projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El director o directora general, al qual corresponen les facultats de l'alta direcció de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals, té les funcions següents:
a) Complir i fer complir les disposicions que regulen la Corporació i els acords adoptats pel Consell de Govern en l'àmbit de les seves competències.
b) Elaborar, conjuntament amb el Consell de Govern, la proposta del contracte programa.
c) Elaborar i sotmetre a l'aprovació del Consell de Govern el pla d'activitats de la Corporació, els plans d'actuació de les seves empreses filials i la memòria anual.
d) Proposar al Consell de Govern el nomenament i el cessament del personal directiu, amb criteris de professionalitat, una vegada el Consell de Govern n'hagi ratificat la proposta.
e) Ordenar la programació d'acord amb les directrius aprovades pel Consell de Govern.
f) Proposar al Consell de Govern les plantilles i els organigrames de la Corporació i les seves empreses filials i el règim de retribucions del personal.
g) Impulsar, orientar, coordinar i inspeccionar els serveis de la Corporació i de les seves empreses filials, i dictar les disposicions i les instruccions relatives al funcionament i a l'organització interna, sens perjudici de les competències del Consell de Govern.
h) Actuar com a òrgan de contractació de la Corporació i de les seves empreses filials, sens perjudici, si escau, de la preceptiva autorització del Govern.
i) Autoritzar els pagaments i les despeses de la Corporació i de les seves empreses filials, sens perjudici del que els estatuts d'aquestes empreses disposin i de la facultat de delegació.
j) Efectuar la representació ordinària de la Corporació per a comparèixer en judicis i en tota mena d'actuacions que no corresponguin al president o presidenta del Consell de Govern.
k) Sol·licitar, per mitjà del Consell de Govern, els informes que consideri pertinent que emeti el Consell Assessor de Continguts i de Programació.
l) Donar compliment al que disposa la Llei orgànica del dret de rectificació, amb relació als escrits de rectificació.
m) Atorgar, amb l'autorització prèvia del Consell de Govern, tota classe d'actes, contractes i negocis jurídics d'acord amb la normativa vigent.
n) Complir les altres funcions que, si escau, li delegui expressament el Consell de Govern.
El director o directora general de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals és nomenat pel Consell de Govern, per mitjà de convocatòria pública prèvia, entre professionals amb prestigi i competència reconeguts.
El director o directora general té la condició de personal laboral d'alta direcció.
El director o directora general és l'òrgan executiu de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals, i assisteix a les sessions del Consell de Govern amb veu però sense vot.
És aplicable al director o directora general el mateix règim d'incompatibilitats que el que s'aplica als membres del Consell de Govern.
En el cas que el càrrec de director o directora general resti vacant, les funcions d'aquest han d'ésser assumides provisionalment, per un termini màxim de tres mesos, pel president o presidenta, o per la persona que aquest designi entre els màxims directius de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals.
v) Vetllar per garantir que les empreses proveïdores de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals compleixen la legislació vigent pel que fa als drets laborals, i també per garantir que els imports econòmics dels contractes d'aquestes empreses, especialment les contractades per a assumir produccions externes o les associades, compleixen les obligacions de transparència.
a) Representar la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals en tota mena d'actes públics davant el Parlament, el Govern de la Generalitat i les institucions representatives.
b) Representar el Consell de Govern i vetllar perquè s'executin les decisions que pren.
c) Respondre oralment o per escrit les preguntes que li formuli la comissió de control parlamentari de l'actuació de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals.
d) Requerir al Consell Assessor de Continguts i de Programació els informes preceptius i els que consideri pertinent de sol·licitar-li.
e) Fer la convocatòria de les sessions ordinàries i extraordinàries i fixar-ne l'ordre del dia.
g) Moderar el desenvolupament dels debats, suspendre'ls per causes justificades i aixecar-ne les sessions.
h) Coordinar els treballs de les comissions i les ponències.
Si en aquesta segona votació tampoc no s'assoleix la majoria de dos terços, cal fer-ne una tercera, que pot ésser en la mateixa sessió, en la qual els acords es poden adoptar per majoria simple.
Els acords del Consell de Govern s'adopten per majoria dels membres de dret, excepte en els supòsits de l'article 11.c, d, e, f, g, k i l, en els quals és necessària una majoria qualificada de dos terços.
En els supòsits de l'article 11.d, e, k i l, si en una primera votació no s'assoleix la majoria qualificada de dos terços, cal fer una segona votació, una vegada han transcorregut vint-i-quatre hores.
Si en aquesta nova votació tampoc no s'assoleix la majoria de dos terços, cal fer una tercera votació, en la qual l'acord pot ésser vàlidament adoptat per majoria dels membres de dret.
