Segregació per crear un nou municipi
Segregació parcial per agregar-se a un altre municipi
Procediment d'alteració dels termes municipals
Instrucció per iniciativa veïnal
Contingut de la norma d'aprovació
Règim transitori dels òrgans de govern municipal
Classes de disfuncionalitats territorials
Replantejament, delimitació i fitació dels termes municipals
Inamobilitat i sistema de referència de les línies de terme
Replantejament de les línies de terme
Delimitació dels termes municipals
Inici de l'expedient i assistència tècnica als ens locals
Inscripció en els registres oficials
Entitats municipals descentralitzades
La Llei 8/1987, de 15 d'abril, municipal i de règim local de Catalunya, va regular els trets essencials del territori dels ens locals de Catalunya.
D'altra banda, la Llei 6/1987, de 4 d'abril, d'organització comarcal de Catalunya, va regular la divisió i l'organització comarcal del territori de Catalunya.
D'acord amb l'habilitació que preveu la disposició final 2 de les lleis esmentades, el Govern de la Generalitat va aprovar el Decret 140/1988, de 24 de maig, pel qual s'aprova el Reglament de demarcació territorial i població dels ens locals de Catalunya.
Des de l'aprovació d'aquesta disposició, s'han produït nombroses modificacions legislatives i decisions jurisprudencials que han incidit en aquesta matèria i que introdueixen un reconeixement molt més explícit de l'autonomia dels ens locals de Catalunya.
Així mateix, han comportat la inadequació des del punt de vista legal d'alguns dels títols d'aquest Reglament.
La normativa legal vigent en matèria de règim local ha estat refosa mitjançant el Decret legislatiu 2/2003, de 28 d'abril, pel qual s'aprovà el Text refós de la Llei municipal i de règim local de Catalunya, i el Decret legislatiu 4/2003, de 4 de novembre, pel qual s'aprova el Text refós de la Llei l'organització comarcal de Catalunya.
Amb la finalitat de recollir totes aquestes modificacions, per tal que la regulació en la matèria s'adapti al cos jurídic vigent i sigui més entenedora i de fàcil consulta, s'ha elaborat aquest nou Decret.
D'altra banda, l'experiència adquirida en la gestió administrativa i tècnica dels procediments també aconsellen introduir determinades modificacions, d'acord amb els principis d'eficàcia i eficiència rectors de l'actuació administrativa.
Per tant, amb l'informe previ de la Comissió de Govern Local de Catalunya, d'acord amb el dictamen de la Comissió Jurídica Assessora, a proposta del conseller de Governació i Administracions Públiques i d'acord amb el Govern,
1.1 El territori és un dels elements essencials dels municipis.
1.2 El territori del municipi és el seu terme municipal i el dels ens locals supramunicipals és la suma dels termes municipals dels municipis que agrupa.
1.3 El territori dels municipis està definit pels seus mapes.
2.1 El terme municipal és el territori en el qual l'ajuntament exerceix les seves competències.
2.2 Dins el terme municipal es poden crear entitats municipals descentralitzades.
2.3 A l'efecte d'establir òrgans territorials de participació, els ajuntaments poden organitzar el terme municipal en districtes.
3.1 El terme municipal pot ser alterat en els supòsits següents:
a) Per agregació total d'un municipi o de diversos municipis a un altre de limítrof, al qual s'incorporen.
b) Per fusió de dos o més municipis limítrofs per constituir-ne un de nou.
c) Per segregació de part d'un municipi o de diversos municipis per constituir-ne un d'independent.
d) Per segregació de part d'un municipi o de diversos municipis per agregar-se a un altre.
3.2 Igualment, el terme municipal pot ser alterat per corregir disfuncions territorials, d'acord amb el que preveuen l'article 12.3 del Text refós de la Llei municipal i de règim local de Catalunya i aquest Decret.
3.3 En cap cas no es pot fer l'alteració dels termes si no es garanteix que, després de l'alteració, el municipi o els municipis afectats disposaran de recursos ordinaris suficients per prestar els serveis mínims obligatoris que estableix la legislació de règim local.
4.1 Es pot dur a terme l'agregació d'un o diversos municipis a un altre de limítrof quan concorre algun dels supòsits següents:
a) Quan hi ha insuficiència de mitjans econòmics, materials i personals per gestionar els serveis mínims obligatoris que estableix la legislació de règim local.
S'entén que hi ha insuficiència de mitjans en els casos que preveu l'article 69.1 del Text refós de la Llei municipal i de règim local de Catalunya i quan els dèficits en les infraestructures i equipaments dels serveis mínims no es poden cobrir amb els recursos ordinaris del municipi.
b) Quan els nuclis de població formen un sol conjunt amb continuïtat urbana.
S'entén que els nuclis de població formen un sol conjunt urbà quan, d'acord amb les normes d'ordenació urbanística dels municipis, resulti que entre els sòls classificats d'urbans o d'urbanitzables no hi ha solucions de continuïtat.
c) Quan consideracions d'ordre geogràfic, demogràfic, econòmic o administratiu ho fan necessari o aconsellable.
En qualsevol cas, es considera que concorren aquestes circumstàncies quan els municipis tenen un nombre d'habitants inferior a 250; quan la majoria dels serveis mínims ha estat objecte de dispensa o són prestats per ens supramunicipals per via supletòria, i quan es millora la capacitat de gestió dels serveis municipals.
4.2 Per dur a terme l'agregació és necessari que el municipi al qual s'ha de fer la incorporació tingui més població i dinamisme econòmic i disposi dels mitjans personals i materials per gestionar tots els serveis.
5.1 El municipi o els municipis objecte d'agregació queden suprimits i el seu territori s'incorpora plenament al municipi al qual s'agrega.
