El Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya és conscient del valor cultural, etnològic, social i econòmic de les activitats i esdeveniments vinculades a la cultura popular.
Altrament, el Decret 89/2013, de 29 de gener, de reestructuració del Departament de Cultura, atorga a la Direcció General de Cultura Popular i Associacionisme Cultural noves funcions en matèria d'acció territorial i cooperació cultural amb l'Administració local en aquells àmbits no assignats a cap altra Direcció General.
La Direcció General de Cultura Popular i Associacionisme Cultural ofereix als tècnics municipals de cultura instruments per a una millor gestió i organització de la cultura popular i festiva.
En aquesta pàgina podeu consultar tota la documentació de les ponències presentades.
Actualment 16 municipis catalans celebren festes del Segar i el Batre, i és té constància que anteriorment al 2018 se'n celebraven a 5 municipis més.
Aquest fet va conduir a la celebració d'una trobada adreçada als agents implicats en l'impuls i gestió de les festes del Segar i el Batre que tenen lloc actualment a Catalunya.
La jornada, organitzada amb la col·laboració de l'Ecomuseu del Blat de Taradell, Xarxa de Patrimoni Rural (XPREB), va comptar amb representació de 12 municipis on es celebra la festa, i va rebre l'assessorament de l'Arada per a la metodologia de treball.
L'informe de la jornada de treball i les conclusions assenyalen la necessitat i la voluntat dels organitzadors de crear una xarxa de treball; i alhora mostren la tensió existent entre el fet de celebrar la festa de manera més tradicional o bé adoptar nous enfocaments.
Benvinguda i presentació a càrrec de la directora general de Cultura Popular i Associacionisme Cultura, M. Àngels Blasco i Rovira
La jornada es va convocar a Cervera i a Tarragona, amb idèntic programa:
Sala d'actes de l'Antiga Audiència.
L'Agrupació del Bestiari Festiu i Popular de Catalunya i la Federació de Diables i Dimonis de Catalunya va detectar la necessitat de convocar una formació de reciclatge oberta i voluntària, posant un èmfasi especial en l'actualització de continguts i recursos sobre l'organització d'actes culturals amb artificis pirotècnics: canvis normatius, tipologies d'artificis pirotècnics, persones menors d'edat a les colles, mesures de seguretat i prevenció.
La Jornada es va adreçar específicament a colles de bestiari i de diables així com a personal tècnic municipal de l'àmbit de la cultura i la protecció civil.
Intervencions participatives i processos que transformen el patrimoni immaterial
La participació ciutadana és necessària per repensar la tradició festiva i apropar-la a la realitat que li toca viure.
Aquests processos renoven la perspectiva social de les festivitats i transformen el patrimoni immaterial.
Llotja Professional de Fira Mediterrània de Manresa
Propiciar intercanvis culturals de qualitat fora de Catalunya és una responsabilitat dels poders públics.
Aquesta és la reflexió que donà peu a aquesta jornada, que es va adreçar a un públic ampli i obert, i en la qual es va dialogar amb programadors, administració pública i entitats.
Facultat de Geografia i Història de la UB
A partir de les celebracions musulmanes, la Jornada va reflexionar a propòsit d'identitats culturals, diversitat i processos de patrimonialització en la societat catalana, intercultural i complexa, del segle XXI.
La jornada va estar adreçada a estudiants universitaris i antropòlegs; tècnics municipals de cultura, gestors culturals i professionals que treballen en l'àmbit de la diversitat social i cultural; col·lectius musulmans, etc.
Celebració de l'aixura per la comunitat xiïta de Barcelona (2008).
El cicle festiu dels musulmans de Catalunya.
Volum 28 de la col·lecció Temes d'Etnologia.
L'objectiu de la Jornada fou obrir una reflexió sobre el consum/abús de drogues i altres situacions associades, com pot ser la violència de gènere, en contextos i escenaris festius.
Ponències de Joan Colom, Xavier Salvadó i Ana Burgos
Aclariment: Al torn de preguntes, Xavier Salvadó respon una qüestió sobre la possibilitat de substituir vigilants de seguretat.
La resposta és afirmativa, sempre que la vigilància de l'esdeveniment quedi garantida per la Policia Local i aquesta substitució sigui comunicada degudament.
