projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Mitjançant el Decret 287/2004, d'11 de maig, es va suspendre temporalment la tramitació i l'aprovació dels programes d'orientació per als equipaments comercials a què es refereix l'apartat e) del punt 2 de l'article 8 del Decret 211/2001, de 24 de juliol, pel qual s'aprova el Pla territorial sectorial d'equipaments comercials (PTSEC), com a mesura destinada a facilitar els treballs de la preceptiva revisió d'aquest Pla.
L'apartat 1 de l'article únic del Decret esmentat estableix que la suspensió tindrà un termini màxim de vuit mesos, prorrogables per altres quatre mesos, i a l'apartat 2 es preveu que s'aixequi la suspensió automàticament en el supòsit que el nou Pla territorial sectorial d'equipaments comercials entri en vigor abans de finalitzar el termini.
Atès que, tot i trobar-se en una fase avançada d'elaboració, no han culminat encara els treballs de revisió del Pla, es fa necessari acollir-se a la previsió de la pròrroga referida de quatre mesos més, per tal d'evitar la distorsió que podria suposar, en aquests moments, la tramitació dels programes d'orientació comercial objecte de la suspensió.
Per això, de conformitat amb el que estableixen les disposicions vigents, a proposta del conseller de Comerç, Turisme i Consum i d'acord amb el Govern,
Es prorroga durant quatre mesos més la suspensió de la tramitació i l'aprovació dels programes d'orientació per als equipaments comercials que s'acullin a l'excepció que preveu l'apartat e) del punt 2 de l'article 8 del Decret 211/2001, de 24 de juliol, pel que s'aprova el Pla territorial sectorial d'equipaments comercials.
Barcelona, 28 de desembre de 2004
Règim regulador dels enllumenats
Característiques de les instal·lacions i els aparells d'enllumenament
Règim estacional i horari d'usos de l'enllumenat
Obligacions de les administracions públiques
Règim d'intervenció de l'Administració ambiental
Criteris per a la contractació administrativa
Construccions finançades amb fons públics
Règim sancionador i potestat d'inspecció i control
Multes coercitives i reparació dels danys
Disposició Final Primera - Disposició Final Setena
Un cop ferm en via administrativa el projecte de reparcel·lació s'ha de posar a disposició dels titulars del dret de reallotjament l'habitatge de substitució o l'habitatge d'allotjament transitori.
El titular del dret de reallotjament té el termini d'un mes per traslladar-se a l'habitatge de substitució des que l'obligat li posi a disposició, transcorregut el qual ha de lliurar la possessió material de l'habitatge afectat.
Es considerarà que el titular renuncia al seu dret de reallotjament tant si ho fa de forma expressa, com si dins del termini d'audiència previst en l'article anterior no sol·licita el reconeixement d'aquest dret.
En aquest cas, les persones ocupants tenen dret a percebre la compensació pel seu dret i les indemnitzacions per a l'extinció dels drets que corresponguin d'acord amb la Llei d'urbanisme i aquest Reglament.
219 nonies.1 L'aprovació inicial del projecte de reparcel·lació ha de ser notificada a totes les persones ocupants dels habitatges afectats per l'actuació, atorgant-los un tràmit d'audiència pel mateix període d'informació pública als efectes que, si són ocupants legals amb residència habitual en l'habitatge afectat que reuneixen els requisits necessaris, procedeixin a sol·licitar el reconeixement fefaent del dret de reallotjament o a renunciar al seu exercici.
219 nonies.2 La notificació a què fa referència l'apartat 1:a) Ha d'especificar que és en aquest tràmit d'audiència en el qual és procedent sol·licitar el reconeixement del dret de reallotjament o renunciar al seu exercici i ha d'incloure l'advertiment de les conseqüències en cas de no fer-ho.
b) Ha de fer esment als requisits legals necessaris per ser titular del dret de reallotjament, amb especificació de la data concreta en què l'habitatge havia de constituir la residència habitual d'acord amb l'article 219.1.c).
c) Ha de requerir l'aportació, dintre del termini d'audiència, del títol que legitimi l'ocupació i qualsevol altra documentació que acrediti el compliment dels requisits a què fa referència l'apartat b).
d) Ha d'informar de les condicions i característiques del dret de reallotjament.
