projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
L'any 2013, la Xarxa de Salut Mental i Addiccions de les comarques gironines va esdevenir model de referència nacional i internacional després de la presentació de les dades d'estudi anomenat REFINEMENT (Research on Financing systems' Effect on the quality of Mental health care), iniciat l'any 2010 amb l'objectiu de conèixer l'impacte dels sistemes de finançament en la qualitat de l'assistència i en els patrons d'atenció dins el sistema d'atenció a la salut mental, així com identificar les millors pràctiques clíniques i els components que les financen, per extreure'n conclusions i recomanacions que ajudin a millorar els sistemes de finançament de la salut mental a Europa.
La investigació va comparar els models existents a nou països: Itàlia, Àustria, Espanya, Anglaterra, França, Finlàndia, Suècia, Estònia i Romania).
El projecte va estar estructurat en diferents mòduls de treball, que van ser alhora projectes de recerca que buscaven donar resposta als objectius del REFINEMENT.
Els blocs principals són: finançament i incentius (FINCENTO), indicadors de qualitat en salut mental, mapeig territorial de serveis, recursos humans i indicadors assistencials (REMAST), patrons d'atenció i trajectòries assistencials en salut mental (REPATO), i modelatge de sistemes de finançament.
L'estudi demostra que Girona té un dels millors sistemes d'accés als centres sanitaris, fet que es tradueix en centres a prop de casa, facilitat per ser tractat i, consegüentment, millors diagnòstics que repercuteixen en una baixa cronicitat.
D'altra banda, l'estudi valida el model organitzatiu d'atenció a la salut mental, i mostra que l'enfocament de la reforma que es va emprendre ara fa més de 20 anys ha estat un èxit, no tan sols en termes de planificació, sinó també en resultats obtinguts en salut a través de la transformació dels recursos en serveis a la població que té una malaltia mental, especialment el col·lectiu afectat per un Trastorn Mental Greu.
El trasllat de l'Hospital Santa Caterina de Girona al Parc Hospitalari Martí i Julià de Salt l'any 2004, significa la configuració definitiva d'un espai sanitari basat en un concepte integrador de la salut que inclou l'assistència psiquiàtrica, sociosanitària i social i l'atenció de les malalties físiques.
Amb el Parc Hospitalari, que recupera el nom de l'il·lustre psiquiatra i humanista Martí i Julià, la Regió Sanitària de Girona es converteix en capdavantera a Catalunya, integrant en un sol projecte la reconversió psiquiàtrica i la modernització sanitària.
La reforma psiquiàtrica s'inicia a finals de la dècada dels anys 80.
L'Institut d'Assistència Sanitària (IAS) articula la transformació de l'atenció a la salut mental en general, i a la població amb Trastorns Mentals Greus en particular, desenvolupant un model d'atenció basat en:
L'any 2012, al CAP Cappont i al CAP Les Borges Blanques es va posar en funcionament una consulta d'infermeria per detectar de forma precoç, mitjançant ecografies de caròtide, malalties cardiovasculars que puguin provocar un ictus o un infart.
Aquest projecte, emmarcat dins el Pla de salut, és un exemple del treball transversal entre l'atenció primària i l'hospitalària, ja que els dos CAP treballen conjuntament amb la Unitat de Detecció i Tractament de Malalties Aterotrombòtiques (UDETMA) de l'Hospital Arnau de Vilanova.
Des del 2012, s'han fet 862 proves a pacients d'entre 45 i 65 anys que han permès detectar que un 63%, és a dir, més de 540 pacients, presentava un augment de lípids a l'artèria que formaven plaques d'ateroma.
D'aquests, un 70% eren fumadors i un 65% eren obesos.
Les proves també van detectar que catorze pacients presentaven un risc cardiovascular alt.
Amb la col·laboració del proveïdor hospitalari de cada comarca, la Gerència Territorial Catalunya Central continua el desplegament de la telemedicina en els serveis de dermatologia, oftalmologia, pneumologia, cirurgia vascular, i en el monitoratge dels pacients diabètics mitjançant un programa pilot de gestió de la malaltia crònica.
La telemedicina facilita l'accessibilitat i disminueix el temps d'espera en el diagnòstic i tractament de la persona usuària entre la consulta d'atenció primària i la d'atenció especialitzada amb els objectius de garantir la continuïtat assistencial, potenciar la formació continuada, augmentar l'equitat i l'eficiència en l'atenció continuada i la comunicació entre proveïdors.
