La Serra de Collserola, amb prop de 10.000 ha, està situada en el centre de l'àrea metropolitana de Barcelona i es distribueix en nou termes municipals.
Els valors ambientals que la serralada ofereix van motivar al seu dia la seva inclusió en el Pla d'espais d'interès natural (PEIN), així com l'aprovació d'un pla especial urbanístic de protecció.
Aquesta protecció es justificava en la importància del patrimoni natural, l'estratègica situació en una zona densament poblada, els valors paisatgístics i el valuós patrimoni construït al llarg de la història.
En l'actualitat, i des de l'any 1987, hi és d'aplicació el règim derivat del Pla especial de protecció del Parc de Collserola.
Actualment, el marc jurídic que afecta aquest espai està constituït principalment per:
El Pla especial d'ordenació i de protecció del medi natural de la Serra de Collserola, aprovat l'1 d'octubre de 1987.
És la primera figura que regula els usos i activitats en l'àmbit de la Serra.
El Decret 328/1992, de 14 de desembre, pel qual s'aprova el Pla d'espais d'interès natural.
Va incloure part de la Serra en l'espai anomenat Serra de Collserola.
L'Acord del Govern de la Generalitat GOV/112/2006, de 5 de setembre, pel qual es designen zones d'especial protecció per a les aus (ZEPA) i s'aprova la proposta de llocs d'importància comunitària (LIC), que inclou la Serra de Collserola com a LIC, amb el codi ES5110024.
Geomorfològicament, el massís de Collserola, situat entorn dels 45o de latitud nord, forma part de la Serralada Litoral Catalana, com el Garraf i la serra de Marina, en el tram delimitat pels rius Llobregat i Besòs.
La seva alçada màxima és el Tibidabo, amb 512 m d'altura.
En el seu àmbit engloba tres geozones incloses a l'Inventari d'espais d'interès geològic de Catalunya.
El massís pertany biogeogràficament al domini mediterrani, amb una vegetació de característiques mediterrànies, un desenvolupament limitat de l'estrat arbori, i l'abundància i diversitat d'espècies arbustives.
Tot i així, no són excepcionals les espècies de climes àrids o molt més freds.
La vegetació actual, doncs, és un mosaic de boscos, bosquines, màquies, matolls, prats i camps de conreu.
Aquesta configuració del paisatge mostra la gran influència que ha tingut i té l'activitat humana en el conjunt de Collserola.
D'entre tots els ambients presents a la Serra destaquen, de manera especial, aquells configurats per vegetació no arbòria i, molt especialment els prats secs, ja que són els que acullen una major diversitat i alguns dels organismes més singulars de l'espai.
Els poblaments animals són força diversos, amb prop de 190 espècies de vertebrats presents, principalment de caire forestal.
Anàlogament a la vegetació, la fauna és predominantment mediterrània però amb presència d'espècies del domini centreeuropeu.
Ha estat la mà de l'home la que ha modelat el paisatge, oferint bosquines, camps, erms i formacions arbustives.
D'entre tota l'elevada diversitat animal i vegetal de la Serra, destaquen dos sectors amb uns valors naturals excepcionals, principalment quant a les seves comunitats vegetals.
La Font Groga presenta una mostra d'alzinar amb roures de gran valor, mentre que la Rierada-Can Balasc conté una representació molt rellevant dels boscos de ribera propis de la Serralada Litoral Catalana.
D'altra banda, a la Serra de Collserola és fàcil trobar-hi indicis de la utilització humana a través del patrimoni construït, amb alguns exemples històrics molt valuosos que incrementen l'interès arqueològic del Parc.
Al llarg dels darrers anys, la consolidació del Parc de Collserola com a oferta de proximitat de lleure i de contacte amb la natura per a milions de persones, i la constatació de l'enorme pressió que pateix aquest territori (freqüentació, ocupació, trànsit, aïllament, fragmentació, vandalisme, abocaments, deteriorament d'ecosistemes, incendis, etc.) han palesat la necessitat d'incrementar la protecció d'aquest espai protegit adoptant una figura de protecció de rang superior.
Aquest fet està fonamentat en diverses propostes originades al voltant d'un important consens ciutadà, propostes que reclamen la declaració del Parc Natural de la Serra de Collserola.
La voluntat d'incrementar la protecció de la Serra de Collserola, motivada en els seus singulars valors i pressions, justifica la present proposta de declaració de Parc Natural.
Al llarg de quasi 20 anys ha estat l'Administració local la que ha assumit el desplegament del Pla especial de protecció.
Primer, mitjançant el Patronat Metropolità del Parc de Collserola, creat com a organisme autònom de la Corporació Metropolitana de Barcelona (CMB), i després, per la Mancomunitat de Municipis de l'Àrea Metropolitana de Barcelona (MMAMB) i els nou municipis amb territori al Parc.
Posteriorment, l'any 1999, s'hi va afegir la Diputació de Barcelona, i va esdevenir l'òrgan gestor del Parc de Collserola l'actual Consorci del Parc de Collserola, en el qual es consorcien la Mancomunitat de Municipis de l'Àrea Metropolitana de Barcelona (MMAMB) i la Diputació de Barcelona, i s'incorporen voluntàriament els nou municipis amb territori al Parc.
D'acord amb això, efectuats els treballs tècnics corresponents, escau establir un règim de protecció i desenvolupament específic per a aquest territori que millori la cobertura actual com a espai del PEIN i Parc Forestal de protecció urbanística, i procedir a reconèixer-lo com a espai natural de protecció especial mitjançant la seva declaració com a Parc Natural, amb dues reserves naturals parcials, per tal de fer possible la conservació del patrimoni natural i cultural d'una manera compatible amb l'aprofitament ordenat dels seus recursos i l'activitat dels seus habitants, en el marc del que regulen la Llei 12/1985, de 13 de juny, d'espais naturals, i la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i la biodiversitat, i en exercici de les competències que l'Estatut de Catalunya atorga a la Generalitat a l'article 144.
Els principis inspiradors de la creació del Parc Natural i de les dues reserves naturals parcials són:
a) L'obligació dels poders públics de vetllar pel manteniment del conjunt dels valors naturals que conformen la Serra de Collserola en benefici i amb la participació de la població, amb criteris de solidaritat col·lectiva i intergeneracional.
b) La importància de conservar la riquesa comuna que aporta la diversitat biològica i el patrimoni natural de la Serra de Collserola, i evitar-ne la reducció o pèrdua.
c) El deure de totes les persones d'aprofitar la biodiversitat d'una manera sostenible i d'utilitzar racionalment els recursos naturals pel bé de les generacions presents i futures.
d) La necessitat d'implantar una utilització racional del sòl, com a recurs natural en si mateix i com a contenidor de la major part dels recursos naturals i de la biodiversitat, de conformitat amb la seva aptitud natural, els potencials productius que conté i el seu caràcter de no renovable, tot això de manera congruent amb la funció social de la propietat reconeguda constitucionalment i la funció ambiental que aquesta funció social porta implícita.
e) La conscienciació i la participació social per assolir l'objecte d'aquest Decret aplicant el principi constitucional d'indispensable solidaritat col·lectiva i del dret a un medi ambient saludable, per garantir el manteniment dels beneficis ecològics, socials i econòmics d'una correcta conservació del medi.
Vist el dictamen de la Comissió Jurídica Assessora, a proposta del conseller de Medi Ambient i Habitatge i d'acord amb el Govern,
Declaració del Parc Natural de la Serra de Collserola
1.1 Es declara el Parc Natural de la Serra de Collserola en l'àmbit definit a l'annex 1.1.
1.2 La delimitació d'aquest espai, grafiada a l'annex 2 a escala 1:5.000, és la definitiva als efectes del que disposen els articles 8.1 i 2 del Decret 328/1992 i l'article 16.2 de la Llei 12/1985.
1.3 El Parc Natural de la Serra de Collserola es troba situat als municipis de Barcelona, Esplugues de Llobregat, Sant Just Desvern, Sant Feliu de Llobregat, Molins de Rei, el Papiol, Sant Cugat del Vallès, Cerdanyola del Vallès i Montcada i Reixac.
1.4 Als efectes de la identificació internacional homologada del Parc Natural de la Serra de Collserola se li assigna la categoria V de la UICN (Unió Internacional de Conservació de la Natura).
1.5 Als efectes del Pla d'espais d'interès natural (PEIN), la delimitació és la que estableix l'annex 1.1 del present Decret i es modifica la informació relativa a l'espai Serra de Collserola.
1.6 Als efectes de la designació com a Lloc d'Importància Comunitària (LIC), els límits de l'espai Serra de Collserola (codi ES5110024) que defineix l'Acord de Govern GOV/112/2006 queden modificats de conformitat amb el que estableix l'apartat 1.1.
Declaració de les reserves naturals parcials de la Rierada-Can Balasc i la Font Groga
2.1 Es declaren la Reserva Natural Parcial de la Rierada-Can Balasc i la Reserva Natural Parcial de la Font Groga en els àmbits definits a l'annex 1.2.
2.2 La delimitació d'aquests espais, grafiada a l'annex 2 a escala 1:5.000, és la definitiva als efectes del que disposen els articles 8.1 i 2 del Decret 328/1992 i l'article 16.2 de la Llei 12/1985.
2.3 La Reserva Natural Parcial de la Rierada-Can Balasc es troba situada als municipis de Molins de Rei, Sant Cugat del Vallès i Barcelona.
La Reserva Natural Parcial de la Font Groga es troba situada al municipi de Sant Cugat del Vallès.
2.4 Les reserves naturals parcials declarades s'integren i formen part del Parc Natural de la Serra de Collserola, i queden incorporades a tots els efectes dins les previsions de la gestió, la planificació, el règim urbanístic, les normes bàsiques de protecció i l'organització administrativa del Parc Natural de la Serra de Collserola, de conformitat amb el que preveu aquest Decret.
2.5 Als efectes de la identificació internacional homologada, a les dues reserves naturals parcials esmentades al punt 1 d'aquest article se'ls assigna la categoria IV de la UICN.
Objectius del Parc Natural de la Serra de Collserola
3.1 Els objectius bàsics del Parc Natural de la Serra de Collserola són:
a) La protecció, conservació i millora del seu patrimoni natural i dels valors geològics, biològics, ecològics, paisatgístics, etnològics, agrícoles i culturals inclosos en el seu àmbit, com a recurs ambiental estratègic en el si de l'àrea metropolitana de Barcelona.
b) L'establiment d'un règim de gestió activa i directa adreçada a mantenir la viabilitat ecològica a llarg termini dels ecosistemes naturals i seminaturals del Parc, així com de les espècies que hi estan associades.
c) La implantació d'una regulació i zonificació dels usos i les activitats de caràcter educatiu, científic, forestal, cinegètic, agrícola, recreatiu, turístic i urbanístic de l'espai natural protegit, per tal d'integrar i fer compatibles aquestes activitats amb les finalitats de conservació del patrimoni natural i de la biodiversitat del Parc.
d) La implantació d'un règim que permeti superar l'aïllament de la Serra de Collserola, que eviti la fragmentació i la pèrdua dels espais agroforestals que conté, que aporti serveis ambientals al conjunt de la ciutadania, i que incorpori solucions als problemes i les necessitats metropolitanes sense sacrificar la qualitat ambiental del seu àmbit.
3.2 Són objectius complementaris dels anteriors:
a) La difusió pública amb finalitats educatives i de sensibilització dels valors d'aquest patrimoni ambiental, promovent la seva utilització social òptima com a bé comú, fent compatible aquest ús amb els objectius de conservació i amb el respecte dels drets i les titularitats de caràcter privat que existeixen dins el seu àmbit.
b) La promoció socioeconòmica en termes de sostenibilitat de l'àmbit de l'espai natural protegit, per tal de perpetuar la seva qualitat ambiental i paisatgística i restaurar-la quan s'escaigui, així com la millora de la qualitat de vida dels seus habitants.
c) L'establiment d'un règim d'ordenació i de gestió, d'acord amb el que estableixen els corresponents instruments de planificació i la normativa sectorial aplicable, adreçat al desenvolupament sostenible integral, que faci compatible la protecció dels valors esmentats amb l'aprofitament ordenat dels recursos que conté, i l'activitat dels seus habitants amb la implantació progressiva d'energies netes, tractament òptim dels residus, foment de l'accessibilitat al Parc sota principis de mobilitat sostenible, implementació de bones pràctiques agrícoles, silvícoles i ramaderes i d'altres comportaments compromesos amb els objectius de sostenibilitat ambiental.
d) El compliment dels objectius i les línies d'acció del Compromís Ciutadà per a la Sostenibilitat de Barcelona i d'altres municipis, i estendre'ls, si s'escau, a tot l'àmbit del Parc.
e) L'harmonització dels diferents usos potencials entre si i amb el conjunt d'objectius anteriors.
Objectius de les reserves naturals parcials
Els objectius bàsics de les reserves naturals parcials de la Rierada-Can Balasc i de la Font Groga són:
a) La protecció estricta dels seus ecosistemes, comunitats i elements biològics, especialment les comunitats vegetals caracteritzades per l'alzinar amb roures en el cas de la Font Groga i diverses comunitats de ribera, així com la colònia de rat-penat de cova (Miniopterus schreibersii) en el cas de la Rierada-Can Balasc.
b) La promoció i el foment de les bases de coneixement necessàries per a la implantació de polítiques de conservació basades en el principi de mínima intervenció o d'intervenció en favor del manteniment o la millora de la integritat ecològica d'aquests indrets, amb especial esment al desenvolupament permanent de línies de recerca científica.
c) La delimitació singular d'activitats considerades incompatibles amb llur preservació, amb especial esment pel que fa a l'explotació de recursos naturals i els efectes de l'ús públic en aquests indrets.
d) L'ordenació i monitorització de l'ús públic per tal de promoure una correcta aproximació als valors ecològics que contenen.
Règim urbanístic del Parc Natural
5.1 En l'àmbit del Parc Natural de la Serra de Collserola s'aplica d'una manera preventiva el règim d'ús que preveu per al sòl no urbanitzable l'article 47 del Text refós de la Llei d'urbanisme, aprovat pel Decret legislatiu 1/2010, de 3 d'agost, amb independència de la classificació urbanística atorgada pel planejament vigent.
5.2 En els sòls qualificats com a equipaments comunitaris inclosos en l'àmbit del Parc Natural de la Serra de Collserola s'aplica el règim d'usos que estableix el planejament urbanístic.
