projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
La població de Catalunya a principis del 2019 és de 7,67 milions de persones.
Catalunya representa el 16 % de la població d'Espanya i el 2,2 % de la zona euro, segons les estimacions de població de l'INE.
Hi ha diferents fonts que mesuren el volum de població: el padró municipal anual (que és la font oficial), les estimacions intercensals i postcensals que elaboren l'Idescat i l'INE, i el cens de població (l'operació estadística demogràfica més exhaustiva, que s'elabora cada deu anys, l'última vegada l'any 2011).
Catalunya té una esperança de vida en néixer molt elevada: 83,3 anys, 1,3 anys més que a la zona euro (82 anys).
De fet, és de les més altes del món, juntament amb Hong Kong, Japó, Itàlia i Espanya.
Destaca especialment l'esperança de vida per a les dones (86,3), mentre que la dels homes és de 80,8 anys.
Com la majoria de països europeus, la població de Catalunya viu un procés d' envelliment, perquè augmenta el pes de la gent gran i disminueix paral·lelament el pes de la gent jove.
Amb tot, l'índex d'envelliment de Catalunya, d'un 121,6 %, és inferior a la mitjana de la zona euro (135,1 %).
El sobreenvelliment, en canvi, és més alt a Catalunya que a la zona euro, en part pel fet de tenir una esperança de vida superior.
El nombre de fills per dona a Catalunya es va situar en valors mínims durant la segona meitat de la dècada dels noranta.
Actualment, aquest indicador de fecunditat continua en valors molt baixos (1,36 segons les dades del 2017), i inferiors a la mitjana de la zona euro (1,56 fills per dona).
Això afecta l'evolució futura de la població.
Per tant, el creixement de la població durant els anys previs a la crisi va ser molt intens a Catalunya.
A principis del 2019 el nombre d'habitants era més de 1,4 milions superior al que hi havia l'any 2000.
Aquest augment s'explica bàsicament pel creixement migratori, que va ser molt intens durant el període 2000-2008, i va continuar sent positiu fins a l'any 2011, tot i l'esclat de la crisi.
A partir del 2011 el saldo migratori net esdevé negatiu, fins al 2015 que torna a créixer.
L'aportació del moviment natural a l'evolució de la població és comparativament poc significativa per la baixa natalitat, fins al punt d'esdevenir negativa el 2018, per primer cop des de 1942.
El creixement del PIB real es pot descompondre en l'aportació de tres components: la productivitat total dels factors, el treball i el capital.
La productivitat total dels factors (PTF) és un indicador d'eficiència que mesura les variacions en la producció no explicades pels factors productius treball i capital.
Aquest és el cas, per exemple, de les millores tecnològiques, dels canvis en l'organització del treball i de les millores del capital humà i del marc institucional.
Durant els tres primers anys de la crisi (2007-2009) l'aportació de la PTF a la variació del PIB va ser negativa, però del 2010 ençà és positiva i superior a la de l'etapa expansiva prèvia a la crisi (0,9 punts percentuals de mitjana anual).
En el període de recuperació entre els anys 2014 i 2018 el PIB va créixer un 3 % de mitjana, gràcies a l'aportació destacada del factor treball (d'1,5 punts de mitjana), l'aportació notable de la PTF (d'1,0 punt de mitjana) i l'aportació més moderada però creixent del capital (de 0,5 punts de mitjana).
La productivitat aparent del treball mostra la relació entre la producció generada i la quantitat de treball laboral emprat.
Durant els anys d'expansió anteriors a la crisi la productivitat aparent del treball per hora treballada va presentar un creixement molt baix, fet que reflectia un patró de creixement de l'economia molt dependent de l'acumulació dels factors productius (el treball i el capital).
Amb l'esclat de la crisi, la productivitat aparent del treball es va accelerar, en un context de destrucció molt intensa de llocs de treball; els anys posteriors ha continuat en valors positius però molt moderats.
