projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Anàlisi del comportament de les diferents opcions per a la implementació d'una fiscalitat incentivadora de comportaments favorables als objectius de reducció d'emissions de gasos amb efecte d'hivernacle i adaptació al canvi climàtic als sectors de la mobilitat i l'edificació.
El Govern de la Generalitat de Catalunya va aprovar, el 19 de juny de 2012, la memòria prèvia a l'inici de la tramitació de l'avantprojecte de llei de canvi climàtic.
La futura Llei de canvi climàtic té la voluntat de ser un vehicle per a la transició cap una economia baixa en carboni i una societat amb una menor vulnerabilitat vers el canvi climàtic.
Així mateix, la futura Llei ha de permetre crear estímuls per a la reducció d'emissions de gasos amb efecte d'hivernacle i per a l'adaptació al canvi climàtic.
Un d'aquests estímuls hauria de ser l'existència d'una fiscalitat incentivadora de comportaments favorables als objectius de reducció i/o adaptació.
Disposar de noves mesures fiscals per incloure en l'articulat de la futura Llei de canvi climàtic mesures de fiscalitat incentivadora, concretament la fiscalitat aplicable a dos sector concrets, el sector de la mobilitat i el sector de l'edificació.
L'Oficina Catalana de Canvi Climàtic considera necessari l'estudi aprofundit de les possibilitats d'articulació legal d'aquestes mesures, l'anàlisi de les opcions i formes de recaptació i de les possibles barreres legals i competencials de l'aplicació d'aquesta fiscalitat.
Noves mesures fiscals per incorporar a la nova futura llei del Canvi Climàtic a Catalunya que funcionin com a mecanismes incentivadors dels comportaments favorables a la reducció d'emissions i adaptació als impactes del canvi climàtic.
S'han analitzat i comparat els diferents mecanismes intentant crear un model "ad hoc" per a Catalunya.
El projecte europeu Contractació pública per a una economia baixa en carboni GPP 2020, pretén difondre arreu d'Europa una contractació pública de baixes emissions de carboni en suport dels objectius de la UE d'assolir, de cara al 2020, una reducció del 20% de les emissions de gasos d'efecte hivernacle, un augment del 20% en l'ús d'energies renovables i un augment del 20% de l'eficiència energètica.
La Generalitat de Catalunya, com a soci i a través de l'Oficina Catalana del Canvi Climàtic, ha aportat una guia i una calculadora d'emissions; eines per al càlcul d'emissions útils per a qualsevol tipus d'organització, empresa, ens públic, particulars, etc.
L'eina per al càlcul d'emissions s'ha produït en anglès donat que s'ha convertit en l'instrument de càlcul del projecte europeu.
Aquesta acció és la conseqüència de la participació en el projecte europeu Contractació pública per a una economia baixa en carboni GPP 2020.
Ser l'eina proposada pel projecte europeu per calcular de forma directa les emissions de gasos amb efecte d'hivernacle produïts pels residus a partir de diferents dades d'activitat.
Incorporar per primera vegada dels factors d'emissió dels residus a la guia i calculadora pel càlcul de les emissions de gasos amb efecte hivernacle de l'OCCC.
L'OCCC requereix poder avaluar l'impacte que els residus produeixin d'aquests gasos.
La calculadora que havia disponible no disposava d'aquesta informació.
Amb aquesta actuació s'ha incorporat aquesta mancança, poder calcular les emissions produïdes pels residus.
Direcció del projecte: Agència de Residus de Catalunya
Desenvolupament del mètode d'anàlisi proposat per l'IRMN per a la determinació de GTH en residus carnis (greixos i farines)
Disposar un mètode d'anàlisi específic per a la determinació de GTH que és utilitzat com a marcador en la transformació de residus carnis.
Aconsegueix adaptar un mètode genèric a una matriu complexa com és la d'un residu.
L'anàlisi de GTH ha de permetre identificar els marcadors existents en la matriu de residus als efectes de seguiment de la seva gestió.