Als efectes d'establir-ne les condicions d'edificació, es consideren sistemes en règim de sòl no urbanitzable i el seu desenvolupament s'ha d'ajustar als requeriments d'integració en el paisatge i als objectius de protecció ambiental del Parc que defineixen els articles 3, 4 i 6.
5.3 En l'àmbit del Parc Natural és compatible la qualificació de zones verdes, sistemes d'espais lliures o similars, ja siguin producte de processos de transformació urbanística externs a l'àmbit del Parc en sectors discontinus o bé s'obtinguin mitjançant els altres mecanismes que preveu la legislació urbanística.
Aquests espais en cap cas poden ser objecte d'usos o transformacions que no siguin congruents amb la naturalesa dels espais naturals declarats.
Normes bàsiques de protecció del Parc Natural
6.1 Els usos i aprofitaments agrícoles, forestals, ramaders i recreatius s'han de continuar desenvolupant de manera ordenada i de forma compatible amb la protecció de l'espai natural, d'acord amb el que estableixin els instruments de planificació corresponents i els règims específics aplicables.
Cal implantar polítiques de foment per promoure la recuperació d'aquests tipus d'activitats quan afavoreixin la conservació de la qualitat ambiental i paisatgística del Parc.
En les dues reserves naturals parcials, aquests usos i aprofitaments no poden suposar la desaparició ni la degradació de les comunitats vegetals i faunístiques objecte de protecció.
6.2 Els usos públics s'han de desenvolupar congruentment amb els objectius de protecció de l'espai, de manera ordenada i sobre la base del principi del foment d'una actitud de correcta aproximació a la natura, i no poden representar efectes negatius sobre els valors protegits.
Així mateix, d'acord amb l'article 12 del Decret 328/1992, de 14 de desembre, els usos públics s'han de desenvolupar amb ple respecte als béns i els drets privats i comunals i les propietats existents.
6.3 Només s'admet la reintroducció d'espècies quan siguin pròpies de la fauna autòctona i amb l'informe favorable de l'òrgan gestor.
6.4 La circulació motoritzada es regeix per la Llei 9/1995, de 27 de juliol, de regulació de l'accés motoritzat al medi natural, la seva normativa de desplegament i els instruments de planificació.
Únicament s'autoritza la circulació de vehicles motoritzats per les pistes forestals i els camins rurals delimitats a aquest efecte en els plans o programes de gestió corresponents amb l'excepció dels vehicles de serveis, la circulació relacionada amb les activitats i usos agrícoles, ramaders o forestals o la dels propietaris de les finques.
En la delimitació dels camins pels quals es permet la circulació motoritzada no restringida s'han d'evitar les zones de màxima sensibilitat ambiental.
6.5 Es prohibeixen les activitats cinegètiques dins l'àmbit de les reserves naturals parcials de la Font Groga i de la Rierada-Can Balasc.
6.6 En els procediments d'avaluació ambiental de plans, programes i projectes que tinguin incidència en l'àmbit del Parc, s'ha de sol·licitar informe de l'òrgan gestor.
Aquest informe pot emetre's en el cas de plans, programes i projectes que no es realitzin a l'interior de l'espai però puguin repercutir sobre la conservació dels seus valors naturals.
6.7 La realització de qualsevol estudi biològic, geològic o ecològic que es dugui a terme totalment o parcialment dins l'àmbit del Parc Natural de la Serra de Collserola resta sotmesa a l'autorització de l'òrgan gestor del Parc en els termes i casos que estableixi la normativa prevista en els instruments de planificació del Parc Natural.
6.8 S'admeten la conservació, el manteniment i la millora de les infraestructures, els equipaments i les instal·lacions existents en l'àmbit del Parc, sens perjudici de l'aplicació de les normes que estableixin els instruments de planificació previstos a l'article 8, així com la construcció de noves infraestructures, equipaments i instal·lacions i l'ampliació de les existents que siguin requerides per la planificació territorial o sectorial, que s'han d'adequar al que preveu la normativa vigent en matèria d'avaluació ambiental.
En els sòls qualificats d'equipaments, s'admet l'ampliació dels existents en l'àmbit del Parc i la construcció de nous, d'acord amb el que estableix l'article 5, sens perjudici de l'aplicació de les normes que estableixin els instruments de planificació previstos a l'article 8.
7.1 L'ordenació i la planificació de l'ús i la gestió del Parc Natural de la Serra de Collserola s'ha de portar a terme mitjançant el Pla especial de protecció del medi natural i del paisatge que preveu l'article 5 de la Llei 12/1985, de 13 de juny, d'espais naturals, en concordança amb l'article 8.5 del Decret 328/1992, de 14 de desembre, pel qual s'aprova el Pla d'espais d'interès natural, i amb l'article 67 del Decret legislatiu 1/2010, de 3 d'agost, pel qual s'aprova el Text refós de la Llei d'urbanisme.
7.2 També podrà portar-se a terme mitjançant el Pla rector d'ús i gestió (PRUG).
El Pla rector d'ús i gestió (PRUG) ha de formular les disposicions normatives de caràcter temporal o que completin les del Pla especial, així com programar les actuacions que resultin necessàries per al desenvolupament de la gestió del Parc Natural, d'acord amb allò que estableixi el Pla especial en relació amb aquesta matèria.
L'òrgan gestor del Parc Natural ha de formular el PRUG i les seves revisions, les quals tenen lloc cada sis anys, i la tramitació ha de seguir el procediment següent:
a) Una vegada el departament competent en matèria de medi ambient l'aprovi inicialment, el Pla rector d'ús i gestió s'ha de sotmetre a informació pública.
b) L'aprovació definitiva correspon al Govern, amb l'informe previ de l'òrgan rector del Parc Natural.
7.3 Els departaments competents per raó de la matèria i l'òrgan gestor del Parc Natural poden formular plans, normes i programes d'actuació de caràcter sectorial i específic, d'acord amb la normativa sectorial, supeditats al que determina aquest Decret i al Pla especial de protecció del medi natural i del paisatge que preveu l'article 8.
L'aprovació dels instruments esmentats està subjecta al procediment administratiu establert en cada cas.
En particular, els plans de conservació, d'ús públic i d'educació ambiental, desenvolupament sostenible i altres derivats de la gestió els aprova la persona titular del departament competent en matèria de medi ambient.
Pla especial per a la protecció del medi natural i del paisatge
8.1 El Departament de Medi Ambient i Habitatge, en col·laboració amb l'òrgan gestor del Parc Natural, els departaments de la Generalitat corresponents i les corporacions locals de l'àmbit del Parc, ha de formular el Pla especial de protecció del medi natural i del paisatge, que ha de tramitar-se d'acord amb els articles 5, 21.2 i 29.3 de la Llei 12/1985, de 13 de juny, d'espais naturals.
Aquest Pla requereix informe previ de l'òrgan gestor del Parc abans de l'inici de la seva tramitació administrativa.
8.2 El Pla especial de protecció del medi natural i del paisatge del Parc Natural de la Serra de Collserola ha d'incloure, entre d'altres, les determinacions següents:
a) L'estructura general de l'ordenació de l'espai protegit i les actuacions necessàries per implantar-la.
b) Les directrius i les normes generals d'ordenació, ús i gestió.
c) L'ordenació i la regulació dels usos i les activitats en l'àmbit del Parc Natural.
En allò que correspon als usos urbanístics el Pla especial es remet als usos previstos en el planejament urbanístic vigent.
d) La zonificació del territori, amb la reglamentació detallada de cada zona.
e) L'inventariat i la valoració dels elements d'interès especialment rellevant, amb l'establiment de les disposicions que hi siguin d'aplicació especificant els objectius de conservació preferent al Parc Natural.
f) L'inventariat i la valoració de l'estat de conservació dels sistemes naturals, dels hàbitats i de les espècies de fauna i de flora presents al Parc, amb la determinació de les mesures de protecció adequades per a la seva defensa, recuperació i protecció.
g) L'inventariat i la valoració de l'estat de conservació del patrimoni geològic del Parc Natural, amb les mesures de protecció adequades per a la seva conservació.
h) L'inventariat i la valoració de l'estat de conservació del patrimoni cultural, amb les mesures de protecció adequades per a la seva conservació, millora i restauració.
i) Les mesures necessàries per promoure i garantir el desenvolupament sostenible en l'àmbit del Parc i els seus municipis, i la qualitat de vida dels seus habitants.
j) La concreció de les activitats que puguin comportar un risc per a les espècies, els hàbitats i els sistemes naturals, sobre les quals es requereix informe de l'òrgan gestor.
k) Totes aquelles altres mesures necessàries per a la conservació dels sistemes naturals.
l) Concreció sobre la regulació d'usos i activitats en l'àmbit de les ERE.
9.1 L'àmbit del Parc Natural incorpora unes àrees, delimitades amb caràcter indicatiu a l'annex 1.1, anomenades espais de regulació especial (ERE), i definides com a sectors amb major vinculació a la trama urbana, ja sigui per la presència d'edificacions com per les seves característiques d'àmbits d'enllaç entre els sistemes naturals i els espais verds de la ciutat.
L'objectiu de la previsió d'aquests espais de regulació especial és permetre l'establiment d'una regulació urbanística que garanteixi la relació harmònica entre la ciutat i el Parc, ordenar l'ús públic i dignificar el caràcter dels espais periurbans i permetre-hi el desenvolupament d'actuacions d'interès públic, social o comunitari, sempre de manera coherent amb la seva naturalesa d'espai natural de protecció especial.
9.2 Es defineixen dos tipus d'espais de regulació especial (ERE):
Àmbits d'ordenació específica: espais amb una presència significativa d'habitatges o amb àmbits d'equipaments a desenvolupar.
Àmbits d'enllaç: espais que formen part del sistema general d'espais lliures, aptes per a la contenció del creixement urbà, i que es configuren com a portes d'entrada al Parc amb un ús social més intens.
9.3 El Pla especial de protecció del medi natural i del paisatge del Parc ha de delimitar definitivament cadascun d'aquests espais.
9.4 Els ERE es regeixen per les determinacions del planejament urbanístic i del Pla especial de protecció del medi natural i del paisatge del Parc Natural.
L'ordenació detallada dels usos i actuacions a cada ERE ha de venir determinada per una o diverses figures de planejament urbanístic que hauran de ser compatibles amb les directrius o determinacions expresses del Pla especial de protecció del medi natural i del paisatge.
Així mateix, hauran de ser compatibles amb els objectius del Parc Natural i de la seva naturalesa d'espai inclòs a la xarxa Natura 2000, així com amb les determinacions del planejament especial urbanístic vigent en aquest àmbit.
Aquestes figures de planejament urbanístic han de ser sotmeses al procediment d'avaluació ambiental.
Els límits de les qualificacions urbanístiques vigents es poden ajustar mitjançant l'instrument de planejament que correspongui.
Les figures de planejament urbanístic dels ERE amb sòls qualificats com a equipaments es podran equiparar a un pla d'assignació d'usos d'un equipament.
9.5 Gestió i desenvolupament dels ERE:
a) La gestió d'aquests espais s'ha de realitzar d'acord amb el contingut d'aquest Decret, i ha de comptar amb la participació preceptiva de les corporacions locals del terme municipal on s'ubiqui l'ERE.
b) La corporació local corresponent pot impulsar i promoure actuacions en els ERE, que sempre hauran de comptar amb un informe preceptiu de l'òrgan gestor del Parc i de les administracions sectorials que corresponguin.
9.6 El Pla especial de protecció del medi natural i del paisatge del Parc, a més de delimitar definitivament aquests sectors, remetrà la regulació d'usos i actuacions detallada als plans urbanístics aprovats per a cada sector sens perjudici de la regulació general d'usos que preveu l'article 8.2 d'aquest Decret.
En el cas que aquests s'aprovin amb anterioritat al Pla especial de protecció del medi natural i del paisatge del conjunt de l'espai, aquest haurà d'incorporar les seves determinacions sempre que aquestes siguin congruents amb les normes que estableix aquest Decret.
10.1 Atenent les especials característiques del Parc Natural de la Serra de Collserola en el seu entorn metropolità, la seva gestió serà duta a terme pel Consorci del Parc Natural de la Serra de Collserola, que exercirà les funcions d'òrgan rector (òrgan de govern) i d'òrgan gestor (òrgan tècnic) del Parc Natural.
10.2 A l'òrgan rector del Parc Natural de la Serra de Collserola li corresponen les funcions següents:
a) Establir, d'acord amb les disposicions reguladores del Parc Natural, les directrius per exercir-ne la gestió i supervisar-ne l'execució.
b) Aprovar la memòria anual de gestió i l'estat de comptes corresponent.
c) Aprovar el programa anual de gestió i el seu pressupost.
d) Coordinar les actuacions que afectin el Parc Natural de les distintes administracions actuants que hi són representades, i fer-ne el seguiment.
e) Ser objecte de consulta preceptiva abans de l'aprovació de les disposicions, els plans i els programes que es formulin per desplegar l'instrument de declaració del Parc Natural.
f) Proposar i promoure mesures i actuacions per a la millor protecció del Parc Natural, per al foment del coneixement i el gaudi ordenat dels seus valors i per contribuir al desenvolupament socioeconòmic en el seu àmbit territorial.
g) Proposar, si escau, un major grau de protecció per als espais que ho requereixin i proposar la declaració de noves figures de protecció o la modificació de les que s'hagin declarat per una figura de protecció superior.
10.3 A l'òrgan gestor del Parc Natural de la Serra de Collserola li corresponen les funcions següents:
a) Les que l'article 29.2 de la Llei 12/1985, d'espais naturals, atribueix als òrgans gestors dels espais naturals.
b) Les de suport i assessorament en relació amb els usos tradicionals i les iniciatives públiques i privades congruents amb els objectius i la naturalesa del Parc Natural.
c) L'emissió dels informes preceptius que preveu l'article 6 d'aquest Decret.
d) L'execució dels programes d'actuació, plans o projectes aprovats per l'òrgan rector corresponent del Consorci.
e) L'execució, si s'escau, de les obres i altres actuacions que requereixi la gestió del Parc Natural.
f) Aquelles altres que li encomani l'òrgan rector del Parc Natural.
11.1 El/la director/a del Parc Natural és nomenat pel Consorci del Parc Natural de la Serra de Collserola.
11.2 El/la director/a exerceix el comandament de l'òrgan gestor i té encomanades les atribucions i funcions que estableixen els Estatuts del Consorci del Parc Natural de la Serra de Collserola.
