projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Beques per fer pràctiques relacionades amb els diferents camps d'actuació de l'Arxiu Nacional de Catalunya i les tasques d'assistència i suport a les activitats que s'hi duen a terme.
Es poden concedir beques per a les modalitats següents:
- Beques de col·laboració en la descripció de diversos fons documentals del segle XX conservats a l'Arxiu Nacional de Catalunya.
- Beques de col·laboració en la descripció de diversos fons d'època medieval i moderna conservats a l'Arxiu Nacional de Catalunya.
- Beques de col·laboració en la descripció de diversos fons no textuals (fons amb fotografies, mapes i plànols, cartells, so, etc.) conservats a l'Arxiu Nacional de Catalunya.
- Beques de col·laboració en el programa de digitalització de fons de l'Arxiu Nacional de Catalunya: intervenció en el procés de digitalització, tractament i revisió de la documentació.
- Beques de col·laboració en la catalogació de fons bibliogràfics conservats a l'Arxiu Nacional de Catalunya.
- Beques de col·laboració en els programes d'acció cultural, difusió i comunicació de l'Arxiu Nacional de Catalunya.
- Beques de col·laboració en el programa de conservació-restauració de documentació en suport paper i pergamí de l'Arxiu Nacional de Catalunya.
- Beques de col·laboració en el programa de conservació-restauració de documentació fotogràfica de l'Arxiu Nacional de Catalunya.
Les persones físiques que hagin finalitzat els estudis que dónen accés a cada modalitat segons el que estableix la convocatòria.
b) Coneixement del treball en equip.
c) Ampliació del currículum laboral a través de la difusió de treballs en què hagin participat.
La dedicació de les persones beneficiàries és de 35 hores setmanals, en horari de permanència obligada de 8 h a 15 h.
La quantia de cada beca s'estableix al text de la convocatòria.
Els responsables de la convocatòria i l'execució de les beques són el Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya i l'Oficina de Suport a la Iniciativa Cultural.
Les beques es desenvolupen sota la tutoria de la persona de l'Arxiu Nacional de Catalunya que es designi a aquest efecte.
Més de 40.000 fotografies de FECSA que abracen bona part del segle XX, poden ser cercades i consultades a través de la pàgina Web de l'Arxiu Nacional de Catalunya
El febrer d'enguany ingressà a l'ANC una part el seu arxiu, conservada fins ara per Enric Cervelló i Puig, descendent d'un dels creadors
Durant els darrers mesos l'Arxiu Nacional de Catalunya ha ingressat el fons documental de la família Barraquer, emparentada amb la nissaga dels Casanova
Fins a les acaballes d'aquest any 2010, l'exposició Cambra Fosca 1936-1946 viatja per diverses ciutats de Sèrbia
La documentació de la seva activitat creativa i de relacions personals ja és accessible als usuaris
El fons documental de Víctor Castells i Benosa format per 60 capses d'arxiu, ha rebut un primer tractament sumari, a nivell d'unitat d'instal·lació que ens permet ja la difusió del seu contingut i l'accés dels usuaris a través d'Arxius en Línia.
Destaca l'extensa sèrie de dossiers sobre personatges, entitats i publicacions a l'exili i l'emigració, ordenats alfabèticament, que contenen indistintament correspondència original entre el productor i el personatge, l'entitat o la publicació en qüestió, documentació original textual i gràfica aplegada per Víctor Castells i còpies d'altra documentació per acreditar la seva trajectòria, amb una acumulació informativa extraordinària.
També per la seva exhaustivitat són rellevants els dossiers sobre Josep Carner Ribalta (3 capses), els casals argentins, nord-americans i mexicans (4 capses), el Consell Nacional de Catalunya a Londres (2 capses), Josep Maria Batista i Roca (14 capses, que inclouen escrits i correspondència), la celebració dels Jocs Florals a l'exili (6 capses), països i/o ciutats (10 capses), Hipòlit Nadal i Mallol (6 capses), Miquel Ferrer (2 capses), Josep Escolà (3 capses), Marià Martínez Cuenca (4 capses) i publicacions diverses (13 capses).