L'evolució comparada amb Espanya i les economies europees assenyala un avenç més destacat a Catalunya de la productivitat aparent del treball en el conjunt del període 2000-2018, i en particular des de l'any 2008.
L'evolució any a any de la productivitat aparent del treball permet apreciar la caiguda més pronunciada el 2008, i la posterior recuperació, amb el ritme de creixement més elevat el 2010.
D'ençà llavors l'evolució de la productivitat aparent del treball ha perdut força, en part per la recuperació de l'ocupació, fins a entrar en terreny negatiu el 2018.
Hi ha tres fonts oficials que ofereixen dades macroeconòmiques de Catalunya: l'Institut d'Estadística de Catalunya (Idescat), l'Institut Nacional d'Estadística (INE) i l'Oficina d'Estadística de les Comunitats Europees (Eurostat).
Les dades de l'Idescat estan recollides en els comptes econòmics anuals de Catalunya que s'articulen en el marc input-output de Catalunya 2011.
Aquests comptes inclouen l'estimació del PIB des dels vessants de la demanda, de l'oferta i de les rendes.
Les dades de l'INE provenen de la comptabilitat regional i ofereixen dades comparatives amb altres comunitats autònomes i amb Espanya, però no ofereixen una informació del PIB tan àmplia com la de l'Idescat.
Els valors de les estimacions de l'INE són una mica inferiors als de l'Idescat i han estat objecte d'una revisió estadística l'any 2019 seguint el mandat d'Eurostat (les dades de l'Idescat es revisaran el març del 2020).
Les dades de base del PIB de Catalunya que publica l'Eurostat parteixen de les dades de l'INE.
L'Eurostat és l'organisme que elabora les paritats de poder de compra a partir de les quals es poden obtenir comparacions homogènies de les magnituds econòmiques entre països.
Aquestes paritats es basen en equivalències de capacitat de compra i tenen per objectiu corregir les diferències de nivells de preus.
Per a l'obtenció d'aquestes paritats s'utilitzen els nivells de preus mitjans a escala estatal i, per tant, el càlcul de la conversió d'euros a PPC no té en compte les diferències de preus que hi ha entre les diverses comunitats autònomes.
Segons aquestes dades, corresponents a l'any 2018, el PIB per habitant de Catalunya en PPC és un 7,4 % superior al de la UE-28.
Perspectiva general de l'economia catalana.
Estudi sobre l'evolució financera i principals indicadors que incideixen en la viabilitat de les pensions a Catalunya
Butlletí que recull els principals esdeveniments econòmics i financers de Catalunya, Espanya, la zona euro i les principals economies avançades i emergents.
Articles sobre l'economia catalana i el seu entorn escrits per experts de la Direcció General d'Anàlisi Econòmica.
Números especials de la publicació trimestral 'Nota de Conjuntura Econòmica'
El document presenta algunes recomanacions perquè el nou escenari sorgit arran de la crisi de la COVID-19 no suposi un retrocés en la igualtat de gènere
El document conté la quantificació del salari mínim de referència català i l'estimació de la seva incidència potencial.
El document recull mesures i accions davant els reptes que plantegen les noves modalitats de prestació de serveis.
Publicació trimestral sobre l'evolució de les principals magnituds de l'economia catalana.
Revista que tracta temes de rellevància i actualitat sobre l'economia i el sector públic catalans.
Escenaris macroeconòmics de l'economia catalana.
La col·lecció "Papers de Treball" difon treballs l'objectiu dels quals és l'estudi de la realitat i l'entorn en què es desenvolupa l'economia catalana.
Amb aquesta col·lecció es difonen estudis monogràfics sobre economia catalana, sector públic i finançament.
Articles d'interès apareguts a la premsa
Diversos col·lectius i entitats de juristes voluntaris de tot el territori es coordinen per atendre les persones davant les possibles accions repressives i vulneracions de drets civils i polítics.
