projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Els estudis de doctorat, conduents a l'obtenció del corresponent títol de caràcter oficial i validesa en tot el territori nacional, que tenen com a finalitat l'especialització de l'estudiant en la seva formació investigadora dins d'un àmbit del coneixement científic, tècnic, humanístic o artístic, s'han d'organitzar i realitzar en la forma que determinin els estatuts, d'acord amb els criteris que aprovi el Govern per a l'obtenció del títol de doctor, amb l'informe previ del Consell d'Universitats.
En tot cas, aquests criteris inclouen la superació d'un període de formació i l'elaboració, presentació i aprovació d'un treball original de recerca.
Els estudis de doctorat, conduents a obtenir el títol corresponent de caràcter oficial i validesa en tot el territori nacional, que tenen com a finalitat que l'estudiant s'especialitzi en la seva formació investigadora dins d'un àmbit del coneixement científic, tècnic, humanístic o artístic, s'han d'organitzar i dur a terme de la manera que determinin els estatuts, d'acord amb els criteris que aprovi el Govern per obtenir el títol de doctor, amb l'informe previ del Consell de Coordinació Universitària.
En tot cas, aquests criteris han d'incloure el seguiment i la superació de matèries d'estudi i l'elaboració, la presentació i l'aprovació d'un treball original de recerca.
Els ensenyaments universitaris s'estructuren en tres cicles: grau, màster i doctorat.
La superació d'aquests ensenyaments dóna dret, en els termes que estableixi el Govern, amb l'informe previ del Consell d'Universitats, a l'obtenció dels títols oficials corresponents.
Els estudis universitaris s'estructuren, com a màxim, en tres cicles.
La superació dels estudis dóna dret, en els termes que estableixi el Govern, amb l'informe previ del Consell de Coordinació Universitària, i segons la modalitat d'ensenyament cíclic de què es tracti, a obtenir els títols de diplomat universitari, arquitecte tècnic, enginyer tècnic, llicenciat, arquitecte, enginyer i doctor, i els que els substitueixin d'acord amb el que disposa l'apartat 2 de l'article 88.
Les universitats han d'impartir ensenyaments conduents a l'obtenció de títols oficials i amb validesa en tot el territori nacional i poden impartir ensenyaments conduents a l'obtenció d'altres títols.
Els títols universitaris de caràcter oficial i amb validesa en tot el territori nacional s'han d'inscriure en el Registre d'universitats, centres i títols, que preveu la disposició addicional vintena.
Es poden inscriure altres títols a efectes informatius.
El Govern ha de regular el procediment i les condicions per a la inscripció.
Els títols universitaris que tinguin caràcter oficial i validesa en tot el territori nacional, així com les directrius generals dels plans d'estudis que s'hagin de cursar per obtenir-los i per homologar-los, els estableix el Govern, per iniciativa pròpia, amb l'informe previ del Consell de Coordinació Universitària, o bé a proposta d'aquest Consell.
Els títols a què fa referència l'apartat anterior, que s'integren en el Catàleg de títols universitaris oficials que aprovi el Govern, són expedits en nom del Rei pel rector de la universitat en la qual s'han obtingut.
Les universitats poden establir ensenyaments conduents a obtenir diplomes i títols propis, així com ensenyaments de formació al llarg de tota la vida.
Aquests diplomes i títols no tenen els efectes que les disposicions legals atorguin als esmentats en l'apartat 1.
Les universitats, per al millor compliment de les seves funcions al servei de la societat, poden cooperar entre elles, amb organismes públics de recerca, amb empreses i amb altres agents del Sistema Espanyol de Ciència, Tecnologia i Innovació o que pertanyen a altres països, mitjançant la creació d'aliances estratègiques que permetin desenvolupar programes i projectes d'excel·lència nacional i internacional.
El Ministeri d'Educació pot impulsar aquests processos de cooperació per a l'excel·lència, mitjançant la seva participació en els esmentats programes i projectes.
El Consell d'Universitats és presidit pel titular del ministeri competent en matèria d'universitats i està compost pels vocals següents:
a ) Els rectors de les universitats.
b ) Cinc membres designats pel president del Consell.
