Funcas ha actualitzat les seves previsions macroeconòmiques per a Espanya considerant la vigència de l'estat d'alarma fins a la segona meitat de maig i sota el supòsit d'una sortida gradual.
La contracció esperada de l'economia se situa en el 7% pel 2020, enllaçant amb un rebot de la producció del 5,4% en el 2021.
El sector més afectat és el de la restauració i els serveis d'allotjament, amb una caiguda prevista del 20% respecte del 2019.
Quant al consum de les llars, s'espera una reducció de la seva renda disponible i un increment de l'estalvi fins a situar-se en el 14,2% dels ingressos.
Pel que fa a la taxa d'atur, s'estima un valor del 19% a finals d'aquest any i un descens fins al 17% el 2021.
L'informe inclou les previsions d'un escenari d'ineficàcia de la política econòmica, amb una forta destrucció d'empreses i un ascens de la prima de risc fins als 400 punts, que situaria el decreixement de l'economia en el 12,5% i la taxa d'atur en el 24% a finals de 2020.
L'Observatori Social de "la Caixa" revisa en el seu darrer article l'evolució de la desigualtat a Espanya i la capacitat redistributiva del sistema d'impostos i prestacions.
Els resultats de l'estudi indiquen que Espanya és un dels països de la Unió Europea amb més desigualtat en la distribució de la renda de les seves llars i que, fins i tot en els períodes de prosperitat econòmica i de creació d'ocupació, no ha aconseguit millorar l'equitat.
Els instruments amb un efecte redistributiu més important són les pensions i l'impost sobre la renda, mentre que l'increment de la imposició indirecta a través de l'IVA i els impostos especials té un efecte regressiu sobre la renda de les famílies.
L'Observatori també destaca l'efecte redistributiu de la despesa sanitària i, en menor mesura, la despesa en educació, tot i que assenyala la minva en la progressivitat d'algunes partides, com la despesa farmacèutica o les matrícules universitàries.
Un article del Banc Mundial estima la població mundial que podria passar a una situació de pobresa extrema.
D'acord amb l'organisme, el percentatge de persones que viuen amb menys d'1,90$ al dia sobre el total de la població se situarà a finals de 2020 entre el 8,4% i el 8,8% de mitjana, xifres que impliquen un increment entre 40 i 60 milions en la població amb pobresa severa.
La publicació indica que aquest indicador registrarà aquest any el seu primer creixement des de 1998, després d'assolir el 2019 un valor mínim del 8,2% (632 milions de persones).
La contracció de l'economia mundial i el grau de desigualtat dins de cada país són els dos factors que expliquen la major part de l'agreujament de la pobresa.
Per regions, s'espera una afectació més intensa a l'Àfrica Subsahariana i al sud d'Àsia, amb un augment de 23 i 16 milions de persones en situació de pobresa extrema respectivament.
Fedea ha editat un butlletí mensual de seguiment de la crisi de la COVID-19 que se centra en la situació del mercat de treball.
El document avalua les mesures econòmiques implementades i aporta alguns suggeriments de millora, orientats a garantir la cobertura dels col·lectius més vulnerables, com les persones aturats de llarga durada.
Així mateix, s'analitzen els fluxos de creació i destrucció d'ocupació i les transicions entre situacions d'atur i ocupació.
En relació amb l'afiliació a la Seguretat Social, s'introdueix un model estadístic que prediu la seva evolució i que utilitza la demanda diària d'electricitat com a variable explicativa.
Addicionalment, la publicació presenta una metodologia que estima el nombre de contagis en els escenaris d'absència d'estat d'alarma i d'avançament de la seva vigència una setmana, multiplicant per cinc el nombre d'afectats en el primer escenari i reduint un 63% l'afectació en el segon.
Segons la consultora McKinsey, el 26% de l'ocupació (59 milions de persones) està en risc de perdre el seu lloc de treball als països membre de la UE i al Regne Unit.
L'estudi presentat situa la taxa d'atur europea en el 7,6% el 2020 i en el 6,7% a l'acabament de 2021, en un escenari de ràpida recuperació.
En canvi, si es prorroguen les mesures de distanciament social, la taxa assoliria l'11,2% el 2020 i no recuperaria el nivell previ a la crisi fins al 2024.
Per activitats productives, les ocupacions en risc representen el 74% del sector de l'allotjament i la restauració (8,4 milions), el 44% de les activitats de venda a l'engròs i al detall (14,6 milions) i el 22% de la indústria manufacturera (7,9 milions).
El risc de trobar-se a l'atur és el doble pels menors de 24 anys i per les persones sense educació universitària.
