El Pla d'actuació territorial de joventut (PATJ) pretén ser un document de referència per a tots els ens locals de Catalunya en matèria de joventut.
El PATJ 2016 va establir les prioritats del món local en polítiques de joventut, generades a partir de processos de diagnosi i d'interlocució a nivell comarcal arreu de Catalunya.
Aquestes prioritats i els objectius que se'n deriven havien de servir per orientar el desplegament de les funcions dels ens locals en joventut de forma coherent amb les necessitats detectades.
El PATJ 2020 donarà continuïtat a aquest plantejament inicial, aprofitant en gran mesura la feina feta pel PATJ 2016, però en la seva construcció es proposa el repte de fer un pas més enllà.
La intenció és que el nou procés de treball tingui un trasllat efectiu en la millora de les polítiques de joventut que es despleguen als municipis i les comarques.
Dit d'una altra manera, ens volem plantejar què i com podem treballar conjuntament els ens locals i la Direcció General de Joventut per millorar les nostres polítiques.
Aquest esforç implica revisar l'acció de suport de la Generalitat al desplegament de les polítiques locals de joventut, impulsar espais de treball interinstitucionals, apoderar els ens locals per a la intervenció en Joventut... i, en definitiva, concretar eines i compromisos dels principals agents implicats al Projecte Territori del PNJCat per a aquesta millora.
Dit això, el procés de construcció per al PATJ 2020 s'ha adaptat a les característiques de qui ho impulsa, a la realitat i al temps disponible.
I té present que els objectius i les propostes de millora que es plantegin han de tenir una mirada a mig termini, en aquest cas per al període 2017-2020.
Així mateix, l'elaboració del PATJ integrarà aquest cop dos objectes de treball molt rellevants per al Projecte Territori: 1) el plantejament del Contracte Programa per al finançament en Joventut de la Generalitat als ens locals, i 2) la definició del catàleg de serveis de la Xarxa Nacional d'Emancipació Juvenil (XNEJ).
En paral·lel, també, es realitza l'anàlisi de les polítiques locals de joventut, a partir d'un qüestionari electrònic, per descriure la situació actual de les polítiques desplegades pels ens locals.
Cada un d'aquests elements tenen els seus propis processos, però el PATJ 2020 recollirà el resultat conjunt i les seves implicacions per al territori.
El procés d'obertura per a la construcció del PATJ 2020, doncs, es concreta a partir de diferents moments de treball, com es pot veure en el gràfic de la línia del temps, que han de conduir a l'impuls de les eines i els compromisos que es generin per part dels principals agents del Projecte Territori.
Les taules territorials inicien el procés d'obertura del PATJ 2020 i es plantegen amb un objectiu doble: 1) informar del procés de treball per a la construcció del PATJ 2020, i 2) contrastar la vigència de les prioritats de treball recollides al PATJ 2016.
De novembre de 2016 a febrer de 2017 es realitzen 6 taules de demarcació i 41 taules comarcals.
Als espais comarcals han participat un total de 422 municipis, que responen a la consulta sobre les prioritats d'intervenció en joventut des de l'àmbit local.
Presentació del procés PATJ a les taules comarcals: representació territorial i índex de resposta
El contrast i la priorització de les problemàtiques substantives (realitat juvenil) i operatives (polítiques de joventut) recollides a les taules comarcals marquen el punt de partida per identificar les temàtiques a treballar en els espais de treball posteriors.
La problemàtica amb prioritat més alta, segons el 69% dels municipis consultats, és el desenvolupament dels joves en el mercat laboral, amb unes taxes d'atur molt elevades i un empitjorament de les condicions laborals.
L'abandonament prematur dels estudis i el fracàs escolar és la segona problemàtica detectada entre les persones joves.
La tercera prioritat que han marcat els municipis consultats a les taules comarcals és la relativa implicació dels joves en mecanismes tradicionals i institucionals de participació, que provoca sovint una desconnexió entre l'Administració i el col·lectiu juvenil.
Pel que fa a les problemàtiques relacionades amb les polítiques de joventut, la majoria dels participants a les taules comarcals han destacat la limitació dels recursos, tant econòmics com humans i d'infraestructures.
Presentació del procés PATJ a les taules comarcals: resultat del contrast de problemàtiques
Als espais de debat i treball monogràfics es va aprofundir en determinades temàtiques específiques del PATJ per tal de definir propostes aplicables que es puguin dur a terme al territori des de la intervenció dels diferents agents.
Tanmateix, la intenció no era debatre sobre tots els reptes del PATJ, sinó centrar-nos en uns aspectes per aprofundir en la seva aplicabilitat.
La concreció d'aquests temes respon als criteris següents:
El PATJ recollirà igualment totes les prioritats dels ens locals en polítiques de joventut, però només aprofundirà a nivell aplicat en aquests temes, sobre els quals es generarà la tasca deliberativa dels espais de treball monogràfic.
Funcionament dels espais de treball
Cadascun dels espais va funcionar de manera autònoma, amb la conducció de persones expertes que van vetllar per uns objectius comuns:
Cada espai monogràfic va constar d'una o dues sessions de treball i estava compost per:
Jornada de la Xarxa Nacional d'Emancipació Juvenil
Es pretenia definir funcions, requisits tècnics i orientacions que incorporar-les al Catàleg de serveis de la XNEJ i a la Cartera de serveis de la DGJ i l'ACJ per a la XNEJ.
