró.
Els capgrossos i els nans, són figures formades per una persona amb el cap ficat dins un desmesurat i grotesc cap de cartró.
Recollida de fons econòmics per ajudar en cobrir la despesa d'una festa o d'un acte.
Període de divertiments públics que precedeix l'època d'austeritat i de penitència de la quaresma.
El temps de Carnaval altera la rutina ciutadana per tota Catalunya amb desfilades, disfresses, batalles de caramels, etc.
Conjunt de persones que en festes públiques, processons, etc, van vestides o disfressades igual.
Les colles castelleres aixequen construccions humanes: castells, torres i pilars.
Els falcons i balls de valencians també realitzen altres tipus de construccions humanes singulars.
La festa del Corpus marca el punt àlgid de la primavera i treu al carrer tot el potencial festiu.
En una explosió de flors, les catifes i les enramades omplen el carrer per al pas de les processons i de tot tipus de manifestacions tradicionals.
Festivitat que se celebra el dijous o el diumenge següent al diumenge de la Santíssima Trinitat per commemorar amb especial solemnitat l'eucaristia.
A l'arxiu parroquial de Taradell hi consten dades de la celebració de les festes en honor de Sant Antoni Abat des de 1780.
Des dels inicis del segle XX fins el 1982, la festa dels Tonis s'organitzava a través de l'Associació de Sant Antoni Abat.
El 1982 es va constituir l'actual Comissió de festes de Sant Antoni Abat i es va començar a organitzar la festa dels Tonis sense dependre de la Parròquia.
Des de llavors les festes dels Tonis de Taradell s'han celebrat de manera ininterrompuda durant el cap de setmana anterior al dia de Sant Antoni abat (17 de gener), amb la única excepció de l'any 2002.
El Passant dels tres tombs és l'acte central de les festes dels Tonis de Taradell.
Es té constància que des de 1949 s'ha realitzat sempre.
El dia del passant dels tres tombs la missa del diumenge està dedicada a Sant Antoni Abat i es canten els goigs de Sant Antoni a càrrec del cor parroquial.
El dissabte a abans del passant dels tres tombs es fa un gran repic de campanes anunciant la festa.
La festa comença amb l'esmorzar per als participants, la benedicció de les cavalleries i el passant que està encapçalat per un capità, un abanderat i dos cordoners.
La finalitat d'aquests càrrecs és representar la comissió obrint la comitiva, amb el carro del Sant i el carro de l'hereu i la pubilla del municipi.
Per amenitzar el passant i fer-lo més atractiu s'intercalen grups musicals entre els carruatges.
També hi participen els grallers de Taradell i el grup de bastoners de l'Esbart Dansaire de Taradell.
Tots els carruatges i eines disponibles a Taradell i alguns d'altres municipis de Catalunya surten al carrer degudament guarnits i carregats a la manera tradicional.
Cada any es lliura a tots els participants en el passant un record de les festes dels Tonis.
És l'acte que dóna per finalitzat el passant dels tres tombs.
Durant aquests dies també s'organitza una exposició temàtica relacionada amb el món rural i els oficis artesans.
I el dissabte abans es fan les passejades en burro (que substitueixen les antigues curses) i cap el vespre s'encenen les fogueres de Sant Antoni Abat, que serveixen també per coure la botifarra, la cansalada i les llesques de pa, que, acompanyats per un rajolí de vi dels porrons seran repartits entre la gent.
Comitiva de l'abanderat i cordoners (anys 50).
Carro de monges desfilant al passant (anys 90).
Des de 1625, amb l'arribada de la relíquia, la diada de Sant Pere esdevé essencial del calendari festiu reusenc.
La Festa Major de Sant Pere de Reus es celebra en el seu honor, començant el 24 de juny i acabant el 29, diada del sant.
Comença el dia 24 i s'allarga fins el 29 de Juny.
És l'acte popular més emblemàtic de la festa.
Se'n fan quatre a la plaça del Mercadal al llarg dels dies de la festa: els dies 24, 28 i el 29 dues.
La Festa Major de Solsona s'inicia per un vot del poble al 1653 i el seu desenvolupament i contingut conserven fonamentalment l'estructura documentada el 1675.
El dia central de la festa és el 8 de Setembre i s'allarga des del dia 7 al 9 de setembre
Es tracta d'un grup de persones la funció de les quals és galejar els moments més importants del transcurs de la festa.
Se'n coneix referència l'any 1648.
Es tracta del grup de trabucaires més antic de Catalunya.