Servei: Servei Meteorològic de Catalunya
El sistema automatitzat de predicció d'onatge pretén donar informació contínuament actualitzada sobre l'estat del mar previst per un període de 3 dies.
Els paràmetres de la sortida final d'aquest sistema al web obert i a la seva extranet on es poden veure els mapes de la Mediterrània amb la distribució de l'altura significativa d'onatge (Hs), el període (Tp) i la direcció de l'onatge (Dirv), junt amb el mapa de vents (VV) que s'usa per a la predicció de l'onatge.
Aquest sistema no està paral·lelitzat i corre a una resolució de 15 km que cobreix tot el mediterrani.
L'interès del SMC d'una part és implementar el model d'onatge WAM en una versió capaç de treballar en paral·lel, amb les següents característiques pre-operacionals: Adaptat per a resolució intermèdia [URL].
3X3 km2); capaç de separar automàticament mar de fons i onatge de vent; la implantació operativa de tècniques d'assimilació de dades de boies dins el model WAM.
I, d'altre part, testejar i calibrar el model en almenys un domini pilot de la costa catalana, a una resolució suficientment alta [URL]., 1x1km2).
Aquesta tasca demana molta recerca, com el canvi de esquema físic de les equacions de transport i propagació del model d'onatge.
Les noves funcionalitats dels models tindran una garantia mínima de dos anys a partir del moment de la seva posada en operació.
Aquesta garantia inclou totes les tasques de manteniment correctiu (correcció de defectes i males configuracions).
Implementació d'un nou sistema de la predicció d'onatge a alta resolució espacial i temporal.
Canvis de codi del model d'onatge per adaptar-lo a la nostra zona costanera amb una resolució de 1x1 km2.
Elaborar la predicció de l'estat del mar amb molt més detalls i generar alertes o avisos en cas que es detecti una superació de llindar de tolerància.
Valoració de l'aplicabilitat del nou sensor TASI per a prospeccions geològiques.
El TASI s'ha fet servir per a la prospecció de minerals i per anàlisis d'anomalies tèrmiques i de composició en aigües superficials.
En aquest projecte es proposa el calibratge del sensor en una zona pilot del TASI de l'ICC i l'adquisició del coneixement necessari per part de l'IGC de les metodologies necessàries per l'aplicabilitat de la tècnica.
Donat que l'ICC disposa d'un vol TASI de la zona costera del Cap de Creus, es pretén aprofitar aquest vol per fer un primer calibratge del sensor per a la identificació dels minerals que composen les roques granítiques i metamòrfiques d'aquesta àrea.
Es proposa realitzar un segon vol a la zona de Tremp per al calibratge dels minerals que composen les roques sedimentàries.
Paral·lelament, i en base a mostres existents, a l'IGC es farà una primera biblioteca de resposta de determinats minerals per contrastar-ho amb les biblioteques de senyals espectrals existents.
Determinar àmbits aplicabilitat del TASI a Catalunya i desenvolupament de la metodologia necessària.
Desenvolupament en zones granítiques i en zones sedimentàries.
Primera biblioteca de resposta de determinats minerals per contrastar-ho amb les biblioteques de senyals espectrals existents.
Aplicació del TASI per a prospeccions geològiques.
Aprofitar el vol TASI per a la identificació dels minerals.
Període: març 2012 – desembre 2013
Millores de la cobertura radioelèctrica del sistema tren-terra-tren a les estacions de Rubí, Les Fonts, Mira-sol i Hospital General per garantir-ne el correcte funcionament del sistema.
Després dels estudis adients, el juliol del 2012 es va contractar el subministrament i la instal·lació del nou sistema de radiocomunicacions, basat en la tecnologia TETRA, a la línia Barcelona-Vallès.
Lainfraestructura es compon d'estacions base i ampliadors de cobertura, ubicats en punts estratègics, i de dos sistemes radiants, un per a túnel basat en cable radiant i un altre per a l'exterior basat en antenes.
