projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Les comissions tècniques del Pla Interdepartamental i Intersectorial de Salut Pública a la demarcació de Girona elaboren una guia per crear entorns generadors de benestar i salut, una eina per validar projectes intergeneracionals i un catàleg de recursos per a professionals que treballen amb famílies
El treball de les comissions tècniques s'han presentat en el decurs de la reunió del Consell Territorial Consultiu i de Coordinació de la Salut Pública celebrada avui a Girona
El Pla Interdepartamental i Intersectorial de Salut Pública (PINSAP) a la demarcació de Barcelona ja ha tancat les conclusions dels treballs que s'han dut a terme durant els últims mesos en 5 comissions tècniques.
Les comissions del PINSAP plantegen la implantació d'iniciatives com ara un programa per a menors amb risc de trastorn mental o l'elaboració de mapes de recursos sobre l'envelliment
Aquestes comissions, formades per diferents experts i professionals de l'àmbit públic i privat, tracten de cercar iniciatives transversals per aplicar la salut en totes les polítiques.
El delegat del Govern a Barcelona, Juli Fernàndez, ha remarcat la importància d'aquest Pla transversal, ja que "el 80% dels factors que condicionen la nostra salut es troben fora de l'àmbit sanitari i per tant és bàsic treballar de forma intersectorial per impulsar accions de salut en totes les polítiques, contribuint així a millorar la qualitat de vida dels ciutadans i ciutadanes".
Per la seva banda, el secretari de Salut Pública, Joan Guix, ha explicat que en el PINSAT hi han treballat de moment 800 persones en les comissions de treball que conformen els diferents Consells Territorials del Pla a tot Catalunya.
Aquests grups de treball tindran una continuïtat perquè "ara el que volem és anar implantant els diferents programes de salut que han sortit d'aquests treballs i que s'emmarquen en diferents àmbits com l'envelliment, els infants amb pares amb trastorns de salut mental, l'urbanisme i l'habitatge, el retorn a la feina després d'una baixa laboral o la integració de la salut en els currículums escolars i universitaris"
El Pla Interdepartamental i Intersectorial de Salut Pública presenta les propostes per l'àmbit territorial de Barcelona
A la primera edició del guardó promogut per l'ASPCAT s'hi han presentat 27 treballs, que queden exposats a les escales de l'edifici Salvany
Xavier Baulies i Bochaca, de la Secretaria General del Departament de Territori i Sostenibilitat, i Cristina Castro Martínez, de la Direcció de Serveis del Departament de Salut són les persones premiades a la primera edició del Premi de Poesia a les Escales Josep Salvany 2019.
La convocatoria, organitzada per la Societat Poètica de les Escales ( ), amb seu a l'Edifici Salvany del carrer Roc Boronat 81 de Barcelona, l'ha promogut l'Agència de Salut Pública de Catalunya, amb participació de persones vinculades al Departament de Salut de Catalunya.
Els membres del Jurat -format per Carmen Cabezas Peña, Patricia Lloveras Pujol, Alicia Nicolás Larruy, Victor Panicello Monterde, Marta Millaret Senpau i Mercè Olius Bosch- van triar l'obra guanyadora de la primera edició d'aquest premi de poesia breu, al qual van presentar-se 27 treballs que restaran exposats a les escales de l'edifici Salvany.
L'Agència de Salut Pública de Catalunya (ASPCAT) és responsable tant de la promoció i la protecció de la salut, la prevenció i la gestió de les alertes epidemiològiques i alimentàries, com de la salut laboral.
Els seus serveis s'orienten a la ciutadania, al món local i a sectors econòmics clau com l'alimentació, el comerç, la indústria o el turisme, i s'adrecen fonamentalment a la gestió dels riscos ambientals per a la salut, a la promoció dels estils de vida saludables, com també al foment de la responsabilitat de les persones i dels operadors econòmics sobre l'impacte de les seves actuacions en la salut individual i col·lectiva i en l'ús dels serveis sanitaris.
