projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Els actes administratius presumptes es poden fer valer tant davant l'Administració com davant qualsevol altra persona, natural o jurídica, pública o privada.
Per a la seva eficàcia, els interessats o la mateixa Administració han d'acreditar els actes presumptes mitjançant una certificació emesa per l'òrgan competent que ha hagut de resoldre expressament sobre el procediment, que l'ha d'estendre inexcusablement en el termini de vint dies des que li hagin sol·licitat, llevat que en aquest termini hagi dictat resolució expressa, sense que es pugui delegar aquesta competència específica.
La certificació d'actes presumptes d'òrgans col·legiats, l'emeten els secretaris o les persones que en tenen atribuïdes aquestes funcions.
La no-emissió, quan sigui procedent, de la certificació dins el termini i amb els requisits establerts, una vegada sol·licitada en la forma escaient, es considera falta molt greu.
La certificació que s'emeti ha d'incloure la sol·licitud presentada o l'objecte del procediment seguit, la data d'iniciació, el venciment del termini per dictar resolució i els efectes generats per l'absència de resolució expressa.
Si la certificació no és emesa en el termini establert al número anterior, els actes presumptes també són eficaços i es poden acreditar mitjançant l'exhibició de la petició de la certificació sense que per això quedi desvirtuat el caràcter estimatori o desestimatori establert legalment per a l'acte presumpte.
Els interessats poden sol·licitar la certificació corresponent a partir de l'endemà del venciment del termini en què s'hauria hagut de dictar la resolució i poden sol·licitar a l'Administració que se n'exigeixin les responsabilitats corresponents.
Els terminis per interposar recursos administratius i contenciosos administratius respecte als actes presumptes es compten a partir de l'endemà de la recepció de la certificació, i si aquesta no és emesa dins el termini, a partir de l'endemà de la finalització d'aquest termini.
No obstant això, els interessats que s'adrecin als òrgans de l'Administració General de l'Estat amb seu en el territori d'una comunitat autònoma també poden utilitzar la llengua que hi sigui cooficial.
Si concorren diversos interessats en el procediment, i hi ha discrepància respecte a la llengua, el procediment s'ha de tramitar en castellà, si bé els documents o testimonis que requereixin els interessats s'han d'expedir en la llengua que aquests hagin triat.
En tot cas, s'han de traduir al castellà els documents que hagin de tenir efectes fora del territori de la comunitat autònoma i els que s'adrecin als interessats que ho sol·licitin expressament.
Els expedients o les seves parts que estiguin redactats en una llengua cooficial diferent del castellà, si han de tenir efectes fora del territori de la comunitat autònoma, els ha de traduir al castellà l'Administració pública instructora.
a) Tenir la representació de l'òrgan.
b) Acordar la convocatòria de les sessions ordinàries i extraordinàries i la fixació de l'ordre del dia, tenint en compte, si s'escau, les peticions dels altres membres que s'hagin formulat amb suficient antelació.
c) Presidir les sessions, moderar el desenvolupament dels debats i suspendre'ls per causes justificades.
d) Dirimir amb el seu vot els empats, a l'efecte d'adoptar acords, excepte si es tracta dels òrgans col·legiats a què es refereix el número 2 de l'article 22, en què el vot és diriment si així ho estableixen les seves normes.
f) Visar les actes i certificacions dels acords de l'òrgan.
g) Exercir totes les altres funcions que siguin inherents a la seva condició de president de l'òrgan.
Les infraccions tipificades en els apartats a, b, c, d, e, f, h, i, l, n, p i q de l'article anterior es poden considerar molt greus, tenint en compte l'entitat del risc produït o del perjudici causat, o quan suposin un atemptat contra la salubritat pública, hagin alterat el funcionament dels serveis públics, els transports col·lectius o la regularitat dels proveïments, o s'hagin produït amb violència o amenaça col·lectives.
p ) El dipòsit, la comercialització o la distribució, sota qualsevol modalitat, en establiments dedicats a activitats esportives, de productes que continguin substàncies prohibides en l'esport perquè són susceptibles de produir dopatge, declarades com a tals de conformitat amb la seva legislació específica.
q ) La incitació al consum, en establiments dedicats a activitats esportives, de productes que continguin substàncies prohibides en l'esport perquè són susceptibles de produir dopatge, declarades com a tals de conformitat amb la seva legislació específica.
