projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
La Guia pràctica de diagnosi d'igualtat i l'Eina de Seguiment i Avaluació de Plans d'Igualtat (ESAPI) són el principal leit motiv del programa formatiu d'igualtat d'oportunitats de dones i homes en el treball per a 2017.
La principal novetat de la proposta formativa d'enguany rau en la utilització d'aquestes noves eines que la Direcció General d'Igualtat ha posat a l'abast d'empreses i organitzacions.
El proppassat 20 de juny va tenir lloc a Barcelona el primer Taller pràctic d'avaluació de Plans d'igualtat, impartit per la consultora Georgina González (d'empeus, a la imatge), que ja ha elaborat prop de 120 plans d'igualtat i ha estat la principal artífex de l'Eina de Seguiment i Avaluació de Plans d'Igualtat (ESAPI).
La sessió va aplegar prop de 30 professionals provinents, fonamentalment, de l'àmbit de la salut.
Més d'una trentena de professionals van participar el 27 de juny en primera sessió formativa basada en la Guia de diagnosi d'igualtat, que es va celebrar a Lleida, impartida per la consultora Mar Gaya (al fons de la imatge) Psicòloga, màster en direcció i gestió de Recursos Humans i experta en integració d'igualtat d'oportunitats a l'àmbit laboral, Gaya ha estat la responsable de l'elaboració de continguts de la Guia.
L'èxit de convocatòria i participació ha consolidat el projecte formatiu de l'Àrea d'Igualtat d'Oportunitats de la Direcció General d'Igualtat, confirmant el creixent interès professional i empresarial per la implantació de les polítiques d'igualtat i qualitat en el treball.
El programa formatiu de 2017 continua enfocat cap a les necessitats del territori i reforça les competències relacionades amb l'elaboració de plans d'igualtat i una més eficaç organització del temps de treball que afavoreixi alhora la igualtat i la corresponsabilitat de dones i homes i la consecució dels objectius de l'organització.
El calendari formatiu del segon semestre de 2017 és el següent:
Taller per a l'elaboració de la diagnosi d'igualtat utilitzant la Guia pràctica per diagnosticar-la
Seminari d'organització del temps de treball i coresponsabilitat
Taller d'avaluació de plans d'igualtat
Més informació, programes i inscripcions, a l'oferta formativa de l' Àrea d'Igualtat d'Oportunitats.
Set sessions de treball presencials permetran que 250 persones d'arreu del territori puguin formar-se enguany en diagnosi i avaluació de plans d'igualtat i organització del temps de treball.
Les persones participants aprendran a utilitzar les noves eines que la DGI posa a l'abast d'empreses i organitzacions.
La bretxa entre homes i dones en ciència, tencologia, engyineria i matemàtiques STEM és menor als països menys igualitaris.
Un estudi publicat a la revista nord-americana Psychological Science signat pels psicòlegs Gijsbert Stoet, de la Leeds Beckett University, i David Geary, de la Universitat de Missouri, ha deixat al descobert una paradoxa, si més no sorprenent, a la llum de dades comparatives mundials.
Perquè contra el que semblaria natural, la bretxa de sexe en STEM és justament més gran als països amb més igualtat de dones i homes.
En examinar les puntuacions de les proves acadèmiques en lectura y matemàtiques en 67 països i regions, Stoet i Geary van constatar que les nenes obtenien resultats iguals o millors que els nois a la majoria de països i que, en gairebé a tots, les nenes haurien estat capaces de seguir estudis científics i matemàtics a nivell universitari si s'hi haguessin inscrit.
Les capacitats, doncs, no són la qüestió.
Els autors suggereixen que en països amb més desigualtat d'igualtat de homes i dones, que solen ser també les més desafavorides per un precari sistema de protecció social, les noies podrien estar més inclinades a triar professions que ofereixen un futur financer més segur.
En una anàlisi superficial, podria semblar que aquesta realitat reforça la idea de que homes i dones, en igualtat de condicions vitals, demostren en llurs eleccions la diferència d'inclinacions, habilitats i interessos que els separen.
