Temes específics relacionats amb CoPsoQ PSQCAT. �
Potser podríem, però no té sentit.
La versió mitjana requereix una anàlisi complexa que, com indica el manual, s'ha d'interpretar mitjançant la discussió i el diàleg entre els agents socials.
Per a un nombre petit de qüestionaris això suposa una quantitat de feina molt important.
En canvi, el qüestionari curt (que mesura el mateix que el mitjà, però 'reagrupant' dimensions) té una anàlisi molt senzilla -que pren només uns quants minuts- i permet passar ràpidament al treball de discussió de grup, que és exactament on acabaríem utilitzant la versió mitjana.
Ara bé, emprant la versió mitjana hauríem trigat molt més temps i dedicat més recursos (en el cas que ho haguéssim fet i que la complexitat de la tasca no ens hagués fet desistir abans).
La versió curta té, a més, altres aplicacions (de sensibilització, formació...) impensables amb un qüestionari més llarg i amb una logística més complexa.
En empreses mitjanes o grans la versió mitjana és l'aplicable, i pot incloure unitats d'anàlisi amb menys de 25 qüestionaris si els criteris preventius així ho requereixen.
En aquest cas, no s'han d'utilitzar les dues versions (mitjana per a més de 25 qüestionaris i curta per a menys), sinó únicament la versió mitjana (amb unitats d'anàlisi majors i menors de 25, si és necessari).
En empreses amb menys de 25 treballadors no és recomanable, sobretot per criteris pràctics, utilitzar la versió mitjana: és més útil la curta.
La versió curta produeix puntuacions equivalents a la mitjana i comparacions amb els valors de referència poblacionals vàlides, fins i tot en el cas de considerar un únic qüestionari.
Els límits d'ús del CoPsoQ PSQCAT són els que es descriuen a la Llicència d'ús.
Respecte a la frase indicada en alguns documents "Queda prohibit el seu ús comercial", això simplement vol dir que ningú no pot cobrar per la creació del qüestionari/mètode
En aquest cas hi ha dues situacions possibles:
L'objectiu d'incloure aquesta informació és el d'aprofitar els recursos que el mètode ens ofereix.
De vegades es pot donar la situació que en una empresa s'estigui fent l'avaluació de riscos i el pla d'igualtat al mateix temps.
Arran de l'aprovació de la Llei orgànica 3/2007, de 22 de març, per a la igualtat efectiva de dones i homes, les empreses espanyoles han de realitzar plans i mesures d'igualtat.
El mètode conté un qüestionari que és contestat pel conjunt de la plantilla.
En aquest qüestionari s'inclouen, a més de l'exposició a riscos psicosocials, dades referents a les condicions sociodemogràfiques, contractació, lloc de treball, unitats de gestió, jornada, disseny de la tasca, salari i promoció.
El conjunt dels resultats es presenten segmentats per sexes.
Aquestes dades són una bona font d'informació, tot i que no es la única, per a la fase de diagnòstic o d'anàlisi de la realitat de l'empresa, prèvia a l'elaboració dels plans o mesures d'igualtat.
Així mateix es poden utilitzar en la fase de seguiment o avaluació.
L'aplicació informàtica del mètode permet recollir en un document específic les característiques sociolaborals d'homes i dones
Quan es pren la decisió d'utilitzar un determinat instrument per l'abordatge dels riscos de l'entorn de treball, qualsevol modificació que es realitzi, podria derivar en l'incompliment de la integritat dels aspectes que es recullen en les instruccions d'ús.
CoPsoQ PSQCAT, ha estat dissenyat per ser aplicable a la realitat de les empreses i de la prevenció de riscos laborals.
Així, està concebut per avaluar qualsevol tipus d'ocupació, a qualsevol sector d'activitat econòmica, i pot ser utilitzat per avaluar tots els llocs de treball d'una mateixa organització, ja sigui empresa privada o administració pública.
En el mateix manual del mètode CoPsoQ PSQCAT, es faciliten instruments diversos amb aquesta finalitat: manuals, criteris de valoració, aplicació informàtica, lloc web, etc., que contenen materials pràctics que en faciliten l'adaptació, però no la seva modificació.
Un dels casos que exemplifica aquesta situació, és la de no modificació del qüestionari, però si la seva adaptació Així, tal com s'indica a la Llicència d'ús COPSOQ PSQCAT, determinades preguntes del qüestionari han de ser revisades i adaptades a la realitat específica de l'empresa, no podent-se modificar ni suprimir cap altra pregunta de les que no estan assenyalades amb aquesta finalitat.
