projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El Projecte està promogut pel Departament de Política Territorial i Obres Públiques i coordinat per CIMALSA Centres Logístics de Catalunya.
Mitjançant el conveni de 4 de juliol de 2005 les entitats següents es van comprometre a impulsar l'Observatori de la Logística:
A més d'aquestes entitats que participen en el Consell Assessor, es conviden altres persones de reconeguda experiència tant del món empresarial com tècnic que puguin aportar les seves valoracions a l'Observatori.
Obtenir una visió pràctica i real de com evolucionen els principals factors de competitivitat del sistema logístic de Catalunya.
L'Observatori de la Logística té com a objectiu identificar i monitoritzar de manera continuada un seguit d'indicadors estratègics per a la competitivitat del sistema logístic de Catalunya.
L'Observatori de la Logística integra una bateria d'indicadors sobre els aspectes següents: el marc del sector logístic, el mode viari, el mode ferroviari, el mode marítim, el mode aeri i el sòl logístic.
Així mateix, s'elaboren periòdicament monografies específiques sobre temes diversos, sempre amb la participació de grups d'experts i/o empreses especialitzades en la matèria de què es tracta.
Volum de mercaderies de l'any 2007: 540,4 milions de tones
Font: elaboració pròpia (amb dades del Ministeri de Foment, Departament de Política Territorial i Obres Públiques, Renfe, FGC, Ports i Aena).
Els productes que s'obtenen són:
a) Bateria d'indicadors de competitivitat del sistema logístic de Catalunya.
Els/les destinataris/àries són els professionals, tècnics i persones amb capacitat de decisió, d'administracions i entitats vinculades amb la planificació i la gestió d'infraestructures logístiques, empreses i agents operadors de serveis logístics, empreses carregadores i usuàries de serveis logístics, estudiants, professorat, investigadors/ores i món acadèmic en general.
Estudi, memòria i/o articles derivats:
La bateria d'indicadors i les monografies temàtiques es difonen en els sectors interessats i són accessibles des de la pàgina web de CIMALSA.
Els indicadors també s'integren a la pàgina web de l'Observatori de la Mobilitat de la Generalitat de Catalunya.
• Enquesta sobre la mobilitat de mercaderies a Catalunya
• 11.1 Zones logístiques.Avaluació territorial de les activitats logístiques
Demanda de mobilitat de persones i moviment de mercaderies
Coordinació de l'activitat: Autoritat del Transport Metropolità (ATM)
Període: octubre de 2008 – desembre de 2008
Dissenyar la xarxa de transport que arribarà a la ròtula de la UAB i determinar el seu millor emplaçament dins del campus de la UAB, per facilitar el desplaçaments orbitals a la Regió Metropolitana de Barcelona.
Disseny de diverses línies d'autobús, aproximadament 10, amb traçat radial i centre a la UAB, de tal manera que cobreixin la Regió Metropolitana de Barcelona.
Elecció de la ubicació i disseny de la ròtula dins del campus de la UAB, per tal que puguin fer correspondència entre les diverses línies i amb les existents actualment.
Itinerari dels autobusos a la ròtula
El Pla director de mobilitat preveu la implantació d'una ròtula d'autobusos a la UAB per facilitar els desplaçaments orbitals a la Regió Metropolitana de Barcelona (RMB) sense passar pel centre, així com millorar l'accés a la mateixa Universitat.
El Pla director de mobilitat de l'RMB (pdM) aprovat per l'Acord de Govern/146/2008, de 2 de setembre, inclou en el conjunt de mesures previstes, la creació d'una ròtula de transport públic col·lectiu a la Universitat Autònoma de Barcelona.
La raó és que la configuració del Campus de Bellaterra és un lloc central de l'RMB, amb una demanda de mobilitat en augment gràcies a l'existència de dues línies ferroviàries i a la seva connexió privilegiada a la xarxa bàsica de carreteres.
La ròtula permetria realitzar desplaçaments transversals a l'RMB sense passar per Barcelona.
