Curs adreçat a estudiants de primer cicle d'Història de la Universitat de Girona amb l'objectiu que coneguin el sistema d'arxius de Catalunya, les tècniques del treball de l'investigador, i perquè s'habituïn a l'estructuració formal de les dades aplegades i sàpiguen valorar-les i treure'n conclusions.
Es realitzen totes les sessions a l'Arxiu Històric de Girona i a l'Arxiu Municipal.
Les classes estan dirigides pel professor Dr.
És una col·laboració de la UdG amb l'AHG i l'AMG, de cares a la formació dels futurs historiadors.
Exposició de fotografies de la sortida dels republicans per la frontera de Portbou i el pertús cap a França al final de la Guerra Civil, febrer de 1939.
Fotografies de l'artista francès Manuel Moros, que restaren inèdites fins l'any 2008 i que foren donades a conèixer a través d'aquest muntatge realitzat per la Direcció de la Cultura de la vila de Perpinyà.
Durada: del 9 de maig al 20 de juny del 2009
Dins el marc de la Setmana Internacional dels Arxius de 2008, es va presentar l'exposició "200 anys de la Guerra del Francès, documentació de l'Arxiu Històric de Girona", del 12 de maig al 25 de juny de 2008.
Mostra sobre documentació de l'AHG relacionada amb la Guerra del Francès dins la Setmana Internacional dels Arxius.
Es mostra una selecció de documents, la majoria dels quals pertanyen a la col•lecció d'Impresos antics de la Biblioteca i d'altres als fons documentals de l'Arxiu, entre els quals trobem Llibre de Decrets i circulars de José Bonaparte...1808, una edició del Manifest de la capitulació de Girona, 1810, del fons del Govern Civil o el Llibre de entradas dels Micalets comensant lo any 1808, i alguns expedients d'ingressos de soldats del fons de l'Hospital de Santa Caterina.
Dies: del 12 de maig al 25 de juny de 2008
Organitza: Arxiu Històric de Girona i Subdirecció General d'Arxius i Gestió Documental
El final de la Guerra Civil s'encadena a Europa amb la tragèdia de la Segona Guerra Mundial.
Ambdós esdeveniments provoquen gran trànsit de persones que han de creuar els Pirineus per salvar la vida.
Aquest flux de persones que creuen la frontera de manera legal o clandestina, deixen un rastre documental en forma d'informes policials, detencions, interrogatoris, etc.
Josep Calvet, investigador de la Universitat de Lleida ha estudiat durant molt anys aquest tema a partir de documents localitzats a nombrosos arxius, entre els quals tenen un paper predominant els del fons del Govern Civil de l'Arxiu Històric de Girona.
Data: 17 d'octubre de 2009, a les 11 hores
Lloc: Sala d'actes de l'Arxiu Històric de Girona
Organitza: Arxiu Històric de Girona
Requesens, al peu del Puigneulós –el cim més alt de la serra de l'Albera– és la capçalera del riu Anyet i guarda dins les seves boscúries les traces d'una intensa activitat agrària, ramadera i forestal.
Varen destacar les indústries del glaç i de la fusta, així com la fabricació de pipes.
Tots aquests usos i aprofitaments han deixat interessants construccions i topònims repartits arreu de la muntanya.
L'interès de la sortida està en la riquesa i diversitat de construccions i edificis industrials lligats a l'aprofitament dels recursos i a la construcció i restauració dels immobles de la vall de Requesens.
La Vall de Bianya és una de les valls de més anomenada de la Garrotxa per la bellesa del seu paisatge, per la gran quantitat d'esglésies romàniques, de grans masies, i ara de restaurants i cases de turisme rural.
Per tot plegat és de gran interès des del punt de vista de la història rural.
La visita ens permeté conèixer des de les més remotes troballes prehistòriques i els impressionants fonaments del primer mas conegut (Soveies), de la mà del seu descobridor i més gran coneixedor, en Gaspar Guardiola, fins a les pairalies més notables i algunes restauracions dutes a terme per l'arquitecte Rafael Masó, passant pels diferents tipus de masos i explotacions i una formatgeria.
La visita fou guiada per Joan Fort, historiador i membre de l'Associació.
10.00: Trobada a la benzinera de Bianya
10.15: Sovelles, Sant Andreu de Socarrats i Sant Pere Despuig
16.00: Sant Salvador de Bianya, el Puig i el Callís