projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Des de la seva constitució, la Xarxa la participació dels voluntaris ha estat molt valuosa.
En algunes estacions de la Xarxa de seguiment, el personal responsable compta amb la col·laboració de grups voluntaris que col·laboren en la pressa de dades de l'estació.
El seguiment i el control de la qualitat biològica de les estacions es basa en la mesura d'una sèrie de paràmetres, d'acord amb una metodologia concreta:
- Localització de la fita central de la praderia
- Marcatge dels transsectes de mesura
Aquells grups de submarinistes interessats a col·laborar en el seguiment d'una estació concreta poden contactar amb la Direcció General de Pesca i Acció Marítima, mitjançant l'adreça electrònica [EMAIL].
En funció de les sol·licituds es coordinarà la creació d'un grup de voluntaris.
El temps necessari per a la pressa de dades i el material que cal portar, impliquen una immersió dedicada exclusivament al mostreig.
Si no es té molta experiència cal més d'una immersió.
A més, la presa de dades i mesures demana un coneixement i una pràctica de mostreig elevats i seguir unes normes de seguretat adients.
Per poder participar en la xarxa de personal submarinista cal complir els requisits següents:
La Direcció General de Pesca i Acció Marítima agraeix la participació i col·laboració inestimable de les entitats i associacions següents:
L'objectiu de la campanya és sensibilitzar i conscienciar les persones usuàries d'embarcacions recreatives sobre els efectes negatius que provoquen l' ancoratge i el fondeig massiu als herbassars de fanerògames marines.
Pòster 'Un fondeig respectuós sobre els boscos submarins del Mediterrani'
Campanya que dóna consells per a un encoratge segur i respectuós sobre els boscos submaris del Mediterrani, fent especial esment als beneficis dels alguers sobre el medi ambient i la lluita contra el canvi climàtic.
L'objectiu de la campanya és informar els pescadors catalans sobre la presència d'aquesta alga invasora, per tal de minimitzar-ne la proliferació.
Campanya adreçada a donar a conèixer aquest hàbitat de gran diversitat i les principals espècies d'interès pesquer que hi viuen.
Pòster 'Hàbitats d'interès pesquer de Catalunya'
Actualment, la Xarxa de Seguiment està formada per 37 estacions repartides per tot el litoral, que s'han agrupat en diferents categories en funció de l'estat de l'alguer, de la singularitat d'aquest o de la realització d'altres projectes de seguiment.
S'obtenen, així, tres categories inicials:
En totes aquestes estacions, es fan els estudis corresponents al seguiment de la qualitat biològica dels herbassars seguint una metodologia de mostreig, la filmació i l'obtenció d'imatges de les praderies.
A més, en funció de la categorització de les immersions, s'ha definit la periodicitat del seguiment i les activitats accessòries per a aquelles estacions que així ho requerien.
Aquestes activitats accessòries comprenen des de la recopilació d'informació, la proposta de solucions i la millora en la gestió, la fitació d'estacions o la col·laboració en la creació de documents específics.
Mapa d'estacions de la Xarxa de seguiment dels herbassars de fanerògames marines
La Direcció General de Pesca i Acció Marítima treballa des de l'any 1991 en la protecció dels ecosistemes de fanerògames marines a Catalunya.
L'any 1994 es va posar en funcionament la Xarxa de Control de la Qualitat Biològica dels Herbassars de Fanerògames Marines.
Les tasques desenvolupades per la Xarxa són:
L'experiència i les dades obtingudes durant aquests anys ofereixen una radiografia de l'estat dels alguers i permeten treure conclusions preliminars sobre les causes de regressió.
Actualment, es pretén mantenir el seguiment de les estacions de fanerògames i aprofundir sobre alguns dels principals impactes per intentar aplicar mesures de correcció que permetin millorar l'estat dels alguers i tractar de frenar la regressió que pateixen.
És la més petita de totes les fanerògames marines.
Les seves fulles mesuren uns 1-3 mm d'amplada i el rizoma pot arribar a 1,4 mm de gruix.