L'ASPCAT acull prop de 1.500 professionals de la medicina, veterinària, farmàcia, infermeria, biologia, química i psicologia, que presten serveis de forma regionalitzada, i compten amb una xarxa de laboratoris acreditats i treballen en estreta col·laboració amb l'atenció primària i hospitalària.
Era tòca des subvencions de dinamizacion territoriau ei definir accions prioritàries d'inversions (maxim 50.000 èuros de subvencion) que compòrten ua valor hijuda importanta en municipis entà favorizar era dinamizacion territoriau e era egalitat d'oportunitats des persones que viuen en aguest entorn.
Pòden concórrer ara convocacion es municipis damb populacion inferiora a 2.000 abitants en data 31 de deseme de 2017, segons es donades publicades en Idescat a 31.12.2017.
Es subvencions entà inversions en camins publics locaus an coma objectiu subervier ena coesion territoriau, garantir era accessibilitat as nuclèus de populacion e promòir era mobilitat per tot eth territòri.
A mès, entà favorizar eth supòrt as petiti municipis, que son es que presenten mès dificultats entà poder amiar aguestes accions de besonh, se limiten es ajudes a un determinat tram de populacion.
Pòden concórrer ara convocacion es entitats locaus que seguissen:
Son consideradi municipis e comarques de montanha aqueri que determinen era Lei 2/1983, de 9 de març, de nauta montanha, e era Lei 5/1988, de 28 de març, que cree era comarca dera Nauta Ribagòrça.
La tramitació d'ajuts al Pla únic d'obres i serveis de Catalunya per al període 2020-2024 es defineix en la Resolució de convocatòria corresponent i en les bases d'execució, i té les etapes principals següents:
Per a qualsevol consulta tècnica o administrativa, cal que us poseu en contacte amb els Serveis Territorials de Cooperació Local de la vostra Demarcació.
En el cas que la consulta sigui estrictament d'incidències informàtiques (no tinc accés al formulari, no tinc usuari,...) us heu de posar en contacte amb EaCat.
Es "timbres" son es ornaments que se tròben dessús der escut (eth casc o elm, era corona, era tiara, era mitra, eth capèth, era cimèra, eth borlet, era capelina, es lambrusquins, eca.).
Ei eth simbèu representatiu, per excelléncia, dera soberanitat; d'aquiu era ceremònia des coronacions des soberans.
Es corones eraldiques apareisheren en sègle XVII, quan se restablic ua ierarquia e ne siguec codificada era forma.
Son distintes segons eth grad deth títol nobiliari:
Era tòca des corones civiques ei d'indicar era categoria (vegueria, comarca, ciutat, vila, pòble) d'ua entitat locau.
O sigue, enes particions, per exemple en palat, podem díder que non i a camp; per contra òc que n'i a damb es pèces.
La " faixa " és delimitada per dues línies paral·leles horitzontals col·locades al bell mig de l'escut.
Quan està dividida en dues meitats iguals, una de metall i l'altra de color, per una línia vertical, aleshores hom parla de "contrafaixa".
El " pal " que és perpendicular a la faixa i delimitat per dues línies paral·leles verticals situades al bell mig de l'escut.
Quan està dividit en dues meitats iguals, una de metall i l'altra de color, per una línia horitzontal, hom parla de "contrapal".
La " banda " delimitada per dues línies paral·leles obliqües que baixen del cantó destre del cap al sinistre de la punta.
Dividida en dues meitats iguals, una de metall i l'altra de color, per una perpendicular als seus perfils, és anomenada "contrabanda".
La " barra " que és el contrari de la banda, però les línies paral·leles baixen del cantó sinistre del cap al destre de la punta.
Dividida en dues meitats iguals, una de metall i l'altra de color, per una línia perpendicular als seus perfils, és anomenada "contrabarra".
El " cap " que ocupa tot el cap o part superior de l'escut i és limitat, a la base, per una línia horitzontal.
La " creu " obtinguda per la combinació de la faixa i del pal.
Hom l'anomena també "creu plena", perquè toca les vores de l'escut.
El " sautor " és constituït per la combinació de la banda i de la barra.
