projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El passat 8 d'octubre l' Observatori dels Públics del Patrimoni Cultural de Catalunya (OPPCC) ens va oferir una nova jornada adreçada als professionals dels museus i equipaments patrimonials, amb un tema que ens preocupa a tots: l'impacte de la gratuïtat en la freqüentació dels museus.
Es va celebrar al Museu d'Art Contemporani de Barcelona, que va cedir el seu auditori desinteressadament.
Aquesta és ja la quarta edició d'unes jornades que van començar el 2016 amb Els estudis de visitants: de les dades al coneixement, del coneixement a la gestió, el 2017 amb El coneixement dels públics virtuals als museus, i l'any passat amb Avaluació de la qualitat als museus.
Al llarg de la sessió es van presentar aportacions molt interessants com:
L'OPPCC acabava la seva intervenció proposant el repte d'establir un dia de gratuïtat comú a tots els equipaments museístics, que fos fàcilment identificable pel públic i que això pogués ser alhora motiu per promocionar el conjunt dels museus.
Finalment, les taules rodones de la tarda ens van mostrar l'experiència de tres casos locals: la Nit de museus per part de Joaquim Vicente de l' ICUB, les tardes de dissabte al MACBA amb el patrocini d'Uniqlo per part de Madeline Carey, i els diumenges tarda gratuïts al Museu Marítim de Barcelona per part d' Ana Vico.
Novament els i les ponents van coincidir en atribuir l'èxit d'aquestes iniciatives al fet de sumar a la gratuïtat una oferta atractiva d'activitats i desenvolupar una comunicació efectiva per donar a conèixer les propostes.
Com a resultats, van destacar que s'ha incrementat el segment de públic més jove i local.
Lluís Campins, Jordi Pons i Pepa Ventura del Museu de Sant Cugat, Museu del Cinema-Col·lecció Tomàs Mallol i Museu Joan Abelló respectivament van tancar la sessió parlant de la necessària democratització de la cultura i van reiterar la importància d'una bona comunicació.
Any rere any s'ha incrementat el nombre de persones inscrites a les jornades de l'OPPCC.
En l'edició d'enguany hi ha hagut un total de 258 participants, dels quals 172 han assistit a la sessió presencial, que també es va poder seguir en streaming.
Així matqiex, s'ha constatat un gran dinamisme a través de les xarxes socials amb el hashtag, tant dies abans com durant la jornada.
Cal valorar especialment l'interès i el debat que va generar el tema tractat i que, com es va comentar en la mateixa jornada, va més enllà de l'àmbit estrictament dels públics i entra en el terreny de la gestió, de la presa de decisions, de la política museística i de quin és el concepte de museu actual.
Tenim davant el difícil repte de combinar adequadament la vocació de servei públic i el dret d'accés als museus amb la necessitat de fornir les institucions museístiques d'uns ingressos propis, que contribueixin a la seva pròpia subsistència, més enllà del suport de les administracions.
Per totes aquelles persones que no vau poder assistir a la jornada i aquelles que vulgueu aprofundir en el tema, a partir de principis de novembre tindreu disponibles els materials de la jornada i els vídeos de les ponències al web de l'OPPCC, als quals podreu accedir directament a través de l'enllaç de la dreta.
L'objectiu del Baròmetre Social dels Museus és posar de relleu el valor social dels museus catalans concretament en sis àmbits d'impacte: ampliar la participació, preservar el patrimoni, reforçar el capital social, augmentar el coneixement públic, servir a l'educació i avançar el canvi social.
A partir d'un primer model conceptual amb una proposta de més de 120 indicadors, elaborat per la museòloga i consultora Margarida Loran i presentat el passat mes de juny al Fòrum dels Museus, s'està seleccionant i definint un grup d'entre 30 i 40 indicadors -els que es considerin més rellevants i factibles de recollir pel conjunt de museus del país-, que seran els que es testejaran l'any 2020 en els museus que ho sol·licitin de forma voluntària.
En paral·lel, s'està perfilant la metodologia de casos d'estudi que aportarà la dimensió qualitativa.
D'aquesta manera, el Baròmetre aportarà informació quantitativa i qualitativa per demostrar l'impacte social dels museus catalans.
La selecció d'aquest nucli d'indicadors es duu a terme a través d'un procés de cocreació en el qual hi participen tres actors diferents: un grup pilot de sis museus, un grup de seguiment i contrast institucional, i l'equip tècnic del projecte.