És una planta perenne que podem trobar en llocs d'aigües someres i tranquil·les, on el sediment és més fangós.
Els seus rizomes són groguencs i no presenten nusos circulars.
La Zostera marina té una grandària lleugerament superior a la Zostera noltii, i colonitza aigües més salades que aquesta.
Se sol trobar barrejada amb Cymodocea o amb algunes algues, però és molt escassa.
Una altra característica diferenciadora de Zostera marina i Zostera noltii, és que els rizomes de la primera són groguencs i sense marques.
A Catalunya només s'ha trobat Zostera marina en tres llocs: la badia dels Alfacs, el Delta de l'Ebre i el Port Lligat (cala Jonquet), al cap de Creus.
La Zostera noltii, en canvi, a Port Lligat (cala Calders i cala Jonquet) i a Sa Tuna.
Formen praderies poc denses, en ambients calmats de sedimentació fina, com badies d'aigües someres o cales.
També en costes més obertes, però en aquest cas per sota dels 10 metres, ja que no toleren l'onatge fort.
Les fulles poden assolir els 60 cm de longitud i 4,5 mm d'amplada.
Presenten de 7 a 9 nervis paral·lels que recorren longitudinalment.
La punta de la fulla és arrodonida i serrada.
Les tiges són fràgils i de color groc-rogenc amb nusos circulars que indiquen antics feixos de fulla ja caiguts.
La seva distribució és molt similar a la de la posidònia (fondària inferior a 30 metres) i es pot trobar associada als marges de les praderies d'aquesta.
Té una taxa de creixement horitzontal molt ràpida, fins a 2,5 metres/any, la qual cosa li permet estendre's amb relativa facilitat, sempre que les condicions ambientals o físiques no n'impedeixin el seu desenvolupament normal.
Les praderies més importants de Cymodocea nodosa a Catalunya es troben al delta de l'Ebre, al Golf de Roses i a la badia de Pals-l'Estartit.
A la dreta: Típic cúmul de restes de fulles, rizomes i pilotes de mar
A l'esquerra: Detall de les boles de fullaraca i sorra
Les fanerògames marines són plantes superiors, amb arrel, tija, fulles, i que produeixen flors i fruits.
Presenten rizoma (una tija especial, horitzontal i soterrada, d'on surten les arrels i la planta visible o brot).
Per fer-ho més comprensible, es pot establir un paral·lelisme amb arbres estirats al terra, on el rizoma equivaldria al tronc de l'arbre, del qual emergirien de la sorra les plantes, que equivaldrien a les branques de l'arbre i, d'aquestes, en surtirien les fulles i flors.
Les fanerògames s'han adaptat a la vida al mar, on formen praderies, també conegudes com a alguers, altines, herbassars, herbeis o brut (degut a la fullaraca que embrutava les xarxes dels pescador) i formen ecosistemes complexos amb un paper important dins dels cicles biològics marins.
Aquestes plantes s'han especialitzat en colonitzar fons sorrencs d'entre 0 i 25 metres de fondària, tot i que algunes espècies poden arribar a trobar-se a més profunditat, en funció de la transparència de l'aigua i, per tant, de la disponibilitat de llum.
A Catalunya trobem les espècies de fanerògames marines següents:
L'experiència en cogestió d'activitats pesqueres professionals adquirida per la Direcció General de Pesca i Afers Marítims des de l'any 2012 amb el Comitè de Cogestió del Pla de Gestió de la Sonsera, han permès l'aprovació del Decret 118/2018, de 19 de juny, sobre el model de governança de la pesca professional a Catalunya.
Aquesta norma estableix el nou model de gestió de l'activitat pesquera professional de Catalunya, un model pioner a nivell internacional.
Així mateix, l'experiència en nous models de governança d'activats també ha servit de base per la creació del Consell Català de Cogestió Marítima l'any 2017.
