Bargalló ha destacat que "per poder seguir avançant necessitem un nou pressupost que ens permeti fer una aposta realment forta i potent per la Formació Professional"
Els consellers d'Educació, Josep Bargalló, i de Treball, Afers Socials i Famílies, Chakir el Homrani, han presidit aquest migdia el Ple i el XXè Aniversari del Consell Català de la Formació Professional (CCFP).
Durant el Ple, el president del CCFP, Fabian Mohedano, ha aprovat el Document de Bases de l'Estratègia Catalana de Formació i la Qualificació Professionals de Catalunya (2020-2030) i ha presentat el calendari de la segona fase del procés de concertació del Sistema de Formació i Qualificació Professionals.
El conseller Bargalló, ha destacat que "avui el CCFP ha aprovat una estratègia àmpliament compartida sobre cap a on ha d'anar l'FP al llarg de la propera dècada.
Una mirada llarga necessària i que deixa enrere el treball a curt termini dels Plans generals".
Ha afegit que sorgeix del "debat i la reflexió comuna amb els agents socials, que és una mostra de la política de concertació imprescindible per impulsar qualsevol iniciativa relacionada amb l'FP per la gran quantitat d'agents implicats ".
Per tant, ha assegurat el titular d'Educació, " avui fem un pas més en el necessari reforçament de l'FP".
No obstant, ha afirmat que no és suficient: "Per poder seguir avançant necessitem nous recursos econòmics, és a dir, un nou pressupost que ens permeti fer una aposta realment forta i potent per la Formació Professional, com ho van fer els països que a dia d'avui tenen unes economies més productives i uns treballs de més qualitat".
En la seva intervenció, el conseller de Treball, Afers Socials i Famílies, Chakir el Homrani, ha posat l'èmfasi en el "compromís compartit amb Educació de l'impuls de la Formació Professional que té un doble benefici: un benefici directe per la persona perquè està en millors condicions d'afrontar el món del treball, i també un benefici per les necessitats que té el sector productiu i per a les empreses".
El conseller també ha afegit que "l'FP és clau pel canvi de model que en alguns sectors hem d'impulsar, i un avenç cap un sistema molt més basat en la qualitat que no en la competitivitat per salaris baixos".
Per la seva banda, Fabian Mohedano ha manifestat que "l'estructura del Document de Bases de l'Estratègia Catalana de Formació i la Qualificació Professionals de Catalunya respon a l'estructura de la llei.
Tenim uns documents de referència, una normativa i uns productes.
També ha subratllat que "hem pactat un full de ruta i ara cal una partida pressupostària, uns equips de treball i una estratègia".
"Avui és un dia de renovació i hem de definir les regles del joc" ha conclòs el president del Consell.
Celebració del XXè Aniversari del CCFP
La benvinguda a l'acte l'ha fet el president Mohedano que, a continuació ha mantingut un diàleg amb dos dels anteriors presidents del Consell, M. Teresa Casanovas i Xavier Casares, sobre la història del CCFP i els principals reptes que van definir la seva etapa.
Han assistit a la celebració més de 120 persones, entre representants dels departaments, agents socials, entitats municipalistes, grups parlamentaris, exmembres del consell, guardonats del consell i persones vinculades a l'FP.
El conseller Josep Bargalló durant la cloenda ha fet referència a l'Agenda 2030, "uns compromisos que ens impliquen a tots i a totes, també quan parlem d'FP".
"Perquè construir un món més just passa per donar resposta a l'objectiu de garantir una educació de qualitat, des dels principis de la inclusió i de l'equitat, i assegurar l'aprenentatge al llarg de la vida per a tothom.
I passa, també, per assegurar el compliment d'oferir a totes i a totes un treball digne", ha assegurat.
Bargalló ha exposat que per aconseguir aquests objectius s'han de millorar els resultats educatius, en relació a l'adquisició de coneixements i d'habilitats.