5.2 El municipi al qual s'ha fet l'agregació succeeix els municipis agregats en tots els seus drets, càrregues, obligacions i patrimoni.
Així mateix, els funcionaris i el personal propis dels municipis objecte d'agregació passen a formar part, amb tots els seus drets, de la relació de llocs de treball del municipi a favor del qual s'ha fet l'agregació.
5.3 Els municipis agregats poden constituir-se en entitats municipals descentralitzades, d'acord amb el que estableix el capítol I del títol II d'aquest Decret.
6.1 Es pot procedir a la fusió de municipis quan concorri algun dels supòsits que preveu l'article 4.1 d'aquest Decret.
6.2 Els municipis fusionats queden suprimits i se'n crea un de nou.
6.3 El nou municipi creat per fusió succeeix els municipis fusionats en tots els seus drets, béns, accions, usos públics i aprofitaments, i també en les obligacions, deutes i càrregues.
Els funcionaris i el personal propis al seu servei passen igualment, amb tots els seus drets, a formar part de la relació de llocs de treball del nou municipi.
6.4 Els municipis fusionats en els quals no radiqui la capitalitat del municipi resultant es poden constituir en entitats municipals descentralitzades.
7.1 Es pot crear un nou municipi per segregació de part d'un o de diversos municipis quan concorren tots els requisits següents:
a) Haver-hi nuclis de població territorialment diferenciats, de manera que hi hagi una franja classificada com a sòl no urbanitzable, d'una amplada mínima de 3.000 metres, entre els nuclis més propers dels municipis resultants.
b) Comptar, el municipi resultant, amb el territori i els recursos suficients per al compliment de les competències municipals, sense que la segregació comporti una disminució de la qualitat mitjana dels serveis que es prestaven en el municipi.
S'entén que els municipis resultants de la segregació compten amb els recursos suficients per al compliment de les competències municipals quan la capacitat fiscal per habitant dels impostos obligatoris liquidats en cada un dels territoris en els tres darrers exercicis és, com a mínim, igual o superior al 95% de la mitjana dels municipis de Catalunya del mateix estrat de població.
La capacitat fiscal es defineix com els drets reconeguts nets que s'obtindrien si és realitzés el mateix esforç fiscal que la mitjana dels municipis del mateix estrat.
A aquest efecte, s'han de considerar els estrats de població que determinen els serveis obligatoris, d'acord amb la legislació vigent.
c) Tenir, els municipis resultants, una població suficient per assegurar-ne la viabilitat.
En tot cas, han de comptar, com a mínim, amb una població de 2.000 habitants.
d) Comptar, el municipi nou, amb característiques rellevants de la seva pròpia identitat per raons històriques, socials, econòmiques, geogràfiques o urbanístiques.
7.2 Sens perjudici del requisit que estableix l'apartat 1.b) d'aquest article, cal també que es justifiqui que la segregació comporta una millora objectiva en la prestació dels serveis en el nou municipi.
7.3 El nou municipi creat ha d'incorporar en la seva relació de llocs de treball el personal que li ha estat transferit i respectar-li tots els seus drets.
Ha d'assumir la titularitat, també, de tots els béns, drets, accions, usos públics i aprofitaments, i també de les obligacions, deutes i càrregues que li corresponguin.
8.1 Es pot dur a terme la segregació de part d'un municipi o de diversos municipis per agregar-se a un altre en algun dels casos següents:
a) Quan els nuclis de població formen un sol conjunt amb continuïtat urbana.
b) Quan consideracions d'ordre geogràfic, demogràfic, econòmic o administratiu ho fan necessari o aconsellable.
8.2 El municipi al qual es fa l'agregació ha de tenir més potencial demogràfic i econòmic que la part del municipi objecte de la segregació.
8.3 S'exceptua l'aplicació de l'apartat anterior quan es tracti d'una alteració de termes recíproca entre dos o més municipis o hi hagi acord dels municipis afectats.
9.1 La iniciació dels expedients d'alteració de termes municipals correspon a:
a) L'ajuntament o els ajuntaments interessats.
b) El consell o els consells comarcals interessats.
c) El Departament de Governació i Administracions Públiques.
d) Els veïns, en una majoria de cinquanta per cent, com a mínim, del darrer cens electoral del municipi, o de la part objecte d'alteració de termes.
9.2 Els acords municipals o comarcals d'iniciació d'un procediment d'alteració de termes municipals s'han d'adoptar per majoria absoluta del nombre legal de membres de l'ens local i s'han de comunicar a la Direcció General d'Administració Local, en el termini màxim de quinze dies a comptar de l'endemà de la seva l'adopció.
9.3 La iniciació de l'expedient pel Departament de Governació i Administracions Públiques es fa mitjançant resolució de la persona titular del Departament.
9.4 En el cas d'inici de l'expedient pels veïns, s'ha de constituir una comissió promotora formada, com a mínim, per un president i dos vocals.
Correspon a la comissió promotora presentar davant l'ajuntament corresponent la seva petició, juntament amb les signatures dels veïns formalitzades davant el secretari de l'ajuntament o davant notari.
10.1 A l'acord d'inici de l'expedient s'ha d'adjuntar d'una memòria justificativa de la concurrència d'algun dels supòsits d'alteració de termes municipals, d'acord amb el que preveu l'article 17.2 del Text refós de la llei municipal i de règim local de Catalunya.
En els casos de fusió de municipis o de segregació per crear un municipi, la memòria ha de contenir una proposta del nom i la capitalitat del nou municipi.
10.2 En el cas que siguin els veïns els qui iniciïn l'expedient, les administracions els han de facilitar les dades necessàries per poder formular la memòria esmentada en l'apartat anterior, en el termini màxim d'un mes a comptar de la data de presentació de la petició corresponent.