Aquest nou model en la governança de les activitats professionals en l'àmbit marítim de Catalunya a través de la implantació de sistemes de gestió "Bottom up" participats pels principals actors implicats, la comunitat científica, la societat civil i l'administració, suposa un gran pas endavant en la participació i corresponsabilització dels actors en els processos de presa de decisions.
Aprofitant l'experiència adquirida durant els darrers anys en l'àmbit pesquer professional i amb l'objectiu de donar resposta a una petició del territori, els Departaments d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació i el Departament de Territori i Sostenibilitat han treballat conjuntament per implementar aquest nou model de governança en l'àmbit marí de l'espai natural protegit inclòs dins la Xarxa Natura 2000 Litoral del Baix Empordà.
Destacar que aquesta iniciativa està recollida com la Línia Estratègica d'Actuació núm. 84 de l' Estratègia Marítima de Catalunya: Consolidació d'un model de gestió territorial multiactor cogestionat dels espais costaners i desenvolupament d'un Pla de gestió pilot per al litoral del Baix Empordà.
El procés iniciat a finals de l'any 2016, culmina amb la constitució de la Taula de Cogestió Marítima del Litoral del Baix Empordà a principis de 2019.
Aquesta taula està vinculada al Consell Català de Cogestió Marítima i es defineix com un espai permanent de participació on debatre i concretar propostes per millorar la gestió i ordenació dels usos i activitats marítimes del seu àmbit.
Durant el procés, s'han incorporat a totes les activitats i usos, a més de les estrictament pesqueres professionals, que es desenvolupen dins l'espai i, per millorar la organització interna, les entitats i organismes que hi participen s'han agrupat en quatre àmbits: entitats de la societat civil, economia blava i activitats al mar, comunitat científica i administració pública; i els seus principals objectius són:
La Generalitat de Catalunya ha proporcionat als membres de la taula un espai virtual de participació a traves del portal Participa.cat, que esdevé l'eina de comunicació de la Taula amb la ciutadania, i permet als membres de disposar d'un apartat de participació intern per a la seva gestió ordinària.
Taula de Cogestió Marítima del Litoral del Baix Empordà [PDF]
Taula de Cogestió Marítima del Litoral del Baix Empordà
La pesca amb palangre és una modalitat de pesca artesanal que es caracteritza per la seva sostenibilitat pel fet de ser molt selectiva.
Tot i això, pot ser causa de danys colaterals en altres espècies que no tenen rés a veure amb l'activitat pesquera.
Aquest és el cas de les captures accidentals d'ocells.
Tot i ser poc freqüents poden tenir un fort impacte sobre les poblacions d'aus i, a més, poden causar importants pèrdues als pescadors al malmetre les arts de pesca.
Les aus marines són altament viatgeres i tot i tenir les seves àrees de cria a terra ferma, es desplacen llargues distàncies per aconseguir aliment.
A les nostres costes, les especies que són més afectades per les captures no desitjades són la baldriga balear, la baldriga cendrosa, la gavina corsa i el corb marí emplomallat.
Totes elles especies protegides i greument amenaçades.
La Direcció General de Pesca i Afers Marítims ha col·laborat i donat suport a diferents organismes i centres de recerca per reduir la interacció entre l'activitat pesquera artesanal i la captura d'espècies no objectiu, una interacció no desitjada per ningú.
Fruit d'aquests projectes, s'ha evidenciat que amb solucions senzilles i poc costoses es poden reduir tant la mort accidental de molts ocells marins com els danys en les arts de pesca.
La interacció dels ocells marins i l'activitat pesquera [PDF]
Làmina d'identificació d'ocells marins [PDF]
Practicar la nàutica d'esbarjo amb desconeixement o de forma irresponsable, pot convertir una activitat de gaudi del mar en una pressió innecessària sobre ecosistemes marins molt importants per la societat o altres activitats socioeconòmiques.
L'ancoratge d'embarcacions sobre zones sensibles o la instal·lació de boies de servei de forma inapropiada pot provocar l'erosió física d'habitats bentònics i reduir-ne la seva qualitat, quantitat i resiliència, i finalment, comprometre'n la viabilitat futura.