La foto reflecteix el procés: una imatge feta per un professional de l'ICS és revisada per la dermatòloga d'Althaia.
És un projecte de col·laboració entre l'atenció primària i el Servei de Radiologia de l'Hospital Clínic de Barcelona.
L'aplicatiu ACR proporciona directrius basades en l'evidència per ajudar els metges en l'elecció de la prova radiològica més adequada per una condició clínica específica.
Mitjançant l'ús d'aquestes directrius es pretén millorar la qualitat de l'atenció al pacient, contribuir a un ús més eficient de la radiologia i millorar la seguretat del pacient.
Durant el projecte pilot realitzat a CAPSE, es van reduir les exploracions radiològiques innecessàries i, per tant, la càrrega global de radiació dels pacients; es va disminuir el nombre de derivacions, i va augmentar la resolució dels professionals de l'atenció primària.
Entre els projectes que el PAMEM ha desenvolupat, destaca l'Escola de Salut, un programa comunitari nascut el 2006 en el marc del Pla de desenvolupament comunitari de la Barceloneta.
El seu objectiu és millorar l'estat de salut percebut de les persones de la Barceloneta que participen en el programa.
Es busca incrementar el coneixement, augmentar l'apoderament i el capital social, reduir l'aïllament i la solitud i millorar la salut mental dels veïns i veïnes de la Barceloneta.
En aquest sentit, sabem que la participació en activitats socials pot reduir la sensació d'aïllament i solitud i millorar la qualitat de vida de les persones.
En el programa, hi participen els equips de les entitats i les administracions que treballen al barri i les persones que hi viuen.
Al llarg dels anys, el programa ha presentat resultats molt positius en termes de satisfacció dels participants, però també en l'increment de la pràctica d'hàbits saludables.
L'any 2011 es dóna el tret de sortida al projecte d'unitats funcionals de gestió de casos en què unes noves figures, les gestores de casos i les gestores clíniques, s'integren als equips d'atenció primària.
Avui en dia, aquesta figura està implantada arreu del territori de la Regió Sanitària Girona i s'està fent el seguiment d'uns 1.500 pacients crònics.
Actualment, hi ha 20 unitats de gestió de casos amb 32 professionals.
El concepte "humanitzar el part" és sinònim d'un procés de cura continuada, segur per a la dona, culturalment acceptable, que comporta l'aplicació de la tecnologia necessària, però sempre amb una perspectiva humana i centrat en la dona.
Una de les actuacions més valorades en relació amb l'atenció humanitzada del part és l'acompanyament continuat "una a una" per una llevadora.
Aquest acompanyament promou una atenció individualitzada en què es crea un ambient de seguretat i confiança durant el part.
Al Parc Taulí hem estat pioners en el model d'atenció al part One to one, que garanteix l'acompanyament continuat d'una llevadora durant tot el procés del part.
A la Guia de pràctica clínica sobre l'atenció al part normal s'evidencia l'avantatge d'aquest tipus d'acompanyament, ja que aquestes dones tenen una major probabilitat de part vaginal espontani i menor probabilitat de rebre anestèsia regional i de part instrumental o per cesària.
Molts països estan, actualment, realitzant una campanya a favor d'aquest acompanyament, sota el lema "One mother, one midwifery", un model d'atenció àmpliament implementat en el Servei d'Obstetrícia del Parc Taulí.
El 1997, i de manera pionera a l'Estat espanyol, el Parc Taulí va començar a identificar pacients pediàtrics amb patologies de prevalença molt baixa, però amb necessitat de ser tractats de manera coordinada entre diferents professions i disciplines i, també, entre diferents departaments de l'administració (Salut, Educació, Benestar i Família, etc.).
Aquest model es va aplicar a pacients amb trastorns cognitius conductuals de base genètica (síndrome de Prader-Willi, síndrome d'Angelman i síndrome X Fràgil, entre d'altres).
En aquest moment, disposem d'unitats especialitzades per a cadascuna d'aquestes patologies que ofereixen una atenció continuada i coordinada (tant entre professionals com amb les famílies), en les quals atenem pacients de tot el territori català i estatal.
Aquest model ha estat de referència per a altres centres i ha rebut un reconeixement per part de la Comissió Assessora de Malalties Minoritàries de Catalunya l'any 2015 (foto de la recollida del guardó).
L'oportunitat d'implementar el Programa europeu contra la depressió (EAAD) a Sabadell ha permès desenvolupar un treball integrat i continuat amb l'atenció primària de tota l'àrea sanitària.