11.1 Els expedients d'alteració de termes municipals, els ha d'instruir l'Administració que ha promogut la iniciativa.
11.2 Quan es produeixen iniciatives concurrents per part de diferents ens locals, la instrucció de l'expedient correspon al que determinin els mateixos ens locals que han exercit la iniciativa i, si no hi ha acord, al que determini la persona titular del Departament de Governació i Administracions Públiques, amb l'audiència prèvia de tots els ens locals afectats.
11.3 Quan l'expedient l'ha iniciat un consell comarcal o el Departament de Governació i Administracions Públiques, se'n pot delegar la instrucció en qualsevol dels municipis afectats que n'hagin emès informe favorable.
12.1 En el cas que l'expedient l'hagin iniciat els veïns, la instrucció correspon a l'ajuntament al qual pertanyen.
Si hi ha més d'un ajuntament afectat, la instrucció de l'expedient correspon al que determinin els mateixos ajuntaments i, si no hi ha acord, al que determini la persona titular del Departament de Governació i Administracions Públiques, amb audiència prèvia dels ens locals afectats i de la comissió promotora.
12.2 L'ajuntament ha d'adoptar un acord sobre la petició formulada i iniciar la instrucció de l'expedient, en el termini màxim de dos mesos a comptar de la seva presentació en el registre municipal.
Aquest acord s'ha de comunicar al Departament de Governació i Administracions Públiques i al president de la comissió promotora.
Si l'ajuntament no pren l'acord dins el termini esmentat, la comissió promotora pot sol·licitar al Departament de Governació i Administracions Públiques que es faci càrrec de la instrucció de l'expedient.
12.3 El termini per instruir i resoldre l'expedient és de dotze mesos a comptar des que els veïns presentin la seva sol·licitud.
La manca de resolució expressa en el termini esmentat produeix efectes desestimatoris de la sol·licitud.
A l'expedient s'han d'incorporar, com a mínim, els documents següents:
a) Memòria justificativa de la concurrència dels requisits necessaris per dur a terme l'alteració que es proposa i acreditació de la suficiència de recursos per prestar els serveis mínims obligatoris.
b) Plànol de la nova delimitació de la zona objecte de l'alteració dels termes municipals.
En el cas que l'expedient afecti zones urbanes, el plànol haurà de ser a escala 1:5.000 o més gran.
c) Divisió de béns, drets, accions, usos públics i aprofitaments, i també la de les obligacions, deutes i càrregues i l'assignació de personal.
d) Si s'escau, els pactes intermunicipals que s'hagin establert entre els municipis interessats.
e) Tots els altres documents, informes i reclamacions que s'hagin produït en el tràmit d'instrucció de l'expedient.
14.1 L'Administració encarregada de la instrucció de l'expedient l'ha de sotmetre a informació pública, per un període mínim de 60 dies, mitjançant l'exposició en el tauler d'anuncis corresponent i la publicació al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
14.2 Finalitzat aquest tràmit, l'expedient, juntament amb les al·legacions presentades dins el tràmit d'informació pública, s'ha de sotmetre a informe dels ens locals afectats que no l'han promogut.
El termini màxim per a l'emissió d'aquest informe és de dos mesos.
En el cas que, com a conseqüència de l'assumpció dels informes que preveu l'apartat anterior, variés substancialment la proposta d'alteració de termes municipals, l'ens instructor ha d'adequar la documentació presentada.
14.3 En els supòsits d'agregació total i en els de fusió de municipis, l'alteració de termes municipals projectada s'ha de sotmetre a consulta dels veïns dels municipis afectats per l'expedient instruït, per un termini de 30 dies.
14.4 Transcorreguts els terminis que estableixen els apartats anteriors, l'ens local corresponent ha d'adoptar un acord, per majoria absoluta del nombre legal dels seus membres, sobre la procedència de l'alteració i sobre les reclamacions i les al·legacions formulades.
15.1 L'acord i l'expedient s'han de trametre al Departament de Governació i Administracions Públiques.
La Direcció General d'Administració Local ha d'elaborar un informe sobre la seva procedència en el termini de dos mesos.
15.2 L'expedient complet s'ha de sotmetre a informe de la Comissió de Delimitació Territorial i a dictamen de la Comissió Jurídica Assessora successivament, les quals disposen d'un termini de dos mesos per emetre el seu informe o dictamen.
15.3 Simultàniament a la sol·licitud del dictamen a la Comissió Jurídica Assessora, la tramitació de l'expedient s'ha de posar en coneixement de l'Administració de l'Estat.
16.1 Els municipis poden establir acords de fusió o agregació voluntàries, que s'han de concretar en un acord intermunicipal.
16.2 Els acords intermunicipals de fusió o d'agregació han de ser aprovats per cada ajuntament amb el quòrum de la majoria absoluta del nombre legal de membres de la corporació local i han de contenir les determinacions a què es refereix l'article 18 d'aquest Decret.
16.3 Els acords intermunicipals de fusió o agregació substitueixen els tràmits d'iniciació i instrucció de l'expedient que estableixen els articles d'aquest Decret.
No obstant això, els municipis interessats han d'aportar la documentació a què es refereix l'article 13.
16.4 Els acords intermunicipals s'han de trametre al Departament de Governació i Administracions Públiques, el qual els ha de sotmetre a informe de la Comissió de Delimitació Territorial i de la Comissió Jurídica Assessora.
Si els informes són favorables i els acords s'ajusten a la normativa vigent, s'han d'elevar al Govern de la Generalitat perquè aprovi per decret la fusió o agregació.
17.1 La resolució definitiva de l'expedient s'ha de fer per decret del Govern de la Generalitat i s'ha de publicar al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya i al Boletín Oficial del Estado.