Hom també l'anomena "sautor ple", perquè toca les vores de l'escut.
El " xebró " que té la forma d'una lletra V invertida.
Es compon de cames i cim i és format per la unió al punt d'honor de les meitats inferiors de la banda i de la barra.
Dividit en dues meitats iguals, una de metall i l'altra de color, per una línia vertical, és anomenat "contraxebró".
La " bordura " delimitada per una línia paral·lela a la vora de l'escut seguint la seva forma.
A Catalunya hi ha una bordura típica, la "bordura de peces", generalment vuit, que ordinàriament és del mateix esmalt que el de la figura principal del camper.
El " francquarter " és format per un quadrat col·locat a un dels angles superiors de l'escut, ordinàriament el destre, i ocupa un quart de la superfície de l'escut, d'aquí ve el nom de "quarter".
El " peu " és la peça oposada al cap. Ocupa la part inferior de l'escut i és limitat per la línia superior de la part de l'escut anomenada punta.
Era " bordura " delimitada per ua linha parallèla ath costat der escut en tot seguir-ne era forma.
Era distància enquiath costat ei era madeisha qu'era sua amplària.
Què pot passar en cas d'incompliment d'una resolució de la Comissió de Garantia del Dret d'Accés a la Informació Pública?
L'incompliment voluntari d'una resolució estimatòria de la GAIP, comporta a més de l'incompliment d'una obligació legal de donar accés a una determinada informació pública, la comissió per part dels responsables del compliment de la Llei d'una infracció tipificada com a molt greu que no prescriu, d'acord amb el que preveu l'article 90 LTC fins al cap de tres anys.
Són competents per ordenar la incoació del procediment sancionador: l'alcalde o el president dels ens locals o el ple, en el cas d'alts càrrecs al servei de l'Administració local, i en el cas que no s'incoï, cal tenir en compte, que d'acord amb el que estableix l'article 87 LTC, si en l'exercici de llurs funcions, el Síndic de Greuges, la Sindicatura de Comptes o l'Oficina Antifrau de Catalunya tenen coneixement de fets que poden constituir una infracció tipificada com a molt greu o com a greu poden instar els òrgans competents a incoar el procediment sancionador.
En aquest supòsit, si l'òrgan competent decideix no incoar el procediment, la resolució ha d'ésser expressa i motivada.
A banda que es pugui exigir responsabilitat per la comissió d'una infracció molt greu, l'interessat un cop esdevingui ferma la resolució dictada per la Comissió, té la possibilitat d'acudir a la via judicial, prèvia reclamació d'entrega de la informació pública requerida.
- Llei 19/2014, de 29 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern.
- Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la Jurisdicció contenciosa-administrativa
Els "timbres" són els ornaments que es troben al damunt de l'escut (el casc o elm, la corona, la tiara, la mitra, el capel, la cimera, el borlet, la capellina, els llambrequins, etc.).
Hom anomena "coronell" les corones emprades abans de llur classificació a finals del segle XVII.
És el símbol representatiu, per excel·lència, de la sobirania; d'aquí la cerimònia de les coronacions dels sobirans.
Apareixen sobre els escuts al segle XIII per obra dels artistes i, per això, hom les troba en les formes més variades i, per tant, són molt diverses.
Tanmateix, ordinàriament consisteixen en un cercle somat de florons, de fulles, de creus, de perles, de boles o de puntes.
Sembla que el primer comte rei que usà un coronell sobre les seves armories fou Pere III el Cerimoniós, puix que així apareix en un segell del 1344.
A partir del segle XV s'imposà el costum de tancar els coronells reials o imperials, que fins aleshores eren oberts, mitjançant uns arcs anomenats "diademes", que són les que indiquen sobirania.
Les corones heràldiques van aparèixer al segle XVII, en què es restablí una jerarquia i en fou codificada la forma.
La corona, com a timbre, es col·loca damunt la vora superior de l'escut i una mica separada, procurant que no la toqui.
Totes les corones són d'or i n'hi ha fonamentalment de dos tipus: les nobiliàries i les murals o cíviques.