El reconeixement del dret de reallotjament és independent del dret a percebre la indemnització que correspongui, si s'escau, per l'extinció dels drets preexistents, sens perjudici de la incidència que el reconeixement del dret de reallotjament pugui tenir en la determinació de la indemnització que correspongui per l'extinció dels drets afectats.
Quan el reallotjament es produeix en règim de propietat o altres drets reals, l'administració actuant, amb l'acord previ amb la persona ocupant legal, pot retenir les indemnitzacions a percebre com a pagament a compte per a l'adquisició de l'habitatge de substitució en el que es fa efectiu el dret de reallotjament.
219 sexies.1 L'adjudicació dels habitatges de substitució en alguna de les tipologies d'habitatge amb protecció oficial es produeix en les condicions de preu, per a la venda o per al lloguer, i altres condicions que estableix la normativa en matèria d'habitatge.
219 sexies.2 En el cas que la persona titular del dret de reallotjament ho sigui en virtut de títol de propietat o d'un altre dret real, l'adjudicació es produeix pel mateix títol, llevat que sobre la finca concorrin altres persones no titulars del dret de reallotjament que siguin copropietàries de la finca o titulars d'un dret real.
En aquest darrer cas la persona propietària titular del dret de reallotjament té la doble opció d'accedir al reallotjament en règim de propietat o en règim de lloguer en les condicions que estableix la normativa en matèria d'habitatge.
219 sexies.3 Quan l'ocupació té lloc en virtut d'un dret d'arrendament o un altre dret personal d'ús de l'habitatge, el reallotjament es produeix en virtut del mateix dret, amb una durada coincident amb el termini que restes de vigència del seu títol originari i en les condicions de renda que estableix la normativa en matèria d'habitatge.
A l'efecte del termini de durada del reallotjament en virtut de títols de caràcter personal, no es té en compte el termini d'allotjament transitori.
219 sexies.4 El que estableixen els apartats 2 i 3 s'entén sense perjudici de la possibilitat que, per acord entre les parts, s'estableixin altres condicions o títols per fer efectiu el dret de reallotjament.
Els habitatges de substitució han de complir les condicions següents:
a) Han de tenir la superfície adequada a les necessitats dels titulars del dret de reallotjament, dins dels límits de superfície propis de la legislació sobre habitatges de protecció pública.
b) Poden ser de nova construcció o de segona mà en condicions d'ús immediat.
c) Han de trobar-se en el mateix àmbit d'actuació, llevat que no sigui possible per raó de les tipologies edificatòries o dels usos previstos o, excepcionalment, per altres causes degudament justificades.
En aquests casos, regeix el criteri de major proximitat a la ubicació originària.
219 quater.1 Per fer efectiu el dret de reallotjament cal oferir un habitatge de substitució per cada un dels habitatges originaris afectats per l'actuació d'acord amb el que estableixen els articles següents d'aquesta secció.
219 quater.2 En el supòsit que no es pugui realitzar directament el reallotjament definitiu per no disposar dels habitatges de substitució en el moment d'ocupació física de l'habitatge afectat, les persones titulars del dret de reallotjament tenen dret a l'allotjament transitori, o al seu equivalent econòmic, mentre no es faci efectiu el reallotjament definitiu.
L'allotjament transitori s'ha de realitzar en un habitatge de reallotjament transitori que, en tot cas, ha de ser adequat a les necessitats del titular del dret de reallotjament o, com a mínim, amb condicions similars a les de l'habitatge afectat.