17.2 El Govern de la Generalitat ha d'aprovar l'alteració dels termes municipals promoguda a iniciativa municipal o dels veïns quan es produeix l'acord favorable dels municipis interessats i no hi formulen objeccions la Comissió de Delimitació Territorial ni la Comissió Jurídica Assessora.
17.3 En el cas que l'expedient l'hagi iniciat el Departament de Governació i Administracions Públiques o a instància d'un consell comarcal, l'alteració dels termes s'ha d'aprovar per llei del Parlament de Catalunya, si en el tràmit d'informe hi formulen oposició un o més d'un dels municipis afectats.
17.4 La resolució definitiva de l'expedient s'ha de produir en el termini de sis mesos, a comptar de la seva recepció al Departament de Governació i Administracions Públiques.
La manca de resolució expressa dins d'aquest termini produeix efectes desestimatoris de la sol·licitud.
18.1 El decret o llei d'alteració dels termes municipals ha de precisar:
b) El nucli urbà en el qual s'ha de fixar la capitalitat, si escau.
c) La delimitació dels termes municipals afectats.
d) La divisió de béns, drets, accions, usos públics i aprofitaments, i també la de les obligacions, deutes i càrregues i l'assignació de personal.
e) El lliurament de tots els expedients en tràmit que afectin i facin referència exclusiva a la part o parts segregades, per còpia autenticada, i també tota la documentació necessària per al funcionament normal de l'activitat municipal.
18.2 L'efectivitat de l'alteració de termes municipals queda condicionada al compliment de la resolució en tots els seus extrems.
Pel que fa al requisit de l'apartat 1.c) d'aquest article, s'entén complert quan s'hagi procedit a la fitació de la nova línia de terme i l'acte tingui fermesa legal.
19.1 Els ajuntaments disposen d'un termini de dos mesos, comptadors a partir de la publicació de la disposició que aprova l'alteració dels termes municipals al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, per dur a terme l'execució de la divisió patrimonial i el lliurament dels expedients en tràmit.
19.2 Dins el mateix termini, el Departament de Governació i Administracions Públiques ha d'efectuar la fitació dels termes municipals, d'acord amb l'article 33.
20.1 En els supòsits de creació d'un nou municipi per segregació de part d'un o diversos municipis, el nou municipi procedent de la segregació el regeix i l'administra una comissió gestora designada per la persona titular del Departament de Governació i Administracions Públiques, d'acord amb els resultats obtinguts en les últimes eleccions municipals en la mesa o les meses corresponents al territori segregat.
20.2 En els casos d'incorporació d'un o més municipis a un altre de limítrof o de fusió, els alcaldes i els regidors dels municipis incorporats o fusionats han de cessar i la persona titular del Departament de Governació i Administracions Públiques ha de designar una comissió gestora.
La comissió gestora ha d'integrar un nombre de vocals gestors igual al nombre de regidors que correspondria a l'ajuntament resultant segons la seva població.
Les designacions s'han de fer entre els regidors cessats i de la manera que estableix la normativa que regula les comissions gestores municipals.
Si, com a conseqüència de la incorporació, correspon al municipi un nombre legal més gran de regidors, la diferència es cobreix amb vocals gestors designats pel conseller de Governació i Administracions Públiques, tal com preveu l'apartat anterior.
20.3 En la resta de supòsits, l'alteració de termes no comporta cap canvi en la composició ni el nombre de membres de les corporacions afectades, fins a les eleccions municipals següents.
Són disfuncionalitats territorials:
b) Nucli, no capital de municipi, annex al nucli d'un municipi veí, formant un continu urbà.
c) Nucli, no capital del municipi, partit per un o més termes municipals.
d) Nucli aïllat de la seva capital i amb accés des d'un municipi veí.
e) Part d'un terme municipal o més fent falca dins un altre municipi.
f) Part d'un municipi aïllat de la resta del municipi pel pas d'infraestructures o accidents geogràfics o per la modificació del territori.
Correspon a la Comissió de Delimitació Territorial, a iniciativa pròpia o a petició de la persona titular del Departament de Governació i Administracions Públiques, elaborar les propostes per a la correcció de disfuncions territorials en els termes municipals.
23.1 La Comissió de Delimitació Territorial ha de demanar un informe previ a la Direcció General d'Urbanisme del Departament de Política Territorial i Obres Públiques respecte de les repercussions que l'alteració dels termes municipals puguin produir sobre el planejament urbanístic.
Aquest informe s'ha d'evacuar en el termini de vint dies, passats els quals s'entendrà emès favorablement.
23.2 Així mateix, ha de demanar informe, en el mateix termini, als consells comarcals i a les diputacions provincials afectades.
24.1 La proposta de la Comissió de Delimitació Territorial s'ha de sotmetre a informe dels municipis afectats, per tal que, en el termini de dos mesos, adoptin un acord sobre la correcció proposada, amb el quòrum de la majoria absoluta del nombre legal dels membres de l'ens local.
24.2 L'expedient s'ha de sotmetre a la Comissió Jurídica Assessora perquè en el termini de dos mesos dictamini sobre el seu contingut.
24.3 Simultàniament a la sol·licitud del dictamen a la Comissió Jurídica Assessora, s'ha de posar en coneixement de l'Administració de l'Estat la tramitació de l'expedient.
Un cop complerts els tràmits anteriors, el Departament de Governació i Administracions Públiques sotmetrà l'expedient al Govern per a la seva resolució, la qual s'ha de produir en el termini d'un mes a comptar de l'emissió del dictamen de la Comissió Jurídica Assessora.
El contingut de la resolució serà el que preveu l'article 18 d'aquest Decret.
La manca de resolució expressa en el termini abans esmentat produeix efectes de caducitat del procediment i les actuacions s'han d'arxivar en el termini de 30 dies comptats des de l'acabament del procediment.