La UAB es localitza en el punt de connexió entre la primera i la segona corona metropolitana, i en el seu punt més proper a la ciutat de Barcelona i constitueix un node important ja que disposa d'estacions de ferrocarril (FGC i RENFE) i està ben connectada a la xarxa bàsica de carreteres (AP7, B30, C58).
L'ATM va sol·licitar al Ministeri de Foment l'aportació de finançament amb la finalitat de concretar l'anàlisi i la configuració de la xarxa de transport lligada a aquesta ròtula, finançament que va ser concedit.
L'objectiu central de l'estudi és dissenyar la xarxa de transport que arribarà a la ròtula de la UAB i determinar el millor emplaçament d'aquesta infraestructura en l'àmbit del campus.
En aquest àmbit central de la UAB hi conflueix un volum significatiu de desplaçaments de connexió que es donen a l'RMB.
Tot i que a l'RMB la majoria de desplaçaments de connexió tenen com a origen i destinació la comarca del Barcelonès, també es rellevant la mobilitat de tipus transversal o entre comarques properes de la segona corona metropolitana, especialment entre els municipis del Vallès Oriental i l'Occidental i entre el Vallès Occidental i el Baix Llobregat.
A més, cal tenir en compte que el 86,4% dels desplaçaments intercomarcals, exclòs el Barcelonès, es realitzen en vehicle privat.
L'estudi té el contingut següent:
Coordinació de l'activitat: Autoritat del Transport Metropolità (ATM)
Període: octubre de 2008 – desembre de 2008
Anàlisi comparativa de l'organització dels sistemes de transport públic, finançament i estructura tarifària d'altres sistemes metropolitans de transport públic de ciutats de referència.
El projecte escull un conjunt de ciutats representatives d'Europa i, mitjançant entrevistes personals i consulta de la documentació disponible, s'elabora un estudi sobre les tarifes, les diverses fonts de finançament i els costos d'operació dels sistemes de transport públic de les diverses metròpolis.
Les ciutats escollides són París, Brussel·les, Amsterdam, Viena i Berlín.
Les àrees metropolitanes analitzades tenen trets comuns que permeten extreure conclusions a partir de la seva comparació:
Coordinació de l'activitat: Autoritat del Transport Metropolità (ATM)
Avaluació, mesurada en pèrdua de temps, de l'impacte que tindria la incorporació a la plataforma del Trambaix dels autobusos procedents del Bus Baix.
Té com a objectiu l'avaluació, mesurada en pèrdua de temps, de l'impacte que tindria sobre el traçat del Trambaix, a l'entorn de l'estació de Cornellà de Llobregat, la incorporació (a la plataforma del tramvia) dels autobusos procedents del Bus Baix Castelldefels – Cornellà de Llobregat.
L'anàlisi es realitza mitjançant un microsimulador, que inclou una representació dinàmica dels moviments.
L'impacte es tradueix en uns retards en l'explotació del tramvia i unes pèrdues de temps en la circulació dels vehicles privats com a conseqüència de la nova regulació semafòrica que caldria implantar.
L'objectiu del projecte és, mitjançant les tècniques de simulació, determinar en quin grau millorarien els factors de rendiment i la qualitat del servei del tramvia a l'hora de compartir l'ús del carril amb la línia d'autobusos amb una freqüència d'arribada de 4 minuts, en incorporar les noves hipòtesis de treball requerides per la Direcció General del Transport Terrestre.
Dels resultats que genera el model de simulació s'han creat una sèrie d'indicadors per visualitzar el comportament del tramvies i dels autobusos en funció de l'escenari explotat:
Com a conclusions de l'estudi cal remarcar:
Coordinació de l'activitat: Autoritat del Transport Metropolità (ATM)
Avaluar la incidència en la mobilitat de diverses polítiques sobre els peatges, proposar polítiques tarifàries adaptades i caracteritzar la persona usuària habitual.
En aplicació del Pla director de mobilitat de la Regió Metropolitana de Barcelona, l'ATM ha elaborat un seguit de propostes relatives a la política de peatges a les autopistes que accedeixen a Barcelona per tal de contribuir a la mobilitat sostenible.
