Salvador Miquel i Estrada és el cap del Servei de Suport a l'Execució Penal dels Serveis Territorials de Justícia a Tarragona i membre de l'equip de coordinació de la CoP 2.0 Justícia Tarragona
Presenta'ns breument la comunitat 2.0 Justícia Tarragona.
La comunitat de pràctica 2.0 Justícia Tarragona està formada per més de 90 persones que actualment treballem als Serveis Territorials de Justícia a Tarragona.
L'estructura organitzativa de la comunitat és la d'un equip de coordinació (director, caps de servei, caps de secció, referent TIC), dos e-moderadors, 25 entusiastes i dos assessors experts en programari i entorns 2.0.
Als Serveis Territorials de Justícia a Tarragona hi ha un grup de persones que estem convençudes que, per prestar de forma més efectiva els serveis que se'ns encomanen, necessitem conèixer-nos més i millor, gestionar la informació de forma més àgil i operativa, compartir coneixement de manera transversal i ecològica, participar activament en els canvis organitzatius i funcionals i treballar amb models de gestió i comunicació més transparents i col·laboratius.
Aquest convenciment va acompanyat d'una tossuda voluntat d'impulsar i fer possibles aquestes bones pràctiques d'eficiència i estalvi en el nostre treball professional, i d'una ferma creença en les tecnologies de la informació i la comunicació -les TIC- com a eines de transformació de les organitzacions, de modernització participativa de l'Administració pública, de rendibilització ecològica del coneixement, d'aprenentatge informal i compartit i d'apoderament professional.
És per això que estem convençuts de la utilitat del desenvolupament d'una mena de plataforma integrada d'escriptori per tenir-ho tot a mà, tot tipus de recursos d'informació, de comunicació, de difusió i de cocreació a l'abast ràpid i senzill dels professionals dels Serveis Territorials de Justícia a Tarragona que potenciï el seu treball col·laboratiu.
El problema que tenim, i que el projecte 2.0 Justícia Tarragona vol solucionar, és que, d'una banda, a part de no disposar d'aquesta plataforma tecnològica o espai web integrat, no tenim tampoc l'hàbit de fer-les servir a la feina perquè, o bé les desconeixem o no les tenim al nostre abast.
L'amic Enric Travesset, referent TIC dels Serveis Territorials i membre de l'equip de coordinació de la CoP, ho clava quan diu que el projecte 2.0 Justícia Tarragona es concep com una capsa d'eines modernes a disposició dels treballadors dels Serveis Territorials de Justícia a Tarragona (flexible i personalitzable), amb la qual treballen amb més eficàcia, rapidesa i comoditat i un cost menor i, consegüentment, se senten més satisfets.
En què va consistir el procés participatiu que vau engegar l'any passat i en quin punt es troba en aquest moment?
El punt de partida del procés participatiu de la CoP va ser l'exploració dels usos, costums i dificultats de les TIC amb els membres de la comunitat.
Del buidatge de continguts i l'anàlisi de les aportacions vam arribar al punt clau, i crític alhora, del projecte: necessitem poder presentar a la comunitat un entorn de prova, un prototip virtual, una demostració pràctica d'aquesta plataforma tecnològica, d'aquesta extranet corporativa dels Serveis Territorials de Justícia a Tarragona.
De què estem parlant quan diem una plataforma tecnològica?
Què és i per què necessitem una extranet als Serveis Territorials de Justícia a Tarragona?
No en tenim prou, amb les actuals prestacions de les intranets i els webs corporatius del Departament de Justícia?
Aquestes i altres preguntes són les que oportunament ens vam plantejar tant el grup de coordinació com el grup d'entusiastes.
I, amb l'inestimable i desinteressat assessorament expert del Marc Garriga i la M. Jesús Salido, el necessari acompanyament i la complicitat de la Sílvia Duque, de la Unitat de Suport Informàtic del Servei de Gestió de Recursos Informàtics i Telecomunicacions, i la Núria Vives, del Servei de Difusió del Gabinet Tècnic, els e-moderadors i l'equip de coordinació vam decidir ajornar el procés participatiu dels entusiastes i de la comunitat, tot esperant poder disposar d'una estratègia clara i definida dels passos a seguir per assegurar-nos una millor comprensió i una major participació per part de tota la comunitat de pràctica.
Així doncs, en els darrers sis mesos, després d'un interessant seminari de treball amb el grup d'entusiastes sobre eines 2.0, el grup de coordinació i els e-moderadors ens hem dedicat a:
• Identificar els àmbits de millora de les TIC als Serveis Territorials de Justícia a Tarragona.