La tronada de Solsona té lloc a la Plaça Major al finalitzar els ballets de les comparses i és una de les poques que s'han mantingut a Catalunya fetes amb el sistema antic, és a dir, amb regueró de pólvora i trons.
La primera notícia escrita de la Festa del Pi es troba al Llibre d'Administració de la parròquia de Santa Coloma de Centelles l'any 1751, on també es descriu el 1786 una festa pràcticament igual a la d'avui, i que té els seus precedents històrics en ritus precristians vinculats al solstici d'hivern.
Els preparatius de la Festa comencen el dia de Sant Esteve, 26 de desembre.
El dia central de la festa és el 30 de desembre, festivitat de Santa Coloma.
Galejador és el que galeja, és a dir, fa salves amb una arma d'avantcarga, normalment una escopeta, carrabina, fusell o trabuc, antiga o reproduïda, en to festiu: tradicionalment, "fer gala".
La utilització d'armes de foc dins la festa per motius de solemnitat o d'alegria es tant antiga com les armes de foc mateixes.
Al segle XVI, estava generalitzat l'ús d'armes de foc, essent molt habitual fer descàrregues o salves perfectament ritualitzades dins les celebracions solemnes per honorar personatges importants o a les imatges religioses a les processons.
Concentració dels cavallistes al Passeig Mestre Alexandri, onici del recorregut, arribada a l'Església i acte de benedicció.
En acabar la benedicció es faran els Tres Tombs.
Organitzadors: Agrupació de Cavallistes de Cardedeu amb la col·laboració de l'Ajuntament
Data celebració: Cap de setmana pròxim a Sant Antoni Abat
Benedicció dels animals, exhibició i missa.
La gent pot beneir el seu animal domèstic davant del Consistori, mentre gaudeix d'una exhibició eqüestre a partir d'un passa carrers.
També es fa una missa en honor a Sant Sebastià.
Organitzadors: Germandat de Sant Sebastià i Parròquia de Sant Genís, amb el suport de la Regidoria de Festes i els cavalls de La Quaranya
Cercavila d'animals, repartiment de pans, benedicció dels animals i dinar popular.
Festa tradicional catalana que es celebra una missa en honor a Sant Antoni del porquet a l'església de Santa Eulàlia.
Abans hi ha un esmorzar i una cercavila, després, la benedicció dels animals, el repartiment dels panets i el dinar popular.
L'Associació Amics del Cavall va recuperar la festa al 1996.
Organitzadors: Amics del Cavall i Ajuntament
La festa comença a primera hora del matí amb un esmorzar a la plaça del poble, a continuació la benedicció dels animals i tot seguit el recorregut pel casc antic i l'eixample amb l'acompanyament dels grallers de la colla gegantera de Vilanova del Vallès.
La festa acaba amb un dinar de germanor.
El ritus principal que conté la Festa de Sant Antoni Abat consisteix en donar 3 voltes amb els cavalls i altres animals de feina a un espai sagrat per a la comunitat que la celebra i en una direcció especial: el sentit contrari de les agulles del rellotge.
Per això, aquest ritus s'anomena Tres Tombs o també "Passades", "Beneïdes", Passant, etc).
En temps molt reculats aquest espai sagrat al que es donava tres voltes amb els cavalls fou una gran foguera feta amb ramatge verd mentre que d'ençà que el cristianisme s'afiança, els tombs es fan al voltant de l'edifici de l'església dedicada a sant Antoni o, en el seu defecte, a la imatge del sant, des d'on es beneeixen les cavalleries.
Organitzadors: Nosaltres Vilanovins, Carme (645857737, [EMAIL] )
9 h: trobada de cavalls, carruatges i genets amb esmorzar d'escalfament.
12 h: inici del passant dels tres tombs
La festa començarà a les nou del matí al Parc dels Pinetons amb la trobada de cavalls i carruatges, que després d'esmorzar iniciaran el recorregut fins a la Plaça, on es beneiran els cavalls a partir de les dotze.
Per finalitzar l'acte es realitza un dinar conjunt.
Organitzadors: Associació Tres Tombs de La Garriga (c/ calabria, 192)
Nom del nucli: Parc dels Pinetons i plaça del poble
La festa s'inicia al matí amb la concentració de bestiar i carrosses a la plaça.
També hi ha un mercat artesà, esmorzar popular.
Al migdia es fa el recorregut i la benedicció dels animals.
