Els fons d'aquest primer grup es troben diferenciats en tres etapes cronològiques: la primera correspon a la documentació generada per la Generalitat durant la Segona República, des del 14 d'abril de 1931, data de proclamació de la República, fins al final de la guerra civil l'any 1939; la segona inclou la documentació produïda a l'exili durant la dictadura franquista, de 1939 a 1977; la tercera correspon a l'etapa actual, que s'inicia l'any 1977 amb el restabliment de la Generalitat.
En aquest grup de fons s'inclou la documentació vinculada a la institució que es considera el precedent contemporani de la Generalitat de Catalunya.
D'una banda trobem la Mancomunitat de Catalunya, dins la qual caldrà destacar essencialment la documentació de Tresoreria (1914-1925) i, d'altra banda, el fons de la Comissió Liquidadora de la Mancomunitat creada durant la dictadura de Primo de Rivera per tal de gestionar la liquidació dels comptes de l'extingida Mancomunitat (1925-1932).
Aquest apartat està constituït majoritàriament pels fons de les delegacions ministerials a l'àmbit provincial de Barcelona.
Es tracta de documentació generada a Catalunya durant els anys del franquisme i transferida a la Generalitat amb els traspassos de competències, entre la qual cal destacar la documentació en matèria de censura d'obres teatrals, dipòsit legal, producció i difusió del llibre, control de la seguretat de vehicles matriculats, instal·lacions esportives, expedients de personal docent (inclou les depuracions efectuades per la repressió franquista), disciplina turística, disciplina de mercat, instal·lacions elèctriques d'alta tensió d'ús públic.
Dins de l'Administració Reial, l'ANC conserva més de 3.000 plets de la sèrie processos civils procedents de la Reial Audiència de Catalunya, des de finals del segle XVI fins al XIX.
El fons està inventariat per escrivans i disposa d'un catàleg parcial.
Aquest grup està integrat per la documentació de diferents òrgans judicials radicats a Catalunya al llarg del segle XX: d'una banda els Jutjats Municipals, Jutjats de Districte, Jutjats de Primera Instància, Jutjats d'Instrucció i Jutjats de Primera Instrucció de Barcelona; i d'altra les Magistratures de treball de Barcelona.
Pel que fa als fons dels diferents Jutjats destaquen les sèries referents a procediments civils i procediments penals i la documentació relativa a la gestió interna dels jutjats.
En quan als fons de les diferents Magistratures predomina la sèrie d'actuacions exercides en matèria laboral.
Aquests fons estan constituïts pels 2.507 llibres-registre dels Corredors Reials de Canvi de Barcelona (1780 - 1956), denominats també corredors de comerç.
Els corredors exercien la fe pública mercantil i els assentaments dels seus registres tenien valor probatori.
El fons es complementa amb una col·lecció de les cotitzacions de la borsa de Barcelona i de llibres de reclamacions de valors.
Aquest apartat aplega els fons d'organismes creats per a una funció molt específica, de servei o interès públic, vinculats en major o menor grau a la Generalitat de Catalunya, ja sigui durant l'etapa republicana o en l'actualitat, però amb caràcter i atribucions clarament diferenciats.
Les matèries a què fan referència aquests ens són de diversos àmbits.
En compliment de les funcions que té encomandes, l'ANC aplega la documentació procedent d'institucions religioses, encara avui dispersa, principalment, com a resultat d'aquells períodes històrics en què patiren la dissolució del seu patrimoni.
És el cas d'una part de l'antic arxiu del Convent del Carme de Barcelona, corresponent al període 1570-1851, ingressat l'any 2008.
Inclouen els arxius d'associacions i entitats, d'organitzacions sindicals, i de partits i associacions polítiques que han tingut una importància cabdal en la història contemporània de Catalunya.
Alguns d'aquests fons estan formats pels arxius generats per les pròpies entitats i d'altres són el resultat de la recuperació total o parcial dels documents, a través de donacions i dipòsits dels associats i militants que els han conservat en circumstàncies generalment difícils.
En aquest apartat hem d'esmentar en primer lloc els arxius de partits polítics i organitzacions sindicals; d'associacions juvenils i esportives; d'entitats culturals; de col·legis professionals i associacions gremials i d'institucions de molt divers signe.
L'ANC s'ocupa de la recuperació d'una part fonamental dels arxius econòmics de Catalunya, els arxius empresarials i comercials, entenent que el seu coneixement revesteix gran importància per a la història econòmica, tècnica, social i laboral del nostre país.
Actualment conserva un fons empresarial integrat per unes 100 empreses de diferents sectors, a partir del segle XVIII, entre els quals sobresurt el tèxtil, el metal·lúrgic, el comercial, el químic i l'editorial.
Destaquen per la seva importància els nobiliaris: el llinatge Sentmenat, Marquesos de Castelldosrius; els Güell-López, comtes de Güell i marquesos de Comillas; el llinatge Moixó, marquesos de Sant Mori, el llinatge Oriola-Cortada, comtes de la Vall de Merlès, els Blanes-Centelles, comtes del castell de Centelles, el llinatge Despujol, marquesos de Palmerola, la baronia de l'Albi i la baronia de Ribelles, que inclouen documentació a partir del segle XII.
L'ANC conserva també fons patrimonials de llinatges de la noblesa no titulada (Espona, Arquer, Milans, Rialp) i de moltes altres famílies catalanes rurals i urbanes.
El conjunt d'aquests fons apleguen una col·lecció de pergamins que arriba a les 7.000 unitats.
A l'ANC es troba un conjunt d'arxius i fons de personalitats representatives de la societat catalana dels segles XIX i XX d'àmbits molt diversos.
S'hi troben polítics (Francesc Macià, Prat de la Riba, Ventura Gassol, Jaume Aiguader, Josep Maria de Porcioles i Ramon Trias Fargas, entre d'altres); pensadors i pedagogs (Eugeni d'Ors i Alexandre Galí); intel·lectuals (Carles Riba, Octavi Saltor, Maurici Serrahima i Ferran Soldevila, ) i artistes (Josep Mainar, Joaquim Renart).
Molts d'aquests fons inclouen documentació fotogràfica.
Pel seu interès específic, cal esmentar l'obra fotogràfica de diversos fotògrafs professionals i afeccionats des de principis de segle: Antoni Esplugas (retrat), Josep Gaspar, Els Brangulí (fotoperiodisme), Gabriel Casas i Galobardes, Bert i Claret (fotografia esportiva), Frederic Cuyàs (fotografia industrial i artística), F. X. Ferran i Brugués (fotografia industrial), Gonsanhi (tauromaquia), Vives (esports), Nicolás González i Albiach (esports i fotoperiodisme), Eugenio del Castillo (reportatge periodístic); i diversos fotògrafs amateurs representatius de la seva època com Hermenter Serra de Budallés, Domingo Amat, Enric Rovirosa i Tomàs Vendrell.
Provinents de recuperacions, donacions i compres, l'Arxiu Nacional de Catalunya aplega col·leccions factícies força interessants.
Cal fer menció de les importants col·leccions de bans i edictes (segles XVIII-XX) dels fons Salvador Ferrer, Pau Mercader i Lluís Pañella així com de la reconeguda col·lecció d'auques de Pere Grañén i Raso i la Col·lecció de cartells sobre prevenció d'accidents laborals, que recull cartells propagandístics sobre accidents laborals dels anys vint i trenta.
Finalment, l'ANC conserva col·leccions factícies de manuscrits, pergamins i impresos.