projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Les operacions estadístiques del Cens agrari i de l'Enquesta sobre l'estructura de les explotacions agràries s'elaboren en el marc del programa comunitari d'enquestes sobre l'estructura de les explotacions agràries que realitzen tots els estats de la Unió Europea, per tal de tenir informació actualitzada i comparable dels seus estats membres.
Aquest programa estableix que es porti a terme un Cens agrari cada deu anys i tres enquestes per mostreig en els períodes intercensals.
En els censos, de caràcter exhaustiu, s'investiguen totes les explotacions existents, mentre que a les enquestes sobre l'estructura de les explotacions agràries la població objecte d'estudi és definida per uns criteris menys amplis, fet que limita la comparabilitat de les dades de l'enquesta amb les del Cens.
A Catalunya aquestes operacions estadístiques han estat dutes a terme per l' Idescat amb el suport del Departament d'Agricultura gràcies a la signatura d'un conveni de col·laboració amb l' Institut Nacional d'Estadística.
La Renda Agrària (Renda dels factors) representa el valor generat per l'activitat de la producció agrària; és a dir, mesura la remuneració de tots els factors de producció.
El Departament d'Agricultura, en base al conveni establert en matèria de col·laboració estadística amb el Ministeri d'Agricultura i a través del Pla estadístic de Catalunya 2017-2020 elabora, anualment, els Comptes Econòmics del sector Agrari de Catalunya seguint la metodologia desenvolupada pels reglaments comunitaris.
L'Institut d'Estadística de Catalunya (Idescat), a través d'un conveni de col·laboració amb l' Instituto Nacional de Estadística (INE) i amb el suport del Departament d'Agricultura, ha realitzat les enquestes sobre l'estructura de les explotacions agràries des de l'any 1993, per actualitzar les dades del darrer Cens agrari corresponent.
D'acord amb el programa d'enquestes de la Unió Europea, per tal d'actualitzar les dades i analitzar l'evolució de les explotacions agràries entre el període intercensal del cens agrari (enquesta exhaustiva), es porten a terme tres enquestes per mostreig sobre una mostra fixa.
Cada dos anys es fa un seguiment de les explotacions seleccionades i investigades al llarg del període.
Aquesta estadística estudia les explotacions ubicades a Catalunya que compleixen un o més dels requisits següents:
Les explotacions que únicament estan constituïdes per superfície forestal no s'enquesten.
No obstant això, quan l'explotació investigada té alguna massa forestal hi queda recollida.
L'Estadística de l'estructura de les explotacions agràries presenta, per als períodes intercensals, una sèrie amb dades per a l'àmbit de Catalunya, que des del 1993 fins al 2007 eren biennals i a partir del 2013 passen a ser triennals.
L'Idescat conjuntament amb el Departament d'Agricultura ha elaborat els següents fulls divulgatius amb els principals resultats de l'Enquesta sobre l'estructura de les explotacions agràries dels anys 1997, 2003, 2005 i 2007.
El cens agrari és una operació estadística periòdica i de caràcter exhaustiu, per a la recollida, elaboració i publicació d'informació que permeti el coneixement de l'estructura del sector agrari amb referència a un moment determinat i prenent com a base de la informació l'explotació agrària.
El Cens agrari 2009 s'ha dut a terme a tots els països de la Unió Europea per tal de tenir informació actualitzada i comparable dels seus estats membres amb la finalitat de ser utilitzada com a element bàsic a l'hora de dissenyar la política agrària comuna.
L'any 2009, l'INE és l'organisme responsable del Cens agrari en l'àmbit estatal, i a Catalunya compta amb la col·laboració de l'Idescat, així com del Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural de la Generalitat de Catalunya, segons els convenis de col·laboració corresponents.
L'Idescat conjuntament amb el DAAM ha realitzat el document informatiu «Estructura de les explotacions agràries - Cens Agrari de 1999» que recull les principals variables i les compara amb les corresponents del Cens Agrari de 1989, assenyalant-ne i comentant-ne els aspectes bàsics de la seva evolució en els darrers deu anys.
