projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
La Guia de pràctiques correctes d'higiene per a petits productors de cervesa pretén ser una eina, tant per al petit productor de cervesa experimentat com per al que vol iniciar-se en el sector, i tant si es comercialitza el producte envasat com si es ven directament al consumidor final a granel (pub cerveseria - brewpubs -).
Es tracta d'implantar un sistema de treball que garanteixi la seguretat de la cervesa elaborada, el compliment dels requisits higiènics i sanitaris mitjançant el control dels perills i el seguiment del procés de producció a través de registres.
Aquest document ha estat reconegut oficialment per les autoritats competents en matèria de seguretat alimentària de Catalunya, per la qual cosa estableix un marc referencial, a les empreses que s'hi acullin, per a la implantació i el control de la sistemàtica i els requisits necessaris per una producció de cervesa segons els principis establerts per a la higiene i l'autocontrol a les empreses agroalimentàries.
La guia permet a les peixateries adaptar-se a les exigències en matèria de seguretat alimentària de la Unió Europea, que comporta el compliment de requisits tan d'higiene com de traçabilitat dels productes.
A més, a la guia s'han afegit els requisits de la normativa de consum, a fi de recollir en un sol document tota la informació que el peixater necessita per servir els seus productes al públic.
Les autoritats competents en matèria de seguretat alimentària a Catalunya han reconegut oficialment aquesta guia, la qual és el document de referència que empraran en les tasques d'inspecció.
Aquesta "Guia de pràctiques correctes d'higiene per a les llotges de peix" s'ha elaborat per aconseguir objectius de cabdal importància tant per als consumidors com per als mateixos pescadors.
És una eina que s'adapta a les exigències en matèria sanitària de la Unió Europea i la seva aplicació comportarà atendre els requisits de seguretat alimentària que cal aplicar dins una llotja.
Així mateix, ens permetrà visualitzar el treball que el sector pesquer està portant a terme per oferir al consumidor un producte de gran qualitat i tractat amb la màxima exquisidesa, fet que ha de representar una valor afegit en la rendibilitat del sector.
Aquesta guia proporciona una caixa d'eines per ajudar els establiments a incorporar la gestió dels al·lèrgens alimentaris i del gluten en el seu pla d'autocontrols, avaluar els riscos de la contaminació encreuada d'un producte amb un aliment o ingredient al·lergogen, i garantir la veracitat de la informació facilitada en l'etiqueta.
La Guia de Pràctiques Correctes d'Higiene per a la producció de llet, és una eina que ens ha d'ajudar a aplicar els autocontrols en les explotacions lleteres, amb la finalitat de garantir la qualitat i la seguretat alimentària de la llet que produïm.
En I'elaboracio d'aquesta guia han participat les diferents organitzacions del sector, i ha obtingut el reconeixement oficial per part de les autoritats competents en matèria de seguretat alimentària a Catalunya.
S'hi exposen de manera ordenada i entenedora els requisits i registres que cal tenir en compte per treballar d'una manera segura, i paral·lelament donar compliment al que exigeix la normativa vigent.
La Guia ens proporciona informació sobre els requeriments d'higiene per produir carn de conill, és a dir, recull els procediments de bones pràctiques referides a les granges de producció de carn de conill, ubicades a Catalunya.
Les explotacions de selecció, multiplicació i centres d'inseminació són fora de l'àmbit d'aplicació d'aquesta Guia.
La GPCH per a les explotacions de bestiar porcí és una eina d'autocontrol per als ramaders que facilita el compliment dels requisits relacionats amb la seguretat alimentària establerts en les diferents normatives europees, estatals i autonòmiques.
Aquesta Guia, publicada per iniciativa del sector productor porcí català sota l'impuls i la coordinació de l'Agència Catalana de Seguretat Alimentària i del Departament d'Agricultura, Alimentació i Acció Rural, pretén exposar quines són les pràctiques correctes d'higiene per a millorar les explotacions de porcí i oferir un producte de la major qualitat.
En la seva redacció, han participat veterinaris, altres tècnics i ramaders d'arreu de Catalunya.
Han aportat la seva experiència i han posat en comú la manera eficient i funcional de fer les actuacions preventives, i registrar aquests autocontrols de la forma més senzilla possible.
Aquest esforç de simplificació i d'enfocament pràctic s'ha realitzat donant alhora compliment a tot allò que exigeix la normativa vigent.
Amb el reconeixement oficial, aquesta Guia esdevé el document de referència per a tot el sector porcí de Catalunya, tant per a ramaders com per a qui ha de fer-ne el control oficial.
La Guia de pràctiques correctes d'higiene per a les explotacions avícoles de reproductores i incubació (GPCH de reproductores) ha de ser una eina d'autocontrol per a les empreses i explotacions de producció avícola que faciliti el compliment dels requisits establerts en les diferents normatives –europees, estatals o autonòmiques– relacionades amb la seguretat alimentària, a fi d'aconseguir tenir les explotacions al corrent de la normativa vigent.
La Guia de pràctiques correctes d'higiene per a les explotacions avícoles de producció de carn de pollastre, gall dindi i altres aus (GPCH de pollastres d'engreix) ha de ser una eina d'autocontrol per a les empreses i explotacions de producció avícola que faciliti el compliment dels requisits establerts en les diferents normatives –europees, estatals o autonòmiques– relacionades amb la seguretat alimentària, a fi d'aconseguir tenir les explotacions al corrent de la normativa vigent.
La Guia de pràctiques correctes d'higiene per a les explotacions avícoles de ponedores criades en gàbies (GPCH de ponedores criades en gàbies) ha de ser una eina d'autocontrol per a les empreses i explotacions de producció avícola que faciliti el compliment dels requisits establerts en les diferents normatives –europees, estatals o autonòmiques– relacionades amb la seguretat alimentària, a fi d'aconseguir tenir les explotacions al corrent de la normativa vigent.
La Guia de pràctiques correctes d'higiene per a les explotacions avícoles de ponedores criades a terra (GPCH de ponedores criades a terra) ha de ser una eina d'autocontrol per a les empreses i explotacions de producció avícola que faciliti el compliment dels requisits establerts en les diferents normatives –europees, estatals o autonòmiques– relacionades amb la seguretat alimentària, a fi d'aconseguir tenir les explotacions al corrent de la normativa vigent.
La Guia de pràctiques correctes d'higiene per a les explotacions avícoles de ponedores criades a l'aire lliure (GPCH de ponedores criades a l'aire lliure) ha de ser una eina d'autocontrol per a les empreses i explotacions de producció avícola que faciliti el compliment dels requisits establerts en les diferents normatives –europees, estatals o autonòmiques– relacionades amb la seguretat alimentària, a fi d'aconseguir tenir les explotacions al corrent de la normativa vigent.
Aquesta Guia exposa, de manera clara i simplificada, quines són les mesures (prerequisits i punts de control crític) que determinen i asseguren la qualitat i seguretat alimentàries dels productes que aquests establiments elaboradors i comercialitzadors de complements alimentaris posen en el mercat.
Es tracta d'un document entenedor i de consulta àgil, que mostra els punts essencials on les empreses han d'anar amb compte higiènicament per assegurar que la fabricació/comercialització dels seus productes compleix la normativa vigent i ofereix la seguretat alimentària màxima.
Aquesta guia de pràctiques correctes d'higiene, reconeguda de manera oficial per l'Agència de Salut Pública de Catalunya, esdevé un document de referència pel que fa als requisits que ha de complir qui està al capdavant d'un vehicle de restauració mòbil, i alhora per qui ha de fer el control.
Fa referència als vehicles utilitzats per a la preparació i venda d'aliments en el mateix vehicle (per exemple, hamburgueses, frankfurts, pintxos...), la preparació de cafè i sucs, xurros, patates fregides i la venda de qualsevol tipus de menjar, incloent aliments pre-envasats.
L'Associació d'escorxadors d'aus i conills de Catalunya (ASSOCAT) ha promogut i impulsat l'elaboració d'aquesta guia de pràctiques correctes al sector d'escorxadors de conills amb la intenció de proporcionar a les empreses un manual que faciliti l'aplicació dels diferents sistemes d'autocontrol.
Encara que als escorxadors catalans ja compten amb un pla d'autocontrol implantat, la publicació d'aquesta guia pot resultar de gran utilitat per homologar-ne criteris d'actuació i, alhora, oferir un model d'intervenció en aquells aspectes normatius on hi pugui haver diferents interpretacions de la norma.
Les empreses alimentàries han de crear, aplicar i mantenir un sistema d'autocontrol permanent segons els principis de l'Anàlisi de Perills i Punts de Control Crítics (APPCC).
En el cas de petites empreses, la normativa permet utilitzar guies de bones pràctiques, que són una eina fàcil i eficaç per desenvolupar cada sistema d'APPCC particular.
El document resultant d'aquest projecte és una guia que recull totes les realitats dels escorxadors d'aviram de Catalunya.
Cada escorxador, durant el procés d'implantació de la guia, haurà de valorar quins punts o requisits li són d'aplicació i aplicar les mesures per complir-los.
Cal recordar que aquest document és de caràcter voluntari, a diferència de la normativa vigent, que és de compliment obligat.
Amb aquesta guia el sector productor d'oli disposa d'una eina de treball que li faciliti la implantació de les mesures d'autocontrol, les quals permeten mantenir un alt nivell de seguretat alimentària, tal com disposa la normativa corresponent.
La Guia de pràctiques correctes d'higiene per a l' elaboració de l'oli d'oliva verge ha estat elaborada pel el Centre de Recursos per a la Protecció de la Salut i del Medi i el Centre de Desenvolupament de l'Oli, amb la participació de la Federació Catalana d'Olis Comestibles, Associació Catalana d'Almassers i Envasadors d'Oli, Associació d'Oleïcultors del Priorat, Federació de Cooperatives Agràries de Catalunya, DOP Baix Ebre-Montsià, DOP Siurana, DOP Terra Alta, Unió Corporació Alimentària, IRTA, Col·legi d'Enginyers Agrícoles de Tarragona, ASAJA, Unió de Pagesos, Agrolés, JARC i OPOC.
Aquesta Guia de pràctiques correctes d'higiene específica per a la cuina al buit fa referència al procés de col·locació del producte, normalment cru, dins una bossa a la qual extraiem l'aire a través d'un aparell, la cocció posterior a temperatura superior a l'ambiental, però inferior a la dels mètodes clàssics i el refredament consegüent quan calgui.
La present Guia de pràctiques correctes d'higiene específica per a la cuina al buit, que compta amb el reconeixement oficial de les autoritats sanitàries competents en l'àmbit de la seguretat alimentària, ofereix uns criteris assequibles i unificats aplicables tant en la cocció d'aliments a baixa temperatura com en el control oficial.
A més, aquest document permet als establiments de restauració que treballen la cuina al buit, i s'hi acollin voluntàriament, complir amb la legislació de seguretat alimentària d'una manera menys feixuga, però mes eficaç.
Finalment, cal afegir que aquesta Guia ha estat possible per la petició inicial del Celler de Can Roca a la Fundació Alícia i per la implicació del sector mateix (escoles de cuina, restaurants, càterings i empreses agroalimentàries), amb la col·laboració tècnica del Centre Especial de Recerca Planta de Tecnologia dels Aliments (CERPTA), Universitat Autònoma de Barcelona.
La Federació Nacional Catalana de Confraries de Pescadors, amb el suport de la Generalitat de Catalunya, i la col·laboració de les associacions municipals, ha elaborat un estàndard que ens servirà de guia per millorar la feina a bord, amb la finalitat d'aconseguir incrementar la qualitat i la seguretat alimentàries del peix procedent de la costa catalana.
Aquesta manera de fer es recull en el document reconegut oficialment "Guia de Pràctiques Correctes d'Higiene per a les Barques de Pesca".
La memòria anual sobre la situació de la seguretat alimentària a Catalunya, 2016 recull les dades sobre actuacions desenvolupades per part dels organismes públics de la Generalitat i dels ens locals de Catalunya amb responsabilitats en seguretat alimentària, les conclusions i les recomanacions relatives a l'any 2016.
Mitjançant aquest document d'anàlisi, es porta a terme una síntesi de la informació més rellevant disponible en seguretat alimentària a Catalunya i una anàlisi de la situació per conèixer i donar compte de la situació i de l'evolució en el temps.
FALS MITE Els aliments crus són més saludables
REALITAT La carn, les aus i el peix poden causar malalties de transmissió alimentària quan els mengem crus perquè poden estar contaminats per microbis o paràsits.
La carn, les aus i el peix poden causar malalties de transmissió alimentària quan els mengem crus perquè poden estar contaminats per microbis o paràsits.
FALS MITE Els aliments no envasats no cal que portin informació alimentària.
REALITAT En tots els productes frescos, envasats o no, s'ha d'especificar com a mínim el nom del producte, la categoria, la varietat, l'origen, el pes net i el preu per unitat de mesura.
En tots els productes frescos, envasats o no, s'ha d'especificar com a mínim el nom del producte, la categoria, la varietat, l'origen, el pes net i el preu per unitat de mesura.
FALS MITE Moltes persones són al·lèrgiques a la llet.
ALGÚ HO HAVIA DE DIR Sovint es confon l'al·lèrgia a la llet amb la intolerància a la lactosa, que pot provocar molèsties digestives en algunes persones.
En el cas que patiu intoleràncies, no sempre cal que renuncieu a tots els productes lactis.
Consulteu-ho al vostre metge o metgessa.
Sovint es confon l'al·lèrgia a la llet amb la intolerància a la lactosa, que pot provocar molèsties digestives en algunes persones
FALS MITE Diu que és al·lèrgic, però si en menja una mica no crec que li passi res
REALITAT Quantitats ínfimes d'al·lèrgens poden desencadenar una reacció que pot ser molt greu.
Quantitats ínfimes d'al·lèrgens poden desencadenar una reacció que pot ser molt greu.
FALS MITE La data de caducitat és el mateix que la data de consum preferent.
ALGÚ HO HAVIA DE DIR La data de consum preferent apareix en els aliments que duren més temps, com els cereals, l'arròs o les espècies.
La data de consum preferent apareix en els aliments que duren més temps, com els cereals, l'arròs o les espècies.
FALS MITE Hi ha aliments bons i aliments dolents.
REALITAT Cap aliment ens aporta tots els nutrients que l'organisme necessita ni cap aliment és nociu.
S'aconsella de no fer un consum habitual de productes alimentaris amb un alt contingut en greixos saturats, de sucres o de sal però es poden prendre en ocasions especials i en poca quantitat.
Cap aliment ens aporta tots els nutrients que l'organisme necessita ni cap aliment és nociu.
FALS MITE Rescalfar aliments al microones en recipients de plàstic augmenta els riscs de patir càncer.
ALGÚ HO HAVIA DE DIR El material plàstic apte per rescalfar aliments no transmet substàncies nocives.
Assegureu-vos d'utilitzar sempre recipients aptes per a forns de microones.
El material plàstic apte per rescalfar aliments no transmet substàncies nocives.
Assegureu-vos d'utilitzar sempre recipients aptes per a forns de microones
FALS MITE Els microones són perillosos.
REALITAT Els microones produeixen ones electromagnètiques que van rebotant per l'interior de l'aparell sense sortir-ne.
Les ones fan vibrar l'aigua de l'aliment i la fricció produeix la calor que escalfa.
Els microones produeixen ones electromagnètiques que van rebotant per l'interior de l'aparell sense sortir-ne.
Les ones fan vibrar l'aigua de l'aliment i la fricció produeix la calor que escalfa
FALS MITE Els productes artesans o els dels petits establiments no són segurs, ningú els controla.
REALITAT Totes les empreses alimentàries estan sotmeses al mateix sistema de control i els productes han de complir els mateixos requisits sanitaris.
Totes les empreses alimentàries estan sotmeses al mateix sistema de control i els productes han de complir els mateixos requisits sanitaris
FALS MITE Cal rentar els ous abans d'utilitzar-los.
REALITAT Rentar els ous és innecessari; rentar-los pot facilitar que es contamini l'aliment que preparem o d'altres aliments presents a la cuina.
Rentar els ous és innecessari; rentar-los pot facilitar que es contamini l'aliment que preparem o d'altres aliments presents a la cuina
FALS MITE Tots els bolets verinosos tenen colors llampants.
ALGÚ HO HAVIA DE DIR El bolet més tòxic que tenim, l'amanita fal·loide, té un aspecte molt semblant a un bolet comestible.
El bolet més tòxic que tenim, l'amanita fal·loide, té un aspecte molt semblant a un bolet comestible.
REALITAT El 50% de les toxiinfeccions alimentàries tenen lloc en l'àmbit domèstic; per prevenir-les cal respectar quatre normes bàsiques: netejar, separar, coure i refredar.
El 50% de les toxiinfeccions alimentàries tenen lloc en l'àmbit domèstic; per prevenir-les cal respectar quatre normes bàsiques: netejar, separar, coure i refredar.
FALS MITE El menjar cuinat no cal que el guardem a la nevera d'un dia per l'altre.
REALITAT Tots els aliments que no es consumeixin en les dues hores següents d'haver-los cuinat s'han de conservar en fred.
Tots els aliments que no es consumeixin en les dues hores següents d'haver-los cuinat s'han de conservar en fred
FALS MITE Els aliments frescos són tan naturals que els podem consumir sense cap precaució.
REALITAT Els aliments en estat natural poden tenir contaminants o microbis; per això, és important que seguim sempre les 4 normes d'higiene: netejar, separar, coure i refredar.
Els aliments en estat natural poden tenir contaminants o microbis; per això, és important que seguim sempre les 4 normes d'higiene: netejar, separar, coure i refredar
FALS MITE Escalfant al gust un aliment preparat amb antelació garantim la seva seguretat.
REALITAT Per matar els microbis s'ha de reescalfar fins arribar a una temperatura al cor almenys de 70 oC però cal tenir present que alguns microbis poden produir toxines resistents a l'escalfor que no s'inactivaran i poden provocar malalties.
Per matar els microbis s'ha de reescalfar fins arribar a una temperatura al cor almenys de 70 oC
FALS MITE Fa anys que cuino i ningú s'ha posat malalt per menjar res que jo hagi preparat!
ALGÚ HO HAVIA DE DIR Segurament cuineu molt bé, però per garantir la seguretat dels aliments que prepareu recordeu seguir les 4 normes: netejar, separar, coure i refredar.
Segurament cuineu molt bé, però per garantir la seguretat dels aliments que prepareu recordeu seguir les 4 normes: netejar, separar, coure i refredar
FALS MITE Per netejar la cuina, com més lleixiu millor, més seguretat per a la meva família.
ALGÚ HO HAVIA DE DIR Per netejar bé la cuina hem d'eliminar la brutícia, després desinfectar amb la quantitat justa de lleixiu i, finalment, assecar bé totes les superfícies per evitar la humitat que permet la multiplicació dels bacteris supervivents.
Per netejar bé la cuina hem d'eliminar la brutícia, després desinfectar amb la quantitat justa de lleixiu i, finalment, assecar bé totes les superfícies per evitar la humitat que permet la multiplicació dels bacteris supervivents
FALS MITE Si manipulem aliments amb guants, no hi ha cap perill.
REALITAT Portar guants pot donar una falsa sensació de seguretat, que pot fomentar conductes de risc.
Si portem guants cal que ens rentem les mans i ens els canviem sovint.
Portar guants pot donar una falsa sensació de seguretat, que pot fomentar conductes de risc.
Si portem guants cal que ens rentem les mans i ens els canviem sovint
FALS MITE Si tinc un refredat, amb vòmits o diarrea, n'hi ha prou que em renti les mans abans de cuinar.
ALGÚ HO HAVIA DE DIR En aquestes circumstàncies, és preferible no cuinar per altres.
Si això no és possible, useu guants i mascareta per fer la preparació dels aliments més segura.
En aquestes circumstàncies, és preferible no cuinar per altres.
Si això no és possible, useu guants i mascareta per fer la preparació dels aliments més segura
FALS MITE És fàcil distingir els bolets comestibles dels que són tòxics
REALITAT No hi ha regles generals per distingir amb seguretat els bolets tòxics.
Consumeix només els bolets que hagis identificat sense cap mena de dubte.
No hi ha regles generals per distingir amb seguretat els bolets tòxics.
Consumeix només els bolets que hagis identificat sense cap mena de dubte
FALS MITE Si una hamburguesa crua està vermella per fora, però fosca per dins és que està en mal estat.
ALGÚ HO HAVIA DE DIR Quan la carn s'exposa a l'aire, el seu pigment natural (l'oximioglobina) es combina amb l'oxigen i produeix el color vermell característic.
Quan la carn s'exposa a l'aire, el seu pigment natural (l'oximioglobina) es combina amb l'oxigen i produeix el color vermell característic.
FALS MITE Els ous s'han d'emmagatzemar a temperatura ambient.
ALGÚ HO HAVIA DE DIR Els ous, a casa, s'han de conservar sempre a la nevera per prevenir la proliferació de bacteris, particularment de salmonel·la.
Els ous, a casa, s'han de conservar sempre a la nevera per prevenir la proliferació de bacteris, particularment de salmonel·la
La salmonel·losi és una toxiinfecció alimentària causada per microorganismes del gènere Salmonella.
Actualment hi ha dos espècies, concretament S. enterica i S. bongori.
A la vegada, S. enterica es divideix en sis subespècies, que es diferencien per les seves relacions genètiques i característiques bioquímiques.
La subespècie enterica és la responsable d'aproximadament el 99% de les toxiinfeccions.
Dins d'aquesta subespècie hi ha múltiples serotips o serovars, s'han descrit més de 2.400 serotips, el nom dels quals fa referència generalment al lloc geogràfic del primer aïllament.
En general, a la UE els serotips S. enteritidis i S. typhimurium són els més freqüentment associats a malalties humanes.
Els casos de S. enteritidis es vinculen normalment al consum de carn d'aviram i ous contaminats; en canvi els casos de S. typhimurium al consum de carn de porc, aviram, boví, oví i productes lactis.
Després d'un període d'incubació que oscil·la entre 6 i 72 hores poden aparèixer manifestacions clíniques com nàusees, vòmits, diarrea, dolor abdominal, febre i cefalea que en general remeten en pocs dies sense complicacions ni seqüeles.
Les formes greus són poc freqüents, excepte si afecten els lactants, la gent gran o persones amb immunosupressió.
No hi ha risc de contagi del bebè durant l'embaràs, però si la mare presenta temperatures altes, vòmits, diarrea i una deshidratació important, es podria produir un part prematur o un avortament.
La mare portadora del bacteri pot contagiar al bebè en el part.
Consells per a dones embarassades