Si l'immoble destinat a fer efectiu l'allotjament transitori s'ocupa en règim de lloguer, el subjecte obligat a fer efectiu el dret de reallotjament ha de satisfer l'import íntegre de la renda, així com les despeses de trasllat de domicili i les altes d'aquells serveis i subministraments necessaris que ja existissin en l'habitatge afectat.
219 quater.3 El subjecte obligat a fer efectiu el dret de reallotjament, amb caràcter general, està obligat a materialitzar el reallotjament de la persona afectada per una actuació urbanística en un habitatge amb protecció oficial de la tipologia específica que, pels afectats urbanístics, estableix la normativa en matèria d'habitatge.
Aquesta tipologia és computable als efectes de la reserva mínima del 10% que preveu l'article 57.3 de la Llei d'urbanisme i de la reserva mínima addicional del 10% del sostre residencial de nova implantació que estableix la disposició addicional dinovena de la Llei d'urbanisme.
219 quater.4 El subjecte obligat a fer efectiu el dret de reallotjament en supòsits de mutu acord pot materialitzar el reallotjament de l'afectat:a) En un habitatge amb protecció oficial de qualsevol de les altres tipologies d'habitatge amb protecció oficial.
En aquest supòsit, els habitatges poden formar part de les reserves mínimes d'habitatges amb protecció oficial del sector que estableix la legislació urbanística.
b) En un habitatge lliure, sempre que la valoració de l'habitatge afectat superi el preu màxim de venda de l'habitatge de substitució aplicant el mòdul corresponent a la tipologia específica que, pels afectats urbanístics, estableix la normativa en matèria d'habitatge.
L'obligació de fer efectiu el dret de reallotjament de les persones ocupants legals d'habitatges que reuneixin els requisits de l'article 219 correspon:
a) En el sistema d'actuació urbanística per reparcel·lació, a la comunitat reparcel·latòria, al propietari o propietària únics, a la comunitat de béns que formuli reparcel·lació de comú acord o, si s'escau, al concessionari de la gestió urbanística integrada.
b) En el sistema d'actuació urbanística per expropiació, o en cas de gestió urbanística aïllada, mitjançant expropiació o ocupació directa, a l'administració actuant o, en el cas que així es determini, a la persona beneficiària de l'expropiació.
52.3 La implantació d'estacions de subministrament de carburants i de prestació d'altres serveis de la xarxa viària requereix, amb caràcter previ a l'obtenció de la llicència urbanística municipal, o bé l'aprovació d'un pla especial urbanístic que estableixi l'ordenació i les condicions d'implantació de la indicada actuació, o bé l'aprovació del corresponent projecte d'acord amb el procediment previst en l'article 48 de la Llei d'urbanisme i en l'article 57 d'aquest Reglament.
L'opció entre un o altre procediment correspon a la persona interessada, llevat que el planejament urbanístic general exigeixi l'aprovació del pla especial urbanístic.
De les Urbanitzacions d'iniciativa particular.Noves urbanitzacions en sòl urbanitzable
De les obligacions, càrregues i compromisos
De la llicència de parcel·lació
Dels expedients de suspensió d'actuacions i de suspensió ianul·lació d'actes administratius
De la restauració de la realitat física alterada otransformada
De l'esgotament de l'aprofitament urbanístic de les finques
De l'exigència de la llicència de parcel·lació
De les mesures de garantia en matèria de disciplinaurbanística
Registre de Fiances dels Contractes de Lloguer de Finques Urbanes
Dipòsit de fiances de contractes de lloguer
Dipòsit de fiances de contractes de subministraments i serveis
Destinació de l'import de les fiances
Recàrrecs per dipòsits de fiances fora de termini
a) La situació de la finca arrendada, que ha d'incloure l'adreça postal, la titularitat, la referència cadastral, l'any de construcció, l'any i el tipus de reforma si s'escau, la superfície construïda d'ús privatiu per usos, la cèdula d'habitabilitat i el certificat d'eficiència energètica.
