projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
a) L'Administració de la Generalitat, els ens locals situats en el territori de Catalunya i les universitats catalanes, pel que fa als llocs de treball d'administració i serveis, han de portar a terme les actuacions necessàries perquè, com a mínim, el 5% d'aquests llocs de treball puguin ésser proveïts amb personal de qualsevol d'aquestes mateixes administracions, d'acord amb les respectives normes d'organització i funcionament aplicables, les necessitats dels serveis i el que disposin les relacions de llocs de treball corresponents.
b) Igualment, es poden autoritzar permutes de llocs de treball entre les administracions a què fa referència la lletra a, sempre que els llocs tinguin la mateixa categoria, tinguin una destinació definitiva i hi hagi un tracte recíproc en aquestes administracions respecte al personal de l'Administració de la Generalitat.
S'autoritza el Govern a establir per reglament el procediment adequat per a fer efectives aquestes permutes, i a aquest efecte s'ha de modificar el Decret 123/1997, de provisió de llocs de treball i promoció professional dels funcionaris de l'Administració de la Generalitat de Catalunya.
L'accés a cossos o escales del grup C es pot dur a terme mitjançant la promoció interna des de cossos o escales del grup D de l'àrea d'activitat o funcional corresponent.
A aquests efectes, es requereix la titulació establerta per l'article 19 d'aquesta Llei o una antiguitat de deu anys en un cos del grup D o de cinc anys i la superació d'un curs de formació al qual s'ha d'accedir per criteris objectius.
Mitjançant el Decret 101/2001, de 3 d'abril, es van atribuir a diferents departaments de la Generalitat competències en matèria de funció pública, a l'empara del que disposa l'article 36 del Decret legislatiu 1/1997, de 31 d'octubre, pel qual s'aprova la refosa en un text únic dels preceptes de determinats textos legals vigents a Catalunya en matèria de funció pública.
D'acord amb l'article 4 del Decret esmentat l'atribució de competències es feia per un període de 5 anys, comptats a partir del dia de l'entrada en vigor del Decret, és a dir, el 18 d'abril de 2001.
Atès que es considera convenient prorrogar aquesta atribució competencial per un període de tres mesos, a proposta del conseller de Governació i Administracions Públiques i d'acord amb el Govern,
Es prorroga per tres mesos, comptats a partir de l'entrada en vigor d'aquest Decret, l'atribució de competències en matèria de funció pública efectuada als departaments d'Educació, Salut, Justícia i Medi Ambient mitjançant el Decret 101/2001, de 3 d'abril.
Departament de Governació, Administracions Públiques i Habitatge
L'article 12 del Decret 161/2002, d'11 de juny, sobre l'acreditació del coneixement del català i l'aranès en els processos de selecció de personal i de provisió de llocs de treball de les administracions públiques de Catalunya, estableix els nivells de coneixements de català exigits en els processos de selecció i provisió de personal, d'acord amb els grups de titulació previstos a la legislació sobre funció pública i a la normativa laboral que sigui aplicable.
Si bé per al personal del subgrup C1, es preveu l'exigència de coneixements de nivell de suficiència de català (certificat C), l'annex del Decret especifica els cossos o escales funcionarials i les categories laborals en l'àmbit de la Generalitat que requereixen coneixements de nivell intermedi de català (certificat B).
A aquests efectes, l'annex fixa que per a l'accés a l'escala bàsica del cos de mossos d'esquadra, subgrup C2, es requereixen coneixements de nivell intermedi de català (certificat B).