Atès que la Jornada incidia en actes i esdeveniments organitzats per institucions locals, i per tal d'extrapolar l'abast de la consulta, el ponent i els convocants de la Jornada volen precisar que aquesta resposta ateny només aquells esdeveniments en què l'organitzador és l'ajuntament.
L'objectiu de la Jornada va ser donar a conèixer models i estratègies de treball en xarxa i analitzar-ne el funcionament per tal de potenciar les xarxes existents i oferir recursos per a l'impuls del treball col·laboratiu en la planificació, gestió, comunicació i visibilització de projectes culturals.
Ponència a càrrec de Lluís Bonet.
Publicació del CoNCA (Consell Nacional de la Cultura i de les Arts).
Ponència de Roger Costa a la jornada Som cultura popular.
Durant els mesos de novembre i desembre de 2016, la DGCPAC va organitzar, en col·laboració amb els Serveis Territorials del Departament de Cultura, 6 sessions informatives (a Barcelona, Tarragona, Lleida, Girona, Vic i Tortosa) sobre la Llei 39/2015, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.
L'objectiu de les jornades va ser donar a conèixer a les entitats culturals quines novetats i obligacions introduïa aquesta norma en la seva relació amb les administracions públiques i com les poden complir.
Les sessions van estar conduïdes per Roger Santiago, gestor expert en el sector associatiu, que va explicar quins passos han de seguir les entitats per aconseguir el certificat digital que permet efectuar tràmits amb Hisenda i la resta d'administracions.
La presentació adjunta conté les principals informacions que es van transmetre en aquestes jornades.
La jornada es va convocar per discutir i reflexionar sobre aspectes de gestió dels equipaments associatius vinculats a la interpretació de la festa i el patrimoni immaterial, la seva viabilitat i la seva interacció amb l'entorn.
L'objectiu de la jornada era facilitar als diferents agents públics i privats del sector instruments i eines per a una millor gestió de l' activitat festiva i associativa, en concret donant a conèixer la normativa en matèria d' obligacions de les juntes directives i d' assegurances de les entitats i de les activitats que desenvolupen.
Aquesta jornada va ser organitzada conjuntament amb Fira Mediterrània de Manresa i es celebrà a la LLotja Professional de la Fira.
Ponència a càrrec de Ramon Torra
Departament de Cultura i Arç cooperativa, serveis integrals d'assegurances
Ponència a càrrec de Javier Gómez Abellana
Ponència a càrrec de Víctor Garcia Souto.
Guia de gestió d'entitats, Fundesplai.
A partir de la premissa que la cultura demana d'uns recursos públics adequats, és important també preguntar-se per altres vies de finançament: micromecenatge i fórmules de finançament col·lectiu, mecenatge, col·laboració entre projectes culturals i empreses...
El tercer sector cultural té la seva pròpia idiosincràsia: a vegades, la recerca d'altres vies d'ingressos comporta l' adequació d'objectius a lògiques de mercat que no sempre són consubstancials als moviments associatius de l'àmbit de la cultura.
Com posar en valor l'activitat associativa?
Cal posar l'èmfasi en el retorn social de les activitats culturals?
En la creació de capital social?
La localització territorial, quins avantatges ens proporciona?
Aquestes són algunes de les qüestions que es van debatre al llarg de la jornada.
Amb la Convenció per a la Salvaguarda del Patrimoni Cultural Immaterial (PCI) aprovada per la UNESCO el 2003 aquest àmbit del patrimoni ha adquirit protagonisme en les polítiques públiques i, alhora, ha generat un seguit d'expectatives i iniciatives de dinamització, de patrimonialització i de recerca.
La gestió d'aquest patrimoni activa actors públics així com agrupacions culturals i empresarials.
Més enllà de la festa es va plantejar com una Jornada formativa sobre gestió de cultura popular adreçada prioritàriament a tècnics municipals de cultura.
Més enllà de la festa es va celebrar durant la Mostra Som Cultura Popular.
Mostra del Patrimoni Immaterial a Barcelona, organitzada per l'Ajuntament de Barcelona.
Disponibles al Centre de Documentació de la DGCPAAC.
Recerca i activació del patrimoni rural a Osona.
Vídeo projectat durant la presentació de la ponència Dels Tonis a l'Ecomuseu del Blat...
El cas de l'Arada, creativitat social.
Aquest vídeo i els dos següents van ser projectats durant la presentació de la ponència La memòria del temps: investigació, recuperació, memòria identitat a Montmeló (Ponència de Joel Mesas i Lola Robles).
