projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Nova sessió dedicada a la 'Trilogia d'Auschwitz' de Primo Levi.
Per poder assistir a la jornada cal inscripció prèvia mitjançant aquest formulari.
El mateix dia de l'activitat es publicarà l'enllaç a la Sala virtual de ZOOM.
El Grup DEMD organitza una nova trobada literària en línia per dialogar a l'entorn del llibre Trilogia d'Auschwitz de Primo Levi.
La trilogia s'inaugura amb el llibre Si això és un home (1947) que Primo Levi va dedicar als camps d'extermini nazis, i recull també dues obres seves posteriors: La Tre va (1963) i Els enfonsats i els salvats (1986), que relaten la seva experiència viscuda com a supervivent d'Auschwitz i reflexiona sobre els fets succeïts en aquests, així com sobre les condicions i circumstàncies de la degradació de la condició humana.
La sessió estarà dinamitzada per dos dels coordinadors del club de lectura i és oberta a tothom qui hi vulgui participar.
Memorial Democràtic - Col·laboradors: Grup de treball DEMD i Departament d'Educació
En commemoració del 82è aniversari del seu comiat de Barcelona
L'Associació d'Amics de les Brigades Internacionals de Catalunya coorganitza amb l'Associació Catalana d'Expresos Polítics del Franquisme, el Memorial Democràtic i l'Ajuntament de Barcelona un homenatge a les Brigades Internacionals en commemoració del 82è Aniversari del seu comiat a Barcelona.
Associació d'Amics de les Brigades Internacionals de Catalunya amb la col·laboració de l'Associació Catalana d'Expresos Polítics del Franquisme, Memorial Democràtic i Ajuntament de Barcelona
Commemoració d'un acte de resistència antifranquista i de solidaritat amb els presos polítics.
Si al festival de 1970 Josep Guinovart va ser l'autor del cartell, enguany el cartell dels 50 anys del Price ha estat obra de l'artista Frederic Amat, el qual va participar a l'acte de 1970 com a escenògraf.
El Memorial Democràtic i la Direcció General de Memòria Democràtica organitzen un acte en record d'aquest esdeveniment que va tenir lloc fa cinquanta anys.
L'acte compta amb la col·laboració de l'Associació Catalana d'Ex-presos Polítics del Franquisme, la Institució de les Lletres Catalanes, La Perla 29 i Lastor Media.
A l'acte hi participaran trenta poetes, la compositora Marina Herlop i un equip de rodatge dirigit pel cineasta Isaki Lacuesta, que hi filmarà una pel·lícula, assistit per Carles Torres.
La direcció de l'acte, que tindrà lloc al teatre de la Biblioteca de Catalunya, és a càrrec d'Ona Balló i Manuel Guerrero.
Amb aquest homenatge es recordarà l'esdeveniment poètic i polític que va tenir lloc el 25 d'abril de 1970 al Gran Price de Barcelona, escenari dels combats de boxa i lluita lliure a la ciutat.
Va ser un acte de poesia resistent esdevingut un clam per les llibertats, que va aplegar 3.000 persones i va comptar amb la participació de poetes i actors de totes les generacions.
Una setantena de poetes hi van ser presents, i molts d'ells van recitar dalt de l'escenari per primera vegada.
Pere Portabella va deixar testimoni del moment amb una pel·lícula clandestina, "Poetes catalans" (1970), que enregistra figures emblemàtiques com Pere Quart, Joan Brossa, Salvador Espriu i Gabriel Ferrater.
L'actriu Carme Sansa conduirà l'acte i hi haurà les intervencions de la Consellera de Justícia, Ester Capella, Carles Vallejo, president de l'Associació Catalana d'Ex-presos Polítics del franquisme, Feliu Formosa, codirector escènic del recital de poesia al Price, i el director de cinema Pere Portabella, autor del film "Poetes catalans" (1970, 26') que es projectarà durant la primera part de l'acte.
Tot seguit s'iniciarà el festival amb el recital de poetes de diferents estils i generacions, amb intervencions musicals compostes i improvisades al piano de la mà de Marina Herlop.
