Resum d'un article sobre l'arxiver, amb especial atenció als capítols dedicats a l'Arxiu de la Delegació d'Hisenda de Girona, centre precedent de l'Arxiu Històric de Girona
En el darrer volum dels Estudis del Baix Empordà hi ha un interessant i llarg article (1) de Marc Auladell Agulló sobre la figura d' Eduardo Pablo Bernabé González Hurtebise dit Delaborde (1876-1921), arxiver, arqueòleg i historiador madrileny que va treballar en arxius catalans entre finals del s.
Eduardo Hurtebise –tot i el seu llarg nom, ell mateix l'escurçava i els seus coneguts l'anomenaven simplement Hurtebise – va estudiar a l'Escola Superior de Diplomàtica de Madrid on es va formar en paleografia, numismàtica, arqueologia i bibliologia.
El 1899 va guanyar les oposicions al Cos Facultatiu d'Arxivers, Bibliotecaris i Arqueòlegs i la seva primera destinació professional va ser la de l'Arxiu de la Delegació d'Hisenda de Girona, centre hostatjat en el convent dels Carmelites Descalços de Girona, actual seu de l'AHG.
Hi va treballar durant dos anys, de 1899 a 1901.
Quan Hurtebise va arribar a Girona, l'estat de l'Arxiu d'Hisenda era lamentable.
En la memòria dels treballs realitzats durant l'any 1899, l'arxiver adjectiva les condicions del lloc i de la feina amb els termes següents: antre llòbrec, humitat rància, estances ruïnoses, personal insuficient, consignació exigua de material...
Abans de funcionar com arxiu, una part del convent havia estat dipòsit o alfolí de sal i el guix de les parets d'algunes de les sales queia fet polsim.
Segons el mateix Hurtebise, un dels mossos de l'Arxiu havia mort de pulmonia deguda a les condicions insalubres del centre.
L'estat de la documentació era també deplorable: lleixes podrides, lligalls amuntegats i pilons de papers per terra.
Dues de les fotografies ( 2 ) i ( 3 ) que acompanyen l'article donen una idea clara de la situació en què es trobava l'immoble.
En la mateixa memòria, l'arxiver exposa la necessitat de millorar l'estat de l'edifici: cal repassar la teulada per evitar filtracions de les aigües pluvials, impermeabilitzar les sales de la planta baixa, repicar i arrebossar les parets afectades per la sal, construir noves prestatgeries, substituir rajoles del terra...
A banda dels expedients gestionats per Hisenda, l'Arxiu contenia els fons documentals dels monestirs desamortitzats de la província: Santa Maria d'Amer, Sant Pere de Camprodon, Sant Miquel de Cruïlles, Sant Pere de Besalú, Santa Maria de Roses i Sant Feliu de Guíxols.
Anys més tard, aquests documents serien traslladats a l'Arxiu de la Corona d'Aragó (ACA).
En l'article, Auladell fa referència a les tasques de condicionament fetes per Hurtebise i alguns treballs de descripció de pergamins realitzats per anteriors directors.
Mentre va viure a Girona, la voluntat de treballar per a la conservació del patrimoni documental i la vocació d'historiador van portar Hurtebise a cercar fons en altres centres de la ciutat: va conèixer i estudiar el de la Biblioteca Provincial i el de la col·legiata de Sant Feliu de Girona.
També es va interessar per la història de Sant Feliu de Guíxols.
Va contactar amb responsables de l'ajuntament guixolenc que li van facilitar l'accés al fons documental del municipi, fet que li va permetre publicar diversos treballs sobre la història de la vila i el seu monestir.
També va participar en algunes excavacions arqueològiques locals, recollint i inventariant el material recuperat.
El 1901 Eduardo Hurtebise va demanar el trasllat a l'Arxiu d'Hisenda de Tarragona i més tard a la Biblioteca Provincial de Tarragona, on va treballar fins al 1904.
Després d'una curta estada a l'Arxiu d'Hisenda d'Osca, el 1905 va tornar a Catalunya per ocupar una plaça d'arxiver de l'ACA, d'on va acabar essent director de 1911 fins a 1921, any de la seva mort.
L'article de Marc Auladell és el resultat d'una recerca detallada que s'ha nodrit de la consulta en múltiples arxius i biblioteques.
Dóna gran quantitat d'informació sobre Eduardo González Hurtebise i exemplifica la seva aportació al coneixement arqueològic i històric de Sant Feliu de Guíxols i a la salvaguarda del nostre patrimoni documental.
"Eduardo González Hurtebise, dit Delaborde, arxiver, arqueòleg i historiador al Sant Feliu de Guíxols de començaments del segle XX" dins Estudis del Baix Empordà.
Imatge d'una sala de l'Arxiu de la Delegació d'Hisenda que apareix a la pàgina 147 de l'article.
(3) Prestatgeries que trontollen.
Imatge d'una altra sala de l'Arxiu de la Delegació d'Hisenda, que apareix a la pàgina 148 de l'article.
Imatge que apareix a la pàgina 284 de l'article.
Procedeix de: Arxiu Municipal de Sant Feliu de Guíxols.