Al llarg pandèmia per COVID-19 els casos positius han anat evolucionant de manera creixent fins arribar a un pic de 2400 casos en un dia.
A poc a poc la tendència ha estat clarament decreixent, amb menys de 300 infectats els darrers dies de maig.
"El sistema ha incrementat la seva capacitat disponible fins a arribar a més de 27.000 llits.
Una xifra que suma llits convencionals, crítics, atenció domiciliària, pavellons i hotels Salut.
Actualment només estan ocupats per malalts amb COVID al voltant de 106 dels 1.900 llits de crítics que havien arribat a estar disponibles", explica Xènia Acebes, directora de l'Àrea Assistencial del Servei Català de la Salut.
El sistema ha més que doblat la seva capacitat de llits, sent d'uns 12.200 la xifra anterior a la irrupció de la COVID-19.
Salut treballa en l'estratègia de recuperació de la nova normalitat per reprendre tota la activitat i fer front, alhora, a una possible segona onada de COVID-19.
Pel que fa a intervencions quirúrgiques s'estima que enguany l'exercici acabarà amb 76.000 intervencions menys que al 2019 i es preveu que es necessitin entre 30-36 mesos per a poder recuperar tota la demanda que no s'ha pogut atendre durant aquest període.
Les visites no presencials han augmentat del 7% a més del 50%
La COVID-19 ha estat causa del canvi en la demanda de l'atenció primària (AP), essent un 22% inferior al març i un 56% a l'abril respecte de l'any anterior.
L'AP ha transformat la seva activitat en atenció telefònica i virtual gràcies a eines com l'e-Consulta o la vídeoconsulta; una eina que ara s'ha estès a altres nivells assistencials.
L'Atenció Primària ha realitzat 305.000 visites a les residències, un 60% presencials
Entre el dia 1 de març i el 15 de maig els equips de primària hi han realitzat més de 300.000 visites a les residències, de les quals el 60% han estat presencials.
En el pic de la pandèmia s'hi han dedicat fins a 800 professionals equivalents entre metges/ses i infermers/res.
El 78% de les proves diagnòstiques han estat realitzades dins el termini de referència
En l'atenció especialitzada hospitalària, la demanda en l'àmbit de les proves diagnòstiques ha disminuït de 329.372 proves acumulades el 1r quadrimestre de 2019, a 244.068 el 2020; el que representa una disminució d'un 25, 8% es comparen els dos quadrimestres d'ambdós anys.
L'activitat, malgrat que va ser superior a la del 2019 els dos primers mesos de l'any, ha disminuït un 29% si comparem els dos quadrimestres, 2020 amb 2019.
Cal destacar que un 78% de les proves diagnòstiques han estat realitzades dins el termini de referència.
De la resta de proves pendents, un 10% de les preferents es manté dins aquest període i de les ordinàries un 56%.
S'han començat a reprogramar les intervencions quirúrgiques en funció del criteri clínic
A l'àmbit de les intervencions quirúrgiques programades, la demanda ha disminuït 16,63% i s'han fet 44.393 intervencions quirúrgiques menys al primer quadrimestre del 2020 respecte el 2019, el que representa un 33% menys d'activitat entre períodes.
La COVID també ha tingut un fort impacte en la demanda d'atenció urgent als CUAP i serveis d'urgències hospitalàries, disminuint la freqüentació de forma important, però incrementant el percentatge d'ingrés.
Malgrat que la demanda comença a recuperar-se en aquest àmbit, encara és molt inferior a la mateixa data de l'any anterior.
Des de la segona quinzena de març el nombre de codis IAM activats disminueix un 33% i el codi d'ICTUS activats en un 17% respecte 2019.
La recuperació d'aquesta activitat s'ha de fer seguint el criteri clínic i avaluant el risc-benefici de cada visita, prova o procediment, així com de la intensitat de recurs que necessita, tenint en consideració el moment epidèmic actual i els futurs que puguin anar sorgint.
Davant la possibilitat d'un segon brot epidèmic a la tardor, que podria impactar de nou sobre l'activitat, des de salut ens plantegem un pla de recuperació d'activitat en un horitzó 30 a 36 mesos, consensuant amb el sector aquestes variables de priorització.