projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Visita comentada del CEIP Monmany, de 6 de març del 2008.
Els arxius de la Xarxa organitzen activitats didàctiques adreçades al coneixement dels arxius i de les fonts documentals com a recursos per a la docència de la història.
Les activitats principals que s'ofereixen són:
- Assessorament en treballs de recerca, de crèdits de síntesi i en estudis d'àmbit universitari
Per demanar informació o concertar qualsevol activitat adreceu-vos a l'Arxiu.
Visites comentades a cursos de 1r i 2n d'ESO de les escoles de la comarca que ho demanen.
Ajuts a treballs de recerca de Batxillerat.
Fonts per a la història de les dones.
Els arxius, dipositaris de la memòria.
"Les cartes del Consultorio de Elena Francis: paraules de dones dels anys 50"
"Coneguem l'Arxiu Històric Comarcal de Sant Feliu de Llobregat", sobre la visita comentada a l'Arxiu per a l'alumnat de 5è i 6è de primària
Guillem de Castellvell, ciutadà de Barcelona, fa testament i anomena com a marmessors a Francesc de Trilea, i Ramon de Serrià, candelers de Barcelona.
Fa constar que vol ser enterrat a l'església dels Frares Menors.
Fa diverses deixes a esglésies i institucions pietoses (Monestir de Montserrat, obres de la Seu de Barcelona, Hospital i casa de malats, Hospital de Pere de Vilar, construït al costat de les Germanes Menors).
També fa una deixa per a la construcció d'un pont sobre el Llobregat.
Anomena a dona Arsendis hereva universal dels seus béns, i, a la mort d'aquesta, diu que tots els seus béns siguin venuts en subhasta per donar els diners als pobres.
Notari de l'original: Francesc de Torres, de Barcelona
Notari del trasllat: Llorenç de Canals, de Barcelona
Es desconeix, l'emplaçament d'aquest pont, és possible que fos per a una reconstrucció del pont de Sant Boi de Sant Boi de Llobregat, construït el 1303, amb diverses reconstruccions fins el seu enderrocament al segle XVI.
Localització: CAT ACBL 12 4 7 (fons: Can Falguera)
Aquest plànol és la representació gràfica a escala més antiga del terme municipal de Sant Feliu, llavors, fins el 1916, el terme municipal d'aquesta població era més petit perquè no tenia annexionada la part del municipi de Santa Creu d'Olorda que li va correspondre.
El plànol es complementa amb el llibre d'amillarament de 1851, que descriu les finques.
Títol: Plànol parcel·lari del terme municipal de Sant Feliu de Llobregat
Localització: CAT ACBL 2 1 4008 (fons: Ajuntament de Sant Feliu de Llobregat)
Plànol parcel·lari del terme de St Feliu de Llobregat
El palau de Torre Blanca és una finca que es troba en els termes municipals de Sant Feliu de Llobregat, Sant Just Desvern i Sant Joan Despí.
Aquest edifici es va enderrocar l'any 1958.
La fotografia pertany a l'àlbum titulat: "Recuerdo de Torre Blanca".
Es tracta d'un conjunt de 23 albúmines sobre els jardins i l'explotació agrícola.
L'àlbum, enquadernat de pell amb daurats i ferramenta, el va regalar el marqués de Monistrol a la infanta Isabel de Borbón amb motiu de la seva visita a la finca en ocasió de l'Exposició Universal de Barcelona de 1888.
L'àlbum està signat pel marqués i conté una dedicatòria.
Títol: Façana Sud del palau de Torre Blanca
Localització: CAT ACBL 14 57 1000 (col·lecció d'imatges del Baix Llobregat)
Façana Sud del palau de Torre Blanca
Pertany a l'expedient de responsabilitats polítiques que se li va instruir.
És del fons del Jutjat de primera instància i instrucció núm. 1 de Sant Feliu de Llobregat.
Localització: CAT ACBL 6 12 2044 4184 2 (fons: Jutjat de Primera Instància i Instrucció núm.1 de Sant Feliu de Llobregat)
Acta de la reunió extraordinària de vocals jurats i enllaços sindicals de l'empresa Altos Hornos de Cataluña, SA, (l'Hospitalet) amb motiu de l'aturada en solidaritat amb l'empresa Laforsa, de Cornellà de Llobregat.
Un dels conflictes més importants del moviment obrer de l'època de la Transició política.
Títol: Acta de la reunió extraordinària de vocals jurats i enllaços sindicals de l'empresa Altos Hornos de Catalunya
Localització: CAT ACBL 13 8 3 4 (fons: Xavier Bachs Valldeneu)
Acta de la reunió extraordinària
La difusió és un dels elements cabdals en les activitats d'un arxiu, juntament amb la preservació, la descripció i la digitalització.
Per això, us mostrem en aquest apartat les publicacions realitzades o fetes en col·laboració de l'Arxiu Comarcal del Ripollès.