El Consell de Coordinació Universitària, la presidència del qual correspon al ministre d'Educació, Cultura i Esport, el componen els vocals següents:
a ) Els responsables de l'ensenyament universitari en els consells de govern de les comunitats autònomes.
b ) Els rectors de les universitats.
c ) Vint-i-un membres, nomenats per un període de quatre anys, entre personalitats de la vida acadèmica, científica, cultural, professional, econòmica i social, i set dels quals els designa el Congrés dels Diputats, set, el Senat, i set, el Govern.
Entre els vocals de designació del Govern també hi poden figurar membres de l'Administració General de l'Estat.
Els directors i directores de departament en tenen la representació i exerceixen les funcions de direcció i gestió ordinària del departament.
Són elegits pel consell de departament en els termes establerts pels estatuts, entre els professors i professores doctors amb vinculació permanent a la universitat.
Els directors de departament en tenen la representació i n'exerceixen les funcions de direcció i gestió ordinària.
Són elegits pel consell de departaments en els termes que estableixen els estatuts, entre professors doctors pertanyents als cossos docents universitaris que en són membres.
Si no n'hi ha, als departaments constituïts sobre les àrees de coneixement a què es refereix l'apartat 3 dels articles 58 i 59, poden ser directors funcionaris dels cossos docents universitaris no doctors o professors contractats doctors.
Els degans i deganes de facultat i directors i directores d'escola tenen la representació dels seus centres i hi exerceixen les funcions de direcció i gestió ordinària.
Són elegits, en els termes establerts pels estatuts, entre els professors i professores amb vinculació permanent a la universitat.
Els degans de facultat i els directors d'escola tenen la representació dels seus centres i n'exerceixen les funcions de direcció i gestió ordinària.
Són elegits, en els termes que estableixen els estatuts, entre professors doctors pertanyents als cossos docents universitaris adscrits al centre respectiu.
Si no n'hi ha, a les escoles universitàries i a les escoles universitàries politècniques, el director és elegit entre funcionaris de cossos docents universitaris no doctors o professors contractats doctors.
Al gerent o a la gerent li correspon la gestió dels serveis administratius i econòmics de la universitat.
És proposat pel rector i nomenat per aquest d'acord amb el consell social, atenent criteris de competència professional i experiència.
Al gerent correspon gestionar els serveis administratius i econòmics de la universitat.
És proposat pel rector i nomenat per aquest d'acord amb el consell social.
El secretari, o la secretària general, que és nomenat pel rector entre funcionaris públics que prestin serveis a la universitat, que pertanyin a cossos per a l'ingrés als quals s'exigeixi estar en possessió del títol de doctor, llicenciat, enginyer, arquitecte o equivalent, també ho és del consell de govern.
El secretari general, que és nomenat pel rector entre funcionaris públics del grup A que prestin serveis a la universitat, ho és també del consell de govern i de la junta consultiva.
La junta d'escola o facultat, presidida pel degà o director, és l'òrgan de govern d'aquesta.
En tot cas, la majoria dels seus membres han de ser professors amb vinculació permanent a la universitat.
La junta de facultat o escola, presidida pel degà o el director, n'és l'òrgan de govern.
El cinquanta-un per cent dels seus membres, com a mínim, han de ser funcionaris dels cossos docents universitaris.
La junta consultiva és l'òrgan ordinari d'assessorament del rector i del consell de govern en matèria acadèmica, i està facultada per formular-los propostes.
La junta consultiva, presidida pel rector, la constitueixen el secretari general i quaranta membres com a màxim designats pel consell de govern entre professors i investigadors de prestigi reconegut, amb mèrits docents i investigadors acreditats per les avaluacions positives corresponents de conformitat amb la normativa vigent.
Els estatuts en regulen el funcionament.
El claustre universitari és el màxim òrgan de representació de la comunitat universitària.
Està format pel rector, que el presideix, el secretari general i el gerent, i un màxim de 300 membres.
Li correspon l'elaboració dels estatuts, l'elecció del rector, si s'escau, i les altres funcions que li atribueix aquesta Llei.
Sigui quina sigui la forma d'elecció, el claustre pot convocar, amb caràcter extraordinari, eleccions a rector a iniciativa d'un terç dels seus components i amb l'aprovació de dos terços.
L'aprovació de la iniciativa comporta la dissolució del claustre i el cessament del rector, que continua en funcions fins a la presa de possessió del nou rector.
El procediment és l'establert pels estatuts.
Si la iniciativa no és aprovada, cap dels signataris pot participar en la presentació d'una altra iniciativa d'aquest caràcter fins que hagi passat un any des de la seva votació.
