projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Els consellers fan una crida a la UE perquè acabi "amb la seva actitud passiva" i lideri "una actuació ràpida i unificada" de tots els actors europeus
El conseller d'Acció Exterior, Relacions Institucionals i Transparència, Bernat Solé, i el conseller de Treball, Afers Socials i Famílies, Chakir El Homrani, han enviat aquest dimecres una carta a la comissària europea d'Interior, Ylva Johansson, recalcant la voluntat de Catalunya de ser " una part activa " en la resposta a la situació de crisi humanitària que viuen les persones refugiades a Europa.
Després del recent incendi al camp de Mória, a l'illa grega de Lesbos, que va deixar 13.000 persones sense sostre, Solé i El Homrani critiquen que l'incident és un " tràgic exemple " de com " massa vegades refugiats i migrants no han estat prou protegits a Europa " malgrat els avisos constants d'organitzacions internacionals i les quotes de reubicació a les quals els estats membres es van comprometre, però mai van materialitzar, el 2015.
En aquest sentit, els consellers defensen que Europa acabi " d'una vegada per totes amb la seva actitud passiva davant d'aquestes tragèdies humanitàries dins les seves fronteres ".
Fa una setmana, la Generalitat ja va oferir-se per acollir un mínim de 120 persones refugiades, entre les quals infants i adolescents sols que es troben actualment a l'illa.
Avui, amb aquesta carta, Solé i El Homrani fan un pas més per reclamar " una actuació ràpida i unificada de tots els actors europeus".
En aquest sentit, els consellers han ratificat la voluntat del Govern de ser " una part activa en la solució d'aquesta crisi ", com demostra el compromís amb l'acollida de refugiats i mesures preses per l'executiu català com ara declarar Catalunya port segur per als vaixells de rescat al Mediterrani.
En la missiva, els dos membres del Govern han recordat a la comissària europea que Catalunya ha exigit al Govern espanyol que compleixi les sentències de diferents tribunals que donen a la Generalitat les competències d'acollida de refugiats, amb els recursos i infraestructura necessària per integrar les persones acollides.
En aquest sentit, Solé i El Homrani posen de relleu el rol dels actors subestatals i les nacions sense estat en la resposta a la crisi humanitària dels refugiats, i defensen que " han de fer un pas endavant " per treballar en xarxa amb tots els actors implicats.
Els consellers demanen a la Comissió Europea i a la seva Direcció General d'Interior que liderin i coordinin " una resposta urgent, solidària i unificada " per prevenir que situacions com el desastre humanitari viscut a Mória es tornin a repetir.
En concret, Solé i El Homrani proposen a Brussel·les que implementi una política d'asil comuna que incorpori com a permanents les operacions de rescat al Mediterrani i que compleixi amb els tractats internacionals sobre drets humans, drets de la infància i el dret al refugi.
La missiva, dirigida a la comissària europea d'Interior, és una nova reacció a l'incendi del camp de Mória, davant del qual la Generalitat ja es va oferir a acollir 120 persones
La Delegació del Govern davant la Unió Europea ha organitzat aquest vespre una sessió virtual per repassar els quinze anys d'història i els reptes futurs de la Fundació puntCAT
Captura de pantalla amb els ponents de la sessió virtual
La Delegació del Govern davant la Unió Europea ha organitzat aquest vespre un esdeveniment virtual per donar a conèixer la tasca de la Fundació puntCAT, una entitat privada, sense ànim de lucre ni filiació política que gestiona el domini.cat des de la seva existència ara fa quinze anys.
El domini.cat va néixer de manera oficial a la 1:04 (hora catalana) del 16 de setembre de l'any 2005 quan l'Internet Coporation for Assigned Names and Numbers (ICANN) va reconèixer la seva existència.
El president de la Fundació, Carles Salvadó, ha descrit el procés que va fer possible l'aprovació d'aquest domini amb les paraules de "treball, coratge, discreció, intel·ligència i diplomàcia".
Una de les singularitats del domini.cat és que no està vinculat a un territori geogràfic amb unes fronteres concretes.