La proposta analitza diverses polítiques, com ara la reducció del peatge als vehicles amb més de 2 o 3 persones i als menys contaminants, i la compagina amb les polítiques existents que afavoreixen els/les conductors/ores recurrents.
A partir d'una enquesta i de la flexibilitat mostrada per les persones usuàries de l'autopista, l'estudi avalua la incidència de cada variació en la política i en l'import del peatge en termes d'increment o reducció del trànsit i dels ingressos que se'n deriven.
El treball té com a àmbit d'estudi la Regió Metropolitana de Barcelona, horitzó des de l'any 2009 fins al final de les concessions.
L'objectiu és determinar les possibles modificacions que cal introduir en els peatges de les autopistes per afavorir l'acompliment dels objectius del Pla director de mobilitat en el marc de la Resolució 55/VIII del Parlament de Catalunya.
Plànol de les autopistes de l'Àrea Metropolitana de Barcelona
Els punts de peatge analitzats són els que consten a la taula annexa, amb indicació de les seves característiques.
Els diferents tipus de peatge existents i les seves característiques i funcionalitats es reflecteixen a la taula annexa:
Pla director de mobilitat de la Regió Metropolitana de Barcelona.
Període: novembre de 2007 – maig de 2008
Les plataformes reservades és un dels modes per servir una determinada connexió.
Aquest estudi identifica i analitza els corredors idonis en l'àmbit de la Regió Metropolitana de Barcelona per instal·lar aquestes plataformes, així com les seves especificacions tècniques per minimitzar els costos econòmics en el procés de reconversió a plataforma tramviària o a metro lleuger.
En el Pla director d'infraestructures 2001-2010 de la Regió Metropolitana de Barcelona es planteja sovint la discussió sobre el mode idoni per servir una determinada connexió.
Una possibilitat a considerar és preveure una plataforma reservada per a autobusos que, quan la demanda ho justifiqui, esdevingui una línia ferroviària.
Una finalitat habitual d'aquestes plataformes és ser el pas previ a la construcció d'un mode més pesant, com és el tramvia o el metro lleuger.
L'objectiu d'aquest estudi se centra, principalment, en dues qüestions:
Paral·lelament, s'ha realitzat una anàlisi de plataformes reservades en d'altres països.
Finalment, es du a terme una anàlisi de la viabilitat tècnica de la implantació d'una plataforma reservada que inicialment sigui per a autobusos, però que sigui fàcilment transformable en tramviària.
Per això s'han analitzat diferents condicionants de disseny com la geometria general o els elements típics tramviaris com són els sistemes d'inserció de carril.
Això es concreta en la definició d'una sèrie de seccions tipus a aplicar en els corredors.
De totes les actuacions considerades, se'n realitza una prognosi de demanda i una jerarquització a partir d'una anàlisi cost-benefici.
• Administracions públiques competents
• Analistes i consultors/ores de planificació del transport
• Persones usuàries de transport públic de la zona
Pla director d'infraestructures del transport públic col·lectiu de la Regió Metropolitana de Barcelona.
Període: novembre de 2007 – maig de 2008
Atesa la demanda d'aparcament insatisfeta a gran part de les estacions de la xarxa ferroviària, es fa un estudi per localitzar possibles nous emplaçaments d'aparcaments d'intercanvi.
Tant la redacció del Pla director de mobilitat de la Regió Metropolitana de Barcelona com els treballs previs a la redacció del Pla director d'infraestructures 2009-2018 de la Regió Metropolitana de Barcelona requerien un coneixement aprofundit dels aparcaments d'intercanvi, el qual s'ha dut a terme en aquest estudi.
Actualment existeix una demanda d'aparcament insatisfeta associada a gran part de les estacions de la xarxa ferroviària de Rodalia Renfe i FGC.
Per aquesta raó s'ha dut a terme un estudi sobre els possibles nous emplaçaments d'aparcaments de dissuasió (park-and-ride), així com de la seva capacitat i les seves característiques.
Les estacions candidates a acollir una actuació d'aparcament de dissuasió es van determinar en funció:
i va donar lloc a 52 estacions candidates, 36 de Renfe i 16 d'FGC.