El document inclou algunes actuacions per garantir una reactivació de l'economia segura i que minimitzi la desocupació.
La Direcció General de Comerç i el Consorci de Comerç, Artesania i Moda (CCAM) analitzen setmanalment els principals indicadors sobre l'impacte de l'estat d'alarma per la COVID-19 en les activitats comercials de Catalunya i les actuacions que es duen a terme des de l'inici de la crisi sanitària.
Així, la facturació del comerç acumula unes pèrdues de 2.625 milions d'euros fins al 19 d'abril i manté el 65% dels establiments comercials tancats, amb el 40% de les persones treballadores del sector en actiu.
D'altra banda, les vendes en distribució comercial entre mitjans de febrer i finals de març es van incrementar un 11,2% respecte del mateix període de l'any anterior.
Pel que fa al comerç electrònic, l'activitat va augmentar un 55% durant les dues primeres setmanes de l'estat d'alarma.
El document assenyala algunes iniciatives de dinamització comercial local i de la campanya de Sant Jordi mitjançant entregues a domicili.
El Banc d'Espanya ha presentat un conjunt d'escenaris per a l'economia espanyola i alguns indicadors macroeconòmics i del mercat de treball.
A partir de la metodologia de valoració de les pèrdues de producció sectorials, s'estima una reducció del PIB del 6,6% si es normalitza la situació completament després de 8 setmanes de confinament i un descens del 13,6% si es normalitza parcialment l'economia a finals del 2020 i l'estat d'alarma s'allarga 12 setmanes.
Mitjançant el Model trimestral del Banc d'Espanya (MTBE), la institució preveu unes pèrdues de la producció similars pel 2020 i pronostica una recuperació del PIB entre el 5,5% i el 8,5% pel 2021, en funció de la persistència dels efectes de la crisi sobre l'activitat i l'ocupació.
En referència a la taxa d'atur, el 2020 s'espera una mitjana anual que oscil·la entre el 18,3% i el 21,7% i una mitigació pel pròxim any que la situa entre el 17,5% i el 19,9%.
Turespaña examina les perspectives del sector del turisme espanyol a 32 mercats emissors i la seva disposició a visitar el nostre país en els pròxims mesos.
El diagnòstic de cada país avalua la conjuntura prèvia a la crisi sanitària i la situació actual, així com la imatge que ofereix la nostra destinació.
D'acord amb l'organisme, s'espera un primer estímul pel sector basat en els mercats interns.
Pel que fa a les perspectives a visitar Espanya, destaca la posició del mercat francès, ja que l'oferta espanyola es manté com a valor refugi durant la reactivació, donada la proximitat geogràfica.
Respecte de la posició dels turistes procedents del Regne Unit, s'espera que el primer rellançament de la demanda es produeixi a finals d'any i durant l'inici de 2021, amb una posició privilegiada per les Canàries.
Quant al sector turístic xinès, es percep un gran potencial pel turisme de luxe a Espanya si es garanteix la seguretat.
L'Eurofound ha publicat un informe que revisa el camí transitat per la Unió Europea relacionat amb l'equilibri entre flexibilitat i seguretat en el mercat laboral.
L'organisme ressalta el progrés assolit en la reducció de la bretxa de gènere en l'ocupació, l'increment de la participació de les persones majors de 55 anys en el mercat laboral i l'augment de la demanda de mà d'obra altament qualificada.
Així mateix, assenyala alguns desafiaments que cal abordar, com l'elevada proporció de temporalitat i de parcialitat involuntària, que arriba al 60% i al 25% respectivament a la Unió Europea.
El document adverteix sobre el creixement de formes contractuals atípiques, com el treball en plataformes en línia, i de la protecció social més precària associada a aquests contractes.
En relació amb el mercat laboral espanyol, accentua l'alt risc de pobresa de l'ocupació temporal (22%) o a temps parcial (26%), que triplica el de l'ocupació indefinida (7%).
L'informe mensual del mes d'abril de CaixaBank presenta unes primeres previsions econòmiques tenint en compte l'efecte de la crisi sanitària i fa un repàs de les mesures adoptades a Espanya i Europa.
Segons la publicació, la caiguda del PIB espanyol durant el primer semestre de l'any superarà el 10%, a conseqüència de la frenada de la restauració, l'hostaleria, el comerç i l'oci, sectors que representen el 25% de la producció.
Per al conjunt de 2020, s'espera una reducció del PIB del 3,6% en un escenari de ràpida recuperació.
Per contra, si les mesures de contenció del virus s'allarguen fins a l'estiu, el retrocés del PIB a Espanya podria assolir la xifra del 7%.
