Balsareny: la Festa dels Traginers i el Castell
Balsareny és una població situada a la vall del Llobregat, al nord de la comarca del Bages.
El seu nom sembla que prové de les paraules balç i areny.
Tant el castell, origen del poble, com les cases que conformen el nucli de població són situats a la vora d'una balcera que dona al riu Llobregat.
El primer document amb el nom de Balsareny (escrit Balceringia) és carolingi, de l'any 951 (segle X), i d'aquest mateix segle són les primeres esglésies documentades al terme.
És probable que llavors existís ja un petit castell o torre, i que al voltant de l'església de Santa Maria hi havia un petit grup de cases, construïdes per als vassalls dels senyors.
Al segle XII, Balsareny tenia un poblament ben configurat al voltant de les capelles i ermites.
La construcció de la sèquia de Manresa (síquia, en la parla dels balsarenyencs) va començar el 1339, sota el castell.
Va caldre superar l'oposició del bisbe de Vic, propietari d'algunes terres que calia travessar.
Per captar les aigües del Llobregat, on neix la sèquia, es va aixecar l'anomenada resclosa dels Manresans.
El gener de 1714, el sometent del poble, juntament amb 300 homes del coronel Ferrer, va derrotar les tropes felipistes del coronel Palomino, que havien ocupat Balsareny.
Des d'aleshores, les guerres i epidèmies frenen l'augment continuat de la població.
Entre els anys 1779 i 1797 el rector del poble, Roc Garcia de la Enzina, va construir el pont per salvar el Llobregat, la qual cosa va convertir Balsareny en un encreuament de camins: el de Sallent a Berga i el de Cardona a Vic.
El 1835 el castell va ser incendiat per la gent del poble, que hi veia el símbol de l'opressió senyorial.
Tres anys després, la població va patir el setge carlí del sinistre comte d'Espanya.
Després de rebre un fort impuls immigratori, la població va arribar als 1.500 habitants el 1877, xifra que es va mantenir pràcticament inalterable fins al tombant de segle.
En aquesta època hi havia una forta implantació de la vinya, que va arribar a ocupar el 80% de les terres de cultiu, envoltades de parets de vinya i barraques de pedra.
Però la fil·loxera va arribar al poble el 1892 i la implantació d'indústries tèxtils va salvar la situació.
El 1842 ja hi havia una fàbrica de filats de cotó (el Molí), i vint anys després se'n va instal·lar una altra de teixits i filat a Vilafruns.
Al tombant de segle, les empreses tèxtils més importants les van crear a Balsareny el germans Soldevila, creant les colònies tèxtils Soldevila (o de Sant Esteve) i de la Rabeia.
L'embranzida del tèxtil a Balsareny va permetre crear carreteres i fer-hi arribar el ferrocarril (el Carrilet), i també va anar acompanyada d ́un moviment cultural emergent: el 1885 es crea el Centre Catòlic; el 1891, el Centre Instructiu i Recreatiu, i el 1905, el Casino.
La vida política de Balsareny des de la primeria del segle XX fins a la guerra estava força polaritzada, tal com demostra l'existència de dos centres d'esplai i reunió: el Centre Catòlic i el Centre Instructiu i Recreatiu, el primer amb un aire religiós i conservador, i el segon laic i republicà.
El 1934 van començar les prospeccions potàssiques al terme municipal, i el 1948 es produeix l'inici de l'activitat minera.
Passada la guerra civil, l'activitat cultural va iniciar la recuperació el 1945, amb l'aparició d'una colla sardanista, el 1948 amb les representacions dels Pastorets de la Colònia Soldevila.
En aquesta època de postguerra va reinstaurar-se la festa que el gremi de traginers ja organitzava en honor al seu patró, Sant Antoni.
La Festa dels Traginers de Balsareny és una festa que se celebra cada any la setmana abans de Carnaval i homenatja l'antic gremi dels traginers, amb les tradicionals benediccions d'animals, per bé que amb unes característiques pròpies i diferenciades dels típics Tres Tombs.
El 1999 va ser declarada Festa Tradicional d'Interès Nacional per la Generalitat de Catalunya i des del 2010 forma part del Catàleg del Patrimoni Festiu de Catalunya.
A partir dels anys 70, i després d'haver arribat als 4.024 habitants (1970), Balsareny va patir una davallada de població arran de la crisi industrial, sobretot del tèxtil i la mina, quan moltes persones van haver de desplaçar-se a altres pobles veïns a treballar.
En l'actualitat, Balsareny compta amb 3.240 habitants.
(fotografies de la Festa dels Traginers, en aquesta pàgina: Txema Lacunza Nasterra, 2016 / Joan Bajona Pintó, 2014 - http://www.traginersbalsareny.cat )