Però la realitat n'és ben diferent.
Als països més desenvolupats econòmicament, o almenys en nivells d'igualtat, el percentatge de noies que sobresurten en ciències o matemàtiques és encara més alt que el de dones que es graduen en disciplines d'aquests àmbits de coneixement.
I això vol dir que hi ha alguna cosa en les nostres societats més benestants que ens està privant del talent de la meitat de la població per fer avançar la ciència, les matemàtiques i la tecnologia.
En efecte, les societats puntuades com a més igualitàries a l'Índex Global de Bretxa de Gènere del Fòrum Econòmic Mundial com la sueca, la finlandesa o la islandesa, registren una bretxa entre homes i dones en STEM molt superior a la d'altres països com ara Turquia, Algèria i els Emirats Àrabs Units.
Precisament aquest darrer, juntament amb Jordània i Qatar, és un dels tres únics països en què, a diferència de les noies, els nois es mostren menys còmodes treballant en problemes matemàtics, segons revelaven les dades d'Avaluació Internacional d'Alumnes (una prova que mesura les habilitats matemàtiques, de lectura i de ciència d'alumnes de 15 anys d'edat) publicades per l'OCDE en 2014.
La presència i el protagonisme de les dones al Mobile World Congress augmenta cada any un 10 per cent.
L'era digital necessita del concurs de cada cop més dones, tant ocupant llocs de treball a la indústria com assumint responsabilitats de comandament i lideratge.
En un sector amb una demanda de talent creixent, només una de cinc estudiants d'enginyeries és dona.
Al centre de la imatge, Mireia Mata i Solsona i Núria Salán, al darrer MWC de Barcelona.
D'esquena, en primer pla, el director general de Fira Barcelona, Constantí Serrallonga.
Enguany a tornat Mobile World Congress de Barcelona el Women4Tech, una cimera i un cicle de conferències per redreçar la bretxa de gènere que persisteix en la indústria i divulgar millors pràctiques i lideratges femenins en l'era digital.
En aquest esdeveniment mundial, el 24% de les persones assistents han estat dones.
A les universitats catalanes, les estudiants dones que cursen enginyeries són el 22,9% del total de persones matriculades, fa deu anys, pel curs 2008-2009 significaven el 23,9%.
Un retrocés que, tot i minúscul, ens mostra que necessitem incidir en el procés de socialització de les criatures, en l'eliminació dels estereotips de gènere, que fan que les dones al món de la tecnologia i la ciència continuïn no sent anecdòtiques, però sí invisibilitzades: Mileva Marić Einstein, a qui les seves cabdals aportacions a les teories d'Einstein no han estat reconegudes; les dones computadores humanes de la NASA que, amb els seus càlculs, van contribuir a la navegació a l'espai i l'arribada a la lluna; però també dones actuals, investigadores i directives del sector tecnològic.
Crear espais on les nenes, les joves i les dones puguin compartir maneres de fer i bones pràctiques amb dones referents del món de la tecnologia és estrictament necessari per revocar aquesta tendència d'estancament.
Ara cal que aquests espais s'incorporin, amb més intenció, a les escoles i les famílies.
Mentrestant, però, que la bretxa de gènere ocupi un espai de la Fira de Barcelona en el MWC, per segona edició, és un fet que mereix l'atenció.
La Directora general d'Igualtat, Mireia Mata i Solsona, hi va participar amb acompanyada per dones tecnòlogues de referència de casa nostra.
Cooperativa mixta de treballadors i consumidors, que han impulsat un nou mitjà de comunicació generalista i independent.
Amb l'ajuda de dos Ateneus Cooperatius (Coòpolis i Barcelona Nord), s'engega aquest projecte cooperatiu de la mà de periodistes i persones de l'àmbit cultural i cooperatiu que fa mesos treballen per impulsar un nou mitjà de comunicació.