12.1 El Consorci del Parc Natural de la Serra de Collserola disposa d'un Consell Consultiu.
Aquest Consell és l'òrgan en el qual s'integren els sectors socials, culturals, professionals i econòmics i les entitats privades sense ànim de lucre que persegueixin finalitats d'interès general concurrents amb les pròpies del Consorci.
12.2 El Consell Consultiu té la composició que estableixin els Estatuts del Consorci i es regeix pel reglament que s'aprovi de conformitat amb el procediment i els continguts previstos als Estatuts del Consorci.
12.3 A més de les altres funcions que estableixin els Estatuts del Consorci, són, en tot cas, funcions del Consell Consultiu:
a) Proposar criteris i promoure mesures per coordinar harmònicament els interessos i les activitats dels sectors representats amb els objectius i l'actuació del Parc Natural.
b) Fomentar la cooperació de les entitats que hi són representades, o d'altres que es dediquin als mateixos objectius que els que disposa aquest Decret, amb el Parc Natural i la seva gestió, i concertar amb aquesta finalitat actuacions d'interès comú.
c) Plantejar a les administracions actuants iniciatives, propostes i suggeriments adreçats a la defensa dels interessos representats i a l'assoliment de les finalitats de cooperació, harmonització i participació i, en general, dels objectius específics de les àrees protegides.
d) Emetre informes sobre els afers que els altres òrgans del Parc Natural sotmetin a la seva consideració.
12.4 El Consell Consultiu ha de ser informat regularment dels plans, els projectes i les actuacions duts a terme en la gestió del Parc Natural, i prèviament a l'aprovació del programa d'actuacions anual.
Per a una millor integració de les funcions consultives previstes, aquest Consell pot crear comissions sectorials per a cada àmbit de gestió del Parc Natural, per tal de tractar i debatre amb la freqüència escaient els temes que li corresponguin estatutàriament.
13.1 Es crea un Consell Científic Assessor que té per objectiu assessorar, a partir del coneixement científic, l'òrgan rector i l'òrgan gestor del Parc Natural sobre les actuacions a portar a terme.
13.2 Correspon al Consell Científic Assessor:
a) Formular propostes de millora de la gestió del Parc Natural per a un millor assoliment dels seus objectius.
b) Formular propostes per a la recerca en l'àmbit del Parc Natural.
c) Emetre informes sobre els afers que els altres òrgans del Parc Natural sotmetin a la seva consideració.
d) Ser informat regularment dels plans, els projectes i les actuacions duts a terme en la gestió del Parc Natural.
El pressupost del Parc Natural es nodreix de les aportacions següents:
a) Les aportacions dels membres integrats al Consorci del Parc Natural de la Serra de Collserola.
b) Els ingressos procedents de l'explotació dels serveis del Parc.
c) Qualsevol altra aportació d'institucions, empreses o particulars destinada al finançament del Parc Natural.
L'òrgan gestor del Parc Natural de la Serra de Collserola ha d'impulsar actuacions de coneixement, de sensibilització i de recerca sobre els valors geològics, faunístics, botànics, ecològics, paisatgístics i socioculturals existents en l'àmbit del Parc, així com actuacions de difusió de les tasques de gestió que s'hi desenvolupen.
Mentre no es nomeni el/la director/a del Parc Natural de conformitat amb el que preveu l'article 11, la direcció del Parc Natural recaurà en la figura del director gerent nomenat a l'empara del que disposa l'article 18 dels vigents Estatuts del Consorci del Parc de Collserola.
En els àmbits definits a l'annex 4, el règim de protecció especial del Parc Natural s'aplicarà a partir de l'aprovació definitiva del planejament urbanístic que estableixi una classificació o una qualificació urbanístiques del sòl que siguin congruents amb el règim de l'article 5.1 i, en tot cas, en el termini màxim de dos anys des de l'aprovació d'aquest Decret.
Mentre no s'aprovi definitivament el Pla especial per a la protecció del medi natural i del paisatge que preveu l'article 7.1 d'aquest Decret, la regulació d'usos i activitats en l'àmbit del Parc es regeix provisionalment pel que estableix aquest Decret, pel vigent Pla especial d'ordenació i de protecció del medi natural del Parc de Collserola, per les Ordenances del Parc de Collserola (BOP núm. 225, de 19.9.2000) i per la resta del planejament urbanístic i territorial, sempre que no contradigui aquest Decret i sigui compatible amb els objectius i el règim del Parc Natural.
Mentre no sigui aprovada la modificació dels Estatuts del Consorci del Parc de Collserola per tal d'integrar-hi la Generalitat de Catalunya com a membre, la gestió del Parc Natural recaurà en el Consorci del Parc de Collserola, amb els seus propis recursos econòmics i financers.
En tots aquells aspectes no regulats per aquest Decret és d'aplicació en l'àmbit del Parc Natural el que disposa el Decret 328/1992, de 14 de desembre, pel qual s'aprova el Pla d'espais d'interès natural, i la resta de legislació d'espais naturals protegits.
En el període de dos anys des de l'entrada en vigor d'aquest Decret, s'ha d'haver aprovat inicialment el Pla especial de protecció del medi natural i del paisatge que preveu l'article 7.1, degudament adaptat a les noves circumstàncies derivades de la declaració com a espai natural de protecció especial de la Serra de Collserola.
Barcelona, 19 d'octubre de 2010
Concreció gràfica dels límits dels espais de protecció especial de la Serra de Collserola
Plànol 1.1 Delimitació del Parc Natural de la Serra de Collserola
Plànol 1.2.1 Delimitació de la Reserva Natural Parcial de la Font Groga
Plànol 1.2.2 Delimitació de la Reserva Natural Parcial de la Rierada-Can Balasc
Concreció gràfica dels límits dels espais de protecció especial de la Serra de Collserola (sèrie cartogràfica 1:5.000)
Descripció literal dels límits del Parc Natural de la Serra de Collserola i de les reserves naturals parcials
Descripció literal dels límits del Parc Natural de la Serra de Collserola i els seus enclavats interns
Aquesta descripció correspon a la delimitació definitiva establerta gràficament en els plànols inclosos a l'annex 2 (descripció gràfica dels límits dels espais de protecció especial.
En qualsevol cas s'especifica en cada tram a quina modificació de planejament es refereix el límit de l'espai protegit i en quin estat de tramitació es troba actualment.
L'àmbit del Parc Natural de la Serra de Collserola afecta els termes municipals de Montcada i Reixac, Cerdanyola del Vallès, Sant Cugat del Vallès, el Papiol, Molins de Rei, Sant Feliu de Llobregat, Sant Just Desvern, Esplugues de Llobregat i Barcelona.
A continuació es reflecteix la descripció dels límits del Parc Natural per a cada municipi.
S'inicia la descripció al límit dels termes municipals de Barcelona i Montcada i Reixac.
Llevat d'indicació expressa, quan es faci referència a carreteres, pistes o camins com a límit de l'espai, s'ha d'entendre que els elements mencionats queden exclosos en els trams corresponents.
Els límits interns del Parc Natural als enclavats que queden exclosos del mateix es descriuen per a cada municipi de forma separada.
3.1.1 Descripció literal del terme municipal de Montcada i Reixac.
A partir de l'extrem nord-est del sector de qualificació urbanística "7a-Equipaments comunitaris i dotacions actuals" del complex esportiu Can Cuiàs, el límit del Parc pren direcció nord seguint el vial existent durant 50 metres, gira direcció nord-est i segueix 50 metres més deixant fora el camp de futbol.
Llavors, canvia de direcció cap al Sud-est 70 metres més, i 48 metres en direcció sud-oest per acabar arribant al límit entre les qualificacions urbanístiques "7b-Equipaments comunitaris i dotacions de nova creació" i 7a.
Llavors, la segueix en direcció est fins a arribar al límit de la qualificació "6b-Parcs i jardins urbans de nova creació de caràcter local".
En aquest punt, el límit gira cap al nord seguint el límit entre les qualificacions "6b-Parcs i jardins urbans de nova creació de caràcter local" i 7b, primer, després "28-Parc forestal de repoblació" i després 7b una altra vegada fins a trobar el límit del sòl industrial "22a" del polígon de Can Cuiàs.
El segueix direcció nord-oest fins a arribar a la qualificació "5-Xarxa viària bàsica" que envolta el polígon.
La va resseguint fins a arribar a la qualificació 7b, moment en què gira en direcció nord-oest seguint el límit d'aquesta qualificació fins a arribar al punt en què s'uneix amb la qualificació 7a.
En aquest punt, pren direcció nord-oest seguint el límit de la qualificació 9, de forma paral·lela a l'autopista C58 fins a trobar la qualificació "21-Desenvolupament urbà opcional - Intensitat 3".
Llavors, el límit segueix direcció nord seguint el límit de la qualificació 21 pel seu vessant oest fins a arribar una altra vegada a la qualificació "9".
Segueix el límit de la qualificació 9 pel seu vessant oest, en direcció nord fins a arribar que aquesta es desvia cap a l'est per trobar l'autopista C58.
A partir d'aquest punt, el límit del Parc segueix l'autopista C58 en direcció nord deixant fora del Parc Natural una franja de 50 m, fins a arribar a intersectar amb el Ferrocarril Barcelona-Lleida.
Finalment, el límit segueix la línia del Ferrocarril Barcelona-Lleida, deixant-la fora, fins a arribar a creuar el límit municipal de Montcada i Reixac.
A partir del punt situat a 50 m de distància de la calçada de la C58 on aquesta creua per damunt de la carretera N-150, el límit del Parc segueix direcció sud-est deixant fora una franja de 50 m al marge de l'autopista C58 fins a arribar a l'enllaç de la N-150 a l'autopista A-17.
En aquest punt, gira cap a l'est resseguint aquest enllaç fins a trobar la mateixa A-17.
Seguidament, el límit canvia d'orientació en direcció nord seguint el límit oest de l'A-17 fins a arribar a la qualificació 9, segueix direcció nord-oest pel límit entre aquesta qualificació i la qualificació "6c-Parcs i jardins urbans actuals i de nova creació d'àmbit municipal" fins a arribar al punt en què aquestes dues s'uneixen amb la qualificació "26-Lliure permanent".
Llavors segueix cap al nord resseguint el límit entre les qualificacions 9 i 26 fins a arribar a la qualificació 22a.
Aquí, el límit del Parc ressegueix la qualificació 22a (Colònia Asland) primer en direcció nord-est i després sud-est, deixant fora la cimentera d'Asland, fins a arribar, un altre cop, a la qualificació 9.
La segueix direcció nord pel seu vessant oest fins a arribar al límit de la qualificació 7a.
Llavors, el límit pren direcció oest seguint el límit nord de la qualificació 26 fins al punt en què aquesta s'uneix amb les qualificacions 28 i 5.
En aquest punt el límit ressegueix la qualificació 5 en direcció sud-oest fins a arribar a la qualificació 22a just a l'altura del carrer de la Muntanya.
El límit va resseguint aquesta qualificació 22a deixant fora les parcel·les existents al nord de Can Pomares, fins a arribar a la qualificació 5.
Aquí el límit ressegueix la qualificació 22a direcció nord-est fins a arribar al punt en què el límit d'aquesta canvia de direcció.
Llavors el límit creua la qualificació 5 en direcció sud-oest per unir-se al límit nord de la qualificació 26, la qual segueix fins a arribar a 50 m de la calçada de l'autopista C58.
En aquest punt, el límit es desvia en direcció sud-est deixant fora del Parc una franja de 50 m des del límit exterior de la calçada de la C58 fins a arribar al sector de planejament de la gasolinera.
Ressegueix per la part est el límit d'aquest sector fins a retrobar la franja de 50 m de la calçada de la C58.
En aquest punt la segueix cap el sud-est fins a enllaçar amb el punt d'inici de la descripció d'aquest sector acabant, d'aquesta manera, l'encerclament del Turó de Montcada.
Des del límit de terme amb Montcada i Reixac, i en direcció oest, el límit transcorre en paral·lel a la reserva ferroviària fins a arribar a l'eix de la riera de Sant Cugat.
A continuació, el límit segueix el marge esquerre de la riera de Sant Cugat, incorporant al Parc Natural tota la seva llera, en direcció oest.
A l'alçada del carrer de Sant Eduard, el límit s'ajusta a l'eix de la riera durant 170 m, fins a arribar als sòl urbans del barri de Montflorit, a l'extrem oriental del carrer de Canaletes.
Aquí, el límit deixa la riera i va resseguint els sòls urbans del barri de Montflorit (primer per l'est del barri, després pel sud i finalment per l'oest), fins a l'aiguabarreig del torrent dels Toros i el torrent que ve de l'àrea de lleure de Can Coll.
A continuació creua la reserva viària prevista en direcció oest i ressegueix el límit de la reserva viària en direcció nord, deixant a mà dreta una qualificació urbanística 7c, fins a arribar a la riera de Sant Cugat.
A continuació, ressegueix el marge esquerre de la riera en direcció oest, incorporant-ne la llera dins el Parc Natural, fins a arribar al terme municipal de Sant Cugat del Vallès.
A la urbanització de Can Cerdà s'exclouen dos àmbit delimitats per la seva qualificació de sòl urbà a l'est de la carretera Bv-1415.
Aquesta delimitació correspon a la modificació del PGM prevista per l'Ajuntament de Cerdanyola deixant fora els límits de sòl urbà qualificats de 20a/11.
Des del terme amb Cerdanyola del Vallès, i concretament a Can Solà, el límit del Parc continua resseguint el marge esquerre de la riera de Sant Cugat direcció sud-oest fins a trobar-se amb las reserva de sòl prevista del vial S de Sant Cugat.
Un cop aquí gira direcció sud-oest travessant la zona qualificada de 6b fins a arribar a l'alçada de Can Calders, on el vial S hi preveu una rotonda.
Llavors, seguint el traçat previst pel vial S de Sant Cugat, el límit discorre aproximadament pel límit entre les zones 6b i 24 en direcció sud-oest, deixant fora una rotonda prevista.
Segueix, encara, el traçat previst del vial S fins a arribar a l'encreuament de les qualificacions 7a, 6b i 5, a l'alçada de l'Escola Avenç.
Un cop arribats aquí el límit del Parc coincideix amb el límit sud de les zones 6b que es troben al sud del torrent del Sant Crist tot travessant el carrer del Comte.