La festa s'acaba amb un dinar multitudinari i ball de fi de festa.
El recorregut del passant del Tres Tombs de 2013 és de 4 quilòmetres sense pujades ni baixades.
La sortida és des de la Plaça Miquel Bosc, passant pel carrer Anna Mogas i el Camí de la Torre.
Continua per l'avinguda Prat de la Riba fins arribar a Can Barri per fer el mateix recorregut de tornada.
És una de les festes més participatives de l'any.
Durant el segle xx s'havia celebrat amb intermitències.
Organitzadors: Associació Amics dels Tres Tombs de Bigues ( [EMAIL] )
Data celebració: 2 de març (2n diumenge de març.
11.00 h – Concentració al C/Església
11.30 h – Benedicció i inici recorregut pels carrers del poble.
En acabar el recorregut hi haun vermut popular a la Plaça Sant Jordi.
Festa on grans cavalls i mules arrosseguen carros carregats de troncs, de palla o de verdures per anar a mercat.
Així, es mantenen vives algunes activitats vinculades a l'agricultura i la ramaderia.
Organitzadors: Amics dels Arriers de La Roca (93 842 43 23, [EMAIL] ) amb la col·laboració l'Ajuntament
Festa que beneeix als animals, el menjar que els alimenta, les persones que els crien, els traginers i les esquelles que s'omplien d'aigua beneïda, a vegades, perquè els animals en beguessin.
Organitzadors: Comissió dels Tres Tombs de Sant Antoni (93 841 62 17)
Data celebració: 7 de gener (Variable segons l'any.
Missa solemme i benedicció, passada dels tres tombs i sopar.
Consta d'una cercavila pels carrers del poble amb la posterior benedicció davant del teatre-auditori de Can Palots.
Durant el recorregut es venen les paperines per la rifa de les cistelles de Sant Antoni amb obsequis cedits pels comerços de Canovelles.
Organitzadors: Comissió Sant Antoni Abat
Gincama eqüestre, Tres tombs i passacarrers, missa i benedicció dels animals, espectacle eqüestre i gimcana, i àpats populars.
Com a singularitat, els ginets fan els tres Tombs al vespre - enlloc de ple dia - al voltant de l'arbre de la plaça Major, després d'un passacarrers pel poble.
Organitzadors: Associació de Cavallistes de la Vall de Lord
Data celebració: 17 de gener (Per Sant Antoni o el cap de setmana següent)
Nom del nucli: Sant Llorenç de Morunys
Municipi: Sant Llorenç de Morunys
Entre els actes que conformen la celebració de sant Antoni Abat guixolenca hi ha el recorregut des Tres Tombs pel centre de la ciutat i benedicció dels animals.
Tres Tombs; benedició dels animals.
Organitzadors: Associació de Sant Antoni Abat i Ajuntament de Sant Feliu de Guíxols
Data celebració: 17 de gener (Aquesta festa no té una data fixa; es fa coincidir amb un diumenge més o menys proper al dia de Sant Antoni Abat)
Municipi: Sant Feliu de Guíxols
La part principal i com a minim curiosa consisteix en la "cursa de les botifarres" es una cursa de cavalls en la que els genets han d'agafar unes botifarres o uns "roscos" de S.Antoni.
Guanya qui mes peces ha aconseguit.
Organitzadors: Ajuntament de Monistrol de Calders i Consorci del Moianès
El primer dia de la Festa es congreguen els veïns al Pla de l'Església -autèntic punt neuràlgic de bona part de la celebració- per iniciar, acompanyats dels animals, els Tres Tombs.
L'itinerari, del qual destaca la volta a la Mola -un dels carrers típics d'Ascó i amb una curiosa forma de ferradura- passa ineludiblement pels carrers de la Vila Closa (Major, Plaça Nova i de Baix), mostra una particularitat, i és que el recorregut varia cada any en funció de la casa del Clavari de l'any anterior, ja que s'ha de passar a recollir la imatge del Sant que ha estat custodiada durant tot l'any per una família del poble.
El seguici dels Tres Tombs està encapçalat pel Clavari, que sosté l'estendard amb la imatge del Sant, i va acompanyat pels seus Majorals.
Tots ells realitzen el recorregut muntats en cavalls, igual que molts dels veïns del poble que porten els seus animals: majoritàriament rucs, matxos i mules, cavalls i gossos.
Tota la comitiva és acompanyada per l'Agrupació Musical.