Sense la necessitat de limitar les activitats nàutiques però conscients d'aquesta problemàtica, poc a poc es va avançant cap a models més respectuosos amb el medi marí.
En aquest sentit, Direcció General de Pesca i Afers Marítims amb el suport de d'experts en la matèria, sempre ha treballat en la difusió de la millor informació disponible per millorar el coneixement respecte a aquest tema i donar eines al sector per reduir pressions innecessàries sobre hàbitats bentònics.
Delimitació de fanerògames marines al litoral català
El 31 de juliol de 2020 es va publicar al Tauler electrònic de l'Administració de la Generalitat de Catalunya el tercer grup de resolucions de concessió de la campanya 2019 de l'ajut:
Aquesta publicació substitueix la notificació individual i per tant, la data de publicació serà la que comptarà a efectes de notificació i serà la que comptarà a efectes de presentació de recursos.
És, doncs, molt important que l'interessat accedeixi al tauler i consulti la data de publicació.
Prèviament a la resolució hem enviat als beneficiaris el correu informatiu amb l'avís i les dades específiques del seu expedient.
Aquesta resolució aprova un petit grup d'expedients (21) que el passat 23 de juny de 2020 tenien tràmits administratius pendents.
Els pocs que resta per finalitzar el procés de resolució es publicaran el més aviat possible i ho comunicarem a l'EECC afectada.
Si teniu qualsevol dubte, podeu vehicular les vostres consultes a la següent bústia de correu: [EMAIL]
Informem que ahir 4 d'agost de 2020 es va publicar la RESOLUCIÓ ARP/1933/2020, de 29 de juliol, per la qual es declaren els crèdits efectivament disponibles, s'incrementa la dotació i es modifica la distribució pressupostària de determinades línies d'ajuts associats al contracte global d'explotació, convocats mitjançant la Resolució ARP/832/2020, de 2 d'abril ARP/832/2020, de 2 d'abril, per la qual es convoquen els ajuts associats al contracte global d'explotació per a l'any 2020.
Aquesta resolució incrementa en 1,091 M€ la dotació del DARP per a l'anualitat 2020, amb el que a més d'augmentar el pressupost, es permetrà avançar el pagament de l'ajut a la Conservació de races autòctones a aquest mateix any.
També incorpora els 7,64 M€ de l'aportació MAPA al cofinançament, que es destinen a la ZLN (6,27 M€) i l' Agricultura ecològica (0,74 M€).
I es redistribueixen els imports màxims de la dotació DARP pel 2021 entre dos ajuts a inversions per ajustar-los a les necessitats de les sol·licituds rebudes, de forma que l'ajut a la Millora de la competitivitat a les explotacions agràries, traspassa 2,50 M€ per cobrir una part de la dotació de l'ajut a la Mitigació del canvi climàtic en les explotacions agràries.
Els canvis tenen l'objectiu de millorar l'eficiència dels fons disponibles, i avançar el màxim el pagament dels ajuts a aquest 2020.
Promoure les possibilitats de rendes complementàries que reforcin la viabilitat de les explotacions agràries.
Es financen inversions per a la diversificació econòmica de les explotacions agràries, cap a altres activitats no agràries.
Amb l'objectiu de fomentar-ne el seu desenvolupament i la promoció de nous llocs de treball, així com l'increment de les rendes dels agricultors per tal que mantinguin l'activitat agrària en el territori.
Requisits i compromisos dels beneficiaris i les explotacions (veure fitxa interpretativa)
Àmbits de diversificació elegibles
Sempre dins l'àmbit de l'explotació agrària, les inversions han d'anar dirigides a les activitats següents:
Veure detall de costos elegibles en la fitxa interpretativa
L'ajut consisteix en el 40% de les inversions considerades admissibles.
