A la present edició del Butlletí d'Innovació i Recerca hi trobareu, a més del recull de notícies i de les seccions habituals, un article de presentació de dues noves actuacions que hem incorporat al Banc de Pràctiques d'Innovació (BPI): d'una banda, la utilització de la metodologia SCRUM per a l'actualització del GRAF, de la Direcció General d'Infraestructures de Mobilitat Terrestre; i de l'altra, l'Indicador global d'adaptació al canvi climàtic (IGA), de l'Oficina Catalana del Canvi Climàtic, de la Direcció General de Polítiques Ambientals.
En la secció de llibres recomanats, a més dels recentment adquirits per la Biblioteca del DTES, també hi trobareu dues referències bibliogràfiques internacionals d'interès: Ville et voiture, sobre la recerca de nous models de ciutat en què el vehicle privat hi tingui un paper secundari, i Prédation, una crítica sobre els interessos econòmics especulatius que genera la custòdia d'espècies i ecosistemes amenaçats.
La Jornada estava adreçada a especialistes multisectorials en contaminacions del sòl en l'àmbit local o puntual: grups de recerca de les universitats de Catalunya, indústries i enginyeries/consultories, agrupacions industrials i administracions.
Aquesta característica multidisciplinari dels destinataris afavoreix l'intercanvi de coneixement, l'establiment de col·laboracions, la proposta de línies de treball comunes per cercar solucions a les problemàtiques ambientals que es deriven de la contaminació del sòl.
La planta de Clariana de Cardener neix d'un projecte pioner i innovador que, per la seva concepció i versatilitat, podrà adaptar-se a les necessitats canviants.
Es tracta d'una instal·lació modular, flexible i polivalent que tractarà els residus orgànics, la fracció resta i els fangs de depuradores abans de dipositar-los a l'abocador.
La planta també està pensada per tractar els residus ja dipositats.
S'obre la porta a l'anomenada "mineria d'abocadors", per extreure recursos dels dipòsits controlats.
El sector del menjar ràpid és molt intensiu en envasos.
Aquests envasos tenen, en general, una vida molt curta i aviat esdevenen residus, ja que estan pensats per facilitar un servei i un consum ràpids.
L'Agència de Residus de Catalunya (ARC) juntament amb Inèdit, va presentar l'estudi realitzat per identificar els impactes ambientals d'aquests envasos i es va debatre sobre les oportunitats d'ecodisseny del sector.
La guia es focalitza en el residu tèxtil pròpiament de la roba i el calçat (sector domèstic) i els excedents tèxtils procedents de la indústria tèxtil (sector industrial) i d'altres provinents d'activitats econòmiques en general (comerços, serveis, institucions, etc.).
La guia presenta oportunitats de millora de caràcter ambiental i tecnològic que permeten, tant als gestors de residus com als tècnics municipals, aportar solucions reals de prevenció i minimització de residus.
També s'ha volgut posar en relleu el valor afegit que aporta aquesta recuperació a la societat en forma d'activitats de caràcter social i altres iniciatives de caràcter ambiental.
En Xavier Flores, director general d'Infraestructures i Mobilitat Terrestre va obrir la Jornada que tenia per objectiu analitzar com algunes bones pràctiques en matèria d'infraestructures i mobilitat que ja es duen a terme fora de Catalunya s'han anat incorporant en algunes activitats d'aquesta Direcció.
Vuit han estat els projectes escollits, però el director fa la reflexió de que podrien haver estat més.
L'objectiu fonamental és transmetre la idea de que la innovació ha d'estar en cada projecte que es du a terme, com un eix de millora continuada i que cal tenir en compte i com a referència allò que en el mateix àmbit d'estudi duent a terme o bé s'hagi estudiat a altres llocs, per no partir de cero o bé per comparar experiències.
La jornada va aportar informació sobre costos, efectes fiscals, impactes ambientals, problemes logístics, experiències i limitacions tecnològiques que presenta el gas natural vehicular (GNV); i va estar orientada de forma específica a les empreses de transport de mercaderies per carretera i, en general, a les integrants de la cadena logística.
Furfari de la Comissió Europea va explicar que ens cal energia segura, neta i assequible.
El gas natural per al transport és clau per aconseguir estalvi i reducció de contaminació i disminueix la dependència del petroli, que en el cas del transport és del 96%.
Per tot això la CE vol impulsar el GNV.
Un estudi publicat a la revista Nature Geoscience per l'ICRA aporta noves dades per explicar la sobresaturació de CO 2 en llacs i embassaments.
Prop de la meitat de les emissions de diòxid de carboni dels llacs de tot el món són el resultat d'un procés que no s'havia considerat fins ara: la meteorització de les roques de la conca.
Aquesta és una de les principals conclusions d'un nou article científic publicat per la revista Nature Geoscience, i signat pels experts Rafael Marcé (Institut Català de Recerca de l'Aigua, ICRA); Biel Obrador, Joan Lluís Riera, Pilar López, i Joan Armengol ( Departament d'Ecologia de la Universitat de Barcelona, UB) i Josep Anton-Morguí (UB i Institut Català de Ciències del Clima, IC3).
L'Agència Catalana de l'Aigua, amb la col·laboració del Laboratori d'Enginyeria Química i Ambiental de la Universitat de Girona i l'Institut Català de Recerca de l'Aigua (ICRA), ha desenvolupat en els darrers anys un projecte centrat en la diagnosi, avaluació i optimització del disseny i l'operació dels bioreactors de membranes (MBR) pel tractament d'aigües residuals urbanes.
L'ACA fa possible aquest estalvi aplicant la recerca de la tesi doctoral de la Sara Gabarrón sobre biorreactors de membranes.
Aquesta iniciativa ha permès diagnosticar el funcionament dels MBR i determinar les principals problemàtiques associades a aquesta tecnologia.
Així mateix, s'ha dut a terme una avaluació de les estratègies d'optimització realitzades a cadascuna de les depuradores en els darrers anys, determinant-se l'estalvi energètic aconseguit amb cada actuació.
El projecte proporcionarà eines als gestors i a la ciutadania per millorar la diagnosi de la hidrologia i l'estat ecològic dels cursos fluvials temporals, uns dels ecosistemes d'aigua dolça més freqüents als països mediterranis.
Amb això s'espera contribuir de manera efectiva a la preservació i la restauració, quan sigui necessària, d'aquests ecosistemes
En el projecte, liderat per la Universitatde Barcelona, també hi participen l'Institut de Diagnosi Ambiental i Estudis de l'Aigua (IDAEA-CSIC), l'Agència Catalana de l'Aigua (ACA) i la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHX)
El passat 29 de maig es va celebrar a la seu de l'Institut d'Estudis Catalans (IEC) una jornada sobre la recerca en sòls que es duu a terme a Catalunya, en el marc dels actes commemoratius de l'Any Internacional del Sòl.
La Secció de Sòls de la Institució Catalana d'Estudis Agraris (ICEA, filial de l'IEC) amb la col·laboració de la Societat Espanyola de la Ciència del Sòl (SECS) van organitzar la Jornada, en què van participar al voltant de cinquanta persones vinculades als centres de recerca, universitats i empreses que treballen en aquest àmbit a Catalunya.
Un estudi realitzat per investigadors del CREAF i la UAB conclou que rehabilitar terrenys degradats amb fangs de depuradora ajuda a segrestar carboni al sòl.
Aquests residus orgànics milloren l'estructura del sòl i afavoreixen el creixement de la vegetació, que posteriorment s'incorpora al sòl en forma de carboni orgànic.
El Projecte Europeu REMEMBRANE, del que formen part les empreses Aqualia, Leitat, Ambicat, Typsa i l'Agència de Residus de Catalunya, té com a objectiu reutilitzar les membranes d'osmosi inversa que han arribat a la fi de la seva vida útil.
El projecte es va iniciar el setembre de 2012 i la data final prevista és el 31 de desembre de 2015.
La darrera etapa del projecte, que s'està duent a terme des del maig de 2015, consisteix a instal·lar set membranes en sèrie per ser provades a una planta en operació de tractament d'aigües industrials salobres que Aqualia té a Talavera de la Reina (Toledo).
Exigències pel manteniment dels edificis nZEB e (nearly zero-energy buildings oedificis de consum quasi zero ).
El punt de vista de l'administrador/gestor.Els requeriments dels edificis nZEB (nearly zero-energy buildings o edificis de consum quasi zero) comencem per establir mesures protocol·litzades per fer el manteniment de l'edifici i la necessitat de la figura mantenidor/gestor per dur a terme la tasca d'una manera global.
El passat 16 de juny es va presentar la jornada Edificis nZEB (nearly zero-energy buildings o edificis de consum quasi zero), organitzada per l'Institut Català de l'Energia (ICAEN) al Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada de l'Escola d'Administració Pública, en el marc de la celebració anual de la Setmana de l'Energia.
En els últims 3 anys, l'objectiu principal del projecte AIDA (Affirmative Integrated Energy Design Action), que significa acció positiva de disseny energètic integrat, ha estat accelerar l'entrada al mercat dels edificis de consum gairebé nul (nZEBs) tant als païssos col·laboradors com a tota Europa.
El passat 20 de maig va tenir lloc a la sala d'actes del CEJFE (Centre d'Estudis Juridics i Formació Especialitzada) la presentació de GeoStart, grup d'innovació i prototipatge de productes i serveis en l'àmbit de la geoinformació de l'Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya (ICGC), a càrrec Sergi Anguita, Cap de l'Àrea de Geotecnologies i gestor del grup, i el Marc Torres, membre de Geostart.
El 16 de juny s'ha celebrat a Brussel·les la conferència "El rol de l'ecodisseny en l'economia circular", organitzada per la Generalitat de Catalunya amb la col·laboració de BCD Barcelona Centre de Disseny.
El passat dia 1 de juliol va tenir lloc l'acte de lliurament del Premi guanyador de l'Illa Eficient a la sala d'Actes de la seu del Departament de Territori i Sostenibilitat, en una cerimònia pública on també es va fer lliurament de diferents certificats i esments específics a d'altres projectes destacats del concurs.
El passat 5 de juny es va inaugurar a l'Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya l'exposició ART, GEOCIÈNCIES I INNOVACIÓ, que amb un programa original, pretén explicar el procés creatiu de la innovació buscant les complicitats entre obres d'art i els treballs en geociències que és fan a l'Institut.
La Direcció General de Polítiques Ambientals, del Departament de Territori i Sostenibilitat, ha presentat el Mapa d'actors de recerca i innovació ambiental de Catalunya.
Aquesta eina presenta de forma comunicativa i visual, el sistema de recerca ambiental de Catalunya, proporcionant informació de base per a la millora del treball en xarxa dels diferents actors i oferint noves oportunitats per a la transferència tecnològica i de coneixement
Ja fa un any que vam publicar en aquest Butlletí la notícia sobre el projecte LIFE MIGRATOEBRE que te com a objectius la recuperació d'espècies de peixos migradors amenaçats i la millora de la connectivitat ecològica al tram final del riu Ebre.
Per això, ara, ens plantegem fer un recull de les accions dutes a terme en aquest temps i també conèixer l'estat del projecte.
L'Agència de l'Habitatge de Catalunya (AHC) disposa d'un procediment propi per avaluar l'estalvi d'emissions lligades a aquests ajuts, considerant els factors de conversió desenvolupats per l'Oficina Catalana del Canvi Climàtic.
Aquest procediment informarà sobre l'emissió de gasos amb efecte d'hivernacle i de la contribució de la rehabilitació de sector residencial.
INCASÒL participa en el projecte Europeu SmartReFlex dins el marc del programa IEE – Intelligent Energy_Europe, amb l'objectiu d'incrementar la difusió de les xarxes i els sistemes intel·ligents i flexibles de fred i calor (District heating and cooling).
Per tal d'assolir els objectius plantejats, s'han dut a terme una sèrie de reunions i seminaris.
Així, al llarg del darrer trimestre es van desenvolupar tres seminaris de treball orientats a la difusió i a la capacitació dels diferents agents implicats.
Vint-i-dos fanals energèticament autònoms jalonen el passeig marítim arran de la platja de Llevant de la ciutat de Barcelona.
Moltes rutes ferroviàries d'alta velocitat ofereixen una rendibilitat escassa, quan no nul·la o negativa.
França n'és conscient, i comença a aplicar criteris d'explotació basats en la demanda real dels usuaris.
Les estacions de càrrega per a vehicles elèctrics són costoses i ocupen força espai.
L'empresa Ubitricity proposa un producte que converteix qualsevol fanal en una estació de proveïment elèctric.
Les bateries d'StoreDot poden fer que el temps de recàrrega dels vehicles elèctrics deixi de ser un obstacle per a aquest tipus de mobilitat.
La companyia israeliana Aquanos ha desenvolupat un nou sistema de depuració d'aigües residuals que pot arribar a permetre, també, l'obtenció d'energia neta.
Als Països Baixos s'han iniciat enguany les proves a gran escala de cotxes i camions autònoms en carreteres obertes al públic, tot seguint les directrius del pla 2014-1019 per al foment d'aquesta modalitat de transport.
Gràcies a un programari que proporciona models cartogràfics de l'exposició a les radiacions electromagnètiques, Estrasburg es converteix en la primera ciutat francesa capaç de prendre el control sobre aquest vector ambiental.
Quan la iniciativa privada es mostra incapaç de solucionar les ferides en el teixit urbà, és el moment de donar el protagonisme a la ciutadania.
La passarel·la Luchtsingel de Rotterdam, en aquest sentit, es postula com el primer projecte d'infraestructura impulsat mitjançant crowdfunding del món.
En l'horitzó 2020, la capital francesa vol disposar de 100 hectàrees més de terrats i façanes vegetalitzades.
D'altra banda, d'acord amb els suggeriments dels ciutadans, du a terme petites actuacions per escampar el verd per tota la ciutat.
Aquest més de juny s'han incorporat al Banc de Pràctiques d'Innovació del Departament (BPI) dues pràctiques més: la Utilització de la metodologia SCRUM per a l'actualització del GRAF de la DGIMT i l'Indicador global d'adaptació al canvi climàtic (IGA).
La primera pràctica és de la Direcció General d'Infraestructures i Mobilitat Terrestre i la segona de l'Oficina Catalana del Canvi Climàtic.
Simposi mundial sobre adaptació al canvi climàtic (02-04/09/2015)
Master en Geoinformació UAB i ICGC.
Reunió informativa (08/09/2015)
3er Congrés GWOPA - Operadors d'aigua i les metes de desenvolupament sostenible (16-18/09/2015)
Jornades espanyoles sobre la conservació del cranc de riu autòcton (21-22/09/2015)
Jornada CompostARC 2015: Per què reciclem l'orgànica?
El cicle de la matèria orgànica (14-15/10/2015)