Trobem documentació de la seva obra d'assaig en els diferents estadis de materials de treball, esborranys i originals.
A banda dels curiosos sobre grafologia i interpretació dels somnis.
Destaquen sobretot les molt diverses obres de memòries i d'assaig històric inèdites, entre les quals "De catalanisme i zel nacional, lletres camí fent" (6 volums, 1966-2013), "Josep Maria Batista i Roca, ambaixador de Catalunya" (5 volums), així com obres de narrativa poesia i articles.
El fons conté també un volum important de correspondència (del període 1979-2014) ordenada alfabèticament en una cinquantena de dossiers, testimoni de la seva relació directa amb personalitats com ara Joan Ballester, Joan Creixell, Francesc Espriu, Joan Estelrich, Miquel Ferrer, Jaume Font, Carles Fontserè, Manuel Jorba, Albert Manent, Josep Tarradellas, Joan Triadú o Joaquim Ventalló.
En definitiva, la documentació aplegada i produïda per Víctor Castells al llarg dels seus anys d'activitat creativa i de relacions personals que ara ha estat dipositada a l'Arxiu Nacional constitueix un tresor de primera magnitud per al coneixement de la història de l'exili català posterior a la Guerra Civil espanyola, en particular per a l'estudi dels grans personatges i entitats catalanistes al continent americà, sobretot a l'Argentina, els Estats Units i Mèxic.
Encara, dins l'exili català en general, molt particularment, per a la memòria dels grups i individus representants de l'independentisme a l'exterior durant els temps del franquisme, principalment, a Londres, a l'entorn d'en Josep Maria Batista i Roca.
Font per al coneixament de la història de l'exili Català
L'Arxiu Nacional de Catalunya disposa de tres cercadors per accedir als fons documentals i a les col·leccions que custodia.
Dos d'aquests cercadors també permeten accedir a recursos d'altres institucions.
El CercANC és operatiu a través d' Arxius en línia, el cercador de fons i documents dels arxius del Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya.
Aquesta eina dóna a conèixer els fons i documents que es custodien a l'Arxiu Nacional de Catalunya (ANC) i a la Xarxa d'Arxius Comarcals (XAC), mitjançant un sistema àgil que permet cercar els documents independentment del centre on es troben, del fons al que pertanyen i del tipus de document de què es tracti.
Alhora, permet visionar les imatges associades a les descripcions dels documents i ofereix la possibilitat de reservar la documentació online.
Aquest accés global permet als ciutadans disposar de la informació i beneficiar-se d'una xarxa d'arxius comarcals que complementa territorialment el paper principal de l'Arxiu Nacional de Catalunya.
Permet diferents opcions de cerca.
Amb les cerques simple i avançada s'accedeix als documents que compleixen els paràmetres de la cerca, mentre que l'opció de cerca per inventari, en primer terme recupera la informació per fons documentals i, desplegant els diferents nivells del quadre de classificació, també deix accedir als documents concrets.
El resultat de la cerca contempla dues presentacions diferents:
Aquesta aplicació CercANC ha estat creada pel Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya i presenta imatges de documents conservats en el propi centre d'arxiu i documents procedents dels arxius de complement.
Amb finalitats educatives, el cercador ANC facilita la cerca i la visualització de documents de l'Arxiu, alhora que es proposa contribuir a la utilització dels documents en la pràctica docent i en les recerques escolars.
La cerca de documents es pot realitzar:
El catàleg BEG (Biblioteques Especialitzades de la Generalitat) és el catàleg conjunt format per 35 Biblioteques i Centres de Documentació dels diferents departaments de la Generalitat.
Permet fer una cerca per tot el conjunt de Biblioteques, o seleccionar-ne una, com per exemple la Biblioteca de l'Arxiu Nacional de Catalunya.
El catàleg de la Biblioteca de l'Arxiu Nacional de Catalunya inclou inclou el fons bibliogràfic i hemerogràfic auxiliar i de reserva que són adients a les diferents tipologies dels fons documentals ingressats a l'arxiu.