Executades les inversions es tramita la sol·licitud de pagament que cal acompanyar de la següent documentació necessària per la certificació i pagament de l'ajut:
Millorar la viabilitat i la competitivitat de les explotacions agràries, així com promoure l'ús de tecnologies agrícoles innovadores o donar suport econòmic a les inversions dirigides a complir nous requisits imposats per normativa europea, amb l'objectiu de millorar els resultats econòmics de les explotacions, facilitar-ne la reestructuració i la modernització i incrementar-ne la participació i l'orientació al mercat agrari.
Requisits i compromisos de beneficiari i de les explotacions (veure fitxa informativa)
Veure detall dels costos elegibles en la fitxa interpretativa.
L'ajut consisteix en el 35% de les inversions subvencionables, que després d'aplicar els increments següents pot arribar al 55%.
Executades les inversions es tramita la sol·licitud de pagament que cal acompanyar de la següent documentació necessària per la certificació i pagament de l'ajut:
Millora de la competitivitat de les explotacions agràries
Fomentar la creació d'empreses agràries per part de persones joves, sempre que aquestes accedeixen per primera vegada a la titularitat d'una explotació agrària, adquirint la responsabilitat de la gestió de l'empresa de forma exclusiva en el cas d'instal·lació en persona física, o com a soci o sòcia d'una persona jurídica.
Crear explotacions viables mitjançant la incorporació de persones joves amb capacitat i competències professionals adients en explotacions amb característiques tecnicoeconòmiques adequades.
Requisits i compromisos de beneficiari i de l'explotació (veure fitxa informativa)
És la descripció del projecte empresarial de la persona jove.
Hi consta la situació inicial de l'explotació agrària, les fites i objectius pel desenvolupament de les activitats de l'explotació i el detall de les accions requerides, incloses les relacionades amb la sostenibilitat mediambiental i la eficiència de recursos que incloguin inversions i despeses per a la instal·lació, a més de la formació, assessorament o qualsevol altra activitat a desenvolupar a l'explotació agrícola.
Està integrat per la diagnosi prèvia, el pla d'explotació, la memòria justificativa sobre la viabilitat de la incorporació en l'explotació, i l'itinerari formatiu o la seva sol·licitud.
L'inici del pla d'empresa es considera quan es completa: l'alta a l'Agència Estatal d'Administració Tributària i la Tresoreria General de la Seguretat Social; l'aportació de capital social; l'obtenció de la qualificació d'EAP i la compra del capital territorial o el bestiar reproductor, segons escau.
L'execució final del pla d'empresa s'ha de realitzar en el termini de dos anys des de la data d'establiment efectiu, i es considera quan es completa: l'assoliment de la capacitació professional; l'aportació de les UTA requerides; la condició d'agricultor actiu (AA) i d'agricultor professional (AP); assoliment de l'OTE; la viabilitat de l'explotació al 35% de la RR; l'obtenció de la qualificació d'EAP; el manteniment dels increments aprovats; i disposar de la llicència ambiental definitiva per a totes les activitats de l'explotació, segons escau.
L'ajut consistirà en una primaque comprèn dos conceptes: la prima base i els increments.
La suma d'aquests dos conceptes no pot superar els 70.000 € d'ajut.
El pagament es farà en dos trams, a l'inici i a l'execució final del pla d'empresa.
Prima base: és un import fix de 20.000€ determinat per la necessitat de despeses mínimes i actiu circulant requerit per la posada en funcionament d'una explotació.
Increments: en funció del grau de compromès amb l'activitat agrària
Un cop iniciat el Pla d'Empresa, es tramita la sol·licitud de pagament que cal acompanyar de la següent documentació necessària per la certificació i pagament del primer tram d'ajut:
Executat el Pla d'Empresa, es tramita una nova sol·licitud de pagament que cal acompanyar de la següent documentació necessària per la certificació i pagament del segon tram d'ajut:
La percepció i l'atractiu de l'entorn rural en la joventut catalana resident en àrees urbanes.
Assegurar un ús continuat de les terres agràries, contribuir al manteniment d'una comunitat rural viable, que possibiliti la conservació del camp, així com mantenir i fomentar sistemes agraris sostenibles amb especial consideració a les exigències mediambientals.