Amb aquest objectiu, posen a disposició de la ciutadania el seu equip de juristes, que treballaran per atendre les possibles situacions de violència institucional i afectacions en l'exercici de drets.
A continuació, podeu veure les dades de contacte de cadascun d'aquests col·lectius i entitats.
Es tracta d'una iniciativa viva i, per tant, la informació es pot modificar i ampliar amb la d'altres col·lectius de juristes que configuren la defensa voluntària de drets civils i polítics.
Si pertanyeu a un col·lectiu o entitat que s'hi vol afegir, envieu-nos un correu a l'adreça [EMAIL].
Distribució territorial i dades de contacte dels col·lectius de juristes voluntaris
L' Oficina de Drets Civils i Polítics va voler compartir amb vosaltres, aquest 20 de desembre, la trobada per a entitats, col·lectius i persones afectades per la repressió vinculada al referèndum de l'1 d'octubre del 2017.
La jornada de treball i posada en comú es va dividir en dues parts.
La primera part es va centrar en els aspectes següents:
Durant la segona, oberta a tothom, es va llegir el manifest elaborat durant la jornada de treball.
Les entitats i col·lectius que signen aquest manifest ho fan amb una doble voluntat:
Aprofiten l'ocasió per agrair l'extraordinària solidaritat rebuda.
Dediquen un agraïment especial a les dotzenes de juristes d'arreu del territori que s'han posat a disposició dels denunciants de la violència de l'1 d'octubre i de la resta de vulneracions vinculades a la celebració del referèndum, i en destaquen la gran tasca feta.
És en aquest sentit que fan públiques una sèrie de consideracions.
Malgrat que cada situació requereix un tractament judicial, polític i comunicatiu específic, entenen que és important que es mantingui la visió de conjunt i que no es perdi la perspectiva de la causa comuna.
Per tant, condideren víctimes d'una mateixa ofensiva antidemocràtica i dins d'un mateix cas:
Més d'un any després que es produïssin moltes de les vulneracions dels drets civils i polítics vinculades a la convocatòria de l'1 d'octubre, la gran majoria de fets denunciats encara no han estat jutjats.
A més, moltes de les denúncies que van presentar els ciutadans i ciutadanes que van patir situacions de violència policial l'1 d'octubre de 2017 han estat arxivades perquè no s'ha pogut identificar els agents de la Policia Nacional i Guardia Civil responsables.
És per això que fan una crida a tota la ciutadania i institucions:
Estem treballant per poder-vos oferir informació més àmplia i detallada sobre cadascun dels punts destacats en el mapa.
Malauradament, en aquest cas, no podeu obrir informació gràfica o audiovisual addicional.
Podeu contactar amb l'Oficina si disposeu de material que considereu rellevant, en teniu els drets, i el voleu compartir ( [EMAIL] ).
En aquest apartat es presenten les sèries d'inversió real pressupostada i liquidada dels diferents nivells territorials de l'Administració local de Catalunya des dels anys vuitanta: els ajuntaments, les diputacions i les comarques.
Des del 2002 també es disposa de les xifres pressupostades corresponents a les entitats metropolitanes.
Els imports corresponen a les inversions de l'Administració general i els seus organismes autònoms i, per tant, no s'inclou les inversions realitzades per les empreses públiques dels diferents ens locals ni les d'altres agrupacions d'ens locals (com les mancomunitats).
En aquest apartat es presenta la part de la inversió de l'Estat realitzada per les direccions generals, organismes autònoms i empreses públiques adscrites al Ministeri de Foment cada any.
Per tant, la sèrie que es presenta incorpora els canvis de composició del grup Foment al llarg del període 1986-2013, lligats a canvis de competències ministerials.
Els principals han estat els següents:
La inversió prevista pel grup Foment s'ha construït a partir de la informació continguda en els pressupostos generals de l'Estat de cada any.
La inversió executada pel grup Foment es troba publicada als Anuaris Estadístics del Ministeri de Foment.
