L'Arxiu Fages en el seu moment de desmuntatge
Recentment el 'desitjat' fons patrimonial de la família Fages de Figueres ha formalitzat el seu ingrés a l'Arxiu Comarcal de l'Alt Empordà (ACAE) mitjançant la signatura d'un contracte de cessió en comodat entre els representants de la família, la consellera de Cultura de la Generalitat de Catalunya i el Consell Comarcal.
El volum del fons és de vuit metres de documents datats entre el 1337 i el 1995, que estatgen 96 capses arxivadores, 263 pergamins i 742 targetes postals, i bona part d'aquesta documentació ha estat digitalitzada i publicada a Internet a través d'Arxius en Línia'.
El fons Fages és un fons de tipologia patrimonial amb el matís significatiu de contenir grups de documents o subfons de caràcter personal, l'existència dels quals ve donada per la presència, a la família Fages, d'algunes personalitats que se significaren dins la vida política, cultural i social figuerenca, empordanesa i catalana.
Especialment, aquest fou el cas de Narcís Fages de Romà (1813-1884) i del moderat Javier Fages de Climent (1871-1946), entre altres.
Casa Fages, a banda de la dedicació professional al dret dels seus caps, aplegà un patrimoni rural molt remarcable.
Narcís Fages de Romà (artífex d'obres agronòmiques d'importància), amb el seu casament amb la pubilla dels Perramon de Ventalló, constituí un dels patrimonis empordanesos més importants; a banda, fundà la Societat d'Agricultura de l'Empordà (1845), fou comissari regi d'Agricultura de Girona, fundà la revista La Granja (1850-1855), impulsà l'Institut Agrícola Català de Sant Isidre, creà una granja experimental a Figueres, etc. Hi ha altres personatges de destacable transcendència com Francesc Romà i Rossell (estudiat per Ernest Lluch), Marià Fages de Sabater (1820-1872), jurista i diputat a Corts a les legislatures del 1857-1866, que tenen una presència pública que depassa la ciutat.
Es conserva nombrosa correspondència amb polítics del moment, com els espanyols Maura, de la Cierva, Cambó, Ossorio y Gallardo, Leonci Soler i March, M. Primo de Rivera.
Completa tot aquest ric arxiu 263 pergamins entre els de la casa Comte de Creixell de Borrassà i un altre lligall dels segles XIV-XVII.
En conjunt, és un excepcional fons d'una nissaga d'onze advocats de la mateixa dinastia que destacaren com a liberals moderats dins d'una ciutat de Figueres progressista de meitat del segle XIX, encara que amb matisos, en conjunt, visqueren i foren personalitats importants del moment clau més important de la història de Figueres.
Fundaren la primera Societat d'Agricultura de l'estat el 1845, també com a dada destacada.
Aprofitem per tenir un record per en Josep Temporal, arxiver municipal de Figueres, que ja el 1984 donava notícia de l'existència d'aquest magnífic fons patrimonial, així com també de la Fundació Albert Tomàs de Figueres i de l'Eduard Puig Vayreda des de l'IEE que en nombrosos articles va recordar-hi la importància d'aquest patrimoni documental de la nissaga d'hisendats Fages que van anar més enllà del petit Empordà.
Amb motiu del 18è aniversari de la mort d'Ernest Lluch, l'Associació Cultural Atenea acollí una conferència impartida pel dr. Pere Gifre Ribas amb el títol 'Dret, agricultura i país: els Fages de Figueres (segle XIX)' –descarregable a www.ventdelnord.tv – on analitza amb detall aquests advocats al servei de l'estat liberal.
Explica com eren l'èlit de la Figueres del moment, uns liberals moderats a una Figueres progressista que vivia el seu moment més daurat del 1840 al 1868, des de la magnífica casa construïda el 1852 per Josep Roca i Bros al costat de la desapareguda Cambra Agrària de la Rambla.