Es compensen els costos addicionals i les pèrdues de renda per la realització de l'activitat agrària en les zones amb limitacions naturals o altres limitacions específiques.
Les zones agrícoles amb limitacions naturals o altres limitacions específiques a Catalunya són els municipis qualificats de muntanya, amb limitacions naturals significatives o amb limitacions específiques, d'acord amb el que estableix a l'Ordre reguladora de la DUN.
Disposar d'una explotació agrària ubicada total o parcialment en els municipis de zones amb limitacions naturals o altres limitacions específiques d'acord amb la relació establerta l'Ordre de la DUN, qualificats de muntanya, amb limitacions naturals significatives o amb limitacions específiques.
Aquest ajut es limitarà sobre la superfície de l'explotació inclosa a cada tipus de zona amb limitació.
Tenir una superfície agrícola indemnitzable superior a 5 hectàrees i en el cas de sol·licitar superfície de pastures, només seran auxiliables aquestes superfícies si es disposa de bestiar per fer-ne l'aprofitament.
Disposar d'una explotació amb una càrrega ramadera mínima de 0,2 UBG/ha.
L'ajut consisteix en una subvenció directament aplicable a compensar les rendes dels agricultors i ramaders amb explotacions ubicades en zones amb limitacions naturals.
La quantia de l'ajut mínima en concepte de compensació anual no podrà ser inferior en cap cas a 100 euros.
Tots els expedients als quals els correspongui un ajut inferior a 100 euros seran desestimats.
El Govern ha aprovat l'Acord pel qual s'impulsa la planificació i la gestió de les actuacions necessàries per dur a terme la modernització del regadiu dels Canals d'Urgell.
Es tracta d'un reg que, amb més de 150 anys de funcionament, abasta una superfície d'unes 75.000 hectàrees, de les comarques del Segrià, el Pla d'Urgell, la Noguera, les Garrigues i l'Urgell.
A part del subministrament del regadiu, aquesta xarxa també té la funcionalitat d'abastament a poblacions, indústries i granges.
La Comunitat General de Regants dels Canals d'Urgell (CGRCU), que representa els 21.000 regants d'aquesta zona agrupats en 21 col·lectivitats, ha sol·licitat al Govern la promoció i l'execució de les obres necessàries per tal de dur a terme la millora del regadiu del Sistema Hidràulic del Canal d'Urgell.
Dintre de les actuacions necessàries per modernitzar el regadiu, cal la redacció dels corresponents projectes constructius dels diferents sectors hidràulics i de l'estudi ambiental que defineixi les obres.
En aquest sentit, el Govern ha encarregat al Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca la direcció d'aquestes actuacions, alhora que ha encomanat a Infraestructures.cat, com a mitjà propi personificat de la Generalitat de Catalunya i del seu sector públic, la gestió de l'execució per compte de la Generalitat de Catalunya de la redacció del corresponent estudi d'impacte ambiental i dels projectes constructius de la primera fase de la modernització.
Aquests projectes es realitzaran durant aquest 2020.
La modernització dels Canals d'Urgell permetrà una major sostenibilitat del regadiu amb una major eficiència en l'ús de l'aigua i la utilització d'energies renovables.
Amb les noves infraestructures, més eficients i amb més possibilitats de gestió, s'augmenta la resiliència del sistema davant de reptes de futur de canvi climàtic o sequeres extremes.
El porocés de la concentració parcel·lària està actualment regulat al Decret 118/1973, de 12 de gener, pel qual s'aprova el text de la Llei de Reforma i Desenvolupament Agrari, regula tot el procés de la concentració parcel·lària.
Pel que fa als aspectes d'impacte ambiental, aquests s'avaluen per una normativa específica molt posterior, Llei 21/2013 de 9 de desembre d'Avaluació Ambiental (que deroga el Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener d'avaluació d'impacte ambiental de projectes) i altra normativa autonòmica de desplegament.
pel qual s'aprova el text de la Llei de reforma i desenvolupament agrari.