En aquest sentit, ha recalcat que "en relació a l'FP, l'estratègia que dissenyem per millorar els resultats educatius també ha d'anar encaminada a millorar la fidelització de l'alumnat —perquè tenim una taxa d'abandonament molt preocupant, sobretot en els cicles formatius de grau mitjà— i continuar fent créixer la inserció laboral, la qual es veu molt reforçada en els models de Formació Professional dual".
El conseller de Treball, Afers Socials i Famílies, Chakir el Homrani, ha remarcat que el "repte que el Consell Català de la Formació Professional té per davant en aquesta legislatura és l'ordenació del sistema d'acreditació i qualificació i la unificació dels criteris del Departament de Treball i el d'Educació per fer una FP que trenqui les caixes estanques entre la formació ocupacional i la formació bàsica".
El Consell Català de la Formació Professional neix com el primer pas de la Generalitat per a dur a terme el procés d'integració de l'FP i també per poder modernitzar l'FP en tots els seus àmbits.
En al primera etapa del Consell, de 1999 a 2007, es crea com a organisme consultor per a tota l'FP, inclosa la d'àmbit laboral, i s'adscriu al Departament d'Ensenyament.
Les funcions més destacades són l'elaboració dels Plans d'FP i una jornada de caràcter anual.
La Presidència correspon durant anys alterns als consellers competents en matèria educativa i laboral.
Del 2008 al 2011, destaca la creació el 2010 de la Comissió del Sistema de Formació i Qualificació Professional, com a culminació del Pla FP.CAT, que s'adscriu a Ensenyament.
El Pla FP.CAT s'inicia l'any 2008 com a experiència pilot de creació de centres integrats tant del Departament d'Ensenyament com del de Treball.
Per a la seva coordinació, es crea un Pla Interdepartamental, gestionat i finançat per l'àmbit laboral.
Del 2011 al 2012, amb la nova legislatura s'impulsa el procés d'integració i posada en marxa d'un nou model d'FP.
Al març de 2011 el Govern acorda la transformació del Consell i de la Comissió per tal de pilotar la integració i el nou model.
Per dur a terme aquesta transformació es delega la presidència del CCFP en una figura única amb rang de Secretaria Sectorial.
La primera persona que ocupa aquest càrrec és M. Teresa Casanovas; durant el seu mandat s'elabora el III Pla d'FP de Catalunya.
Durant aquest període la Presidència del Consell estava adscrita a Empresa i Ocupació.
Del 2013 al 2015, en el nou pacte de legislatura es manté la integració de l'FP com una de les accions claus del Govern.
En aquest període la presidència es torna a adscriure a Ensenyament i l'assumeix Xavier Casares.
L'any 2015 s'aprova la Llei de Formació i Qualificació Professional amb un ampli consens de tots els partits i dels agents socials, tot i que queda pendent l'adscripció de l'Agència.
Entre altres temes la Llei preveu la creació d'una nova Comissió Rectora del Sistema de Formació i Qualificació Professionals i la supressió de l'antiga Comissió, així com la transformació del CCFP.
Durant els anys 2016, 2017 i part de 2018 la presidència del CCFP recau en Jordi Ficapal.
En aquest període es du a terme el seguiment i aprovació de l'informe de tancament del III Pla general de Formació Professional a Catalunya (2013-2016), el desplegament reglamentari dels plans d'acreditació i el desenvolupament del I Pla d'Acreditació i Qualificació Professionals de Catalunya.
A partir del juny de 2018, el president és Fabian Mohedano.
Sota la seva presidència es constitueix la Comissió Rectora del Sistema de Formació i Qualificació Professionals i s'aprova el Document de Bases de l'Estratègia Catalana de Formació i Qualificació Professionals (2020-2030).
Chakir el Homrani ha manifestat que el CCFP té per davant en aquesta legislatura és "l'ordenació del sistema d'acreditació i qualificació i la unificació dels criteris del Departament de Treball i el d'Educació"