El diari neix sota la fórmula de cooperativa per tal que els socis lectors i els treballadors puguin decidir conjuntament l'orientació del projecte basat en una comunicació generalista i independent dels grans poders.
Tenen previst la creació de 28 llocs de treball de diversos camps professionals: periodistes, dissenyadors, equip d'edició i correcció, comercials, especialistes en màrqueting i personal de gerència i administració.
Els continguts del noticiari seran reportatges en profunditat i entrevistes a fons, a més d'obrir espais per al debat.
Inclourà seccions d'actualitat, internacional, economia, cultura i opinió, i suplements diversos.
Utilitzaran també les xarxes socials i internet per mantenir un fil d'informació d'última hora.
Comptarà amb tres redaccions -al País Valencià, a Catalunya i a les Balears, per tal d'arribar a la major part de municipis del Països Catalans.
Tenen un calendari de presentacions per apropar i donar a conèixer el seu mitjà arreu del territori.
El finançament per a l'arrencada prové d'aportacions de les persones sòcies, d'entitats i col·lectius de base popular i del crèdit d'entitats de finances ètiques.
Com a llançament del nou diari Jornada es va publicar el número zero, especial i gratuït de 16 pàgines, que va ser distribuït coincidint amb la diada de Catalunya.
Cooperativa de serveis que es dedica a l'estudi creatiu multidisciplinari.
Fan créixer idees i empreses amb el disseny com a eina.
El seu potencial és l'aportació de valor afegit als seus projectes.
El projecte RiceUp va néixer el 2011 a la Xina, però no és fins a finals del 2015, que l'equip de professionals format per creatius de diferents disciplines (dissenyadors, programadors, fotògrafs i publicistes), es constitueixen en cooperativa.
Es van convertir en aquest tipus d'entitat perquè s'ajustava més als principis ètics del seu pla de treball amb uns valors a favor d'una societat més justa i de respecte per l'entorn i el medi ambient.
De fet ells fan constar que no dissenyen només per vendre més, sinó per aportar un valor afegit als projectes que realitzen.
Els serveis que ofereixen són múltiples: Dissenyen la identitat visual i la imatge corporativa; Desenvolupen qualsevol tipus d'aplicació, lloc web responsiu o botiga on-line; Dissenyen, planifiquen i gestionen reformes integrals, construeixen estands per a fires i esdeveniments; S'encarreguen també de la realització de fotografia publicitària per a empreses i particulars i de l'elaboració de vídeos corporatius, promocionals, i reportatges.
Intenten afegir criteris de sostenibilitat en tots els seus treballs, és per això que han triat el verd com a color corporatiu.
RiceUp té un bon assortit de projectes i clients, però entre ells cal destacar la renovació de diverses imatges i webs corporatives d'entitats d'economia social, com les de la Xarxa Economia Solidària (XES), d'El Risell, SCCL,...
Cooperativa dedicada a l'assessorament laboral, fiscal, comptable, i administratiu, especialitzada en l'economia social i el tercer sector.
Constituïda al febrer del 2016 amb dos socis, aquesta cooperativa aposta per les noves tecnologies i les relacions personals basades en la proximitat i la confiança.
Ofereixen serveis d'assessorament laboral, fiscal, comptable, gestió econòmica, gestió de subvencions i suport administratiu, especialitzats en el sector de l'economia social i el tercer sector.
El seu tarannà es basa en un assessorament col·laboratiu amb la seva clientela, construint sinergies per facilitar processos i reduir costos, amb visió transversal i amb esperit de millora continua.
Presten serveis d'Assessoria 3.0 mitjançant un Sistema de Planificació Empresarial, Assessorament "In Company" d'acompanyament i assessorament "in situ" en les oficines del client, Assessorament del Tercer Sector i Economia Social, i Suport Administratiu-BPO oferint la possibilitat d'externalitzar processos i serveis administratius als seus clients.