Els sis museus que conformen el grup pilot són el MNAC, el MACBA, el Museu del Ter, el Museu de Sant Cugat, el Museu Marítim de Barcelona i el Museu de la Vida Rural, que representen la diversitat d'equipaments museístics catalans.
Aquests museus han valorat prèviament els indicadors quantitatius definits al Baròmetre i els han atorgat una puntuació que mesura de major a menor la importància de cadascun d'ells, així com el grau de viabilitat que implicarà la recollida de dades.
També s'està realitzant la selecció de casos de bones pràctiques que han de ser objecte de l'estudi qualitatiu i que es presentaran al grup de seguiment i contrast, format per representants de les institucions que habitualment ja treballen en la recollida i avaluació de dades dels museus: l' Oficina del Patrimoni Cultural de la Diputació de Barcelona, l' lnstitut de Cultura de l'Ajuntament de Barcelona, l' Observatori dels Públics del Patrimoni Cultural de Catalunya, el Consell Nacional de la Cultura i de les Arts (CoNCA) i el Gabinet Tècnic del Departament de Cultura.
La participació d'aquests tres actors -grup pilot de museus, equip tècnic i grup de seguiment i contrast- ha de garantir que el Baròmetre sigui una eina rellevant i aplicable per al conjunt dels equipaments museístics catalans, tot esperant que un nombre ampli de centres s'animin a participar de forma voluntària en el primer test que tindrà lloc el 2020.
Actualment s'està duent a terme un procés de cocreació amb un grup pilot de museus per seleccionar i definir un nucli d'indicadors quantitatius i una proposta metodològica de casos d'estudi.
El primer test voluntari es realitzarà el 2020.
Sales del Barroc del Museu de Manresa.
D'acord amb l'objectiu estratègic 2.4.2. del Pla de Museus, la Generalitat ha de participar activament i prestar suport tècnic i econòmic en els processos de renovació de les infraestructures i exposicions permanents dels museus.
En aquest sentit, el Departament de Cultura segueix impulsant un programa d'inversions per a la renovació museogràfica i d'infraestructures dels museus catalans.
L'any 2019 es va convocar una línia d'ajuts de cofinançament del Programa operatiu FEDER Catalunya 2014-2020 en l'àmbit dels equipaments museístics i també es van signar els convenis pluriennals per a la reforma i l'ampliació del Museu d'Isona i Conca Dellà i del Vinseum.
Museu de les Cultures del Vi de Catalunya.
Per aquest 2020 s'han iniciat els tràmits per impulsar la remodelació del Museu de Manresa com a museu del barroc, així com l'ampliació del Museu Etnològic del Montseny, La Gabella i l'adequació del Centre de divulgació i investigació de la batllia de Montsoriu al mateix museu.
Ha sortit publicada la convocatòria per a la concessió de subvencions en l'àmbit del patrimoni cultural, en règim de concurrència, per a l'inventari i la documentació dels béns culturals que integren els museus catalans per a l'any 2020.
Les bases específiques d'aquesta línia de subvencions són les mateixes que l'any 2019.
S'hi poden presentar tots els museus inscrits al Registre de Museus de Catalunya.
Per poder-hi optar, s'ha de lliurar a la Direcció General del Patrimoni Cultural la documentació següent (punt 3.1.b):
- La còpia de seguretat actualitzada de la documentació dels fons, en compliment del que disposa l'article 15.2 del Decret 35/1992, de 10 de febrer, de desplegament parcial de la Llei 17/1990, de 2 de novembre, de museus.
- El qüestionari del Registre de Museus de Catalunya actualitzat a l'any de publicació de la convocatòria.
Us recomanem que llegiu atentament les bases específiques i en especial els criteris de valoració.
Més endavant sortiran publicades les línies de subvencions per a:
DOGC núm. 7850, de 9 d'abril de 2029.
DOGC núm. 8060, de 10 de febrer de 2020.
Han sortit publicades al DOGC les bases específiques per a la concessió de subvencions de l'àmbit del patrimoni cultural, que inclouen les línies per a:
En aquestes convocatòries, s'hi poden presentar tots els museus inscrits al Registre de Museus de Catalunya.
Us recordem que, per poder optar a les línies de programes estratègics i d' inventari i documentació, s'ha de lliurar a la Direcció General del Patrimoni Cultural la documentació següent (punt 3.1.b):
- La còpia de seguretat actualitzada de la documentació dels fons, en compliment del que disposa l'article 15.2 del Decret 35/1992, de 10 de febrer, de desplegament parcial de la Llei 17/1990, de 2 de novembre, de museus.