Memorial Democràtic i Direcció General de Memòria Democràtica, amb la col·laboració de Associació Catalana d'Ex-presos Polítics del Franquisme, la Institució de les Lletres Catalanes, La Perla 29 i Lastor Media
Jornada amb especialistes al voltant dels debats de l'any 1978 en relació amb l'organització territorial de l'Estat.
Per poder assistir a la jornada cal inscripció prèvia mitjançant aquest formulari.
El Memorial Democràtic acull l'exposició 'Les opcions de 1978: nacionalitats i regions'.
La mostra incideix en el debat que es va produir a l'estat espanyol durant l'any 1978 a l'entorn de l'organització del model territorial.
En aquell moment, en ple context de la transició a la democràcia, es plantejaren diverses opcions.
Finalment. com és sabut, s'apostà per un model descentralitzat però no federal conegut com Estat de les autonomies.
Per tal d'aprofundir en aquells fets i en els debats que es produïren sobre el model territorial en aquell context convuls i de canvis, el Memorial Democràtic proposa una jornada de reflexió i debat amb Josep M. Muñoz, historiador, periodista, comissari de l'exposició i director de la revista Avenç; Mercè Barceló, catedràtica de Dret Constitucional a la Universitat Autònoma de Barcelona; Andreu Mayayo, catedràtic d'Història Contemporània de la Universitat de Barcelona, i Jordi Muñoz, professor del Departament de Ciència Política, Dret Constitucional i Filosofia del Dret de la Universitat de Barcelona.
9:30 h Presentació institucional.
Jordi Font, director del Memorial Democràtic
9.45 h: Nacionalitats i regions: la conjuntura irrepetible del 1978.
10.30 h: L'inicial dibuix asimètric de la Constitució del 1978.
11.15 h: El context polític de la Constitució del 1978.
12.00 h: La "mutació" de la Constitució del 1978: la qüestió territorial.
Posa a prova els teus coneixements i diverteix-te a l'entorn del món de l'esport durant la Guerra Civil, la Segona Guerra Mundial i el franquisme.
L'esport ha estat sempre una activitat molt popular i ha protagonitzat grans esdeveniments històrics.
La Guerra Civil espanyola i la Segona Guerra Mundial van truncar gran part d'aquests esdeveniments, tot i que sempre es van trobar alternatives per poder continuar practicant-lo.
A casa nostra, la fi de la Guerra Civil portà a una dictadura que durà gairebé 40 anys i que tingué com a conseqüència la repressió i la politització del món de l'esport.
Amb la finalitat de crear una activitat per a tots els públics relacionada amb aquesta temàtica, el Memorial Democràtic ha decidit crear aquest quiz game per animar a tothom a mostrar els seus coneixements sobre el món de l'esport durant la Guerra Civil, la Segona Guerra Mundial i el franquisme.
La presentació del llibre anirà a càrrec de Carme Molinero, catedràtica d'Història contemporània de la UAB, i de Javier Tébar, director de l'Arxiu Històric de CCOO y professor d'Història contemporània de la UB.
L'acte comptarà també amb la intervenció d'una de les autores, Angelina Puig.
Aquest llibre, publicat el 2020, posa en relació els efectes que va tenir la violència desencadenada durant la Guerra Civil i la postguerra a Andalusia amb el que ha estat el gran fenomen migratori de la segona meitat del segle XX a la península Ibèrica.
Una gran part de les classes populars del món agrari andalús va emigrar cap a Catalunya per escapar de la misèria i la repressió.
Durant els anys cinquanta i seixanta del segle passat, les àrees industrials del Principat foren receptores de desenes de milers de persones que s'havien desplaçat amb l'objectiu de millorar les seves condicions de vida i treball.
L'encontre entre les persones desplaçades del sud i les classes populars autòctones va cristal·litzar, en molts casos, en grans mobilitzacions antifranquistes que foren el fonament de la nova societat democràtica.
Teresa M. Ortega López és professora titular d'Història contemporània de la Universitat de Granada.
Angelina Puig i Valls és doctora en Història contemporània.
