En aquesta secció podeu consultar un recull de dubtes relacionats amb la normativa de producció ecològica que ens han fet arribar diferents operadors ecològics, així com la resposta que se'ls ha donat des del DARP.
ATENCIÓ: Les respostes són específiques per a les condicions concretes de cada consulta i no es poden extrapolar a situacions que no siguin exactament iguals.
En aquests casos, cal realitzar una nova consulta.
Per presentar un Pla de gestió de dejeccions ramaderes d'una explotació avícola ecològica, cal seguir les indicacions del document " Coeficients d'avicultura ecològica " per calcular la quantitat de nitrogen i fem (gallinassa) generats.
Aquest valor de nitrogen és el que cal tenir en compte per veure si es disposa de prou superfície de sòl agrari (diferent del propi pati) per aplicar les dejeccions, mentre que el valor de la producció de gallinassa és el que cal utilitzar per calcular el volum de femer que cal disposar.
El titular de l'explotació ha de regenerar periòdicament la coberta vegetal dels patis per tal de captar el nitrogen excretat per les aus.
Per validar la gestió dels patis, cal que la superfície mínima a l'aire lliure que està a disposició dels animals sigui, com a mínim, la que estableix la normativa que regula la producció agrària ecològica.
Per exemple, en cas de pollastres en galliner fix i gallines ponedores, el pati ha de garantir, com a mínim, 4 m 2 /animal, mentre que en el cas de galls dindi aquesta superfície ha de ser de 10 m 2 /animal.
I a més, d'acord amb la mateixa normativa de producció ecològica, en tots els casos, la superfície mínima de pati ha de garantir que no se sobrepassi la càrrega de 170 kg de nitrogen per hectàrea.
L'article 10 del Reglament (CE) 889/2008 de la Comissió estableix que l'aïllament, escalfament i ventilació dels edificis han de garantir que la circulació de l'aire, el nivell de pols, la temperatura, la humitat relativa i la concentració de gas es mantinguin en límits no nocius per als animals.
En concret, s'esmenta que els edificis han de permetre una abundant ventilació i entrada de llum naturals.
Aquesta norma preveu que, en circumstàncies normals, el disseny dels edificis ja proporcioni un nivell suficient de ventilació natural, i no es contemplen mètodes de ventilació forçada.
Malgrat tot, en el cas de que es donin condicions climàtiques extremes que puguin comprometre el benestar dels animals, caldrà adoptar aquelles mesures que siguin necessàries per mitigar-les, sempre que no vagin en contra de les normes establertes.
És a dir, aquests sistemes hauran de permetre el manteniment tant de la circulació d'aire natural com de l'accés dels animals als espais a l'aire lliure de forma permanent.
Amb les condicions plantejades a la pregunta, es considera recomanable poder disposar puntualment de sistemes de ventilació, amb l'única funció de moure l'aire i garantir l'entrada i circulació d'aire natural, sense provocar-li cap modificació de temperatura o humitat.
Quan calgui utilitzar excepcionalment aquest tipus de sistemes de ventilació, correspon a l'operador justificar la concurrència d'aquestes condicions climàtiques excepcionals i guardar els corresponents registres de funcionament, per tal que el personal inspector del CCPAE disposi de la informació necessària per a la seva valoració.
L'Annex I del Reglament CE 889/2008 estableix el llistat de productes fertilitzants i condicionadors del sòl que es poden utilitzar en la producció ecològica, si resulta necessari.
L'annex estableix una descripció, uns requisits de composició i unes condicions d'utilització per a cadascun d'aquests productes.
Entre ells s'i nclouen els fems de granja i els excrements líquids d'animals, sempre que no procedeixin de ramaderies intensives.
Segons els criteris d'interpretació de la normativa europea de producció agroalimentària ecològica, una explotació ramadera es considera intensiva, en l'àmbit de les normes de la producció agrària ecològica, quan "els animals estiguin permanentment estabulats sobre paviments engraellats o gàbies o, en qualsevol cas, no disposin de llit durant el cicle productiu".
En les condicions que aquest operador planteja modificar les seves instal·lacions dels porcs no ecològics, es considera que si almenys el 50% de la superfície on estan els animals és un paviment sòlid (sense forats) i es manté amb un llit de jaç, aquesta explotació no es considera intensiva, segons el criteri anteriorment esmentat, i, per tant, aquest operador podria utilitzar les dejeccions dels porcs (tant la fracció líquida com la sòlida) com adob destinat als seus camps ecològics, sempre que es compleixin la resta de condicions d'utilització previstos per la normativa.
Caldrà, però, que l'operador permeti verificar al CCPAE que els allotjaments d'aquests porcs no ecològics realment compleixen els requisits per poder-los considerar no intensius.
Igualment, l'operador haurà de complir la resta de normativa general que comporta aquesta modificació de les seves instal·lacions (permisos pel femer, etc.).
El Decret 40/2014, de 25 de març, d'ordenació de les explotacions ramaderes, i segons el sistema productiu que s'aplica, defineix les explotacions extensives (article 3.d) com aquelles en què els animals no estan allotjats dins d'instal·lacions i s'alimenten fonamentalment en el pasturatge, mentre que les explotacions intensives (article 3.e) les defineix com aquelles en què els animals estan allotjats i són alimentats de manera permanent dins de les instal·lacions, inclosa l'explotació a l'aire lliure.
Així doncs, d'acord amb aquestes definicions, l'activitat ramadera d'engreix de pollastres, inclosos els ecològics, es considera un sistema productiu intensiu.
El registre d'explotacions ramaderes estableix altres classificacions, més enllà del sistema productiu.
Així, segons el criteri de sostenibilitat que s'apliqui, les explotacions es classifiquen com a ecològiques, integrades o convencionals.
Justament és mitjançant aquesta classificació que s'identifiquen les explotacions que compleixen la normativa de la producció ecològica i estan certificades pel CCPAE.