Els extensors instal·lats disposen d'enllaç per fibra òptica i en l'espectre freqüencial tenen la propietat de ser canalitzats, el que suposa un increment de prestacions del sistema i, per tant, de millora del seu rendiment.
Tot plegat dóna el 100 % de cobertura a tota la línia i uns marges de potència, qualitat i disponibilitat alts, d'acord amb les exigències d'FGC.
Al llarg del 2013 es preveu fer:
Quan tota la línia estigui finalitzada, es preveu la migració i el desmuntatge del sistema anterior.
Continuant amb les accions engegades en l'any 2012, es realitza la millora de la cobertura radioelèctrica del sistema tren-terra en el tram de la línia Llobregat-Anoia, comprès entre les estacions de Cornellà i Quatre Camins, per tal de garantir el funcionament del sistema.
Inclou les estacions de Cornellà, Sant Boi, Colònia Güell, Santa Coloma de Cervelló, Sant Vicenç dels Horts, Can Ros i Quatre Camins.
Al mes de juliol del 2012 es va contractar el subministrament i la instal·lació del nou sistema de radiocomunicacions, basat en la tecnologia TETRA, a la línia Barcelona-Vallès.
La infraestructura es compon d'estacions base i ampliadors de cobertura, ubicats en punts estratègics, i de dos sistemes radiants, un per a túnel basat en cable radiant i un altre per a l'exterior basat en antenes.
Tot plegat dóna el 100% de cobertura a tota la línia i uns marges de potència, qualitat i disponibilitat alts, d'acord amb les exigències d'FGC.
A finals de desembre tota la línia ja estava finalitzada.
A principis del 2014 es preveu iniciar la migració dels trens i, finalment, es farà el desmuntatge del sistema antic.
Establir el factor d'emissió de GEH per tona de residu municipal, degut al procés de gestió dels residus municipals a Catalunya, d'acord amb dades pròpies de plantes i transportistes de Catalunya.
Calcular les emissions de GEH degudes a la gestió de residus municipals a Catalunya per facilitar a la població i organitzacions un factor d'emissió per a calcular la seva petjada de carboni en la gestió dels seus residus.
Determinació de la petjada de carboni de la gestió a Catalunya dels residus municipals.
Acció pionera a tot l'Estat espanyol.
Direcció del projecte/coordinació de l'activitat: Agència de Residus de Catalunya
Període: d'1 de gener de 2012 a 31 de desembre de 2012
Definició d'una metodologia de càlcul dels potencials i objectius d'actuacions de prevenció de residus municipals quantificables.
Per això, s'han analitzat i comparat els resultats de més de 300 actuacions de Catalunya i de fora de Catalunya, establint unes dades de referència per a cada flux de residu i tipus d'actuació.
Aquest treball de recerca s'ha concretat en la redacció de la Guia metodològica per al càlcul dels potencials i objectius de prevenció, així com en una eina de càlcul en suport Excel.
Poder disposar d'una eina de càlcul dels potencials i objectius d'actuacions de prevenció de residus.
Obtenir informació a priori sobre els potencials i objectius d'actuacions de prevenció de residus.
La caracterització d'un grup representatiu d'actuacions de prevenció per a l'establiment d'unes dades de referència per flux de residu i tipus d'actuació.
El Departament recull anualment les estadístiques anuals principals d'oferta i de demanda de tots els operadors de transport públic de Catalunya.
Els indicadors que s'hi mostren són:
A més, les dades es diferencien entre els modes d'autobús i ferroviaris, i per àmbits tarifaris integrats del territori català.
Les dades que s'hi mostren fan referència a:
D'acord amb la normativa vigent en matèria acústica s'han dut a terme els mapes estratègics del soroll de Metro i FGC i per tal d'avaluar l'exposició al soroll al llarg d'aquelles línies on se superen les 30.000 circulacions/any.
Els documents resultants han estat els següents:
A partir dels resultats obtinguts s'han elaborat els documents dels plans d'acció en matèria de contaminació acústica, que recullen les diferents mesures per reduir el soroll que es troben actualment en aplicació a la xarxa de Metro i FGC, així com les previstes fins l'any 2013.