Aquesta jornada va incloure espais de treball conjunts i compartits per expertesa amb els professionals que formen part de les oficines joves de Catalunya.
Les dificultats per accedir a l'habitatge
Es pretenia reflexionar i debatre al voltant de l'accés a l'habitatge de les persones joves i proposar les actuacions que els ens locals poden portar a terme per facilitar de manera efectiva l'emancipació domiciliar de les persones joves.
Es va treballar sobre les dificultats de coordinar i cooperar entre les àrees de joventut i de cultura, amb el repte de desenvolupar polítiques culturals estables i amb continuïtat temporal per a joves de forma conjunta.
Dates: 19 d'abril i 5 de maig de 2017
Abordatge de les violències en els equipaments juvenils
A la nostra societat existeixen diferents formes de violències que afecten a les persones joves que tenen a veure sovint amb els eixos de desigualtat social: el gènere, l'origen, la classe, les capacitats diverses, l'orientació sexual...
Aquest espai de treball es va centrar en com poder abordar aquestes violències des dels equipaments juvenils.
En una primera sessió, es van identificar les violències que es produeix en els contextos juvenils i que poden expressar-se, a diferents nivells, ens els equipaments juvenils.
A partir d'aquí, a la segona sessió, es va establir el marc conceptual comú per abordar les violències: des que entenem per violència, als diferents tipus de violències i les formes en com es poden expressar en un equipament.
Dates: 20 d'abril i 4 de maig de 2017
Es van treballar les necessitats i les dificultats dels professionals de joventut a l'hora de treballar les habilitats socials i l'educació emocional en les seves accions preventives i de promoció de la salut.
Programes de transició escola-treball incorporant la perspectiva de mobilitat social
Ja fa temps que s'han estudiat i avaluat accions, projectes i programes en les polítiques d'educació i d'inclusió de les persones joves.
Malgrat totes les dificultats, les polítiques de transició, formació i inserció sociolaboral semblen ser la via menys sinuosa per reduir les desigualtats entre les persones joves així com també un punt de partida per afavorir l'ascensor social.
Dates: 26 d'abril i 3 de maig de 2017
La participació del teixit social juvenil i les diferents formes de participació
Es va debatre sobre la necessitat de fomentar i reconèixer la participació del teixit social juvenil i quines són les diferents formes de participació.
S'entén que les polítiques públiques no només es duen a terme des de l'Administració, sinó que també es fan a través de les iniciatives ciutadanes.
Sovint falta aquest reconeixement de l'Administració d'allò que s'està fent des del teixit social, així com de les diferents formes i pràctiques participatives.
del Pla d'actuació territorial de joventut 2017-2020
En el marc del procés de construcció del PATJ 2020, es va celebrar la Trobada Nacional de Joventut 2017 els dies 30 de juny i 1 de juliol a la Facultat de Filosofia i Lletres, Universitat Autònoma de Barcelona adreçada a professionals i responsables polítics de joventut del món local.
Donar a conèixer i reflexionar sobre la situació de les polítiques locals de joventut a partir de les primeres anàlisis de l'Avaluació sobre les polítiques de joventut a municipis i consells comarcals realitzada durant el 2017.
Contrastar les propostes de millora que s'han construït en el marc dels espais de treball monogràfic i establir els propers passos del PATJ 2017-2020
Posar en valor i disposar de noves eines per al treball i l'empoderament dels joves des del món local
Generar un espai de trobada i cohesió entre professionals i responsables polítics de joventut de tot el territori.
El pla d'actuació territorial 2016 (PATJ 2016) és l'eina que concreta, planifica i articula el Projecte Territori, incloent totes aquelles prioritats i actuacions en polítiques de joventut dels ens locals fins a 2016, per la consecució dels objectius del PNJCat 2020.
El febrer de 2014 es va constituir la Comissió interinstitucional de Polítiques de Joventut formada per tots els consellers i conselleres comarcals de joventut i les entitats municipalistes, amb el suport de la Direcció General de Joventut (tal com estableix el Pla Nacional de Joventut de Catalunya 2020 -PNJCat 2020-).
Aquesta Comissió va validar el Pla d'actuació territorial de polítiques de joventut 2016 (PATJ 2016) i l'ha elevat al Consell Rector del PNJCat per a la seva aprovació definitiva.
Aquest va ser el final d'un procés iniciat durant la segona meitat de 2013, mitjançant un treball conjunt amb tots els tècnics comarcals de joventut que va permetre que l'últim trimestre de 2013 els Consells comarcals convoquessin les 41 Taules comarcals (on hi van prendre part els regidors i regidores de joventut de cada comarca) i les Taules de demarcació per tal de detectar les prioritats en l'acció del món local en matèria de polítiques de joventut, així com les dificultats en la intervenció per tal d'establir les eines de suport necessàries.
Així doncs, el PATJ-2016 parteix d'una reflexió compartida dels reptes del PNJCat 2020 des de la visió del món local i estableix un seguit de prioritats, en forma d'objectius estratègics i operatius i d'eines per desplegar les polítiques de joventut des de la lògica del món local fins a 2016.
També assenyala com pretén treballar els objectius i fites a assolir, indicant les eines necessàries per tal que els agents responsables de l'execució de les polítiques locals de joventut puguin dur a terme les seves funcions.