Posteriorment, es va contactar amb els responsables municipals de les localitats en les quals alguns dels terrenys pròxims a les estacions ferroviàries eren d'ús municipal.
Els 15 emplaçaments de Renfe Rodalia
Per a cada un d'aquests es va analitzar:
i en funció dels criteris anteriors es van seleccionar 26 estacions, 15 de Renfe i 11 d'FGC.
Per a cada emplaçament s'ha realitzat un predisseny d'aparcament.
La grandària i la capacitat s'ha determinat en funció de l'espai disponible i de la demanda potencial de vehicles en la zona.
L'execució d'aquest Pla suposa:
Suposa quasi una duplicació de les places d'aparcament de dissuasió actuals.
Pla director d'infraestructures del transport públic col·lectiu de la Regió Metropolitana de Barcelona.
Coordinació de l'activitat: Observatori del Paisatge de Catalunya
La Llei 8/2005, de 8 de juny, de protecció, gestió i ordenació del paisatge de Catalunya crea el catàleg de paisatge com un instrument nou per a la introducció d'objectius paisatgístics en el planejament territorial a Catalunya, així com en les polítiques sectorials, i d'aquesta manera adopta els principis i estratègies d'acció que estableix el Conveni europeu del paisatge promogut pel Consell d'Europa.
Els catàlegs són les eines que ens permeten conèixer com és el nostre paisatge i quins valors té, quins factors expliquen que tinguem un determinat tipus de paisatge i no un altre, com evoluciona el nostre paisatge en funció de les actuals dinàmiques econòmiques, socials i ambientals i, finalment, defineixen quin tipus de paisatge volem i com podem assolir-lo.
Els Catàlegs de Paisatge es conceben normativament com a unes eines útils per a l'ordenació i la gestió del paisatge des de la perspectiva del planejament territorial.
És per aquest motiu que el seu abast territorial es correspon amb el de cadascun dels àmbits d'aplicació dels plans territorials parcials, que coincideix amb els set àmbits de la planificació territorial de Catalunya: Alt Pirineu i Aran / Camp de Tarragona / Comarques Centrals / Comarques Gironines / Terres de Lleida / Regió Metropolitana de Barcelona / Terres de l'Ebre.
Portada del Catàleg de paisatge de les Comarques Gironines
El mapa dels 26 paisatges de les Comarques Gironines és un dels principals resultats del Catàleg
Coordinació de l'activitat: Servei Meteorològic de Catalunya
Període: gener del 2011 – desembre del 2011
Estudiar la variabilitat climàtica a Catalunya i a les àrees properes a partir de l'estudi dels camps de pressió i temperatura a diferents nivells atmosfèrics.
Amb la realització de la classificació, es vol associar un context sinòptic diari (passat i/o present) a una de les situacions meteorològiques classificades.
Això permetrà l'estudi de l'evolució temporal dels tipus sinòptics i inferir amb detall sobre la variabilitat climàtica a la zona d'estudi.
També es vol tractar l'impacte que els diferents tipus sinòptics detectats tenen a Catalunya pel que fa a variables com la precipitació, la temperatura, el vent i la humitat relativa en superfície i a l'elevada resolució espacial.
Així mateix, la metodologia desenvolupada ha de permetre l'estudi de la variabilitat climàtica d'un període d'interès (anòmal) a partir de les reanàlisis d'un model meteorològic de gran escala.
Amb aquesta finalitat es crearà una aplicació que classifiqui de manera automàtica i objectiva els dies de qualsevol període.
Tots aquests punts constitueixen en punt de partida necessari per a la possible elaboració en el futur de prediccions probabilístiques a un termini mitjà per al conjunt de les variables esmentades.
Automatització del catàleg sinòptic de Catalunya mitjançant la classificació del conjunt de situacions meteorològiques a escala sinòptica que s'han produït al domini [-30oW,30oE, 30oN, 70oN] i particularment a la zona mediterrània occidental (Catalunya) durant el període 1871-2010.
Evolució durant el període 1871-2008 del nombre de situacions anticiclòniques, segons són descrites en els tipus sinòptics OEST-I, SUD-I, EST-I i NORD-I.