Jornada co-organitzada entre la Direcció General de Cultura Popular i Associacionisme Cultural i el CoNCA.
Consell Nacional de la Cultura i les Arts.
Adreçada de manera preferent a tècnics municipals de cultura i gestors culturals.
Des de l'any 2012, el Consell Nacional de la Cultura i de les Arts (CoNCA) i la Direcció General de Cultura Popular i Associacionisme Cultural (DGCPAC) han impulsat diversos estudis amb l'objectiu de mesurar els impactes d'esdeveniments culturals, especialment pel que fa a activitats vinculades amb la cultura popular.
Un cop acabats aquests treballs, es proposà la celebració d'aquesta jornada amb un doble objectiu: difondre i millorar el coneixement sobre les metodologies emprades en l'elaboració d'aquests estudis, i generar reflexió i debat des de diferents disciplines científiques sobre la utilitat i les implicacions que té el mesurament de l'impacte dels esdeveniments culturals.
El programa va presentar tres ponències i una taula de debat amb especialistes procedents de diferents disciplines.
Relació de les ponències presentades:
Ponència presentada per Marta Llatcha.
Ponència presentada per Nicolás Barbieri.
Enllaç al canal de Youtube del CoNCA.
Com a preàmbul de la celebració del DASC2015, Dia de l'Associacionisme Cultural a Catalunya el 4 de juny, la Direcció General de Cultura Popular i Associacionisme Cultural ha organitzat enguany un cicle de jornades sobre Cultura Popular i Associacionisme adreçades a gestors i membres d'associacions culturals, i també a tothom que estigui interessat en el món de l'associacionisme:
Taula rodona al Teatre de Sarrià
Relatoria de les tres sessions del cicle de jornades sobre cultura popular i associacionisme.
Ponència a càrrec de Marta Rovira presentada a la primera jornada.
Ponència a càrrec de Jordi Aurich director general de Protecció Civil, presentada a la segona jornada.
Ponència a càrrec de Rosa Gironès (Talaia – Coopdemà) i Víctor Garcia (Suport Associatiu – Fundesplai), presentada a la tercera jornada.
Al llarg de 2015 la DGCPAC ha implementat un seguit de sessions informatives arreu de Catalunya, en col·laboració amb diferents federacions de l'àmbit de l'associacionisme i la cultura popular, per informar de les obligacions que deriven de la reforma fiscal i l'entrada en vigor dels objectius de transparència.
Per a major informació, consulteu les vostres respectives federacions.
Aquestes sessions se sumen a les 24 que desplega la Direcció General d'Acció Cívica i Comunitària arreu de Catalunya i a les que impulsen diferents institucions, com el cas de Torre Jussana a la ciutat de Barcelona.
La reforma fiscal incideix en la gestió i la fiscalitat de les entitats sense afany de lucre.
L'obligatorietat de presentar la declaració informativa amb tercers (el model 347) i l' Impost sobre Societats són dues de les principals novetats.
Aquesta reforma fiscal es fonamenta en dues modificacions legislatives aprovades pel Govern de l'Estat:
Alhora, l'aprovació de les lleis, estatal i autonòmica, de transparència obliga determinades associacions (a grans trets, les que reben subvencions o ajuts públics de més de 5.000€ l'any i que suposin el 40% dels seus ingressos anuals) a la publicitat activa.
Pel que fa a l' Impost sobre Societats hi ha hagut novetats significatives arrel de la publicació del Reial Decret-Llei 1/2015, de 27 de febrer, de mecanismes de segona oportunitat, reducció de càrrega financera i altres mesures d'ordre social, que ha posat un topall a les entitats sense finalitat de lucre obligades a presentar-lo.
En línies generals, en queden exemptes les entitats que compleixin tots tres requisits:
Que totes les rendes no exemptes que obtinguin estiguin sotmeses a retenció
A continuació alguns aclariments:
Per tant, segueix la subjecció a l'Impost sobre Societats per a entitats que obtenen ingressos provinents de la venda d'algun bé o de la prestació d'algun servei, com ja passava amb la llei anterior.
Són moltes les preguntes i inquietuds que sorgeixen amb la implementació de la reforma fiscal, cosa que ha motivat l'aparició de diferents mecanismes de consulta.