Facto Assessors és una de les quatre entitats de l'economia social i solidària que formen part del Viver d'Empreses del Cafè de Mar, una iniciativa de la Fundació Unió de Cooperadors de Mataró que es defineix com un espai dedicat a donar servei i acollida a aquelles iniciatives empresarials de base col·laborativa: cooperatives, societats laborals, associacions i fundacions.
Cooperativa de Treball Associat impulsada per un grup de professores i professors del sector de l'ensenyament de llengües.
Constituïda al febrer d'aquest any, i situada al barri de Gràcia, aquesta cooperativa arrenca amb un projecte lingüístic que té per objectiu fer una proposta formativa de qualitat a preus assequibles sota els principis de cooperació, horitzontalitat i autogestió.
Ofereixen classes i tallers, amb grups reduïts, d'euskera, àrab, gallec, portuguès, català, italià, castellà, occità, alemany, francès i anglès, impartits per professionals del sector de l'ensenyament.
Organitzen també cinefòrums en V.O., intercanvis lingüístics, dinars temàtics o tallers específics per tal d'aproximar els diferents idiomes d'una manera més lúdica i social als seus alumnes.
Volen col·laborar a promoure projectes de l'economia social i solidària existents, generant espais d'intercooperació i suport mutu entre els diferents projectes, alhora que ofereixen altres serveis, com ara traduccions, cursos específics per a cooperatives o el disseny de projectes concrets de caràcter social i formatiu per persones amb situació d'exclusió social.
Aula d'Idiomes va ser projecte guanyador del Premi Micaela Chalmeta 2016 per a la creació de cooperatives.
Cooperativa d'iniciativa social dedicada a la promoció de la diversitat, oferint eines per la seva gestió en diversos àmbits socials.
Aquesta cooperativa, situada a l'Eixample de Barcelona, es constitueix el setembre de 2016 per 2 socis, amb l'objectiu de generar canvis en les diferents persones, col·lectius i actors socials.
Busquen la manera d'entendre i viure la varietat de la diversitat, orientada a desmuntar els estereotips i prejudicis i a promoure la convivència.
Per gestionar-la, impulsen els seus projectes mitjançant activitats formatives (cursos, tallers, tertúlies i activitats de carrer); donen assessorament en contextos territorials o institucionals; aporten sensibilització a col·lectius d'adolescents, joves, grups de dones, entitats, gent gran, educadors i a tècnics de diferents entitats; gestionen projectes impulsats per altres corporacions; promouen la dinamització de processos orientats a sensibilitzar, formar, i resoldre conflictes comunitaris; i treballen en la recerca aplicada d'estudis des d'un enfocament interdisciplinari per traduir-los en projectes i/o programes d'intervenció.
Dissenyen, organitzen i executen varies accions, projectes, processos i programes a mida, dins els diferents eixos d'intervenció: cultural, de gènere, funcional, generacional i religiós.
Tracten la diversitat en diferents entorns, entenent la seva feina com un procés constant d'observació, diàleg i reflexió, combinant diverses metodologies i promovent les experiències necessàries per generar canvis.
El principal 'leit motiv' d' aeQual_2.0 és la promoció de la igualtat efectiva de dones i homes en el món laboral com a condició de la qualitat en el treball.
Les seves entrades obren un espai, així mateix, a iniciatives i experiències en l'àmbit de l'organització del temps de treball i a les nombroses activitats de formació que l' Àrea de Qualitat en el Treball programa per a empreses i professionals.
Programa marc de l'emprenedoria social a Catalunya
Twitter de l'Institut de Seguretat i Salut Laboral
El canal per a la recerca de treball i de suport a l'emprenedoria, les empreses i l'economia social
Assessorament, formació i serveis per a persones emprenedores a tot Catalunya
El canal sobre la formació professional
El canal sobre l'Economia Social, el Tercer Sector, les Cooperatives i l'Autoempresa
Servei d'Emprenedoria del programa Catalunya Emprèn
Troba el contracte de treball que més s'adequa a les teves necessitats
La vostra empresa es pot acollir a diversos ajuts, subvencions i bonificacions en les quotes empresarials de la seguretat social per a la contractació de determinats perfils de treballadors/ores
A través d'aquesta aplicació es poden comunicar les dades de contractes als serveis públics d'ocupació
Servei que permet als empresaris que actuen en nom propi i a les empreses i als col·legiats professionals que actuen en representació de tercers comunicar dades sobre els seus treballadors sense haver de lliurar els documents presencialment.