Per últim, a partir del 1996 a la inversió liquidada del grup Foment s'ha afegit la de les DG de l'Aigua i de Sostenibilitat de la Costa i el Mar, i les Confederacions Hidrogràfiques amb el nom de "grup Foment ampliat", ja que els Anuaris Estadístics del Ministeri de Foment continuen publicant les inversions d'aquests ens tot i la seva adscripció al Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient.
En aquest apartat es presenten les sèries d'inversió real de l'Estat a Catalunya, tant des del vessant de la inversió pressupostada com de la inversió liquidada.
El percentatge que representa la inversió estatal a Catalunya sobre la del total de comunitats autònomes és un indicador de la política regional implícita en l'assignació territorial de les inversions de l'Estat.
D'una banda, la sèrie pressupostada inclou tant la inversió prevista per l'Estat, els seus organismes autònoms i ens públics i les entitats gestores de la Seguretat Social (sector públic administratiu), com la prevista per les empreses públiques.
Pel que fa a la sèrie d'inversió liquidada, les úniques dades disponibles són les que el Ministeri de Foment publica en els seus anuaris estadístics per tipus d'infraestructures i, per tant, no es disposa de les inversions liquidades per al total del sector públic estatal.
La inversió del grup Foment és indicativa del conjunt de les inversions de l'Estat a Catalunya, atès que representa un 83,1% de la inversió total prevista per a Catalunya per al 2014.
Qualitativament parlant, el tipus d'inversions realitzades pel grup Foment tenen un impacte especial en el teixit productiu.
D'altra banda, arran de l'entrada en vigor de la Llei orgànica 6/2006, de 19 de juliol, de reforma de l'Estatut d'autonomia de Catalunya, la seva disposició addicional tercera estableix que la inversió de l'Estat a Catalunya en infraestructures s'ha d'equiparar a la participació relativa del producte interior brut de Catalunya amb relació al producte interior brut de l'Estat per a un període de set anys.
Es presenten, per tant, els imports de les inversions que donen compliment a aquesta disposició addicional.
Es presenten les dades d'inversió real pressupostades i liquidades per la Generalitat de Catalunya, tant pel sector públic administratiu com pel sector públic empresarial.
En primer lloc, es presenta la informació relativa a la inversió real pressupostada.
Per una banda, se'n mostra l'evolució històrica des de 1980 fins a l'actualitat, tot diferenciant el sector públic administratiu del sector públic empresarial; per altra banda, es presenta la inversió real pressupostada per cada una de les comarques i àmbits del Pla Territorial General (d'ençà l'any 1997).
En segon lloc, es mostra la informació relativa a la inversió real liquidada.
En aquest punt, a més de presentar els quadres d'evolució història i de distribució territorial i per àmbits del Pla Territorial General (ambdós des de l'any 1982), es presenta la distribució sectorial de la inversió liquidada (des de l'any 1996).
Com informació addicional es presenta també la inversió executada per la Generalitat amb mètodes de finançament específics (d'ençà l'any 2003).
Per últim, es recullen les dades relatives a la inversió executada per les universitats públiques de Catalunya (des de l'any 1995), imports no inclosos als quadres anteriors.
Cursos de formació sol·licitats davant la direcció general de Política Financera i Assegurances que compleixen els requisits exigits en l'article 39.1 i la disposició addicional onzena de la Llei 26/2006, de 17 de juliol, de mediació d'assegurances i reassegurances privades, i en la resolució de 18 de febrer de 2011, per a les persones enquadrades en el Grup A d'aquesta resolució:
Anàlisi de la documentació estadística i comptable corresponent a l'any 2018 dels corredors d'assegurances.
Anàlisi de la documentació estadística i comptable corresponent a l'any 2018 dels agents d'assegurances vinculats.
Anàlisi de la documentació estadística i comptable corresponent a l'any 2017 dels corredors d'assegurances.