- El qüestionari del Registre de Museus de Catalunya actualitzat a l'any de publicació de la convocatòria.
Així mateix, us recomanem que llegiu atentament la convocatòria i en especial els criteris de valoració, sobretot a l'hora de redactar els projectes, doncs s'han incorporat canvis en relació a anys anteriors.
Les bases i tota la informació les trobareu publicades al DOCG i al web de l' OSIC (Oficina de Suport a les Inciatives Culturals).
Està previst que les convocatòries surtin en breu.
Properament també sortiran publicades les bases de subvencions per al funcionament i les activitats dels museus.
El Baròmetre analitzarà anualment sis àmbits d'impacte.
El museu és una organització complexa, i l'activitat museística genera impactes i aporta beneficis socials molt amplis.
Impacte fa referència al que el museu aspira a acomplir.
D'impactes socials n'hi ha de personals, d'institucionals, de privats i de públics, i el valor dels museus és el valor acumulat de tots ells.
Els impactes socials públics són els que beneficien a la societat o a la comunitat en conjunt, el que en diem valor públic.
Els que transformen la realitat i dinàmiques de relació existents en la societat.
Quan els museus planifiquen els impactes socials de la seva activitat amb la intenció d'aportar un benefici a la ciutadania, a l'esfera pública, perquè aborden necessitats socials, generen valor públic.
El valor públic està relacionat amb els propòsits (d'impacte positiu en el conjunt de la societat o la comunitat), amb l'expectativa de resultats que facin una diferència, amb la participació activa dels ciutadans (la implicació el sostindrà), i amb l'ús estratègic dels recursos (que són limitats) per aconseguir canvis socials positius.
Uns museus que es proposen aportar beneficis socials, que mesuren el seu impacte, i que a partir dels resultats van ajustant els serveis i activitats per respondre a les necessitats canviants de les comunitats a les que serveixen, seran museus més ben valorats, i per tant millor finançats i més sostenibles.
Per demostrar el seu valor públic, els sector museístic que tradicionalment ha justificat el seu valor mirant cap endins, ara ha de mirar d'explicar-lo mirant cap enfora.
Ha de respondre a les següents preguntes amb mètriques adequades:
El Baròmetre Social dels Museus es centra en mesurar el valor públic.
Busca retratar la situació i el progrés dels impactes socials públics dels museus catalans, d'acord amb la visió i les aspiracions de la política museística expressades en el Pla de Museus de Catalunya.
Exclou els beneficis personals que reben els visitants individuals (com les oportunitats de creixement o de lleure personal), i tampoc inclou l'impacte econòmic, que si bé es pot concebre com a valor públic, requereix un altre plantejament d'anàlisi.
Els museus han de competir per uns recursos que es constrenyen.
Administració i fundacions privades estan actualment prioritzant resoldre temes socials importants, i finançant aquells serveis i programes que els aborden -especialment els que obtenen resultats mesurables.
En aquest context, és essencial generar evidència que es pugui utilitzar per posar en valor el paper social dels museus.
Ens cal mesurar i comunicar de forma efectiva quina és la seva capacitat de generar impactes socials, d'aportar valor col·lectiu per a la ciutadania.
És vital que museus de totes les mides i tipus, estiguin o no registrats, contribueixin a recollir i aportar dades per al Baròmetre, per tal de poder comunicar la contribució i importància social del sector en conjunt, i fer un treball d'incidència social i política efectiu ( advocacy ).
Participar en el Baròmetre demanarà un esforç per part dels museus, que hauran de superar algunes dificultats logístiques per establir i implementar procediments de recollida de dades.
El resultat d'aquest esforç, però, tindrà impactes positius en el sector:
Segons definició de l' ICOM-CC (Comitè de Conservació de l'ICOM, Nova Delhi 2008), la conservació-restauració del patrimoni cultural tangible engloba els diferents conceptes: "conservació preventiva", "conservació curativa" i "restauració".
Aquests termes es distingeixen entre si pels diferents objectius que presenten, les mesures i accions que comprenen.
La conservació preventiva és la disciplina que té com a objectiu reduir i minimitzar el deteriorament de les col·leccions patrimonials mitjançant una metodologia de treball sistemàtica per identificar, avaluar i controlar els riscos que afecten la seva preservació.
La seva estratègia fonamental és eliminar o minimitzar aquests riscos, mitjançant l'aplicació d'esforços continuats en el temps, i actuant sobre l'origen dels problemes, que generalment es troben en els factors externs als béns culturals.
