projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Possiblement es tracta del paràmetre més controlable.
Manipulació fonològica, és a dir, parlant amb més o menys intensitat.
Aquesta possibilitat s'associa a la relació personal entre dos parlants, tenint en compte que a major distància –ús públic- s'usarà major intensitat i que una distància íntima es relacionarà amb una intensitat baixa.
Aquesta idea, transportada al mitjà radiofònic, ha de permetre que l'oient percebi la relació social entre els parlants segons la intensitat fonològica que emprin els locutors.
Una altra aplicació radiofònica de la manipulació de la intensitat a través del nostre aparell fonador és la comunicació d'estats emocionals.
Així emocions o estats d'ànim com la ira o l'agressivitat s'associen a intensitats altes, en canvi la tristesa o la por s'associaran a intensitats baixes.
Finalment la manipulació fonològica de la intensitat ens serà útil en la descripció de tamanys (gran>intensitat alta; petits> intensitat baixa) o en la focalització (increment de la intensitat) d'una paraula o vàries paraules que considerem rellevants i que volem destacar per a l'oient.
Manipulació de la distància entre el locutor i el micròfon (aproximació o allunyament físic del parlant del micro que capta el senyal de la seva veu).
En aquest cas la distància entre el locutor i el micro representa acústicament la distància física a la que l'oient se situaria per escoltar el parlant.
Independentment de la intensitat fonològica, si la distància entre locutor i micro és gran (1 o 2 metres) l'oient tindrà la sensació que escolta algú que és lluny –que pot parlar fort o que pot parlar fluix-.
En canvi si la distància és mínima (2 centímetres) l'oient tindrà la sensació que algú li parla a cau d'orella.
Tractament tècnic de la intensitat o manipulació de l'amplitud del senyal acústic de la veu a través de la taula de so o equip de s'edició.
L'efecte perceptiu que aquesta manipulació genera –apujar o baixar el so que prové del micro- és similar a la manipulació de la distància entre el locutor i el micròfon.
L'única diferència és que en aquest cas el micròfon no capta les reverberàncies de l'estudi que es produeixen quan el locutor s'allunya físicament del micròfon.
La programació radiofònica s'estén al llarg de les hores d'emissió per tal d'informar, entretenir, divertir, persuadir, l'oient, i ho fa amb programes de tot tipus, des d'informatius, a magazines, passant per concursos, repartits estratègicament per totes les franges horàries.
Quan es parla de programes radiofònics s'ha de pensar en unitats que esdevenen maneres de presentar i organitzar continguts, que tenen sempre una identitat pròpia que els fa reconeixibles als oients i es diferencien els uns dels altres en tant que es consideren també unitats productives, és a dir, estan elaborats per equips de professionals diferents.
En parlar de tipus possibles de programes es fa referència a gèneres programàtics o de formats.
El format seria una mena de codi de com cal fer certs tipus de productes.
També es parla de gèneres, però en aquest cas, gèneres informatius radiofònics, per referir-se a les formes narratives concretes i els tractaments expressius usats pel periodista radiofònic per presentar la informació a l'oient.
Els gèneres periodístics radiofònics, tot i que flexibles, esdevenen un referent de com cal estructurar i presentar la informació segons els objectius comunicatius.
Normalment aquests gèneres informatius formen part de l'estructura més àmplia del programa.
El muntatge radiofònic és l'operació que permet combinar, integrar i organitzar les diverses formes sonores pròpies del llenguatge radiofònic amb l'objectiu d'obtenir un discurs sonor que resulti coherent, atractiu, clar i entenedor pel receptor.
El valor del muntatge rau en la nova significació que prenen els diferents elements en ser combinats.
El muntatge radiofònic es pot abordar des de dues perspectives.
Una perspectiva eminentment tècnica, que determina les possibilitats expressives del llenguatge a partir de la manipulació tecnològica de les substàncies sonores; i una perspectiva expressiva, que si bé està òbviament lligada a les possibilitats tecnològiques, introdueix aspectes de comprensió i decoficació del missatge sonor per part del receptor.