Us facilitem l'enllaç a alguns d'aquests recursos:
La DGCPAiAC posa a l'abast de les entitats i persones interessades els materials de les jornades així com altres enllaços d'interès agrupats en els següents blocs temàtics:
Foto: Federació d'Ateneus de Catalunya
Com afectaran els canvis del model 347 a l'àmbit associatiu?
El certificat digital: Per què és necessari i com obtenir-lo?
Enllaç a la pàgina de Torre Jussana, Centre de serveis a les associacions.
Inscripció de dades registrals: Dissolució d'una associació.
Enllaç a la pàgina del Departament de Justícia de la Generalitat de Catalunya.
Enllaç a la pàgina de Xarxanet.org.
Entitats i voluntaris per a un món millor.
Com afectarà la reforma fiscal a les entitats no lucratives.
Les 10 claus per complir amb la llei de transparència.
Llei de transparència catalana: què és i a quines entitats obliga? (part I).
Llei de transparència catalana: a què obliga les entitats? (part II).
Guia de transparència per a les associacions i fundacions perceptores d'ajuts i subvencions públics.
Festa, foc i autoprotecció: correfocs i castells de foc va configurar el contingut de la Jornada sobre gestió de cultura popular celebrada a Banyoles.
L'objectiu de les Jornades sobre gestió de cultura popular és aprofundir i compartir coneixements tècnics i experiències per tal de millorar la gestió de la festa des de diferents vessants: dimensió econòmica de l'activitat festiva, normativa, finançament, difusió...
La jornada ha estat adreçada preferentment a tècnics municipals de cultura i ha tractat els següents temes:
- Els PAU, instruments de protecció civil.
- Catàleg d'activitats festives obligades a adoptar mesures d'autoprotecció
- Llicències i permisos municipals (la ITC-18, el Reglament 112/2010, altres)
- El rol de l'ajuntament: instruments i mitjans mínims d'autoprotecció
- L'elaboració d'un PAU per a actes de foc
- Taula rodona amb els ponents i torn obert de paraules.
Aquesta jornada ha estat organitzada conjuntament amb la Direcció General de Protecció Civil i la col·laboració amb la Federació de Diables i Dimonis de Catalunya.
Aquestes jornades van servir per aprofundir i compartir coneixements tècnics i experiències per tal de millorar la gestió de la festa.
La formació es centrà en tres grans àmbits:.
Festa, economia i cohesió social.
Finançament, difusió i promoció
Abasta continguts com seguretat i medi ambient en festes i activitats de lleure, contractació, nous models de finançament, impacte econòmic de les activitats culturals, màrqueting i comunicació d'esdeveniments culturals, etc.
Jornada a Granollers, 9 d'octubre 2013
Museu d'Història de Catalunya, 31 de maig de 2012.
Jornada formativa de cinc hores organitzada per la Direcció General de Cultura Popular i Associacionisme Cultural i l'Associació Professional de Tècnics de Protecció Civil de Catalunya.
La jornada es plantejà per estudiar l'aplicació de la Llei de regulació administrativa dels Espectacles públics i les Activitats recreatives (11/2009), el Reglament que la desenvolupa (Decret 112/2010), el Decret de Plans d'Autoprotecció (Decret 82/2010) i la figura dels Plans Especials Municipals com a eines d'autoprotecció aplicades a l'activitat festiva i a altres elements de la cultura popular i tradicional.
Primera jornada tècnica que organitzava el Centre de Promoció de la Cultura Popular i Tradicional Catalana (actualment Direcció General de Cultura Popular i Associacionisme Cultural) conjuntament amb la Federació de Municipis de Catalunya, l'Associació Catalana de Municipis i els ajuntaments de Granollers, Reus, i Vilafranca del Penedès.
La Festa Major constitueix el programa transversal més gran que es porta a terme en molts municipis.
Les festes majors, a més de ser un element important identitari de les nostres poblacions, esdevenen una oportunitat única per a la integració de totes les comunitats que la viuen.
L'objectiu de la Jornada, adreçada a regidors/es i tècnics/es de Cultura de tots els ajuntaments, era reflexionar, obrir debat i intercanviar experiències.
Una ponència marc i tres taules rodones al voltant de participació i festa, sentiment de pertinença i cohesió social i, models organitzatius van permetre situar el tema i afavorir la participació a partir del reconeixement de les diferents realitats i amb la voluntat de trobar noves perspectives de la festa.