El professorat dels cossos docents universitaris i el personal docent i investigador contractat a temps complet d'una universitat pública, sens perjudici d'altres situacions legalment reconegudes i d'acord amb la normativa vigent, pot ésser autoritzat per la universitat a impartir docència en ensenyaments universitaris oficials en un o més centres de titularitat pública adscrits a la mateixa universitat, per tal d'afavorir-ne la mobilitat.
La posada a disposició dels béns de l'Administració de la Generalitat, incloses les obres i inversions rebudes per aquesta, a favor de les universitats públiques de Catalunya, s'ha de fer per acord de Govern, a proposta conjunta del departament competent en matèria d'universitats i del departament competent amb relació al patrimoni de la Generalitat.
S'ha de procedir a aquesta posada a disposició igualment quan un tercer hagi constituït a favor de la universitat un dret de caràcter real que incideixi en el bé sempre que el termini d'aquest permeti amortitzar l'obra o inversió.
Els béns patrimonials adquirits per ens instrumentals de l'Administració de la Generalitat, amb patrimoni propi, per encàrrec d'aquesta, amb la finalitat de donar compliment al servei públic universitari poden ésser cedits directament per part d'aquests ens a la universitat que correspongui, amb l'autorització prèvia del departament competent en matèria d'universitats, sempre que el dret de reversió o mesura alternativa que recull l'article 80.2 de la Llei orgànica 6/2001, del 21 de desembre, d'universitats, consti a favor de l'Administració de la Generalitat com a administració d'origen.
Aquests béns poden ésser posats a disposició o cedits per l'administració titular directament a la universitat, després de comunicar-ho al departament competent en matèria d'universitats, sempre que el dret de reversió o mesura alternativa que recull l'article 80.2 de la Llei orgànica 6/2001, del 21 de desembre, d'universitats, consti a favor de l'Administració de la Generalitat com a administració d'origen.
m) Nomenar els representants de les universitats del sistema universitari de Catalunya en altres organismes, si aquesta representació comprèn més d'una universitat, per tal de seguir el criteri d'aconseguir una representació equilibrada dels diferents sectors de la comunitat universitària representats en el Consell Interuniversitari de Catalunya.
m) Nomenar els representants de les universitats públiques catalanes en altres organismes, si aquesta representació comprèn més d'una universitat, seguint el criteri d'aconseguir una representació equilibrada dels diferents sectors de la comunitat universitària representats en el Consell Interuniversitari de Catalunya.
d) Els rectors de les universitats privades que tinguin una figura jurídica pròpia de les entitats sense ànim de lucre i que s'acullin a la Programació universitària de Catalunya, d'acord amb el que estableix l'article 116.2.
d) Els rectors, fins a un màxim de tres d'entre les universitats privades que tinguin una figura jurídica pròpia de les entitats sense ànim de lucre i que s'acullin a la Programació universitària de Catalunya, d'acord amb el que estableix l'article 116.2.
La Llei 22/1998, de 30 de desembre, de la Carta municipal de Barcelona,
reconeix a l'Ajuntament de Barcelona un dret de representació
específic en els consells socials de les universitats que tenen la seu
social dins del seu terme municipal, i també en el Consell Social de la
Universitat Autònoma de Barcelona.
El fet que aquest dret reconegut a l'Ajuntament de Barcelona s'hagi d'aplicar
sens perjudici dels drets que la Llei 16/1998, de 28 de desembre, dels consells
socials de les universitats públiques de Catalunya, reconeix a les
entitats locals obliga a procedir a la modificació d'aquesta darrera, de
manera que s'hi pugui incorporar el manament de la Llei 22/1998, de 30 de
desembre, tot respectant el que disposa la Llei 11/1983, de 25 d'agost, de
reforma universitària, en relació amb la proporció que els
representants dels interessos socials han de guardar respecte als representants
de la junta de govern de la universitat, en la composició dels consells
A aquest efecte, la present modificació estableix un règim
específic quant al nombre de membres i la composició dels
consells socials de les universitats públiques catalanes en les quals
l'Ajuntament de Barcelona té dret de representació.
S'afegeix a la Llei 16/1998, de 28 de desembre, dels consells socials de les
universitats públiques de Catalunya, la disposició addicional
S'estableix en trenta el nombre de membres dels consells socials de
les universitats públiques en les quals, de conformitat amb la Carta
municipal de Barcelona, l'Ajuntament de Barcelona té un dret propi de
Dotze d'aquests membres ho són en
representació de la junta de govern de la universitat, i divuit en
representació dels interessos socials de Catalunya.
