L'any 2019 (1440 segons el calendari hegirià) l'Aïdu l-adhà començarà l'11 d'agost
Una de les festivitats principals del calendari islàmic és la festa del Sacrifici, una diada on els musulmans es reuneixen per rememorar, segons la tradició islàmica, el sacrifici que Abraham (Ibrahim) va oferir a Déu i, alhora, per compartir el millor d'ells mateixos amb la família, els amics, els veïns i amb aquells que es troben en situació de necessitat.
La festa del Sacrifici se celebra el desè dia del mes islàmic de Dhu l-Hijja.
Atès que es tracta d'un calendari lunar, la data d'aquesta festivitat s'avança aproximadament 11 dies cada any en el calendari gregorià.
Enguany la festa del Sacrifici comença l'11 d'agost i se celebrarà durant tres dies.
Aquesta festivitat coincideix amb el pelegrinatge que emprenen cada any milions de musulmans cap a la ciutat de la Meca, i que constitueix un dels cinc pilars o preceptes fonamentals de l'islam.
El Govern de la Generalitat respecta i valora la presència del fet religiós a la societat i garanteix el dret a la llibertat religiosa i de consciència.
L'exercici d'aquest dret en una societat democràtica s'emmarca en límits definits per les lleis.
A més, els poders públics han de vetllar perquè els costums i les pràctiques culturals o religioses garanteixin la seguretat de les persones i preservin la salut individual i col·lectiva de la ciutadania.
Per això, el sacrifici ritual que es fa aquesta jornada s'emmarca dins dels marcs legals vigents a Catalunya.
Es tracta d'una celebració que rep diferents denominacions, més enllà de les formes clàssiques Aïdu l-adhà (festa del Sacrifici) o Aïdu l-kabir (la festa gran): Tafaska (entre les cultures amazigues), Tabaski (a l'Àfrica subsahariana), Qurbani (al Pakistan) o Kurban Bayram (a Turquia).
La festa del Sacrifici commemora l'episodi de l'Alcorà en què Déu ordenà en un somni a Ibrahim que sacrifiqués el seu fill Ismaïl per tal de demostrar-li la seva fidelitat.
Quan Ibrahim (Abraham) estava a punt d'executar aquesta ordre, Déu l'aturà i féu que substituís Ismaïl per un xai com a objecte d'ofrena.
Aquest sacrifici va tenir lloc suposadament a la vall de Mina, prop de la ciutat de la Meca, a la península Aràbiga.
Posteriorment, l'any 624, el profeta Muhàmmad, en el transcurs d'un pelegrinatge a aquesta ciutat, va reproduir aquest sacrifici i des d'aleshores s'ha establert com un ritual per al conjunt de la comunitat musulmana.
L'Alcorà explica que Ibrahim va sacrificar un xai enlloc del seu fill Ismaïl.
És per aquesta raó que el més habitual és que es triï aquest animal per ser immolat.
Tanmateix, també pot ser acceptat el sacrifici de qualsevol altre animal que sigui considerat lícit en l'islam: un vedell, una cabra, un camell, etc. Aquest animal, això sí, ha d'estar lliure de qualsevol defecte notable.
La jornada s'estructura fonamentalment en tres parts:
La Generalitat de Catalunya ha editat diferents materials informatius en relació amb la celebració de la festa del Sacrifici.
En les pàgines web dels diferents departaments implicats hi trobareu informacions complementàries:
Les comunitats musulmanes a Catalunya tenen entitats representatives que poden resoldre dubtes i oferir informacions pràctiques sobre les observances religioses durant la celebració de la festa del Sacrifici.
Podeu contactar amb la Direcció General d'Afers Religiosos a través de la Bústia de comunicació.
Descripció i normativa sanitària
Compra carn segura (versió català i àrab)
Compra carn segura (versió català i urdú)