Es presenten els camps de pressió al nivell del mar i anomalies de temperatura i alçada geopotencial a 500hPa (mapes de l'esquerra).
Exemple de patró de precipitació mitjana mensual a Catalunya.
Els resultats fan referència al context sinòptic NORD-II.
Coordinació de l'activitat: Servei Meteorològic de Catalunya
Altres participants: Universitat-Empresa de les Illes Balears
Període: 1 d e gener de 20 11 – 31 de desembre de 20 11
Estudiar la capa límit de l'atmosfera i els diferents fenòmens meteorològics que s' hi produeixen.
L'any 2008 el SMC va adquirir un aparell de sondeig de la baixa atmosfera (el WindRASS de Scintec), juntament amb una estació de balanç d'energia en superfície Campbell, amb el propòsit inicial d'avaluar la conveniència de l'establiment d'un centre especialitzat en mesures meteorològiques a Catalunya, que pogués donar servei al SMC mateix i a d'altres usuaris.
Aquests aparells es van instal·lar a la finca Montserrat, al costat de l'Estació Meteorològica de Raimat, en el curs 2008-2009.
Les dades recollides fins al 31 de desembre de 201 0 es troben accessibles en una base de dades desenvolupada a la UIB ( Universitat - Empresa de les Illes Balears ) després de fer el control de qualitat de les dades generades pels equips WindRASS i Estaci ó de Balanç d ' Energia; també es va fer una anàlisi cient í fica preliminar de les mesures calculant les estadístiques pertinents, com també la tramesa de les dades brutes i depurades a l ' SMC.
Les dades posteriors es troben a la base de dades del SMC.
Treballs de camp de caràcter internacional i articles tan t científics com divulgatius.
Aparell WindRASS (Fotografia a Raimat, prèvia al trasllat a l'aeroport de Lleida-Alguaire)
Altres participants: CSIC, Meteo-France, UPC, Ski Andorra, Andorra Turisme, CENMA, Nieve de Aragón, ACEM, CGA, Observació de la Sostenibilitat d'Andorra.
Els objectius principals del projecte són:
Els objectius del Grup Físic, on s'integra l'IGC, són:
És un projecte de recerca en el qual hi participen diferents regions: Andorra, Aragó i Catalunya.
La UPC és la coordinadora regional de Catalunya.
L'IGC forma part del Grup Físic i l'objectiu d'aquest grup és l'avaluació de la innovació i el desenvolupament de diferents escenaris de canvi climàtic regional i local pel que fa a la innivació.
L'IGC proveirà d'informació nivològica per tal de dur a terme l'anàlisi de l'evolució d'indicadors climàtics Dins d'aquest projecte es desenvoluparan diferents escenaris pel que fa a la innivació en el context del canvi climàtic i així preveure les repercussions socioeconòmiques que se'n deriven.
Evolució del gruix de neu i valoració climática a Bonaigua (1997-2012)
Treball de camp al delta de l'Ebre
Coordinació de l'activitat: Institut Geològic de Catalunya.
Intercanvi d'informació i col·laboració en aspectes de: cartografia, geotècnia (tècniques de mostreig i laboratori), geofísica, riscos geològics, recursos hídrics, sensor remots i imatges de satèl·lit de Catalunya.
Aconseguir realitzar una oferta comercial, suficientment interessant, a través dels nostres Sectors d'Activitat Econòmica, que permeti l'atracció d'empreses en el territori català per tal que aquest esdevingui cada cop més competitiu.
L'INCASÒL va iniciar, el setembre de 2011, un anàlisi jurídic, tècnic i econòmic per tal d'identificar els factors competitius en les ofertes comercials de sòl per a la captació d'activitat econòmica en diferents territoris d'àmbit estatal i europeu amb la finalitat de millorar la nostra competitivitat.
La selecció de sectors per al desenvolupament d'aquest estudi són tant dins el territori Espanyol com de quatre països Europeus: Holanda, Alemanya, França i Regne Unit.