El Memorial Democràtic presenta aquesta publicació a la seu del Museu Memorial de l'Exili el dissabte 5 de setembre a les 12.00 h.
Per assistir a la presentació us heu d'inscriure a través del correu [EMAIL].
Aquesta guia de mà dóna a conèixer els espais de memòria vinculats a la retirada de 1939 d'una forma pràctica, senzi­lla i entenedora.
El marc geogràfic de referència és la part oriental dels Pirineus, a banda i banda de la frontera: una serralada que centenars de milers de republicans van haver de travessar camí de l'exili.
La guia, amb informació actualitzada i un context històric ben delimitat, proposa diversos itineraris que permeten descobrir paisatges de memòria i llocs simbòlics —silenciats durant bona part del segle xx.
La publicació és també una eina de suport per visitar el Museu Memorial de l'Exili, un espai museístic amb vocació transfronterera que es dedica a analitzar l'exili republicà de 1939 i, alhora, proposa una re­flexió crítica a l'entorn dels exilis i els desplaçaments forço­sos de població en el decurs del segle xx i fins a l'actualitat.
En definitiva, en les pàgines d'aquesta guia, tant la ciutada­nia en general com el públic més especialitzat, hi trobaran moltes de les claus que expliquen el passat recent i que, de retruc, ajuden a entendre millor el món actual.
Museu Memorial de l'Exili s'ha editat en llengua catalana i llengua francesa, en edicions separades.
És el número 2 de la col·lecció "Guies del Memorial".
El Memorial Democràtic lidera i coordina la Xarxa d'Espais de Memòria Democràtica de Catalunya.
L'objectiu d'aquesta xarxa és la recuperació, la senyalització i la difusió del patrimoni històric i memorialístic del període 1931-1980.
Amb una estructura territorial ben definida, la xarxa es configura a partir de seus com el Museu Memorial de l'Exili (MUME) i els Espais de la Batalla de l'Ebre (COMEBE).
Així mateix, també comprèn un seguit de seccions i compta amb col·laboracions que apleguen entitats adherides de diversa índole i de temàtica variada.
Els continguts patrimonials de la Xarxa d'Espais de Memòria Democràtica es difonen en diferents suports: en línia i mitjançant fulletons, mapes i guies com la d'aquesta col·lecció.
Memorial Democràtic de Catalunya i Museu Memorial de l'Exili
Va ser el primer refugi antiaeri museïtzat de Catalunya i dona valor a l'organització de la defensa a la rereguarda.
Durant la Guerra Civil espanyola (1936-1939), el combat aeri va ser un dels factors que més va incidir en la victòria franquista.
Amb l'ajut de les aviacions italiana i alemanya, l'exèrcit rebel va dur a terme bombardejos sistemàtics sobre la població civil i va convertir la rereguarda en un nou front de guerra.
És per això que la construcció de refugis antiaeris va proliferar arreu de Catalunya, en bona part gràcies a la tasca organitzadora de la Junta de Defensa Passiva de la Generalitat.
Al municipi de la Garriga, l'any 1938, la junta local i els veïns van construir un refugi just al costat de l'estació de tren, excavat directament a la roca granítica i amb més de 110 metres de galeries.
El refugi va ser utilitzat per protegir la població d'atacs aeris com el del 29 de gener de 1939, que va provocar un mínim de 15 víctimes mortals.
El refugi antiaeri de l'estació de la Garriga va ser el primer refugi de Catalunya a ser museïtzat.
Atès el seu bon estat de conservació i l'esforç que s'hi ha fet per adequar-lo, actualment s'hi realitzen visites guiades i teatralitzades, amb el suport també de mitjans audiovisuals i panells informatius.
La visita al refugi antiaeri, a més, es pot complementar amb l'itinerari autoguiat "La Garriga: patrimoni i memòria", que recorre diferents punts del municipi, i amb la visita al camp d'aviació de Rosanes.
Tot plegat permet realitzar una acurada aproximació als estralls de la guerra al Vallès Oriental i donar valor a l'organització de la defensa a la rereguarda.
Per poder assistir a la jornada cal inscripció prèvia mitjançant aquest formulari.