Les correccions de disfuncions s'han d'anotar en el Registre d'ens locals de Catalunya que a aquest efecte ha de portar el Departament de Governació i Administracions Públiques i s'han de publicar al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya i al Boletín Oficial del Estado.
Línia de terme: la totalitat de la línia comuna entre dos municipis, independentment del nombre de trams.
Línia definitiva: la línia divisòria entre dos municipis que ha estat determinada, parcialment o en la seva totalitat, per acord entre ells o per un acte administratiu o resolució judicial.
Línia no definitiva o provisional: la línia divisòria entre dos municipis que no ha estat determinada, parcialment o en la seva totalitat, per acord entre ells o per un acte administratiu o resolució judicial.
Replantejament: l'actuació d'execució de l'acte de delimitació consistent en la projecció d'una línia definitiva sobre la cartografia a escala 1:5.000 o superior, a partir de la descripció continguda en l'acta de delimitació corresponent o en l'acte administratiu o judicial que l'hagi assenyalat.
Delimitació: el procés successiu per a la determinació, fixació i, si escau, l'adaptació de la línia de terme, que assenyala i distingeix les línies límit de cada municipi i les fixa definitivament mitjançant la descripció continguda en una acta de delimitació o en el corresponent acte administratiu o judicial.
Operacions de delimitació: el conjunt d'actuacions tècniques realitzades per precisar amb detall el traçat de la línia de terme.
Acta de delimitació: el document en què es recullen les actuacions realitzades per a la definició d'una línia de terme i que constitueix el títol jurídic acreditatiu de la delimitació.
Fitació: el procés per al reconeixement de la línia de terme i l'assenyalament de les fites comunes d'una línia definitiva a una escala determinada.
Acta de fitació: el document en què es recull la informació descriptiva i tècnica per al reconeixement de la línia de terme i l'assenyalament de les fites comunes d'una línia definitiva a una escala determinada.
Mapa municipal: el conjunt de les delimitacions que componen totes les línies limítrofes d'un municipi, independentment del nombre de trams, així com les seves modificacions.
27 bis.1 Les línies de terme definitivament fixades mitjançant una delimitació són inamovibles des del moment que hagin quedat establertes.
Tan sols es podrà tornar a delimitar quan s'hi doni algun dels supòsits següents:
a) Que la delimitació sigui declarada nul·la per l'Administració o per resolució judicial.
b) Que la delimitació esdevingui incoherent o incompatible amb la realitat geogràfica existent, i/o provoqui efectes negatius per a l'ajuntament afectat.
c) Que l'acta de delimitació que s'hagi utilitzat contingui errors, o s'acrediti l'existència d'una altra acta de delimitació que sigui anterior i diferent, en la qual sigui interpretable el traçat de les línies i la ubicació de les fites de termes.
27 bis.2 Els elements que defineixen les línies de terme s'han de basar en el sistema geodèsic i altimètric de referència vigent.
La representació planimètrica ha de ser l'establerta en la normativa vigent amb la precisió adequada a escala 1:5.000 o superior.
28.1 Sens perjudici de la inamobilitat de les línies definitives, en el cas que la delimitació de termes no s'hagi determinat amb les coordenades establertes pel sistema de referència previst a l'article 27 bis.2, s'han de dur a terme les actuacions de replantejament necessàries per a l'establiment de les dades identificadores de les línies de delimitació dels termes municipals, amb l'objecte de representar-les en la cartografia a escala 1:5.000 o superior.
28.2 L'inici de les actuacions de replantejament correspon a l'ajuntament o els ajuntaments interessats, per decret d'alcaldia, i a la direcció general competent en matèria d'Administració local, en el marc de l'elaboració del Mapa municipal de Catalunya, per resolució de la persona titular d'aquesta direcció general.
29.1 L'Administració que iniciï aquestes actuacions ha d'elaborar un informe de replantejament que ha d'incorporar l'acta de delimitació de partida i el procediment tècnic que s'hagi seguit, i ha de documentar el treball de camp realitzat, en el qual les línies de terme i la ubicació de les fites s'han de determinar d'acord amb el que estableix l'article 27 bis.2.
29.2 L'informe de replantejament ha d'estar validat per l'òrgan competent en matèria de cartografia oficial a Catalunya, el qual ha d'emetre un certificat en el termini d'un mes des de la recepció de la sol·licitud de validació.
Aquesta validació no serà necessària quan l'informe de replantejament l'emeti l'òrgan competent en matèria de cartografia oficial a Catalunya.
29.3 En el cas que les actuacions de replantejament siguin iniciades per un ajuntament, aquest ajuntament ha de trametre l'informe de replantejament degudament validat a la direcció general competent en matèria d'Administració local i a l'altre ajuntament o ajuntaments afectats.
Si la direcció general competent en matèria d'Administració local és la que inicia les actuacions, la direcció general ha de donar trasllat de l'informe de replantejament validat als municipis afectats.
29.4 Els ajuntaments podran formular les al·legacions que considerin pertinents en el termini de quinze dies des de la recepció de l'informe.
31.1 L'inici dels expedients de delimitació correspon a l'ajuntament o els ajuntaments interessats i al departament competent en matèria d'Administració local, en el marc de l'elaboració del Mapa municipal de Catalunya.
31.2 En l'acord plenari d'inici de l'expedient de l'ajuntament o ajuntaments interessats s'ha de reflectir el motiu i l'objectiu de la delimitació.
Aquest acord s'ha de comunicar a la resta de municipis afectats i al departament competent en matèria d'Administració local, en el termini de quinze dies a comptar de l'endemà de la seva aprovació.