Parlar de ràdio no és pensar en un mitjà de comunicació que té unes característiques tecnològiques específiques (micròfons, amplificadors, antenes, etc.) que el fan diferent de la televisió o els diaris.
Parlar de ràdio no és només pensar en uns programes amb uns professionals que ens parlen i ens expliquen coses o que ens deixen sentir la música de moda.
Parlar de ràdio no és tampoc pensar que l'audiència el que fa és escoltar i prou.
Parlar de ràdio és tot això i molt més.
Per entendre què és la ràdio ens cal entendre quins són els seus principis constituents:
Centrem la nostra atenció en la substància expressiva del mitjà radiofònic, el so.
Com hem avançat, l'essència del so radiofònic són les formes sonores i no sonores complexes que el constitueixen i el repertori dels recursos expressius i narratius que les organitzen i que coneixem com a muntatge radiofònic.
D'aquest conjunt, de les formes sonores i no sonores i del repertori de recursos en diem llenguatge radiofònic.
Qualsevol fragment de qualsevol producte radiofònic contindrà algun o alguns d'aquests sistemes expressius: podem sentir veus, veus amb música, veus i sorolls, música i silencis, o veus, música, efectes sonors i silenci, etc.
És important tenir en compte que aquests sistemes expressius són en realitat llenguatges autònoms amb el seu propi repertori de codis.
Pensem en la parla o la música, per posar un exemple, que tenen una significació expressiva i cultural autònoma, és a dir, que tenen sentit i existeixen fora dels llenguatges audiovisuals.
No obstant, en passar a formar part en aquest cas del llenguatge radiofònic, perden part de la seva autonomia significativa per tal de prendre els nous usos comunicatius i expressius que els dóna el context radiofònic.
Des d'aquesta perspectiva la ràdio es configura com un instrument pedagògic complet i eficaç en tant que la necessitat d'integrar aquests quatre sistemes expressius precisa d'un treball coordinat que concerneix a diferents especialitats del currículum escolar.
Així, per exemple, l'expressió oral implica la capacitat de construcció d'un text o discurs clar, correcte i coherent, i també la facultat de verbalitzar, de llegir, aquest discurs amb correcció i precisió, de forma atractiva i suggerent.
L'ús de la música ens dóna la oportunitat de fomentar l'audició de qualsevol tipus de música, però també d'analitzar com són aquestes músiques pel que fa ritme, melodia, harmonia, etc., i tot allò que ens poden arribar a suggerir.
I el mateix passa amb els efectes de so, la majoria d'ells lligats a activitats del medi natural o del medi social i, fins i tot, el silenci.
Per desenvolupar la programació amb Scratch a les aules i afavorir la implementació del material de la iniciativa Scratch Challenge.
Exemples d'aplicació i desenvolupament tecnològics adreçats a l'exploració robòtica de Mart per determinar l'habitabilitat d'aquest planeta
Materials didàctics pensats amb l'objectiu de que els nens puguin aprendre els fonaments de la programació a través de l'estimulació de la seva creativitat
Entorn d'aprenentatge desenvolupat pel Lifelong Kindergarten Group al MIT Media Lab.
És 100% programari lliure, i pretén apropar la programació a tothom a partir de 8 anys
Activitats guiades i petites píndoles de coneixement basades principalment en els materials que el MIT prepara per a professors amb l'objectiu de programar apps amb mòbils Android
Espai creat amb la intenció de compartir les experiències que porten a terme els membres del grup de treball Ús de dispositius mòbils per a la inclusió educativa.
Publicació de la Universitat Autònoma de Barcelona que analitza les implicacions educatives de la plataforma YouTube i els principals canvis que els mitjans i les TIC introdueixen en els entorns educatius.
Blog d'informacions, tutorials i recursos
Blog sobre tecnologia i educació
Els dispositius mòbils són incomparablement diferents a qualsevol altre recurs que mai abans hagin utilitzat els alumnes o hagi estat a disposició dels centres educatius.