El fons bibliogràfic està especialitzat, essencialment, en Història de Catalunya (Moderna i Contemporània) i en Arxivística.
El catàleg de la biblioteca conté més de 35.000 registres, i la hemeroteca disposa de més de 200 capçaleres de publicacions periòdiques.
Som un equip multidisciplinar de persones que vetllem per la correcta gestió i difusió dels fons de l'Arxiu Nacional de Catalunya
Conserva i gestiona els testimonis documentals produïts per l'Administració pública a Catalunya, especialment durant el segle XX.
Recupera i gestiona tota aquella documentació que té un relleu especial per al coneixement de la nostra història col·lectiva.
Dóna el tractament específic als documents d'imatge i sonors en els seus diversos suports, que han adquirit una importància creixent en el conjunt del patrimoni documental.
Duu a terme els programes de reprografia dels fons, alhora que fa el seguiment de les innovacions tecnològiques en el camp de la informació i el tractament documental, i elabora, si s'escau, els programes pertinents per a la seva implementació a l'Arxiu.
Duu a terme les tasques de control, preservació, conservació i consolidació material dels documents que custodia l'Arxiu, alhora que impulsa programes de preservació documental en col·laboració amb d'altres institucions públiques i privades.
Proporciona els recursos d'informació i assessorament als usuaris i gestiona el servei de consulta als fons documentals, bibliogràfics i hemerogràfics de l'Arxiu.
En la vessant de projecció, difusió i comunicació, duu a terme totes aquelles accions de tipus cultural encaminades a donar a conèixer als diferents segments de la societat els fons documentals i els continguts de l'arxiu.
Potencia entre el professorat i l'alumnat de secundària la didàctica de la història amb fons d'arxiu.
Ho fa mitjançant la utilització dels fons documentals de l'arxiu com a font per a l'estudi i la recerca i elaborant recursos documentals i didàctics específics.
Reflexions i recomanacions de l'avaluació estratègica de l'Arxiu Nacional de Catalunya
Presentació al Museu d'Història de Catalunya (11/03/2020)
El passat 11 de març el Consell Nacional de la Cultura i les Arts (CoNCA) va presentar en un acte públic al Museu d'Història de Catalunya els resultats de l'avaluació estratègica de l'Arxiu Nacional de Catalunya (2016-2018)
En termes general l'avaluació estratègica ha d'evidenciar les fortaleses i febleses de l'organització i de les pràctiques realitzades.
El seu objectiu és assenyalar les possibilitats de millora, a fi d'incidir en la millora de l'eficiència cultural i l'increment de la incidència pública.
Aquestes són les principals indicacions de millora aportades.
En referència a la seva definició:
En referència a les eines de gestió i l'organització interna:
Respecte de l'oferta i el contingut:
Avaluació Estratègica de l'Arxiu Nacional de Catalunya
Amb motiu del Dia Internacional de la Dona, l'Arxiu Nacional de Catalunya destaca una seixantena de fons documentals produïts per dones
Teresa Pàmies al míting del festival de cloenda de la setmana de solidaritat de Catalunya amb Madrid.
L'Arxiu Nacional de Catalunya, amb la seva tasca de recuperació i ingrés d'arxius personals, ha recollit un nombre considerable de fons documentals produïts per dones de condicions socials, trajectòries personals i perfils professionals diversos.
La invisibilitat que tenia la dona en el món dels arxius ha anat cedint pas a una realitat molt rica i diversa, que és el reflex del creixent protagonisme femení en la vida econòmica, social i política del nostre país al llarg del segle XX.
Una visió ràpida del patrimoni documental femení de l'Arxiu Nacional ens apropa, en primer lloc, al món de l'Ensenyament a través dels fons de quatre mestres i pedagogues: Mariana Monclús i Charles, Celestina Vigneaux Cibils, Àngels Garriga de Mata i la seva filla Marta Mata Garriga.