Els tres membres addicionals en representació dels interessos
socials que resulten d'aquesta regulació específica es
distribueixen de la manera següent:
"a) Un membre és escollit pel Parlament de Catalunya.
conseqüència, el total de membres que correspon escollir al
Parlament en els consells socials de les dites universitats és de
conformement amb el que disposa l'article 3.2.f).
el total de membres que correspon de designar al Govern de la Generalitat en
els consells socials de les dites universitats és de cinc.
"c) Un membre és escollit per l'Ajuntament de Barcelona."
Palau de la Generalitat, 26 d'abril de 1999
La Llei 15/1998, de 28 de desembre, del Consell Interuniversitari de Catalunya, va adaptar aquest òrgan a les noves exigències de l'organització de l'ensenyament universitari de Catalunya.
En el moment d'ésser aprovada la dita Llei, l'òrgan de l'Administració de la Generalitat competent en matèria d'universitats era el Comissionat per a Universitats i Recerca, dependent del Departament de la Presidència.
Tenint en compte que, pel Decret 123/2000, de 3 d'abril, s'ha creat el Departament d'Universitats, Recerca i Societat de la Informació, al qual correspon la planificació, l'ordenació, la direcció i l'execució de les competències atribuïdes a la Generalitat en matèria d'universitats i que les competències del Comissionat per a Universitats i Recerca han estat assumides per aquesta nova organització departamental, es fa necessari adaptar aquesta realitat a l'estructura del Consell Interuniversitari de Catalunya i, en conseqüència, modificar la Llei 15/1998.
Es modifiquen l'article 5 i l'apartat 2 de l'article 6 de la Llei 15/1998, de 28 de desembre, del Consell Interuniversitari de Catalunya, que queden redactats de la manera següent:
"La vicepresidència del Consell Interuniversitari de Catalunya recau en la persona titular de la Direcció General d'Universitats.
El vicepresident o vicepresidenta substitueix el president o presidenta en el supòsit d'absència per malaltia o per qualsevol altra causa justificada."
El secretari o secretària del Consell Interuniversitari de Catalunya, que ho és també de la Conferència General i de la Junta del Consell, és nomenat i separat pel president o presidenta."
-1 Contra els actes administratius de l'Institut Català de Serveis a la Joventut seran procedents els recursos establerts en les normes sobre procediment administratiu aplicables a Catalunya, amb les peculiaritats següents:
a) Tots els actes administratius de l'Institut poden ser objecte de recurs ordinari davant el titular del Departament al qual està adscrit l'Institut.
b) El recurs extraordinari de revisió s'ha d'interposar sempre davant l'òrgan administratiu que l'hagi dictat.
-3 L'exercici d'accions civils i laborals es regeix per les normes d'aplicació general i la reclamació prèvia s'ha d'adreçar sempre al president del consell rector.
-1 Contra els actes administratius de l'Institut Català de Serveis a la Joventut seran procedents els recursos previstos en les normes sobre procediment administratiu aplicables a Catalunya, amb les peculiaritats següents:
a) Tots els actes administratius de l'Institut podran ser objecte de recurs d'alçada davant el President de la Generalitat.
b) El recurs extraordinari de revisió s'interposarà sempre davant el Consell Executiu de la Generalitat.
-3 L'exercici d'accions civils i laborals es regirà per les normes de general aplicació, i la eclamació prèvia s'adreçarà sempre al consell rector.
Es faculten el Govern de la Generalitat i els consellers o conselleres competents per raó de la matèria perquè, en l'àmbit de les competències respectives, dictin les normes necessàries per a desplegar i aplicar aquesta Llei, especialment pel que fa a l'organització i el funcionament del Registre, a les obligacions documentals de les associacions i al foment de l'associacionisme, i també pel que fa a l'estructura i la composició del Consell Català d'Associacions.
Sens perjudici del que estableix la disposició final primera, els estatuts de les associacions inscrites que no s'ajusten al que estableix l'article 2 s'hi han d'adaptar en el termini de tres anys des de l'entrada en vigor d'aquesta Llei.
El Registre d'Associacions ha de notificar a les associacions inscrites l'objecte d'aquesta disposició i els ha d'oferir la informació i l'assessorament necessaris per a facilitar-ne l'adaptació.
Les associacions d'usuaris i consumidors definides per la Llei 3/1993, del 5 de març, de l'Estatut del consumidor, es regeixen, en els aspectes generals, per les normes contingudes en la present Llei.