El dimecres 30 de setembre, arran de la publicació del llibre Brigadistes.
Vides per la llibertat, el Memorial Democràtic proposa una conversa amb el seu autor Jordi Martí Rueda.
Aquesta publicació explica 60 relats de persones anònimes i extraordinàries que van deixar les seves llars per donar suport a la lluita contra el feixisme.
A l'acte hi participarà Gemma Domènech, directora general de Memòria Democràtica.
Les raons per esdevenir brigadista
Quins impulsos et mouen per anar a una guerra?
Aquesta és la pregunta que, d'entrada, es va fer l'autor, en Jordi Martí Rueda, per començar a investigar i llegir sobre la història d'aquestes persones que van deixar les seves llars per anar a una guerra que, per moltes d'elles, significava creuar mig món o, fins i tot, fer el primer viatge de les seves vides.
Van arribar des de Sèrbia, Dinamarca, Austràlia, Xina, Mongòlia, Holanda, Anglaterra, Sud-àfrica, Argentina, Hongria, EUA, França....Un total de gairebé 40.000 persones que es van trobar en circumstàncies extraordinàries i van fer coses extraordinàries.
El que totes aquestes persones tenien en comú als anys trenta era la consciència de l'expansió del feixisme, de les fronteres permeables i que la seva terra era allà on la llibertat i la democràcia estaven en perill.
Són 60 histories de generositat, d'entrega, d'amor, de solidaritat internacional, de riures, d'empatia, d'emoció i de compromís.
Conversa entre Jordi Font i l'autora del llibre, Marta Marín-Dòmine
El director del Memorial Democràtic, Jordi Font, conversarà amb Marta Marín-Dòmine al voltant del llibre Fugir era el més bell que teníem, en el qual l'autora reflexiona sobre la memòria, el nomadisme i l'herència emocional que ens deixen aquells qui ens han precedit.
L'activitat es realitzarà mitjançant la plataforma ZOOM, inicia un cicle de converses amb autors literaris i complementa els clubs de lectura organitzats també pel Memorial Democràtic.
Si voleu seguir la conversa a través de ZOOM, us heu d'inscriure a través del correu electrònic [EMAIL].
El mateix dia de l'activitat us informarem de l'enllaç per accedir-hi.
La comissària de l'exposició sobre Ruth von Wild i l'ajuda suïssa als infants de la guerra, que es podrà visitar a la tardor al Memorial Democràtic, n'explica els objectius.
Maria Ojuel, comissària de l'exposició "L'àlbum de la Ruth.
Ruth von Wild i l'ajuda suïssa als infants de la guerra", explica els continguts i els objectius de la mostra.
L'exposició tracta de l'actuació humanitària que realitzà durant la Guerra Civil la voluntària suïssa Ruth von Wild.
L'agost de 1938 s'instal·là a Barcelona per participar en el Comitè Suís d'Ajuda als Nens d'Espanya, més conegut com l'Ajuda Suïssa.
Entre finals de gener i principis de febrer de l'any 1939, els membres del comitè van sortir de Barcelona i es van unir a la població civil que fugia a França (Retirada).
Poc després, l'Ajuda Suïssa es va reorganitzar al sud de França i von Wild va dirigir una colònia de nens espanyols refugiats a Sigean (colònia de Château du Lac).
Exposició al Memorial Democràtic
A través de fotografies inèdites realitzades per la mateixa Ruth, l'exposició, que s'inaugurarà a l'octubre al Memorial Democràtic, explica l'actuació humanitària de l'Ajuda Suïssa.
Parla també del recorregut que va fer aquesta organització fins a arribar a França per protegir tots aquells infants que fugien de la guerra.
Un recorregut per conèixer com vivien les persones LGTBI, com les veia la societat i la lluita per defensar la seva identitat.
Barcelona LGTBI, de la República a la Transició
Transvestits en un carrer, vistos a través del vidre d'un bar, al districte cinquè, al conegut popularment com a barri Xino, a Barcelona.
Amb motiu del Dia Internacional de l'Orgull LGTBI, el Memorial Democràtic ha organitzat la ruta "Barcelona LGTBI, de la República a la Transició".