31.3 L'inici de l'expedient per part del departament competent en matèria d'Administració local s'ha de fer mitjançant resolució de la persona titular de la direcció general competent en matèria d'Administració local, amb l'informe favorable previ de la Comissió de Delimitació Territorial, i ha de reflectir el motiu i l'objectiu de la delimitació.
Aquesta resolució s'ha de comunicar als ajuntaments interessats.
31.4 La direcció general competent en matèria d'Administració local oferirà l'assistència tècnica necessària als ajuntaments que així ho sol·licitin, d'acord amb el que estableix l'article 184 del text refós de la Llei municipal i de règim local de Catalunya.
32.1 Les operacions de delimitació són el conjunt d'actuacions tècniques realitzades per precisar amb detall el traçat de la línia de terme i per adaptar-la a la realitat geogràfica existent, quan esdevingui incoherent o incompatible, o resolgui efectes negatius per a l'ajuntament afectat.
L'adaptació ha de ser coherent amb els instruments de gestió del territori i ha d'establir una línia coincident.
Els ajuntaments afectats han d'estar d'acord amb aquesta adaptació.
32.2 El departament competent en matèria d'Administració local, en el termini màxim d'un mes a comptar de la data de recepció dels acords, ha d'assenyalar la data d'inici de les operacions de delimitació i nomenar el representant o representants de la Generalitat que hi assistiran.
En el cas que sigui un sol representant, aquest serà designat conjuntament per l'Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya i per la direcció general competent en matèria d'Administració local.
En el cas que sigui més d'un representant, els representants seran nomenats conjuntament o alternativament pels mateixos organismes.
El departament competent en matèria d'Administració local ha de notificar aquesta data als ajuntaments afectats, els quals l'han de comunicar als propietaris de les finques afectades i, si escau, a les entitats municipals descentralitzades del seu municipi.
32.3 A les operacions de delimitació hi han d'assistir, per part de cada ajuntament, com a mínim, l'alcalde/essa o un regidor/a suplent, un regidor/a i el secretari/ària, amb intervenció dels representants nomenats per la Generalitat.
Els representants municipals hi podran assistir acompanyats dels assessors tècnics que considerin necessaris.
32.4 En les operacions de delimitació s'ha d'emprar la documentació relativa a anteriors delimitacions que hagin estat consentides per les parts i que siguin interpretables pel que fa a la localització de les fites i el traçat de la línia de terme, i, si de cas hi manca, la documentació que posi de manifest l'exercici de les potestats administratives per part dels ajuntaments i la delimitació de finques o heretats.
32.5 La incompareixença sense causa justificada de la representació de qualsevol dels ajuntaments convocats, o la negativa a efectuar la delimitació per part d'algun d'aquests ajuntaments, no impedeix la realització de les operacions de delimitació i la continuació de la tramitació de l'expedient.
33.1 El secretari o secretària de l'ens local afectat o, si s'escau, els secretaris de les corporacions afectades, conjuntament, han d'aixecar acta de les operacions de delimitació, la qual ha de reflectir l'acord adoptat i, si s'escau, la disconformitat, els punts de desacord i les incidències que s'hagin pogut produir.
L'acta ha d'anar acompanyada de les coordenades dels vèrtexs de la línia de terme i de les fites a escala 1:5.000 o superior, d'acord amb el que preveu l'article 27 bis.2.
33.2 S'han de signar tants exemplars de l'acta i dels documents amb què s'acompanya com entitats locals assisteixin a l'operació i, a més a més, un exemplar per al departament competent en matèria d'Administració local i un altre per a l'Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya.
33.3 Quan la representació municipal de delimitació comparegui en les operacions de delimitació però no signi l'acta, es continuarà amb la tramitació de l'expedient, d'acord amb l'article 34.2.
33.4 L'acta corresponent a les operacions de delimitació, amb els documents complementaris, s'ha d'aprovar pel ple dels ajuntaments afectats amb el quòrum de la majoria absoluta del nombre legal dels seus membres en el termini màxim de tres mesos comptadors a partir de la data de les operacions de delimitació.
33.5 La manca d'aprovació de l'acta per part del ple dels ens locals dins el termini previst en l'apartat anterior suposa la disconformitat de l'ajuntament amb la delimitació.
La tramitació de l'expedient s'haurà de continuar d'acord amb el que estableix l'article 34.2.
33.6 En el cas que hi hagi desacord, els ajuntaments han d'aportar tota la documentació acreditativa de la delimitació proposada, juntament amb l'acord d'aprovació de l'acta corresponent a les operacions de delimitació al departament competent en matèria d'Administració local, i donar-ne trasllat a l'altre ajuntament.
34.1 En el cas que tots els acords siguin favorables a la delimitació proposada en l'acta, el departament competent en matèria d'Administració local ha de publicar la delimitació acordada al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya en el termini de tres mesos a comptar de la recepció dels acords.
34.2 Quan hi hagi desacord entre els ajuntaments o dels ajuntaments respecte de la documentació relativa a delimitacions anteriors, la direcció general competent en matèria d'Administració local ha d'elaborar en el termini de dos mesos un informe proposta sobre les diverses propostes de delimitació que s'ha de sotmetre a informe de la Comissió de Delimitació Territorial i al dictamen de la Comissió Jurídica Assessora.
La Comissió de Delimitació Territorial disposa d'un termini de dos mesos per emetre el seu informe.
34.3 Correspon a la persona titular del departament competent en matèria d'Administració local resoldre la delimitació en el termini màxim de sis mesos a comptar de l'entrada de l'expedient en aquest departament.
La resolució, que exhaureix la via administrativa, s'ha de publicar al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
La manca de resolució en el termini esmentat produeix efectes estimatoris de la delimitació proposada per la direcció general competent en matèria d'Administració local, sempre que els informes de la Comissió de Delimitació Territorial i la Comissió Jurídica Assessora siguin favorables.
