Durant l'any 2016, s'han portat a terme diverses commemoracions centrals: el Dia internacional en record de les víctimes de l'Holocaust, el 80è aniversari de l'inici de la Guerra Civil, el 50è aniversari de La Caputxinada o el 85è aniversari de la II República, entre d'altres.
Paral·lelament, el Memorial Democràtic ha homenatjat persones, col·lectius i institucions, com ara els periodistes Xavier Vinader i Montserrat Roig, les Brigades Internacionals o les persones represaliades pel franquisme.
El Memorial Democràtic ha organitzat més de cinquanta actes que han comptat amb la presència de més de 3.500 persones.
L'1 de novembre del 2005, l'Assemblea General de les Nacions Unides va aprovar la resolució 60/7 que condemnava sense excepcions qualsevol manifestació d'intolerància religiosa, incitació, assetjament o violència contra persones o comunitats basada en l'origen ètnic o les creences religioses a qualsevol lloc del món.
Es designava el dia 27 de gener, aniversari de l'alliberament del camp d'extermini d'Auschwitz (1945), com el Dia internacional de commemoració en memòria de les víctimes de l'Holocaust i instava, de manera urgent, tots els estats membres a
desenvolupar programes educatius en memòria de la tragèdia per a la prevenció d'actes de genocidi.
En aquest marc, el Memorial Democràtic any rere any porta a terme un seguit d'actuacions relacionades amb la memòria de les víctimes de l'Holocaust.
Aquestes actuacions estan adreçades, majoritàriament, a la comunitat educativa, i es porten a terme arreu del territori.
Hi col·laboren el Departament d'Ensenyament, el Museu Memorial de l'Exili (MUME) i el Servei Educatiu de l'Alt Empordà, entre altres institucions.
El Memorial Democràtic i el Departament d'Ensenyament vehiculen aquesta commemoració mitjançant el Grup de treball Exili, Deportació i Holocaust.
Cada any la commemoració se centra en un tema concret.
Aquest 2016, el Grup de treball ha escollit com a lema central "No et quedis mirant, actua!".
L'objectiu és posar en valor els actes que diferents persones van protagonitzar a fi d'ajudar-ne d'altres que es trobaven en situació de risc vital per motius d'intolerància, racisme i odi, així com conscienciar i sensibilitzar els joves perquè actuïn, ja que gràcies a les seves actuacions esdevenen agents de canvi i afavoreixen que la societat sigui més justa i democràtica.
També s'ha convidat a participar les escoles de disseny mitjançant una crida per crear el logotip de la commemoració.
D'aquesta manera, es promou que més disciplines estiguin representades i que l'alumnat, sigui quin sigui el seu àmbit d'estudi, pugui col·laborar-hi.
Enguany el logotip guanyador ha estat el de Ferran Gallart, de l'Escola d'art i superior de disseny de Vic.
27/01/2016 Acte per a estudiants amb motiu del Dia internacional en record de les víctimes de l'Holocaust
L'homenatge a les víctimes de l'Holocaust ha tingut lloc a l'Auditori del Conservatori del Liceu amb la participació de Montserrat Llobet, directora general d'Educació Secundaria Obligatòria i Batxillerat del Departament d'Ensenyament, i Jordi Palou-Loverdos, director del Memorial Democràtic.
Hi han participat 378 alumnes de 7 instituts de la demarcació de Barcelona.
24 d'ells van presentar 7 històries de vides de persones que van posar en risc les seves vides a fi d'ajudar-ne d'altres: el farmacèutic del gueto de Cracòvia Tadeusz Pankièwicz; el metge egipci Mohamed Helmy; el fotògraf republicà Francesc Boix; el ciclista italià Gino Bàrtali; el gerent d'hotel a Rwanda Paul Rusesabagina; l'educadora francesa Sabine Zlatin, i la mestressa de casa polonesa Helena Sitkowska.