L'àmbit de la Literatura està representat per diverses escriptores: Francesca Bonnemaison, Montserrat Ribalta i Escoda, Clementina Arderiu i Montserrat Roig.
L'Art és també un sector amb una important presència femenina.
Aquest breu recorregut no es pot oblidar de les professionals de la Fotografia, amb personalitats prou reconegudes com Colita, Pilar Aymerich i Montserrat Sagarra, i d'altres dones que van treballar als laboratoris dels seus familiars i que es poden conèixer a través dels fons Brangulí, Horacio Seguí i Joan Martí Macià.
Personalitats inclassificables serien Anna Maria Maluquer i Whal, científica, i l'aviadora feminista Raimunda Elías.
Finalment, en el camp de la Política i la Lluita social, sobresurten les dones compromeses amb els moviments feminista, anarquista i socialista, que van viure la seva militància durant la guerra civil, l'exili i la guerrilla antifranquista.
En aquest apartat esmentem a Flora Isgleas, feminista i socialista; Pilar Espuña Domènech, feminista i militant obrera; Genoveva Agudo i Esperanza Martínez, guerrilleres; Ana Mingorance Pérez; Araceli Ruiz Toribio i Milagros Reguera González, nenes de la guerra evacuades a la URSSS l'any 1937; Carmen López Landa; Vicenta García Moreno; les voluntàries soviètiques a la guerra civil Paulina i Adelina Abramson; i més recentment Maria Dolors Calvet i Puig i l'advocada i líder del moviment feminista espanyol Lidia Falcón.
I també en el camp de la lluita social, conservem el fons Partido Feminista de España – Club Vindicación Feminista amb una rica col·lecció bibliogràfica accessibles a través dels cercadors de Biblioteca a http://anc.gencat.cat/ca/coneix/ Fons-i-col·leccions/Biblioteca/
Butlletí de l'Arxiu Nacional de Catalunya, núm. 46 (Febrer de 2017): La col·lecció bibliogràfica del fons Partido Feminista de España – Club Vindicación Feminista
Som força de treball des que el món existeix.
L'Arxiu Nacional de Catalunya és, d'una banda, arxiu general de l'administració catalana, i de l'altra, arxiu històric nacional.
L'antecedent més remot de l'Arxiu Nacional de Catalunya es remonta a l'any 1412, quan les Corts de Barcelona acordaren la creació d'un arxiu propi per a la Generalitat històrica o Diputació del General.
No fou, però, fins el 1936 quan el Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya creà l'Arxiu General de Catalunya, antecessor directe de l'Arxiu Nacional de Catalunya, amb la funció d'aplegar i gestionar els documents produïts per les administracions públiques de Catalunya.
Amb l'esclat de la Guerra Civil, l'Arxiu General de Catalunya assumí la tasca de concentrar als seus dipòsits la documentació que la Generalitat havia posat sota la seva custòdia per protegir-la del perill de la guerra.
L'entrada de les tropes franquistes a Catalunya i la consolidació de la dictadura de Franco, però, suposà la supressió de l'arxiu i la paralització de les tasques que desenvolupava.
Finalitzada la dictadura, el 28 de novembre de 1980 el Govern restituït de la Generalitat creà l'Arxiu Nacional de Catalunya i li atorgà la missió de protegir el patrimoni documental català.
Des de llavors, la institució ha vetllat per la conservació dels fons històrics nacionals i de l'administració catalana amb la finalitat última de garantir-hi l'accés per part de tota la ciutadania.
L'any 1995 l'Arxiu Nacional de Catalunya es traslladà a Sant Cugat del Vallès, on s'ubica la seva seu definitiva.
L'edifici actual disposa d'una superfície útil construïda de 12.625 metres quadrats i la possibilitat d'encabir en els seus 32 dipòsits fins a 62 quilòmetres de prestatgeries amb documents.
El patrimoni sonor i audiovisual és un testimoni viu de l'he­rència cultural de les societats, que presenta una diver­sitat espe­cial de tipologies i característi­ques, vinculades al seu contingut, gestió, suports i proce­dències.