Aquests documents són els següents:
El Departament ha elaborat el Pla d'infraestructures de transport de Catalunya (PITC) amb l'objectiu de definir de manera integrada la xarxa d'infraestructures viàries, ferroviàries i logístiques necessàries per a Catalunya amb l'horitzó temporal de l'any 2026, i té el propòsit d'ampliar-lo amb la resta d'infraestructures, portuàries i aeroportuàries a curt termini, per tal de constituir un pla complert d'infraestructures de Catalunya.
Aquest Pla continua la tradició interrompuda de la planificació d'infraestructures a Catalunya.
Els dos primers plans d'infraestructures, el de la Mancomunitat de Catalunya (1922) i el Pla general d'obres públiques (1935), no arribaren a poder-se implementar per circumstàncies polítiques alienes als plans.
El Pla de carreteres de 1985 (revisat el 1995) ha estat, així, el primer i l'únic pla d'infraestructures terrestres que arriba a esgotar el seu termini normalment.
El PITC té caràcter de pla territorial sectorial, d'acord amb la Llei 23/1983, de 21 de novembre, de política territorial, i de pla específic a l'efecte d'allò que estableix la Llei 9/2003, de 13 de juny, de la mobilitat.
(Darrera actualització: 28/07/2006)
Estableix els continguts i els processos bàsics que haurien de donar forma als plans de mobilitat urbana (PMU).
S'estructura en dos blocs: la guia pròpiament dita, que exposa quines són les etapes a seguir per a la redacció d'un pla i una proposta de les tasques i continguts mínims de cadascuna; i els annexos, que recullen altres elements que aprofundeixen en la realització de les tasques descrites a la guia.
L'objectiu d'aquesta publicació, com la d'altres que es publiquen relatives al medi ambient, en virtut de la Llei 27/2006 de 18 de juliol, és posar a disposició de tothom, amb un enfocament divulgatiu, les dades que donen compte de l'estat del medi ambient, per tal que quedi garantit el dret d'accés a la informació ambiental de la ciutadania que no té un coneixement tècnic previ de la matèria.
A continuació trobareu dos conjunts d'informació: d'una banda, les càpsules d'informació que expliquen de manera breu conceptes relacionals entre vectors ambientals o aspectes complementaris d'una mateixa temàtica que es poden llegir de manera independent als capítols dels informes.
D'altra banda, els missatges clau que presenten dades o conclusions que es poden extreure de manera objectiva de les dades dels capítols d'aquests informes.
L'objectiu de l'enquesta és obtenir dades sobre l'ús i la percepció de la bicicleta per part de la població resident a Catalunya, tant com a mitjà de transport d'ús quotidià cada vegada més creixent (urbà o interurbà) com per a la pràctica del ciclisme esportiu, lúdic o turístic.
És anual i la metodologia consisteix a realitzar entrevistes telefòniques assistides per ordinador per una mostra significativa estadísticament de la població de Catalunya entre 12 i 79 anys.
El Director General d'Ordenació del Territori i Urbanisme anuncia una instrucció tècnica sobre el format de lliurament de la informació digital del planejament per a la seva integració en el Mapa Urbanístic de Catalunya
El passat 21 de juny va tenir lloc al centre de convencions de Món Sant Benet (Bages) una jornada organitzada pel Departament d'Ordenació del Territori i Urbanisme "El nou model d'intercanvi d'informació urbanística" amb una elevada assistència, prop d'un centenar de representants d'ajuntaments, consells comarcals, diputacions i professionals de l'urbanisme.
L'objectiu de la jornada era donar a conèixer les línies del nou model d'intercanvi d'informació del planejament urbanístic basat en l'estandardització de la documentació i la informació gràfica en suport digital per tal de fer possible l'actualització del MUC, i plantejar un debat obert sobre l'aplicació pràctica de l'estàndard.
L'acte va ser inaugurat per l'alcalde de Manresa i president de Localret, Valentí Junyent, i es van oferir tres ponències: "L'intercanvi d'informació avui" a càrrec d'Eduard Rosell, "El MUC i l'estàndard d'intercanvi en format CAD" per Mercè González i "L'encaix del MUC sintètic amb el planejament urbanístic a nivell local" per Jordi Valeriano, que van centrar el debat posterior.
Es va celebrar una taula rodona amb representants d'institucions del món local (AMB, DIBA, i Ajuntament de Lleida) i representants del COAC i de l'urbanisme, sobre la utilització i l'aplicació de l'Estàndard d'intercanvi del MUC.
Els membres de la taula van manifestar un elevat grau de consens pel que fa al MUC com a fita cabdal en la informació urbanística de Catalunya i la seva mirada sobre el territori.
També sobre la necessitat d'estructurar la informació dels instruments de planejament, com és l'estàndard, en pro d'una cultura organitzativa que garanteixi la interoperabilitat de la informació.
En aquest sentit el conveni signat entre el DTES i l'AMB per a l'intercanvi d'informació, permet estalviar esforços i recursos públics i és un bon exemple d'encaix del MUC sintètic i el Mapa municipal.
Es va valorar positivament el fet que l'estàndard s'enfoqui com un suport instrumental per a la redacció de planejament sense incidir ni condicionar el contingut d'aquest.
Com a cloenda de la jornada el director de la Direcció general d'Ordenació del Territori i d'Urbanisme, Agustí Serra, va anunciar en la seva intervenció la propera publicació d'una instrucció tècnica sobre el format de lliurament digital de la informació urbanística.
La Biblioteca ofereix l'accés a recursos informatius en l'àmbit temàtic de les obres públiques.
La seva missió principal és donar suport al desenvolupament de les tasques pròpies del Departament de Territori i Sostenibilitat, així com esdevenir un centre de referència informatiu per al personal investigador, professional i ciutadania interessada.
Metro: Sants-Estació (L3 i L5), Entença (L5)
Rodalies de Catalunya: Barcelona-Sants (Estació de Sants)
La Biblioteca romandrà tancada fins a nova ordre però continuem atenent les consultes a través de la bústia [EMAIL].
La Biblioteca ofereix atenció personalitzada tant al personal del Departament com a persones externes, professorat o estudiants, recercadors/ores o públic en general, d'acord amb les seves necessitats documentals.
La Biblioteca és d'accés lliure, així com la consulta del seu fons.
El servei de préstec personal només està disponible per al personal del Departament.
Les persones usuàries externes poden consultar el fons a la Biblioteca o demanar la documentació mitjançant el préstec interbibliotecari.
El servei de préstec interbibliotecari té com a objectiu l'intercanvi i l'obtenció de documents entre diferents biblioteques.
Així, el personal del Departament pot accedir a obres d'altres centres, i les persones usuàries externes poden demanar documents de la Biblioteca del Departament a través del seu centre.
La persona usuària externa pot fotocopiar, amb finalitats de recerca, parts de documents, dins les condicions que permet la legislació vigent.
Gestió que permet a les empreses integrar, de manera voluntària, els aspectes ambientals dins els objectius econòmics i en les relacions amb els grups d'interès.
Els sistemes d'etiquetatge ecològic i les declaracions ambientals donen informació als consumidors sobre el comportament ambiental de béns i serveis.
La Xarxa Compra Reciclat és un espai de trobada entre oferents i demandants de productes reciclats, reciclables i/o biodegradables per promoure el mercat d'aquests productes.
CCPAE - Consell Català de la Producció Agrària Ecològica
La Junta resol les consultes de caràcter general en relació amb la interpretació i l'anàlisi de les normes jurídiques en matèria de contractació pública.
L'economia verda és la proposta per millorar el benestar humà i l'equitat social, reduir els riscos ambientals i la pressió sobre els sistemes naturals i harmonitzar el desenvolupament econòmic i el consum eficient dels recursos.
Model de gestió cap una economia més innovadora, responsable i sostenible.
Aquest enllaç és un portal sobre consum i producció sostenible a nivell mundial.
Governs Locals per la Sostenibilitat és la primera xarxa mundial de ciutats, pobles i metròpolis compromesa a construir un futur sostenible.
Xarxa de Ciutats i Pobles cap a la Sostenibilitat
Societat Pública adscrita al Departament de Medi Ambient i Política Territorial del Govern Basc.
Associació privada, sense ànim de lucre, formada per empreses i altres organitzacions que participen al sistema comunitari de gestió i auditoria ambiental (EMAS).
La compra pública verda és un instrument de suport a diferents estratègies polítiques de la Generalitat de Catalunya.
Els seus objectius són reduir els impactes negatius de la producció i el consum, garantir la sostenibilitat de les accions del Govern, promoure l'ecoinnovació i la transformació del mercat vers l'economia circular, i donar suport a altres instruments que comparteixin aquests objectius.
Des de la Generalitat, a través de la compra pública verda, es contribueix a la implementació de l'economia circular amb la definició de criteris de compra, tant en les guies com en els plecs, adreçats a incrementar la durabilitat, l'eficiència en l'ús de recursos, la reutilització, la restauració i el reequipament, el reciclatge i la compra de producte reciclat.
Tal com preveu l'Acord de Govern de mesures en matèria de contractació pública del dia 9 de desembre de 2009, la Direcció General de Qualitat Ambiental està elaborant guies d'ambientalització que permetran als departaments i a les empreses públiques adscrites incorporar criteris d'ambientalització en els seus contractes.
La Comissió Europea ha dissenyat un conjunt de guies adreçades al personal funcionari de compres, responsables de la preparació de documents de licitació.
Buying Green! és el manual de referència de les administracions públiques europees per a la contractació de productes i serveis amb baix impacte ambiental.
La tercera edició ha estat revisada considerant les oportunitats d'ambientalització de les directives de contractació pública de 2014.
La publicació recull com incloure consideracions ambientals en cada fase del procés de contractació pública, exemples pràctics d'òrgans de contractació de la Unió Europea i criteris específics de compra pública verda sobre edificacions, serveis d'alimentació, transports i productes que consumeixen energia.
GPP Toolkit, són guies amb propostes de criteris ambientals per a grups de productes i serveis, per utilitzar-los en procediments de contractació pública.
Aquests criteris s'han establert sobre la base d'una consulta àmplia als diferents sectors implicats; també s'han considerat els diferents sistemes d'ecoetiquetatge existents.
3a edició (en castellà i anglès)
La compra pública verda (CPV) és una eina important, tenint en compte la important despesa del sector públic en béns i serveis a Europa, per assolir els objectius de les polítiques ambientals relacionades com la utilització de recursos i la producció i consum sostenibles, el canvi climàtic, la millora de la qualitat de l'aire, etc.
La CPV també pot ser un motor fonamental d'innovació, al proporcional a les empreses incentius per desenvolupar productes i serveis de menor impacte ambiental.
La CPV es defineix en la comunicació de la Comissió Europea Contractació pública per un medi ambient millor com " un procés pel qual les autoritats públiques intenten adquirir productes, serveis i obres amb un impacte ambiental reduït durant el seu cicle de vida, en comparació amb altres productes, serveis i obres amb la mateixa funció primària que s'adquiririen al seu lloc".
Les Directives sobre contractació pública habiliten les autoritats públiques per considerar aspectes ambientals i socials en els procediments de contractació.
A Catalunya hi ha més de 135 biblioteques i centres de documentació que tenen fons específics sobre temes ambientals.
Aquests centres s'agrupen en la xarxa informal DocAmbCat, que facilita el treball col·laboratiu i promou activitats diverses perquè els professionals dels centres puguin estar al dia mitjançant formació, assistència a jornades i altres accions, amb l'objectiu de donar el millor servei als usuaris.