• Definir l'argumentari de presentació i justificació de l'entorn de prova.
• Preparar una narrativa digital de presentació del projecte al Gabinet Tècnic de la Secretaria General.
Aquest ha estat l'itinerari, aquestes les incidències i aquest el punt on ens trobem ara.
En breu iniciarem un nou fòrum obert a tota la comunitat per fer-los partícips de la feina feta i convidar-los que exposin les seves consideracions als documents abans esmentats, tot esperant poder-los mostrar la narrativa digital just després de l'estiu i abans de concertar la presentació amb la cap del Gabinet Tècnic i el secretari general.
Segons l'estudi que vau fer utilitzant l'eina de procés participatiu del programa Compartim, què es valora més i què es valora menys del que ja tenen a la seva disposició els usuaris/àries?
Segons es desprèn del fòrum sobre usos i dificultats de les TIC, les aplicacions informàtiques més ben valorades són les aplicacions específiques corporatives (SIPC, S, Sijj, Siraj, Savry, Spica, Ganes, Winhora, borsa de treball, etc.), les aplicacions generals corporatives Outlook i Microsoft Office, i, de les aplicacions obertes no corporatives, el cercador i els serveis Google.
A banda de les queixes i dificultats expressades, palesem la precarietat de bona part de les estacions de treball i el gran potencial de millora que té el portal ATRI.
I les demandes més contundents i reiterades fan referència justament a la necessitat urgent de renovar el maquinari obsolet, d'oferir càpsules de formació avançada i descentralitzada en eines bàsiques com l'Outlook, i l'accés a tutorials de programaris, tant generals com específics.
Què cal revisar de les eines tecnològiques actuals?
No sé si sóc jo la persona més adequada per contestar-te aquesta pregunta.
En tot cas, des de la CoP hem contrastat, i alhora constatat, que la dispersió de fons i aplicacions, la manca d'actualització d'alguns continguts, el desconeixement dels arbres de continguts, la fredor i la rigidesa d'alguns formats i presentacions, en combinació amb un cert i evident desconeixement o falta de competència en l'ús d'aplicacions i eines 2.0, són temes importants i necessaris que s'han de revisar per assegurar-nos unes bones pràctiques d'ús de les eines tecnològiques que el Departament posa al nostre abast.
En qualsevol cas, pensem que la integració de les noves eines del web 2.0 i el treball col·laboratiu representen un pas endavant molt important que millorarà l'eficiència i la qualitat del treball dels professionals, així com la satisfacció en la realització de la seva tasca.
Hem llegit —i sentit dir— moltes vegades a Alfonso Alcántara (Yoriento) una frase que ens ha fet pensar: "S'aprèn més dels encerts que dels errors".
La trobem escaient perquè es contraposa a aquesta altra, molt arrelada culturalment i que la disciplina de la gestió del coneixement ha contribuït a popularitzar: "Aprèn dels teus errors" (la gestió positiva de l'error, en dirien els cursis).
I la considerem més encertada que aquesta última —Alfonso Alcántara, com a bon psicòleg i orientador, sap que ho és— perquè té fonament científic i implica una de les lleis més consolidades i provades de la psicologia bàsica: la llei del reforç.
Aquesta llei, en la qual recolzen moltes teories psicològiques actuals, assenyala que les conductes s'aprenen per la repetició d'allò que ha anat bé.
Així doncs, les conductes que es mantenen són les que han estat reforçades per estímuls positius.
Es fa evident, per tant, que com a font d'aprenentatge és més potent, per automàtica, la repetició d'allò que ens ha produït benefici: l'encert.
L'error, en canvi, necessita una segona capa, després d'un procés de reflexió (no automàtic), per produir canvis de conducta tan potents com els aconseguits per la via directa del reforç.
Però, ens direu, aquesta llarga introducció sobre l'encert i l'error què té a veure amb els e-moderadors i facilitadors de comunitats de pràctica?
Doncs hi té relació, i més de la que sembla.
Les habilitats de base i competències del moderador
Hem defensat sempre que els e-moderadors, per fer bé la seva feina, havien de comptar amb una sèrie d'habilitats i competències bàsiques.
En una publicació anterior, El treball col·laboratiu a l'Administració, ja vam parlar d'això.
Per resumir, aquí ens referirem a dos tipus d'habilitats:
- Habilitats de relació interpersonal, entre les quals les més importants serien l'escolta, l'empatia, el respecte a les opinions dels altres i la proactivitat combinada amb un lideratge relacional.
- Habilitats tecnològiques, entre d'altres, el coneixement d'entorns tecnològics i la facilitat per moure's entre novetats tech.
A propòsit d'aquestes habilitats, amb el temps hem anat observant que hi ha un element que diferencia els e-moderadors bons i els e-moderadors excel·lents.
En direm, provisionalment, factor X. Aquest factor, difícil de definir, pensem que està relacionat amb la consideració (exposada a l'inici de l'article) de l'encert i del que es fa bé com la base de la millora de l'organització i de les persones que la formen.
O sigui, el factor X com a filtrador/reforçador de mirades positives cap a les persones que constitueixen l'organització.
Es tracta d'una focalització de l'atenció, que els e-moderadors excel·lents són capaços de fer, sobre les fortaleses i el saber i el voler actuar dels participants en la comunitat (en contraposició a la mirada inquisitiva i sancionadora, que anota allò en què s'ha fallat, l'error).
És una manera de conduir la comunitat d'acord amb el que podríem anomenar (adaptant la famosa expressió introduïda per Wittgenstein del gir lingüístic ) el gir apreciatiu.
En què consisteix el gir apreciatiu?
Consisteix en una manera diferent de mirar i de comunicar-se, que permet al col·lectiu professional descobrir un camp de possibilitats que, d'una altra manera, quedarien ocultes per la tendència dels seus membres a focalitzar l'atenció sobre el que falta o el que no funciona bé.
Aquesta mirada apreciativa o estil d'indagació apreciativa s'ha anat aplicant en el camp de l'aprenentatge i el desenvolupament organitzatiu ( Appreciative Inquiry ), i en diferents models d'intervenció i recerca en el camp de la psicologia positiva i la psicologia comunicativa.
Quines són les característiques compartides d'aquesta mirada i aquest model d'intervenció?
La primera i principal característica és l'actitud del facilitador, que podríem definir com de descobriment i de reconeixement del millor de les persones, les organitzacions i els professionals.
Una mirada apreciativa és la que sap explorar i posar en relleu les millors experiències, les millors qualitats, les millors fortaleses i virtuts d'una persona o un col·lectiu i projectar-les cap a la creació de nous aprenentatges i solucions, cap a l'assoliment d'objectius de futur.
En l'àmbit de les organitzacions, David Cooperider ha estat la persona que ha iniciat aquest model d'intervenció que s'ha anomenat Appreciative Inquiry o indagacions apreciatives.
Voldríem destacar alguns trets que ens semblen importants per caracteritzar la mirada apreciativa:
La realitat i la identitat són cocreades en la interacció i la comunicació; per tant, la forma que adopti aquesta interacció configurarà la nostra identitat i la realitat en la qual actuarem.
El coneixement és disseny, ja que qualsevol observació i interrogació és intervenció perquè modifica el que estem observant o intentant canviar.
L'experiència vital sempre desborda els marcs conceptuals o explicatius.
Podem centrar la nostra atenció sobre multitud d'aspectes que, per aquest fet, creixeran i ompliran de noves formes la nostra realitat; és a dir, allò en què focalitzem la nostra atenció creix.
Les organitzacions es converteixen en moltes ocasions en maquinàries que imposen una mirada autolimitadora que desactiva l'energia creativa de les persones que les constitueixen.
Un malbaratament d'energia i un sofriment innecessari i contrari als interessos manifestats d'aquestes mateixes organitzacions.
Les comunitats de pràctica s'han demostrat com una eina eficaç per treballar d'una altra manera, confiant en l'expertesa dels seus membres, actuant col·laborativament per afrontar amb eficàcia qualsevol repte, alliberant tot el potencial de recursos i habilitats que cadascun dels professionals atresora.
I tot plegat redunda en la millora no només d'aquesta pràctica professional, sinó també de la valoració que el professional fa de si mateix i de la seva competència en l'ofici.
D'aquí prové que hi hagi e-moderadors amb unes habilitats innates de potenciació de les fortaleses i els recursos de la seva comunitat, així com d'un estil de comunicació que permet l'expressió de l'expertesa i habilitats dels seus membres.
Els e-moderadors excel·lents són, en molts casos, líders apreciatius naturals, ja que la seva funció justament és la de facilitar que aquesta força creativa i de coneixement tàcit emergeixi partint de la confiança en els recursos i fortaleses dels seus col·legues professionals.
En el joc del poder entre iguals (joc de l'apoderament, en què el meu poder tendeix a fer-se més gran en la mesura que el teu poder és més gran), característic de les comunitats de pràctica i de la figura de l'e-moderador, aquest últim focalitza la conversa de manera que sorgeixi una simfonia de veus que es realcin mútuament, amb la confiança que s'estengui com un procés d'escolta i aprenentatge col·lectiu.