Els últims 30 metres fins a arribar a la carretera de Barcelona a Sant Cugat del Vallès (BP-1417), el límit travessa la qualificació 6b fins a arribar a la carretera.
Llavors va seguint el límit de planejament del vial de la carretera de Barcelona a Sant Cugat del Vallès (BP-1417) direcció sud fins a l'encreuament amb el camí del Crist Treballador, coincidint amb el límit del sector de planejament qualificat de 21.
Seguidament gira direcció oest resseguint el límit nord de la zona 21 de planejament fins a trobar-se amb el límit de la zona 27.
Des d'aquí ressegueix el límit entre els àmbits 27 i 7c de planejament fins al límit del Club de Golf Sant Cugat.
Llavors, i en sentit oest, s'introdueix dins de l'àmbit 27 de planejament, envoltant-lo en un recorregut d'uns 470 m fins a arribar al sòl urbà.
Situats aquí, segueix el límit sud de l'àmbit de planejament 27 direcció sud-est deixant fora la colònia Duran fins a trobar el límit de sòl qualificat de 20b.
En aquest punt el límit del Parc incorpora la major part d'aquest sector, inclòs Can Vasconcel, resseguint el seu límit sud fins a trobar un corriol just per sota la casa de Can Vasconcel.
Llavors, el límit gira al nord-est durant 120 m fins a arribar al camí Can Vasconcel i el segueix fins a arribar a la carretera de Barcelona a Sant Cugat del Vallès BP-1417.
Seguidament coincideix uns 190 m amb la carretera de Barcelona a Sant Cugat del Vallès BP-1417 i després gira a l'oest i després al nord deixant fora tot l'àmbit de 20a/10 fins a trobar la zona d'equipament 7b situada al sud de la colònia Duran.
En aquest punt el límit segueix en direcció oest la reserva viària de sòl pel seu marge nord fins a trobar el passeig del Tells.
Llavors, ressegueix tot el límit sud de les zones 27 de planejament fins a trobar l'avinguda de Can Trabal.
La segueix cap a l'est fins a arribar a la zona 6b de planejament situada a uns 200 m a l'est de la colònia Perers.
En aquest sector queden fora tres petites parcel·les urbanes provinents de la modificació del PGM als àmbits de passeig del bosc, torrent i riera de Nonell, Can Montmany, la Floresta i Can Cortès.
Llavors el límit ressegueix l'àmbit 6b deixant-lo dins el Parc en direcció sud fins a trobar-se amb el límit de la zona 27 de planejament on se situa Can Bova.
En aquest sector s'adopten els límits de planejament derivats de les modificacions de planejament aprovades al sector de la Floresta.
Després va seguint el límit sud de planejament de les zones 20a/10, tot travessant l'avinguda de Pere Planas.
A partir d'aquí ressegueix el límit entre les qualificacions 27 i 20a/10.
Al sud d'aquest àmbit, tocant al carrer del Rosari, es deixen fora de l'espai protegit vuit petits sectors urbans provinents de la modificació del PGM als àmbits de passeig del bosc, torrent i riera de Nonell, Can Montmany, la Floresta i Can Cortès, aprovada el 10 de febrer de 2009.
A partir d'aquí, i en direcció oest, ressegueix el límit entre el vial planejat i la zona 7b de planejament, fins que gira, direcció sud, uns 670 m passant per Sant Jaume fins a arribar a l'oest de la Font de la Floresta, on coincideix el límit de planejament entre les zones 20a/10 i 27 de planejament amb l'avinguda de Pere Planas.
Llavors segueix l'avinguda de Pere Planas vorejant la part sud de la Font de la Floresta fins a arribar al carrer del Casalot a la cota 265 m.
Des d'aquí va resseguint el límit planejat que comparteixen les zones 27 i 20a/10 fins a arribar a l'avinguda de Pere Planas, a l'est de la colònia Mirador.
Tot seguit ressegueix el vial planejat de l'avinguda de Pere Planas direcció oest uns 220 m fins a arribar on el vial es troba amb el límit entre les zones 20a/10 i 27 de planejament al nord de la Baixada de Borrull.
Llavors ressegueix el límit de planejament de l'àmbit 27 direcció oest fins a arribar al Ferrocarril de Barcelona a Sabadell i Terrassa.
En aquest àmbit de la colònia Mirador es deixa fora de l'espai protegit una parcel·la urbana provinent de la modificació del PGM als àmbits de passeig del bosc, torrent i riera de Nonell, Can Montmany, la Floresta i Can Cortès, aprovada el 10 de febrer de 2009.
Així mateix, al sud d'aquest sector, també queda fora un sector, enclavat, de sòl urbà provinent de la mateixa modificació del PGM.
Seguidament ressegueix el límit de planejament comú que hi ha entre la zona 20a/10 d'una banda i la zona 27 i 3 de l'altra fins a arribar al carrer de la Palmera.
Després torna a resseguir el límit de planejament de la zona 27 fins que aquest es torna a trobar amb la zona 3 de planejament prop del carrer del Casino.
Situats aquí, el límit travessa el túnel del Ferrocarril tot resseguint el límit nord de la zona 9 de planejament fent un recorregut d'uns 250 m, a la cota 215 m.
Llavors baixa pendent avall, direcció sud, fins a trobar-se amb la carretera de Vallvidrera a Sant Cugat.
Tot seguit ressegueix el límit nord dels àmbits 21 de planejament de Can Busquets fins a trobar-se amb la zona 27 a uns 90 m del terme municipal de Molins de Rei.
Seguidament segueix el límit de l'àmbit de planejament 27 fins a endinsar-se en el terme municipal de Molins de Rei.
El límit del Parc torna al terme municipal de Sant Cugat a l'alçada de l'avinguda de la Verge de Montserrat, cota 215,8.
En aquest punt el límit ressegueix la zona 27 de planejament direcció est, fins a trobar-se amb la zona 9 del planejament.
En aquest àmbit al nord de Vallpineda, el límit deixa fora un sector urbà limitant, a l'oest, amb el carrer de la Pinya, provinent de la modificació del PGM als àmbits de passeig del bosc, torrent i riera de Nonell, Can Montmany, la Floresta i Can Cortès, aprovada el 10 de febrer de 2009.
Un cop aquí gira direcció sud coincidint, en part, amb la carretera de Vallvidrera a Sant Cugat i resseguint tota l'estona el límit de planejament fins a arribar a uns 40 m al nord de la plaça del Centre.
En aquest punt, gira direcció est resseguint l'àmbit de planejament 27 provinent de les modificacions del PGM del sector de la Floresta.
Seguidament va resseguint el límit de la zona 20a/11 de planejament uns 160 m direcció est.
Llavors baixa pendent avall, direcció sud-oest fins a arribar a l'avinguda de la Mare de Déu de Montserrat.
Un cop aquí segueix el vial de l'avinguda de la Mare de Déu de Montserrat uns 25 m direcció sud-est.
Travessant l'avinguda de la Mare de Déu de Montserrat el límit arriba a la zona 20a/10 fent un recorregut de 30 m direcció sud-oest, on es troba amb el carrer Bonavista.
A partir d'aquí el ressegueix en direcció sud-est fins que en uns 60 m enllaça amb el límit de planejament 20a/10.
Llavors va seguint el límit de planejament de la zona 20a/10 direcció est fins a trobar-se allà on es creuen el carrer de Bonavista i l'avinguda Tarruell.
A continuació fa un gir direcció nord i continua per l'avinguda de la Mare de Déu de Montserrat fins a trobar el sector de 20a/10.
Llavors, gira a l'oest deixant fora el sector de sòl urbà provinent del text refós de la modificació de la Floresta aprovada el 10 de febrer de 2009, fins a trobar-se amb l'àmbit 9 de planejament corresponent al túnel de la Floresta.
Resseguint els talussos de la sortida del túnel, i en direcció nord, el límit arriba al carrer de Margarit i el travessa.
Llavors gira cap a l'est uns 30 m seguint la línia del planejament.
Tot seguit puja direcció nord fins a trobar-se amb el carrer de Rosa Mariné, deixant fora un sector de 6b.
Després ressegueix el carrer de Rosa Mariné direcció est fins a trobar-se amb el límit de planejament entre la zona 27 i la zona 20a/10.
Tot seguit coincideix amb el límit comú que tenen les zones de planejament 27 i 20a/10 fins a arribar a la part de dalt del carrer de Rosa Mariné, on el segueix fins a arribar a la carretera de la Floresta.
Després torna en direcció sud-est resseguint el vial de la carretera de la Floresta fins que es troba el Ferrocarril de Barcelona a Sabadell i Terrassa.
En aquest punt, segueix el límit comú planejat de les zones 27 i 3 fins que aquest es troba amb el carrer de Mata i la plaça de l'estació de Valldoreix.
Queda fora de l'espai protegit un petit sector, contigu a la línia de ferrocarril, de sòl urbà provinents de la modificació del PGM aprovada als àmbits de passeig del bosc, torrent i riera de Nonell, Can Montmany, la Floresta i Can Cortès, aprovada el 10 de febrer de 2009.
El límit coincideix totalment amb el del sòl urbà.
Seguidament canvia de direcció cap a l'oest i travessa la C-16 (E-9) a uns 70 m al sud del Túnel de Valldoreix direcció oest tot coincidint, després, amb el límit de planejament entre el vial i la zona 9.
Des d'aquí segueix el límit del sector de sòl forestal "27" fins a arribar a la carretera de Valldoreix a la Floresta (BV-1462).
La segueix, en direcció sud, fent un recorregut d'uns 400 m.
Queden fora de l'espai protegit dues parcel·les de sòl urbà, al marge est de la carretera BV1462, provinents de la modificació del PGM aprovada als àmbits de passeig del bosc, torrent i riera de Nonell, Can Montmany, la Floresta i Can Cortès, aprovada el 10 de febrer de 2009.
Allà on acaba el sòl urbà residencial "20a/10", el límit travessa la carretera de Valldoreix a la Floresta (BV-1462) i segueix limitant amb el marge nord de la zona de planejament 27 direcció oest fins a trobar-se amb el Club Esportiu Valldoreix.
En aquest tram, es deixa fora de l'espai protegit una única parcel·la de sòl urbà, situada a l'altra banda del carrer de Sant Joan de la Creu, provinents de la modificació del PGM aprovada als àmbits de passeig del bosc, torrent i riera de Nonell, Can Montmany, la Floresta i Can Cortès, aprovada el 10 de febrer de 2009.
A l'alçada del carrer de Mercè Capsir, el límit travessa un vial i enllaça amb una zona de planejament 7a que segueix pel límit nord i oest fent un gir de 90 graus direcció sud.
Llavors segueix el carrer de Goya direcció oest fins que es creua amb el camí de la colònia Montserrat, a partir d'on el segueix en direcció nord fins que es troba amb el límit de planejament entre el vial i la zona 7b.
Després segueix el límit del vial planejat direcció oest fins que aquest es troba amb la zona de sòl residencial "20a/10".
Des d'aquí ressegueix el límit entre les zones 27 i 20a/10 en direcció sud, després nord i després oest fins que es troba amb la zona 7b de planejament de Can Montmany.
En aquest punt, on es troben les qualificacions 27, 7b i 20a/10, el límit ressegueix el planejament de la zona 2a/10, pel sud de Valldoreix fins que es troba altre cop amb l'àmbit 27.
Un cop aquí, va resseguint el límit entre els àmbits de planejament 27 i 20a previstos en la modificació puntual del PGM al sector de la Floresta, Valldoreix i Can Montmany aprovada definitivament el 10 de febrer de 2009.
La part final d'aquest tram coincideix amb el límit est de Valldoreix, de forma paral·lela al passeig de la Carena, fins al punt més proper al torrent de Can Badal.
Quan el límit deixa Valldoreix, en direcció nord, discorre per la frontera entre les qualificacions 27 i 6b fins a arribar al punt on coincideixen les zones 7b, 6b i 27 de planejament.
Un cop aquí, gira a l'est seguint el límit entre les zones 7b i 6b de planejament tot creuant el torrent de Can Badal.
Des d'aquí ressegueix el límit del sòl urbà residencial "20a/10" per l'oest, de forma paral·lela a l'avinguda del Castellot, fins que aquest es troba amb el carrer Josep Maria de Segarra.
Un cop aquí segueix el vial previst per aquest carrer, en direcció nord-oest, fins que es troba amb la sortida de l'autopista AP-7.
En aquest punt el límit gira a l'oest resseguint l'esmentat vial fins a trobar el límit extern de la calçada de l'AP-7.
Llavors segueix el traçat de l'autopista, en direcció oest, fins a arribar al límit del terme municipal del Papiol.
Sector extern del puig Pedrós de l'Obac
Sector del Parc Natural situat a l'altra banda de l'autopista AP-7.
El límit comença al punt del ramal d'incorporació a l'AP-7 situat a 50 m de distància de la part exterior de la calçada.
En aquest punt, ressegueix el límit de la zona 6c direcció nord-oest fins a enllaçar amb el traçat de la carretera de Molins de Rei a Caldes de Montbui (C-1413a).
Des d'aquí ressegueix el traçat de la carretera en direcció nord-oest, tot excloent del Parc la gasolinera, fins a arribar al polígon industrial de Can Calopa.
En el trencall d'entrada al polígon, el límit gira cap el sud-oest separant-se uns 60 m de la carretera, cap al sud, fins a trobar el punt on s'inicia el sector 7b.
En aquest punt el límit voreja aquesta qualificació fins a arribar a una distància de 50 m de la part exterior de la calçada de l'autopista AP-7.
En aquest punt, el límit gira a l'est seguint aquesta distància de la calçada fins a retrobar el punt d'inici d'aquest sector.
Situat a uns 50 m al nord del turó de la Torre Negra el límit del Parc engloba els àmbits de planejament 20a i 7a, tot excloent-los del Parc, envoltats per les zones 30 de planejament, coincidint així amb els seus límits exteriors.
Situat a l'est del turó de la Torre Negra i prop del torrent de Can Gordi coincideix, tot excloent del Parc, el límit exterior de planejament de les tres zones 20a.
Situat al camí de la Torre Negra però a uns 100 m al nord de Can Vell coincideix, tot excloent del Parc, el límit exterior de planejament de les quatre zones 20a envoltades pels àmbits 9 i 30 de planejament.
Enclavaments sector de la colònia Perers
Situat a la colònia Perers a l'est de la riera de Can Bova coincideix amb el límit exterior de les zones 20a/10 de planejament juntament amb la zona 27, que es troba entre el carrer de la Paulònia i el carrer d'Ailant.