Són distintes segons el grau del títol nobiliari:
També són d'or i es caracteritzen principalment pel fet de tenir un llenç de muralla en forma circular realçat per un nombre variable de torres, que representa les muralles que defensaven les ciutats i les viles de l'enemic.
La finalitat de les corones cíviques és indicar la categoria (vegueria, comarca, ciutat, vila, poble) d'un ens local.
A més de les peces i les figures, el blasó ha fet un gran ús d'un nombre considerable de petits objectes, generalment de forma geomètrica, anomenats "mobles", que a l'heràldica moderna han esdevingut tan importants com aquelles.
Hom també considera mobles el cor, la petxina, el trèvol, la rosa heràldica, la flor de lis, el quinquefoli, el sextifoli, el mont, el mont floronat, etc.
Les figures són una classe de càrregues o heràldiques que es representen en un escut d'armes.
Hi entren els éssers humans i llurs membres, els éssers animals i llurs membres, els éssers vegetals i llurs parts, els elements (terra, aire, foc i aigua), els astres i els fenòmens meteorològics.
Integrades per tots els objectes elaborats per la mà humana.
Entre les figures artificials, els edificis i construccions les més comunes són:
Hom pot representar també un "mur" (merletat i ocupant tota la meitat inferior del camper), que quan és abscís hom l'anomena també "llenç de mur"; o una "muralla", que té forma d'una faixa maçonada i merletada, provista de torres i de portes.
El pont, a Catalunya, és ordinàriament abscís i d'una representació molt característica i amb un sol ull; si en té més, cal indicar-ho.
Quan és representat movent dels flancs també cal indicar-ho.
Ordinàriament hom representa els edificis "maçonats", o sigui, amb els intersticis de les pedres o carreus destacats; "oberts", si a través de les portes i finestres hom veu el camper, o "tancats".
Són totes les figures les degudes a la imaginació o la fantasia humana.
Les figures del món vegetal (els arbres, els arbusts i les plantes) acostumen a identificar-se per les fulles (principalment el roure, la figuera, el tell, la palmera, etc.), que es representen separades, o per les fruites (figa, pera, poma, cirera, pinya, garrofa, etc.).
Ordinàriament, però, les figures vegetals pertanyen a una espècie indeterminada.
També es representen a les armories les hortalisses (cols, raves, naps, etc.) i els cereals (blat, arròs, ordi, etc.) que, ordinàriament, ho són per l'espiga o en garba.
Hom pot representar a les armories només alguna part del vegetal: una branca, una fulla, una fruita, una flor.
Hom anomena "particions" els espais geomètrics obtinguts per la divisió del camper de l'escut en un cert nombre de compartiments d'iguals o diferents dimensions.
Són les que resulten de la divisió de l'escut en dues parts iguals mitjançant una línia recta, així com de la superposició de les diferents particions així obtingudes.
El "partit" s'obté mitjançant una línia vertical.
El "truncat" s'aconsegueix amb una línia horitzontal.
El "trinxat" s'obté mitjançant una línia diagonal que baixa de l'angle destre del cap al sinistre de la punta.
El "tallat" és obtingut per una línia diagonal que baixa de l'angle sinistre del cap al destre de la punta.
El "quarterat" resulta de la superposició del partit i el truncat.
El "quarterat en sautor" és resultat de la superposició del trinxat i el tallat.
El "gironat" resulta de la superposició del partit, el truncat, el trinxat i el tallat.
S'assemblen a les peces emprades en nombre, però, a diferència d'aquestes, sempre divideixen l'escut en un nombre parell de parts iguals, per tant, no hi ha camper; això és el que les diferencia de les peces.
Aquestes particions consten sempre, quan hom no n'especifica el nombre, de cinc línies de partició, que donen com a resultat sis peces.
El "faixat" que resulta de la repetició del truncat.
El "palat" resultat de la repetició del partit.
El "bandat" que resulta de la repetició del trinxat.
El "xebronat" que divideix l'escut en un nombre parell de divisions iguals que tenen la forma de xebró.