El plantejament de l'anàlisi s'estructura en dues línies de treball i el seu resultat quedarà recollit en un únic pla d'acció:
Donada la seva singularitat (realitzat conjuntament per quatre empreses públiques d'àmbit estatal), l'estudi de Benchmarking de l'oferta de sòl per a activitats econòmiques va ser presentat en el marc del Barcelona Meeting Point 2011 en els espais de Clústers productius, dirigits a empresaris i inversors, per aprofundir en les accions del Govern de la Generalitat destinats a potenciar el creixement econòmic del país.
Realitzar un estudi d'aquest tipus és vital per a qualsevol empresa que vulgui fer créixer el potencial dels seus possibles clients i el seu propi.
La novetat resideix en el fet que aquest estudi s'està realitzant amb la col·laboració de quatre empreses públiques d'àmbit nacional: SEPES (Entidad Pública del Suelo -Madrid-), SPRILUR (Sociedad Pública para la Promoción de Suelo y Construcciones Industriales -País Basc-) i EPSA (Empresa Pública de Suelo de Andalucía).
La col·laboració entre agents públics és avui per avui, fonamental per tal d'aconseguir eficiència en la transferència de tecnologia i coneixement.
Treballar conjuntament ens ha de permetre ser més competitius en les nostres ofertes comercials de sòl per a la captació d'activitat econòmica en relació amb els nostres homòlegs d'àmbit internacional.
L'actual Codi Tècnic d'Edificació (CTE), a través del Document Reconegut HS3, preveu que els habitatges ventilin a través de sistemes mecànics o híbrids; és a dir, posant un extractor d'aire, encara que la pròpia configuració de l'habitatge faci innecessari un sistema mecànic d'extracció d'aire per garantir la ventilació dels habitatges.
A més, el CTE preveu una ocupació permanent dels habitatges, i per tant exigeix unes renovacions d'aire tan elevades que es produeix una despesa energètica desmesurada en la climatització de l'aire.
El sistema mecànic de renovació d'aire previst al CTE és propi de països molt freds, que difícilment obren les finestres per ventilar els habitatges.
En el nostre clima, i amb la nostre cultura, contemplar com a única possibilitat de ventilació dels habitatges la extracció mecànica, descartant la possibilitat de ventilació natural, és inadmissible.
A més, suposa una despesa extra pel manteniment dels aparells d'extracció mecànica, i el consum elèctric.
Potenciar la ventilació transversal natural dels habitatges a través de la seva configuració arquitectònica: Els habitatges que per la seva disposició disposin de façanes oposades o en cantonada, o façana i pati de ventilació, podran ventilar de manera natural, sense necessitat de preveure cap sistema mecànic d'extracció d'aire.
A més, els volums previstos de renovació d'aire s'adequaran a uns estendards d'ocupació que permetran reduir els cabals de ventilació i, per tant, disminuir la despesa energètica necessària per a la climatització de l'aire.
L'isòpode Lekanesphaera marginata
Organismes recol·lectats a la platja de la tèrmica de Cubelles
mitjançant el rasclet per petxines.
Direcció General de Polítiques Ambientals i Sostenibilitat
Període: de juliol del 2011 al desembre del 2011
Cartografia dels hàbitats i organismes litorals de Catalunya
Les tècniques emprades per a l'estudi de la fauna dels hàbitats de sorra, grava i còdols mitjançant el sistema de dragues i l'observació i comptatge a la lupa binocular resulten efectius per a la recol·lecció d'organismes de petita mida com ara poliquets i crustacis peracàrides, però no permeten capturar-ne d'altres com els mol·luscs bivalves i gastròpodes, que són força més escassos i per als quals calen àrees i volums més grans de mostra.
Amb aquesta finalitat, a aquestes metodologies es va afegir el 2011 el mostreig del medi i de l'infralitoral amb un rasclet específic per a la pesca de cloïsses i tallarines.
El rasclet s'arrossegava al llarg d'un transsecte d'aproximadament uns 30-40 metres i el contingut es posava en bosses de plàstic per a la observació i la identificació successiva al laboratori dels macroinvertebrats presents.
Cartografia dels hàbitats litorals a escala 1:1500 o 1:2000