En tot cas, la majoria dels seus membres han de ser professors doctors amb vinculació permanent a la universitat.
El claustre universitari és l'òrgan màxim de representació de la comunitat universitària.
Està format pel rector, que el presideix, el secretari general i el gerent, i tres-cents membres com a màxim.
Li correspon elaborar els estatuts i les altres funcions que li atribueix aquesta Llei.
El claustre pot convocar, amb caràcter extraordinari, eleccions a rector a iniciativa d'un terç dels seus membres i amb l'aprovació de dos terços.
L'aprovació de la iniciativa comporta la dissolució del claustre i la cessació del rector, que continua en funcions fins que el nou rector prengui possessió.
El procediment és el que estableixin els estatuts.
Si la iniciativa no és aprovada, cap dels signataris no pot participar en la presentació d'una altra iniciativa d'aquest caràcter fins passat un any des que s'hagi fet la votació.
El cinquanta-un per cent dels seus membres, com a mínim, han de ser funcionaris doctors dels cossos docents universitaris.
El consell de govern està constituït pel rector, que el presideix, el secretari general i el gerent, per un màxim de 50 membres.
En formen part els vicerectors, una representació de la comunitat universitària, que reflecteixi la composició dels diferents sectors en el claustre, i una representació de degans i directors, segons estableixin els estatuts.
A més, quan ho determinin els estatuts, poden ser membres del consell de govern fins a un màxim de tres membres del consell social que no pertanyin a la mateixa comunitat universitària.
El consell de govern, el constitueixen el rector, que el presideix, el secretari general i el gerent, i com a màxim cinquanta membres de la comunitat universitària mateixa.
D'aquests, el 30 per cent el designa el rector; el 40 per cent, l'elegeix el claustre entre els seus membres, reflectint-ne la composició dels diferents sector, i el 30 per cent restant és elegit o designat entre degans de facultat, directors d'escola i directors de departament i instituts universitaris de recerca, segons estableixin els estatuts.
A més, són membres del consell de govern tres membres del consell social no pertanyents a la pròpia comunitat universitària.
a ) Col·legiats: consell social, consell de govern, claustre universitari, juntes d'escola i facultat i consells de departament.
b ) Unipersonals: rector o rectora, vicerectors o vicerectores, secretari o secretària general, gerent, degans o deganes de facultats, directors o directores d'escoles, de departaments i d'instituts universitaris de recerca.
L'elecció dels representants dels diferents sectors de la comunitat universitària al claustre universitari, a les juntes de facultat o escola i als consells de departament s'ha de fer mitjançant sufragi universal, lliure, igual, directe i secret, en cadascun d'aquests.
Els estatuts han d'establir les normes electorals aplicables, les quals han de propiciar en els òrgans col·legiats la presència equilibrada entre dones i homes.
a ) Col·legiats: consell social, consell de govern, claustre universitari, junta consultiva, juntes de facultat, d'escola tècnica o politècnica superior i d'escola universitària o escola universitària politècnica, i consells de departament.
b ) Unipersonals: rector, vicerectors, secretari general, gerent, degans de facultats, directors d'escoles tècniques o politècniques superiors, d'escoles universitàries o escoles universitàries politècniques, de departaments i d'instituts universitaris de recerca.
L'elecció dels representants dels diferents sectors de la comunitat universitària en el claustre universitari, en les juntes de facultat o escola, i en els consells de departament s'ha de dur a terme mitjançant sufragi universal, lliure, igual, directe i secret.
Els estatuts estableixen les normes electorals aplicables.
Els departaments són les unitats de docència i recerca encarregades de coordinar els ensenyaments d'un o diversos àmbits del coneixement en un o diversos centres, d'acord amb la programació docent de la universitat, de donar suport a les activitats i iniciatives docents i investigadores del professorat, i d'exercir les altres funcions que siguin determinades pels estatuts.
La creació, modificació i supressió de departaments correspon a la universitat, d'acord amb els seus estatuts.
Els departaments són els òrgans encarregats de coordinar els ensenyaments d'una o de diverses àrees de coneixement en un o diversos centres, d'acord amb la programació docent de la universitat, de donar suport a les activitats i les iniciatives docents i investigadores del professorat, i d'exercir les altres funcions que determinin els estatuts.
La creació, la modificació i la supressió de departaments correspon a la universitat d'acord amb als seus estatuts, i d'acord amb les normes bàsiques que aprovi el Govern amb l'informe previ del Consell de Coordinació Universitària.
