Cal integrar la perspectiva de gènere en la gestió de la prevenció de riscos laborals perquè clarament té un efecte positiu en les condicions de treball en general.
Si som conscients de les desigualtats de gènere i de com influeixen en els riscos laborals, podrem aplicar polítiques i pràctiques preventives que protegeixin la salut laboral de totes les persones treballadores i contribuir a erradicar les desigualtats de gènere en l'àmbit laboral.
Com que, en general, les pràctiques preventives s'adrecen als riscos relacionats amb els accidents de treball, es deixen en un segon pla els riscos ergonòmics i psicosocials als quals estan majoritàriament més exposades les dones.
Hi ha una segregació per gènere important en el mercat laboral: les dones i els homes estan exposats a diferents entorns de treball i diferents tipus d'exigències i tensions a la feina.
Treballen en diferents sectors i activitats, un aspecte que s'ha de tenir en compte en totes les accions i polítiques preventives.
Sis de cada deu dones treballen en el sector serveis, i dues de cada deu, en el sector industrial.
D'altra banda, la perspectiva de gènere també s'ha de tenir en compte a l'hora de dissenyar els llocs de treball, l'organització dels espais, dels horaris i dels equips i eines de treball, ja que sovint aquests aspectes es dissenyen majoritàriament seguint un model masculí.
No tenir presents les diferències anatòmiques, fisiològiques i psicosocials en el disseny i l'elecció d'aquests equips, llocs de treball, etc. no només no respecta el principi preventiu d'adaptació del treball a la persona, sinó que desconeix la necessària perspectiva de gènere en la gestió de l'activitat preventiva.
Això provoca a les dones danys derivats del treball.
Finalment, cal considerar que no només es tracta d'una qüestió de sensibilitat pel que fa a l'aplicació de la perspectiva de gènere en la prevenció de riscos laborals, sinó que la igualtat de gènere és actualment un principi central del nostre ordenament jurídic.
Tant la Llei orgànica 3/2007, de 22 de març, com la Llei 17/2015, del 21 de juliol, d'igualtat efectiva de dones i homes, obliguen a incorporar la perspectiva de gènere en les polítiques públiques de seguretat i salut laboral.
Així mateix, el setembre del 2015, les Nacions Unides van adoptar l'Agenda 2030, un pla d'acció global i universal que s'articula en 17 Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS) interrelacionats i interdependents.
Entre aquests objectius hi ha la igualtat de gènere (ODS 5) i el treball decent (ODS 8).
En aquest context, l'Institut Català de Seguretat i Salut Laboral promou la incorporació de la perspectiva de gènere en les polítiques de seguretat i salut laboral.
La unió de la prevenció de riscos laborals amb les polítiques d'igualtat crea un resultat que aprofita i maximitza les qualitats de cadascun dels elements.
La prevenció de riscos laborals i la perspectiva de gènere en l'entorn laboral parteixen d'un mateix principi: la necessària integració i transversalitat d'ambdues en el conjunt de les activitats de l'empresa i en tots els nivells jeràrquics.
El pla de prevenció de riscos laborals i el d'igualtat no es poden quedar en un mer compliment formal, sinó que requereixen un seguiment i una revisió continus.
El principi d'adaptació del treball a la persona que estableix la Llei de prevenció de riscos laborals serveix, també, per integrar la perspectiva de gènere: cal adaptar el treball a la persona amb mesures relatives als dissenys dels llocs de treball, la selecció d'equips, els mètodes de treball i l'organització dels mateixos.
Cal dissenyar els llocs de treball i escollir els equips de treball i de protecció individual a partir de criteris d'usabilitat per a dones i homes.
Quan es plantegin canvis en l'organització del treball, cal tenir en compte quin impacte tenen des de la perspectiva de gènere i les interaccions entre el treball i la vida privada.
Finalment, tant en la gestió de la prevenció de riscos laborals com en les polítiques d'igualtat, la sensibilització i la participació de tot el personal és clau per a l'èxit de qualsevol política o actuació.
Una de les manifestacions més flagrants de la desigualtat real que persisteix en la nostra societat és la presència de l'assetjament sexual i per raó de sexe en l'entorn laboral.
Totes les empreses estan obligades a arbitrar procediments específics per prevenir l'assetjament sexual i per raó de sexe, a més de donar resposta a les reclamacions que es puguin produir en aquesta matèria, d'acord amb l'article 48 de la Llei orgànica 3/2007, els articles 32.2.e i 33 de la Llei 17/2015 i els articles 14 i següents de la Llei 31/1995.
La col·laboració del servei o serveis de prevenció amb l'empresa en situacions d'assetjament sexual o per raó de sexe consisteix a:
Amb tot, i en el context integrador de la prevenció, el servei de prevenció pot, també, assessorar l'empresa i col·laborar-hi en aquells procediments d'intervenció (protocols, comissions d'investigació...) que s'acordin, sempre que aquesta col·laboració no vagi en detriment de les activitats pròpies que hi té concertades.
Finalment, cal recordar que la política de prevenció de l'assetjament i el procediment de denúncia interna és responsabilitat de l'empresa, que ha de determinar la persona o les persones que duguin a terme les intervencions en aquesta matèria.
Trobareu més informació sobre l'assetjament sexual i per raó de sexe en l'entorn laboral al web de la Direcció General d'Igualtat: https://treball.gencat.cat/ca/ambits/igualtat/assetjament/
Internament i externament, l'Institut Català de Seguretat i Salut Laboral treballa amb una cura especial per integrar la perspectiva de gènere en les actuacions que duu a terme, tant en les tècniques com en les de sensibilització i divulgació, perquè les empreses incloguin la perspectiva de gènere en totes les polítiques i activitats preventives que emprenguin.
En aquest sentit, planifica i executa diferents actuacions en aquesta matèria:
- Feina i salut reproductiva: Embaràs i lactància
- 10 perquès per a una salut i seguretat laboral amb perspectiva de gènere
- El gènere en relació amb la seguretat i la salut en el treball
• Llei 17/2015, del 21 de juliol, d'igualtat efectiva de dones i homes
• Llei 11/2014, del 10 d'octubre, per garantir els drets de lesbianes, gais, bisexuals, transgèneres i intersexuals i per erradicar l'homofòbia, la bifòbia i la transfòbia
• Llei 5/2008, del 24 d'abril, del dret de les dones a erradicar la violència masclista
• Llei orgànica 3/2007, de 22 de març, per a la igualtat efectiva entre dones i homes
• Llei orgànica 1/2004, de 28 de desembre, de mesures de protecció integral contra la violència de gènere
• Reial decret llei 6/2019, d'1 de març, de mesures urgents per a la garantia de la igualtat de tracte i d'oportunitats entre dones i homes en el treball i l'ocupació
• Llei 31/1995, de 8 de novembre, de prevenció de riscos laborals
• Pla estratègic de polítiques d'igualtat de gènere del Govern de la Generalitat de Catalunya 2019-2022
• Informes de la transversalitat de la perspectiva de gènere a l'Administració de la Generalitat de Catalunya
• I Pla d'acció de suport a les empreses destinat al foment de la igualtat de tracte i d'oportunitats de dones i homes en el treball