La cogeneració no és elegible d'acord amb el punt 6 de l'annex IV a les bases reguladores del RD 263/2019.
Els projectes de solar fotovoltaica i eòlica queden descartats per què no redueixen el consum d'energia final.
A més totes les actuacions a realitzar en les industries han de reduir emissions de CO2, per lo que els autoconsums d'energia elèctrica produïda no acompleix aquesta premissa.
En el cas del biogàs cal fer el balanç de CO2 respecte al combustible utilitzat i sempre que el biogàs es produeixi dins la indústria.
Respecte la resta d'energies renovables només seran elegibles les actuacions que compleixin amb la proporció economico-energètica màxim admissible de 14.379 euros (inversió elegible / tep (estalvi d'energia final en un any).
En les bases reguladores es parla de reducció de consum d'energia final o d'estalvi d'energia final, ja que és l'energia mesurada pel subministrador per a facturar-la al consumidor.
Per tant, és l'energia de la qual tenim dades de consum.
Es diu energia final per a diferenciar-la de l'energia primària, o energia necessària abans de la seva transformació, doncs aquesta inclou les pèrdues en aquest procés.
Donat el caràcter incentivador de les ajudes, les actuacions no es podran haver iniciat amb anterioritat a la data de registre de la sol·licitud de l'ajut.
A aquests efectes, s'entén per «inici dels treballs» la data d'inici de les obres de construcció finançades per la inversió o la data del primer compromís en ferm per a la comanda d'equips o altre compromís que faci irreversible la inversió.
D'ambdues dates, comptarà la més antiga.
La data dels treballs preparatoris, com l'obtenció de permisos o la realització d'estudis previs de viabilitat, no es consideraran com l'inici dels treballs.
Per a què es considerin costos elegibles, aquests treballs preparatoris no poden ser realitzats ni pagats abans de la data de la convocatòria.
Són els costos necessaris per aconseguir l'objecte d'aquests ajuts.
Poden incloure, entre d'altres: l'elaboració dels projectes tècnics relacionats amb les actuacions, els costos de direcció facultativa, els costos d'execució de l'obra civil(sempre que no superin el 20% de la inversió elegible) i els de muntatge de les instal·lacions, si s'escau, els equips, materials i instal·lacions auxiliars necessaris, els costos de transport, els d'assistència tècnica i tots aquells necessaris segons estableixi la normativa vigent que demostrin estar vinculats directament amb l'execució de projecte.
També són elegibles els costos necessaris per a la legalització de les instal·lacions i l'obtenció de les llicències requerides en les diferents fases del projecte, ja siguin dels col·legis professionals con de les diferents administracions afectades.
Es poden també incloure els costos corresponents a actuacions preparatòries que siguin necessaris per a presentar la sol·licitud com poden ser, entre d'altres, projecte, memòries tècniques o certificats sempre que aquestes s'hagin dut terme amb data posterior a la d'entrada en vigència de la convocatòria.
ATENCIÓ: els estudis preparatoris per a la sol·licitud poden acollir-se a l'ajut (costos elegibles), però han d'estar fets i facturats després de la data de publicació la convocatòria (no confondre amb la data de publicació de les bases reguladores).
Dins les actuacions o estudis preparatoris, l'auditoria energètica només és elegible en cas de PIME, ja que la gran empresa està obligada a realitzar-ne una cada 4 anys segons el RD 56/2016.
No es consideren elegibles les inversions associades a augments de capacitat productiva de plantes industrials existents, ni les inversions en noves instal·lacions industrials, a menys que substitueixin instal·lacions per al mateix producte i la mateixa capacitat industrial.
En cas de major capacitat industrial només serà elegible la part proporcional corresponent a la capacitat industrial de la instal·lació existent substituïda.
La inversió directament relacionada amb l'estalvi i l'eficiència energètica, és a dir, la part de la inversió total dedicada a implantar tecnologia eficient.
No són elegibles per tant els costos propis (personal, funcionament o despeses generals), i només la part d'obra civil que arribi al 20% de la inversió elegible.
És per això que per obtenir la inversió elegible cal multiplicar la inversió pel quocient: productivitat actual / productivitat futura.
Si no hi ha increment de productivitat aquest quocient és igual a 1.
Només són elegibles les inversions que aconsegueixin un reducció del consum específic d'energia final per unitat de producció.
El cost subvencionable és el mateix que la inversió neta sobre el que s'aplica el percentatge d'ajut en funció de la mida de l'empresa (50% petita, 40% mitjana i 30% gran).
El cost subvencionable és la inversió elegible menys la inversió de referència.
És el cost del project e de referència (projecte amb el mateix nivell de producció però sense la millora ambiental ni l'estalvi d'energia que aporta l'equip pel qual es substitueix).
És a dir, la inversió (IVA exclòs) degudament justificada en tecnologia no eficient o en tecnologia amb l'eficiència mínima exigida por la legislació vigent.
Quan el projecte es basa en l'obtenció d'estalvi energètic gràcies a la incorporació d'un dispositiu que millora l'eficiència dels equips existents (no una substitució) la inversió de referència és nul·la.
Són clars exemples d'això els variadors de freqüència i els recuperadors de calor, o bé els equips de mesurament relatius a la implantació d'un sistema de gestió energètica (tipologia 2).
També te inversió de referència nul, qualsevol inversió per complementar equips actuals que faci què una etapa específica del procés deixi de ser un coll d'ampolla.
Són casos en què el consum específic es redueix perquè algunes màquines existents sense coll d'ampolla poden treballar a plena càrrega.
No hi ha substitució d'equipament, sinó complementació dels existents.
Les ofertes de les inversions de referència han de contemplar totes les partides econòmiques que siguin necessàries per tal de poder-se executar: adquisició, transport, instal·lació i posada en marxa dels equips que la conformarien....No obstant si l'oferta escollida pel projecte (inversió elegible) no incorpora alguns d'aquests conceptes perquè, per exemple l'empresa ja compte amb personal per a fer la instal·lació, l'oferta de referència no cal que els inclogui.
S'ha de triar el menor dels següents dos valors:
Per a la consideració de petita, mitjana o gran empresa s'atén a la definició de l'annex I del RD 651/2014.
En cas que el beneficiari sigui ESE el percentatge que s'aplicarà és el corresponent a la industria on l'ESE realitza l'actuació.
L'ajut real en cap cas pot superar els 9.000.000 euros per actuacions en una mateixa ubicació industrial
S'adjunta un croquis explicatiu del procediment de càlcul de l'ajut de la tipologia 1 (Millora de la tecnologia en equips i processos industrials).
Croquis procediment de càlcul per l'ajut tipologia 1
En el cas de la implantació de sistemes de gestió energètica (tipologia 2) és més senzill doncs tota la inversió elegible coincideix amb el cost subvencionable ja que no existeix projecte de referència (no és substitució).
En aquest cas la inversió elegible ha de ser superior a 30.000€ (sense IVA).
Les actuacions susceptibles d'ajuda seran seleccionades per l'Institut Català d'Energia per a resoldre en règim de concurrència simple, atorgant-se a les sol·licituds que compleixin amb tots i cada un dels requisits establerts en la convocatòria, per ordre de prelació corresponent a la data de registre de la sol·licitud.
Les ajudes atorgades en aquest programa seran compatibles amb altres ajudes concedides per a la mateixa finalitat, per qualsevol Administració pública o organisme o ens públic, nacional o internacional, sempre que es compleixin les dues següents condicions:
1) Que, de forma acumulada, no se superin els límits establerts pel Reglament (UE) n.o 651/2014, de 17 de juny de 2014.
2) Que les ajudes atorgades per les altres Administracions, per a la mateixa actuació, no comptin amb cofinançament de Fons Europeus.
Les ajudes previstes en aquesta convocatòria que siguin finançades amb fons FEDER seran incompatibles amb altres ajudes finançades amb fons comunitaris concedides per aquesta o altra Administració.
La mesura de l'estalvi energètic es calcularà seguint la metodologia de càlcul indicada a l'Annex V de la Directiva 2012/27/UE.
Segons això, el càlcul es pot fer seguint un o més dels mètodes següents:
Quan l'import d'un cost subvencionable superi, IVA exclòs, els 39.999,99 € en l'execució d'obra, o de 14.999,99 € en l'adquisició d'equips o de serveis, l' empresa sol·licitant haurà d'aportar també justificació d'haver sol·licitat com a mínim tres ofertes de diferents empreses proveïdores.
La presentació d'una o de dues ofertes s'accepten únicament en els següents casos, i sempre que estigui degudament justificat:
En cas de què l'oferta escollida no sigui las més avantatjosa, caldrà justificar-ho en la memòria de sol·licitud.
En la convocatòria l'Institut Català d'Energia exigirà que la justificació econòmica es faci mitjançant un compte justificatiu.
És a dir, que caldrà que el beneficiari presenti un informe de l'auditor comptable exclusiu d'aquest projecte.
En aquells casos en què el destinatari últim de les ajuts estigui obligat a auditar els seus comptes anuals, aquest mateix auditor serà l'encarregat de revisar el compte justificatiu.
En la resta dels casos, l'auditor serà designat pel destinatari últim de les ajuts entre auditors o empreses d'auditoria inscrites en el Registre Oficial d'Auditors de Comptes (ROAC).
S'ha de formalitzar un contracte entre l'auditor i el destinatari últim de la subvenció en el qual figuraran com a mínim els punts següents:
L'informe a emetre per l'auditor ha de fer menció expressa als següents extrems de la revisió: objecte, naturalesa i abast, resultat i data i signatura.
En l'article 5 de l'ordre ECO/172/2015, de 3 de juny, es troba descrit quin ha de ser l'abast del compte justificatiu amb aportació d'informe d'auditor i la mateixa ordre conté un annex corresponent al Model d'informe de revisió de compte justificatiu de subvencions.
A més, al web de l'ICAEN es pot descarregar un model adaptat per aquesta convocatòria.
L'informe de l'auditor contindrà una memòria econòmica abreujada que inclogui l'estat representatiu de la totalitat de les despeses i inversions incorregudes en la realització de les activitats subvencionades, degudament agrupades, amb identificació del creditor (nom i NIF) i del document, l'import, la data d'emissió, una descripció de la despesa i, si escau, la data de pagament i la identificació del justificant de pagament.
Inclourà, si escau, una justificació de les desviacions esdevingudes respecte al pressupost considerat en la concessió de l'ajuda.
A més, inclourà una relació de les comandes i, si escau, dels contractes relatius a les actuacions realitzades, així com relació de les factures i dels corresponents justificants bancaris de pagament.
Només es tindran en consideració els justificants de despesa i els justificants de pagament de data posterior al registre d'entrada del document de sol·licitud d'ajuda.
No podran ser subvencionades les despeses que hagin sigut finançades mitjançant mecanismes d'arrendament financer, lísing, rènting o similars.
Les despeses presentades en la justificació hauran de documentar-se mitjançant factures pagades íntegrament, per tant, les factures parcialment pagades no seran admeses.
L'informe de l'auditor haurà d'acreditar l'existència d'una comptabilitat separada per totes les transaccions relacionades amb el projecte.
Haurà d'acreditar la legalitat del procediment de contractació de les actuacions per part del destinatari últim dels ajuts, disposant de com a mínim tres ofertes de diferents proveïdors en els supòsits previstos en l'article 31.3 de la Llei General de Subvencions.
Quan l'import d'una despesa subvencionable sigui superior o igual, IVA exclòs, a 40.000,00 euros en el supòsit de cost per execució d'obra, o de 15.000,00 euros en el supòsit de subministrament o de serveis, l'empresa sol·licitant de l'ajuda haurà d'aportar, a no ser que la despesa s'hagués adquirit amb anterioritat a la resolució de concessió, justificació d'haver sol·licitat com a mínim tres ofertes de diferents empreses proveïdores, sense vinculació entre elles, a no ser que per les especials característiques de les despeses subvencionables no hi hagi al mercat suficient nombre d'entitats que realitzen, subministren o presten el servei, i així es faci constar en un informe signat pel seu representant legal, que haurà de tenir com a mínim:
Aquest informe no serà admès com a justificant de la no presentació de tres ofertes, si el seu argument es basa en les característiques de l'empresa proveïdora, les característiques genèriques del bé o servei, o les característiques genèriques de l'entitat beneficiària.
Caldrà adjuntar un annex a l'informe que documenti com s'ha realitzat la cerca d'empreses proveïdores del bé o servei.
Serà necessari que les ofertes compleixin els requisits següents:
La selecció de les ofertes haurà de realitzar-se entre empreses de les quals almenys dues d'elles no siguin empreses associades a l'entitat beneficiària i no formin part de la seva junta directiva o consell d'administració, ni tinguin drets de vot superiors al 50 %.
L'elecció entre les ofertes presentades haurà de recaure en la més econòmica i, en el cas de no escollir la més econòmica, s'haurà de justificar en un informe l'elecció en un del perquè d'un altre sentit.
Les tres ofertes hauran d'haver-se sol·licitat amb caràcter previ a la contractació del compromís per a la prestació del servei o el lliurament del bé.
Aquelles empreses beneficiàries en les quals l'adjudicació dels contractes estigui subjecta a la Llei 9/2017, de 8 de novembre, de contractes del sector públic, per la qual es transposen a l'ordenament jurídic espanyol les directives del Parlament Europeu i del Consell 2014/23/UE, de 26 de febrer de 2014, hauran de presentar un certificat del representant legal que indiqui que el procediment de contractació utilitzat ha respectat la normativa vigent, fent referència a la norma aplicada, el procediment utilitzat, la justificació d'aquest, les dades relatives a la publicació, si escau, i el número/codi de l'expedient de contractació.
Així mateix, hauran de presentar un certificat de l'òrgan de contractació o representant legal de l'empresa en el qual s'indiquen les ofertes presentades, la seva valoració i quina empresa ha sigut l'adjudicatària del contracte.
L'empresa sol·licitant pot aportar factures d'empreses filials del mateix grup empresarial en la justificació i seran admeses, sempre i quan l'objecte facturat ho sigui.
Es poden presentar totes les actuacions previstes en una mateixa ubicació i per a la mateixa tipologia en la mateixa sol·licitud.
Es recomana fer-ho així perquè la inversió elegible total superi la inversió elegible mínima que es publicarà a la convocatòria, és a dir 75.000 € per a la tipologia 1 i 30.000 € per a la tipologia 2.
També ajuda a complir amb el rati €/tep màxim, doncs només l'haurà de complir el conjunt d'actuacions.
En cas d'actuacions de tipologia 1 i de tipologia 2 en la mateixa ubicació, caldrà presentar-les en dues sol·licituds diferents.
Generalment les calderes de biomassa consumeixen més energia final que les calderes de gas natural, per exemple.
Només es donaria aquesta reducció en el cas que la caldera que es substitueix fos molt ineficient.
No obstant, en les bases reguladores dels ajuts també es requereix que la proporció economicoenergètica màxima per aquesta substitució ha de ser de 14.379 euros (inversió elegible/tep estalvi energia final).
És a dir que la inversió elegible no pot superar aproximadament l'1,2 € per kWh d'estalvi.
En tots els casos cal justificar que hi ha estalvi d'energia final en els equips consumidors d'energia.
El cas plantejat seria subvencionable sempre i quan la proporció economico-energètica màxima per aquesta substitució sigui menor o igual a 14.379 euros.
Com a inversió de referència, en tots els casos, caldrà aportar un altre sistema que presti el mateix servei, i que acompleixi la normativa vigent.
No, només són cost elegible els costos d'implantació del sistema de gestió energètica.
Les inversions no es poden fer per mitjà d'operacions de rènting o leasing, ja que el bé en el que s'inverteix no seria propietat de l'empresa sol·licitant.
Aquest programa d'ajuts vol incentivar l'adquisició de la tecnologia més eficient del mercat.
Segurament això no s'aconsegueix quan l'adquisició és de segona mà.
No és subvencionable cap tipus de reparació o d'acció de manteniment.
Sempre cal restar la inversió de referència, excepte en els casos que no hi hagi una substitució d'equipament (recuperació de calor, incorporació d'equips de mesurament i regulació inexistents anteriorment, etc).
La inversió de referència es correspon a la relativa a la nova tecnologia.
En el cas plantejat, la inversió de referència seria la inversió en cremadors directes menys eficients, ja que l'assecador es modifica en gran manera amb el canvi de tecnologia.
Hi ha altres canvis on la tecnologia es modifica lleument, per exemple, el canvi d'ellumenat fluorescent per LED, on s'accepta com a inversió de referència la tecnologia fluorescent, doncs no implica grans canvis en el sistema.
Però si que cal tenir present que el projecte de referència ha de ser tècnicament viable, per tant, en aquest cas, caldria incloure en la inversió de referència el cost de la instal·lació del canvi de làmpada.
No és elegible la substitució d'una font d'energia per una d'autoconsum.
Es a dir, no són elegibles l'autoconsum d'electricitat generada en plaques FV o mini eòlica, ja que no fan disminuir el consum d'energia final, només redueixen el cost econòmic d'aquesta energia.
L'aprofitament de biogas, geotèrmia o biomassa si que és elegible, sempre hi quan la reducció del consum sigui suficient per complir amb la proporció econòmico-energètica màxim admissible de 14.379 euros d'inversió elegible/tep d'energia estalviada anualment.
Concretament el projecte de biogas és elegible si aquest s'empra com a combustible en la mateixa planta, però mai per a cogeneració.
Aleshores la inversió elegible es composa, dels equipaments per a la seva extracció, la seva canalització i depuració.
Així com l'adaptació del cremador i l'equip on s'integra, per fer-los compatibles amb el biogas així com amb el combustible habitual.
Adaptació o adquisició del cremador.
I com que no es tracta d'una substitució no hi ha cost d'inversió de referència.
Sempre que l'edifici estigui ubicat dins la planta industrial, ja sigui nau industrial o edifici d'oficines o altres serveis, les inversions de reducció del seu consum d'energia s'han de presentar en aquest programa d'ajuts.
Cal tenir en compte que la inversió d'aquestes han de superar els 75.000€ en el seu conjunt, o bé que puguin ser presentades junt amb altres actuacions per arribar a aquesta inversió elegible mínima.
Les millores d'eficiència energètica dels edificis del beneficiari que es trobin fora del sòl industrial, com poden ser la seu o edificis per a oficines comercials, etc, s'han d'acollir al programa de FNEE d'edificis anomenat PAREER.
En aquest cas, la clau de l'elegibilitat del projecte rau en la millora de lletra de classificació del seu certificat d'eficiència energètica.
Si ho són sempre i quan es redueixi el consum específic, per exemple kWh/m 3 d'aigua depurada.
En aquest cas s'aplicarà el mateix que quan es tracta d'un procés productiu quan a calcular la inversió elegible com la inversió bruta sense costos no elegibles, multiplicades pel quocient unitats tractades anualment abans/unitats tractades anualment després del projecte.
Cal tenir en compte d'ajuntar en un sol expedient totes les petites millores a fer per tal d'arribar als 75.000€ d'inversió mínima, i per tal que el rati global € inversió elegible/tep estalvi d'energia anual no superi els 14.379.
Separadament es presentaran les inversions en sistemes de gestió de l'energia que han de superar els 30.000€ i cal que es justifiquin com actuacions que acompanyen canvis en la regulació o operació dels equips per a trobar un estalvi anual que compleixi amb el rati màxim de 14.501 € d'inversió elegible per tep estalviat anualment.
De fet en aquesta convocatòria s'han incorporat els CNAE del 31 al 35 tot i no ser d'indústria manufacturera, per incloure els projectes de reducció de consum d'energia final a les plantes de tractament que siguin propietat d'una empresa/entitat amb aquest CNAE.
Quan es tracta d'un projecte de centralització en el tractament de residus, en el càlcul del consum d'energia final un cop executat el projecte no s'inclou el combustible dels camions per al transport del residu a la planta centralitzada.
Quan a combustibles per vehicles només es compta el que empren els vehicles que circulen per l'interior de la planta, com els toros.