"Representem una comunitat cultural i lingüística; persones connectades que comparteixen sentiments", ha explicat el director de la Fundació, Francesc Giralt.
Aquesta especificitat la recollia precisament al 2015 el diari 'Washington Post' en un article en el que afirmava que el domini.cat és "el millor domini de tots els temps d'internet".
Giralt ha exposat les línies estratègiques de la Fundació: millorar la capacitat tecnològica i digital; vetllar pels drets digitals; i recopilar dades per reforçar la comunitat catalana a internet.
Per assolir els objectius, la Fundació inverteix els ingressos nets que obté dels dominis en educar la ciutadania i el professorat en l'àmbit digital; donar serveis a les petites i mitjanes empreses i els comerços; i potenciar la inclusió social per minimitzar la bretxa digital.
La delegada Serret ha destacat que el cas de la Fundació puntCAT és una bona pràctica per compartir en l'àmbit europeu.
"Amb la vostra feina esteu contribuint a fer possible una de les prioritats de la Unió Europea: la transició digital", ha conclòs Serret.
Fins al 12 d'octubre es pot visitar al Palau Robert de Barcelona l'exposició 'Ànima', la qual dona a conèixer els 15 anys de la Fundació.cat i la tasca que ha portat a terme per fomentar, impulsar i facilitar l'ús del català a internet com a eina de normalització lingüística i com a element indispensable per a seguir reforçant la cultura catalanoparlant a la xarxa.
Una de les línies de treball de la Fundació puntCAT consisteix en empoderar la ciutadania amb les eines digitals, la qual s'alinea amb la prioritat de l'agenda digital de la Comissió Europea
La Comunitat de Treball dels Pirineus (CTP) és una estructura interregional per a la cooperació transfronterera creada el 1983, transformada en consorci el 2005.
La presidència de la CTP és rotatòria i actualment correspon al president de la Generalitat de Catalunya.
El Consorci de la CTP promou projectes impulsats pel conjunt de les institucions membres i que afecten àmbits prioritaris en la política europea.
Entre d'altres objectius, la CTP pretén afavorir els intercanvis entre els territoris i els actors del massís pirinenc i de les fronteres estatals que el travessen, tractant conjuntament les problemàtiques que els afecten, tot buscant solucions comunes als reptes identificats i posant en marxa accions compartides i estructurals d'abast transnacional.
Presidència catalana de la Comunitat de Treball dels Pirineus 2019-2021
Actualment en formen part set institucions membres: el Consell Regional Nova Aquitània, el Govern d'Aragó, la Generalitat de Catalunya, el Govern Basc, el Consell Regional Occitània, el Govern de Navarra i l'Organisme Andorrà de Cooperació Transfronterera.
La presidència de la CTP és rotatòria segons un ordre preestablert, amb una durada de dos anys.
Al Consell Plenari del 28 de novembre del 2019, el president de la Generalitat, el Sr.
Quim Torra i Pla, va assumir-ne la presidència.
A finals del 2021 prendrà el relleu el Govern Basc.
El president de la CTP va designar la delegada territorial del Govern a l'Alt Pirineu i Aran, la Sra.
Rosa Amorós i Capdevila, com a secretària general durant el mandat de la presidència catalana.
Lema de la presidència catalana: "Situar els Pirineus al mapa d'Europa"
D'acord amb l'Estratègia pirinenca 2018-2024, el Pla de treball de la presidència catalana de la CTP 2019-2021 aborda cinc àmbits temàtics: l'acció pel clima; la promoció d'iniciatives i atractivitat; la mobilitat, connectivitat i accessibilitat; la governança de la CTP i la gestió del POCTEFA.
A Irlanda disposeu d'una bona varietat de centres on podeu estudiar anglès.
Per garantir que gaudiu d'un ensenyament adequat, podeu consultar la pàgina de l' Accreditation and Co-ordination of English Language Services (ACELS), que és l'organisme nacional responsable de la supervisió de la qualitat dels centres d'ensenyament de l'anglès a Irlanda.
Podeu cursar estudis a universitats irlandeses fruit dels programes d'intercanvi entre la universitat d'origen i la del país d'acollida o bé matricular-vos a una universitat d'Irlanda.