Després d'haver anat a cercar el Sant a casa del Clavari de l'any anterior, i ja de tornada a la plaça de l'Església, el Mossèn beneeix els animals i els Majorals procedeixen al repartiment del Pa Beneït.
Entre els més grans del poble, alguns d'ells habituals genets de les curses que es realitzen aquests dies, sempre han mantingut la creença que calia que l'animal estigués beneït per poder anar a córrer i perquè no prengués mal la resta de l'any.
La Festa de Sant Antoni d'Ascó es concentra al cap de setmana més proper al 17 de gener i dura quatre dies.
La festa comença amb la recollida de la llenya que els veïns deixen a les portes de les seves cases i que servirà per alimentar la foguera al llarg dels dies de celebració.
També té lloc la Plega (o capta de diners) pels carrers del poble, que abans servia per sufragar les despeses que generava la celebració.
El segon dia destaca pels Tres Tombs i la benedicció dels animals.
A Ascó té la particularitat que són encapçalats pel Clavari i els Majorals, i que en el seu itinerari es passa a cercar la imatge del Sant a casa del Clavari anterior que al llarg de tot l'any l'ha custodiat.
També tenen lloc els oficis solemnes en honor al Sant i la processó amb la que es trasllada la imatge a la casa del nou Clavari, qui convida als qui l'acompanyen a dolços casolans i begudes de la terra.
Aquest mateix dia i els dos següents tenen lloc les corrides de cavalls, matxos i rucs amb els tradicionals premis de galls i cebes i també amb diners en metàl·lic.
La foguera s'ubica al bell mig del Pla de l'Església i és encesa el primer dia de la festa pel Clavari i els Majorals, les Pubilles i les Damisel·les, esdevenint durant els dies de Sant Antoni un element simbòlic de la festa.
Cada dia, a partir de les sis de la tarda i fins ben bé la mitjanit, té lloc al voltant de la foguera la ballada de jotes i sardanes.
També al voltant de la foguera, es celebren els àpats populars i de germanor, que actualment s'acostumen a acompanyar amb algun espectacle d'entreteniment musical o humorístic.
Dels elements que conformen la festa major d'Ascó, mereixen especial menció les corrides del carrer dels Clots i el ball de la jota.
Galls i ceba per als guanyadors (gener 1955).
El mossèn i el clavari invitant als veïns.
Els veïns deixen la llenya al carrer.
Benedicció i repartiment del pa beneït.
Les dones a la corrida de rucs.
Antigament, la Festa dels Traginers de Balsareny també tenia lloc per la festivitat de Sant Antoni, el dia 17 de gener; com a mínim així es troba documentat des de les darreries del segle XIX i fins i tot en recuperar-se la festa, després del forçat parèntesi que va suposar la Guerra Civil, el 17 de gener de 1940.
La població de Balsareny era un lloc de pas obligatori en el camí que comunicava les planes de la Catalunya interior amb les elevacions pirinenques i pre-pirinenques i amb el sud de França, i els traginers utilitzaven aquest camí que voreja el riu Llobregat per passar-hi les mercaderies.
Els jocs, les curses i les competicions que s'hi organitzaven en motiu de la benedicció dels animals degueren ser l'origen del què actualment és la Festa dels Traginers.
Ja a primers del segle XX a la festa s'hi troben presents alguns actes tradicionals que arribaran fins avui, però no serà fins el 1943 quan la festa va agafar l'estructura definitiva amb els seus elements definitoris que conserva encara actualment.
Així, a banda de la missa amb la benedicció dels animals hi trobem la cavalcada, amb el banderer i els dos cordonistes, la correguda (que abans es feia a la carretera i d'ençà del 1964 es fa a la pujada del Castell), el joc de les anelles i el ball de Sant Antoni.
Actualment la festa se celebra cada any el diumenge de Sexagèsima, el diumenge de la setmana abans del Carnaval, per bé que els primers actes lúdics tenen lloc dissabte al vespre i consisteixen en un ball, el correfoc i el cercatasques.
El diumenge, dia central de la celebració, destaquen els actes esmentats relacionats amb la festivitat de Sant Antoni i tot d'activitats paral·leles amb un rerafons històric i folklòric com poden ser la mostra d'eines de pagès, el ferrament i l'esquilada de bestiar i altres antics oficis relacionats amb els animals.
A primera hora s'ofereix la torrada del traginer, i durant tot el matí es pot visitar el mercat, taverna i rebost del traginer.
Cavalcada dels traginers 1940-1950
Curses de cavalls, ases, ponis i mules