La Llei 5/2017, del 28 de març, de mesures fiscals, administratives, financeres i del sector públic i de creació i regulació dels impostos sobre grans establiments comercials, sobre estades en establiments turístics, sobre elements radiotòxics, sobre begudes ensucrades envasades i sobre emissions de diòxid de carboni, ha disposat la reclassificació professional de l'escala bàsica del Cos de Mossos d'Esquadra en el subgrup C1, per la qual cosa es considera que resta sense efecte la previsió de l'annex del Decret 161/2002 sobre el nivell de català que s'ha d'acreditar per a l'accés a l'escala esmentada, fet que determina l'aplicació de la regla general per al personal del subgrup C1, en relació amb el qual es preveu l'exigència de coneixements de nivell de suficiència de català (certificat C1).
La disposició final quarta del Decret 161/2002 autoritza la consellera de Governació, Administracions Públiques i Habitatge per modificar, mitjançant una ordre, l'annex d'aquest Decret, i la Direcció General de Política Lingüística ha manifestat el seu parer favorable a la modificació proposada.
Escau doncs, per raons de seguretat jurídica i coherència amb el marc normatiu exposat, modificar l'annex del Decret 161/2002 en els termes que s'han exposat.
En ús de la potestat que m'atorga l'article 39.3 de la Llei 13/2008, de 5 de novembre, de la presidència de la Generalitat i del Govern, tenint en compte el que estableix la disposició final quarta del Decret 161/2002, de d'11 de juny, sobre l'acreditació del coneixement del català i l'aranès en els processos de selecció de personal i de provisió de llocs de treball de les administracions públiques de Catalunya,
Es modifica l'apartat A.II de l'annex del Decret 161/2002, d'11 de juny, sobre l'acreditació del coneixement del català i l'aranès en els processos de selecció de personal i de provisió de llocs de treball de les administracions públiques de Catalunya, que resta redactat de la manera següent:
Cos de bombers de la Generalitat: escala bàsica».
Consellera de Governació, Administracions Públiques i Habitatge
Les entitats a què es refereix l'apartat 1 poden oferir al personal funcionari de l'Administració de la Generalitat i al personal estatutari de la Seguretat Social que els hagi estat adscrit la incorporació en llur plantilla de personal laboral.
L'oferta d'integració s'ha d'efectuar de conformitat amb les disposicions pressupostàries i d'acord amb les directrius que marqui la direcció d'aquestes entitats.
La incorporació comporta el reconeixement de l'antiguitat que correspongui al personal interessat, que resta, respecte al cos o la categoria d'origen, en la situació d'excedència voluntària per incompatibilitat regulada pels articles 71.2.c d'aquesta Llei i 29.3.a de la Llei de l'Estat 30/1984, del 2 d'agost, de mesures per a la reforma de la funció pública, amb l'assignació prèvia, si escau, del grau personal.
Això no obstant, durant un període de tres anys des de la declaració de la nova situació, el Departament de Sanitat i Seguretat Social o l'Institut Català de la Salut han d'adoptar les mesures adequades per a facilitar la reincorporació del personal interessat al lloc de treball que ocupava, quan ho sol·liciti i el lloc de treball es trobi vacant.
Les entitats a què es refereix l'apartat 1 han d'oferir al personal funcionari de l'Administració de la Generalitat i al personal estatutari de la Seguretat Social que els hagi estat adscrit la incorporació en la seva plantilla de personal laboral.
Aquesta oferta s'ha de realitzar en un termini de cinc anys, comptadors a partir de la constitució de l'entitat respectiva, d'acord amb les previsions pressupostàries.
La incorporació comporta el reconeixement de l'antiguitat que correspongui a l'interessat, el qual resta respecte al cos o la categoria d'origen en la situació d'excedència voluntària per incompatibilitat regulada pels articles 86.2.c) d'aquesta Llei i 29.3.a) de la Llei de l'Estat 30/1984, del 2 d'agost, de mesures per a la reforma de la funció pública, amb l'assignació prèvia, si escau, del grau personal.
Això no obstant, durant un període de tres anys des de la declaració de la nova situació, el Departament de Sanitat i Seguretat Social o l'Institut Català de la Salut han d'adoptar les mesures adequades per facilitar la reincorporació de l'interessat al lloc de treball que ocupava, quan ho sol·liciti i el lloc de treball es trobi vacant.