El primer es tracta de la col·lecció: Imatges de l'Arxiu, amb el seu primer número dedicat al ferrocarril transpirinenc.
En el segon apartat hi trobareu les memòries de les activitats anuals de l'Arxiu Comarcal del Ripollès en el desenvolupament de les seves funcions.
La col·lecció "Imatges de l'Arxiu" és una eina per poder divulgar els fons fotogràfics custodiats a l'Arxiu Comarcal del Ripollès (ACRI).
L'Arxiu Històric de Santa Maria de Ripoll, abans conegut com a Arxiu de Sant Pere, i l'Arxiu Municipal de Ripoll, avui integrats a l'ACRI, han proporcionat el gruix de les col·leccions fotogràfiques de què disposem.
Gràcies a la tasca de recopilació que han fet, al llarg del segle xx, les diferents persones encarregades dels arxius ripollesos, avui tenim la majoria de la història gràfica de la comarca a la disposició dels professionals de la recerca històrica i, el que és més important, amb plenes garanties de conservació i seguretat.
El fons d'imatges de Nicolau Coma i Llitjós és la col·lecció d'imatges original i retrospectiva sobre el Ripollès més important —principalment pel seu volum i la seva qualitat tècnica— que es troba disponible en un arxiu de titularitat pública com l'ACRI.
Amb la inauguració de l'Arxiu Comarcal, el novembre del 2001, el Patronat del Museu Etnogràfic va dipositar aquesta col·lecció en les noves dependències per tal que l'Arxiu continués les feines de neteja, descripció, conservació i difusió.
Amb aquesta obra, l'Arxiu Comarcal del Ripollès es va voler afegir a les commemoracions dels cent anys del tractat francoespanyol per a la connexió ferroviària entre els dos països, per la Cerdanya, i també del 75è aniversari de la inauguració del tram Puigcerdà–la Tor de Querol.
En aquest llibre hem fet un recull de fotografies que ens mostren moments de la història d'aquest ferrocarril transpirinenc i que ens ajuden a entendre millor la importància que aquesta línia internacional ha tingut, té i tindrà per a la nostra comarca.
Grup de dones a la font d'Ordina.
Col·lecció Imatges de l'Arxiu, número 1.
Sant Joan de les Abadesses: Consell Comarcal del Ripollès, 2004.
Les memòries són els documents que s'elaboren durant l'any per explicar les activitats que desenvolupa l'Arxiu Comarcal del Ripollès.
Aquestes són en base al desenvolupament de les seves funcions dins de l'àmbit comarcal del Ripollès.
En elles hi podem trobar les transferències o diopòsits de documentació que ha tingut o les descripcions, les digitalitzacions o la difusió que n'ha fet.
Façana de l'Arxiu Comarcal del Ripollès.
Marc Mayer i Miquel dels S. Gros, el fragment del Llibre Jutge és el document més antic custodiat per l'Arxiu Comarcal del Ripollès.
Correspon a un bifoli utilitzat, com en altres exemples, com a cobertes de volums notarials i, per aquest motiu, la banda que fou exterior és pràcticament il·legible.
L'escriptura és en lletra visigòtica catalana.
Evidentment, no fou pas escrit al cèlebre escriptori del monestir ripollès, car és anterior a la fundació del cenobi.
Títol: Fragment del Llibre Jutge.
Data: primera meitat del segle IX
Lletra minúscula carolina, disposada en una sola columna de nou línies; la pauta del text és una ratlla de color verd.
Notació musical catalana amb influència de l'aquitana disposada en quatre ratlles, vermella, groga i dues seques, amb claus de fa i do, i guió final.
Conté els textos de les misses dels diumenges quart i cinquè de després de Pasqua, dues antífones de la processó de les lletanies que precedeixen a l'Ascensió, i la missa que segueix a les esmentades lletanies.
A l'origen, els cartells de gran format que es conserven a l'Arxiu Comarcal del Ripollès tenien la funció d'anunciar, encolats a els parets, els esdeveniments més rellevants de la vida social, cultural i religiosa de les viles i pobles de la comarca.
Gràcies a la generositat dels impressors d'aleshores, sobretot la nissaga dels Bonet de Ripoll, hom va poder conservar els exemplars d'aquests grans cartells abans que es pengessin als llos que els corresponia.
Emmarcats convenientment, representen un bon exemple de les tècniques tipogràfiques d'aleshores al mateix temps que es facilita la seva preservació.
L'Arxiu Comarcal del Ripollès conserva un important fons d'imatges que permet resseguir visualment gran part de la nostra història, sobretot i en especial, algunes fites destacades, com poden ser, la restauració del monestir de Santa Maria de Ripoll i tot l'aplec d'imatges recopilades i produïdes a l'entorn de l'anomenat Grup de Folkloristes de Ripoll.
Aquest col·lectiu s'encarregà de deixar testimoni gràfic de molts aspectes de la vida popular i tradicional de la comarca del Ripollès, i d'altres de veïnes, documentant amb precisió i abastament, les feines del camp, les tradicions més arrelades, múltiples aspectes del costumari folklòric, etc.
