Com la pandèmia del coronavirus ha sacsejat la nostra relació amb els aliments
Breu informe que recull la cronologia dels fets d'ençà que va començar la pandèmia, enfocant l'impacte que va tenir en el sistema alimentari.
El document contribueix al debat sobre la importància de pensar què cal per garantir sistemes alimentaris resilients
Identificar cadenes de subministrament sostenibles és escurçar la resposta?
Aquest informe revisa el focus d'investigació en les cadenes curtes de subministrament d'aliments i posa l'èmfasi en les necessitats de recerca prioritàries per fer que els avenços siguin sostenibles i resilients.
Aquest document és una contribució a la plataforma de diàleg creada per l'Institut de Política Ambiental Europea (IEEP), que reuneix actors d'interès en sectors clau, a fi d'ajudar a configurar el futur de la investigació i la innovació agràries públiques a la UE i dur-la a la consecució dels objectius de desenvolupament sostenible i els principals objectius mediambientals posteriors a l'any 2020
Una visió a llarg termini per al desenvolupament de les zones rurals a Europa
La disminució de la població a les zones rurals ha guanyat recentment importància a l'agenda de la Unió Europea (UE) i actualment es troba entre les prioritats relacionades amb el canvi demogràfic per al vice-president de Democràcia i Demografia de la Comissió Europea.
En aquest resum de política actual, estudiosos de la demografia presenten idees clau de la disciplina amb l'objectiu de contribuir als debats actuals sobre el futur de les zones rurals a Europa
Estratègia de la granja a taula: una verificació de la realitat per a joves agricultors
Document de posició de l'organització European Council of Young Farmers (CEJA) sobre l'estratègia europea De la granja a taula.
El document analitza els impactes dels possibles compromisos de l'estratègia europea De la granja a taula en els joves agricultors
Agricultura i seguretat alimentària en zones sensibles al clima de la Mediterrània
La regió de la Mediterrània es caracteritza per uns recursos de terres de conreu molt limitats, el 95% de les quals ja estan conreades (UfM, 2016).
Com gairebé no queda espai per a l'expansió de les zones de conreu, el futur de l'agricultura mediterrània i la seva contribució a la seguretat alimentària depenen de la preservació de les terres fràgils amenaçades pel canvi climàtic, l'explotació insostenible i el creixement.
Aquest document ofereix recomanacions sobre la gestió de recursos naturals per garantir la seguretat alimentària d'aquí a l'any 2050
Adaptació basada en l'ecosistema en el sector agrícola: una solució basada en la naturalesa per construir la resiliència del sector agroalimentari al canvi climàtic
El document destaca la importància dels agroecosistemes gestionats de manera sostenible per a l'alimentació i l'agricultura a fi de donar suport a l'adaptació a llarg termini i a la seguretat alimentària, i il·lustra les Bones Pràctiques en tots els ecosistemes.
La publicació subratlla, a més, que la selecció de solucions s'hauria de basar en enfocaments participatius, inclusius i transdisciplinaris que promoguin estratègies localment adequades basades en el nexe entre el coneixement científic i el tradicional
Què passaria si el "reensalvatgiment" pogués ajudar a revertir la pèrdua de biodiversitat a Europa?
La biodiversitat és en crisi arreu del món: les extincions d'espècies i la pèrdua de natura es produeixen a ritmes sense precedents en la història de la Humanitat.
La UE no n'és cap excepció: la nostra biodiversitat i el valor essencial que aporta estan amenaçats.
Aquest document obre el debat sobre si un "retorn a salvatge" podria ajudar a restaurar la natura europea
Estratègia forestal europea: el camí per avançar
Document informatiu que descriu la importància d'una estratègia forestal ambiciosa i forta a la UE a partir de l'any 2020, alineada amb el Pacte Verd europeu i amb l'Estratègia de biodiversitat de 2030 i coordinada amb l'estratègia De la granja a taula (Farm to fork)
Adaptació al canvi climàtic en la gestió forestal sostenible a Europa
El document ha estat preparat i publicat en el marc del Programa de treball FOREST EUROPE 2016, amb el suport dels països membres del Comitè de Coordinació General de FOREST EUROPE: República Eslovaca, Alemanya, Espanya, Suècia i Turquia, i d'altres contribucions directes o indirectes de les parts i observadors signants d'aquest procés intergovernamental.
La publicació està organitzada en 2 parts.
La primera part conté recomanacions de l'equip d'experts de FOREST EUROPE sobre adaptació dels boscos al canvi climàtic coordinat per la Unitat d'Enllaç de Bratislava.
La segona part aporta la descripció de les polítiques nacionals o sub-regionals, i també els exemples nacionals de mesures d'adaptació al clima
Servei Meteorològic de Catalunya.
La temperatura a Catalunya pujarà gairebé 3o C l'any 2050 respecte del període 1971-2000.
Aquest increment de la temperatura mitjana anual ens durà a un ambient més propi del sud peninsular.
Aquesta és la conclusió a què arriba l'informe de projeccions climàtiques a Catalunya.
Les dades recollides en el document serviran per elaborar la nova Estratègia catalana d'adaptació al canvi climàtic (ESCACC) 2021-2030
Units per la Ciència 2020: una recopilació de diverses organitzacions d'alt nivell de la informació més recent sobre ciències del clima
Investigació científica United in Science (Units per la Ciència) duta a terme per l'Organització Meteorològica Mundial (OMM), el Programa de l'ONU per al Medi Ambient, el Grup Intergovernamental d'Experts sobre Canvi Climàtic, la UNESCO i altres organitzacions internacionals.
Afirma que tot apunta que el quinquenni 2016-2020 serà el més càlid de la història registrada, una tendència que es mantindrà en els pròxims anys.