El procediment per determinar la responsabilitat disciplinària i la imposició de sancions, si escauen, s'ha d'establir per reglament, el qual ha de garantir els principis de legalitat, contradicció, audiència, presumpció d'innocència i proporcionalitat i que es doni compte dels expedients disciplinaris als òrgans de representació col·lectiva.
La durada màxima de l'expedient és de sis mesos, llevat que l'Administració justifiqui una pròrroga expressa o hi hagi una conducta dilatòria de l'inculpat.
Els òrgans competents per imposar les sancions són:
a) En el cas de faltes lleus, els secretaris generals, directors generals o assimilats, respecte al personal que en depengui, mitjançant un expedient disciplinari sumari que ha de garantir en tots els casos l'audiència prèvia a l'interessat.
b) En el cas de faltes greus, el secretari general del departament, en el qual presta serveis l'inculpat o del qual depèn l'organisme o l'entitat en què presta serveis, d'acord amb el procediment que sigui establert per reglament.
En la tramitació de l'expedient, l'inculpat pot disposar d'assistència lletrada.
c) En el cas de faltes molt greus, el titular del departament en el qual presta serveis el funcionari responsable o del qual depèn l'organisme o l'entitat en què presta serveis, mitjançant l'expedient disciplinari que sigui determinat per reglament.
En la tramitació de l'expedient, el funcionari responsable pot disposar d'assistència lletrada.
d) No obstant el que estableixen els apartats anteriors, es pot determinar per reglament l'òrgan competent per a la resolució dels expedients per als casos en què els funcionaris inculpats prestin serveis en diferents departaments o pertanyin a col·lectius amb especificitats pròpies.
e) La sanció de separació del servei requereix en tots els casos l'informe previ de la Comissió Tècnica de la Funció Pública.
u) La realització d'actes d'assetjament sexual o d'assetjament per raó de sexe, tipificats per l'article 5.tercer de la Llei del dret de les dones a eradicar la violència masclista, i d'actes que puguin comportar assetjament per raó de sexe o assetjament sexual i que no siguin constitutius de falta molt greu.
p) L'incompliment, pels responsables dels registres d'Activitats i de Béns Patrimonials i d'Interessos i pel personal que hi tingui accés, del deure de reserva professional respecte a les dades i les informacions que coneguin per raó de llur funció, establert per la Llei d'incompatibilitats dels alts càrrecs al servei de la Generalitat.
d) Gratificacions per serveis extraordinaris prestats fora de la jornada normal de treball, que en cap cas no poden ésser fixes en la quantia ni periòdiques en el dret a percebre-les.
Les hores extraordinàries no poden superar habitualment el límit establert per reglament.
Els serveis extraordinaris es poden compensar econòmicament o amb hores lliures de servei.
d) Gratificacions per serveis extraordinaris prestats fora de la jornada normal de treball, que en cap cas podran ser fixes en la seva quantia ni periòdiques en el dret a percebre-les.
Les hores extraordinàries no podran superar habitualment el límit establert per reglament.
Sens perjudici del que estableix aquest apartat, els funcionaris tenen el dret de gaudir de dos dies addicionals en complir el sisè trienni.
Aquest dret s'incrementa en un dia addicional per cada trienni complert a partir del vuitè.
a) En els supòsits de naixement i d'adopció o d'acolliment permanent o preadoptiu d'un o una menor, cinc dies.
f)Per la mort, l'accident, la malaltia greu o l'hospitalització d'un o una familiar fins al segon grau de consanguinitat o afinitat, dos dies si el succés es produeix a la mateixa localitat i fins a quatre dies si és en una altra localitat.
a) Pel naixement d'un fill i per la mort o la malaltia greu d'un familiar fins al segon grau de consanguinitat o afinitat, dos dies si el succés es produeix a la mateixa localitat i fins a quatre si és en una altra localitat.
Es poden concedir llicències, sense retribució, per a atendre un familiar fins al segon grau, en casos de malalties greus, per a tres mesos, prorrogables excepcionalment a tres mesos més.
Es podran concedir llicències per a assumptes propis, sense cap retribució, la duració acumulada de les quals no podrà excedir en cap cas els tres mesos cada dos anys.
La concessió d'aquesta llicència se subordinarà a les necessitats del servei.
b) Quan siguin autoritzats per la Generalitat a prestar serveis o col·laborar amb organitzacions no governamentals (ONG) que desenvolupin programes de cooperació, o a complir missions per períodes superiors a sis mesos en organismes internacionals, governs o entitats públiques estrangeres o en programes de cooperació nacionals o internacionals.
b) Quan siguin autoritzats per la Generalitat a complir missions per períodes superiors a sis mesos en organismes internacionals, governs o entitats públiques estrangeres o en programes de cooperació nacionals o internacionals.
Els funcionaris tenen dret a un període d'excedència no superior a tres anys per a tenir cura de cada fill, tant si ho és per naturalesa com per adopció o acolliment permanent o preadoptiu, a comptar de la data del naixement, o si escau, de la resolució judicial o administrativa.
El període d'excedència és únic per cada subjecte causant.
Si durant el període d'excedència un nou subjecte causant dóna dret a un altre període d'excedència, l'inici d'aquest posa fi al primer.
Aquesta excedència constitueix un dret individual dels funcionaris.
En el cas que dos funcionaris generin el dret a gaudir-ne pel mateix subjecte causant, l'Administració en pot limitar l'exercici simultani per raons justificades relacionades amb el funcionament dels serveis.
El període de permanència en aquesta situació es computa a efectes de triennis, consolidació del grau personal i sistema de previsió o drets passius.
Durant el primer any, els funcionaris tenen dret a la reserva del lloc de treball que ocupaven.
Un cop transcorregut aquest període, la reserva ho és per a un lloc de la mateixa localitat, i de nivell i retribució iguals.
e) Per a tenir cura d'un familiar fins al segon grau:
Els funcionaris tenen dret a un període d'excedència, de durada no superior a un any, per a tenir cura d'un familiar que estigui al seu càrrec, fins al segon grau, inclusivament, de consanguinitat o afinitat, que per raons d'edat, accident o malaltia no es pugui valer pel seu compte i no tingui una activitat retribuïda.
Aquesta excedència comporta els mateixos drets i efectes que els establerts per a l'excedència per tenir a cura d'un fill, regulada per la lletra b i, per tant, no li és aplicable el que estableix l'apartat 4 d'aquest article.
Els funcionaris tenen dret a un període d'excedència no superior a tres anys per tenir cura d'un fill, bé sigui per naturalesa o per adopció, a comptar de la data del naixement.
Els fills successius donen dret a un nou període d'excedència, que posa fi al període de què s'estigui gaudint.
Si el pare i la mare treballen, solament un d'ells pot exercir aquest dret.
El temps de permanència en aquesta situació es computa a efectes de triennis, consolidació del grau personal i sistema de previsió o drets passius.
Durant el primer any de cada període, els funcionaris en aquesta situació tenen dret a la reserva del lloc de treball.
Transcorregut aquest període, aquesta reserva ho és a un lloc en la mateixa localitat, i d'igual nivell i retribució.
El que disposa aquesta lletra s'aplica també en els casos d'acolliment reconegut per l'autoritat competent amb caràcter previ a l'adopció, sens perjudici del que determini la normativa del règim de previsió del funcionari.
En el supòsit que la situació de serveis especials s'hagi atorgat a funcionaris de l'Administració de la Generalitat o de les entitats locals per a ésser diputat o diputada al Parlament de Catalunya, diputat o diputada al Congrés, o senador o senadora o per nomenament mitjançant decret del Govern per a ocupar llocs amb rang orgànic igual o superior a director general, el temps transcorregut en l'exercici d'aquests càrrecs computa als efectes de la consolidació de grau personal, en la forma, els terminis i les condicions establertes per la normativa de la funció pública, respecte del nivell corresponent de classificació dins del grup al qual pertany el funcionari titular dels damunt dits llocs.
Les disposicions d'aquest article també són aplicables als funcionaris que han exercit càrrecs executius en els ens públics als quals fan referència les lletres a i b de l'article 1, de la Llei 4/1985, de 29 de març, de l'estatut de l'empresa pública catalana.
Els funcionaris que siguin remoguts o fets cessar d'un lloc de treball d'acord amb la normativa vigent sense obtenir-ne un altre per algun dels sistemes de concurs o de lliure designació queden a disposició del secretari o secretària general del departament corresponent, que els ha d'atribuir provisionalment un lloc en el mateix departament i en la mateixa localitat.
No obstant això, si no hi ha cap vacant o ho justifiquen les necessitats dels serveis, es pot adscriure el funcionari o funcionària a una localitat diferent, sempre que aquesta estigui a menys de quaranta quilòmetres del lloc anteriorment ocupat i, si això tampoc no és possible, dins la mateixa comarca.
El que estableix aquest apartat no és aplicable als funcionaris que hagin cessat com a conseqüència d'un expedient disciplinari.
Els funcionaris que siguin remoguts o fets cessar d'un lloc de treball d'acord amb la normativa vigent sense obtenir-ne un altre per algun dels sistemes de concurs o de lliure designació queden a disposició del secretari general del departament corresponent, que els ha d'atribuir provisionalment un lloc o l'exercici de funcions corresponents al seu cos o escala.
La jubilació forçosa es declara d'ofici quan el funcionari compleix l'edat determinada legalment.
a) L'aptitud per a l'acompliment de les tasques i funcions pròpies del lloc de treball que s'ocupa.
b) La conducta professional, el rendiment o l'assoliment d'objectius.
c) Les circumstàncies derivades de la planificació i racionalització dels recursos humans.
Així mateix, l'òrgan competent pot resoldre de manera motivada la finalització del perllongament autoritzat.
Sens perjudici del que estableix aquest apartat, s'atorga el perllongament de la permanència en el servei actiu sempre que calgui completar el temps mínim de serveis per a causar dret a la pensió de jubilació, d'acord amb els requisits i les condicions establerts en el règim de seguretat social aplicable.
El que disposa aquest apartat no és aplicable als funcionaris que tinguin normes de jubilació específiques.
La jubilació forçosa es declararà d'ofici quan el funcionari compleixi l'edat determinada legalment.
La situació de servei actiu es podrà prorrogar, amb les condicions i els requisits establerts legalment, a fi d'assolir el mínim de serveis computables per causar havers passius de jubilació.
a) Ha de regular, amb la finalitat de poder assolir que el 2% de la plantilla sigui cobert per persones discapacitades que tinguin reconeguda la condició legal de disminuïdes, una reserva de fins a un 5% de les places incloses en les ofertes d'ocupació pública.
a) Ha de regular, amb la finalitat de poder assolir que el 2% de la plantilla sigui cobert per persones discapacitades que tinguin reconeguda la condició legal de disminuïdes, una reserva de fins a un 3% de les places incloses en les ofertes d'ocupació pública.
La Comissió Tècnica de la Funció Pública és adscrita al departament competent en matèria de funció pública com a òrgan de coordinació, de consulta, de proposta i, si s'escau, d'execució dels assumptes de personal.