Anàlisi de la documentació estadística i comptable corresponent a l'any 2017 dels agents d'assegurances vinculats.
Anàlisi de la documentació estadística i comptable corresponent a l'any 2016 dels corredors d'assegurances.
Anàlisi de la documentació estadística i comptable corresponent a l'any 2016 dels agents d'assegurances vinculats.
Indicadors de gestió comercial, financera i d'operacions d'empreses de mediació d'assegurances (2015)
Anàlisi de la documentació estadística i comptable corresponent a l'any 2015 dels corredors d'assegurances.
Anàlisi de la documentació estadística i comptable corresponent a l'any 2015 dels agents d'assegurances vinculats.
Anàlisi de la documentació estadística i comptable corresponent a l'any 2014 dels corredors d'assegurances.
Anàlisi de la documentació estadística i comptable de l'any 2014 corresponent als agents d'assegurances vinculats
Anàlisi de la documentació estadística i comptable corresponent a l'any 2013.
Regula els llibres de registre i el deure d'informació estadística i comptable i de negoci dels mediadors d'assegurances i reassegurances privades
Per motius de seguretat i agilitat, la DEC només es pot tramitar per via telemàtica, mitjançant la plataforma MEDC
de mesures urgents pel qual s'incorporen a l'ordenament jurídic espanyol diverses directives de la Unió Europea en l'àmbit de la contratació pública a determinats sectors; d'assegurances privades; de plans i fons de pensions; de l'àmbit tributari i de litigis fiscals.
pel qual es desplega la Llei 26/2006, de 17 de juliol, de mediació d'assegurances i reassegurances privades en matèria d'informació estadisticocomptable i del negoci, i de competència professional.
de regulació de les competències de la Generalitat en matèria de mediació en assegurances i reassegurances privades.
dels llibres registre i el deure d'informació estadística i comptable i de negoci dels mediadors d'assegurances i reassegurances privades.
Instrucció de 14 de febrer 2019 de la Direcció General de Política Financera, Assegurances i Tresor, sobre l'exempció, per als corredors d'assegurances, del requisit de disposar de capacitat financera que fixa la Llei 26/2006.
Instrucció de 14 de febrer 2019 de la Direcció General de Política Financera, Assegurances i Tresor, sobre l'exempció, per als agents d'assegurances vinculats, del requisit de disposar de capacitat financera que fixa la Llei 26/2006.
Sobre la obligatorietat de la tramesa de l'informe anual del Servei d'Atenció al Client (SAC)
per la qual s'estableixen directrius d'actuació a la Direcció General de Política Financera, Assegurances i Tresor a fi que adopti les mesures i disposicions normatives necessàries per actualitzar la regulació del Registre de mutualitats de previsió social de Catalunya i efectuï, mitjançant la Subdirecció General d'Entitats de Crèdit, Asseguradores i Mediadors i la Inspecció Financera, l'activitat d'ordenació i supervisió, tant en l'àmbit jurídic com en l'econòmic, sobre societats anònimes d'assegurança i reassegurança.
per la qual s'estableixen les normes d'administració i especificacions del registre de pòlisses de les mutualitats de previsió social i altres entitats asseguradores supervisades per la Generalitat de Catalunya.
sobre com s'ha d'aplicar la mesura transitòria sobre les provisions tècniques, prevista en la disposició transitòria segona del Reial decret 1060/2015 (RDOSSEAR).
per la qual s'estableix el model de declaració a trametre per les entitats asseguradores de l'àmbit competencial català quan no estiguin obligades a presentar l'Informe periòdic de supervisió.
per la qual s'estableix la periodicitat amb què s'ha de realitzar l'avaluació interna dels riscos i de la solvència per part de les mutualitats de previsió social i altres entitats asseguradores supervisades per la Generalitat de Catalunya.
per la qual s'estableix el contingut de l'informe sobre la situació financera i de solvència i el contingut de l'informe especial de revisió de la situació financera i de solvència i qui n'és el responsable de l'elaboració, a presentar per les mutualitats de previsió social i altres entitats asseguradores supervisades per la Generalitat de Catalunya.
d'aplicació de la disposició addicional cinquena del Reial decret 1060/2015, de 20 de novembre (RDOSSEAR)
de la Direcció General d'Assegurances i Fons de Pensions, de reconeixement i valoració de contingències, impostos diferits i determinades inversions en entitats de crèdit i asseguradores als efectes del règim especial de solvència.