La millora en l'atenció dels pacients amb depressió, i en la capacitat de detectar i gestionar els casos d'alt risc de suïcidi, han estat claus en la millora sostinguda dels resultats.
Comptar amb un registre de temptatives de suïcidi té una repercussió positiva en la continuïtat assistencial i facilita la recerca.
El Registre de suïcidi consumat, gràcies a un acord amb l'Institut de Medicina Legal de Catalunya, permet realitzar revisions del procés en cada cas i establir-ne millores.
La prevenció del suïcidi només és possible si es converteix en una prioritat social en la qual s'impliqui tot el sistema sanitari.
El Programa de prevenció del suïcidi del Parc Taulí manté les taxes de suïcidi 2 punts per sota de la mitjana de Catalunya des de 2008.
El Programa de neurocirurgia funcional de l'Hospital Clínic va ser el primer a posar-se en marxa en un centre públic a Catalunya, l'any 1995.
Uns 1.000 pacients amb epilèpsia o trastorns del moviment que no responien de manera satisfactòria als tractaments amb fàrmacs han estat intervinguts en aquests vint-i-un anys.
Referir els pacients a temps a aquests tipus de programes permet millorar la seva qualitat de vida.
Onze anys després de la seva posada en marxa a l'Hospital Clínic, el Programa de neurocirurgia funcional es va incorporar a l'Hospital Sant Joan de Déu de Barcelona l'any 2006.
Ara, de forma conjunta, el Clínic i Sant Joan de Déu tenen l'acreditació com a Unitat de Referència Estatal (CSUR) del Sistema Nacional de Salut en epilèpsia refractària, en cirurgia de trastorns del moviment i en malalties rares que cursen amb trastorns del moviment, en adults i nens, respectivament.
El model de programa d'atenció proposat per a la Regió Sanitària Terres de l'Ebre s'organitza en una Unitat d'Expertesa de la Síndrome de Sensibilització Central de la Gerència Territorial de l'ICS al territori en què s'integren tant professionals de l'àmbit de l'atenció primària com de l'Hospital de Tortosa Verge de la Cinta.
Els objectius de la Unitat d'Expertesa de la Síndrome de Sensibilització Central són els següents:
L'Hospital del Mar va dur a terme el gener de 2013, per primera vegada a l'Estat espanyol, cirurgia de l'epilèpsia amb un braç robotitzat.
Aquesta nova tecnologia permet operar epilèpsies altament complexes per a les quals abans no es preveia la cirurgia i posa l'Hospital del Mar i la sanitat pública catalana al capdavant del tractament de l'epilèpsia.
Des de 1994, l'Hospital del Mar va ser el primer hospital que va enviar els seus especialistes a visitar pacients en els centres d'atenció primària, en el marc del desplegament de la Reforma de l'assistència especialitzada (RAE), amb l'objectiu de millorar l'accés i la qualitat de l'assistència mèdica als ciutadans de l'àrea sanitària de referència.
L'any 1995, l'Hospital del Mar va posar en marxa, per primera vegada a Catalunya, un programa de detecció precoç de càncer de mama a Ciutat Vella i Sant Martí, un cribratge que avui és comú a tot el país.
Des que es va posar en marxa el programa de cribratge, s'han fet més de 317.000 mamografies, que han permès la detecció precoç de més de 1.440 casos de càncer de mama.
Un dels sistemes pioners que l'Hospital del Mar té operatius és el servei de telemedicina per a malalts d'insuficiència cardíaca: sense necessitat d'anar presencialment a l'Hospital, personal d'infermeria i pacient es comuniquen a temps real a través d'un ordinador i una tauleta.
El Projecte de telemedicina per a la insuficiència cardíaca de l'Hospital del Mar es va iniciar l'any 2010 per fer el seguiment del malalt d'alt risc sense necessitat de traslladar-se ni a l'hospital ni al centre d'atenció primària, i neix com a complement del Programa d'insuficiència cardíaca que, mitjançant un nou model de gestió d'aquesta patologia crònica i amb l'estreta col·laboració dels equips de professionals de l'hospital i els de l'atenció primària, ha aconseguit disminuir la mortalitat i els reingressos hospitalaris.
L'any 2015, l'Hospital de Sant Pau va incorporar a la seva pràctica clínica el micromarcapassos sense cable, i va ser el primer hospital català que va incorporar a la seva pràctica clínica aquest sistema.