L'Enquesta mensual a les sales d'incubació és una estadística oficial que demana per la Unió Europea i inclosa dins del conveni d'estadístiques agroalimentàries amb el Ministeri d'Agricultura.
Concretament, la seva obligació queda estipulada en el Reglament (CE) 617/2008 de la Comissió pel qual s'estableixen disposicions d'aplicació del Reglament 1234/2007 del Consell en el que respecta a les normes de comercialització del ous per a incubar i els pollets d'aus de corral.
L'enquesta mensual a les sales d'incubació es realitza a totes les sales d'incubació que estan actives.
El seu objectiu és quantificar mensualment, desagregat per espècie i tipologia, el nombre d'ous que s'han entrat a incubar i el nombre de pollets que han nascut i que seran realment utilitzats.
A la web del Departament d'Agricultura es publica l' evolució mensual dels ous i pollets destinats a ser futurs pollastres d'engreix.
pel qual s'estableixen disposicions d'aplicació del Reglament (CE) no 1234/2007 del Consell pel que fa a les normes de comercialització dels ous per a incubar i dels pollets d'aus de corral ( DO L 168 - 28.6.2008)
El Gabinet Tècnic del Departament d'Agricultura realitza des del 1983 i amb periodicitat mensual, l'estadística denominada «Preus dels inputs i salaris que paga el pagès».
Aquesta actuació s'emmarca dins del conveni de col·laboració en matèria d'estadística i informació agrària, pesquera i alimentària signat entre el Ministerio de Agricultura i el Departament d'Agricultura.
L' objectiu d'aquesta estadística és mesurar l'evolució dels preus que paga el pagès per la compra dels seus inputs productius, així com dels salaris que paga l'empresariat agrari.
Amb la publicació d'aquests preus al consumidor es complementa la informació resultant de la publicació dels preus sectorials de referència de la fruita de pinyol i fruita de llavor, es va iniciar l'any 2017 la captació de preus de préssec i nectarina i es continua l'any 2018 amb els preus de poma i pera.
En consonància amb aquests darrers preus, s'ha cregut que seria de gran importància poder publicar, també setmanalment, el preu mig pagat pel consumidor final per poder donar transparència a les diferents baules de la cadena.
Els preus mitjans pagats pel consumidor final es publicaran setmanalment al llarg de la campanya.
Recull de preus mitjans que paguen les llars catalanes per la compra de fruita de pinyol i fruita de llavor.
La taula següent mostra un històric dels cànons anuals d'arrendaments rústics de les classes de cultius i aprofitaments més significatives.
El cànon és el pagament que realitza un agricultor a un propietari per a l'ús de part de les seves terres; de manera que, durant el temps que dura l'acord, dites terres formen part dels mitjans de producció de l'explotació que gestiona l'agricultor.
Les dades s'elaboren a partir dels cànons municipals provinents de l'Enquesta de Cànons d'Arrendaments Rústics, que té periodicitat anual.
Les ponderacions successives que es realitzen per tal d'arribar als nivells d'agregació provincial i de Catalunya, permeten obtenir els valors mitjans resultants.
Tanmateix, Catalunya és un país divers i, per tant, aquestes mitjanes tenen una representativitat baixa atesa la gran variabilitat dels entorns.
L' objectiu d'aquesta estadísitca és mesurar l'evolució anual a Catalunya i per províncies dels preus mitjans de les terres de conreu i aprofitaments agrícoles més significatius.
Les dades provenen de l' enquesta que anualment realitza el Departament d'Agricultura.
Aquesta actuació s'emmarca dins del conveni de col·laboració en matèria d'estadística i informació agrària, pesquera i alimentària signat amb el Ministeri d'Agricultura.
El Ministeri va iniciar aquesta enquesta l'any 1983, i cada comunitat autònoma aporta informació dels preus de les terres dels conreus i aprofitaments que són representatius d'acord amb la mostra estatal.
És important ressaltar que l' objectiu principal d'aquesta estadística és disposar de les variacions temporals i de les diferències geogràfiques dels preus, i no tant precisar els preus absoluts, sobretot si es té en compte la limitada informació de què es disposa.