Les facultats, les escoles tècniques o politècniques superiors i les escoles universitàries o escoles universitàries politècniques són els centres encarregats d'organitzar els ensenyaments i els processos acadèmics, administratius i de gestió conduents a obtenir títols de caràcter oficial i validesa en tot el territori nacional, així com de les altres funcions que determinin els estatuts.
La creació, la modificació i la supressió dels centres a què es refereix l'apartat 1 d'aquest article, així com la implantació i la supressió d'ensenyaments conduents a obtenir títols universitaris de caràcter oficial i validesa en tot el territori nacional, les acorda la comunitat autònoma, a proposta del consell social o bé per iniciativa pròpia amb l'acord del consell, en tot cas amb l'informe previ del consell de govern de la universitat.
Cal informar el Consell de Coordinació Universitària del que assenyala el paràgraf anterior.
Les universitats públiques estan integrades per escoles, facultats, departaments, instituts universitaris de recerca i pels altres centres o estructures necessaris per al desenvolupament de les seves funcions.
Les universitats públiques estan integrades per facultats, escoles tècniques o politècniques superiors, escoles universitàries o escoles universitàries politècniques, departaments, instituts universitaris de recerca i pels altres centres o estructures que organitzin ensenyaments en modalitat no presencial.
Les universitats poden crear altres centres o estructures les activitats de desenvolupament de les finalitats institucionals dels quals no condueixin a l'obtenció de títols inclosos en el Catàleg de títols universitaris oficials.
La infracció del que preveuen els paràgrafs anteriors suposa una modificació de les condicions essencials del reconeixement o de l'aprovació de l'adscripció i pot ser causa de la seva revocació.
Els centres universitaris privats han d'estar integrats en una universitat privada, com a centres propis d'aquesta, o adscrits a una de pública o privada.
La infracció del que preveuen els paràgrafs anteriors suposa una modificació de les condicions essencials del reconeixement o de l'aprovació de l'adscripció.
Els mateixos efectes produeix la transmissió, la disposició o el gravamen dels títols representatius del capital social de les entitats privades promotores de les universitats privades o els centres universitaris adscrits a universitats públiques, així com l'emissió d'obligacions o títols similars per aquestes, fetes sense l'autorització a la qual es refereixen els paràgrafs anteriors, amb els requisits que s'hi estableixen.
Els centres universitaris privats han d'estar integrats en una universitat privada, com a centres propis d'aquesta, o adscrits a una de pública.
Per crear universitats públiques és preceptiu l'informe previ de la Conferència General de Política Universitària, en el marc de la programació general de l'ensenyament universitari.
Per garantir la qualitat de la docència i la recerca i, en general, del conjunt del sistema universitari, el Govern, amb l'informe previ de la Conferència General de Política Universitària, ha de determinar, amb caràcter general, els requisits bàsics per crear i reconèixer universitats.
Per al reconeixement de les universitats privades, que té caràcter constitutiu, és preceptiu l'informe de la Conferència General de Política Universitària, en el marc de la programació general de l'ensenyament universitari.
Per crear universitats públiques és preceptiu l'informe previ del Consell de Coordinació Universitària, en el marc de la programació general de l'ensenyament universitari.
Per garantir la qualitat de la docència i la recerca i, en general, del conjunt del sistema universitari, el Govern, amb l'informe previ del Consell de Coordinació Universitària, ha de determinar, amb caràcter general, els requisits bàsics per crear i reconèixer universitats.
Per al reconeixement de les universitats privades, que té caràcter constitutiu, és preceptiu l'informe del Consell de Coordinació Universitària en el marc de la programació general de l'ensenyament universitari.
Sense perjudici de les funcions atribuïdes al Conferència General de Política Universitària, corresponen a cada comunitat autònoma les tasques de coordinació de les universitats de competència seva.
Sense perjudici de les funcions atribuïdes al Consell de Coordinació Universitària, corresponen a cada comunitat autònoma les tasques de coordinació de les universitats de competència seva.