Un altre enclavament voreja la riera de Can Bova i coincideix amb el límit de planejament de la zona 20a/10 que queda aïllada per les zones 27 de planejament juntament amb el vial planejat limítrof de la carretera de l'Arrabassada a la Floresta.
Situat al carrer de la Cendra, coincideix amb el límit de planejament de la part més oriental de la zona 20a/10 fins que arriba a l'avinguda de Pere Planas tot fent de límit del Parc.
Així mateix, en aquest sector es deixen fora de l'espai protegit tres sectors urbans més provinents de la modificació del PGM aprovada als àmbits de passeig del bosc, torrent i riera de Nonell, Can Montmany, la Floresta i Can Cortès, aprovada el 10 de febrer de 2009.
Enclavament Carrer del Casalot-Font de la Floresta
Queda fora de l'espai protegit un sector urbà provinent de la modificació del PGM aprovada als àmbits de passeig del bosc, torrent i riera de Nonell, Can Montmany, la Floresta i Can Cortès.
Delimita, a la banda est, amb el carrer del casalot, a excepció d'una parcel·la que el sobrepassa.
El límit coincideix totalment amb el sòl urbà residencial.
El límit coincideix totalment amb el sòl urbà.
El límit del Parc coincideix amb el límit exterior de planejament de les zones 20a/10 de la colònia Montserrat situada uns 500 m al sud-oest del Club Esportiu Valldoreix.
En el sector més occidental de la colònia Montserrat, s'ajusta el límit del Parc als camins existents en dos petits trams, un situat a l'oest del carrer de Vistalegre i un altre a la part situada més a l'oest tocant amb el camí de la Floresta.
Aquest enclavament enllaça amb el de Vallpineda-La Rierada de Molins de Rei.
Tocant amb el terme municipal amb Barcelona coincideix amb el límit de planejament exterior de les zones 20a/11 i 7a que es troben al vessant nord de la serra de Cardona.
Aquest enclavament inclou tres petits sectors més, a l'oest d'aquest, de sòls urbans residencials provinents de la modificació del PGM aprovada als àmbits de passeig del bosc, torrent i riera de Nonell, Can Montmany, la Floresta i Can Cortès, aprovada el 10 de febrer de 2009.
El seu límit coincideix totalment amb el del sòl urbà residencial.
Tocant amb el terme municipal amb Barcelona, i resseguint-lo en gran part, coincideix amb el límit de planejament exterior de les zones envoltades pels àmbits 27 que es troben a les Planes, on hi ha el turó dels Soldats.
Aquest enclavament també inclou un petit sector qualificat de 16, situat entre les Planes i Turó del Fumet, que s'exclou del Parc.
Situat a banda i banda de la C-16 (E-9) i del Ferrocarril de Barcelona a Sabadell i Terrassa s'exclouen del Parc diversos sectors resultants de la modificació del PGM al sector de Can Borrull aprovada el 2 d'abril de 2007 qualificats de 8a i de 16*.
Els sectors exclosos se situen a l'inici del carrer de Verdaguer, a banda i banda d'aquest
Des del terme municipal de Sant Cugat del Vallès el límit del Parc continua vorejant l'autopista AP-7 (E15), seguint el límit extern de la calçada de l'AP-7, uns 725 metres fins a arribar al pont que dóna a la rotonda de Can Canals tot resseguint el límit de planejament.
Des d'aquest punt s'endinsa al Bosc de la Font uns 60 metres direcció sud-est.
Llavors fa un gir de 90 graus direcció sud-oest uns 125 metres sortint del Bosc de la Font.
Des d'aquí, i encara dins la qualificació urbanística 4, fa un gir de 90 graus direcció sud-est uns 100 metres en línia recta, en direcció a un dipòsit d'aigua (sense arribar-hi).
Des d'aquest punt i a una cota de 80 metres, gira cap al sud-oest, anant a trobar i resseguint la cota 85 durant uns 150 m en direcció sud, per l'oest de les Roques Blanques.
Aquí, el límit gira en direcció sud-est i segueix uns 500 metres en línia recta vers la bassa més gran i allargada a l'est de la serra del Misser, i al nord de Can Parera, dins un àmbit d'activitat extractiva.
En aquest punt, fa un gir de 90 graus en direcció sud-oest, durant 300 m, fins a mig camí entre Can Perera i Can Canals.
Aquí gira en direcció nord-oest, fins a arribar al límit entre la qualificació urbanística 27 i 9, a uns 240 m al sud-est de Can Canals.
Tot aquest àmbit coincideix amb la proposta de modificació del PGM que l'Ajuntament del Papiol té prevista en aquest àmbit.
A continuació, segueix en direcció sud, pel límit oest de la qualificació urbanística 27 durant uns 940 m, de forma paral·lela al vial fins a travessar el camí de Can Maimó i arribar al torrent de Batzac.
Situats aquí fem un gir direcció nord-est deixant sempre el nucli del Papiol a la dreta i pujant per l'oest de la vall del torrent de Batzac, seguint la proposta de modificació del PGM prevista en aquest sector, fins a travessar-lo a uns 250 metres al sud de Can Perera.
Llavors gira lleugerament cap a l'est seguint el vial (5) planejat que envolta el nucli fent un recorregut d'uns 970 metres fins a arribar al polígon de qualificació urbanística 24 situat entre Ca n'Esteve i el torrent de la Mina.
Travessant la qualificació urbanística 24 de nord a sud, durant 260 m, segueix el camí situat al nord de les Escletxes i envolta aquest sector fins a tornar al vial planejat tot encerclant el sector de 6c previst en la modificació del PGM iniciada per l'Ajuntament a l'àmbit de les Escletxes.
En tot cas, el límit voreja els sectors qualificats de 9 i de 22a del planejament actual.
Des del punt de contacte entre el sector de 22a i de 9, i en direcció sud, ressegueix el vial planejat (per l'est de la rotonda) fins a arribar a les Cases del Puig qualificades com a 21, que queden excloses del Parc i encerclades per l'est, el sud i l'oest.
Així, el límit coincideix amb tot el límit comú entre les qualificacions urbanístiques 21 i 6b fins a trobar-se un altre cop amb el vial planejat.
Des d'aquí segueix un recorregut d'uns 250 metres direcció oest limitant amb el vial previst pel planejament en aquest sector fins a arribar a la qualificació urbanística 7b situat a uns 200 m al sud del CEIP Pau Vila.
Llavors va seguint el límit oest de la qualificació urbanística 6b fins que aquest es troba amb el vial planejat (5).
Situats aquí va seguint el vial planejat (5) fins a arribar a l'alçada del carrer del Cirerer, on el vial deixa el nucli (a les Torrenteres) i es converteix en el camí de Molins de Rei al Papiol.
Seguidament, i en direcció oest, el límit va vorejant el turó situat al sud de les Torrenteres pel seu vessant nord a l'alçada de 105 metres.
Un cop situats al vessant oest del turó fa un recorregut d'uns 600 metres direcció sud-oest apropant-se fins a 15 metres amb el límit municipal de Molins de Rei.
En aquest tram, el límit segueix la delimitació de la modificació del PGM aprovada el 28 de març de 2006 deixant fora el sector industrial previst en uns 150 en direcció sud, oest i nord.
Llavors, el límit segueix vorejant, a una altitud de 70 metres, el vessant nord-est de la muntanya del Baró direcció nord-oest, delimitant l'àmbit de característiques més forestals, fins que es troba amb l'autopista A-2 (E-90) tocant amb el carrer de Salvador Espriu.
Des d'aquí segueix l'autopista A-2 (E-90) direcció sud fins que apareix el ferrocarril de Rodalies, on el va seguint fins a arribar al terme municipal de Molins de Rei.
Des del punt situat entre el torrent de Can Calopeta i el torrent de Batzac i començant en direcció sud-est, el límit del Parc envolta el sector qualificat de 15 i de 6b del barri fins a arribar al seu extrem més meridional.
En aquest punt gira cap el sud i el sud-oest vorejant la finca aparent situada al sud del barri de Puigmadrona fins a arribar al camí de Ca n'Esteve.
Llavors envolta la finca aparent veïna situada a l'est del camí de Ca n'Esteve fent un recorregut de 400 metres fina arribar un altre cop a l'esmentat camí.
Un cop aquí voreja la finca aparent del punt anterior pel seu costat est, i en direcció nord, fins a arribar a l'entrada del barri de Puigmadrona pel camí de Ca n'Esteve.
Situats aquí ressegueix el límit exterior planejat del barri de Puigmadrona fins a arribar al punt d'inici de la descripció de l'enclavament.
Aquesta delimitació es correspon amb el sòl urbà residencial previst a la modificació del PGM iniciada per l'Ajuntament, anomenada Papiol Nord.
El nucli compacte del Pi del Balç queda exclòs del Parc Natural, resseguint el límit exterior de les parcel·les edificades.
Des del límit del terme municipal amb el Papiol, on el Ferrocarril de Rodalies C-4 entra pel nord del municipi, el límit del Parc continua direcció sud seguint el límit de l'àmbit de planejament 26, primer cap al sud i després cap al nord-est fins a arribar on es troba amb el límit de les zones 6c i 7b de planejament, a uns 25 m del Papiol.
Després gira direcció est resseguint el límit comú de planejament entre les zones 6c i 7b.
Un cop arribats a la rotonda planejada la ressegueix quasi tota començant direcció nord fins a arribar a l'altra banda del vial.
Llavors va seguint tot el límit de planejament entre el vial i les zona 27.
Des d'aquí ressegueix el límit est de la zona 22b de planejament fins que aquest es troba el límit del sòl industrial previst al Pla parcial de la Riera del Molí.
Va seguint, en direcció sud, aquest límit fins a arribar al carrer de la Riera de Vallvidrera.
Un cop aquí ressegueix el límit est del vial fins a arribar al carrer dels Ponts de Can Baruta tot resseguint el límit de planejament.
Llavors ressegueix el límit nord del vial de l'avinguda de Collserola deixant dins el Parc tot el sector de 6b i de 27 fins a trobar-se amb la zona 20a/10 situada al sud de la plaça de les Bruixes, passant pel cementiri de Molins de Rei.
L'envolta pel seu extrem nord i, passant pel límit entre el 27 i el 7b, travessa la carretera de Molins de Rei a Sant Bartomeu de la Quadra (BV-1468).
Tot seguit ressegueix el límit de planejament de la zona 27 en direcció sud i sud-est incorporant una part del sector 7a corresponent a l'IES Lluís de Requesens fins a trobar-se amb la zona 9, a la font dels Casats.
Segueix el límit del vial en direcció sud-est fins al final del carrer de Salvat-Papasseit.
Un cop aquí ressegueix el límit sud del sector qualificat com a 9.
Seguidament coincideix amb el límit de planejament de l'àmbit 27, continuant direcció sud-est deixant fora el sector de 16 i de 6b del sector de Can Graner, fins a trobar la zona 9 de planejament corresponent al camí de Santa Creu d'Olorda.
La segueix, en sentit est, uns 120 m i, llavors, gira direcció sud-oest i resseguint les corbes de nivell i incorporant al Parc el turó de Castellciuró, enllaça amb el vial planejat, a l'IES Bernat el Ferrer.
Seguidament i en direcció sud-oest va seguint el límit del vial planejat uns 70 m, fins que pren un recorregut d'uns 440 m direcció sud-est tot baixant de la Mare de Déu de Lorda fins a arribar al carrer de la Riera de Bonet tot passant per la font del Rajolí.
Finalment coincideix amb el límit de planejament de la zona 27, incorporant també al Parc un sector de zona verda al costat de Can Gòrdia, fins a arribar al terme municipal de Sant Feliu de Llobregat.
Situats a Sant Bartomeu de la Quadra, en l'encreuament de la carretera de Molins de Rei a Sant Bartomeu de la Quadra (BV-1468) el límit del Parc ressegueix tot el límit de planejament que hi ha entre les zones 8a i 20a/11 direcció sud.
Llavors gira direcció est seguint el límit dels àmbits de planejament 27 i 20a/11, donant la volta a Sant Bartomeu de la Quadra i creuant el vial planejat de la carretera de Molins de Rei a Sant Bartomeu de la Quadra (BV-1468).
Seguidament va resseguint els àmbits de planejament 6b pels seus límits est i sud i seguint la carretera de Rierada i del carrer del Bosc fins a trobar-se amb el vial planejat prop del carrer del Canigó.
Un cop aquí va resseguint el límit de la zona de planejament 6b direcció sud fins que aquest es troba amb la zona 27 de planejament.
Tot seguit gira en direcció sud-est resseguint el límit occidental de la zona 20a/11 de planejament fins que es troba amb la carretera de Molins de Rei a Sant Bartomeu de la Quadra (BV-1468).
Finalment ressegueix el límit sud del vial de la carretera de Molins de Rei a Sant Bartomeu de la Quadra (BV-1468) direcció est fins a l'encreuament del punt d'inici de la descripció de l'enclavament.
Aquesta delimitació deixa fora del Parc Natural tots els sectors qualificats de 20a/10 i 7b en el planejament vigent.
Situats a la serra de Can Julià, al camí de la Floresta, just sobre el terme municipal amb Sant Cugat del Vallès el límit del Parc va resseguint direcció sud la delimitació de la zona 27 de planejament fins a arribar al carrer del Pont, a la Rierada.
Llavors segueix direcció oest i sud seguint el carrer del Pont i coincidint amb el límit sud de l'àmbit de planejament 6b primer, i després amb el límit est del sector 26 fins que es troba amb l'àmbit de planejament 7b.
El segueix pel seu límit nord fins que es troba la reserva viària, passat el carrer de les Oliveres.
La ressegueix, deixant fora el sector 20a/9u i una petita peça de 7b, fins que creua la carretera de la Rierada.
Llavors ressegueix el límit nord planejat de la zona 27 uns 250 m, vorejant la riera de Vallvidrera fins que la creua.
Llavors, va resseguint el límit nord de la zona de planejament 27 de Can Santo deixant fora sectors de 20a/11 i 7b fins a trobar-se a un sector de 6b de la riera de Vallvidrera.
Seguidament segueix el límit oriental de planejament de l'àmbit 20a/11, tot creuant el vial del carrer de la Sibèria, en direcció nord-est fins a trobar-se amb l'avinguda de Llunell.
Tot seguit segueix el vial planejat de l'avinguda de Llunell i després el carrer del Barranc del Llop, uns 270 m.