Els instituts que van participar a l'homenatge a Barcelona van ser l'Institut de Viladecavalls, l'Institut Ramon Berenguer IV de Santa Coloma de Gramenet, l'Institut de Sentmenat, l'Institut Menéndez y Pelayo de Barcelona, l'Institut de Matadepera, l'Institut Lluís Vives i el Quatre Cantons de Barcelona.
Com a conferenciant, hi ha intervingut el supervivent Isaac Revah, jueu sefardita que va sobreviure gràcies a l'acció del diplomàtic espanyol Sebastián Romero Radigales, i ha clos l'acte la cantant Rosa Zaragoza, que ha interpretat "Es Brent (Crema!)", de 1938, de l'autor Mordechai Gebirtig, assassinat al gueto de Cracòvia el juny de 1942.
29/01/2016 Acte per a estudiants amb motiu del Dia internacional en record de les víctimes de l'Holocaust
Lloc: Museu Memorial de l'Exili (MUME)
La jornada commemorativa ha tingut lloc al MUME.
S'han fet diferents activitats educatives al MUME i a la sala La Fraternal de La Jonquera.
La trobada en comú ha servit per exposar els treballs que els estudiants han preparat prèviament a l'aula.
Camins, dirigit per l'historiador Jordi Algué i produït pel Memorial Democràtic, és un breu audiovisual de 10 minuts que permet conèixer els moviments de migració que milers de persones es van veure forçades a fer per fugir dels totalitarismes emergents a Europa durant l'expansió del nacionalsocialisme i la guerra següent.
Camins també fa reflexionar sobre la neutralitat de l'Estat espanyol durant la II Guerra Mundial.
Explica la història de dues famílies europees: els Friemel i els Hoenigsfeld.
De la mà de dos dels seus protagonistes, la Margarita i en Rudolf, ens endinsarem en la convulsa Europa d'aquell moment.
Les seves vides tracen els itineraris que van fer i alhora ens expliquen amb què es van trobar i quines decisions van haver de prendre.
Són històries creuades enmig de tota la barbàrie que comparteixen els camins d'anada i de tornada, creuant Europa i passant per casa nostra.
Què els porta a iniciar aquests viatges?
Amb què es troben en els diferents països per on passen?
Què va fer el franquisme i com va afectar les seves vides?
L'acte ha tingut lloc a la seu del Memorial Democràtic i ha comptat amb la intervenció de Jordi Palou-Loverdos, director del Memorial Democràtic; de Jordi Algué, historiador i director del documental Camins; de Marta Simó, sociòloga i especialista en Europa Central, Europa de l'Est i identitats jueves; de Núria Alberdi, mestra d'ensenyament primari, catedràtica i professora de llengua i literatura catalanes a l'Institut Ventura Gassol de Badalona i membre del Grup de treball Exili, Deportació i Holocaust, i de Miguel Ángel Aguilar, fiscal especialitzat en delictes contra l'odi i la discriminació.
Jornada amb Mercè Vilanova, historiadora i especialista en fonts orals, i amb Enric Garriga, president de l'Amical de Mauthausen i altres camps i de totes les víctimes del nazisme, que han parlat dels testimonis dels supervivents de la deportació als camps nazis.
A l'inici de l'acte, la presidenta de l'Institut Català de les Dones, Montse Gatell, ha presentat el vídeo homenatge a Neus Català, ex-deportada al camp de Ravensbrück, realitzat amb motiu del seu centenari.
La presentació ha anat a càrrec de Jordi Palou-Loverdos, director del Memorial Democràtic.
Enguany es commemora el 50è aniversari de l'assemblea constituent del Sindicat Democràtic d'Estudiants de la Universitat de Barcelona al Convent dels Caputxins de Sarrià conegut popularment com La Caputxinada.
Per aquest motiu, el Memorial Democràtic ha organitzat diferents activitats commemoratives i de difusió, o bé hi ha col·laborat.
El 2 de març es va fer una projecció del documental Santuaris de l'antifranquisme a la seu del Memorial Democràtic amb la presència de la seva directora, Llúcia Oliva, i del director general d'Afers Religiosos, Enric Vendrell.