De denominació dels arxius enviats en el tràmit telemàtic "Presentar la declaració estadisticocomptable anual i informe d'auditoria"
De denominació dels arxius en format xls enviats en el tràmit telemàtic "Presentar la declaració estadisticocomptable"
Estableix el criteri per determinar les mutualitats de previsió social que estan obligades a formular una declaració estadisticocomptable específica de caràcter semestral.
S'adreça a les mutualitats de previsió social que operen en assegurances de vida.
Estableix l'obligatorietat d'incloure la determinació de la xifra dels capitals en risc en el certificat de càlcul de les provisions tècniques que ha de signar un actuari o actuària d'assegurances
Aclareix el concepte "exercici anterior" en relació amb la documentació estadisticocomptable trimestral
En aquest apartat es presenta l'evolució del total de la inversió real prevista pels tres nivells d'administració pública a Catalunya.
La sèrie es presenta en valors absoluts, per càpita i en percentatge sobre el PIB i les dades utilitzades corresponen al capítol d'inversions reals dels pressupostos de cada any dels diferents nivells territorials de l'Administració: l'estatal, l'autonòmic i el local.
És a dir, es presenten les dades de les inversions que es preveuen efectuar directament des de cada àmbit del sector públic.
Tot i que es tracta de previsions i les quantitats consignades no coincideixen amb les que finalment s'acaben executant, les previsions de les inversions són un indicador vàlid de les decisions preses per cada nivell d'Administració sobre els projectes que s'han de realitzar en matèria d'inversions.
És un fons de recursos pressupostaris dotat per part del Departament de la Vicepresidència i d'Economia i Hisenda destinat a co-finançar propostes d'avaluació de polítiques públiques realitzades per part dels departaments i entitats del sector públic de la Generalitat de Catalunya.
Per a l'any 2019 el PROAVA s'ha dotat de 180.000€ i les propostes finalment seleccionades podran estar co-finançades, com a màxim, en 26.000€ o en un 65% del cost de l'avaluació a ser encarregada.
La finalitat del fons és contribuir a la institucionalització i sistematització de la pràctica d'avaluació de polítiques públiques en el conjunt del sector públic de la Generalitat de Catalunya, a fi de facilitar informació rigorosa i objectiva per a la presa de decisions i una major transparència de l'acció pública.
1a part: Presentació i selecció de preguntes d'avaluació
2a part: Selecció de propostes d'avaluació (dins les preguntes d'avaluació seleccionades)
3a part: Transferència de fons del PROAVA, mitjançant transferència de crèdit als corresponents departaments, per a finançar les propostes d'avaluació seleccionades.
4a part: Encàrrec dels serveis d'avaluació, seguiment dels treballs d'avaluació i obtenció dels resultats de les avaluacions
5a Incorporació dels resultats, recomanacions i evidències de les avaluacions en la millora de les polítiques públiques objectes d'avaluació.
Per major detall del funcionament del PROAVA, consultar el document de " Presentació del PROAVA ".
Com a màxim es podran presentar 4 propostes per part de cada agrupació departamental.
Les propostes de les diferents unitats i entitats de l'agrupació les coordinarà i prioritzarà el Gabinet tècnic del corresponent departament d'adscripció.
Aquest darrer podrà enviar a l'Àrea d'avaluació econòmica les propostes prioritzades, essent la data límit el 12 de juliol de 2019.