És president de la Comissió Tècnica de la Funció Pública el conseller competent en matèria de funció pública i en són vocals els secretaris generals de tots els departaments, el vicepresident del Comitè Director per a l'Organització de l'Administració de la Generalitat, el director de l'Escola d'Administració Pública de Catalunya i el director general de la Funció Pública, el qual actua com a secretari de la Comissió, i també els membres que designi el Govern de la Generalitat entre les persones que ocupin càrrecs l'àmbit competencial dels quals tingui una incidència directa en la funció pública.
Són funcions específiques de la Comissió Tècnica de la Funció Pública:
a) Emetre informe en relació amb les normes i les disposicions de caràcter general en matèria de personal.
b) Informar sobre les qüestions que li siguin consultades pel Govern.
c) Proposar al Govern totes les mesures que consideri convenients per millorar la política i la gestió del personal.
d) Informar sobre tots els assumptes de personal que siguin elevats al Govern de la Generalitat per l'òrgan competent.
e) Informar sobre els expedients disciplinaris de separació de servei com a tràmit previ a la imposició de la sanció pel conseller corresponent.
Per delegació del Govern de la Generalitat, la Comissió Tècnica de la Funció Pública pot exercir les funcions següents:
a) Aprovar i modificar les normes de valoració de llocs de treball, la relació de llocs de treball i la valoració d'aquests llocs.
b) Aprovar les ofertes d'ocupació pública.
El president de la Comissió Tècnica de la Funció Pública ha d'elevar al Govern o a l'òrgan que sigui competent per raó de la matèria els informes i les propostes a què es refereix l'apartat 3.
Les competències especificades en l'apartat 1 poden ésser exercides mitjançant la Secretaria General d'Administració i Funció Pública, la qual ha de formar part de la Comissió Tècnica de la Funció Pública.
Les competències especificades per l'apartat 1 són exercides, en allò que li correspon, per la Direcció General de la Funció Pública, la qual té rang de secretaria general.
El progenitor o progenitora, sens perjudici del dret al permís per maternitat, té dret a un permís de paternitat de quatre setmanes consecutives.
El progenitor o progenitora pot gaudir d'aquest permís durant el període comprès des del finiment del permís per naixement del fill o filla, des de la resolució judicial per la qual es constitueix l'adopció o a partir de la decisió administrativa o judicial d'acolliment, i fins que fineixi el permís per maternitat, o també immediatament després del finiment d'aquest permís.
El progenitor o progenitora d'una família monoparental, si té la guarda legal exclusiva del fill o filla, també pot gaudir del permís de paternitat a continuació del de maternitat.
El progenitor o progenitora, sens perjudici del dret al permís per maternitat, té dret a un permís de paternitat de quatre setmanes consecutives des del finiment del permís de maternitat o de la setzena setmana posterior al part o a l'adopció, sempre que tingui la guarda legal de l'infant i l'altre progenitor o progenitora treballi.
Aquest permís és incompatible amb l'autorització de compatibilitat, que resta suspesa d'ofici fins al finiment del permís.
El progenitor o progenitora d'una família monoparental, si té la guarda legal exclusiva del fill o filla, també pot gaudir d'aquest permís a continuació del de maternitat.
Als efectes del que disposa aquesta Llei, es consideren equivalents als grups A, B, C, D i E els índexs de proporcionalitat 10, 8, 6, 4 i 3, respectivament.
Els funcionaris d'altres administracions públiques que prestin serveis amb caràcter definitiu en l'Administració de la Generalitat es consideren integrats en la funció pública d'aquesta en places singulars del grup corresponent, si no existeixen cossos o escales de la Generalitat de funcions homologables amb els d'origen.
Es crea el Cos d'Agents Rurals, corresponent al Grup D, per a ingressar en el qual és requisit imprescindible la possessió del títol de graduat escolar, de formació professional de primer grau o equivalent.
Les funcions que han de desenvolupar els membres del Cos d'Agents Rurals són les de policia i guarda de béns forestals, cinegètics i piscícoles, de vies pecuàries i d'espais naturals protegits i les tasques de col·laboració en les funcions específiques d'aquest àmbit.