L'àmbit d'intervenció és, per tant, global, i abasta la gestió de l'entorn i l'ús de la col·lecció, en objectes exposats, emmagatzemats o en trànsit.
Els beneficis que genera aquesta estratègia són:
L'èxit de la implantació de la conservació preventiva com estratègia prioritària en l'àmbit nacional català, rau en el grau de participació i col·laboració de totes institucions implicades, i en la dotació d'un mínim de recursos per desenvolupar-la.
Elaborat per la Comissió Tècnica de Conservació preventiva.
Reserva de pintura del Museu Nacional d'Art de Catalunya.
El Consell Nacional de la Cultura i de les Arts (CoNCA) ha presentat l'informe anual sobre l'estat de la Cultura i de les Arts de Catalunya dedicat a la dimensió social de la cultura.
Una de les funcions principals del Consell Nacional de la Cultura i de les Arts (CoNCA) és elaborar l'informe anual sobre l'estat de la Cultura i de les Arts de Catalunya.
Aquest document es configura com una plataforma ideal per fer públic el desenvolupament del sistema cultural català i tota la feina realitzada de forma estable i continuada al llarg de l'any envers al coneixement d'aquest escenari.
L'informe d'enguany, sota el títol "Estat de la cultura i de les arts 06-2018.
Dimensió social de la Cultura", inclou l'anàlisi de les polítiques culturals al país a partir d'un seguit de taules temàtiques i territorials de reflexió i debat, cinc articles encarregats a experts sobre imatge i comunicació culturals i un últim capítol amb les dades de la cultura, que el CoNCA recull des del 2013 per identificar, des d'una àmplia perspectiva, les tendències del sector a nivell econòmic i social.
El document inclou també un conjunt de recomanacions.
Us facilitem l' enllaç al resum que fa el mateix CONCA a la seva web.
El Departament de Cultura ha posat en marxa un nou web de museus.
D'una banda, se n'ha renovat el disseny per fer-lo més proper i agradable visualment; i, de l'altra, se n'han adaptat els continguts seguint els objectius fixats pel Pla de Museus de Catalunya, amb una navegació més intuïtiva i adaptada als dispositius mòbils.
El web pretén ser un recurs habitual de consulta dels professionals del sector i del patrimoni en general.
Els continguts segueixen els objectius estratègics del Pla de Museus, i són el reflex d'aquells que s'estan desenvolupant i assolint, però sobretot volen respondre a les necessitats d'informació de la comunitat museística.
El web s'estructura en els següents apartats de continguts:
- Col·leccions: amb els programes de conservació preventiva i de documentació, així com la relació de béns mobles adquirits pel fons artístic de la Generalitat de Catalunya.
- Dades: amb el recull dels principals indicadors dels museus i equipaments patrimonials bàsics del país dels darrers anys, i els informes de públics elaborats per l'Observatori dels Públics del Patrimoni Cultural de Catalunya (OPPCC).
- Dimensió social: que inclou els temes d'accessibilitat, d'inclusió social, de treball amb la comunitat, d'educació.
És a dir, aquells que mostren la tasca més projecció social dels museus.
- Formació: amb l'oferta formativa adreçada especialment als professionals dels museus i permanentment actualitzada, des de la més acadèmica a cursos, jornades o seminaris.
- Observatori dels Públics del Patrimoni Cultura de Catalunya (OPPCC): amb els criteris i les metodologies de coneixement dels públics desenvolupats amb l'OPPCC.
Hi trobarem els models, els manuals i les dades de recompte de visitants.
- Recursos: amb la normativa de referència, les convocatòries de subvencions, publicacions, o formularis de tràmits.
Us animem a tots a consultar-la i, com sempre, els suggeriments seran benvinguts.
El Fòrum dels Museus de Catalunya és un espai de trobada anual, de participació i de debat, per conèixer i avaluar l'estat del sistema museístic català, per explicar l'evolució i els resultats del Pla de Museus de Catalunya, i per tractar temes que són d'interès per als museus catalans.
El primer Fòrum dels Museus de Catalunya entra en la recta final de la fase preparatòria.
Durant aquest temps ens hem centrat en crear una comunitat de museus el màxim d'inclusiva.
Hem convocat a les persones que hi treballen des de dins, en les diferents àrees d'un museu, a les que ho fan des de fora, com a autònomes o en empreses de serveis, i a les que simplement estimen els museus i hi participen a través d'associacions d'amics o com a usuaris habituals.
Ja som més quatre-centes cinquanta persones.
A la vegada, estem definint conjuntament els continguts del Fòrum, a partir de les inquietuds i de les expectatives que expressem els participants, en forma de comentaris, opinions i reflexions que recollim al web.