L'acte va ser presidit per Jordi Palou-Loverdos, director del Memorial Democràtic.
Commemoració central dels cinquanta anys de La Caputxinada
El 9 de març va tenir lloc l'acte central d'homenatge al mateix Convent dels Caputxins de Sarrià on van tenir lloc els fets.
Fra Gil Parés, provincial dels caputxins
Andreu Mas-Colell, en representació dels estudiants
Teresa Eulàlia-Calzada, en representació dels estudiants
Raimon Obiols, en representació dels professors
Fra Enric Castells, en representació dels caputxins
Fra Joan Botam, en representació dels caputxins
Cloenda a càrrec de Carme Garcia, directora General de Relacions
Institucionals i amb el Parlament
Intervenció musical a càrrec de Joanjo Bosk
Al Convent dels Caputxins de Sarrià s'ha exposat la col·lecció de fotografies que va fer Guillem Martínez durant els dies dels fets i que actualment estan dipositades a l'Arxiu Nacional de Catalunya.
Acte d'homenatge a la Universitat de Barcelona
L'11 de març al Paranimf de la Universitat de Barcelona s'ha commemorat el 50è aniversari de La Caputxinada amb la presència del Molt Hble.
Carles Puigdemont, president de la Generalitat de Catalunya, i del Magnífic Sr.
En el marc del 85è aniversari de la proclamació de la II República, el Memorial Democràtic ha organitzat una jornada amb experts que han portat a terme una anàlisi dels èxits i els fracassos que s'assoliren durant tots aquests anys d'esperança.
Vegeu tot el programa detallat a l'apartat "4.3 Jornades, seminaris i congressos".
Amb motiu del 40è aniversari de la primera edició del diari AVUI el 23 d'abril de 1976; del 40è aniversari del primer "Futbol en català", a càrrec de Joaquim Maria Puyal, el 5 de setembre de 1976 a Ràdio Barcelona; del 40è aniversari de la primera emissió de Ràdio 4 en català, el 13 de desembre de 1976, i del 42è aniversari de l'inici de la programació continuada en català a RTVE Catalunya (als Estudis Miramar), el 19 d'abril s'ha organitzat una taula rodona a la sala d'actes del Col·legi de Periodistes de Catalunya amb la participació de Jaume Guillamet, periodista i catedràtic de periodisme de la Universitat Pompeu Fabra; Jordi Maluquer, director del diari AVUI (1977-1982); Joaquim Maria Puyal, periodista i locutor de "Futbol en català" a Ràdio Barcelona; Sergi Schaaff Casals, realitzador de televisió als Estudis
Miramar i cap programes de TVE a Catalunya, i Montserrat Minobis, periodista i entrevistadora a Ràdio 4.
Un any després de la mort del periodista Xavier Vinader, el Memorial Democràtic i el Col·legi de Periodistes de Catalunya han organitzat un acte d'homenatge.
Xavier Vinader fou un dels periodistes que millor ens ajudaren a entendre la violència política i la vinculació de les estructures del nou Estat democràtic amb la dictadura franquista durant la transició cap a la democràcia.
Ho va fer des de la clara defensa del dret a la llibertat d'expressió i exercint l'ofici de periodista des del compromís.
En aquesta jornada d'homenatge que s'ha celebrat el 25 d'abril, hi ha participat els periodistes Antonio Franco, David Fernàndez, Jordi Évole i Ana Cynthia Uribe.
'Victòria', al Teatre Nacional de Catalunya
Aquesta activitat s'emmarca en la commemoració a la vaga de tramvies que va tenir lloc a Barcelona l'any 1951.
Victòria és el darrer text de Pau Miró, una de les veus més destacades del panorama teatral contemporani català.
Ha estat en cartell fins al 12 de juny al Teatre Nacional de Catalunya.
Victòria, una dona que viu a la Barcelona de 1951, a la Barcelona de la vaga dels tramvies, protagonitza un triangle amorós enmig de la lluita política clandestina.