La degradació física dels suports sonors i audiovisuals, i l'obsolescència tecnològica que afecta els aparells que els reprodueixen, genera un escenari d'incertesa sobre l'esperança de vida dels suports.
El control de les condicions ambientals on s'emmagatzemen poden retardar aquest procés, però no evitar-lo.
La indefinició de la legislació actual sobre patrimoni sonor i audiovisual, comporta la necessitat d'establir pautes de gestió: d'ingrés i adquisicions, de descripció i catalogació, de digitalització i preservació, etc.
El gran nombre de persones inscrites a les primeres Jornades sobre patrimoni sonor i audiovisual, i per a donar resposta a les necessitats i a problemàtiques diverses amb què es troben tots els professionals que gestionen aquest patrimoni, plantegem aquestes segones Jornades.
Les Jornades donen veu a entitats i institucions culturals i acadèmiques i a experts que treballen dia a dia amb fons i col·leccions sonores i audiovisuals amb presència nacional i internacional.
En aquesta edició les temàtiques a tractar se centren en tres àrees principalment: conservació preventiva, preservació digital i aspectes legals de la reutilització dels continguts.
Les Jornades, organitzades conjuntament entre la Filmoteca de Catalunya, la Biblioteca de Catalunya i l'Arxiu Nacional de Catalunya es desenvoluparan en les tres seus.
Matí: de 9:30 a 14:00 a l'Arxiu Nacional de Catalunya.
Les ponències es transmetran en continu a través dels canals de Youtube de les tres institucions.
La participació a les Jornades és gratuïta, però cal fer la inscripció: http://www.bnc.cat
En aquesta edició les temàtiques a tractar se centren en tres àrees principalment: conservació preventiva, preservació digital i aspectes legals de la reutilització dels continguts
L'Arxiu Nacional de Catalunya per facilitar les cerques ofereix les dades en format xlsx i csv
El 7 de juliol, en aplicació de la Llei 11/2017, del 4 de juliol, de reparació jurídica de víctimes del franquisme publicada al DOGC núm. 7406, de 6 de juliol de 2017 (correcció d'errades al DOGC núm. 7406, de 17.7.2017), l'Arxiu Nacional de Catalunya va publicar en format PDF la llista de reparació jurídica de víctimes del franquisme (1938-1978)
La relació inclou cognoms i nom de la víctima, sexe, tipus de procediment, número de causa, data d'inici de la causa, data d'aprovació de la sentència o altra resolució, pena imposada, commutació o l'indult demanat, persones executades i la referència d'arxiu dels originals que es conserven a l'Arxiu del Tribunal Militar Territorial Tercer de Barcelona.
Per facilitar cerques les dades obertes també inclouen l'edat, el lloc de naixement i de residència, la data d'alta del registre descriptiu i la data de la seva correcció, si s'escau.
Per consultar els originals i/o obtenir reproduccions de la documentació cal adreçar les sol·licituds a l'Arxiu del Tribunal Militar Territorial Tercer de Barcelona.
Per sol·licitar la rectificació de noms i cognoms de persones que figuren a la llista de víctimes jurídiques del franquisme, adreceu la vostra sol·licitud a [EMAIL] facilitant dades de filiació de la persona repressaliada: nom i cognoms, lloc i data de naixement, municipi on residia a l'època, o altres dades identificatives complementàries.
Inclou mapes de geolocalització
D'una banda, la presència amenaçadora entre nosaltres de la Covid19, aconsella limitar els desplaçaments llunyans.
De l'altra, l'impacte econòmic de la pandèmia ens obliga a estalviar, de grat o per força.
Pensant en el vostre estiu de 2020 hem preparat un viatge per Catalunya que relaciona les imatges del passat que conservem amb les vostres vacances.
Que ens permetrà fer junts l'àlbum de vacances d'ahir i d'avui.