El mes de juliol de 2013, varen tenir lloc dues jornades tècniques sobre el contingut que haurien de tenir els projectes d'aqüicultura marina amb la intenció d'establir unes recomanacions que ajudin a aconseguir de manera fàcil i àgil, a l' elaboració d'aquets projectes.
Aquí presentem un document que pretén ser un resum de recomanacions perquè tothom qui vulgui presentar un projecte d'aqüicultura a mar obert, les tingui en compte i així, s'afavoreixi la celeritat en el moment de presentar-ho a l'administració.
Jornades tècniques sobre els "Projectes d'aqüicultura marina"
La metodologia utilitzada és la mateixa que la del Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació, de manera que els preus que aquí es presenten són comparables amb els que publica el Ministeri per al conjunt de l'Estat i per a les altres comunitats autònomes.
Només s'inclouen aquelles terres agrícoles per a ús agrícola.
Per tal d'obtenir les dades el més fidedignes possible, s'exclouen les transaccions per a fins no agrícoles (per exemple construcció) o les transaccions entre familiars.
El Reglament (CE) 1165/2008 estableix que els Estats membres efectuaran enquestes ramaderes per a la determinació del nombre de caps de bestiar i la seva estructura per grups d'edat i estats productius.
Concretament, per a l' oví i el cabrum, fixa una enquesta anual durant els mesos de novembre i desembre.
També determina que l'estadística podrà realitzar-se mitjançant enquestes o a partir de fonts administratives de qualitat contrastada.
Com a pas previ, cada any es duu a terme una actualització dels directoris ramaders.
La metodologia utilitzada per l'estadística de Preus dels inputs i salaris que paga el pagès és la mateixa que la del Ministeri d'Agricultura.
El camp d'observació de l'estadística de preus pagats està constituït per un conjunt representatiu dels principals inputs de producció i salaris en les quals el pagès intervé com a comprador o com a empresari agrari.
Les unitats d'estadística dels Serveis Territorials del Departament d'Agricultura realitzen la recollida de preus a partir d'una xarxa d'informadors repartida pel territori.
Podeu consultar la Metodologia en format PDF i que consta dels següents apartats:
Els preus percebuts mensuals de Catalunya de l'apartat Preus percebuts (base 2005)
El procés d'elaboració dels índexs té les següents fases:
Cal dir que aquests índexs són perfectament comparables amb els elaborats pel Ministeri d'Agricultura ja que s'aplica la mateixa metodologia i les ponderacions utilitzades a Catalunya són les utilitzades també pel Ministeri en aquest territori.
La única excepció la constitueixen els productes forestals, que el Ministeri sí inclou.
A partir dels preus percebuts pel pagès (mensuals i anuals) establerts segons la metodologia descrita a l'apartat Preus percebuts (base 2010) d'aquest web i aplicant la fórmula de Laspeyres, s'elaboren els índexs de preus percebuts agraris (IPPA) amb base a l'any 2010.
L'IPPA mesura l'evolució del nivell de preus que perceben els agricultors i els ramaders per la venda dels productes agraris.
Cada mes s'elaboren els índexs mensuals i els índexs anuals mòbils.
Per tal d'analitzar l'evolució dels preus, aquest segon índex pot ser més representatiu que l'índex mensual, ja que l'estructura de ponderacions per al càlcul d'aquests índexs varia cada mes.
L'índex anual mòbil és l'índex mig dels últims 12 mesos, de manera que l'índex anual mòbil de desembre coincideix amb l'índex de l'any natural.
L'última base treballada ha estat la de l'any base 2005 i el seu període de vigència ha estat des del 2005 al 2015.
El canvi de base que ara es presenta, any base 2010, en l'estadística de preus percebuts i en aquest índex pretén adaptar-se als canvis de l'agricultura dels últims anys.
Aquests índexs són perfectament comparables amb els elaborats pel Ministeri d'Agricultura ja que s'aplica la mateixa metodologia i les ponderacions utilitzades a Catalunya són les utilitzades també pel Ministeri en aquest territori.