En el mateix sentit, tampoc s'hi poden afegir preguntes.
Un altre cas de no modificació, seria el de l'Acord d'implementació del mètode.
Tal com està redactat, l'Acord és el compromís i la garantia de compliment de les condicions d'utilització de l'instrument (finalitat preventiva, participació, anonimat, confidencialitat i no modificació) que afecta tant a l'empresa com els representants dels treballadors i qualsevol persona tècnica o no, que participi en el procés.
Eliminar o modificar alguns dels punts suposaria un manca de compromís en relació als temes que es vegin afectats.
Això no implica però que l'Acord no es pugui adaptar a la realitat de l'empresa, definint per exemple: l'àmbit d'avaluació, la necessitat o no d'incloure la informació per als plans i mesures d'igualtat o la composició i funcions del Grup de Treball.
La informació que ofereixen les taules de l'informe preliminar sobre la distribució de freqüències de resposta i per a cada dimensió, prové de les respostes als qüestionaris i no està comparada amb la població de referència.
Mostra, en percentatges, quines de les preguntes associades a cada dimensió o escala concentren una majoria de respostes negatives i positives, és a dir, contribueixen en gran mesura a la puntuació positiva o negativa de l'escala.
Sumant els resultats de tots els qüestionaris de la plantilla estudiada que han respost el mateix (per exemple, tots els que han respost "sempre + moltes vegades"), a cada una de les opcions de resposta a les preguntes que mesuren cada dimensió psicosocial.
Per a què serveix aquesta informació?
La taula de distribució de freqüències d'una dimensió ajuda a buscar l'origen de l'exposició d'aquesta dimensió (quines condicions de treball concretes hi ha en aquesta plantilla que originen aquesta exposició), però no presenta informació sobre l'exposició (aquesta informació apareix a la taula sobre prevalença de l'exposició).
Hi ha altres continguts de l'informe preliminar que ens poden orientar sobre el possible origen de l'exposició, com la mateixa definició de cada dimensió, els resultats a les taules sobre condicions de treball i els resultats d'altres dimensions relacionades.
En la dimensió Doble presència, un 95,2% es troba en la situació més desfavorable per a la seva salut (en vermell).
Tanmateix, a la taula sobre distribució de freqüències d'aquesta dimensió, el percentatge negatiu més alt obtingut de les diferents preguntes és el 48,4%.
No entenc l'encreuament de dades que es fa per arribar a aquest percentatge tan alt en el percentil vermell.
Vostè està comparant la informació que ofereix la taula sobre prevalença de l'exposició amb la informació que ofereix la taula sobre distribució de freqüències.
La informació de les dues taules és diferent i no té sentit comparar-les perquè la informació d'ambdues té diferent procedència, es calcula de forma diferent i té finalitats diferents.
Sí, sempre que hi hagi una situació d'exposició desfavorable per a la salut, cal actuar.
L'informe preliminar ens ordena i ens mostra de diferents maneres el diferent % d'exposició a les dimensions psicosocials.
Que el percentatge de treballadors exposats a la situació més desfavorable per a la salut sigui inferior al de la població de referència, no ens indica que no hi hagi treballadors exposats al risc; només que el percentatge d'exposats és inferior al de la població de referència.
Així, per exemple a la taula Exposicions ordenades en funció del percentatge de treballadors/ores en la situació més desfavorable per a la salut (la primera taula del punt 4.3.1 de l'informe preliminar de la v2 de CoPsoQ PSQCAT), referent a la prevalença d'exposició, les dimensions s'ordenen segons el percentatge de treballadors i treballadores en la situació més desfavorable per a la salut, és a dir, la primera exposició és la que afecta una proporció més gran de la plantilla i l'última és la que concentra menys proporció de treballadors exposats a la situació més desfavorable.
Aquesta informació ens ajudarà, en el si del Grup de Treball, a prioritzar sobre quines dimensions cal actuar més aviat.
Això, però, no vol dir que no s'hagin d'emprendre mesures en aquelles dimensions on hi hagi un percentatge, per petit que sigui, de treballadors exposats a situacions de risc.
La consulta i la participació de les persones treballadores és un dels pilars fonamentals de la prevenció de riscos laborals (PRL).