A partir d'aquí i travessant el vial, ressegueix el límit entre les zones de planejament 20a/11 i 6b direcció nord-oest fins que es troba amb el vial del carrer del Gerani, que el segueix en direcció nord-est fins que es troba amb un nou àmbit de planejament 20a/11.
Després torna al carrer del Barranc del Llop passant pel límit de planejament comú entre la zona 8a i 20a/11 de planejament, el travessa per girar tot seguit cap el nord-est deixant fora tot l'àmbit de 20a/11 fins que es troba altra cop amb el carrer del Barranc del Llop.
En aquest tram es deixen fora del Parc Natural dos sectors de sòl residencial 20a/11 situats al sud del carrer.
Des d'aquí va seguint direcció nord-est el carrer del Barranc del Llop fins a trobar-se amb la zona 20a/11 a uns 90 m de Sant Cugat del Vallès.
Finalment ressegueix el límit de la zona 27 de planejament fins a arribar al terme municipal de Sant Cugat del Vallès.
Situats entre la Rierada i Can Preciós ressegueix tot el límit de planejament de la zona 20a/11 que està al sud del carrer de la Sibèria.
Situats a la zona septentrional de les Cases de Can Castellví, tocant la línia elèctrica, el límit segueix la divisòria de les zones de planejament 20a/9u d'una banda i 27 de l'altra deixant fora de l'espai tot l'àmbit de sòl urbà (20a/9u) i la franja de 26 situada sota la línia elèctrica fins que es troba amb l'avinguda de Can Castellví.
Llavors va seguint el vial planejat per la banda sud fins que es troba una altra vegada amb l'avinguda de Can Castellví.
Seguidament, travessa l'avinguda i ressegueix la delimitació occidental de la zona de planejament 6b fins que es troba amb la riera de Vallvidrera.
Finalment torna al punt inicial resseguint el límit planejat entre les zones 20a/9u i 27.
Situats al terme municipal amb Sant Cugat del Vallès a 30 m al nord de la plaça de Catalunya i a l'est del Puig Mallol el límit del Parc segueix la delimitació entre les zones de planejament 7b i 20a/11 fins a travessar l'avinguda de la Verge de Montserrat.
Tot seguit ressegueix el límit de la zona de planejament 27 en direcció sud i est fins que es troba amb l'avinguda de Madolell prop de l'església de Sant Francesc d'Assís.
Llavors gira direcció nord resseguint el límit oriental de la zona 20a/11 de planejament fins a arribar a la plaça de Catalunya.
Situats aquí, ressegueix el vial fins a arribar al terme municipal amb Sant Cugat del Vallès.
Finalment torna al punt inicial resseguint el terme municipal amb Sant Cugat del Vallès.
Enllaç amb límits de Sant Cugat del Vallès
Situats al punt final de la descripció de Sant Cugat, al carrer de Sant Antoni a l'oest de Sant Francesc d'Assís, el límit segueix l'extrem nord de la zona 27 fins a arribar al límit del 6b de Sant Francesc d'Assís.
Des d'aquí, segueix la delimitació de la zona 6b direcció nord fins que es troba amb l'encreuament entre l'avinguda de Madolell i el carrer de Santiago Rossinyol.
Llavors ressegueix el límit del vial de l'avinguda de Madolell direcció nord fins que aquest es troba amb la zona 27 de planejament just al límit del terme municipal de Sant Cugat del Vallès.
En aquest punt, la descripció torna a l'apartat d'aquest terme municipal.
3.1.6 Terme municipal de Sant Feliu de Llobregat.
A partir del punt d'enllaç amb el terme municipal de Molins, el límit del Parc ressegueix el límit entre la qualificació urbanística 5 i 27 uns 300 m fins a arribar a les edificacions situades al nord de Ca n'Arabia.
En aquest punt, coincident amb el nou vial previst, el límit gira cap a l'est, seguint aquest nou vial previst, creuant la riera de Ca n'Amigó i el torrent del Duc fins a arribar a les qualificacions urbanístiques 21 del golf de Can Cuiàs, al marge esquerre del Sot de les Beurades.
Aquest àmbit deixa fora el sector urbanitzable previst en la modificació de puntual del PGM aprovada inicialment el mes de febrer de 2009.
En aquest punt, el límit pren direcció nord-est resseguint el límit entre les qualificacions urbanístiques 21 i 27 durant 260 metres.
En aquest punt el límit gira direcció sud-est fins a arribar a la via que ressegueix el Camp de Golf Can Cuiàs, i la segueix fins a arribar al punt on la qualificació 21 se separa del barranc de Torre Abadal.
Llavors el límit ressegueix la línia entre les qualificacions 21 i 27 fins a arribar a contactar amb la cota 75 m del terreny, la qual ressegueix fins a arribar al punt en què la qualificació 21 defineix un angle pronunciat dels seus límits.
En aquest punt el límit baixa de cota en direcció sud, sud-oest fins a arribar a la cota 65 m, la qual ressegueix fins a arribar al punt on el vial existent, deixant fora el camp de Golf, troba la qualificació 5.
Seguidament, el límit canvia d'orientació en direcció sud-est fins a arribar a la qualificació de 5 circumscrita entre dos polígons de qualificació 6a, tot creuant el nucli de "la Ponderosa".
Segueix resseguint el límit de la qualificació de 5 per la part nord fins a arribar a l'altura d'una parcel·la de qualificació "20a-Ordenació en edificació aïllada plurifamiliar".
Aquí, el límit canvia d'orientació dos cops, 28 m en direcció nord i després en direcció est per encavalcar amb el límit nord de les parcel·les 20a existents al carrer de Joan Fuster, que ressegueixen fins a arribar a la parcel·la (7a) de l'escola Mestral.
En aquest punt, el límit pren orientació nord-oest resseguint el límit est del 27 vorejant el Club de Tennis Sant Jordi pel vessant nord-oest.
Passat el Club, segueix el límit entre les qualificacions 6c i 27 fins a arribar a un petit pla.
El límit pren direcció sud-est en aquest punt fins a creuar la qualificació de 5 i la ressegueix en direcció sud-oest fins a arribar a la cota de 110m.
Aquí, el límit pren orientació sud-est en forma de corba per encavalcar-se amb el límit entre les qualificacions 21 i 27 que segueix fins a arribar a la cota de 85 m.
Llavors, el límit travessa la qualificació 27 en direcció est, tot seguint el vial existent fins a travessar la qualificació 5.
En aquest punt el límit ressegueix la qualificació 5 aigües avall de la Riera de la Salut en direcció sud-oest durant 175 metres, fins a deixar enrere la Font d'en Nadal.
Seguidament, el límit pren direcció sud-est creuant les qualificacions de 26 i 6b per arribar al límit nord de la qualificació 5.
Aquí el límit ressegueix aquesta qualificació en direcció est fins a arribar al límit municipal de Sant Just Desvern.
La delimitació s'inicia al sud-est del turó d'en Pisca, al sud de la carretera de Santa Creu d'Olorda.
Aquí el límit pren direcció sud, tot resseguint el límit oest de la parcel·la de la Compañía Valenciana de Cementos Portland, SA, qualificació 22a fins a arribar a la qualificació 5.
En aquest punt, el límit descriu una corba còncava en direcció sud-est fins a arribar al límit entre les qualificacions 22a i 27.
Llavors, el límit ressegueix la línia entre les dues qualificacions (22a i 27) direcció nord-est fins a arribar, un altre cop, a la qualificació "5-Xarxa viària bàsica".
El límit ressegueix en aquest punt la qualificació 5 en direcció nord fins a arribar al punt en què, aquest límit, es creua amb la carretera de Santa Creu d'Olorda.
Finalment, l'enclavament es tanca amb una línia recta que parteix d'aquest punt fins al punt inicial, que deixa, al sud, el sector industrial (22a).
Des del terme municipal de Sant Feliu de Llobregat, al nord de la granja de Can Mallol, i en direcció nord-est el límit del Parc coincideix amb el terme municipal descrivint una part de la rotonda prevista pel planejament.
Llavors ressegueix la línia sud-oest de l'àmbit de planejament 7c, fins a la cota 93.
En aquest punt es desvia direcció sud-oest i, de manera paral·lela al camí de Can Gelabert fins a trobar-se amb un vial previst pel planejament.
Des d'aquí, segueix el límit nord del vial en direcció nord-est deixant una franja de 20 m des de la part sud del vial previst i, tot envoltant el Polígon industrial sud-oest, arriba al carrer Onze de setembre.
En aquest punt, el límit segueix el carrer en direcció nord fins a trobar el sector de 7a de l'àmbit del Club Tennis Can Mèlic.
Llavors el límit gira en direcció oest, nord i est per deixar tot l'àmbit del Tennis fora del Parc.
Un cop arribats aquí, el límit ressegueix la carretera de la Plana i el carrer de les Alzines en direcció nord fins que es troba amb l'àmbit de planejament 20a/10 a l'est de Can Solanes.
El ressegueix deixant-lo fora del Parc per girar cap a l'est deixant fora tot l'àmbit de sòl residencial al nord del carrer de les Perdius.
En arribar a la zona 6(p) derivada de la modificació del PGM de la vall de Sant Just aprovada el 20 de juny de 2006, el límit la ressegueix, deixant-la fora, fins a trobar el sector qualificat de 26 proper a la riera.
En aquest punt ressegueix el límit de la zona 26 de planejament pel seu costat nord fins que arriba al camí de Vallvidrera.
Un cop aquí gira direcció sud resseguint el camí uns 150 m.
Seguidament s'introdueix en l'àmbit 6c de planejament (Riera de Sant Just) —seguint el límit del PEPCo— vorejant el turó pel sud fins a arribar al punt on coincideixen les zones 8b, 6c i 6f, fent un recorregut d'uns 230 m.
Des d'aquí ressegueix tot el límit de planejament comú entre els àmbits 8b i 6f direcció sud-est.
Llavors, travessant el torrent de Can Biosca, va resseguint el vial planejat fins a trobar-se amb la zona de planejament 27.
Finalment va resseguint en la majoria del seu recorregut el límit de l'àmbit 27 de planejament començant direcció oest però acabant direcció nord-est fins a arribar al terme municipal amb Esplugues de Llobregat.
3.1.8 Terme municipal d'Esplugues de Llobregat.
Des de l'encreuament amb el terme de Sant Just Desvern a l'alçada de la plaça de les Bruixes el límit segueix els sòls urbans de la urbanització La Miranda pel carrer de Picalqués i, tot seguit, el carrer Josep Echegaray, fins que aquest es troba, a mà dreta, una qualificació urbanística 27.
Ara segueix cap al sud, entre la qualificació urbanística 27 i 20a/10, seguint el tram oriental del passatge Xaloc, fins que aquest fa un revolt.
Aleshores, el límit discorre 20 m en direcció sud per dins la qualificació urbanística 27, i després en direcció sud-est fins al carrer de Jordi de Déu.
El límit continua en direcció est, seguint entre el límit sud de dos sectors amb qualificació urbanística 27 fins al carrer Francesc Ribalta.
Llavors, el segueix fins que s'ajunta amb el carrer de Pere Joan, moment en què gira a la dreta seguint el límit sud del sector 27 fins a arribar al carrer de Pau Vergós.
El segueix, en direcció sud, enllaçant amb el carrer Ferrer i Bassa.
El límit pren a continuació el carrer de Jacint Esteve Fontanet, en direcció est, i el vial programat que l'uneix amb l'avinguda dels Traginers, deixant a l'esquerra una qualificació urbanística 6b.
En començar l'avinguda dels Traginers, el límit ressegueix el límit nord d'una qualificació urbanística 16, situada al nord d'aquesta avinguda, fins a tornar a creuar-se amb el camí de Finestrelles.
Aquí, el límit ressegueix les zones urbanes del barri de Finestrelles, resseguint el límit sud-oest de la qualificació urbanística 28 i deixant a mà dreta unes qualificacions urbanístiques 6b, 10 i 7a, fins a creuar-se amb el terme municipal de Barcelona, en trobar un sòl qualificat d'equipament 7 per sobre la zona de l'Hospital de Sant Joan de Déu.
Des del límit de terme amb Esplugues de Llobregat, a Finestrelles i en direcció nord-est, el límit del Parc voreja les diferents construccions i instal·lacions esportives deixant-les a la dreta fins a arribar al límit entre les qualificacions urbanístiques 27 i 7a.
Seguidament, tot pujant direcció muntanya amunt (cap a l'oest), segueix el límit de qualificació urbanística de la zona 27 fins a trobar-se amb el camí de Finestrelles.
Llavors ressegueix el límit de la qualificació urbanística del vial (5), que queda a l'esquerra, en direcció nord fins a arribar a la intersecció amb l'avinguda de Pearson, on ressegueix el costat oest de la zona qualificada com a 9, situada enmig de la intersecció.
Ara segueix, per fora i en direcció nord-oest, el revolt de l'avinguda de Pearson, fins a trobar-se la qualificació urbanística 20a/12.
Des d'aquest punt ressegueix el límit entre les qualificacions urbanístiques 20a/12 (a la dreta) i 5 (a l'esquerra) fins a arribar al tram més alt de l'avinguda de Pearson.
Llavors ressegueix el límit entre la qualificació urbanística 5 que queda a la dreta i la qualificació urbanística 27 que queda a l'esquerra fent un gir de 90 graus, primer en direcció oest i acabant en direcció nord fins a arribar a la qualificació urbanística 18.
A continuació segueix, muntanya amunt, tot resseguint la qualificació urbanística 18 fins a arribar a la qualificació urbanística 20a/12.
Un cop aquí, deixa de resseguir la qualificació urbanística i s'endinsa, muntanya amunt, uns 25 m, per fer un gir de 90 graus en direcció nord durant uns 85 m, seguint paral·lel a la qualificació urbanística 20a/12.
Un cop vorejats els habitatges, el límit torna a girar cap a l'est fins a trobar la qualificació urbanística 20a/12 anterior.
Llavors va resseguint el límit de la qualificació urbanística 27, que queda a l'esquerra, uns 1.500 m fins a arribar a la carretera de les Aigües a l'altura de Can Caralleu.
Un cop situats aquí va resseguint la carretera de les Aigües pel costat dret (direcció nord-est) uns 250 m fins que s'acaba, a la dreta, la qualificació urbanística 27.
Des d'aquest punt, ressegueix, muntanya avall, el límit entre la qualificació urbanística 6c (a l'esquerra) i 27, A1, A3, 6b, A3 a mà dreta, tot envoltant la urbanització de Can Caralleu.