Més o menys menudes però iguals, anomenades "punts", mitjançant diverses línies verticals, horitzontals o diagonals que s'entrecreuen de diferents maneres.
L'"escacat" resultat de la combinació de línies horitzontals i verticals paral·leles que s'entrecreuen en angle recte.
El "losanjat" que resulta quan les línies són diagonals i oposades.
Algunes afecten els perfils de llurs línies de partició i, per aquesta raó, tindrem, entre d'altres:
L'"ondat" quan la línia divisòria és traçada en forma d'ondes.
El "dentat" quan és traçada en forma d'angles més o menys aguts.
L'"engrelat" quan és formada per petits semicercles units amb les puntes cap enfora de la primera partició.
El "merletat" quan la línia divisòria és traçada en forma de merlets quadrats.
També són nombroses les reparticions obtingudes per la divisió amb una partició diferent, per tal d'obtenir:
Les operacions susceptibles de cofinançament pel Programa operatiu FEDER Catalunya 2014-2020, eixos 4-6, tenen com a àmbits d'actuació:
Afavorir el pas a una economia baixa en carboni en tots els sectors
Conservar i protegir el medi ambient i promoure l'eficiència de recursos
A les diputacions, als consells comarcal i als ajuntaments amb una població de més de 20.000 habitants de Catalunya que compleixin els requisits establerts en aquestes bases reguladores.
Aquesta tramitació es fa a través d'EACAT.
El mapa d'un municipi es compon pel conjunt de les delimitacions de totes les seves línies limítrofs, independentment del nombre de trams, així com les seves modificacions, en format digital i a escala 1:5.000.
La informació que conté cada línia de terme correspon, d'una banda, a la memòria del treballs topogràfics, elaborada a partir de les delimitacions aprovades en els plens municipals de cada consistori afectat, sigui a través de les resolucions corresponents, publicades al DOGC, o sigui a través de les darreres actes de reconeixement de les línies de terme i assenyalament de les fites comunes, i que inclou una fitxa amb la informació bàsica de les fites localitzades sobre el terreny amb les seves coordenades i fotografies, i, d'una altra banda, a la informació vectorial en format digital, exportable als principals sistemes d'informació geogràfica.
L'aplicació temporalment no permet la descàrrega de totes les línies de terme oficials atès que la base de dades està en procés d'actualització.
Quadèrns topogràfics dera linha de tèrme entre Esplugues de Llobregat e Sarrià (30/4/1917).
Es plens des ajuntaments les cau nomentar ua comission municipau de delimitacion que li cau representar l'ajuntament enes operacions de delimitacion.
Se pendent era tramitacion de l'expedient de delimitacion se produsís eth renauiment deth consistòri a causa d'un procès d'eleccions municipaus, calerà ratificar era comission que ja i auie o plan nomentar-ne ua de naua.
Es operacions de delimitacion les cau demorar recuelhudes en l'acta a corresponenta, era quau li cau rebàter es acòrds e, s'ei apertient, es punts de desacòrd.
S'li cau hèr un exemplar de l'acta per cadun des municipis afectadi, ath delà d'un entara Direccion Generau d'Administracion Locau e un entà l'Institut Cartogràfic e Geologic de Catalonha.
En cas que i age desacòrd, es ajuntaments an d'aportar tota era documentacion acreditatiua dera delimitacion aprovada.
Eth cas que toti es acòrds siguen favorables ara delimitacion prepausada en l'acta, eth Departament dera Presidéncia li cau publicar era delimitacion acordada ath DOGC.
Era Direccion Generau d'Administracion Locau a d'inscríuer eth mapa municipau ath Registre deth sector public locau de Catalonha, e l'li cau transportar a l'Institut Cartogràfic e Geologic de Catalonha, entà inscríuer'l ath Registre Cartogràfic de Catalonha, e a l'Administracion de l'Estada entà inscríuer'l ath Registre centrau de cartografia deth Conselh Superior Geografic.