Pel que fa a la taxa d'atur, es preveu un repunt per sobre del 20% en el segon trimestre, seguit d'un descens que la situa en el 14,5% al quart trimestre.
El dossier de la revista aborda l'envelliment de la població i el seu efecte en el creixement econòmic.
La Generalitat de Catalunya, conjuntament amb CCOO, UGT, Foment i Pimec, han elaborat un document, en el marc del Consell de Relacions Laborals de Catalunya (CRL), que integra una sèrie de mesures preventives i organitzatives per planificar una tornada a la feina segura de les activitats no essencials que estaven aturades.
Entre les mesures a considerar, s'inclou l'establiment de sistemes de teletreball sempre que sigui possible, la reactivació de l'activitat de manera gradual, la fixació d'horaris i torns especials per reduir el nombre de persones treballadores presents al mateix temps i la implementació de solucions per respectar la distància de seguretat.
La publicació també inclou mesures especials per als sectors d'assistència medicosanitària, sociosanitària i residencial i d'atenció domiciliària.
Paralelament, el Ministeri de Sanitat també ha editat un document de bones pràctiques en els centres de treball.
L'Eurofound ha publicat un informe que examina l'atenció extraescolar de l'alumnat dels països membres de la UE i la disparitat entre la vida laboral dels pares i l'horari escolar.
Segons l'organisme, l'absència d'opcions de cura infantil formal i assequible és la principal causa de l'elevada parcialitat laboral femenina.
Així mateix, quantifica en 8 hores la bretxa entre les hores de treball dels pares i mares espanyols i les hores d'escolaritat obligatòries.
D'altra banda, el document indica que Espanya és un dels països amb una participació infantil en activitats extraescolars durant el curs més elevada, que arribava al 81% el 2017.
L'informe també posa l'accent en l'accés a activitats i programes formals durant les vacances escolars, per millorar la cobertura actual d'alguns països membres.
L'estudi s'emmarca en el Pilar Europeu de Drets Socials, concretament en l'objectiu d'augmentar la participació igualitària en el mercat laboral d'homes i dones.
La consultora McKinsey ha redactat una guia per als governs i el sector privat per identificar el moment adequat per reactivar les diferents activitats econòmiques.
L'empresa defineix quatre fases de preparació per reobrir l'economia, partint d'una etapa inicial de propagació alta del virus, que requereix implementar mesures d'aïllament social i de limitació d'activitats econòmiques no essencials.
El document assenyala la progressió recomanada en tres fases addicionals, en relació amb els moviments de la població, el transport i els sectors econòmics no elementals, segons l'evolució de la contenció del virus.
També ressalta la necessitat de realitzar proves generalitzades i d'assegurar la capacitat d'aïllament de les cadenes de transmissió abans d'avançar en les fases d'obertura de l'economia.
Així mateix, insisteix en l'adaptació de les mesures a escala regional i en la redefinició d'alguns llocs de treball per garantir la seguretat.
L'empresa Arjuna Capital ha presentat un informe que avalua la bretxa salarial de gènere als Estats Units d'Amèrica i la seva incidència en 50 de les principals empreses del país.
D'acord amb el document, les dones que treballen a jornada completa perceben de mitjana el 82% de la retribució dels homes, situant la bretxa salarial de gènere en el 21,4%.
Si considerem l'origen racial o ètnic, la desigualtat retributiva és més elevada, atès que el salari de les dones afroamericanes i les llatines representa respectivament el 62% i el 54% dels seus companys masculins.
L'estudi analitza el grau de transparència de les corporacions i el seu compromís amb l'equitat salarial real a les seves plantilles.
Les empreses que obtenen la millor qualificació són Starbucks, Mastercard i Citigroup, si bé la meitat de les organitzacions avaluades no obtenen l'aprovat en matèria d'igualtat retributiva.
L'OCDE ha publicat un informe que avalua alguns casos d'èxit en la implementació de sistemes de formació i capacitació.
El document destaca el sistema alemany de formació professional Aliança, per la seva capacitat per mobilitzar i involucrar als ocupadors en el finançament i la provisió.
En l'àmbit dels sistemes d'informació integrats educatius, el document posa en relleu el sistema d'Estònia, que permet combinar informació del rendiment acadèmic dels estudiants i la trajectòria laboral, facilitant la presa de decisions basada en l'evidència.
Quant a la formació contínua durant la vida laboral, despunta el cas de la ciutat coreana de Suwon, la qual disposa de més de 600 instal·lacions que fomenten que el 39% de la població participi habitualment en activitats d'aprenentatge permanent.
Finalment, la publicació proporciona algunes recomanacions per enfortir els sistemes formatius.