Dues qüestions destaquen especialment d'entre totes aquestes aportacions: una voluntat d'aconseguir una major participació de la ciutadania en els museus i la situació dels professionals que treballen en els equipaments museístics, tant dels que són dins com dels que són fora.
A finals de gener tancarem aquesta etapa pròleg del Fòrum i ens centrarem a debatre i aprofundir els dos reptes que ens heu assenyalat, amb l'objectiu d'arribar al mes de maig amb propostes concretes per avançar en la participació en els museus i en la situació dels professionals.
Ja hem tramès als museus registrats les notificacions per descarregar-se el/s qüestionari/s d'actualització de les dades corresponents al 2019.
Museus i Col·leccions de Catalunya.
Aquest mes de febrer hem tramès a tots els museus registrats les notificacions per descarregar-se el/s qüestionari/s d'actualització de les dades corresponents al 2019.
Com sabeu, el document conté la darrera informació que el museu ha tramès al Registre de Museus.
Per tant, només cal actualitzar aquelles dades que hagin variat.
Recordeu que l'Observatori dels Públics del Patrimoni Cultural de Catalunya (OPPCC) és l'encarregat de recollir les dades que fan referència a públics, per tant de la part d' Estadística Ràpida només s'han d'emplenar els punts numerats del 2.4 al 2.9.
Com a novetat i aplicant criteris de sostenibilitat, enguany només caldrà fer l'enviament telemàtic dels qüestionaris, que us agrairem que feu amb la màxima celeritat a fi de poder poder disposar de dades del conjunt de museus de Catalunya amb motiu del Dia Internacional dels Museus.
Moltes gràcies per la vostra col·laboració.
La Direcció General del Patrimoni Cultural i la Direcció General de Cooperació Cultural impulsen conjuntament un Pla d'accessibilitat de museus, centres i espais d'arts visuals.
Foto: Cristina Serradell / Museu de Ciències Naturals de Barcelona.
La igualtat de condicions en l'accessibilitat de les persones amb discapacitats físiques o mentals als museus és una de les qüestions que preocupa des de fa temps al sector cultural i museístic.
Així ho posen de manifest les diferents iniciatives que existeixen actualment i que tenen com a objectiu incrementar l'accessibilitat en aquests espais.
També és un dels objectius del Museus 2030.
Pla de Museus de Catalunya que els equipaments museístics i culturals siguin accessibles i inclusius, tal i com s'emfatitza a l'objectiu estratègic 5.1: "Suport a l'elaboració de plans d'accessibilitat universal als museus".
Amb la intenció d'unir i alinear esforços, la Direcció General del Patrimoni Cultural i la Direcció General de Cooperació Cultural han impulsat conjuntament l'elaboració d'un Pla d'accessibilitat de museus, centres i espais d'arts visuals de Catalunya.
D'acord amb l'article 35 de la Llei 13/2014, de 30 d'octubre, d'accesibilitat, aquest Pla ha de:
El Pla es desenvoluparà en diferents fases:
Es preveu que l'elaboració del Pla s'enllesteixi a finals del 2019 o principis del 2020.
Amb la intenció de dotar d'expertesa i consens el desenvolupament del pla, s'ha constituït una comissió tècnica que dotarà de contingut qualitatiu la diagnosi, establirà les línies estratègiques a seguir i faciltarà la coordinació de la implantació del pla.
Aquesta Comissió està formada per professionals dels museus i d'altres àmbits coneixedors de la situació actual pel que fa a l'accessibilitat dels equipaments culturals i que, en molts dels casos, també estan vinculats amb les iniciatives i accions anteriorment mencionades.
L'objectiu és unificar esforços per aconseguir la màxima accessibilitat als nostres museus.
Ha sortit publicada al DOCG la convocatòria per a la concessió de subvencions de les línies per a:
Les bases específiques les trobareu publicades al DOCG i tota la informació sobre la tramitació al web de l' OSIC (Oficina de Suport a les Inciatives Culturals).
Com ja us vam informar, per poder optar a aquests ajuts cal lliurar a la Direcció General del Patrimoni Cultural la documentació següent (punt 3.1.b de les bases específiques):
En breu sortiran publicades les bases i la convocatòria de subvencions per al funcionament i les activitats dels museus.
RESOLUCIÓ CLT/958/2019, de 9 d'abril
RESOLUCIÓ CLT/963/2019, de 9 d'abril
RESOLUCIÓ CLT/961/2019, de 9 d'abril