Les associacions de veïns i veïnes, constituïdes per a la defensa de llurs interessos generals o sectorials, a les quals es refereix, amb la consideració d'entitats de participació ciutadana, la Llei 8/1987, del 15 d'abril, municipal i de règim local de Catalunya, es regeixen, en els aspectes generals, per les normes contingudes en la present Llei, sens perjudici dels drets que tenen reconeguts en relació amb el municipi en la dita Llei ni d'altres especificitats que estableixin altres lleis.
Són associacions juvenils les que es regeixen per aquesta Llei i observen les particularitats següents:
a) La condició de soci o sòcia de ple dret s'adquireix a partir dels catorze anys, si bé els menors d'aquesta edat poden pertànyer a l'associació si els estatuts ho permeten, i, en tot cas, amb veu però sense vot, i es perd la condició d'associat o associada en complir els trenta anys.
b) Sens perjudici del que estableix l'apartat a, si els seus estatuts ho estableixen així, no perden la condició d'associades les persones que en el moment de complir trenta anys tenen càrrecs en l'òrgan de govern o de representació, fins a l'acabament de llur mandat.
c) Les associacions juvenils que no tenen, com a mínim, dues persones majors d'edat o menors emancipades en l'òrgan de govern han de disposar del suport d'un òrgan adjunt, elegit per l'assemblea general i integrat per un mínim de dues persones majors d'edat o menors emancipades amb la finalitat de suplir, qualsevol d'elles, la manca de capacitat d'obrar de les persones que formen part dels òrgans de l'associació en tots els casos en què calgui.
La constitució inicial i les renovacions següents totals o parcials de l'òrgan adjunt han d'ésser comunicades al Registre per a tenir-ne la constància deguda.
d) No obstant el que disposa la lletra c, les persones menors d'edat que pertanyin als òrgans directius de conformitat amb el que estableixen els estatuts poden actuar davant les administracions públiques per a l'exercici dels drets que confereix a aquestes associacions l'ordenament administratiu.
e) En la denominació d'aquestes associacions han de constar les expressions "juvenil" o "de joves", o qualsevol altra de similar.
En cas d'insolvència de l'associació, l'òrgan de govern o, si és el cas, els liquidadors han de promoure tot seguit el concurs de l'associació davant el jutge o jutgessa competent.
Si l'òrgan de govern o els liquidadors demoren injustificadament la sol licitud a què fa referència l'apartat 1, han de respondre solidàriament davant els creditors de l'associació pels danys que en derivin.
a) Vetllar per la integritat del patrimoni de l'associació i dur-ne els comptes.
b) Concloure les operacions pendents i efectuar les noves que calguin per a la liquidació.
c) Cobrar els crèdits de l'associació.
d) Liquidar el patrimoni i pagar els creditors.
e) Aplicar els béns sobrants de l'associació a les finalitats que els estatuts estableixen, els quals mai no poden consistir en el repartiment dels béns entre les persones associades o qualsevol altra persona física o jurídica amb afany de lucre, a excepció de les aportacions condicionals.
Si els estatuts no ho disposen altrament, aquests béns s'han de destinar a la realització de finalitats anàlogues en interès d'altres entitats sense afany de lucre, les finalitats de les quals siguin similars a les de l'associació en liquidació.
f) Sol licitar la cancel lació dels assentaments en el Registre.
La dissolució de l'associació obre el període de liquidació, fins a la fi del qual l'entitat conserva la personalitat jurídica.
Els membres de l'òrgan de govern en el moment de la dissolució esdevenen liquidadors, llevat que els estatuts estableixin una altra cosa o bé els designi l'assemblea o el jutge o jutgessa que, si s'escau, resolgui sobre la dissolució.
Tret que els estatuts ho disposin altrament, les normes aplicables per l'òrgan de govern ho són a les persones liquidadores, en tant que siguin conformes a l'objecte de la liquidació.
L'òrgan de govern ha de convocar l'assemblea tot seguit que tingui coneixement de qualsevol de les causes especificades per l'article 25.
Qualsevol associat o associada pot sol licitar a l'òrgan de govern la convocatòria de l'assemblea, si estima que s'ha produït alguna d'aquestes causes.
L'assemblea ha d'acordar la dissolució o el que calgui per a remoure'n la causa.
Les associacions es poden dissoldre per les causes següents:
a) Una resolució judicial ferma.
c) L'expiració del termini fixat en els estatuts o la realització del fi per al qual es van constituir o la impossibilitat d'assolir-lo.
d) La baixa dels associats i associades, de manera que quedin reduïts a menys de tres socis o sòcies.
e) Qualsevol altra causa establerta pels estatuts.