c ) La celebració de reunions en llocs de trànsit públic o de manifestacions, incomplint el que preveuen els articles 8, 9, 10 i 11 de la Llei orgànica 9/1983, reguladora del dret de reunió, la responsabilitat de les quals correspon als organitzadors o promotors, sempre que aquestes conductes no siguin constitutives d'infracció penal.
d ) L'obertura d'establiments i la celebració d'espectacles públics o activitats recreatives sense l'autorització o excedint-ne els límits.
e ) L'admissió en locals o establiments d'espectadors o usuaris en un nombre superior al que correspongui.
f ) La celebració d'espectacles públics o activitats recreatives trencant la prohibició o suspensió ordenada per l'autoritat corresponent.
g ) La provocació de reaccions en el públic que alterin o puguin alterar la seguretat ciutadana.
h ) La tolerància del consum il·legal o el tràfic de drogues tòxiques, estupefaents o substàncies psicòtropes en locals o establiments públics o la falta de diligència a fi d'impedir-los per part dels propietaris, administradors o encarregats dels locals.
i ) L'incompliment de les restriccions a la navegació per reglament imposades a les embarcacions d'alta velocitat.
j ) L'al·legació de dades o circumstàncies falses per obtenir les documentacions que preveu aquesta Llei, sempre que no constitueixi infracció penal.
k ) La manca dels registres que preveu el capítol II d'aquesta Llei per a les activitats amb transcendència per a la seguretat ciutadana.
l ) La negativa d'accés o l'obstaculització de l'exercici de les inspeccions o controls reglamentaris, establerts de conformitat amb el que disposa aquesta Llei, en fàbriques, locals, establiments, embarcacions i aeronaus.
m ) Originar desordres greus en les vies, espais o establiments públics o causar danys greus als béns d'ús públic, sempre que no constitueixi infracció penal.
n ) L'obertura d'un establiment, l'inici de les seves activitats o el desenvolupament del seu funcionament sense l'autorització o sense adoptar totalment o parcialment les mesures de seguretat obligatòries o quan aquelles no funcionin o ho facin defectuosament, o abans que l'autoritat competent hagi expressat la seva conformitat amb aquestes.
ñ ) La comissió d'una tercera infracció lleu dins el termini d'un any, que se sanciona com a infracció greu.
En els restants casos, correspon a l'Institut Nacional d'Estadística la potestat sancionadora que l'ha d'exercir, a través del seu president, tal com estableix l'article 54 d'aquesta Llei.
No obstant això, quan es tracti d'infraccions a les estadístiques dels intercanvis de béns entre estats membres de la Unió Europea, correspon la potestat sancionadora al director del Departament de Duanes i Impostos Especials de l'Agència Estatal d'Administració Tributària.
En la resta de casos, correspon a l'Institut Nacional d'Estadística la potestat sancionadora i l'ha d'exercir, a través del seu president, en la forma que estableix l'article 54 d'aquesta Llei.
Principis del sistema nacional de qualificacions i formació professional
Finalitats del sistema nacional de qualificacions i formació professional
Instruments i accions del sistema nacional de qualificacions i formació professional
Regulació i coordinació del sistema nacional de qualificacions i formació professional
Col·laboració de les empreses, dels agents socials i altres entitats
De les qualificacions professionals
Catàleg nacional de qualificacions professionals
Reconeixement, avaluació, acreditació i registre de les qualificacions professionals
Les ofertes de formació professional
Centres de formació professional
Oferta formativa a grups amb dificultats especials d'integració laboral
Ofertes formatives no vinculades al Catàleg modular de formació professional
Informació i orientació professional
Organització de la informació i orientació professional
Els serveis d'informació i orientació professional
Qualitat i avaluació del sistema nacional de qualificacions i formació professional
Habilitació del professorat de formació professional
Habilitació de professionals qualificats
Àrees prioritàries en les ofertes formatives
Xarxa de centres de formació professional
Formació professional a distància
Reconeixement de les competències professionals
Habilitació per al desplegament normatiu
Els seients situats davant de passadissos, quan hagin de ser ocupats per menors de setze anys, han de disposar de cinturons de seguretat degudament homologats i dels ancoratges corresponents.
Aquests seients només poden ser ocupats per nens d'entre cinc i onze anys quan es donin les circumstàncies que assenyala el paràgraf següent.
Queda prohibida la utilització de la plaça o les places contigües a la del conductor per part de menors de dotze anys.