Evolució mensual del preu percebut pel pagès.
El preu percebut pel pagès és el preu de mercat des de l'òptica del productor i generalment són preus a sortida de l'explotació agrària.
El Gabinet Tècnic del Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació va iniciar la recollida i elaboració de l'estadística denominada " Preus percebuts pel pagès " el 1983.
El camp d'observació de l'estadística de preus percebuts està constituït pel conjunt d'operacions comercials sobre productes agraris en les quals el pagès intervé com a venedor, bé directament o bé a través de les seves cooperatives o associacions per a la comercialització.
Els preus no inclouen despeses de transport, ni les subvencions que puguin rebre els productors, ni condicionament, ni els impostos indirectes o taxes que puguin gravar les transaccions dels esmentats productes en els quals el pagès actua com a venedor.
Cada cinc anys es fixa una base de ponderació, sent el conjunt dels bens agraris comercialitzats anualment i ponderats segons el seu valor econòmic.
L'última base de ponderació utilitzada, ha estat la de l'any base 2005 i el seu període de vigència ha estat del 2005 al 2015.
El canvi de base que ara es presenta, any base 2010, pretén adaptar-se als canvis del sector agrari dels últims anys.
A partir d'aquesta estadística s'elaboren els índexs de preus percebuts agraris (IPPA) amb base a l'any 2010.
Els preus de Fruita Fresca són preus a sortida de la central i no inclouen l'IVA, les comissions ni el transport.
Fins a la campanya 2019 en Fruita de pinyol i fins a la campanya 2019/2020 en Fruita de llavor aquests preus no incloïen el cost de confecció, a les campanyes posteriors aquest cost si que està inclòs en el preu.
El Reglament (CE) 1165/2008 estableix que els Estats membres efectuaran enquestes ramaderes per a la determinació del nombre de caps de bestiar i la seva estructura per grups d'edat i estats productius.
Concretament, pel porcí s'estableixen dos períodes de referència per realitzar l'enquesta, maig-juny i novembre-desembre.
Com a pas previ, cada any es duu a terme una actualització dels directoris ramaders i, després d'extreure una mostra aleatòria, es realitza un treball de camp a nivell d'explotació ramadera
Recull de dades des de l'any 1997
La classificació "Peix blau" no respon a cap norma taxonòmica.
S'inclouen dins d'aquest grup els peixos amb una proporció de greix superior al 5% en el seu teixit muscular.
Aquesta elevada quantitat de greix, que és greix insaturat i per tant beneficiós per la salut, dóna una coloració més fosca al múscul.
La majoria de peixos blaus són migratoris i pelàgics (neden a mar obert, en aigües profundes lluny de la plataforma continental).
Alguns peixos blaus són: la sardina, el sorell, el verat, el moll de roca, la tonyina, la bacora, el bis, el salmó, entre altres.
La classificació de "Peix blanc" (de igual manera que el "peix blau") segueix uns criteris nutricionals o gastronòmics.
El peix blanc es caracteritza per ser més magre, és a dir, per contenir una proporció de greix en múscul inferior al 5%.
Té una carn blanca, fina i molt suau.
Els peixos anomenats blancs viuen en aigües fondes i són més sedentaris, raó que explica la menor necessitat de greix.
La seva aleta caudal té una vora més aviat arrodonida, a diferència de la del peix blau que acaba en forma de V, més adient per les grans migracions.
Els crustacis formen part del grup dels artròpodes.
Malgrat la gran majoria d'espècies són marines, trobem crustacis tant a l'aigua dolça com en medi terrestre.
Les seves principals característiques són:
Els cefalòpodes pertanyen al grup dels mol·luscs perquè tenen o han tingut closca en algun moment de la seva evolució.
Aquesta closca s'ha reduït i s'ha ubicat internament i en algunes espècies, com el cas del pop, ha desaparegut del tot.
Són grans depredadors, amb una vista molt desenvolupada (els seus ulls són molt semblants als nostres).