A més, recalca que el món és molt lluny de complir els objectius de l'Acord de París per mantenir l'increment de la temperatura mundial per sota dels 2° C envers els nivells preindustrials, o, millor encara, de limitar-lo a 1,5° C
Tenir cura del sòl és tenir cura de la vida: assegurar que el 75% dels sòls siguin saludables l'any 2030 per als aliments, les persones, la natura i el clima
En el marc de les Jornades Europees de Recerca i Innovació, experts independents d'alt nivell van presentar les seves propostes a la Comissió Europea per a possibles missions de la UE sobre alguns dels nostres reptes socials més urgents.
Aquest informe recull les propostes a l'entorn de la missió europea de la salut dels sòls, que té com a objectiu assolir els objectius següents l'any 2030: reduir la degradació del sòl; conservar (per exemple, boscos, pastures permanents, aiguamolls) i augmentar les reserves de carboni orgànic del sòl; no segellar els sòls, i reduir la contaminació del sòl i millorar-ne la restauració
L'estat dels mercats de productes bàsics agrícoles 2020
Aquesta edició de La situación dels mercats de productes bàsics agrícoles se centra en com els mercats ens poden apropar a la consecució de l'Agenda 2030 per al Desenvolupament Sostenible.
L'informe ofereix una anàlisi detallada de les principals tendències mundials en els mercats i el comerç agroalimentari per identificar com obtenir guanys econòmics, ambientals i socials i estimular el desenvolupament global.
També debat sobre polítiques, mecanismes innovadors i innovacions digitals que poden promoure la participació dels països en desenvolupament i dels petits agricultors en les cadenes de valor mundials.
L'informe també examina les respostes polítiques per abordar els impactes de la pandèmia COVID-19 en les cadenes de valor alimentàries, tant a escala nacional com mundial
Impacte de la pandèmia COVID-19 en els mercats agrícoles i el sector dels cereals a la Mediterrània
Aquest informe vol contribuir a una millor comprensió de les conseqüències a curt i mitjà termini de les crisis de la COVID-19 sobre la seguretat alimentària en una selecció de països de la Mediterrània (Albània, Algèria, Egipte, el Líban, el Marroc, Tunísia i Turquia).
Es va decidir centrar-se en aquests països a causa de la seva potencial vulnerabilitat a la crisi derivada de la convergència de diversos factors pertorbadors combinats amb la pandèmia de la COVID-19 (desastres naturals, sequera prolongada, devaluació de les monedes, malestar social).
L'informe destaca que Albània va registrar un augment de les importacions totals de cereals del +140% al març i del +130% a l'abril en comparació amb l'any passat en el mateix període
Informe del Comitè d'Avaluació del projecte d'Acord de la UE-Mercosur
El Govern francès publica l'informe de la Comissió Ambec, comissió d'experts independents presidida per l'economista Stefan Ambec, director de recerca de l'INRAE (Institut Nacional de Recerca per a l'Agricultura, l'Alimentació i el Medi Ambient) i el TSE (Escola d'Economia de Tolosa).
El document examina l'impacte de l'acord comercial Mercosur-UE en el desenvolupament sostenible i conclou que els guanys econòmics podrien ser superats pels costos de l'augment de les emissions de gasos amb efecte d'hivernacle
El paper de les autoritats locals i regionals per fer els sistemes alimentaris més sostenibles
Aquest estudi encarregat pel Comitè Europeu de les Regions a Progres Consulting i la Fondazione Formit investiga les estructures i els enfocaments de governança de la política alimentària a escala local i regional que s'utilitzen per fer els sistemes alimentaris territorials més sostenibles.
L'objectiu és doble: 1) entendre el paper de les autoritats locals i regionals europees (ALR) en la governança del sistema alimentari territorial i 2) esbossar la contribució dels ALR a l'estratègia De la granja a taula de la Comissió Europea (COM (2020) 381 final).
Associació de Processadors i Comerciants d'Aus de Corral als Països de la UE: informe anual 2020
Tan bon punt es van començar a imposar tancaments a tot Europa, es va observar una alta demanda de carn d'aviram als entorns minoristes.
Aquest augment, que equival a més del 20%, va durar de dues a tres setmanes, després de les quals les vendes al detall van tornar a nivells similars al normal (només una mica més alts que abans del tancament).
Segons el territori, el pollastre i el gall d'indi es van beneficiar més de l'augment de la demanda al detall durant les primeres setmanes, mentre que altres espècies, com ara l'ànec, les gallines d'indi i les guatlles, van ser molt afectades pel tancament de restaurants.
En alguns països (els Països Baixos, per exemple) la producció d'ànecs es va aturar completament i la recuperació després de la crisi es preveu molt dura per a aquest sector
Després d'anys de creixement, s'espera que la producció de carn de pollastre de la UE-27 disminueixi un 1,6% l'any 2020 a causa de l'impacte de la COVID-19 que va provocar un bloqueig a la majoria de països i el tancament temporal d'hotels, restaurants i cafeteries institucionals (HRI).
Tot i que la demanda de carn de pollastre es va veure menys afectada que altres carns, la pèrdua de vendes dels àpats que es consumeixen normalment als restaurants no es va substituir completament per productes comprats per al consum a casa
La Unió Europea-28 (UE-27 + Regne Unit) és el mercat d'exportació més gran de fruita seca dels Estats Units, el qual va absorbir el 34% del total de les exportacions de fruita seca dels EUA l'any 2019.
L'Àsia Oriental va continuar-ne important el 23%, mentre que l'Orient Mitjà va importar-ne el 13%.
Dins de la UE, els importadors més importants de fruita seca nord-americana (en ordre d'importància) són Espanya, Alemanya i els Països Baixos, que representen el 64 per cent de les importacions totals
Lectures recomanades de 5 d'octubre de 2020