Els nens que tinguin entre cinc i onze anys han d'utilitzar cinturons de seguretat de tres punts i s'ha de disposar de coixins elevadors de diferents altures, en funció de l'edat i l'estatura dels nens, que permetin d'ajustar el cinturó a les seves mides.
f ) L'Estatut de personal sanitari no facultatiu de les institucions sanitàries de la Seguretat Social aprovat per l'Ordre de 26 d'abril de 1973, així com les disposicions que el modifiquen, complementen i despleguen.
f ) L'Estatut de personal sanitari no facultatiu de les institucions sanitàries de la Seguretat Social aprovat per l'Ordre de 26 d'abril de 1973, a excepció de l'article 151, així com les disposicions que el modifiquen, el complementen i el despleguen.
Fecundació in vitro i injecció intracitoplasmàtica d'espermatozoides amb gàmetes propis o de donant i amb transferència de preembrions.
Fecundació in vitro i injecció intracitoplasmàtica d'espermatozoides procedents d'ejaculació, amb gàmetes propis o de donant i amb transferència de preembrions.
La Comissió de seguiment i control de donació i utilització de cèl·lules i teixits humans ha de mantenir la composició, les competències i les regles de funcionament actuals, dependent de l'Institut de Salut Carlos III.
En particular, li correspon l'emissió de l'informe que preveu el segon incís de l'article 15.1. d, relatiu als projectes de recerca relacionats amb l'obtenció, el desenvolupament i la utilització de línies cel·lulars troncals embrionàries.
L'home no unit per vincle matrimonial pot fer ús de la possibilitat que preveu l'apartat anterior; aquest consentiment serveix com a títol per iniciar l'expedient de l'apartat 8 de l'article 44 de la Llei 20/2011, de 21 de juliol, del Registre Civil, sense perjudici de l'acció judicial de reclamació de paternitat.
L'home no unit per vincle matrimonial pot fer ús de la possibilitat que preveu l'apartat anterior; aquest consentiment serveix com a títol per iniciar l'expedient de l'article 49 de la Llei del Registre Civil, sense perjudici de l'acció judicial de reclamació de paternitat.
Es considera escrit indubtable als efectes que preveu l'apartat 8 de l'article 44 de la Llei 20/2011, de 21 de juliol, del Registre Civil, el document estès davant el centre o servei autoritzat en el qual es reflecteixi el consentiment a la fecundació amb contribució de donant prestat per home no casat amb anterioritat a la utilització de les tècniques.
Queda fora de perill la reclamació judicial de paternitat.
Es considera escrit indubtable als efectes que preveu l'article 49 de la Llei del Registre Civil el document estès davant el centre o servei autoritzat en el qual es reflecteixi el consentiment a la fecundació amb contribució de donant prestat per un home no casat amb anterioritat a la utilització de les tècniques.
Queda estàlvia la reclamació judicial de paternitat.
Quan la dona estigui casada, i no separada legalment o de fet, amb una altra dona, aquesta última pot manifestar d'acord amb el que disposa la Llei del Registre Civil que consent que es determini a favor seu la filiació respecte al fill nascut del seu cònjuge.
Quan la dona estigui casada, i no separada legalment o de fet, amb una altra dona, aquesta última pot manifestar davant l'encarregat del Registre civil del domicili conjugal que consent en què quan neixi el fill de la seva cònjuge es determini a favor seu la filiació respecte al nascut.
La filiació dels nascuts amb les tècniques de reproducció assistida la regulen les lleis civils, sense perjudici de les especificacions que estableixen els tres articles següents.
En cap cas la inscripció en el Registre Civil ha de reflectir dades de les quals es pugui inferir el caràcter de la generació.
Han de fer l'avaluació del sistema educatiu l'Institut Nacional d'Avaluació Educativa i els organismes corresponents de les administracions educatives que aquestes determinin, que han d'avaluar el sistema educatiu en l'àmbit de les seves competències.
El Govern, prèvia consulta a les comunitats autònomes, ha de determinar l'estructura i les funcions de l'Institut Nacional d'Avaluació Educativa, en el qual s'ha de garantir la participació de les administracions educatives.
L'administració educativa ha de nomenar director del centre que correspongui, per un període de quatre anys, l'aspirant que hagi estat seleccionat en el procediment regulat a l'article anterior.
El nomenament dels directors es pot renovar, per períodes de la mateixa durada, prèvia avaluació positiva del treball desenvolupat al final d'aquests períodes.
Els criteris i els procediments d'aquesta avaluació han de ser públics i objectius i han d'incloure els resultats de les avaluacions individualitzades, a què fa referència l'article 144, realitzades durant el seu mandat, que, en tot cas, han de considerar els factors socioeconòmics i socioculturals del context i el seguiment de l'evolució en el temps.