El procediment d'implant és mínimament invasiu (via transcatèter) i el dispositiu és el més petit conegut al món i incorpora una bateria amb una durada de 10 a 14 anys.
La combinació d'aquesta nova tecnologia amb el procediment transcatèter beneficia el pacient i redueix les complicacions lligades als cables i a la cirurgia tradicional d'implant del marcapassos, perquè el nou dispositiu no requereix incisions quirúrgiques al pit ni la creació de "butxaques" sota la pell per introduir els antics marcapassos més voluminosos, cosa que permet eliminar les possibles complicacions derivades de l'implant i elimina qualsevol signe visible del dispositiu.
A finals de 2004, els representants del Servei Català de la Salut, de l'Institut Català de la Salut (ICS) i de Gestió de Serveis Sanitaris (GSS) —institucions titulars, respectivament, de I'Hospital Universitari Arnau de Vilanova i de I'Hospital de Santa Maria— formalitzen un acord de col·laboració amb l'objectiu de millorar la prestació de serveis d'assistència de salut als usuaris de la Regió Sanitària Lleida, en la línia marcada pel Pla de salut, i de fer-ho de la forma més eficaç possible, racionalitzant l'ús dels recursos existents.
Posteriorment, a principis de 2012, ambdues entitats van acordar ampliar l'acord a l'àmbit de la Gerència Territorial de Lleida i de l'Alt Pirineu i Aran i designar el gerent de Gestió de Serveis Sanitaris com a coordinador d'aquest acord de col·laboració d'àmbit territorial entre GSS i l'ICS.
Les parts van subscriure els convenis addicionals de la Plataforma de control de gestió i del Projecte de planificació i control de les guàrdies de presència física i localitzades de l'Hospital Universitari Arnau de Vilanova i l'Hospital de Santa Maria.
Més recentment, el 8 de juny de 2015, han subscrit un acord de contractació conjunta, de conformitat amb la disposició addicional segona de la Llei 2/2014, de 27 de gener, de mesures fiscals, administratives, financeres i del sector públic, per establir fórmules de contractació conjunta i, així, optimitzar la gestió dels procediments de selecció de contractistes unificant-ne la tramitació i compartint els costos, la qual cosa permet l'obtenció de millors condicions contractuals i un millor aprofitament dels recursos destinats a la prestació del servei sanitari públic.
El mes d'abril de 2006 entra en funcionament la nova Unitat de Cures Intensives, que dobla l'espai de la que hi havia fins aleshores.
És la primera UCI "sense papers" de l'Estat.
Es posa en marxa amb 14 llits oberts.
En aquests deu anys, s'han atès a la nova UCI més de 6.000 pacients.
Des de l'any 2015, l'Hospital Clínic de Barcelona aposta de nou per la innovació tecnològica amb el quiròfan integrat del Servei de Neurocirurgia.
Es tracta d'una instal·lació que incorpora els darrers avenços d'imatge intraoperatòria per dur a terme intervencions de gran complexitat i amb la mínima invasió per al pacient.
El Clínic és el primer hospital de Catalunya i un dels pocs d'Europa que compta amb aquest tipus de quiròfan, i és l'únic centre europeu involucrat en l'avaluació clínica d'aquesta tecnologia i en la formació d'altres neurocirurgians.
El quiròfan consta de tres elements: un sistema de navegació, o neuronavegador, que permet planificar amb antelació la cirurgia i traslladar aquesta planificació al quiròfan; un aparell de ressonància magnètica intraoperatòria per a cirurgies cranials, i un sistema d'escàner, anomenat O-arm, que proporciona imatges intraoperatòries en temps real de l'anatomia del pacient.
Tots aquests sistemes permeten que, un cop acabada la cirurgia, es pugui saber in situ l'eficàcia del procediment que s'ha realitzat.
L'any 1983, l'Hospital Clínic va realitzar el primer trasplantament de pàncrees a Espanya.
Des de 1983 s'han portat a terme 390 trasplantaments de pàncrees.
En els últims anys, la mitjana de trasplantaments està entre 20 i 25 per any.
La major part són trasplantaments dobles de ronyó i pàncrees, ja que el ronyó és un dels òrgans més afectats per les complicacions de la diabetis.
Una altra opció de futur, molt allunyada encara de la realitat clínica, són els trasplantaments d'illots pancreàtics, una línia de recerca en la qual l'Hospital Clínic també és pioner.
L'any 2009, l'Hospital Clínic de Barcelona va realitzar amb èxit un dels dos trasplantaments del primer intercanvi de donants de ronyó viu entre parelles de l'Estat espanyol.