Al llarg de dotze setmanes, des del primer de juliol fins al vespre de la Diada, a través dels nostres perfils a facebook i twitter, us portem a 52 llocs singulars, un cada dia, a través de la mirada artística i documental dels fotògrafs que tenen dipositada la seva obra a l'Arxiu Nacional de Catalunya.
1a etapa: 1-3 de juliol: de Sabadell a Vilanova i la Geltrú.
5a etapa: 27-31 de juliol: de Móra d'Ebre a Linyola.
7a etapa: 10-14 d'agost: de Coll de Nargó a Ripoll.
10a etapa: 31 d'agost i 1-4 de setembre: de Girona a Santa Fe del Montseny.
11a etapa: 7-10 de setembre: de Granollers a Sant Cugat del Vallès.
Aquí teniu sobre el mapa la nostra proposta de viatge:
Us demanem que ens ajudeu a fer córrer per les xarxes cadascuna d'aquestes imatges: hi podreu participar explicant-nos quina vinculació, experiència o record us evoca, i també, imitant el fotògraf, buscar l'enquadrament i comprovar si aquella imatge del passat es pot també captar en el present: existeix encara aquell lloc o espai?
Per a tots els qui interaccionin amb nosaltres a les xarxes tenim reservada una sorpresa: tan aviat com sigui possible, una visita especial a l'Arxiu Nacional de Catalunya, en la qual podreu conèixer a fons la nostra institució.
A més, a més, les persones que ens enviïn les tres millors fotografies en resposta rebran un lot de catàlegs dels fons d'imatges que conservem.
Aquest estiu recorrerem comarca a comarca tot Catalunya.
Una figura cabdal del teatre català
L'arxiu personal de Ricard Salvat i Ferré, figura cabdal del teatre català contemporani, és un element molt rellevant per al coneixement del món dramàtic durant aquells anys.
Des del moment del seu traspàs n'ha tingut consciència del seu valor i li ha dedicat una cura especial la seva família, a través de la Fundació Ricard Salvat, que l'ha conservat físicament a la seva seu, al cor del barri de Ciutat de Vella de Barcelona, ha impulsat la difusió del llegat i n'ha donat accés des del primer moment als investigadors interessats en el seu llegat.
El contingut del fons Ricard Salvat
Durant els primers mesos d'enguany, l'Arxiu Nacional i la Fundació Ricard Salvat han treballat conjuntament en la selecció definitiva dels materials, l'organització del fons documental i la preparació del seu ingrés físic a l'Arxiu Nacional.
L'arribada material a l'arxiu estava prevista per a finals de març i arrodonia així el seguit d'actes d'homenatge en record de Salvat organitzats per diverses institucions i el Departament de Cultura durant els mesos anteriors, amb motiu de la commemoració dels deu anys de la seva mort (hi trobareu aquí una relació detallada i nombroses imatges ).
Per desgràcia, però, l'esclat de la pandèmia va obligar a ajornar el trasllat de la documentació a la seu de l'Arxiu Nacional, que ara, feliçment, pot dur-se a terme amb totes les garanties.
L'arxiu de Ricard Salvat ocupa aproximadament 90 metres de documentació (225 caixes de trasllat), que són el fidel reflex de la seva activitat increïblement prolífica durant més de mig segle, entre 1953 i 2009, encara que també l'integren materials des dels anys quaranta.
D'una banda, inclou la documentació pròpia generada com a director d'escena, autor, productor, empresari, actor, catedràtic universitari, conferenciant i director de festivals.
D'altra banda, l'aplegada com a estudiós del teatre, l'estudi d'obra aliena o com a assistent a molt diversos congressos i festivals d'arreu del món.
En els propers mesos l'Arxiu Nacional durà a terme els treballs tècnics de classificació, descripció i instal·lació definitiva del fons, amb l'objectiu de posar a disposició de tothom tan aviat com sigui possible aquest tresor de memòria sobre el teatre català contemporani, alhora que el Departament de Cultura i la Fundació Ricard Salvat establiran els termes definitius de la cessió en comodat del fons a la Generalitat de Catalunya.
Memòria de mig segle de teatre contemporani