La selecció del director s'ha de fer mitjançant un procés en el qual participin la comunitat educativa i l'administració educativa.
La selecció i el nomenament de directors dels centres públics s'ha de fer mitjançant concurs de mèrits entre professors i professores funcionaris de carrera que imparteixin algun dels ensenyaments encomanats al centre.
La selecció s'ha de fer de conformitat amb els principis d'igualtat, publicitat, mèrit i capacitat.
Les administracions educatives han de garantir la intervenció de la comunitat educativa en el control i la gestió dels centres sostinguts amb fons públics a través del Consell Escolar.
El professorat també ha de participar en la presa de decisions pedagògiques que corresponen al claustre, als òrgans de coordinació docent i als equips de professors i professores que imparteixin classe en el mateix curs.
Correspon a les administracions educatives afavorir la participació de l'alumnat en el funcionament dels centres, a través dels delegats de grup i curs, així com dels representants en el Consell Escolar.
Els pares i els alumnes i les alumnes també poden participar en el funcionament dels centres a través de les seves associacions.
Les administracions educatives han d'afavorir la informació i la formació adreçada a ells.
Els centres han de tenir almenys els òrgans col·legiats següents, amb les funcions que s'indiquen en aquesta Llei:
En la programació de l'oferta de places, les administracions educatives han d'harmonitzar les exigències derivades de l'obligació que tenen els poders públics de garantir el dret de tothom a l'educació i els drets individuals dels alumnes i les alumnes, pares, mares i tutors legals.
Les administracions educatives han de programar l'oferta educativa dels ensenyaments que en aquesta Llei es declaren gratuïts, tenint en compte la programació general de l'ensenyament, les consignacions pressupostàries existents i el principi d'economia i eficiència en l'ús dels recursos públics i, com a garantia de la qualitat de l'ensenyament, una adequada i equilibrada escolarització dels alumnes i les alumnes amb necessitat específica de suport educatiu, tenint en compte l'oferta existent de centres públics i privats concertats i la demanda social.
Així mateix, les administracions educatives han de garantir l'existència de places
Per facilitar l'escolarització i garantir el dret a l'educació de l'alumnat amb necessitat específica de suport educatiu, les administracions educatives han de reservar-li fins al final del període de preinscripció i matrícula una part de les places dels centres públics i privats concertats.
Així mateix, poden autoritzar un increment de fins a un deu per cent del nombre màxim d'alumnes per aula en els centres públics i privats concertats d'una mateixa àrea d'escolarització per atendre necessitats immediates d'escolarització de l'alumnat d'incorporació tardana o bé per necessitats que estiguin motivades per trasllat de la unitat familiar en període d'escolarització extraordinària, a causa de la mobilitat forçosa de qualsevol dels pares, mares o tutors legals, o a causa de l'inici d'una mesura d'acolliment familiar en l'alumne o l'alumna.
Per facilitar l'escolarització i garantir el dret a l'educació de l'alumnat amb necessitat específica de suport educatiu, les administracions educatives han de reservar-los fins al final del període de preinscripció i matrícula una part de les places dels centres públics i privats concertats.
Així mateix, poden autoritzar un increment de fins a un deu per cent del nombre màxim d'alumnes per aula en els centres públics i privats concertats d'una mateixa àrea d'escolarització, o bé per atendre necessitats immediates d'escolarització de l'alumnat d'incorporació tardana, o bé per necessitats que estiguin motivades pel trasllat de la unitat familiar en període d'escolarització extraordinària a causa de la mobilitat forçosa de qualsevol dels pares, mares o tutors legals.
Quan no hi hagi places suficients, el procés d'admissió s'ha de regir pels criteris prioritaris d'existència de germans matriculats al centre, pares, mares o tutors legals que hi treballin, proximitat del domicili o del lloc de treball d'algun dels seus pares, mares o tutors legals, renda per capita de la unitat familiar i condició legal de família nombrosa, situació d'acolliment familiar de l'alumne o l'alumna, i concurrència de discapacitat en l'alumne o l'alumna o en algun dels seus pares, mares o germans, sense que cap d'aquests tingui caràcter excloent i sense perjudici del que estableix l'apartat 7 d'aquest article.
No obstant això, els centres que tinguin reconeguda una especialització curricular per les administracions educatives, o que participin en una acció destinada a fomentar la qualitat dels centres docents de les descrites a l'article 122 bis, poden reservar al criteri del rendiment acadèmic de l'alumne o l'alumna fins a un 20 per cent de la puntuació assignada a les sol·licituds d'admissió a ensenyaments postobligatoris.