La ruta, guiada per Leopold Estapé, se centra principalment en els anys que van de la República a la Transició (1931-1980).
Començarà al Teatre Goya amb l'accidentada estrena de Mariana Pineda.
Seguirà pels espais de postguerra de Terenci Moix o La sombra del viento.
En endinsar-nos en el Raval, veurem les farmàcies i els bordells, i els espais de Jean Genet.
A Nou de la Rambla, recordarem la persecució policial.
Per últim, baixarem cap a les Drassanes, on ens centrarem en la vida nocturna dels anys trenta i com va afectar la Guerra Civil.
La durada prevista és de dues hores.
Es recomana portar calçat còmode, aigua i gorra o barret.
Per participar-hi, cal reservar per correu electrònic a [EMAIL] (places limitades).
En el cas que la situació sanitària ho permeti, la ruta es farà presencialment i guiada.
Si no és possible, es facilitaran totes les dades del recorregut per tal que es pugui fer per compte propi quan el context sigui propici.
La ruta ha estat creada per l'historiador Leopold Estapé, organitzador de les exposicions "L'homosexualitat a través de la història" (2010), "VIH en positiu" (2011) i "Homosexuals i transsexuals a la història de Barcelona" (2018).
És l'autor dels blogs "L'armari obert" i "La Barcelona diversa".
El plafó senyalitza el lloc d'enterrament de les restes òssies recuperades en la intervenció arqueològica en una fossa comuna del municipi i explica la rellevància militar que va tenir Seròs durant la Guerra Civil.
Ajuntament i cementiri de Seròs
Pont de Seròs sobre el riu Segre, parapetat amb sacs de sorra (28 de desembre de 1938).
El Memorial Democràtic ha obert una nova línia de col·laboració amb la Direcció General de Memòria Democràtica del Departament de Justícia per deixar constància de la intervenció arqueològica en fosses comunes de la Guerra Civil.
En concret, se senyalitzaran amb plafons de la Xarxa d'Espais de Memòria aquells cementiris municipals on són inhumades les restes òssies no identificades recuperades en fosses comunes.
La primera d'aquestes senyalitzacions es col·locarà al cementiri de Seròs (Lleida), on s'inhumaran les restes òssies recuperades en la intervenció arqueològica a la fossa comuna del tossal de Folies.
La col·locació del plafó es farà en el marc de l'acte de lliurament de la memòria d'intervenció a la fossa i de retorn de les restes òssies al municipi.
Seròs va ser un dels punts candents del front del Segre durant la Guerra Civil.
A començaments d'abril de 1938, les tropes franquistes hi van establir un cap de pont.
Més endavant, es van produir dues contraofensives republicanes, al maig i al novembre de 1938.
Finalment, el mes de desembre de 1938 es va iniciar l'ofensiva franquista, que va comportar el trencament del front del Segre i l'ocupació progressiva de tot Catalunya.
Actuacions de la Generalitat a Seròs
La Generalitat de Catalunya ha fet diverses intervencions a Seròs, amb l'objectiu de recuperar i identificar les restes dels soldats que hi van morir.
El 2010 es van estudiar les restes d'un individu, possiblement un soldat, trobades en superfície a la serra del Calvari.
El 2011 es va excavar una fossa a la Casa Brou, que va permetre recuperar les restes de dos soldats.
Finalment, el 2018, es va excavar una fossa localitzada al tossal de Folies, on es van recuperar les restes d'un soldat.
Direcció General de Memòria Democràtica i col·labora: Memorial Democràtic; Ajuntament de Seròs
La relació amb l'imperi japonès durant la Segona Guerra Mundial", d'Helena Crusats, guardonat amb el V Premi de Recerca en Memòria Democràtica.
La relació amb l'imperi japonès durant la Segona Guerra Mundial" d'Helena Crusats ha guanyat el V Premi de Recerca en Memòria Democràtica.
El lliurament del premi tindrà lloc el dimecres 1 de juliol a les 18 h i anirà a càrrec de la consellera de Justícia, Ester Capella.