Web del programa marc de cooperació público-privada que dóna informació sobre creació i creixement d'empreses de l'economia social i cooperativa
El web de Barcelona per a les persones emprenedores
Portal de la Generalitat de Catalunya que aplega tots els serveis i tràmits per a les empreses
Web del programa Catalunya Emprèn, que impulsa i promou actuacions públiques i privades de valor per a l'emprenedor, a les que dóna suport directe.
Té especial incidència en la creació, el creixement i l'èxit de les noves empreses, així com el foment de l'emprenedoria
Catalunya Professional és l'eina que permet localitzar tota l'oferta de formació professional de Catalunya (la inicial, l'ocupacional i la contínua) en una única plataforma digital
Portal de comunicació i notificació dels accidents de treball que corresponen a l'àmbit de Catalunya
Web amb informació sobre l'ecosistema de l'emprenedoria social a Catalunya.
Compta amb una selecció de recursos al servei de la iniciativa emprenedora social
Plataforma d'intercanvi sobre responsabilitat social a Catalunya
Web de l'organisme autònom estatal que promou, dissenya i desenvolupa mesures i accions per a l'ocupació que són d'execució descentralitzada i adaptades a les diferents realitats territorials
Web del Tribunal Laboral de Catalunya
Portal adreçat a les persones emprenedores on trobaran serveis d'acompanyament i suport per constituir la seva empresa
D'acord amb l'article 15.1 a) de la Llei 19/2014, del 29 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern en aquesta pàgina es fa pública la informació relativa a les subvencions i els ajuts públics de l'àmbit de Treball que el Departament de Treball, Afers Socials i Famílies té previst convocar.
El document conté informació sobre quin és l'objecte o finalitat de l'ajut així com la descripció de les condicions i requisits per a poder-ne ser beneficiari.
Previsió propera actualització: Gener 2020
Per tal de desenvolupar la seva activitat, les societats cal que compleixin una sèrie de requisits i inscriure's en el registre de cooperatives
En el Registre Central de Cooperatives s'inscriuen els actes que fan referència a les cooperatives de segon grau, cooperatives sanitàries, cooperatives d'assegurances i els actes relatius a les seccions de crèdit de les cooperatives
Els llibres que obligatòriament han de portar les cooperatives, les seves federacions i les confederacions d'aquestes han de ser legalitzats pel registre competent de cooperatives
Tràmit previ necessari i preceptiu a la inscripció en el Registre Mercantil, que concedeix la condició de laboral a la societat
Per demanar la condició de laboral cal inscriure's al Registre Administratiu de Societats Laborals
La inscripció en aquest registre és obligatòria per a totes aquelles empreses que vulguin intervenir en el procés de subcontractació en el sector de la construcció
Les empreses que hagin de dur a terme activitats o operacions en les quals el seu personal s'exposi directa i indirectament al contacte amb amiant o amb materials que en continguin s'han d'inscriure en aquest Registre.
Aquest registre s'adreça a les empreses inscrites al RERA que hagin executat plans de treball
L'objectiu d'aquest registre és recollir les comunicacions a l'autoritat laboral de tots aquells treballadors/ores que hagin estat designats com a delegats/ades de prevenció de riscos laborals
Adreçat a qualsevol organització, independentment de la seva estructura jurídica, que vulgui obtenir la qualificació com a centre especial de treball (CET).
Registre telemàtic adreçat a l'empresa i a les persones treballadores autònomes que permet a accedir a la zona del portal on es poden publicar ofertes de treball i permet gestionar els candidats que s'hi apuntin.
Adreçat als centres i entitats que volen impartir formació professional per a l'ocupació.