En el primer cas, serà la facultat catalana l'encarregada de la gestió dels tràmits.
Per la segona opció, haureu de contactar directament amb la institució on voleu matricular-vos per conèixer els requisits d'accés.
Posteriorment, caldrà que envieu la vostra candidatura a l'Oficina Central de Sol·licituds ( Central Applications Office, CAO), encarregada de processar totes les peticions.
Convalidació i reconeixement d'estudis catalans a Irlanda
Les autoritats educatives irlandeses són les responsables de l'homologació dels títols estrangers.
Per això us cal contactar amb la Quality and Qualifications Ireland (QQI).
Generalment, haureu d'acompanyar la vostra petició d'un document d'identitat i de les traduccions jurades dels títols.
Per aquestes traduccions, podeu consultar la web de la Generalitat de Catalunya, on trobareu el registre de professionals de la traducció i interpretació jurades de documents en català i castellà a l'anglès, i viceversa.
Heu de tenir present, a més, que per poder exercir algunes professions a l'estranger, com medicina, arquitectura i infermeria, entre altres, no n'hi ha prou en tenir una titulació, sinó que cal estar també col·legiat i demanar unes homologacions addicionals, que dependran de cada sector.
Convalidació i reconeixement d'estudis irlandesos a Catalunya
Els estudis cursats a Irlanda poden ser convalidats a Catalunya.
A la web del Ministeri d'Educació trobareu tota la informació per a l'homologació i convalidació de títols en general, títols no universitaris i títols universitaris.
El conseller d'Acció Exterior, Relacions Institucionals i Transparència, Ernest Maragall, s'ha reunit aquest dilluns a Brussel·les amb la delegada del Govern davant la Unió Europea, Meritxell Serret.
"Avui la delegada Serret comença a treballar, acaba de prendre possessió del càrrec formalment" ha dit el conseller.
El conseller d'Acció Exterior, Relacions Institucionals i Transparència, Ernest Maragall, ha anunciat aquest dijous la reobertura de les delegacions del Govern a Itàlia, Alemanya, Regne Unit, Suïssa i Estats Units d'Amèrica, i la reactivació de la delegació de Brussel·les.
L'exposició itinerant "La llum de Catalunya.
Un passeig pel talent català", promoguda per la Welcome Talent Society, s'inaugurarà en el marc de la Setmana Catalana a Brussel·les - Sant Jordi 2018 el pròxim 17 d'abril a les 18.00 h a l'Espai Catalunya Europa de la Delegació del Govern davant la Unió Europea (rue de la Loi /Wetstraat, 227).
La inauguració comptarà amb la presència del director general de Difusió, Ignasi Genovès, i de la directora general de Relacions Exteriors, Marina Falcó.
A continuació trobareu els detalls de totes les activitats previstes per celebrar la Setmana Catalana de Brussel·les - Sant Jordi 2018.
Alemanya ha assumit des d'avui, 1 de juliol, la p residència rotatòria del Consell de la Unió Europea que, sota el lema 'Junts per la recuperació europea', ostentarà fins al 31 de desembre de 2020.
El programa de la presidència se centra en sis àmbits:
El principal objectiu de la presidència alemanya és superar la pandèmia de la COVID-19.
Per això, es proposa lluitar contra la propagació del virus, donar suport a la recuperació de l'economia europea i reforçar la cohesió social a Europa.
Alemanya defensa aprovar una actuació conjunta que es basi en la solidaritat europea i els valors comunitaris.
Consulteu el programa de la presidència aquí.
Alemanya és el primer país de l'actual 'trio' format per Alemanya, Portugal i Eslovènia.
Cada 'trio' fixa objectius a llarg termini i prepara una agenda comuna per determinar els temes principals que el Consell tractarà en els pròxims 18 mesos.
La presidència elabora seguidament el programa propi amb les accions concretes a desenvolupar cada semestre.
Consulteu el programa de l'actual 'trio' aquí.
Des del Govern de la Generalitat de Catalunya donem la benvinguda a la presidència d'Alemanya i agraïm la feina feta durant la presidència de Croàcia.