La Llei 31/1995 de prevenció de riscos laborals preveu que es canalitzi una part important d'aquest procés de consulta i participació a través dels representants legals de les persones treballadores i específicament a través dels d elegats i delegades de Prevenció (DP), amb funcions especifiques en matèria de prevenció de riscos laborals i estableix els comitè de seguretat i salut (CSS) com a òrgan paritari i col·legiat de participació i que té com objectiu la consulta regular i periòdica de les actuacions de l'empresa en matèria de prevenció de riscos.
Per aquest motiu, el mètode CoPsoQ PSQCAT (v.2) utilitza aquestes figures per tal de donar resposta a la necessitat metodològica, a la conveniència operativa i a l'imperatiu legal de la participació de les persones treballadores
Ara bé, cal tenir en compte que, sobretot en el cas d'empreses petites tot i que no exclusivament, és possible que no existeixi representació de les persones treballadores; així com empreses on, tot i tenir representació de les persones treballadores, no s'hagi constituït comitè de seguretat i salut ja sigui perquè no li correspon per mida o per altres motius.
¿Com procedir doncs davant aquestes situacions i donar una solució pràctica al compliment del requisit de participació dels treballadors?
A) En aquelles empreses on no hi ha representació legal de les persones treballadores, serà la persona tècnica de prevenció la que liderarà el desenvolupament de les fases inicials del procés amb el recolzament de la direcció de l'empresa.
Tot i així cal reflexionar com la manca de representació de les persones treballadores, especialment en empreses a partir de 25 treballadors i treballadores, no és el millor escenari per l'aplicació de mètode.
Serà responsabilitat de la direcció de l'empresa amb la col·laboració de la persona tècnica de prevenció, buscar fórmules de representació de les persones treballadores per tal d'assegurar la possibilitat de participació en les diferents fases del procés d'intervenció.
B) En aquelles empreses on tot hi haver representació legal de les persones treballadores, no s'ha escollit DP i/o no hi ha CSS, diferenciarem en funció de si s'ha d'aplicar la versió curta o mitjana del mètode:
B1) En empreses on cal aplicar la versió curta del mètode, el Grup de Treball es formarà per part de la Direcció de l'empresa i la representació de les persones treballadores, i assessorat per la persona tècnica de prevenció.
B2) En empreses on cal aplicar la versió mitjana del mètode, les facultats i competències que s'atribueixen al CSS seran assumides pels DP o en la seva absència per la representació de les persones treballadores, en igual nombre al que correspondria a nombre de DP.
En el procés d'anàlisi dels resultats obtinguts a partir del registre de les respostes als qüestionaris utilitzats per dur a terme l'avaluació de riscos psicosocials amb el mètode CoPsoQ PSQCAT (v.2) s'utilitza diversa informació.
Una part d'aquesta informació es troba recollida en l'anomenat "Informe Preliminar" que genera el propi programa informàtic, la qual ha de servir per orientar sobre els diferents orígens de les exposicions als factors de risc estudiats.
Així, per a cadascuna de les dimensions que avalua el mètode, en l'Informe Preliminar es facilita informació sobre la prevalença d'exposició i alhora, per a cadascuna de les dimensions, es dona també informació sobre la distribució de la freqüència de les respostes de tots els qüestionaris recollits.
Sovint es vol comparar la informació referent a la prevalença d'exposició amb la informació que ofereix la taula de distribució de les freqüències, sense tenir en compte, però, que la informació de les dues taules és diferent i no té sentit comparar-les perquè la informació que expressa cadascuna té diferent procedència, es calcula de manera diferent i té, també, finalitats diferents.
D'una banda, la prevalença d'exposició dona informació sobre el percentatge de persones treballadores que es troben en les diferents situacions que poden impactar de forma diversa sobre la salut (favorable, intermèdia o desfavorable).
Aquesta prevalença d'exposició es calcula comparant, per cada una de les dimensions, les respostes de les persones treballadores de l'empresa amb els resultats obtinguts de la població de referència que incorpora el mètode.
D'altra banda, la taula de distribució de les freqüències de resposta, mostra el percentatge de resposta de cadascuna de les preguntes que s'utilitzen per captar la situació de cada dimensió.
Aquesta informació prové de la suma de les respostes de tots els qüestionaris de la plantilla estudiada (agrupades segons si han respost "sempre o moltes vegades", "algunes vegades" i "només alguna vegada o mai"), a cada una de les preguntes utilitzades en aquella dimensió.