Fedea ha divulgat una guia pràctica que quantifica l'afectació potencial de la crisi de la COVID-19 en la població ocupada a Espanya i analitza les transicions potencials dels aturats cap a l'ocupació en un escenari sense coronavirus.
Les estimacions del document indiquen que entre 3,3 i 3,6 milions de persones treballadores s'han vist afectades per la declaració de l'estat d'alarma, xifra que s'amplia als 9 milions durant el període de limitació de l'activitat no essencial.
L'estudi assenyala que, en un context de normalitat econòmica, s'haurien incorporat al mercat laboral al voltant d'1,7 milions de persones aturades entre març i maig, 1 milió de les quals no tenia dret a prestació per desocupació i, per tant, no estarien cobertes pel pla de xoc vigent actualment.
Finalment, la publicació valora els efectes esperats després de l'estat d'alarma i determina algunes recomanacions de política econòmica i transparència estadística.
L'Idescat ha publicat per primera vegada una estadística sobre dades del mercat de treball de les persones amb discapacitat entre els 16 i els 64 anys, residents a Catalunya en habitatges familiars principals, per al període 2009-2018.
Es tracta d'una explotació detallada per a Catalunya de l'estadística anual de l'INE, l'Ocupació de les persones amb discapacitat.
Les dades obtingudes mostren com el 2018 la taxa d'activitat i la d'ocupació de les persones amb discapacitat se situen en el 35% i el 27% respectivament, amb una diferència de més de 40 punts respecte de la població sense discapacitat (81% i 72% respectivament).
Pel que fa a la desocupació, el 23,1% de la població activa amb discapacitat es troba en aquesta situació, respecte de l'11,2% de la població sense discapacitat.
La inserció de les persones amb discapacitat en el mercat de treball el 2018 es manté per sota de l'assolit el 2009, quan la taxa d'atur era del 17,8%.
S'ofereix informació desagregada pel tipus i el grau de discapacitat, el nivell formatiu, l'edat i el sexe.
El 58% de les empreses espanyoles espera tancar el primer trimestre amb una reducció de la facturació, mentre que el 27% preveu millorar els seus resultats, segons indica l'empresa Deloitte.
Les dades del seu baròmetre, realitzat a 207 empreses entre el 23 i el 26 de març, revelen un impacte desigual entre sectors.
Així, més del 79% de l'empresariat de l'àmbit de les telecomunicacions, l'oci i els mitjans de comunicació espera una caiguda de les vendes.
Per contra, la majoria de la indústria farmacèutica i del sector de la banca i les finances incrementa les seves previsions de facturació.
Respecte de les plantilles de personal, només un 17% creu que augmentarà la contractació, mentre que un 41% reduirà el gruix de la seva força laboral i el 42% la mantindrà.
El document també examina la implantació de mesures de teletreball i la proporció del personal afectat per les restriccions del treball no elemental.
L'OIT estima una pèrdua del 6,7% de les hores treballades a escala mundial durant el segon trimestre de l'any, l'equivalent a 230 milions de persones treballadores amb una jornada de 40 hores setmanals.
Aquesta és la conclusió principal del seu darrer informe, que revisa l'impacte de la crisi sanitària en el mercat de treball.
La caiguda de l'ocupació es preveu més intensa pel sector del comerç al detall, els serveis d'allotjament i hostaleria, la indústria manufacturera i el sector immobiliari.
Aquests àmbits econòmics donen feina al 38% de la població activa mundial (1.250 milions de persones treballadores).
Segons l'organisme, el 81% de l'ocupació viu actualment en països on hi ha restriccions en l'activitat laboral.
L'informe també adverteix sobre la fragilitat de les persones ocupades en l'economia submergida i recomana a les administracions l'adopció de mesures específiques per donar suport a aquest col·lectiu.
L'Institut Sindical Europeu (ETUI) ha publicat un llibre que fa un balanç de l'evolució de l'ocupació i de les condicions i les relacions laborals en el sector públic d'alguns estats membres de la UE des de la crisi de 2008.
El document se centra en l'educació primària, la sanitat i l'administració local i xifra la reducció de l'ocupació d'aquests sectors a Espanya en l'1,5% entre 2009 i 2016, destacant la pèrdua d'empleats públics municipals (-13,7%; 12.610 persones treballadores menys).
Així mateix, la remuneració mitjana va experimentar una disminució d'entre el 15% i el 20% en el mateix període, sense haver-se recuperat el 2017 el poder adquisitiu previ a la crisi, a més d'incrementar-se les hores efectives de treball a tot el sector públic.
La publicació ressalta l'increment de la temporalitat i de la privatització d'alguns serveis públics i també analitza la fragmentació sindical i la conflictivitat laboral.