Ella no sap que la necessitat aviat l'obligarà a prendre partit entre les ideologies permeses i les prohibides.
El Memorial Democràtic ha fet difusió de l'espectacle i hi ha col·laborat amb l'organització d'una activitat paral·lela.
En el marc de la commemoració, el Memorial Democràtic i el Teatre Nacional de Catalunya han col·laborat en l'organització d'una taula rodona, activitat paral·lela a l'obra de teatre Victòria.
A la taula, hi ha participat Plàcid Garcia-Planas Marcet, director del Memorial Democràtic; Pau Miró, autor i director de l'obra de teatre Victòria, i Andreu Mayayo, catedràtic d'Història Contemporània de la Universitat de Barcelona, vicedegà de la Facultat de Geografia i Història de la UB i membre de la Junta de Govern del Memorial Democràtic.
Amb motiu del Dia internacional de les persones refugiades, el 20 de juny, reconegut per la Resolució de les Nacions Unides 55/76, de 4 de desembre de 2000, s'ha celebrat un acte commemoratiu al Museu Memorial de l'Exili (MUME) el dissabte 18 de juny.
L'acte s'ha organitzat conjuntament amb el Memorial Democràtic i la Confederació de federacions de veïns i veïnes de Catalunya (CONFAVC), i s'ha recordat les persones refugiades amb motiu de la Guerra Civil Espanyola i els actuals refugiats.
Vuitanta anys després del començament de la Guerra Civil, el Memorial Democràtic ha rememorat aquells fets amb un conjunt d'actes i homenatges, amb la voluntat de tornar a proclamar Catalunya una terra de pau.
La commemoració, que es va iniciar el 18 de juliol de 2016 i que tindrà una durada de tres anys, vol recordar i homenatjar les persones que van patir les conseqüències de la guerra i la posterior dictadura, fent així protagonistes els qui amb tantes dificultats van lluitar per la pau i la llibertat al nostre país.
Memòria de la Guerra Civil 1936-1939
El 18 de juliol de 1936, Pau Casals assajava al Palau de la Música la Novena simfonia de Beethoven amb la seva orquestra, l'Orfeó Gracienc i la soprano Conxita Badia.
L'endemà l'havien d'interpretar en la inauguració de l'Olimpíada Popular de Barcelona, que havia de ser la rèplica alternativa a l'Olimpíada de Berlín, organitzada pel règim nazi.
En ple assaig, compareix l'aleshores conseller de Cultura de la Generalitat, Ventura Gassol, que informa Casals de l'aixecament militar al nord d'Àfrica i a diversos punts de la península i li comunica que l'Olimpíada s'ha suspès.
Abans d'acomiadar músics i cantants, Casals els proposa d'interpretar la Novena simfonia per última vegada abans que comenci la guerra.
Vuitanta anys després, L'últim assaig rememora l'inici de la Guerra Civil a Catalunya recreant en certa manera aquell moment en un acte institucional que vol ser un homenatge del país a les víctimes d'aquell conflicte i, molt especialment, als qui encara són conciutadans nostres.
Un acte memorial que inicia el programa rememoratiu dels vuitanta anys de la Guerra Civil, que impulsa la Generalitat de Catalunya conjuntament amb la resta d'administracions públiques i entitats catalanes que s'hi senten concernides, i que també representa la voluntat de la societat catalana de fer de Catalunya un país de pau.
Amb motiu de la Festa Major del barri del Raval, del 15 al 17 de juliol, diferents entitats i associacions han organitzat rutes pel barri.
En aquesta primera edició i atès que el 18 de juliol han començat els actes commemoratius del 80è aniversari de l'inici de la Guerra Civil Espanyola (GC), des del Memorial Democràtic s'ha volgut incidir en aquesta programació commemorativa organitzant una ruta pel Raval per explicar com fou l'inici de la GC a Barcelona i, en concret, en aquest barri.
Llorenç Genescà, historiador i professor de secundària expert en rutes per Barcelona, ha estat la persona encarregada d'organitzar la ruta pel Raval.