El peu característic dels mol·luscs el tenen diversificat en un nombre molt variat de tentacles (segons les espècies) amb fortes ventoses.
Aquests tentacles rodegen el cap.
Posseeixen una bossa de tinta que utilitzen per enterbolir l'aigua, que els serveix tant per capturar la presa com per defensar-se dels seus depredadors.
Els mol·luscs bivalves es caracteritzen per tenir una closca formada per dues valves, normalment simètriques, que es tanquen mitjançant una musculatura adductora.
Els trobem ensorrats, sobre superfícies dures o bé lliures sobre els fons marins.
Són animals filtradors i per tant poden acumular contaminants.
Per això, l'Administració fa un seguiment continu de control de la qualitat de les aigües a les seves zones de producció.
Seguiment de les zones de producció de mol·luscs
La denominació "Gasteròpode" prové del grec: gaster - ventre, pode - peu.
Aquest terme fa èmfasi en l'àmplia base o peu sobre el qual reposen les seves vísceres.
Representen el grup de mol·luscs més important.
La majoria dels gasteròpodes marins són espècies que viuen tant a zones intermareals com a les profunditats.
Es troben en tots els mars, inclosos els mars polars.
Altres gasteròpodes viuen en llacs, rius, i fins i tot a aigües subterrànies.
Percentatges del volum de captures i de la recaptació per grups biològics.
Estadístiques per grups d'especies 1993-2019
Aquests indicadors mostren, de manera gràfica i interactiva, les dades referents a l' evolució per grups biològics de les captures i recaptació així com l' evolució del preu mig per grup biològic en el període comprès entre el 1993 i el 2018.
Evolució del preu mig per grup biològic
Podeu seleccionar un grup biològic ( Ossis-blau, Ossis-blanc, Invertebrats, Gastròpodes, Diversos mol·luscs, Crustacis, Cefalòpodes, Cartilaginosos, Bivalves, Altres invertebrats ) i us mostra una gràfica amb l'evolució del preu mig (€/kg) per any per a cadascun dels anys de la sèrie.
Evolució per grups biològics de les captures i recaptació
Podeu seleccionar un o varis anys:
Està situada al terme municipal de Santa Perpètua de Mogoda, al Vallès Occidental.
La granja va néixer de les necessitats de reforçar les poblacions de perdiu roja (Alectoris rufa) a Catalunya, una espècie força lligada a l'activitat agrícola, que viu en garrigues baixes amb terrenys pedregosos, bosquines i camps de conreu de cereals d'hivern i lleguminoses.
Els canvis viscuts en la gestió del medi rural, amb la incorporació de productes fitosanitaris, la crema de marges, la falta de guarets i la pressió del medi urbà i industrial han conduït a una disminució del nombre de poblacions naturals.
Així mateix, la seva posició basal dins la xarxa tròfica fa que, juntament amb els conills, sigui una espècie d'una importància cabdal dins de la gestió dels grans vertebrats amenaçats, com l'àguila cuabarrada, l'àguila daurada o l'esparver cendrós.
Això, lligat al fet que es tracta d'una de les espècies de caça menor més apreciades pels caçadors, dóna una idea de la necessitat de promoure unes poblacions viables de l'espècie.
Davant d'aquest problema, es va engegar un programa de cria en captivitat de perdiu roja amb l'objectiu de mantenir un estoc de parelles reproductores i una incubació i cria dels perdigons (individus juvenils) en unes condicions òptimes per repoblar posteriorment el medi natural.
Amb els anys, la gestió de la granja segueix la mateixa línia però esmerçant-se a obtenir una perdiu de qualitat, com més semblant a la perdiu salvatge millor, tant genotípicament o fenotípicament com des del punt de vista de comportament.
Aquestes condicions de qualitat es deriven de criar exemplars de perdiu roja genèticament purs, uns processos amb el mínim impacte humà, i un esforç per aconseguir unes condicions de rusticitat que permetin una bona adaptabilitat al medi.
La Granja Cinegètica de Torreferrussa participa en diversos projectes tant de millora de l'espècie com de reforçament d'altres espècies.