Construir una visió compartida basada en la dinàmica apreciativa requereix una actitud de confiança en el saber de l'altre, però també unes competències indagatòries que facilitin la gestació d'una conversa col·lectiva.
Quines lliçons hem d'aprendre dels e-moderadors apreciatius?
Un e-moderador apreciatiu és un mestre en l'art de no saber, és a dir, en l'art no de donar respostes sinó de formular les preguntes adequades i crear una dinàmica de participació, de manera que tothom se senti integrat i reconegut en la conversa.
Tan important com l'habilitat de fer les preguntes adequades és la d'escoltar i regular la conversa a fi de construir una visió i un pensament col·lectius del qual se sentin cocreadors tots els que hi participen.
La capacitat de fer preguntes és una faceta molt important d'aquests e-moderadors apreciatius.
Si tenen un estil d'interrogació positiu, basat en el descobriment de les fortaleses i recursos, poden conformar noves realitats en què aquestes fortaleses es manifesten i creen un nou valor.
Es pot aprendre a ser un e-moderador apreciatiu?
No només se'n pot aprendre, sinó que diríem que és essencial fer-ho.
Aquest aprenentatge és possible perquè ja hi ha un cos de coneixements i metodologies desenvolupats a aquest efecte, el qual, tanmateix, hauria d'incrementar-se amb les aportacions dels e-moderadors apreciatius.
Perquè precisament la seva reflexió sobre les pròpies experiències i el propi potencial és el millor camí per a la construcció d'un bagatge facilitador de la moderació apreciativa.
Espais de gestió del coneixement.
Sessió 6: Eines bàsiques i provades per ser més eficients, per al treball col·laboratiu i per exposar resultats
Dos torns: 30 de setembre i 1 d'octubre de 2013, de 15.45 a 19 h
Inscripció: fins al 22 de setembre inclòs
Programa d'acompanyament de grups de treball del Departament de Justícia
Enguany el programa Compartim posa en marxa un programa d'assessorament per a grups de treball del Departament de Justícia.
Basat en les metodologies col·laboratives, s'articula en sessions "a mida" segons cada context i cada projecte per tal d'optimitzar el treball en equip i treure'n el coneixement inherent a les persones que componen l'organització.
Programa de transferència de coneixements: el programa Compartim com a model per al treball col·laboratiu
Des del 2011, el programa Compartim imparteix sessions de transferència de coneixements i bones pràctiques cap a altres institucions interessades a desenvolupar projectes de gestió de coneixement i xarxa de treball de comunitats.
El programa ja fa dos anys que difon el model Compartim en administracions i altres entitats públiques i privades; locals, estatals i internacionals, amb èxit i moltes perspectives de futur.
Us avancem les dates de les jornades de bones pràctiques de les diferents comunitats del programa Compartim al segon semestre de 2013.
Programa de formació general del CEJFE per al personal del Departament de Justícia
Inscripcions fins al 21 de juliol
- Materials de la IV Jornada sobre TIC i presó: Experiències socioeducatives amb relats digitals (6 de juny de 2013)
El desenvolupament d'Internet i la generalització del seu ús han afavorit el sorgiment de noves dinàmiques de comunicació i interacció.
El propòsit d'aquest llibre és intentar aconseguir que també les administracions públiques treballin en xarxa i que esdevinguin serveis a la ciutadania més eficients i receptius.
Els autors, grans experts en la matèria, repassen tots els elements del lideratge des de múltiples prismes.
Aprofundeixen en la vinculació del bon lideratge amb la qualitat humana i els valors, i també aborden la formació dels líders.
TwDocs és un servei gratuït i molt còmode d'usar que ens permet exportar la nostra activitat a Twitter en qualsevol d'aquests formats: PDF, DOC, XML, CSV, TXT, XLS o HTML.
Concretament, ens permet descarregar-nos els darrers tuits publicats (nostres o de comptes que seguim), obtenir una relació dels tuits que marquem com a favorits, obtenir un informe amb les mencions que hem tingut, exportar els missatges directes (DM) que rebem o enviem i, a més, fer cerques a Twitter basades en algun terme, el perfil, els tuits favorits d'algú o els cops que es va esmentar un perfil determinat, i desar-les en un fitxer editable.
Hi ha altres eines per desar la nostra activitat a Twitter; de fet, la mateixa xarxa social ofereix el servei El teu arxiu de Twitter, que exporta tot el contingut del nostre compte en un arxiu comprimit, en format CSV o bé en un format similar a la interfície de Twitter accessible mitjançant navegador web.