El 5 d'octubre se'n fa una segona edició, aquesta vegada adreçada a les persones grans del barri.
Hi han participat membres dels casals Josep Trueta i Josep Tarradellas.
El 25 de juliol de 2014 l'Agrupació de Supervivents de la Lleva del Biberó 1941 va donar el relleu en l'organització de l'acte d'homenatge i commemoració als combatents de la Batalla de l'Ebre a tres administracions del nostre territori: l'Ajuntament del Pinell de Brai, el Consell Comarcal de la Terra Alta i el Consorci Memorial dels Espais de la Batalla de l'Ebre.
Com cada any, aquest 25 de juliol combatents, familiars i amics s'han reunit de nou a la Cota 705 de la Serra de Pàndols per fer aquest homenatge.
En el marc del 80è aniversari de la Guerra Civil, i com a activitat complementària a l'exposició que acull el Memorial Democràtic, "Els 'Nens de la Guerra' expliquen la seva vida, expliquen la teva història", el 14 de setembre s'ha organitzat la projecció i posterior taula rodona del documental Los niños de Rusia, de Jaime Camino.
L'acte ha tingut lloc a la Filmoteca de Catalunya i l'ha presentat Esteve Riambau, director de l'equipament, i hi ha participat Plàcid Garcia-Planas, director del Memorial Democràtic
La Direcció General de Relacions Institucionals i amb el Parlament organitza aquest acte anual en homenatge als soldats morts o desapareguts en el transcurs de la Batalla de l'Ebre.
L'acte ha consistit en la inauguració d'una placa al Memorial de les Camposines (la Fatarella) amb els noms dels quaranta soldats inscrits recentment en el Cens de
El Memorial Democràtic ha organitzat un homenatge a les persones i col·lectius LGTBI represaliades durant el franquisme, i s'ha volgut commemorar també el 2n aniversari de l'aprovació de la Llei 11/2014, del 10 d'octubre, per garantir els drets de lesbianes, gais, bisexuals, transgèneres i intersexuals i per a erradicar l'homofòbia, la bifòbia i la transfòbia.
Les conferències han anat a càrrec del periodista Fernando Olmeda, que ha titulat la seva intervenció "Homosexuals a l'Espanya de Franco".
Tot seguit ha intervingut Armand de Fluvià, genealogista i heraldista, pioner del moviment LGTBI durant els últims anys de la dictadura i la transició, i Creu de Sant Jordi l'any 2000.
La seva ponència es titulava "El moviment LGTBI a Catalunya durant els últims anys del franquisme i la transició".
Com cada any, l'Associació Pro-memòria als Immolats per la Llibertat a Catalunya i el Memorial Democràtic han organitzat, al Fossar de la Pedrera del Cementiri de Montjuïc, un acte d'homenatge als republicans que van ser executats pel règim franquista per raons polítiques i ideològiques, i als qui van ser empresonats i/o represaliats a causa del seu compromís amb la lluita per les llibertats.
La data d'aquest homenatge coincideix sempre amb el festiu d'octubre més proper a l'afusellament de Lluís Companys.
El president de la Generalitat de Catalunya Republicana fou executat el 15 d'octubre de 1940.
L'acte ha estat presidit per l'Hble. consellera de la Presidència de la Generalitat de Catalunya i portaveu del Govern, Sra.
Neus Munté, i hi ha intervingut Pere Fortuny, president de l'Associació Pro-memòria als Immolats per la Llibertat de Catalunya.
L'acte ha comptat amb la participació del saxofonista Pere Miró que ha interpretat les peces musicals "El cant dels ocells", "La Internacional", "El cant de la Senyera" i "Els Segadors".
El Fossar de la Pedrera és un dels espais memorials més importants de Catalunya.
La fossa comuna més gran del país va ser dignificada el 1985 per la Generalitat de Catalunya i l'Ajuntament de Barcelona a iniciativa de l'Associació Pro-memòria als Immolats per la Llibertat de Catalunya.