Actualment hi ha convenis de col·laboració amb l'Institut de Recerca i Tecnologia Agroalimentàries (IRTA) del Departament d'Agricultura i amb Fedenca (Fundación para el Estudio y la Defensa de la Naturaleza y la Caza) per a la caracterització genètica de les poblacions de perdiu roja tant d'explotacions com salvatges.
A més, també s'han cedit exemplars de perdiu a zones afectades per incendis agrícoles, així com a aquells espais naturals situats dins les àrees de nidificació i/o campeig de l'àguila cuabarrada.
Des d'aquesta pàgina s'accedeix a la cartografia de les figures de gestió cinegètiques de Catalunya.
L'usuari podrà visualitzar, localitzar, consultar i descarregar l'àrea cinegètica d'interès.
La visualització dels límits i la seva representació cartogràfica ha estat afavorida en els darrers anys per les eines dels sistemes d'informació geogràfica.
L'any 2002 es va iniciar el projecte de cartografia digital dels terrenys cinegètics i així s'ha pogut oficialitzar aquesta informació amb la voluntat que sigui accessible per entitats públiques (ajuntaments, Diputació i altres), per entitats privades (consultores, etc.), les persones titulars i qualsevol ciutadà o ciutadana que ho vulgui.
Els límits dels terrenys cinegètics estan descrits amb referències diverses.
La majoria limiten segons finques cadastrals o límits administratius, però en moltes ocasions els límits estan subjectes a elements topogràfics naturals com rius, carenes o antigues senyalitzacions.
A escala màxima d'1:50000 s'han delimitat les diferent figures de gestió cinegètica prenent com a referència els registres de les finques cadastrals i els límits administratius.
Funcions i característiques principals
Nota: actualment la cartografia del SIG Caça no està totalment actualitzada.
Fins que no finalitzi el procés de revisió dels límits, apareixeran dos atributs més per cada figura de gestió, la data i l'estat d'actualització.
Si la figura està pendent de finalització, els límits són molt susceptibles de ser modificats.
Si la figura està finalitzada, els límits són fiables, perquè han estat aprovats per resolució.
Trobareu més informació, la documentació corresponent i l'accés a la presentació de la sol·licitud al portal de Tràmits de la Generalitat de Catalunya, a la següent adreça:
Plans tècnics de gestió cinegètica
Els autònoms, professionals, empreses, entitats i altres col·lectius només el poden tramitar per internet.
Els particulars el poden fer presencialment o per internet.
El Departament, conjuntament amb la Federació Catalana de Caça, s'ha proposat elaborar un pla estratègic de la caça amb l'objectiu de definir un model de caça sostenible dins de la natura i compatible amb les altres activitats territorials, potenciar l'esport cinegètic i reconèixer els valors culturals de la caça i les funcions que realitza dins de la societat.
El Govern, a proposta del conseller de Medi Ambient, va aprovar en la sessió del 8 d'octubre de 2002 l'elaboració del Pla estratègic de caça a Catalunya i l'encàrrec de formular-lo al Departament.
El Pla estratègic de caça té com a objectiu definir la situació actual i preveure el futur amb l'elaboració d'un marc de referència de l'activitat cinegètica, la seva necessitat d'adaptació i potencialitats.
Té com a ambició establir adequadament el lloc dels caçadors dins la societat, de manera que permeti la sostenibilitat d'una activitat tan arrelada a la cultura del nostre país.
Aquest Pla estratègic de caça voldria ser un marc de referència que definís les línies mestres per als propers anys.
La complexitat de la tasca proposada ja queda reflectida en l'esquema de treball i és precisament la recerca de la diversitat d'opinions allò que ha ajudat a definir el punt de confluència.
Aquest suport ha estat la base material per encetar el debat social i el procés que ha de permetre madurar algunes idees, conceptes i opinions.
Finalment, el pla té com a missió integrar els diferents valors del sector agrari, la caça, la conservació de la natura i tota la societat catalana per aconseguir una natura sostenible.
Pla estratègic de caça per capítols, en format pdf: