Com cada 10 d'octubre, ens adherim a la commemoració d'aquesta jornada internacional.
El lema d'aquest any és "Salut mental per a tothom"
La Federació Mundial de la Salut Mental ha elegit el lema "Salut mental per a tothom: major inversió, major accés.
Per a qualsevol persona, en qualsevol lloc" per commemorar el Dia Mundial de la Salut Mental aquest 10 d'octubre de 2020.
La celebració d'enguany s'emmarca dins d'un context, el de la pandèmia de la Covid-19, que està tenint repercussions addicionals en la salut mental de les persones.
L'Organització Mundial de la Salut (OMS) calcula que prop de 1.000 milions de persones viuen amb un trastorn mental al món i que una de cada quatre persones en patirà un al llarg de la seva vida.
Així mateix, destaca que malgrat la magnitud d'aquestes xifres, relativament poques persones a tot el món tenen accés a serveis de salut mental de qualitat i que s'ha d'invertir per garantir-lo.
La OMS alerta, a més a més, que com a conseqüència dels efectes negatius de la pandèmia de la Covid-19 en el benestar mental de les persones, si no hi ha un compromís seriós per augmentar la inversió en salut mental, les conseqüències sanitàries, socials i econòmiques seran molt importants.
Així, diversos estudis recents de la mateixa organització posen de manifest dos aspectes clau.
Per una banda, l'estudi "Impacte de la Covid-19 en els serveis de salut mentals, neurològics i d'ús de substàncies" que es va dur a terme en 130 països, ha evidenciat que la pandèmia de la Covid-19 va provocar interrupcions o paralitzacions dels serveis de salut mental en un 93% dels països del món just en el moment en el qual la demanda d'aquests serveis augmentava i subratlla la necessitat urgent d'augmentar-ne el finançament.
Per altra, un informe de l'oficina regional per a Europa, apunta que diferents enquestes nacionals han ressaltat que els efectes sobre la salut mental de la Covid-19 han estat més grans entre les dones que entre els homes, en part a causa de les responsabilitats familiars i de cura, però també pels canvis sobtats en les oportunitats d'interacció social amb amics/amigues, família i col·legues.
En aquest sentit, l'oficina europea vol aprofitar la commemoració del Dia Internacional de la Salut Mental per alertar d'aquests reptes específics relacionats amb la salut mental i el gènere.
A Catalunya, intuint els reptes que la pandèmia podia representar per al benestar emocional de les persones tant durant el confinament com en el desconfinament i retorn a la normalitat, es va estar treballant principalment en els següents àmbits:
Durant el període de confinament es van elaborar una sèrie de recomanacions per a persones amb addiccions a l'alcohol o altres drogues i també amb addiccions comportamentals per tal de donar pautes i oferir tots els serveis possibles durant aquell període de temps.
L'objectiu era recordar a aquest col·lectiu que molts serveis seguien oberts per seguir-los donant suport i que sinó també hi havia la possibilitat de rebre atenció via telefònica.
Es van fer recomanacions relacionades amb la gestió de les addiccions per persones que estaven en tractament o havien d'iniciar-ne un i també se'ls recomanava elaborar un pla d'actuació en cas d'urgència.
Entre moltes altres accions, es van donar pautes per afrontar situacions de recaigudes, per tenir cura de les persones de l'entorn i per estar alerta davant de possibles situacions de risc.
Per entendre millor els efectes del confinament i avaluar el seu impacte en la salut de la ciutadania, l'Agència de Salut Pública del Departament de Salut, juntament amb ESADE i amb la col·laboració d'IDIAP Jordi Gol, va elaborar un qüestionari amb l'objectiu de poder planificar accions, serveis i mesures per pal·liar-ne els efectes.
Els resultats del "Qüestionari de salut en temps de confinament per coronavirus" evidencien que el confinament ha tingut un elevat cost per a la salut mental de les persones.
Més específicament, s'ha observat que s'han triplicat els símptomes de depressió, ansietat i malestar emocional i ha augmentat l'ús de tranquil·litzants, sedants i somnífers durant aquest període de temps tan excepcional.
Un 22,8% de les persones enquestades ha manifestat haver patit depressió, moderada o alta, una xifra que triplica la prevalença del 7,6% publicada a l'Enquesta de Salut de Catalunya (ESCA) del 2018.
Pel que fa a l'ansietat, un 26,9% n'ha tingut símptomes.
Aquesta xifra és fins a quatre vegades superior a la prevalença d'ansietat crònica observada per Catalunya en l'enquesta de Salut d'Espanya (ENSE) de l'any 2017.
De l'enquesta, a la qual van respondre unes 38.000 persones residents a Catalunya de més de 15 anys, se'n desprèn que la simptomatologia de malestar emocional s'ha triplicat, arribant a un 74,8% de la població durant el confinament comparat amb el 26,2% obtingut amb la mateixa escala en l'ESCA del 2018.
Mantenir l'atenció en addiccions
S'ha treballat intensament, gràcies a la telematització, per sostenir i mantenir al màxim l'atenció des dels centres d'atenció a les drogodependències durant tots els mesos.
Òbviament, els serveis d'hospitalització i comunitaris es van ressentir més, però es va poder mantenir oberts els recursos residencials.
La Xarxa d'Atenció a les Drogodependències (XAD) es va adaptar ràpidament a la situació excepcional viscuda per mantenir els serveis assistencials bàsics (amb atenció telefònica i teleconferències) i atenció a situacions de crisi.
L'equip tècnic de la Sub-direcció General de Drogodependències (SGDD) ha seguit durant tots aquests mesos donant suport a tots els recursos i també a les entitats que gestionen les comunitats terapèutiques, els pisos de reinserció i els centres de dia perquè continuessin atenent les persones ingressades.
Reforçar els serveis d'ajuda a la població
El Departament de Salut també ha desenvolupat una aplicació web anomenada GestioEmocional.cat per donar suport a la ciutadania durant la pandèmia.
L'aplicació permet fer una avaluació de la salut mental de cada persona que s'hi connecta, disposar d'eines per gestionar els símptomes de malestar, accedir a recursos professionals de salut mental i rebre indicacions i consells sobre què cal fer en cada situació.
Tant els resultats de l'enquesta com les consultes a l'aplicació i el contacte directe i continuat amb els serveis de salut han permès entendre quines són les necessitats en matèria de salut mental sorgides d'aquesta situació tan excepcional i planificar millores en els serveis i programes que s'han d'implementar per tal de donar-hi resposta.
Dia Mundial de la Salut Mental 2020 (Federació Mundial de la Salut Mental)
Dia Mundial de la Salut Mental (Federació de Salut Mental de Catalunya)
Estudi de l'OMS sobre l'Impacte de la Covid-19 en els serveis de salut mentals, neurològics i d'ús de substàncies
Resultats complets de l'enquesta "Qüestionari de salut en temps de confinament pel coronavirus" de l'Agència de Salut Pública del Departament de Salut