projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El Fons Europeu de Desenvolupament Regional (FEDER) és el fons que finança actuacions adreçades a promoure el creixement i l'ocupació com també la cooperació territorial europea amb la finalitat de reforçar la cohesió econòmica, social i territorial corregint els principals desequilibris regionals de la UE.
Transports, TIC, energia, recerca, innovació, rehabilitació urbana, reconversió industrial, infraestructures socials, medi ambient, desenvolupament rural, pesca, turisme, cultura, formació
Potenciar la recerca, el desenvolupament tecnològic i la innovació mitjançant:
Millorar l'accés, l'ús i la qualitat de les tecnologies de la informació i de la comunicació mitjançant:
Millorar la competitivitat de les PIME mitjançant:
Afavorir el pas a una economia de baix nivell d'emissió de carboni en tots els sectors mitjançant:
Promoure l'adaptació al canvi climàtic i la prevenció i gestió de riscos, mitjançant:
Conservar i protegir el medi ambient i promoure l'eficiència dels recursos mitjançant:
Promoure el transport sostenible i eliminar els obstacles en les infraestructures de xarxa fonamentals mitjançant:
Promoure la sostenibilitat i la qualitat en l'ocupació i afavorir la mobilitat laboral mitjançant:
Promoure la inclusió social i lluitar contra la pobresa i qualsevol discriminació mitjançant:
Invertir en educació, formació i formació professional per a l'adquisició de capacitats i l'aprenentatge permanent, mitjançant el desenvolupament de les infraestructures d'educació i formació.
Millorar la capacitat institucional de l'administració pública i les parts interessades i l'eficiència de l'administració pública mitjançant mesures de reforç de les capacitats institucionals i de l'eficiència de les administracions públiques i dels serveis públics relacionats amb l'aplicació del FEDER, i el suport a les mesures del FSE de reforç de la capacitat institucional i l'eficiència de l'administració pública.
El quadre que hi ha a continuació presenta, per a cada una de les actuacions del Pla d'acció de la RIS3CAT, la quantitat de subvenció del FEDER, el finançament de la bestreta del FEDER, el calendari de les actuacions i les unitats gestores de les actuacions.
Es detalla el finançament i el calendari de les actuacions previstes fins al 2017.
A finals del 2017 es farà una avaluació de les actuacions realitzades i en funció d'aquesta avaluació es revisarà la programació i el finançament per als anys següents.
El Programa de Suport a les Reformes Estructurals (SRSP, en les seves sigles en anglès) és un programa de finançament de la Unió Europea que proporciona ajuts per a reformes institucionals, administratives o d'impuls al creixement de qualsevol país membre de la UE.
Es tracta d'un fons coordinat pel Servei de Suport a les Reformes Estructurals (SRSS, en les seves sigles en anglès) de la Comissió Europea.
El SRSS ofereix experiència personalitzada a tots els països de la UE per a la preparació, disseny i implementació de reformes que millorin el creixement.
El suport que poden demanar els estats membres no requereix cofinançament i mobilitzarà a experts de tota Europa, tant del sector públic com del privat.
El seu valor afegit consisteix a oferir assistència, assessorament i coneixements especialitzats a les autoritats estatals dels estats membres sol·licitants al llarg de tot el procés de reforma.
El SRSP es va posar en funcionament l'any 2017 i es mantindrà fins al 2020 amb un pressupost total de 222,8 milions d'euros.
En el proper marc financer pluriennal de la UE pel període 2021-2027 la Comissió Europea ha proposat donar continuïtat a aquest programa amb una dotació de 25.000 milions d'euros pel conjunt del període.
Governança i administració pública, fiscalitat, empresa, mercat laboral, salut, energia, ciutadania, serveis socials.
El Programa de Suport a les Reformes Estructurals cobreix qualsevol àmbit polític que un estat membre consideri que és prioritari per a reformar.
Alguns exemples d'àmbits susceptibles de ser cobert per aquest Programa:
Governança i administració pública
Administració d'ingressos i gestió de les finances públiques
Creixement i entorn empresarial
Mercat laboral, educació, sanitat i serveis socials
Sector financer i accés al finançament
Quan un país membre desitja rebre ajut del SRSP ha de presentar una sol·licitud a la Comissió Europea a través de l'autoritat estatal de coordinació del SRSP.
Aquesta sol·licitud s'haurà de presentar abans del 31 d'octubre de cada any.
Aleshores la Comissió Europea analitzarà la sol·licitud i negociarà amb l'autoritat coordinadora per tal d'oferir al país sol·licitant una ajuda a mida de les seves necessitats.
Servei de Suport a les Reformes Estructurals
Paseo de la Castellana, núm. 162; pl13
El projecte EU-JAMRAI, finançat pel Tercer Programa de Salut de la UE amb un pressupost proper als 7 milions d'euros, es va presentar el 13 de setembre en una reunió a París amb representants de la Comissió Europea, responsables polítics, organitzacions i institucions de 28 països amb l'objectiu de proposar mesures concretes per reduir la càrrega de resistència antimicrobiana.
Per part de la Generalitat de Catalunya hi van participar representants de la Direcció General d'Ordenació Professional i Regulació Sanitària del Departament de Salut.
El projecte pretén contribuir a abordar el problema de la resistència als antimicrobians (RAM) i de les infeccions associades amb l'assistència sanitària (IRAS).
S'aprofitaran les iniciatives existents i es proposaran mesures concretes per reduir la càrrega de les RAM, que constitueixen un problema de salut pública important.
Es calcula que les RAM causaran 10 milions de defuncions a tot el món abans de 2050, llevat que es prenguin mesures.
Aquesta col•laboració s'esforça per fomentar un canvi de comportament a nivell individual i comunitari i fer front a aquest problema urgent dins d'un enfocament global que s'anomena "Una Salut", tenint en compte tant la prevenció i el control de les resistències bacterianes en els éssers humans, com també en els animals i en el medi ambient.
A més, es pretén garantir que les polítiques de control de les RAM i de les IRAS s'adoptin i s'implementin de forma coordinada en els països de la UE.
Donades les moltes iniciatives internacionals i europees sobre la RAM com el Pla d'Acció Global de l'OMS, el Pla d'Acció de la UE recentment adoptat, el Joint Programming Initiative on Antimicrobial Resistance, o les conclusions del Consell sobre la RAM, l'EU-JAMRAI té per objecte garantir que les polítiques per al control de la RAM i les IRAS s'apliquin en tots els Estats Membres de la UE d'una manera coordinada.
Organitzacions internacionals, com l'OMS Europa, l'OCDE, l'OIE i la FAO, així com representants dels professionals de la salut, pacients i la indústria prendran part en aquest projecte per alimentar el debat amb la seva experiència i garantir la coherència amb les iniciatives existents.
El projecte EU-JAMRAI consta de 8 grups de treball (WP), dels quals la Direcció General d'Ordenació Professional i Regulació Sanitària del Departament de Salut participa en tres, concretament en el de polítiques per a la prevenció de les infeccions relacionades amb l'assistència sanitària i la seva implementació; en el de l'ús apropiat d'antimicrobians en animals i humans, i finalment en el de sensibilització i comunicació.
L'abordatge de la cronicitat és un dels reptes centrals en l'agenda dels gestors sanitaris europeus.
Així, amb l'objectiu de poder millorar el coneixement i la capacitat d'avaluació de les pràctiques existents per al seu abordatge, va iniciar-se el 2014 la Joint Action Chrodis.
La seva finalitat va ser identificar bones pràctiques per a l'atenció a pacients crònics i elaborar guies per a l'assistència a pacients multimòrbids a la Unió Europea.
Un cop acabada la primera Joint Action, la Comissió Europea va considerar rellevant poder implementar aquestes bones pràctiques i estendre el projecte a més països.
El setembre de 2017 va iniciar-se una nova Joint Action amb l'ambició de transformar aquest coneixement en polítiques clau.
Part d'aquestes polítiques s'espera que es puguin basar en la implementació de bones pràctiques, seguint amb el racional del projecte Chrodis.
JA-CHRODIS és una iniciativa europea per identificar i promoure l'intercanvi de bones pràctiques entre països i regions per a l'atenció a pacients amb patologies cròniques com diabetis tipus 2, malalties cardiovasculars i ictus, i la multimorbiditat.
S'ha desenvolupat una plataforma web d'intercanvi de coneixement amb bones pràctiques avaluades i validades per generar un servei d'informació adreçat a la ciutadania, els professionals i els gestors sanitaris.
L'AQuAS lidera el grup de treball que avalua els resultats del projecte.
Les Joint Actions són un instrument de finançament en el marc del Tercer Programa de Salut de la UE per al període 2014-2020.
Estan dissenyades i finançades per les autoritats dels Estats membres i la UE per abordar prioritats específiques en el marc del Programa de salut de la UE.
La plataforma de sensors i actuadors open source Sentilo, desenvolupada per l'Institut Municipal d'Informàtica de l'Ajuntament de Barcelona, és un dels 17 projectes finalistes als premis Sharing and Reuse Awards 2017.
LA Direcció General d'Informàtica (DG DIGIT) de la Comissió Europea lliurarà els premis, emmarcats en el programa Solucions d'Interoperabilitat per a l'Administració Europea (ISA2), el proper 29 de març a Lisboa.
Entre els 118 projectes presentats el projecte català Sentilo és finalista.
El principal objectiu de Sentilo és proporcionar a totes les ciutats del món que ho desitgin una plataforma funcional, oberta, interoperable, fàcilment ampliable i amb software lliure, amb l'objectiu que qualsevol ciutat o comunitat pugui utilitzar-la per a interconnectar els sensors i actuadors que vagi desplegant.
La comunitat Sentilo vol ser, a més, un lloc de trobada on ciutats i empreses puguin col·laborar per a millorar la plataforma, proporcionar suport o desenvolupar negocis al voltant de Sentilo.
Els premis Sharing and Reuse Awards reconeixen la col·laboració entre administracions públiques que ofereixen solucions TIC que poden ser compartides.
Les millors pràctiques d'intercanvi i reutilització de solucions informàtiques (programaris i serveis) seran premiades en quatre categories diferents: projectes transfronterers, nacionals, regionals i locals.
El Fons Europeu per a Inversions Estratègiques (EFSI) és l'element central del «Pla d'Inversions per a Europa», anomenat també Pla Juncker, destinat a impulsar el creixement econòmic i la competitivitat a llarg termini en forma de préstecs i garanties adreçats a incentivar l'economia real.
Aquest fons, que s'ha constituït en el Banc Europeu d'Inversions (BEI), ha de contribuir a mobilitzar finançament públic, especialment a càrrec del pressupost de la UE, per a atreure la inversió privada.
Pretén generar en tres anys fins a 315.000 milions d'euros en noves inversions a tota la UE.
Educació, coneixement, innovació, economia digital, energia, infraestructures de transports, infraestructures socials, recursos naturals, medi ambient
L'EFSI ha de permetre mobilitzar inversions addicionals (és a dir, que no podrien realitzar-se sense el suport de la garantia de la UE) en l'economia real.
Se centrarà en les petites i mitjanes empreses (pimes) i en les empreses de mitjana capitalització (entre 250 i 3.000 empleats).
Donarà prioritat a projectes que, entre altres objectius, fomentin la creació d'ocupació, la competitivitat i el creixement a llarg termini, com ara:
El fon EFSI pot complementar-se amb aportacions dels Fons estructurals i d'inversió ( FSE, FEDER, FEADER i FEMP), sempre que els projectes finançats contribueixin al creixement i a l'ocupació, i estiguin amb consonància amb les prioritats europees en matèria d'inversió.
Consulta aquesta guia per conèixer les complementarietats d'ambdós instruments, tant a nivell de projectes com mitjançant els diferents instruments financers.
Per tal de rebre assessorament s'aconsella consultar el Centre Europeu d'Assessorament per a la Inversió (Advisory Hub) del Banc Europeu d'Inversions.
Ofereix un únic punt d'accés a serveis d'assessorament i assistència tècnica per a capacitar els actors públics i privats que vulguin presentar projectes financerament viables.
En total, s'han aprovat 52 programes nous, entre els quals 10 de l'Estat Espanyol, destinats a promoure els productes agroalimentaris de la UE a Europa i a la resta del món.
Cobrint una àmplia gamma d'aliments (des d'oli d'oliva i làctics a productes carnis) els programes han rebut un total de 88 milions d'euros del pressupost de la Política Agrícola Comuna de la UE.
L'objectiu d'aquests programes és donar suport als productors a difondre la qualitat dels seus productes per tal d'obrir nous mercats i enfortir els existents.
Entre els projectes espanyols destaquen, especialment, els del sector carni i els del sector de l'oli d'oliva.
Els programes Noves Oportunitats i Singulars del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies, dissenyats pel Servei Públic d'Ocupació de Catalunya (SOC) han rebut el reconeixement en la vuitena edició del Most Youth Friendly European Region (MYFER).
La Garantia Juvenil és un programa impulsat per la Unió Europea contra l'atur juvenil, dotat amb 6.000 milions d'euros distribuïts entre els estats membres segons les necessitats de cada mercat laboral.
Catalunya compta amb 241 milions d'euros fins l'any 2020, entre fons propis (177 M€) i del Fons Social Europeu (64 M€).
Des del punt de vista jurídic, l'estatut de la llengua catalana en el si de la UE presenta les característiques següents.
Els procés de negociació que va portar a la signatura de diversos acords administratius entre el Govern espanyol i les institucions i principals organismes de la Unió, té com a fites principals les següents:
A partir de la possibilitat oberta en aquestes Conclusions el Govern espanyol va signar els acords administratius amb les institucions i organismes següents: Consell de Ministres (7 de novembre de 2005); Comitè de les Regions (16 de novembre de 2005); Comissió Europea (21 de desembre de 2005) Comitè Econòmic i Social (7 de juny de 2006); Defensor del Poble Europeu (30 de novembre de 2006); i Tribunal de Justícia de la Unió Europea (27 d'abril de 2009).
A més d'aquests acords, cal assenyalar també la decisió adoptada per la Mesa del Parlament Europeu i l'intercanvi de cartes, de 3 de juliol de 2006, entre el President del Parlament Europeu i el Secretari d'Estat per a la Unió Europea, que permet una comunicació escrita del ciutadà amb la Cambra europea en aquestes mateixes llengües.
Finalment, cal recordar també que aquesta mateixa possibilitat oberta per les Conclusions de 13 de juny de 2005 ha estat també utilitzada pel Govern de la Gran Bretanya en relació a la llengua gal·lesa.
Concretament, a partir de l'any2008 ha signat acords de contingut pràcticament idèntic als signats pel Govern espanyol, amb el Consell de Ministres, la Comissió Europea i el Comitè de Regions.
En cadascun dels acords administratius signats fins al moment, es fixen les condicions pràctiques de l'ús oficial de llengües diferents al castellà per a cada institució i organisme.
De manera general allò que es preveu en els distints acords és la possibilitat d'utilitzar el català, el gallec i el basc en els supòsits següents:
L' Estatut d'Autonomia de Catalunya de 2006 dedica el seu Títol V a les relacions institucionals de la Generalitat.
En ell s'hi tracten les seves relacions amb l'Estat i amb la resta de comunitats autònomes (capítol I), les seves relacions ambla Unió Europea (capítol II, articles 184 a 192) i la seva acció exterior en general (capítol III).
A més de l'esmentat capítol II, altres preceptes de l'Estatut també recullen disposicions derivades de la pertinença de Catalunya a la UE.
Així, per exemple, el seu article 3 assenyala que Catalunya té en l'Estat espanyol i en la Unió Europea el seu espai polític i geogràfic de referència i incorpora els valors, els principis i les obligacions que deriven del fet de formar-ne part; l'article 6.3 disposa que la Generalitat i l'Estat han d'emprendre les accions necessàries per al reconeixement de l'oficialitat del català a la Unió Europea, i l'article 113 estableix que correspon a la Generalitat el desplegament, l'aplicació i l'execució de la normativa de la Unió Europea quan afecti l'àmbit de les seves competències, en els termes que estableix el títol V.
Cal remarcar que la via desenvolupada per l'Estatut ha estat seguida posteriorment per altres comunitats autònomes que també han aprovat la modificació dels seus respectius estatuts d'autonomia, com és el cas de la Comunitat Valenciana, Extremadura, Andalusia, Aragó, les Illes Balears i Castella-Lleó.
De forma resumida, el capítol sobre les relacions de la Generalitat amb la Unió Europea tracta principalment de les següents matèries:
Cal dir també que, com a conseqüència del recurs d'inconstitucionalitat presentat contra l'Estatut d'Autonomia per diputats del grup parlamentari del Partit Popular al Congrés, el 28 de juny de 2010 el Tribunal Constitucional va emetre la sentència 31/2010.
En la seva decisió, el Tribunal Constitucional, va anul·lar diversos preceptes de l'Estatut i respecte d'altres en va precisar la seva interpretació constitucional.
Tanmateix, i pel que fa als articles de l'Estatut que fan referència a la Unió Europea que van ser recorreguts en el recurs esmentat, cal destacar que la sentència del Tribunal Constitucional en va avalar la seva plena constitucionalitat.
D'altra banda, cal assenyalar que el passat mes de desembre el Parlament de Catalunya va aprovar la Llei 16/2014, del 4 de desembre, d'acció exterior i de relacions amb la Unió Europea.
El capítol I del títol II d'aquesta llei, denominat "relacions institucionals de la Generalitat a l'exterior i en l'àmbit de la Unió Europea", desenvolupa alguns dels preceptes estatutaris en aquesta matèria.
Aquesta llei ha estat posteriorment desplegada pel Decret 207/2015, de 22 de desembre pel que fa a diversos aspectes relatius als òrgans de coordinació i seguiment que s'hi preveuen.
La SAEUE s'ocupa de fer un seguiment precís de l'evolució i funcionament general del sistema institucional i jurídic de la UE.
En particular, elabora notes i informes sobre les iniciatives en curs o en projecte de reforma dels tractats constitutius i, per tant, de les conferències intergovernamentals i les convencions europees que les precedeixen.
En aquesta mateixa línia, des de la SAEUE se segueixen i analitzen els aspectes més rellevants que tenen lloc en relació amb l'evolució del dret de la UE, en especial del seu sistema institucional i de presa de decisions.
La Comissió Europea té la funció de vetllar per l'aplicació correcta del dret de la UE per part dels estats membres.
Quan la Comissió considera que un estat membre no compleix les seves obligacions, pot iniciar un procediment per a intentar posar fi a la possible infracció i, si escau, pot arribar a presentar un recurs per incompliment davant el Tribunal de Justícia de la UE.
En general, abans d'obrir formalment un procediment d'infracció, la Comissió sol·licita informació a l'estat membre en el marc del sistema Pilot UE.
L'objectiu d'aquest sistema és buscar una solució eficaç als problemes d'aplicació del dret de la UE mitjançant la col·laboració informal amb els estats membres.
A la Generalitat de Catalunya, la SAEUE assumeix la coordinació i la tramitació dels expedients d'infracció iniciats per la Comissió Europea per possibles incompliments del dret de la UE per part de l'Administració de la Generalitat de Catalunya.
Així, la SAEUE manté la interlocució permanent amb el Ministeri d'Afers Exteriors, Unió Europea i Cooperació (MAEC) en relació amb aquests procediments.
Internament, efectua el seguiment i la gestió dels expedients en coordinació amb els departaments concernits i el Gabinet Jurídic, que assumeix la coordinació jurídica de les respostes de la Generalitat en les diferents fases del procediment d'infracció.
A més, la SAEUE, mitjançant la Delegació del Govern davant de la UE, efectua, si escau, les gestions d'acompanyament oportunes davant les institucions de la UE i, puntualment, amb la Representació Permanent d'Espanya davant la UE (REPER).
El Llibre verd és la primera fase del Pla Europa del Govern de Catalunya.
Recull la visió preliminar del Govern sobre els grans reptes de futur de la UE prenent com a base el llibre blanc de la Comissió Europea del març del 2017, l'Estratègia Global de la UE de 2016 i el document de reflexió sobre el paper d'Europa en el marc de l'Agenda 2030.
El Govern de la Generalitat posa a disposició de la ciutadania i les empreses portals i eines per mantenir-les informades dels efectes del Brexit.
El Govern també treballa per enfortir els lligams institucionals amb el Regne Unit a fi de minimitzar-ne l'impacte i per seguir cooperant en aspectes clau.
Ens posicionem en la negociació de la futura relació amb el Regne Unit a través del Grup de Treball del Govern de Catalunya sobre el Brexit.
Promovem el contacte directe amb les institucions europees a través de la Delegació del Govern davant la Unió Europea, de la Representació de la Comissió Europea a Barcelona i de l'Oficina del Parlament Europeu a Barcelona.
Mantenim una col·laboració estreta amb el Consolat General del Regne Unit a Barcelona per a l'intercanvi d'informacions rellevants.
ACCIÓ ha impulsat el Pla Brexit de captació d'inversions per atreure empreses establertes al Regne Unit que vulguin potenciar seus a la Unió Europea.
Hi ha un servei d'assessorament per als dubtes que planteja el marc jurídic vigent dels processos migratoris.
Teniu a disposició el servei d'assessorament que ofereixen les Oficines de Treball i la xarxa EURES, adreçat a la ciutadania catalana que vol treballar al Regne Unit i a la del Regne Unit que treballa a Catalunya.
El portal MónCat també oferirà informació de l'impacte del Brexit sobre les persones treballadores.
ACCIÓ ha habilitat una finestreta Brexit d'atenció per a empreses catalanes exportadores al Regne Unit.
Entre d'altres, ofereix els següents serveis:
Eina d'autodiagnosi per avaluar l'exposició al Brexit per part de l'empresa.
Sobre aspectes concrets en les operacions empresarials amb el Regne Unit afectades pel Brexit.
Sessions per informar dels riscos empresarials.
PRODECA té una línia d'atenció per resoldre dubtes sobre l'exportació d'alimentació i begudes al Regne Unit, i organitzarà una jornada informativa i d'assessorament per a empreses catalanes exportadores.
L'AGAUR envia un butlletí periòdic a persones i entitats gestores de projectes europeus del sistema de recerca català sobre les conseqüències del Brexit en projectes europeus amb participants del Regne Unit.
Impacte del Brexit en l'àmbit turístic
L'Agència Catalana de Turisme i la Direcció General de Turisme fan un informe de seguiment quinzenal sobre la possible afectació del Brexit al sistema turístic català.
Impacte del Brexit en l'àmbit cultural
L'ICEC informarà els professionals del sector cultural a través dels seus canals de comunicació (web, butlletins i xarxes socials) i organitzarà sessions informatives.