Quan no hi hagi places suficients, el procés d'admissió es regeix pels criteris prioritaris d'existència de germans matriculats al centre, pares, mares o tutors legals que treballin en el mateix centre, proximitat del domicili o del lloc de treball d'algun dels pares, mares o tutors legals, renda per càpita de la unitat familiar i condició legal de família nombrosa i concurrència de discapacitat en l'alumne o alumna o en algun dels pares, mares o germans, sense que cap d'aquests tingui caràcter excloent i sense perjudici del que estableix l'apartat 7 d'aquest article.
No obstant això, els centres que tinguin reconeguda una especialització curricular per les administracions educatives, o que participin en una acció destinada a fomentar la qualitat dels centres docents de les descrites a l'article 122 bis, poden reservar al criteri del rendiment acadèmic de l'alumne o alumna fins a un 20 per cent de la puntuació assignada a les sol·licituds d'admissió a ensenyaments postobligatoris.
Correspon a les administracions educatives adoptar les mesures necessàries per identificar l'alumnat amb altes capacitats intel·lectuals i valorar de manera primerenca les seves necessitats.
Així mateix, els correspon adoptar plans d'actuació, així com programes d'enriquiment curricular adequats a aquestes necessitats, que permetin a l'alumnat desenvolupar al màxim les seves capacitats.
En la modalitat de ciències, els alumnes i les alumnes han de cursar les matèries generals següents del bloc d'assignatures troncals:
e ) En funció de la regulació i de la programació de l'oferta educativa que estableixi cada administració educativa i, si s'escau, de l'oferta dels centres docents, almenys dues matèries més d'entre les següents matèries d'opció del bloc d'assignatures troncals:
En la modalitat d'humanitats i ciències socials, els alumnes i les alumnes han de cursar les matèries generals següents del bloc d'assignatures troncals:
d ) Per a l'itinerari d'humanitats, llatí I. Per a l'itinerari de ciències socials, matemàtiques aplicades a les ciències socials I.
e ) En funció de la regulació i de la programació de l'oferta educativa que estableixi cada administració educativa i, si s'escau, de l'oferta dels centres docents, almenys dues matèries d'entre les següents matèries d'opció del bloc d'assignatures troncals, organitzades, si s'escau, en blocs que facilitin el trànsit a l'educació superior:
En la modalitat d'arts, els alumnes i les alumnes han de cursar les matèries generals del bloc d'assignatures troncals següents:
e ) En funció de la regulació i de la programació de l'oferta educativa que estableixi cada administració educativa i, si s'escau, de l'oferta dels centres docents, almenys dues matèries d'entre les següents matèries d'opció del bloc d'assignatures troncals:
Els alumnes i les alumnes han de cursar les següents matèries del bloc d'assignatures específiques:
b ) En funció de la regulació i de la programació de l'oferta educativa que estableixi cada administració educativa i, si s'escau, de l'oferta dels centres docents, un mínim de dues matèries i un màxim de tres d'entre les següents:
Dibuix tècnic I, llevat que els pares, mares o tutors legals o l'alumne o alumna ja hagin escollit dibuix tècnic I a l'apartat 1. e.2n.
Tecnologies de la informació i la comunicació I.
Una matèria del bloc d'assignatures troncals no cursada per l'alumne o alumna.
Els alumnes i les alumnes han de cursar la matèria llengua cooficial i literatura en el bloc d'assignatures de lliure configuració autonòmica en les comunitats autònomes que tinguin llengua cooficial, per bé que poden estar exempts de cursar o de ser avaluats d'aquesta matèria en les condicions que estableixi la normativa autonòmica corresponent.
La matèria llengua cooficial i literatura rep un tractament anàleg al de la matèria llengua castellana i literatura.
A més, en funció de la regulació i de la programació de l'oferta educativa que estableixi cada administració educativa i, si s'escau, de l'oferta dels centres docents, els alumnes i les alumnes poden cursar alguna matèria més en el bloc d'assignatures de lliure configuració autonòmica, que poden ser matèries del bloc d'assignatures específiques no cursades, matèries d'ampliació dels continguts d'alguna de les matèries dels blocs d'assignatures troncals o específiques, o matèries a determinar.
Les administracions educatives i, si s'escau, els centres poden elaborar itineraris per orientar els alumnes i les alumnes en l'elecció de les matèries troncals