Helena Crusats, de l'Institut Jaume Callís de Vic, va realitzar un treball d'investigació que relaciona el règim franquista amb l'imperi japonès durant el període de la Segona Guerra Mundial.
El treball ha estat tutoritzat pel professor David Sureda.
Enguany s'han declarat desertes les dues mencions especials que també preveu el premi.
Premi de Recerca en Memòria Democràtica
Es tracta d'un premi anual atorgat pel Memorial Democràtic amb la col·laboració del Departament d'Educació.
Distingeix els millors treballs de recerca en memòria democràtica elaborats pels estudiants de batxillerat.
Consta d'un primer premi dotat amb 1.000 euros i la publicació del treball guanyador, així com de dues mencions especials, de 500 euros cadascuna, a treballs finalistes que destaquin pel seu interès i la seva qualitat.
Els centres, els tutors i tutores dels treballs premiats i els alumnes rebran un diploma de reconeixement.
Memorial Democràtic i Departament d'Educació
Aquest espai de Corbera d'Ebre recupera la memòria de les persones que van participar en la batalla de l'Ebre i explica els factors militars i polítics que hi va haver en joc.
Aquest mes de juliol es commemora el 82è aniversari de l'inici de la batalla de l'Ebre, la contesa més decisiva de la Guerra Civil espanyola (1936-1939).
Amb una estratègia més política que militar per allargar el conflicte i situar-lo al tauler geopolític internacional, l'ofensiva de l'exèrcit republicà va conquerir 800 km2 en una setmana.
La batalla va durar 115 dies, del 25 de juliol al 16 de novembre de 1938, quan l'exèrcit de Franco va acabar recuperant les posicions inicials.
Va deixar un balanç d'uns 30.000 morts, 100.000 ferits i el desenllaç de la guerra decidit.
El Centre d'Interpretació 115 Dies, situat a Corbera d'Ebre, recupera la memòria d'aquelles persones que van haver de posar en joc els seus ideals i la seva vida de manera tràgica.
L'exposició permanent del centre està dividia en set àmbits que, a través de les sensacions, transporten els visitants als espais de la batalla i als seus factors militars i polítics.
El centre, a més, convida a reflexionar sobre la necessitat de recuperar la memòria democràtica i la reconciliació amb el nostre passat.
Els Espais de la Batalla de l'Ebre
Aquest centre d'interpretació forma part dels "Espais de la Batalla de l'Ebre", un projecte que posa en valor i difon els espais de memòria més destacats de la contesa, i dona a conèixer tant les estratègies de combat com la vida quotidiana de soldats i de civils en un escenari de guerra.
Els "Espais de la Batalla de l'Ebre" agrupen més d'una vintena d'espais històrics vinculats a la batalla, recuperats i senyalitzats, i cinc centres d'interpretació que ajuden els visitants a comprendre la batalla de manera global.
Els "Espais de la Batalla de l'Ebre" recuperen un patrimoni de rellevància europea, que es pot recórrer individualment o mitjançant visites guiades.
El projecte està gestionat pel Consorci Memorial dels Espais de la Batalla de l'Ebre (COMEBE).
Nova sessió dedicada a la novel·la de Pilar Romera.
Cal entrar en aquest enllaç per accedir a la sessió
El Grup DEMD organitza una nova trobada literària en línia per dialogar a l'entorn del llibre Els impostors, de Pilar Romera.
Els impostors és una obra que relata la història d'amistat, d'amor, de traïcions i de lluita per la supervivència en la Barcelona de la postguerra.
Concretament, l'autora retrata tres vides des d'abans de la guerra fins a la dura postguerra, passant pel terrible camp de concentració d'Argelers.
A la sessió podrem comptar amb l'autora Pilar Romera i es pot inscriure tothom que hi vulgui participar.
Podreu accedir-hi a través de l'enllaç de la plataforma ZOOM que properament s'indicarà al web del Memorial Democràtic.
Podeu fer les inscripcions a: [EMAIL]
Es preveu que les properes sessions del club de lectura durant el període de confinament es continuïn realitzant en línia.