Aquesta és una realitat que els centres hauran de tenir present en les previsions que facin respecte als telèfons mòbils i altres instruments digitals de tipus personal.
L'ús de dispositius mòbils requereix establir pautes clares, factibles, que els propis alumnes comparteixin i puguin ajudar a aplicar i actualitzar.
En tot cas, els centres han de ser conscients de la necessitat de tenir una visió adaptable i proactiva, oberta a incorporar nous coneixements i pautes d'actuació i reflectir-les en les seves normes de funcionament i organització.
Programa d'innovació pedagògica mòbils.edu, que impulsa l'ús de dispositius mòbils (mòbils i tauletes) com a tecnologies educatives, integrades en les pràctiques educatives d'aula per adquirir la competència digital de l'alumnat i la millora en la resta de competències.
El programa mSchools és una iniciativa impulsada per la Fundació Mobile World Capital Barcelona, amb la col·laboració de la Generalitat, l'Ajuntament de Barcelona i la GSMA amb diferents projectes adreçats als centres educatius
Document aprovat pel Consell Escolar de Catalunya el 4/3/2015 amb recomanacions sobre l'ús dels dispositius mòbils als centres educatius
Estudi recent sobre els usos dels smartphones entre els joves europeus de 10 a 16 anys
Anàlisi contextualitzada dels principals reptes que suposa l'ús de les tecnologies de la informació i la comunicació, en general, i dels dispositius mòbils, en particular, des de la perspectiva del procés d'aprenentatge.
Directrius de la UNESCO per a l'ús de tecnologies mòbils a l'educació com a elements ampliadors i enriquidors de les oportunitats educatives en diferents contextos.
El portafolis digital, a més de ser un dossier personal d'aprenentatge, pot respondre a altres finalitats.
El TERMCAT ( http://www.termcat.cat ), Centre de terminologia, defineix el terme portafolis, o dossier d'aprenentage com a recull documental elaborat per un estudiant que mostra la feina que ha realitzat durant el curs en una matèria determinada.
També es refereix a altres tipus de dossier com els de docència i de presentació.
Nosaltres utilitzarem el terme portafolis, i en el cas d'estar en suport digital ens hi referirem com a portafolis digital.
L'actual portafolis digital té uns dels antecedents en el Portfolio de les llengües ( https://www.coe.int/en/web/portfolio ) document personal promogut pel Consell d'Europa l'any 2000 i desenvolupat en el marc estatal ( https://www.educacion.gob.es/e-pel/ ) i autonòmic ( http://blocs.xtec.cat/portfolio/ ) amb la finalitat que les persones que aprenen una llengua puguin registrar les seves experiències d'aprenentatge, que evidencien de manera reflexiva la seva evolució i grau de coneixement.
La Llei d'Educació de Catalunya, estableix a l'article 89, el concepte de 'Dossier personal d'aprenentatge', referit a l'alumnat:
El portafolis digital de l'alumne/a consisteix en una selecció d'evidències recollides de manera reflexiva al llarg d'un període de temps determinat i presentades en un suport digital.
És un sistema que es pot integrar al sistema d'avaluació en el procés d'ensenyament i aprenentatge amb un objectiu concret.
El portafolis és quelcom més que una col·lecció digital de reflexions i artefactes (documents, vídeos, resums, treballs, blocs, imatges, etc).
L'alumne/a el pot utilitzar per demostrar el seu aprenentatge, habilitats i competències.
Per al professorat és un mitjà per al seguiment d'un procés d'aprenentatge, que pot ser un projecte, un crèdit, un curs, un cicle...
Presentem una selecció de definicions que amplien aquesta informació:
La imatge següent il·lustra el procés:
Hi ha diferents instruments i estratègies per crear un portafolis digital.
Un lloc web o un bloc poden servir per aquesta finalitat.
Es poden trobar plantilles que faciliten la seva creació:
També hi ha aplicacions específiques com Mahara, aplicació web de portafolis digital i de xarxes de connexió social de codi obert, que proporciona eines per crear i mantenir un recull digital d'evidències d'aprenentatge.
Recull d'activitats, dinàmiques, jocs i tècniques diverses per treballar aspectes de comunicació i tutoria a les aules PFI.
Lloc web elaborat a partir de la formació específica La competència emocional del professorat aplicada a l'entorn educatiu PFI.
Aquest portal pretén fomentar un consum i un estil de vida més solidari, sostenible i just.
EdPAC disposa de tallers, materials educatius i de sensibiltizació per treballar a l'aula.
Web que presenta de forma propera als joves continguts sobre sexe, drogues i d'altres situacions que poden suposar un risc en el seu desenvolupament personal.
Pàgina especialitzada en educació en valors per la construcció d'una ciutadania activa, compromesa i solidària.
Ofereix diferents tipus de recursosa les seccions: mediateca, recurs i actualitat.
Propostes, material didàctic i orientacions per a l'educació artística
Projecte musical de gran format que se celebrarà a Torroella-Estartit. per tal que les propostes i projectes didàctics que es duen a terme en l'aula tinguin continuïtat i puguin ser font d'inspiració per a futures propostes
Aplicacions en línia amb les que l'alumnat pot composar o realitzar audicions musicals sense la necessitat de tenir l'instrument físic a classe
Mirar, escoltar i crear experiments visuals amb moviement i àudio.
Material didàctic d'activitats per fer a la classe de música
Col·lecció de partitures en Wix i PDF ordenades alfabèticament
Web per obtenir tota la informació referent a cançons: qui i per què la va escriure, en qui o què es va inspirar i dades curioses...
Blog de música amb molts enllaços a cançons segons la edat o per temes.
Espai virtual per a la música i la literatura, per a conèixer les cançons que músics catalans han fet amb els millors poetes
Proposta d'audició creativa per ajudar l'alumnat a expressar-se per escrit mentre escolta música de diferents gèneres
Web educatiu de recursos musicals molt rics.
Activitats relacionades amb cançons, músiques i ritmes
Ajuda els teus alumnes a expressar els seus sentiments fent servir diferents tipus de música
Cada peça inclou l'audició i un atraciu full d'activitats en anglès
"Tarasca" repassa algunes de les reinvencions i reinterpretacions que han fet diversos músics de les composicions de Johann Sebastian Bach, coincidint amb el 250è aniversari de la seva mort
Resultats de la cerca per la paraula: TIC
Enregistrament d'una activitat d'educació musical...
Bit a l'aula - Les TIC i les llengües estrangeres (IES Lluís Domènech i Muntaner)
Els alumnes de l'IES Lluís Domènech i Muntaner disposen...
Les TIC a l'àrea de Tecnologia de l'ESO - Evolució de la televisió
Aquest vídeo fa un recorregut a través del temps des de l�...
Les TIC a l'àrea de Tecnologia de l'ESO - Els components bàsics de l'ordinador
Com és l'estructura interna d'un ordinador, quins...
Les TIC a l'àrea de Tecnologia de l'ESO - Disseny i fabricació amb ajuda d'ordinador
Els principis de funcionament d'una de les aplicacions...
Les TIC a l'àrea de Tecnologia de l'ESO - Tecnologia de control
El desenvolupament dels sistemes automàtics aplicats a la pr...
Les TIC a l'àrea de Tecnologia de l'ESO - L'impacte de les TIC en l'evolució tecnocientífica
Els avenços de les TIC en aquests darrers anys han contribuï...
Mira què fem! - Les TIC a l'escola rural (CEIP Alfés)
El CEIP d'Alfés-ZER l'Eral ha integrat l'ús d...
Mira què fem! - Les TIC a l'educació infantil (CEIP Taber)
En aquest capítol se'ns mostra com l'alumnat d...
Jornades de Formació dels Programes d'Innovació TIC i ECA - Projectes d'Educació en Comunicació Audiovisual (2a part)
Bit a l'aula - Integració TIC en la deficiència visual (CEIP Pilar Mestres)
Des de P3 la Laura Brand segueix la seva escolaritat al CEIP...
Jornades de Formació dels Programes d'Innovació TIC i ECA - Projectes d'Educació en Comunicació Audiovisual (1a part)
Conferència a càrrec de José Antonio Gabelas, professor de C...
Jornades de Formació dels Programes d'Innovació TIC i ECA - Jordi Vivancos: De les TIC a les TAC
Conferència a càrrec de Jordi Vivancos, responsable de la un...
Jornades de Formació dels Programes d'Innovació TIC i ECA - Alfons Cornella
Vídeo sobre la conferència a càrrec d'Alfons Cornella,...
Jornades de Formació dels Programes d'Innovació TIC i ECA - Projectes d'Innovació en TIC (2a part)
Jornades de Formació dels Programes d'Innovació TIC i ECA - Projectes d'Innovació en TIC (1a part)
Les TIC a l'àrea de Tecnologia de l'ESO - El so en la imatge en moviment
Evolució de l'enregistrament i reproducció del so en el...
Llengües i literatura - Tic, pam, ring
En aquest vídeo, a partir d'un joc d'imatges, colo...
Experiències als ST Baix Llob.-Anoia - Experiències Aules Obertes.
Treball amb TIC (IES Jaume Salvador i Pedrol)
Sèrie formada per 10 clips extrets del vídeo "Aules obe...
La WikiXer a l'Escola Baixeras.
Una visió de l'AMPA sobre la utilització de les TIC
La Belen Navarrete, presidenta de l'AMPA de l'Esco...
Unitat didàctica per treballar la sobreinformació i la veracitat en l'era de la informació, Els fets i les seves diferents versions als mitjans de comunicació i a internet, Les notícies falses i com detectar-les.
Cada dia hi ha més adolescents que passen de ser consumidors passius de continguts a protagonitzar-los, i se'n converteixen en entreteniment per a altres persones.
La creació i publicació de continguts audiovisuals té innumerables possibilitats, i també grans riscos.
Aquesta unitat didàctica fomenta el debat sobre la manera de consumir entreteniment en línia, i les implicacions de compartir continguts en les xarxes socials i canals de video.
Unitat didàctica per reflexionar sobre l'autopercepció, la identitat i com ens projectem a les xarxes i les causes i conseqüències del ciberassetjament.
Unitat didàctica pertanyent al programa d'innovació del Departament d'Educació per treballar amb els alumnes de secundària l'ús segur i responsable de les xarxes.
Unitat didàctica per a l'ESO per treballar el tema del ciberassetjament a partir de la reflexió a partir del vídeo "La història de la Stacy" i dos casos reals.
Materials de treball sobre el concepte d'identitat digital per al 2n cicle d'ESO i Batxillerat.
Enfocats a fer reflexionar sobre la importància de construir una imatge digital positiva d'un mateix amb l'objectiu d'una perspectiva laboral futura.
Materials elaborats per l'APdCAT, per sensibilitzar i reflexionar sobre el valor de la privacitat i la importància de la protecció de dades personals.
Unitat 1: Què és la privacitat.
Unitat 2: La privacitat com a dret humà.
Edat per donar el consentiment.
Unitat 4: Adolescents que faciliten les seves dades.
La xarxa Insafe dependent de la European Schoolnet de la Comissió europea ha creat 6 unitats didàctiques per a l'ús segur i responsable d'Internet per a l'ESO que consten d'una o dues sessions, amb materials editables en línia pels alumnes, inscrites dins del Marc europeu de competències digitals.
És indispensable que acompanyem els infants en el seu camí cap a la gestió autònoma dels dispositius mòbils.
Unitat didàctica per reflexionar sobre l'autopercepció, la identitat i com ens projectem a les xarxes i les causes i conseqüències del ciberassetjament.
La publicitat en línia té una efectivitat sense precedents: la nostra petjada digital facilita als anunciants dades sobre les nostres preferències que permet personalitzar i arribar millor als consumidors.
El recurs Sabem el que volem? ajuda l'alumnat de primària que ja accedeix a internet a desenvolupar una visió crítica envers la publicitat.
Unitat didàctica pertanyent al programa d'innovació del Departament d'Ensenyament per tractar el tema del ciberassetjament amb alumnes de cicle superior o de primer cicle de l'ESO.
Unitat didàctica pertanyent al programa d'innovació del Departament d'Ensenyament per treballar amb els alumnes de primària l'ús segur i responsable de les xarxes.
Unitat didàctica per al cicle inicial de primària per treballar a l'aula el concepte d'empremta digital.
Mitjançant un joc de rol, els alumnes, fent de detectius, deduiran quins són els tipus d'informacions personals que no s'han de penjar mai públicament a Internet
mSchools és un programa de mEducació amb múltiples facetes, impulsat per Mobile World Capital Barcelona i amb la col·laboració de la Generalitat de Catalunya, l'Ajuntament de Barcelona i GSMA.
MHM és una iniciativa col·laborativa de georeferenciació del patrimoni cultural al voltant dels centres educatius i que promou l'ús de la tecnologia mòbil aplicada a l'àmbit de les humanitats.
Reconeixement a innovacions didàctiques de docents i escoles, aplicant tecnologies mòbils a les aules.
Seminari d'un dia dirigit a directors de centres escolars, representants del sector de l'educació i responsables de polítiques educatives, organitzat per Mobile World Capital Barcelona.
Proposta didàctica dirigida a 3r i 4t d'ESO, Batxillerat i Cicles Formatius, centrada en el disseny i creació d'aplicacions per a dispositiu mòbils, fomentant el pensament computacional, el treball en equip i l'esperit emprenedor.
Els docents i alumnes compten amb el suport de professionals en actiu d'empreses líders en el sector que als que ofereixen el seu temps voluntàriament per ajudar-los i apropar el món real a l'aula.
Pots trobar tota la informació al següent enllaç.
Trobareu tots els recursos i materials descarregables al nodes Programació i Robòtica educatives.
Proposta didàctica dirigida al Cicle Superior de Primària, però també aplicable a 1r i 2n d'ESO, centrada en l'aplicació del pensament computacional mitjançant l'aprenentatge de la programació en Scratch.
La proposta s'estructura en sis mòduls, que evolucionen seqüencialment en complexitat, formats cadascun per 12 sessions d'una hora.
Cada mòdul planteja un repte que els alumnes hauran de resoldre de forma progressiva i treballant en grup.
Els materials estan disponibles en un espai Nodes que pot ser descarregat i instal·lat en l'espai Nodes del centre per fer-ne l'adaptació que es cregui convenient.
Certamen que premia la tasca que duen a terme els alumnes dins el programa mSchools, reconeixent la feina desenvolupada pels participants dels concursos App Education (3r i 4t d'ESO, Batxillerat i cicles formatius), Mobile History Map (Primària i Secundària) i Scratch Challenge (3r, 4t, 5, i 6è Primària; 1r i 2 d'ESO).
Procés de cocreació a gran escala que connecta, inspira i capacita a docents per dissenyar propostes innovadores per a l'aula, el centre i la comunitat escolar, integrant l'ús de la tecnologia digital.
Basant-se en la metodologia del Design Thinking, la iniciativa ajuda als docents a preparar els seus alumnes per a desenvolupar-se en un present i futur que requereix competències digitals i habilitats creatives, de resolució de problemes i de comunicació i esperit crític.
Recull en línea d'aplicacions i continguts educatius provats i validats per docents que s'adrecen a escoles, professionals de l'educació i famílies.
Laboratori cocreatiu de tests d'innovació per accelerar l'adopció de tecnologia capdavantera en educació.
Accions dissenyades per reduir l'escletxa digital a les aules per l'accés a dispositius.