Un cop el límit arriba al camí de Can Caralleu, el segueix per la banda septentrional fins a arribar a la rotonda de Can Caralleu, damunt la carretera B-20.
Ara el límit gira cap al nord i després cap a l'oest, seguint sempre la qualificació urbanística 6c a mà esquerra, i deixant a fora la qualificació urbanística 6c(p) i 7a.
Tot seguit, es creua amb el vial planejat i el segueix per la banda dreta, tot fent un gir cap a l'est i deixant a banda dreta les qualificacions urbanístiques 7a i 7a(p).
A la meitat d'aquest darrer tram, a l'alçada d'un dipòsit d'aigua i 100 m abans que el vial acabi i es trobi amb una qualificació urbanística 15(p) a la dreta, el límit travessa el vial i segueix un caminet en direcció nord-oest.
Llavors, i durant una llargada d'uns 4.400 m, ressegueix els límits del PGM deixant a l'esquerra la qualificació urbanística 27 i a la dreta tota una sèrie d'edificacions qualificades com a 20a/11, 15, 18 i 7a, tot travessant el túnel de Vallvidrera fins a arribar al torrent de la Font del Bou.
Des d'aquí, en direcció est, puja la serra de Vilana tot resseguint el carrer de la Santíssima Trinitat del Mont fins que s'acaba.
Aquí el límit gira en direcció sud-oest per anar a trobar el carrer del Pomaret i el límit entre la qualificació urbanística 7a i 27.
Un cop situats aquí va resseguint els límits del planejament en què (vials a part) al nord és qualificat com a 27 i al sud com a 20a/10 fins a arribar a la Bonanova, a la cota de 220 m.
Llavors va resseguint la cota 220 (primer cap al sud-est i després cap al nord-est) fins a arribar a l'altre vessant (nord-est) de la serra de Vilana, al límit entre la qualificació urbanística 6a i 18*.
Des d'aquí, es deixa de seguir la cota 220 i coincideix amb el límit de la qualificació urbanística 6a fins a arribar a Bellesguard, allà on s'uneixen les qualificacions urbanístiques 6a, 27 i 7a.
Llavors ressegueix tot el límit entre la qualificació urbanística 27 i 7a, fins que comença una qualificació urbanística 6a.
Un cop arribats aquí segueix un recorregut paral·lel a la carretera de les Aigües a una distància de 200 m, travessant les qualificacions urbanístiques 6a, 7a, 6a i 9, fins a arribar al torrent del Frare Blanc a una altitud de 216 m.
Llavors segueix el límit nord de la qualificació urbanística 7a i travessa el vial planejat.
Des d'aquí coincideix amb el límit est del vial planejat direcció nord fins que aquest s'acaba.
A continuació, segueix el límit sud dels polígons de planejament 27 uns 1.300 m travessant la carretera de les Aigües i seguint-la un tram de 270 m, fins a arribar a la vall del Barranc dels Penitents, a una distància d'uns 120 m al sud d'aquest torrent.
Un cop aquí i en direcció nord-est recorre 65 m travessant la carretera de les Aigües, un petit fragment de la qualificació urbanística 27 i coincidint amb el límit nord de la qualificació urbanística 20a/9 fins que arriba al carrer del Maduixer.
Des d'aquí, se segueix aquest carrer (que més endavant esdevé el carrer de Vallpar) en direcció est i sud-est pel cantó de muntanya (limitant amb la qualificació urbanística 27), fins que es troba amb la qualificació urbanística 20a/9.
Ara segueix el límit inferior de la qualificació urbanística 27, travessa el carrer de Trullols, continua seguint el límit de la qualificació urbanística 27 fins a uns 35 m de la qualificació urbanística 4, vora l'encreuament del carrer de Samaria i la carretera de Sant Cugat (BP-1417), just quan aquesta creua la cota de 200 m.
Aquí, el límit gira cap a l'oest seguint el límit d'unes finques, durant 45 m, per tornar a girar cap al nord i trobar el límit occidental de la qualificació urbanística 4, que segueix fins al seu vèrtex nord-oest.
Aquí el límit gira cap a l'oest durant 10 m, per tornar a girar cap al nord, uns 30 m, fins que es creua amb la cota 225.
Aquí, gira cap a l'est, passant just pel nord d'un edifici de planta quadrada.
Aquí, el límit travessa la carretera de Sant Cugat, fins a trobar la qualificació urbanística 7b, i segueix en direcció nord el límit inferior del sector de planejament 27, sempre per sota de la carretera de Barcelona a Sant Cugat del Vallès (BP-13417) vorejant el barri de Sant Genís dels Agudells fins a arribar al final del límit coincident amb la qualificació urbanística 18 prop del torrent d'en Genaret a Montbau.
Aquí el límit ressegueix, a mà dreta, la qualificació urbanística 18 en direcció sud-est fins a trobar-se amb el carrer Vayreda, que segueix 90 m en direcció nord, fins a l'alçada dels Jardins de Montbau.
En aquest punt, el límit gira cap al nord-oest durant 65 m i després 100 m a l'oest.
Aquí, el límit fa un gir de 90 graus cap al nord, deixant a la part baixa el CEIP Baloo i el Centre Municipal La Ginesta, i passant prop d'una pista de futbol, primer per l'oest i després pel nord.
A 10 m al nord-est de la pista de futbol, el límit gira cap al nord-est fins a trobar-se amb el carrer de l'Harmonia, tornant a trobar-se el límit de l'àmbit de planejament 27.
Ara va seguint el límit est d'aquest sector de planejament 27 direcció nord uns 1.500 m fins a arribar al sector de planejament 7a de l'Institut Municipal de Psiquiatria.
Des d'aquí ressegueix la cota 180 m, primer en direcció nord-oest i a partir del torrent de Fontanills cap al nord-est, donant la volta al camp de futbol, fins a arribar al torrent de Font de l'Alba.
80 m després de creuar aquest torrent, el límit deixa la cota de 180 m i baixa en direcció sud-est, seguint el camí de Cal Notari, fins a arribar a Can Papanaps.
Llavors segueix el vial planejat direcció sud-est uns 70 m fins que fa un gir de 90 graus direcció est a l'alçada d'una qualificació urbanística 7b, que deixa a l'esquerra.
Després va seguint el cantó nord del vial planejat uns 1.800 m, creuant la carretera d'Horta a Cerdanyola del Vallès (BV-1415) i seguint per la part alta del carrer de Font Baliarda i la carretera Alta de les Roquetes fins a arribar a Canyelles, a 450 m al sud del turó d'en Segarra, just en creuar un petit torrent.
Un cop arribats aquí, tot travessant el vial planejat, va resseguint el límit sud del sector de planejament 27, amb una petita incorporació cap a la muntanya a l'alçada del CEIP Gaudí, fins a arribar a 130 m al sud de la Torre del Baró, just al nord d'una petita qualificació urbanística 6b.
Fa un revolt cap a la dreta fins a trobar-se amb el carrer de la Cantera, que segueix cap al sud.
Ara segueix el límit de la qualificació urbanística 27, en direcció sud-oest, per després girar cap a l'est, arribant al Parc del Pla de Fornells i seguint un tram del passeig del bosc de Roquetes, fins a l'encreuament on hi ha les dues torres elèctriques.
El límit deixa el passeig del bosc de Roquetes i, tot travessant el vial que porta cap a Torre Baró, per la seva dreta, ressegueix el límit de planejament entre el sector 27 (al nord-oest) i 4 (al sud-est), el qual segueix en direcció sud-est (deixant a mà esquerra una qualificació urbanística 6f) fins a arribar a l'Escola d'Arts Aplicades i Oficis Artístics La Llotja.
Llavors segueix el límit, primer sud-est i després nord-est, del sector de planejament 6f fins a arribar al carrer de la Llerona.
A continuació travessa el carrer de la Llerona i va resseguint el límit de l'àmbit de qualificació 27 direcció oest fins a arribar al carrer de Castelldefels tot englobant dins del Parc els sectors de planejament 17/27.
Tot travessant el vial del carrer de Castelldefels va resseguint-lo pel seu costat oest i direcció sud fins a arribar a l'encreuament que hi ha a 130 m al nord-oest de la Torre del Baró.
Aquí el límit travessa el carrer de Castelldefels i el segueix pel cantó sud, en direcció oest fins a trobar-se amb el carrer de Pruit.
Un cop aquí, i encerclant el barri de Torre Baró va resseguint els límits 27 i 17A/28 al llarg de 2.400 m fins a arribar al límit municipal amb Montcada i Reixac tot travessant la carretera Alta de les Roquetes i el carrer de Castellví.
Finalment va seguint el límit municipal fins a arribar a l'extrem nord del sector de planejament 7a del complex esportiu Can Cuiàs.
Engloba les edificacions que hi ha a l'encreuament entre la carretera de les Aigües i la carretera de Barcelona a Vallvidrera (BV-1462) a 65 m del límit exterior del Parc.
Aquest enclavament està constituït per dos sectors.
El primer se situa entre la carretera de les Aigües i la carretera de Barcelona a Vallvidrera (BV-1462) coincidint amb el sector 20a/11 del planejament, a 260 m al nord-est del Collet de l'Espinagosa.
El segon, 150 m més cap al nord-est, entre la carretera de les Aigües i la carretera de Barcelona a Vallvidrera (BV-1462), encerclant l'edificació a 12 m del límit exterior del Parc.
Situat a 50 m cap al nord-est i entre la carretera de les Aigües i la carretera de Sarrià a Vallvidrera (BV-1462), coincideix amb els dos àmbits de planejament 20a/11 que encerclen una sèrie d'edificacions just a l'est del camí de la Torre de Sansalvador.
Aquest enclavament, situat entre els barris de Sant Genís dels Agudells i de Vallcarca i els Penitents, està constituït per tres sectors.
El primer està situat a prop del barranc dels Penitents i engloba la zona qualificada 20a/11 de Vall-Parc més occidental.
El segon està situat a prop del barranc dels Penitents i engloba la zona qualificada 20a/11 de Vall-Parc més meridional.
El tercer està situat a prop del barranc dels Penitents i engloba les zones qualificades 20a/11 de Vall-Parc més septentrionals.
Entre els barris de Sant Genís dels Agudells i de Vallcarca i els Penitents, coincideix amb el límit de planejament del sector 7a del Club de Tennis Vall-Parc.
Situats on es creuen la carretera de Vallvidrera (BV-1418) i el funicular del Tibidabo, el límit del Parc segueix el cantó est de la carretera de Vallvidrera (BV-1418) direcció nord fins a arribar a l'encreuament amb la carretera del Tibidabo (BV-1800).
Llavors coincideix amb el límit del vial de la carretera del Tibidabo (BV-1800) fins a arribar al Castanyer.
Seguidament fa un gir de 90 graus cap a l'oest i ressegueix el límit comú que hi ha entre l'àmbit de planejament 29 i el 7/EE, fins al nou revolt de la carretera del Tibidabo, que segueix uns 60 m cap al sud, per la banda occidental.
A continuació, fa un gir cap a l'oest i segueix el límit sud dels sectors de planejament 5v i 7PA deixant-los dins del Parc fins a arribar a Can Tano.
Un cop aquí, ressegueix el límit del sector de planejament 27 direcció sud-oest fins que aquest es troba amb el camí de Sant Cugat envoltant l'àmbit de planejament 7BR.
Tot creuant el camí de Sant Cugat, s'introdueix dins l'àmbit de planejament 7PA seguint la cota de 460 m direcció sud fins a trobar-se amb el sector de planejament 7EC.
Tot seguit coincideix amb el límit de l'àmbit de qualificació urbanística 7EC direcció oest, i després sud, fins que aquest es troba amb el camí de Vallvidrera al Tibidabo, on a l'altra banda del camí hi ha el sector de planejament 7SE.
Un cop aquí segueix tot el límit de planificació de l'àmbit 7SE que no coincideix amb el camí de Vallvidrera al Tibidabo.
A continuació passa pel mig del sector 7PA de planificació en direcció nord-est, a una cota de 465 m fins a trobar-se amb l'àmbit de planificació 3 del funicular del Tibidabo.
Finalment segueix el límit de planejament direcció sud-est fins a trobar-se amb el punt d'inici, a l'encreuament de la carretera de Vallvidrera amb el funicular.
Situat al funicular de Vallvidrera i a 60 m del final de la via i travessant-lo direcció nord-est va seguint el límit sud del sector de planejament 20a/10 fins a arribar al seu extrem més oriental.
Seguidament avança 30 m direcció est fins a arribar, en línia recta, a l'àmbit 20a/10 de planejament.
A continuació ressegueix el límit del sector de planejament 27 fins a arribar a la carretera de les Aigües.
Un cop aquí segueix pel cantó dret (direcció est) de la carretera de la Aigües excloent del Parc les edificacions que es troben a 110 m de l'inici fins que fa un recorregut total d'uns 400 m, abans de travessar la serra d'en Margenat.
Llavors segueix direcció nord uns 50 m travessant la carretera de les Aigües fins a trobar-se amb el límit del sector de planejament 20a/11.
Després, coincideix amb el límit de qualificació urbanística entre el sector 27 i els 20a/11 i 20a/10 uns 730 m direcció nord (excloent una petita qualificació urbanística 27 situada a l'interior del revolt del carrer del Torrent de la Font del Mont), travessant la carretera de Vallvidrera (BV-1418) fins a situar-se a una cota de 415 m prop del turó del Mont.
Un cop aquí segueix la trajectòria en línia recta coincidint en part amb el límit de planejament fins a arribar al turó del Mont.
Seguidament baixa en direcció nord-oest excloent del Parc les edificacions que s'hi troben fins a arribar a Can Budellera.
Un cop aquí ressegueix el límit de l'àmbit de planificació 27(p) fins a arribar al carrer de l'Avet.
A continuació ressegueix el límit del vial planejat del carrer de l'Avet en direcció sud-oest pel costat esquerre uns 500 m, fins a 60 m abans de creuar-se amb el carrer Casafranca.
Un cop situats aquí segueix cap a l'oest el límit planejat entre els àmbits 20a/10 i 27(p) fins a arribar a la carretera de la Floresta a Vallvidrera (BV-1462) tot travessant-la i seguint-la 50 m cap al sud.
Seguidament gira cap a l'oest i ressegueix el límit planejat entre les zones 7b i 6b.