Transparència de l'activitat pública
Obligació de subministrar informació
Informació institucional, organitzativa i de planificació
Informació de rellevància jurídica
Informació econòmica, pressupostària i estadística
Sol·licitud d'accés a la informació
Reclamació davant el Consell de Transparència i Bon Govern
Infraccions en matèria de gestió economicopressupostària
Comissió de Transparència i Bon Govern
President del Consell de Transparència i Bon Govern
Relacions amb les Corts Generals
Revisió i simplificació normativa
Col·laboració amb l'Agència Espanyola de Protecció de Dades
Informació de la Casa de Sa Majestat el Rei
Modificació de la Llei 5/2006, de 10 d'abril, de regulació dels conflictes d'interessos dels membres del Govern i dels alts càrrecs de l'Administració General de l'Estat
Modificació de la disposició addicional desena de la Llei 6/1997, de 14 d'abril, d'organització i funcionament de l'Administració General de l'Estat
Modificació de la Llei 10/2010, de 28 d'abril, de prevenció del blanqueig de capitals i del finançament del terrorisme
De les atribucions i el funcionament dels òrgans del Tribunal de Comptes
Del president del Tribunal de Comptes
Dels òrgans de suport del Tribunal i d'altres òrgans que hi actuen
De l'Estatut dels consellers del Tribunal de Comptes
Del president i dels consellers del Tribunal
Dels deures, drets, situacions i responsabilitats dels consellers del Tribunal
De la funció fiscalitzadora del Tribunal i dels seus procediments
De l'extensió de la funció fiscalitzadora del Tribunal i dels instruments en què es materialitza
De les relacions del Tribunal de Comptes amb els òrgans de control extern de les comunitats autònomes
De la col·laboració amb el Tribunal de Comptes
Dels procediments mitjançant els quals s'exerceix la funció fiscalitzadora del Tribunal
De l'examen i comprovació del Compte General de l'Estat
De l'examen i la comprovació dels comptes generals i parcials de les entitats que integren el sector públic i dels perceptors o beneficiaris de subvencions o ajudes d'aquest sector
De l'examen dels expedients referents als contractes subscrits per l'Administració de l'Estat i les altres entitats del sector públic
De l'examen de la situació i variacions del patrimoni de l'Estat i altres entitats del sector públic
De l'examen dels expedients sobre crèdits extraordinaris i suplementaris i sobre les modificacions dels crèdits pressupostaris inicials
De la terminació dels procediments de fiscalització
De les actuacions prèvies a l'exigència de responsabilitats comptables
De la jurisdicció comptable i dels seus procediments
De la naturalesa, extensió i límits de la jurisdicció comptable
Dels òrgans de la jurisdicció comptable i de les seves atribucions
De les parts, legitimació, representació i defensa davant el Tribunal de Comptes
De les pretensions de les parts i de la seva acumulació davant la jurisdicció comptable
De la quantia dels procediments
Disposicions comunes als procediments de la jurisdicció comptable
Del procediment en el judici dels comptes
Del procediment de reintegrament per dèficit comptable
Dels expedients de cancel·lació de fiances
De les formes de terminació dels procediments jurisdiccionals
Dels recursos contra providències, interlocutòries i sentències
De l'execució de les sentències
De l'Estatut del personal al servei del Tribunal de Comptes
De les relacions de llocs de treball i de l'oferta d'ocupació pública del Tribunal de Comptes
Del règim general de la relació de servei al Tribunal de Comptes
a ) Les empreses, els centres de treball i, en general, els llocs de treball en què s'executi la prestació laboral, encara que estiguin directament regits o gestionats per les administracions públiques o per entitats de dret públic amb personalitat jurídica pròpia vinculades o dependents de qualssevol d'elles, amb subjecció, en aquest últim cas, al que preveu la normativa que regula aquesta actuació en les administracions públiques.
L'actuació de la Inspecció de Treball es pot exercir també en locals, habitatges, o altres llocs habilitats, encara que no es trobin en les empreses, els centres i llocs de treball en què s'executi la prestació laboral, en els quals resideixin, s'allotgin o puguin romandre els treballadors per raó del seu treball durant els períodes de descans, i hagin estat posats a disposició d'aquests per l'empresari, en compliment d'una obligació prevista en una norma legal, un conveni col·lectiu o un contracte de treball.
a ) Les empreses, els centres de treball i, en general, els llocs en què s'executi la prestació laboral, encara que estiguin directament regits o gestionats per les administracions públiques o per entitats de dret públic amb personalitat jurídica pròpia vinculades o dependents de qualssevol d'elles, amb subjecció, en aquest últim cas, al que preveu la normativa que regula aquesta actuació en les administracions públiques.