Una senyalització del Memorial Democràtic explica cadascun dels espais que conformen aquest gran espai memorial, dissenyat per l'arquitecta Beth Galí.
El 28 d'octubre de 1938, el govern de la Segona República Espanyola va organitzar a Barcelona un multitudinari acte de comiat de les Brigades Internacionals, on van desfilar els soldats internacionals que marxaven del país.
La retirada havia estat anunciada pel president de la República, el doctor Negrín, el 21 de setembre de 1938 a la Societat de les Nacions.
El Memorial Democràtic ha organitzat, conjuntament amb l'Ajuntament de Barcelona i altres entitats, un acte d'homenatge en què han participat representants institucionals, l'historiador Magí Crusells i el grup musical Catorzedabril.
El Memorial Democràtic, amb la col·laboració de l'Associació de Dones Periodistes i del Col·legi de Periodistes, han organitzat una exposició amb fotografies de Pilar Aymerich dedicada a la figura de Montserrat Roig.
L'exposició ofereix una mirada a la trajectòria de la periodista i escriptora 25 anys després de la seva mort.
La mostra ha posat especial atenció en la seva tasca de recuperació de la memòria dels republicans deportats als camps nazis.
L'acte d'inauguració ha tingut lloc al Col·legi de Periodistes de Catalunya.
Enguany s'ha commemorat els vuitanta anys del cop d'estat contra la República i l'inici de la Guerra Civil.
L'objectiu és recordar i homenatjar les persones que van patir les conseqüències de la Guerra i la dictadura posterior, fent així protagonistes els qui, amb tantes dificultats, van lluitar per les llibertats democràtiques al nostre país.
Amb aquest motiu, el 20 de novembre ha tingut lloc al paranimf de la Universitat de Barcelona un acte d'homenatge a les persones que van lluitar per les llibertats i van patir la repressió franquista.
La Generalitat de Catalunya, en nom del poble català, ha volgut retre homenatge solemne a les persones que van ser privades de llibertat durant la dictadura.
Consten inscrites en el Registre d'expresos polítics 39.360 persones (1.316 dones), de les quals fins avui han rebut indemnitzacions gairebé el 60% (22.445 persones).
En el decurs d'aquest acte d'homenatge, s'ha lliurat un diploma de reconeixement, emès pel Govern de la Generalitat de Catalunya, a les persones que s'han inscrit en aquest registre d'ençà de finals del 2010 on es destaca el seu compromís durant aquells anys de foscor i exemple de generositat, dignitat, coratge i amor a la llibertat, a la democràcia i a Catalunya per a les generacions posteriors.
El conseller Romeva ha presidit l'acte, que ha estat presentat per la periodista Carolina Rosich i ha comptat amb la participació dels historiadors Josep Fontana i Borja de Riquer, i l'actuació de la cantant Montserrat Castellà.
La Direcció General de Relacions Institucionals i amb el Parlament s'ha encarregat de l'organització.
Entre 1939 i 1952, la dictadura franquista executà a Barcelona prop de 1.717 persones, la majoria d'elles al Camp de la Bota, on actualment es troben les instal·lacions del Fòrum de les Cultures.
L'acte d'homenatge, impulsat per l'Associació Pro-memòria als Immolats per la Llibertat de Catalunya i organitzat per l'Ajuntament de Barcelona i el Memorial Democràtic, ha tingut lloc al peu del monument Fraternitat.
La interpretació musical ha anat a càrrec de la Cobla Volta Món i també s'ha realitzat una ofrena floral.
Benvinguda i conducció de l'acte per part de Sra.
Parlament de Lluís Serra, fill d'afusellat i vicepresident de l'Associació Pro-memòria als Immolats de Catalunya
Parlament de Pere Fortuny, president de l'Associació Pro-memòria als Immolats de Catalunya
Parlament de Plàcid García-Planas, director del Memorial Democràtic
Parlament de Ricard Vinyes Ribas, comissionat de Programes de Memòria de