Amb Alemanya s'inicia un nou 'trio' de presidències integrat també per Portugal i Eslovènia
El conseller d'Acció Exterior, Relacions Institucionals i Transparència, Bernat Solé, i la delegada del Govern davant la UE, Meritxell Serret, s'han reunit aquest migdia amb el ministre-president de Flandes, Jan Jambon, en el marc del viatge oficial del conseller a Brussel·les.
Durant la trobada, Solé i Jambon han convingut la voluntat de construir una aliança de territoris europeus per establir un model de gestió més eficient de la COVID-19 i els reptes que se'n desprenen.
En aquest sentit el conseller Solé ha defensat la necessitat de bastir una aliança amb altres territoris europeus, perquè s'ha d'escoltar " la veu important " que ve dels territoris. "
Catalunya vol ser una veu influent i treballar conjuntament per fer arribar aquesta veu a les institucions europees ", ha expressat el conseller.
" És evident que cal un fons de reconstrucció important i immediat per donar solucions a la crisi que estem vivint ", ha defensat Solé i ha afegit que " ho hem de fer des de la proximitat i Catalunya sap perfectament quines són les prioritats ".
Per la seva banda, Jambon ha remarcat que Catalunya i Flandes estan d'acord en reivindicar el rol dels territoris d'Europa en la gestió dels fons per contrarestar la pandèmia: " Els estats membres de vegades han d'afrontar diferents reptes, per aquest motiu creiem que les ajudes d'Europa estarien més ben invertides si es treballa directament al nivell dels territoris en comptes del nivell estatal ".
La trobada entre el conseller i el president de Flandes ha servit també per posar en comú les decisions preses per ambdues administracions per fer front a la COVID-19.
En aquest sentit, Solé ha explicat que " on s'ha optat per un model descentralitzat s'ha gestionat millor la pandèmia, donant una resposta més ajustada a les necessitats de cada indret i actuant d'una manera més ràpida ".
El conseller ha fet referència a l'ús obligatori de la mascareta, una decisió que han aplicat altres comunitats com Andalusia o les Illes Balears i que s'estan plantejant països com el Regne Unit.
En el cas de Flandes, el govern ha reforçat la traçabilitat de la cadena de contagis amb trucades de rastrejadors, a més d'establir un sistema de gestió de nous contagis com a segona línia de defensa davant de possibles rebrots localitzats i un pla d'estimulació econòmica.
Solé i Jambon han estat d'acord en reivindicar que es respectin les competències i necessitats del país a nivell estatal i europeu per tal de ser capaços d'identificar les necessitats més urgents de la societat, prioritzar la salut de les persones i actuar com a governs responsables.
Aquesta ha estat la segona trobada entre el ministre-president Jambon i el Govern català en menys d'un any.
El darrer cop, a finals de novembre de 2019, el president flamenc es va reunir a Barcelona amb el president Quim Torra, l'aleshores conseller d'Acció Exterior, Alfred Bosch, i el conseller de Polítiques Digitals, Jordi Puigneró.
El conseller d'Acció Exterior es reuneix amb el ministre-president de Flandes, Jan Jambon, per reclamar un paper protagonista dels territoris en la gestió de la crisi
Era presidéncia dera CTP es rotatòria segontes un orde preestablit, damb ua durada de dus ans.
Quim Torra i Pla, president dera Generalitat n'assumic era presidéncia.
Eth president dera CTP designèc era delegada territoriau deth Govèrn dera Generalitat en Naut Pirenèu e Aran, Rosa M. Amorós i Capdevila, coma secretària generau pendent eth mandat dera presidéncia catalana.
El conseller d'Acció Exterior, Relacions Institucionals i Transparència, Bernat Solé, i la consellera de Salut, Alba Vergés, s'han reunit aquest migdia de forma telemàtica amb més d'una trentena de representants del cos consular acreditat a Barcelona.
Solé i Vergés han volgut donar un missatge de "confiança i responsabilitat" després de les recomanacions fetes per diversos països aconsellant no viatjar a Catalunya.
Els titulars de Salut i Acció Exterior han recalcat davant dels cònsols que "el Govern català ha actuat des del primer moment posant la salut i la seguretat de les persones al centre de la gestió de la pandèmia".
Concretament, Bernat Solé ha explicat que "sempre actuem amb responsabilitat i transparència cap a la ciutadania, facilitant totes aquelles dades que tenim de la manera més comprensible".
"Vetllem per la seguretat i el futur, i ens en sortirem si actuem tots plegats amb responsabilitat", ha assegurat Solé, que ha defensat que hi ha rebrots a tot arreu i Catalunya no n'és l'excepció.
En referència a les recomanacions fetes per diversos països sobre Catalunya, el conseller d'Acció Exterior ha assegurat als cònsols que "respectem aquestes mesures, però volem posar a la seva disposició tots els elements possibles perquè disposin de la millor informació a l'hora de prendre decisions".
Solé ha demanat als representants del cos consular que "ajudin a informar als seus conciutadans de la situació real que es viu a Catalunya".
Per la seva banda, Alba Vergés ha destacat que "estem enmig de la pandèmia de la COVID-19 i per això a Catalunya es prenen mesures per evitar-ne la propagació", però ha posat en valor "la implicació de la ciutadania i la feina que han fet els serveis públics per tal de combatre la pandèmia".
"No es pot baixar la guàrdia ni existeix risc zero, però s'ha fet una feina de seguiment i control per evitar la propagació del virus", ha assegurat.
Vergés ha presentat als cònsols el pla global de control de la COVID-19, i ha volgut destacar que actualment "l'índex de propagació en les zones que tenien unes dades més preocupants estan millorant i, per tant, podem mostrar-nos optimistes", per després explicar que "això no vol dir que es pugui abaixar la guàrdia, però sí que seguint les mesures de seguretat es pot estar tranquil a Catalunya".
La reunió ha comptat amb representants dels consolats de països com el Regne Unit, França, Països Baixos, Itàlia, Bèlgica, Suïssa, Àustria, Croàcia, Japó o la Xina, i també amb la participació de la secretària d'Acció Exterior i de la Unió Europea, Elisabet Nebreda.
Els dos consellers es reuneixen telemàticament amb més de 30 representants del cos consular arran de les recomanacions de diversos països dels últims dies sobre Catalunya per la seva situació epidemiològica
L' Espai Catalunya Europa, situat a la Delegació del Govern de la Generalitat davant la Unió Europea a Brussel·les (Rue de la Loi / Wetstraat, 227), acollirà, a partir del 9 de setembre i fins al 13 de novembre, l'exposició 'Catalunya: 7,5 milions de futurs'.
L'exposició s'inaugurarà durant la celebració virtual, degut a les restriccions del coronavirus, que organitza la Delegació amb motiu de la Diada Nacional de Catalunya.
En aquest acte, que serà moderat per la delegada Meritxell Serret i es podrà seguir pel canal de YouTube a les 18.30 hores, es vol fer una aproximació a Catalunya amb l'exposició, el concert de 'Carlos Cano en clau de jazz', i amb la gastronomia.
Compartim un territori, unes ciutats, una llengua, una cultura o una manera de ser i de viure.
'Catalunya: 7,5 milions de futurs' és la visió compartida del nostre país a través de les activitats socials, econòmiques o culturals dels catalans i catalanes.
L'exposició és una versió revisada i actualitzada de la mostra que es va presentar originalment al Palau Robert a principis de 2019.
El nou context, a conseqüència de la pandèmia COVID-19, i el fet que estigui dirigida a ciutadans que no viuen a Catalunya han obligat a revisar el fons i la forma de l'exposició, i a buscar que sigui un instrument per donar a conèixer la complexitat geogràfica, sociològica i política del nostre país.
Per a la selecció de continguts de la mostra s'ha tingut en compte el posicionament històricament obert i europeista de la societat catalana.
En aquest sentit, apareixen continguts molt lligats als plantejament actuals de la Unió Europea com l'Agenda 2030, el canvi climàtic, la millora del model de recerca i desenvolupament, la lluita contra les desigualtats socials i la competitivitat econòmica.
L'exposició aborda tots aquests reptes a partir de preguntes bàsiques (qui s'enamora de nosaltres?, com naixem?, on vivim?, com mantenim el català viu?, com llegim?, entre d'altres) i es tanca amb una activitat interactiva que pretén interpel·lar els visitants sobre la seva visió de Catalunya, Europa i el seu futur conjunt.
L'horari de visites de l'exposició ubicada a Brussel·les és de dilluns a dijous de 10 a 14 h i de 15 a 17 h i els divendres de 10 a 15 h.
L'Espai Catalunya Europa està tancat els caps de setmana i els dies festius a Bèlgica.
La mostra, que es va presentar el 2019 al Palau Robert, l'organitza la Direcció General de Difusió del Departament de la Vicepresidència, i d'Economia i Hisenda, i ha estat coordinada pel periodista Quim Torrent.
La mostra s'inaugurarà el 9 de setembre durant la celebració virtual de la Diada Nacional de Catalunya
Al Regne Unit disposeu d'una gran varietat de centres, acadèmies i universitats privades que ofereixen cursos d'anglès.
El British Council és la institució pública britànica dedicada a l'ensenyament de l'anglès tant al Regne Unit com a l'estranger, tot i que els seus preus són força elevats.
Si el vostre pressupost és limitat, és important que tingueu coneixement de l'existència dels cursos ESOL (English for speakers of other languages).
Aquests estan totalment o parcialment subvencionats pel govern del Regne Unit i els fons socials europeus i s'imparteixen a nivell de tot el territori.
Trobareu una multitud de centres que ofereixen aquests cursos a un preu molt reduït.
Ja que els centres o colleges on s'imparteixen aquests cursos són de gestió privada, la seva qualitat pot variar en funció del lloc on es realitzin.
Em termes generals, però, el nivell és molt satisfactori.
En el següent enllaç trobareu un llistat amb tots els centres del Regne Unit que ofereixen aquests cursos:
Si us trobeu a Londres, us recomanem que feu una ullada al web de City Lit, un centre molt ben reconegut, i al de Westminster Adult Education, l'escola oficial d'adults de la City of Westminster.
El Regne Unit ofereix moltes possibilitats per estudiar en diferents centres universitaris.
Si voleu conèixer quines opcions teniu, podeu consultar la web UCAS.
Aquesta és la institució que gestiona les peticions d'estudiants estrangers i els ofereix assessorament a l'hora d'escollir els estudis i centres que més s'adeqüen a les seves necessitats.
És important tenir en compte que la petició d'estudis universitaris al Regne Unit s'ha de fer sempre amb molta antelació, normalment és necessari sol·licitar-ho, com a mínim, un any abans.
La universitat us respondrà dient si us accepta, si no podeu accedir-hi o bé us farà una oferta condicional, per exemple, demanant-vos una acreditació d'un determinat nivell d'anglès, una certa nota al batxillerat, titulacions addicionals, etc.
Convalidació i reconeixement d'estudis catalans al Regne Unit
Al Regne Unit, no hi ha una única institució encarregada de la convalidació i reconeixement de títols cursats a l'estat espanyol.
És per aquest motiu que en cada cas haureu de contactar directament amb la institució que correspongui.
No obstant, per a les equivalències d'estudis podeu consultar la web d' UK NARIC, que és l'única font oficial d'informació al Regne Unit per avaluar els sistemes internacionals d'educació i qualificacions provinents d'altres països.
Per conèixer l'equivalència d'estudis per accedir a la universitat podeu visitar també la web d' UCAS.
Heu de tenir present, a més, que per poder exercir algunes professions al Regne Unit, com medicina, arquitectura i infermeria, entre altres, no n'hi ha prou en tenir una titulació; cal estar també col·legiat i demanar unes homologacions addicionals, que seran diferents a cada sector.
Convalidació i reconeixement d'estudis britànics a Catalunya
Els estudis britànics poden ser convalidats a Catalunya.
A la web del Ministeri d'Educació trobareu tota la informació per a l'homologació i convalidació de títols en general, títols no universitaris i títols universitaris.