35.1 Un cop publicada la delimitació, en el cas que aquesta no contingui els elements necessaris per projectar-la sobre la realitat física actual i sobreposar-la a la cartografia a escala 1:5.000 o superior, o els ajuntaments col·loquin noves fites sobre el terreny, s'ha de dur a terme la fitació.
35.2 En el cas que els ajuntaments acordin la col·locació de noves fites, ho han de comunicar al departament competent en matèria d'Administració local.
35.3 Els ajuntaments tenen l'obligació de vetllar pel manteniment de les fites.
35 bis.1 La direcció general competent en matèria d'Administració local ha d'estendre una acta de fitació i l'Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya ha d'efectuar l'aixecament de les coordenades de les fites i dels traçats de les línies de terme per representar-les en la cartografia a escala 1:5.000 o superior.
Aquesta informació tècnica s'ha d'incorporar a l'acta esmentada.
35 bis.2 La direcció general competent en matèria d'Administració local ha de trametre l'acta de fitació als ajuntaments afectats i a l'Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya, i l'ha d'incorporar als mapes municipals corresponents.
35 bis.3 En el cas que la fitació derivi d'un expedient d'alteració de termes o de la creació d'un ens local, la direcció general competent en matèria d'Administració local ha de convocar els representants municipals i de la Generalitat de Catalunya per a la signatura de l'acta de fitació, llevat que s'hagi documentat en l'expedient la seva delimitació amb la precisió requerida per projectar-la sobre la realitat física actual i sobreposar-la a la cartografia a escala 1:5.000 o superior i aquesta delimitació s'hagi publicat en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
35 bis.4 S'han de signar tants exemplars de l'acta i dels documents amb què s'acompanya com entitats locals afectades hi hagi i, a més a més, un exemplar per al departament competent en matèria d'Administració local i d'un altre per a l'Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya.
36.1 L'Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya ha d'efectuar l'aixecament de les coordenades de les fites i elaborar la memòria dels treballs topogràfics de la totalitat de la línia de terme, en què hi han de constar les coordenades UTM de les fites i la trajectòria de la línia de terme compresa entre les fites.
Aquest document s'ha de traslladar sobre la cartografia oficial de Catalunya a escala 1:5.000 o superior.
36.2 Correspon a l'Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya el mesurament del terme municipal que consisteix en el càlcul de la seva superfície a partir del mapa municipal oficial.
37.1 La direcció general competent en matèria d'Administració local ha d'inscriure, d'ofici, en el Registre del sector públic local de Catalunya, les delimitacions territorials finalitzades o, si s'escau, les actuacions de replantejament finalitzades.
37.2 Igualment, se n'ha de donar trasllat als ajuntaments afectats, a la Gerència Territorial del Cadastre i al departament de la Generalitat competent en matèria d'urbanisme.
38.1 La delimitació completa d'un municipi compon el seu mapa municipal, el qual ha de ser sotmès a la consideració de la Comissió de Delimitació Territorial.
La direcció general competent en matèria d'Administració local ha d'inscriure el mapa municipal en el Registre del sector públic local de Catalunya i l'Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya l'ha d'inscriure en el Registre Cartogràfic de Catalunya.
El mapa municipal s'ha de fer en format digital i a escala 1:5.000 o superior.
38.2 La direcció general competent en matèria d'Administració local n'ha de donar trasllat als ajuntaments afectats.
39.1 Es poden constituir entitats municipals descentralitzades quan concorren les condicions que estableixen els articles 79.1 i 80.2 del Text refós de la Llei municipal i de règim local de Catalunya.
39.2 La iniciativa per a la constitució de les entitats municipals descentralitzades correspon:
a) Als veïns residents en el territori de l'entitat, en una majoria del cinquanta per cent, com a mínim, del darrer cens electoral de la part del municipi corresponent.
Els veïns han de constituir una comissió promotora formada com a mínim per un president i dos vocals.
39.3 El Govern també pot constituir entitats municipals descentralitzades, d'acord amb el que estableix l'article 22.4.b) del Text refós de la Llei municipal i de règim local de Catalunya.
40.1 Quan la iniciativa la tinguin els veïns, han de presentar una petició en el registre del municipi corresponent, juntament amb una memòria en la qual es justifiqui, com a mínim, la concurrència de les condicions que estableixen els articles 79.1 i 80.2 del Text refós de la Llei municipal i de règim local de Catalunya.
40.2 A la petició s'han d'adjuntar les signatures dels veïns formalitzades davant del secretari de l'ajuntament o davant de notari, i indicar també les persones que componen la comissió promotora a què es refereix l'article 39.2.a).
40.3 L'ajuntament ha d'adoptar l'acord en el termini de dos mesos, a comptar de la presentació de la petició al registre municipal.
41.1 L'acord municipal sobre constitució de l'entitat municipal descentralitzada ha de determinar les competències que, d'acord amb l'article 82 del Text refós de la Llei municipal i de règim local de Catalunya, ha d'assumir l'entitat, i el sistema de participació en els ingressos de l'ajuntament.
41.2 Aquest acord s'ha de sotmetre a informació pública per un termini no inferior a 60 dies, mitjançant l'exposició al tauler d'anuncis corresponent i la publicació al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
41.3 Un cop complert el tràmit anterior, l'ajuntament ha de trametre l'expedient al Departament de Governació i Administracions Públiques, juntament amb la resolució de les reclamacions o al·legacions presentades.
També s'ha de fer la tramesa quan l'expedient s'ha iniciat a instància dels veïns, encara que l'acord municipal no sigui favorable.
42.1 La Direcció General d'Administració Local ha d'elaborar un informe sobre la procedència de la constitució de l'entitat municipal descentralitzada, en el termini de dos mesos.