b) La identificació de les parts contractants, que ha d'incloure els domicilis respectius a l'efecte de practicar les notificacions.
c) Les característiques del contracte, que ha d'incloure la data de formalització, la durada, la renda, el sistema d'actualització de la renda, les garanties addicionals a la fiança, el pagament dels subministres bàsics i si es lloga moblada o no.
d) L'import de la fiança i la data de dipòsit.
e) Les altres dades que, per a elaborar l'Índex de referència de preus de lloguer d'habitatges, es determinin per ordre del conseller o consellera del departament competent en matèria d'habitatge.
Els òrgans competents per a imposar les sancions són els següents:
a) Fins a 150.000 euros, el director o directora de l'Institut Català del Sòl.
b) De 150.000 euros fins a 300.000 euros, el conseller o consellera competent en matèria de territori i sostenibilitat.
c) Per a les sancions superiors a 300.000 euros, el Govern de la Generalitat.
L'article 10.j) de la Llei 15/1990, de 9 de juliol, d'ordenació sanitària de Catalunya, estableix que correspon al Departament de Salut la competència per aprovar els preus i les tarifes per a la prestació i la concertació de serveis, així com la seva modificació i revisió.
Els contractes administratius per a la gestió dels serveis de litotrípsia actualment vigents estableixen que en cas de pròrroga les tarifes es podran actualitzar en funció de l'actualització de les tarifes màximes que estableixi l'ordre corresponent del Departament de Salut.
Per tot això, a proposta del Consell de Direcció del Servei Català de la Salut, i d'acord amb el que preveu l'article 10.j) de la Llei 15/1990, de 9 de juliol, d'ordenació sanitària de Catalunya,
S'estableix en 1.108,04 euros la tarifa màxima dels serveis de litotrípsia que contracti el Servei Català de la Salut per a l'any 2013.
L'any 2013 les tarifes dels contractes administratius adjudicats pel Servei Català de la Salut per a la prestació dels serveis de litotrípsia s'actualitzaran en el mateix percentatge de variació existent entre les tarifes màximes vigents a 31 de desembre de 2012 i les tarifes màximes aprovades en aquesta Ordre.
Les tarifes màximes que fixa aquesta Ordre són aplicables des de l'1 de gener de 2013.
L'actualització de preus a què fa referència la disposició addicional única és aplicable a partir de la data en què, d'acord amb la normativa vigent i els contractes subscrits, sigui aplicable la revisió de preus.
Poden ésser objecte de nota marginal a la inscripció de la finca o finques hipotecàries corresponents al terreny o terrenys sobre els quals es projecti l'obra o la instal·lació les condicions imposades en la concessió de llicències d'obres, a l'empara del que estableixen els articles 39, 40, 41, 42 i 43 del Reglament de Gestió.
La nota s'ha de prendre en virtut de certificació de l'acord municipal de concessió de llicència, acompanyada d'instància signada pel titular registral dels terrenys, la firma del qual cal que sigui legitimada notarialment.
En la sol·licitud s'ha de descriure la finca, conforme al que disposa la legislació hipotecària, i s'hi han de fer constar les circumstàncies d'identificació registral d'aquesta.
A la nota es faran constar la concessió de la llicència, referència al número de l'expedient administratiu corresponent i, si figurés en la certificació, referència a la modalitat de condicions o compromisos imposats i als preceptes legals o reglamentaris que es demanin.
La nota marginal caducarà amb el transcurs de quatre anys i podrà ésser cancel·lada abans, en virtut de certificació d'acord municipal adoptat pel mateix òrgan competent per a la concessió de la llicència.
La nota marginal té efectes de simple publicitat i no constituirà cap impediment perquè es registrin actes o contractes susceptibles d'inscripció sobre els terrenys objectes de la llicència.
Les obligacions resultants de la imposició de sancions per conclusió, mitjançant actes definitius d'expedients sancionadors o del pagament de quantitats a favor de l'Administració actuant imposada en expedients d'execució subsidiària podran ser objecte d'anotació preventiva d'embargament a favor de l'Administració actuant, a l'efecte del qual els òrgans als que es refereix l'article 60.1.a) i b) d'aquest Reglament, hauran d'incoar el corresponent expedient per via de constrenyiment mitjançant els òrgans competents de l'Administració, per ordenar anotacions a favor d'Hisenda.
Quant al títol, efectes i formes de practicar l'anotació, s'haurà d'aplicar el que disposa la legislació hipotecària i la legislació sobre les anotacions d'embargament per dèbits a Hisenda Pública.
Aquestes anotacions d'embargament podran ordenar-se sobre qualsevol bé que formi part de patrimoni del deutor.
Igualment, pot ésser objecte d'anotació l'ordre d'execució forçosa dimanant d'un expedient d'execució subsidiària de les obres d'urbanització o de les necessàries per a la seva conservació, a fi de donar publicitat a la situació administrativa en què es troba la finca i de garantir a l'Administració la possibilitat de l'ocupació de la finca davant d'accions del titular registral, basades en el procediment interdictal ordinari o en l'específic que preveu l'article 1 de la Llei Hipotecària.
Serà aplicable el que estableix l'article 60, apartats 1 i 2 d'aquest Reglament.
Caldrà que en el títol consti la referència a l'expedient que motiva l'ordre d'execució forçosa i a les obres d'execució subsidiària que en constitueixen l'objecte, la circumstància que l'acte administratiu té el caràcter de definitiu i d'executiu i la circumstància que el titular o titulars registrals han estat citats i escoltats en l'expedient i que els ha estat notificat l'acord d'anotar l'ordre d'execució.
L'anotació a què fa referència aquest apartat s'estendrà amb la restricció d'excloure'n dels efectes la garantia registral del cobrament de quantitats resultants de l'execució subsidiària o de les imposicions de sancions, en els mateixos termes que assenyala l'article 60.6 d'aquest Reglament.
Tot això sens perjudici que, per a les garanties d'aquestes quantitats, es pugui prendre l'anotació corresponent, bé per aplicació de les disposicions contingudes en el Reglament de Recaptació, en relació amb la via de constrenyiment o conforme amb el que assenyala l'article 62.1 d'aquest Reglament sobre conclusió d'expedients de disciplina.
La finca anotable serà únicament aquella en la qual s'estigui produint l'actuació que hagi estat objecte de l'expedient.
Per a la pràctica d'aquesta anotació serà requisit indispensable que en el títol que la motiva consti que el titular o titulars registrals de la finca que en sigui objecte han estat citats i escoltats en l'expedient i que els ha estat notificat l'acord d'anotar preventivament la mesura de què es tracti.
Els efectes de l'anotació tenen el caràcter de simple publicitat, davant qualsevol interessat, de la situació administrativa que afecta les superfícies o les edificacions que integren una finca hipotecària determinada.
Aquesta anotació no comporta cap limitació per al tràfic civil, ni per a l'accés al Registre de la Propietat dels actes o contractes que, amb transcendència real, es produeixin respecte a aquesta finca.
Quant a caducitat, efectes, requisits i formes de practicar les anotacions preventives, s'haurà d'aplicar el que disposa la legislació hipotecària.
Per aplicació de l'article 221 de la Llei del Sòl on s'estableix la subjecció a la legislació hipotecària dels assentaments que es practiquin a la seva empara, les anotacions preventives d'iniciació d'expedients de disciplina s'entendran amb el benentès que els seus efectes no abastaran les possibles sancions econòmiques resultants de l'expedient.
La garantia de les susdites sancions es constituirà quan l'expedient d'infracció estigui conclòs mitjançant l'anotació d'embargament a què fa referència l'apartat 1 de l'article 62 d'aquest Reglament contra qualsevol finca o dret de l'infractor.
- La protocol·lització pel Notari del Plànol a què fa referència l'apartat 2 de l'article 55 d'aquest Reglament i el seu arxiu per part del Registrador de la Propietat, s'entendrà que és suficient perquè tots dos considerin que ha estat aportada la llicència respecte a fraccionaments ulteriors que s'hi acomodin.
Sempre s'entendrà que existeix acomodació en les circumstàncies descriptives de les noves finques respecte a la descripció gràfica que es faci en plànol, encara que hi hagi diferències en l'extensió superficial que no ultrapassin els tres per cent.
- A petició de l'Administració, el Registrador de la Propietat lliurarà a l'Ajuntament competent i, si s'escau, als òrgans competents de la Generalitat, nota simple informativa de les inscripcions practicades amb la nota a què fa referència l'apartat 3 de l'article anterior.
El contingut de la nota simple informativa, s'acomodarà al que sol·liciti l'Administració.
D'igual manera, i en virtut de sol·licitud expressa i determinada, expedirà certificació literal o en relació respecte a assentaments o de documents arxivats en el Registre.
Presentada l'escriptura en el Registre de la Propietat, el Registrador, a la vista de les circumstàncies de la finca o finques resultants de la divisió o segregació o, si s'escau, del nombre de segregacions de la mateixa matriu, o de les característiques de l'escriptura d'alienació o de constitució de societats o associacions, advertirà al que ho sol·liciti de la necessitat d'aportació de llicència sota qualssevol dels mitjans a què es refereix l'apartat 2 de l'article precedent, tret del cas que aquesta aportació resulti del mateix títol presentat en els termes previstos en els apartats 3 i 4 de l'article precedent.
Si s'aportés la llicència o la certificació de què és innecessària, el Registrador de la Propietat practicarà la inscripció i arxivarà, si s'escau, la certificació o el Plànol diligenciat de què es tracti.
Si no s'aportés la llicència o si les condicions de la nova finca no s'ajustessin al seu contingut, es posarà nota al marge de la inscripció practicada, en la qual es faran constar l'una o l'altra circumstància.
Aquesta nota serà cancel·lada per l'aportació de la llicència, per concessió, si s'escau, de llicència de nou contingut; per aportació de certificat d'innecessitat de llicència o, en tot cas, per caducitat quan hagin passat quatre anys de la data en què es va practicar.
La llicència es pot justificar mitjançant còpia del plànol parcel·lari, en la qual s'expressi per diligència del secretari de l'Ajuntament, que és reproducció fidel i exacta del que figura en l'expedient de parcel·lació del qual es tracti, així com la data de concessió.
Si s'aporta còpia del plànol, el Notari la incorporarà a la primera escriptura que autoritzi referent a alguna de les parcel·les contingudes en aquest, i ho detallarà en les escriptures restants.
Si resulta del Plànol que el lot corresponent a la nova finca és indivisible, ho farà constar així.
Si s'aporta una certificació de l'acord municipal de concessió de llicència, aquesta certificació s'incorporarà a la matriu per testimoniar-ne les còpies.
De la mateixa manera es procedirà si s'aporta certificació municipal acreditativa de la innecessitat de la llicència.
Si s'aporta certificació municipal de la improcedència de la parcel·lació a què fa referència l'escriptura, se'n detallarà el contingut a l'apartat corresponent a la situació urbanística de la finca.
També es farà constar en aquest apartat la circumstància que no s'aporta certificació de cap mena.
El Notari, en l'apartat corresponent a la situació urbanística de la finca, farà els advertiments que calgui sobre les responsabilitats de tota mena en què puguin incòrrer els atorgants, per manca de llicències urbanístiques adequades per a l'actuació que pretenguin sobre els terrenys corresponents a les finques objecte de l'instrument públic.