L'altre es va fer al mateix temps a l'Hospital Virgen de las Nieves de Granada.
Els resultats del trasplantament viu, pel que fa a la supervivència de l'empelt, són certament millors que els de trasplantament de donant mort.
Les publicacions Fulls Econòmics del Sistema Sanitari recullen informació economicosanitaria entorn a diferents temàtiques d'interès i els llibres anuals del pressupost de salut.
Informació detallada de l'activitat anual del CatSalut, amb informació sobre el tancament del pressupost de cada any, de les regions sanitàries i les empreses públiques del CatSalut.
Conté dades dels pressupostos sanitaris de les comunitats autònomes, així com de la despesa sanitària pública responsabilitat de l'Estat espanyol i de les comunitats autònomes.
Mostra alguns indicadors clau de despesa, recursos, activitat, etc. en salut per als països que conformen l'OCDE.
Informació detallada sobre els pressupostos generals de l'Estat dels darrers anys.
Informació sobre els pressupostos de la Generalitat de Catalunya dels darrers anys, entre els quals es troba el del CatSalut.
Es poden consultar les principals dades socioeconòmiques de l'Estat espanyol i de les comunitats autònomes.
Conté informació estadística general i socioeconòmica a nivell de Catalunya, per províncies, comarques i municipis.
L'objectiu d'aquesta secció és fer accessible a tothom el coneixement generat sobre la prestació farmacèutica.
Aquests informes contenen una part descriptiva de la facturació en una taula, amb dades comparatives de la despesa del període.
També inclouen informació sobre les receptes i els seus costos.
El contingut es completa amb dos gràfics representatius de l'evolució trimestral i mensual.
Aquesta informació ha estat facilitada per la Divisió Econòmica del Medicament
La detecció de les necessitats i la prioritat de les actuacions s'efectuen en el marc de les estratègies de planificació del Departament de Salut, amb una participació molt directe de les regions sanitàries i els agents del territori.
El procés de planificació i programació de les inversions:
El territori català es divideix en regions sanitàries, delimitades a partir de factors geogràfics, socioeconòmics i demogràfics.
Els sectors sanitaris, constituïts per l'agrupació d'àrees bàsiques de salut, són l'àmbit on es desenvolupen i coordinen les activitats de promoció de la salut, prevenció de la malaltia, salut pública i assistència sociosanitària en l'àmbit de l'atenció primària i de les especialitats mèdiques.
És en aquest nivell territorial on es produeix la detecció de les necessitats en equipaments de salut i una primera valoració de les actuacions d'inversió a desenvolupar.
La programació de les inversions es fa essencialment a partir dels criteris derivats de la planificació sanitària, d'acord amb els escenaris demogràfics previstos i considerant les necessitats i les dotacions ja existents al territori.
La incorporació d'una actuació d'inversió al Pla d'inversions en equipaments de salut (PAIS) es fa en un procés participat per diversos actors i on té un paper rellevant la Comissió de Valoració i Operativització de les inversions (CVO) on s'analitza el compliment dels requisits relatius a la priorització sanitària, la viabilitat i idoneïtat tècnica de cadascuna de les actuacions proposades.
El calendari d'execució se subjecta a partir d'aquell moment a la programació aprovada anualment pel Departament de Salut i el CatSalut en funció, essencialment, de les disponibilitats que se'n deriven dels escenaris econòmic i pressupostari de cada exercici.
El CatSalut, com a responsable de l'execució del PAIS, vetlla per l'assoliment d'uns estàndards de qualitat en el disseny de les actuacions i també exerceix una funció de supervisió i seguiment centralitzat de l'execució d'aquestes inversions donat que, tot i que també és possible la seva gestió directa, és freqüent que les actuacions es desenvolupin de manera descentralitzada a través de les empreses adjudicatàries, en virtut d'un encàrrec del CatSalut, d'Infraestructures.cat o bé de la mateixa entitat proveïdora de serveis de salut.
Relació de béns immobles de domini públic i patrimonials, propietat del Servei Català de la Salut, o sobre els quals disposa de drets d'altra naturalesa.
Recull la informació d'arrendaments, compres i vendes d'immobles.
Recull la informació relativa a operacions de compra, venda, arrendaments i novacions de contractes ja existents, cessions de domini, cessions d'ús, concessions, drets de superfície, i qualsevol altre categoria de negoci jurídic relacionat amb immobles.