Amb l'objectiu d'ajudar a entendre aquesta situació, es proposa seguir pas a pas el càlcul d'aquestes dues informacions per la dimensió "Sentiment de grup" d'una empresa supòsit anomenada SUPORT.
Pel que fa a la informació sobre la prevalença d'exposició:
El primer que cal és conèixer els intervals de puntuació estandarditzada de 0 a 100, que el mètode CoPsoQ PSQCAT (v.2) assigna a les diferents dimensions amb l'objectiu d'aconseguir cada una de les escales que serveixen d'indicador.
Els intervals de puntuació estandarditzada no són els mateixos per a cada dimensió, ja que aquests s'extreuen dels resultats obtinguts a partir de l'enquesta representativa de la població de referencia que incorpora el mètode.
Aquesta informació la trobem recollida en l'aplicació informàtica, en l'apartat de resultats addicionals:
Hi observem que per la dimensió de "Sentiment de grup", el mètode recull en l'interval de puntuació de 100 a 83,33 les situacions favorables per a las salut (verd), mentre que l'interval de 75 a 66,67 agrupa les situacions intermèdies (groc) i finalment l'interval de 58,33 a 0, les situacions desfavorables per la salut (vermell).
Tot seguit cal conèixer quines són les preguntes que el mètode ha utilitzat per recollir l'exposició a cadascuna de les diferents dimensions.
Aquesta informació es troba recollida en l'annex II del manual del mètode CoPsoQ PSQCAT (versió 2), i en el cas de "Sentiment de grup" són 3 preguntes:
Per a cada pregunta el mètode permet 5 respostes diferents i cada resposta té un valor assignat de 0 a 4 que s'utilitza per classificar les respostes de cada qüestionari en un dels tres intervals de salut diferents; així:
Així en el cas de disposar dels qüestionaris de 3 persones treballadores (A, B i C) de l'empresa SUPORT i amb les respostes de les 3 preguntes, s'obté:
Per saber a quin interval correspon aquesta persona i per aquesta dimensió, cal tenir en compte que el programa estandarditza aquest valor, perquè vagi de 0 a 100.
És a dir, 0 punts corresponen al 0 estandarditzat i 12 punts corresponen al 100 estandarditzat.
(El valor de 12 és la puntuació màxima que podria aconseguir algú que respongués 4, 4, i 4 a cadascuna de les 3 preguntes utilitzades per la dimensió "Sentiment de grup")
En aquest cas, 6 punts correspon a (6/12)*100 = 50, que pertany dins l'interval de puntuació vermell corresponent a una situació desfavorable per a la salut.
Quan la percepció, tenint el compte les respostes, seria que el resultat hauria d'ésser situació intermèdia.
En aquest cas els 8 punts, corresponen a 66,66 punts, i per tant, dins l'interval de puntuació groc i per tant situació intermèdia per a la salut.
En aquest cas els 9 punts, corresponen a 75 punts, situat també dins l'interval groc, situació intermèdia per la salut
En aquest supòsit s'obté, pel que fa prevalença d'exposició de la dimensió de "Sentiment de grup" de l'empresa SUPORT: El 33,3 % de les persones treballadores (persona A) està en situació desfavorable per la salut, mentre que el 66,7 % (persones B i C) en situació intermèdia per la salut.
Pel que fa a la informació sobre la distribució de les freqüències de resposta:
Per altra part, la taula de distribució de les freqüències de les 3 preguntes que s'utilitzen per recollir l'exposició a la dimensió "Sentiment de grup" i amb l'agrupació de les respostes dels 3 qüestionaris es conforma:
Es pot observar que a partir de l'anàlisi de la freqüència de les respostes obtingudes, a priori, semblaria que s'agrupen en situacions favorables per a la salut, però en canvi l'anàlisi de cada qüestionari i tenint en compte l'interval definit per aquesta dimensió, la prevalença d'exposició indica que no hi ha cap persona treballadora en a la situació més favorable.
Finalment, la vista que s'obté en l' "Informe Preliminar" i per la dimensió "Sentiment de grup" és:
Així s'explica l'aparent discrepància entre les dues informacions i es conclou que aquesta no és tal.
Així en un lloc estem mirant la prevalença a l'exposició a una situació més o menys favorable per a la salut i per una determinada dimensió, i en l'altre la freqüència de les respostes de cadascuna de les preguntes que s'utilitzen per captar la situació de la dimensió que s'està analitzant.