Hita de tèrme entre es municipis d'Agramunt e de Puigverd d'Agramunt
Dempús deth Govèrn dera Generalitat de Catalonha s'impulse eth projècte de Reforma Oraria, en tot prepausar enes ajuntaments d'arreu de Catalonha que sostenguen ara iniciatiua dera reforma horària mejançant l'aprobacion –enes sòns respectius plea- d'ua mocion favorabla e, a partir d'ací, qu'amien a tèrme accions entà hèr conéisher ara ciutadania es sòns beneficis e qu'adòpten mesures entà qué venguen, ath delà de motor, organizacions exemplars dera reforma oraria.
Eth procès d'impuls dera reforma oraria ath municipi s'inície damb era presentacion, eth debat e l'acòrd, s'ei apertient, d'ua Mocion Municipau en favor d'aguesta iniciatiua en plen.
Supause un camin a seguir que promò era creativitat de cada persona e es procèssi d'R+D+E en tot tipe d'organizacions, coma l'Administracion publica, e consistís en l'aplicacion de diferenti factors clau que dan informacion sobri l'assolidatge efectiu de cadua des hites sometudes.
Es evidéncies son factors de prumèr orde que, en sòn conjunt, expliquen es dimensions (coma factors de dusau orde), que son es aspèctes claus que cau tractar (e cambiar) entà arténher era reforma horària enes ajuntaments.
Eth concrèt, se preven es dimensions següentes:
Aguesta basa de donades ei gerida pera Direccion Generau d'Administracion Locau e era sua mantenença se hè mejançant er enregistrament e era depuracion annau des qüestionaris qu'envien es entitats locaus mejançant era plataforma EACAT e que contien era informacion omogeneïzada des budgets e des liquidacions aprovades per cada entitat locau.
Totes es entitats locaus de Catalonha, e tanben es sues entitats dependentes, e d'autes entitats que i siguen adscrites o restacades, s'an d'inscríuer en Registre deth sector public locau de Catalonha, registre de caractèr public adscrit ath Departament dera Presidéncia.
Eth municipi gaudís d'autonomia, a personalitat juridica e plea capacitat entar exercici des foncions publiques qu'a encomanades, e tanben entà representar es interèssi dera collectivitat respectiva e entà gerir es servicis publics des quaus assumisque era titularitat.
Maugrat tot aquerò, d'acòrd damb çò que dispòse era disposicion transitòria quatau, es entitats existentes en moment dera entrada en vigor dera Lei mantien era sua personalitat juridica e era condicion d'entitat locau.
Obligacions reconegudes pendents de pagament als ens locals en relació amb els ajuts i les subvencions de la Secretaria d'Administracions Locals i Relacions amb l'Aran (Fons de Cooperació Local, Pla únic d'Obres i Serveis, compensació a càrrecs electes i d'altres) en la data que s'informa al fitxer.
El ens que tenen pendent trametre alguna documentació al Departament de la Presidència i/o a la Sindicatura de Comptes tenen aquests pagaments retinguts fins que completin la tramesa (Ordre GAP/539/2010, de 16 de novembre).
L'objectiu de les subvencions de dinamització territorial és definir accions prioritàries d'inversions (màxim 50.000 euros de subvenció) que comportin un valor afegit important en municipis per tal d'afavorir la dinamització territorial i la igualtat d'oportunitats de les persones que viuen en aquest entorn.
Poden concórrer a la convocatòria els municipis amb població inferior a 2.000 habitants a data 31 de desembre de 2017, segons les dades publicades a Idescat a 31.12.2017.
Aquesta tramitació es fa a través d'EACAT.
La tramitació d'ajuts a la línia de subvencions per a dinamització territorial per al període 2018-2019 es defineix en la Resolució de convocatòria corresponent i en les bases d'execució, i té les etapes principals següents:
Per a qualsevol consulta tècnica o administrativa, cal que us poseu en contacte amb els Serveis Territorials de Cooperació Local de la vostra Demarcació.
En el cas que la consulta sigui estrictament d'incidències informàtiques (no tinc accés al formulari, no tinc usuari,...) us heu de posar en contacte amb EACAT.