A continuació ressegueix el límit de planejament 27 i 27p tot envoltant Vallvidrera fins a arribar al terme municipal de Sant Just Desvern.
Després coincideix amb el límit municipal, 45 m direcció sud-est, per girar cap al nord fins a tocar amb el camí vell de Santa Creu d'Olorda a Vallvidrera.
Un cop aquí torna a coincidir amb el límit de planejament 27 i 27p tot envoltant Vallvidrera en direcció sud-est i després nord-est fins a arribar al funicular de Vallvidrera.
Finalment segueix la zona del funicular de Vallvidrera fins a arribar al punt d'inici, a 60 m al final de la via.
Situat a la part alta del carrer del Bosc, sota Vallvidrera, a tocar del carrer de Gratallops i vora la carretera de les Aigües, coincideix amb el límit de planejament del sector 20a/11.
Situats a l'encreuament que hi ha a 60 m al nord-est de Can Sauró el límit del Parc segueix una trajectòria cap a l'oest fent un recorregut de 200 m vorejant la finca de Can Sauró fins a arribar al camí de Can Castellví.
Un cop aquí voreja la zona urbana aïllada que hi ha fins a arribar al pantà resseguint el límit de planejament de les zones PF i PF21 fins a arribar al punt inicial.
Situats a la riera de Vallvidrera, sobre el límit municipal entre Barcelona i Sant Cugat del Vallès (a 200 m abans del km 7 de la carretera BV-1462), el límit del Parc agafa una direcció sud-oest travessant la C-16 (E-9) fent un recorregut de 90 m resseguint el límit de planejament.
Seguidament recorre el límit del planejament entre les zones de Parc Forestal (PF), d'una banda, i les zones EA, de l'altra, deixant fora del Parc Can Pagès, Can Climent i la Mare de Déu de la Salut fins a arribar al carrer de la Gespa.
Llavors ressegueix el carrer de la Gespa, en direcció sud-oest, fins a arribar a la cota 300 m.
Un cop situats aquí ressegueix el límit de planejament entre les zones de Parc Forestal (PF), d'una banda, i les zones EA, de l'altra, donant la volta a la zona urbana disseminada fins a arribar al camí de Mas Gimbau vora la Font del Mas Gimbau.
Aleshores va seguint el vial planejat en direcció sud fins que arriba al camí del Pebràs a una cota de 272,6 m.
Llavors segueix el límit planejat entre les zones PF i PF21 cap al sud fins a arribar l'espai pròpiament urbà.
Seguidament recorre el límit del planejament entre les zones de Parc Forestal (PF), 27, 9 i PRUT, d'una banda (aquestes incloses en el Parc), i la resta de zones, sobretot EA (també JU, D i VP), de l'altra, passant per Santa Maria, l'estació de ferrocarril Baixador de Vallvidrera, la Vall de la Font del Caçador, el sector del Rectoret, el turó del Penitent, i el Coll Blau, fins a arribar al terme municipal de Sant Cugat del Vallès, coincidint amb el torrent de Can Blau a 170 m al nord de l'estació de les Planes.
Finalment segueix el límit municipal direcció oest fins a trobar-se amb el punt inicial.
Situats a uns 130 m al nord de l'estació de ferrocarrils de les Planes, al sud-est del torrent de Can Blau, el límit coincideix amb la zona EC del planejament, a la qual s'accedeix per l'avinguda del Rectoret.
Situats al Coll Blau coincideix amb els límits de la zona EA del planejament que hi ha entre el carrer del Tèrmol i el carrer Major del Rectoret.
Situats a Ciutat Comtal-Tibidabo recorre la zona de planejament EA situada entre el carrer de les Neboloses i el carrer d'Orellana.
Situats al sud-est del turó del Penitent coincideix amb els límits del planejament de les zones EA ubicades entre els carrers Robínia, Presseguer i de la Menta.
Descripció literal dels límits de la Reserva Natural Parcial de la Rierada-Can Balasc
L'àmbit d'aquesta Reserva Natural Parcial afecta els termes municipals de Molins de Rei, Sant Cugat del Vallès i Barcelona.
A continuació es reflecteix la descripció dels límits de la Reserva Natural Parcial de la Rierada-Can Balasc, que es troba dividida en dos sectors:
Sector 1: Can Balasc (municipis de Barcelona, Sant Cugat del Vallès i Molins de Rei).
Sector 2: la Rierada (municipi de Molins de Rei).
S'inicia la descripció al camí que dóna accés a la masia de Can Balasc des de la carretera BV-1462 just a sota del viaducte de Can Balasc de l'autovia E-9, dels túnels de Vallvidrera.
Des del punt indicat, el límit segueix la base del viaducte en direcció nord-oest fins a trobar-se amb la carretera BV-1462.
La segueix uns pocs metres cap a l'oest fins que es troba l'encreuament de la riera de Vallvidrera.
Llavors, la segueix aigües avall de manera que el límit deixa dins la Reserva Natural Parcial tot l'àmbit de domini públic hidràulic d'aquesta.
Al paratge de Can Majó, a uns 20 m del punt on el límit comença a resseguir la riera, es deixen fora dues o tres construccions situades al marge esquerre d'aquesta.
Se segueix la riera aigües avall fins a arribar a un sector qualificat d'equipaments, on el límit de la Reserva se separa d'aquesta per deixar fora aquest sector.
En aquest tram, la Reserva segueix el límit del sector qualificat com a 7a pel planejament municipal de Sant Cugat del Vallès en direcció nord-oest.
Quan aquest torna a trobar la riera de Vallvidrera, la segueix aigües avall igualment deixant dins la Reserva tot el domini públic hidràulic.
En arribar just al sud de la masia de Can Busquets, el límit es desvia cap a l'oest - nord-oest seguint la cota 150.
El segueix fins a arribar a un afluent del torrent que, baixant de Vallpineda, fa de límit entre els municipis de Sant Cugat del Vallès i Molins de Rei.
El segueix aigües avall fins a arribar al torrent esmentat, que el travessa i puja en línia recta per l'altre vessant fins a arribar a la pista que baixa del carrer de Santa Maria de Vallpineda.
Llavors, segueix la pista baixant de cota i seguint el curs de la riera uns 5-10 metres per damunt d'aquesta fins a arribar a la urbanització de la Rierada, prop de les masies de Can Preciós i Can Madolell.
En aquest punt el límit segueix els camps de la masia de Can Preciós deixant-los dins la Reserva fins a trobar la pista que baixa de Can Aranguren paral·lela al torrent del Xai.
La va resseguint pendent amunt en direcció sud fins que aquesta pista fa un revolt de 180o que la fa girar en direcció nord.
En aquest punt el límit deixa la pista i segueix la carena fins a arribar a la carretera BV-1468, de Vallvidrera a Sant Bartomeu de la Quadra.
En aquest punt, el límit de la Reserva segueix la carretera en direcció a Vallvidrera fins a la pista que entra a Can Calopa de Dalt.
Llavors, segueix la pista uns 40 m fins que el límit se separa anant a buscar la cota 285 i el límit del bosc que envolta els camps d'aquesta masia.
El límit envolta completament els camps de Can Calopa —i la seva finca cadastral— deixant-los fora fins que troba una pista que retorna a la carretera BV-1468.
Llavors la torna a resseguir en direcció Vallvidrera durant uns 1.200 m fins a arribar a la carena del turó d'en Serra.
El límit gira en direcció est seguint la carena i un camí que la segueix fins a arribar al coll de Can Mallol, punt on el límit es retroba amb la carretera BV-1468 una altra vegada.
La torna a seguir uns 200 m fins a trobar el camí que baixa cap el torrent de Les Tres Serres davant de Can Mallol.
En aquest punt, el límit deixa definitivament la carretera i es desvia cap el nord - nord-est seguint aquest camí uns 500 m.
Quan aquest creua la cota 350, la segueix en direcció est fins a trobar un torrent, afluent del de Les Tres Serres, situat al costat de la masia de Can Pascual.
El segueix aigües amunt fins a enllaçar amb la carretera d'accés a Can Castellví.
La Reserva la va resseguint fins a arribar a l'àmbit urbanitzat de Can Castellví.
En trobar la masia, el límit se separa de la carretera uns metres, deixant la masia a fora, i va seguint, més o menys, la carena fins a pujar al turó de l'Alzinar.
Llavors, es desvia cap a l'oest i va resseguint tot l'àmbit urbanitzat deixant fora de la Reserva totes les parcel·les del sector de Mas Fortuny.
Un cop ha deixat fora tot el sector de Mas Fortuny, el límit torna a trobar el camí que baixa de Can Castellví cap a la carretera de Vallvidrera BV-1462.
El segueix uns metres però de seguida es desvia per enllaçar amb el torrent de Can Castellví.
Aquest fa de límit de la Reserva aigües avall fins a trobar els talussos de l'autovia E-9 dels túnels de Vallvidrera.
Els segueix en direcció nord - nord-oest fins a trobar el camí d'accés a la masia de Can Balasc, que ha servit com a punt d'inici de la descripció.
La descripció s'inicia al punt en què l'avinguda de Can Castellví travessa el torrent que baixa de la serra de Can Julià.
Des del punt indicat, el límit segueix l'esmentat camí en direcció a la finca de Camp-de-ros.
En arribar al punt on aquest camí travessa la cota 75, el límit la segueix en direcció sud - sud-oest aigües avall de la riera de Vallvidrera.
La va resseguint fins a trobar el camí d'accés a Can Planes.
En aquest punt, el límit baixa, en direcció est, fins al pont que creua la riera de Vallvidrera.
En aquest punt, i sense creuar la riera, el límit deixa fora els camps de Can Planes i va resseguint cota aigües avall de la riera a uns 24 m de l'eix de la riera fins a trobar el camí que comunica Can Planes amb Can Rabella, uns 50 m abans d'una corba de 360o del camí.
Llavors el límit discorre seguint el camí, aigües avall, fins a creuar el torrent de l'Amigonet.
En aquest punt el límit gira cap al sud seguint el mateix torrent de l'Amigonet deixant dins la Reserva tot l'àmbit de domini públic hidràulic fins a arribar a la riera de Vallvidrera.
En aquest punt, el límit de la Reserva segueix la riera, aigües avall, durant uns 275 m deixant dins tota la franja de vegetació natural associada al riu.
En aquest punt, el límit se separa de la riera, en direcció sud, per deixar unes franges de conreu fora de la reserva.
El límit voreja aquests camps resseguint el límit cadastral de forma paral·lela a la riera, en direcció sud-oest, fins a trobar el primer torrent que baixa de la zona de la plaça de les Bruixes.
Llavors el límit gira en direcció sud-est remuntant el torrent uns 300 m.
No obstant això, el límit ressegueix un límit cadastral de manera que tot el torrent queda dins la Reserva.
Seguint el límit de la parcel·la cadastral, el límit creua el torrent, remunta fins a la pista d'accés als conreus de l'altre cantó i baixa paral·lel al torrent, pel seu marge dret, envoltant els camps de conreu fins a trobar la cota 75.
Els camps de conreu queden fora la Reserva.
En el punt en què el límit troba la cota 75, la ressegueix direcció aigües amunt de la riera de Vallvidrera, fins a trobar-se amb la mateixa riera de Vallvidrera, en el punt on desemboca el torrent que ha servit per iniciar la descripció dels límits de la Reserva.
En aquest punt, el límit remunta el torrent fins a arribar al punt d'inici de la descripció.
Descripció literal dels límits de la Reserva Natural Parcial de la Font Groga
L'àmbit d'aquesta Reserva Natural Parcial afecta, de manera exclusiva, el terme municipal de Sant Cugat del Vallès.
Així mateix, en un determinat tram aquest espai de protecció especial és adjacent al terme municipal de Barcelona.
A continuació es reflecteix la descripció dels límits de la Reserva Natural Parcial de la Font Groga, que s'inicia al límit amb el terme municipal de Barcelona, al sud de l'espai, just a la confluència de la carretera de Vallvidrera BV-1418 amb la carretera de la Rabassada BV-1417.
Des del punt esmentat, i en direcció est, el límit ressegueix la carretera BV-1417 fins al Coll Serola.
En aquest sector el límit deixa fora de l'espai les edificacions existents.
En el mateix punt, el límit gira en direcció nord - nord-est seguint el camí que es dirigeix al turó de Santa Maria i al turó de Sant Cebrià.
En aquest punt, el límit ressegueix la carena en direcció nord, limitant amb el terme municipal de Barcelona, fins a les parcel·les de propietat privada de la urbanització Sol i Aigua.
El límit de l'espai deixa dins d'aquest les parcel·les de propietat pública i es dirigeix en direcció nord fins al carrer de cota més baixa d'aquest sector.
En aquest punt, el límit es dirigeix cap a l'est resseguint aquest carrer fins al límit de la parcel·la pública situat pocs metres abans de la corba de 360o del carrer.
En aquest punt, el límit gira cap al nord i es dirigeix en línia recta seguint el límit cadastral fins al camí de Sant Medir.
El segueix, en direcció oest, uns metres fins a creuar el torrent de les costes de Sant Medir.
El segueix aigües avall fins a enllaçar amb el torrent de la Salamandra, que recorre aigües amunt fins a trobar el camí que baixa de Can Puig.
El límit segueix el camí de Can Puig cota amunt fins a arribar a la carretera de la Rabassada.
En aquest tram, però, el límit deixa fora de la Reserva una parcel·la, principalment de camps de conreu, situada al costat est del camí, davant de la finca de Can Puig.
En aquest cas el límit segueix el límit cadastral de la parcel·la esmentada.
En el punt d'enllaç amb la Rabassada, el límit la segueix tota l'estona en direcció sud i sud-est fins a enllaçar amb el punt d'inici d'aquesta descripció.
Només se separa en el punt on es localitza el mirador, deixant-lo fora de l'àmbit de la Reserva.
Àmbits d'aplicació de la disposició transitòria segona
Inclou tot l'àmbit qualificat amb clau 21 (sòl urbanitzable no programat) al PGM
Inclou tots els àmbits qualificats d'equipaments o zones verdes derivats de la modificació puntual del PGM a la vall de Sant Just aprovada definitivament el 20 de juny de 2006
Inclou els àmbits que quedarien qualificats com a Parc forestal o zones verdes segons la modificació puntual del PGM aprovada inicialment per l'Ajuntament el mes de febrer de 2009
Inclou tot el sector de clau 20b que quedarà qualificat com a Parc forestal després de la modificació puntual del PGM