42.2 Posteriorment el Departament de Governació i Administracions Públiques ha de trametre l'expedient successivament a la Comissió de Delimitació Territorial i a la Comissió Jurídica Assessora perquè elaborin els informes corresponents, en el termini dos mesos.
43.1 Correspon al Govern de la Generalitat aprovar la constitució de l'entitat municipal descentralitzada, en el termini de sis mesos a comptar de la recepció de l'expedient, quan l'acord de l'ajuntament i els informes de les comissions són favorables.
La manca de resolució expressa en el termini esmentat produeix efectes estimatoris de la sol·licitud, llevat que l'acord de l'ajuntament o alguns dels informes siguin desfavorables, cas en el qual es deriven efectes desestimatoris.
43.2 En el decret d'aprovació s'ha de determinar el nom de l'entitat, la seva delimitació, el sistema de participació en els ingressos de l'ajuntament i la segregació de patrimoni corresponent.
44.1 Per a la fitació del territori de l'entitat municipal descentralitzada és d'aplicació el que preveu aquest Decret en relació amb la fitació dels termes municipals.
44.2 El territori de les entitats municipals descentralitzades forma part del mapa municipal corresponent.
45.1 Es pot efectuar la modificació o la supressió de les entitats municipals descentralitzades:
a) A petició de l'entitat, amb audiència prèvia de l'ajuntament.
b) A petició de l'ajuntament, amb audiència prèvia de l'entitat.
c) Per acord del Govern de la Generalitat, quan motius d'ordre econòmic o administratiu ho facin aconsellable, amb consulta prèvia a l'entitat i a l'ajuntament.
45.2 En els casos assenyalats a les lletres a) i b) de l'apartat anterior, la petició de l'entitat local corresponent s'ha de concretar en un acord que s'ha de trametre al Departament de Governació i Administracions Públiques, juntament amb una memòria que en justifiqui la modificació o supressió.
45.3 La Direcció General d'Administració Local ha d'elaborar un informe sobre la modificació o supressió de les entitats municipals descentralitzades, en el termini de dos mesos.
45.4 El Departament de Governació i Administracions Públiques ha de trametre l'expedient successivament a la Comissió de Delimitació Territorial i a la Comissió Jurídica Assessora per tal que elaborin els informes corresponents, en el termini de dos mesos.
45.5 Cal que el Govern de la Generalitat aprovi la modificació o supressió de l'entitat municipal descentralitzada, en el termini de sis mesos a comptar de la recepció de l'expedient.
La manca de resolució expressa en el termini abans esmentat produeix efectes de caducitat del procediment quan el procediment s'hagi instat per acord del Govern d'acord amb el que estableix l'article 45.1.c) i d'estimació quan el procediment s'hagi instat a petició de l'entitat municipal descentralitzada o per l'ajuntament, segons el que disposen els articles 45.1.a) i 45.1.b).
Tots els acords i les resolucions que regula aquest títol s'han d'adoptar amb el quòrum de la majoria absoluta del nombre legal de membres de l'ens local.
La constitució, la modificació i la supressió de les entitats municipals descentralitzades s'han d'inscriure al Registre d'ens locals de Catalunya i publicar al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya i al BOE.
48.1 Els municipis tenen dret a associar-se en mancomunitats en els supòsits i amb els requisits que estableix l'article 115 del Text refós de la Llei municipal i de règim local de Catalunya.
48.2 Els estatuts de la mancomunitat han de preveure, a més del que estableix l'article 116.2 del Text refós de la Llei municipal i de règim local de Catalunya:
a) Les normes generals per a la incorporació de nous municipis a la mancomunitat i per a la separació d'algun o alguns municipis que en formen part.
b) El sistema d'elecció i destitució, si s'escau, del president i els membres dels òrgans de govern establerts en els mateixos estatuts, diferents de l'assemblea general.
c) El sistema de computar els vots.
d) Les competències o atribucions del president i de l'assemblea general.
e) Els criteris generals per determinar els llocs de treball reservats a funcionaris, d'acord amb les normes reguladores del personal al servei dels ens locals, així com l'abast de la seva dedicació i de la seva provisió en el cas que el lloc de treball es comparteixi amb els d'algun ajuntament de la mancomunitat.
48.3 El funcionament de les mancomunitats s'ha d'ajustar al que estableixin els seus estatuts i, amb caràcter supletori, a les normes generals de funcionament dels ens locals establertes a la legislació de règim local.
49.1 Els òrgans de govern de la mancomunitat han de ser representatius dels ajuntaments que la constitueixen.
49.2 Són òrgans necessaris de la mancomunitat el president, un vicepresident, una assemblea general i una comissió de comptes, sens perjudici dels altres òrgans que puguin establir els estatuts.
49.3 L'òrgan màxim de govern i representació és l'assemblea, on han d'estar representats tots els ajuntaments dels municipis associats.
La constitució, la modificació i la dissolució de les mancomunitats s'ha d'anotar al Registre d'ens locals, i publicar al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya i al BOE.
Els acords i actes que, segons aquest Decret, els ens locals han de trametre al Departament de Governació i Administracions Públiques i els que trameti aquest Departament als ens locals, preferentment cal que s'enviïn telemàticament, a través de la plataforma eaCat o la xarxa telemàtica que la substitueixi, amb signatura electrònica, sense que això sigui un obstacle per fer servir la resta de mitjans admissibles en dret.
Es deroga la part que restava vigent del Decret 140/1988, de 24 de maig, pel qual s'aprova el Reglament de demarcació territorial i població dels ens locals, i en concret els títols 1, 4, 6, l'article 126 i les disposicions transitòries, així com la resta de disposicions del mateix rang o inferior que s'oposin o contradiguin el que estableix aquest Decret.