Com a garantia de l'efectivitat dels drets de socis i sòcies i de les terceres persones que estableixin relacions amb les associacions, aquestes han de portar un llibre de registre de les persones associades, un llibre d'actes, un llibre d'inventari de béns i els llibres de comptabilitat adequats a les activitats que fan.
Les associacions en què col·laboren persones voluntàries no associades han de portar també un llibre del personal voluntari.
L'òrgan de govern és el responsable d'elaborar, actualitzar i custodiar els llibres a què es refereixen els apartats 1 i 2.
Com a garantia de l'efectivitat dels drets dels socis i sòcies i de les terceres persones que estableixin relacions amb les associacions, aquestes han de portar un llibre de registre dels associats i associades, un llibre d'actes, un llibre d'inventari de béns i els llibres de comptabilitat adequats a les activitats que fan.
Les associacions en què col laboren voluntaris i voluntàries no associats han de portar també un llibre del personal voluntari.
Aquests llibres, amb la signatura del president o presidenta i del secretari o secretària en el primer full, han d'ésser diligenciats pel Registre d'Associacions.
L'òrgan de govern és el responsable d'elaborar-los, actualitzar-los i custodiar-los.
Comprometre's amb les finalitats de l'associació i participar activament per a l'assoliment d'aquestes.
Contribuir al sosteniment de les despeses de l'associació amb el pagament de quotes, derrames i altres aportacions econòmiques previstes pels estatuts i aprovades d'acord amb aquests.
Complir la resta d'obligacions que resultin de les disposicions estatutàries.
Acatar i complir els acords vàlidament adoptats pels òrgans de govern de l'associació.
Els acords de l'òrgan de govern poden ésser impugnats per qualsevol membre d'aquest en el termini de trenta dies des que s'adoptin.
També poden ésser impugnats per un 10% de les persones associades, les quals, en el termini de trenta dies d'ençà que els han pogut conèixer, han d'instar la convocatòria de l'assemblea general amb caràcter ordinari o extraordinari perquè els convalidi o els anul li, si no hi ha terceres persones afectades per aquests acords.
Si n'hi ha, l'anul lació s'ha d'instar a l'òrgan judicial que correspongui.
En tot cas, l'assemblea pot acordar la separació dels membres de l'òrgan de govern.
Les causes, els tràmits i els terminis de caducitat per a la impugnació i la constància en el Registre són els mateixos que els establerts per a la impugnació dels acords de l'assemblea.
L'òrgan de govern pot establir les regles sobre el seu propi funcionament i, en particular, els càrrecs dels seus membres i les funcions corresponents, els requisits de convocatòria i de constitució de les seves reunions, i la manera de deliberar i prendre acords, tret que els estatuts ho determinin expressament.
Tots els membres de l'òrgan de govern tenen el dret i el deure d'assistir-hi i participar-hi.
Un membre de l'òrgan de govern no pot exercir el dret de vot en la presa de decisions per l'òrgan sobre els assumptes en què es trobi en una situació de conflicte d'interessos amb l'associació.
Els estatuts han de fixar els requisits per a poder ésser membres de l'òrgan de govern, i també la durada de l'exercici del càrrec i la possibilitat de reelecció.
Els membres de l'òrgan de govern han d'ésser associats.
També poden establir el sistema electoral aplicable i el procediment corresponent.
L'assemblea nomena els membres de l'òrgan de govern, els quals entren en funcions després d'haver acceptat el càrrec.
L'assemblea pot acordar en qualsevol moment la separació de les seves funcions d'un o de tots els membres de l'òrgan de govern.
Els estatuts poden determinar les causes d'exclusió o separació i el procediment a seguir.
El nomenament i el cessament s'han de notificar al Registre d'Associacions, a fi que en quedi constància.
L'òrgan de govern d'una associació, de caràcter col legiat, és el que la governa, la gestiona i la representa dins i fora de judici.
La representació de l'òrgan de govern s'estén a tots els actes compresos en les finalitats de l'associació.
Nogensmenys, els estatuts poden determinar les operacions per a les quals cal l'autorització expressa de l'assemblea.
L'associació queda obligada envers les terceres persones que hagin actuat de bona fe i sense ignorància inexcusable, fins i tot quan resulti dels estatuts que l'acte no està inclòs en l'objecte social.
Els estatuts han d'establir l'estructura de l'òrgan de govern i l'atribució del poder de representació entre les persones que en formen part.
L'òrgan de govern fa la gestió ordinària de l'associació i, només si els estatuts ho permeten, pot delegar les seves facultats en un dels seus membres o més d'un, i també nomenar apoderats generals o especials.
Mai no són delegables els actes que necessitin l'autorització de l'assemblea o l'aprovació dels quals és competència de l'assemblea.