Informació sobre les funcions i les dades de contacte de les entitats del sector públic amb participació majoritària del Departament.
També trobareu un enllaç als espais de Transparència de cada entitat amb la informació subjecte a les obligacions de publicitat activa ( Llei 19/2014, del 29 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern).
Aquest és un projecte de formació en prevenció de riscos especialment adaptat a les necessitats de les persones treballadores dels Centres Especials de Treball.
Es tracta de 10 micro-cursos (o píndoles d'aprenentatge) en format e-learning que plantegen 10 temes recurrents en matèria de prevenció de riscos: l'ús dels EPIS, la poda, l'ergonomia, la càrrega i descàrrega...
Cada curs està pensat per a ser treballat de manera individual i amb el suport d'un formador.
Tots els cursos mantenen una mateixa estructura: vídeo introductori, on s'hi fa l'explicació del tema a tractar d'una manera clara i explicativa, exercicis de comprensió mitjançant diferents activitats com la comparació, l'associació de conceptes, l'arrossegar i deixar, etc., i un vídeo resum.
Requeriments per visualitzar la versió flash:
Presentar ofertes d'ocupació específiques per a persones amb discapacitat davant les Oficines de Treball de la Generalitat.
Adreçar-se a entitats d'inserció de persones amb discapacitat, atesa la seva especialització i atès que poden donar suport a les empreses en la recerca de candidats adequats al lloc de treball ofert i en el procés de la seva incorporació a les empreses.
El dret a la participació dels treballadors en l'empresa s'articula a través dels delegats de personal i dels comitès d'empresa, sense perjudici d'altres formes de participació.
La representació dels treballadors a l'empresa o al centre de treball correspon als delegats de personal o al comitè d'empresa, depenent del nombre de treballadors.
Tant uns com els altres són escollits en els processes d'eleccions sindicals que se celebren cada 4 anys.
A les empreses amb diversos comitès d'empresa pot existir un comitè intercentres si s'ha pactat en el conveni col·lectiu.
Amb independència d'aquests representants, els treballadors afiliats a un sindicat tenen dret a constituir seccions sindicals dins l'empresa, les quals poden actuar a través dels delegats sindicals.
Delegats de personal: constitueixen la representació dels treballadors a l'empresa o al centre de treball que tinguin menys de 50 i més de 10 treballadors.
Igualment, hi pot haver un delegat de personal en aquelles empreses o centres que comptin entre sis i deu treballadors, si així ho decidissin aquests per majoria.
Per al personal funcionari, també reben el mateix nom.
Nombre de delegats per centre de treball/empresa:
Comitès d'empresa: és l'òrgan representatiu i col·legiat del conjunt dels treballadors de l'empresa o centre de treball, constituint-se en cada centre de treball que tinguí un cens de 50 o més treballadors.
En empreses que tinguin en la mateixa província o en municipis limítrofs dos o més centres de treball els censos no arribin als 50 treballadors, però en el seu conjunt els sumen, es constituirà un comitè d'empresa conjunt.
Si uns centres tenen 50 treballadors i uns altres de la mateixa província no, en els primers es constituiran comitès d'empresa propis i amb tots els segons es constituirà un altre.
Nombre de components del comitè d'empresa en funció del nombre de treballadors:
De 1.000 en endavant, dos per cada mil o fracció amb un màxim de setanta-cinc.
Per al personal funcionari, l'equivalent als comitès d'empresa són les Juntes de Personal.
Es pot pactar en conveni col·lectiu la constitució i funcionament d'un comitè intercentres, amb un màxim de 13 membres que tindran les funcions que es prevegin en el conveni col·lectiu que n'acordi la creació.
Es pot pactar en conveni col·lectiu l'acumulació d'hores en un o diversos dels seus components, sense superar el màxim total, i poden quedar rellevats del treball, sense perjudici de la seva remuneració.
Amb caràcter general, les condicions de treball establertes a la normativa laboral, poden haver estat millorades o desenvolupades en els convenis col·lectius.