Suport material: paper fotogràfic
Projecte d'obres de modificació d'un canal històric que pren les aigües del riu Freser a l'alçada de Campdevànol i, després de travessar la part nord de Ripoll, les aboca al riu Ter; se l'anomena indistintament "sèquia de Santa Maria" o "rec Molinar".
El seu origen es remunta a finals del segle X, quan l'abat del monestir Arnulf ordenà la seva construcció, amb la finalitat de proveir d'aigua un molí situat dins el clos monàstic.
Tanmateix, al segle XVII, s'hi van fer importants reformes d'acord amb les noves necessitats industrials de la vila.
I, finalment, a la segona meitat del segle XIX, la sèquia es reconstruí novament per tal d'augmentar el seu cabal i proporcionar més energia a les noves indústries —tèxtils i metal·lúrgiques— que van establir-se a Ripoll.
Títol: Projecte de modificació de l'antiga sèquia molinar o canal de Santa Maria.
Seu de l'Arxiu Comarcal del Ripollès
L'Arxiu Comarcal del Ripollès (ACRI) forma part, des de la seva inauguració l'any 2001, de la Xarxa d'Arxius Comarcals de la Generalitat de Catalunya.
L'Arxiu Comarcal del Ripollès ocupa l'edifici que havia estat, a l'origen, l'hospital de Ripoll.
La primera notícia data de 1573 quan a iniciativa de l'abat del monestir de Ripoll, Climent Mai, i amb aportacions dels ripollesos, es va construir un hospital vora el camí ral.
L'edifici va ser destruït durant la guerra dels segadors i la primera guerra carlina.
L'any 1846 es va reconstruir per darrera vegada i va mantenir les funcions d'hospital i residència geriàtrica fins als anys vuitanta del segle XX.
La seva principal missió és la de preservar, conservar i difondre la documentació de les institucions del Ripollès i dels altres organismes, públics o privats, d'interès històric o cultural de la comarca.
Actualment ja es troben gestionats per l'Arxiu Comarcal els fons procedents de l'administració local dels principals ens municipals de la comarca (Consell Comarcal del Ripollès, Jutjat de Ripoll i Ajuntaments de Ripoll, Campdevànol, Ribes de Freser, entre altres...).
Té sales de càrrega, prop de 5000 metres lineals per dipositar-hi documents, dels quals poc més de 1000 ja es troben ocupats pels diversos fons ingressats i sales de desinsectació i classificació.
L'edifici és adaptat per a persones amb mobilitat reduïda.
La presentació tindrà lloc el proper 7 de maig i anirà a càrrec de Jordi Mascarella i de Cristina Najar
A mitjan segle XVI, el catolicisme va haver de convocar un concili per contrarestar la Reforma protestant que havia provocat un trencament en el cristianisme.
Aquest es va dur a terme a la ciutat italiana de Trento entre el 1545 i el 1563.
Una de les coses que va impulsar aquest concili, va ser l'elaboració d'un registre per parròquies de tots els sagraments que es dispensaven: baptismes, casaments i defuncions (o òbits).
Així doncs, el que tenim a les mans és el resultat de l'organització administrativa que va impulsar el concili entre les seves parròquies, amb l'obligació de registrar els sagraments dels feligresos.
A més, les dates que engloba, entre el 1591 i el 1680, el situen força al principi d'aquest procés.
Del fons de la parròquia de Sant Pere de Ripoll, malauradament, n'han perdurat pocs llibres sagramentals.
El llibre d'òbits, conjuntament amb dos llibres de baptismes que van del 1540 al 1625, són els tres únics exemplars que se'n conserven.
L'estat en què es trobava el llibre d'òbits era d'una gran fragilitat, i el que s'ha procurat amb aquesta intervenció és permetre, en primer lloc, la seva conservació, i en segon lloc, facilitar-ne la consulta.
La informació que s'hi pot trobar és de gran utilitat per a persones que cerquen informació genealògica, per exemple, per realitzar estudis estadístics.
Dia 7 de maig a les 12 del migdia
Quatre grups d'alumnes de 2on d'ESO de l'Institut Abat Oliba de Ripoll participaran en aquest taller
Dipòsit de compactes de l'Arxiu Comarcal de l'Alt Urgell
L'Arxiu Comarcal de l'Alt Urgell i l'Arxiu Comarcal del Ripollès organitzen aquest taller especialitzat, que permetrà als participants poder elaborar les seves pròpies imatges en tres dimensions (3D).
Aquesta activitat s'emmarca en les activitats que els arxius d'arreu preparen per celebrar la Setmana Internacional dels Arxius (SIA).
L'Institut Abat Oliba, al mateix temps, en el marc del crèdit de síntesi «Descoberta», ha proposat col·laborar amb l'Arxiu Comarcal de l'Alt Urgell i amb l'Arxiu Comarcal del Ripollès per poder assistir a aquest taller.
Amb l'objectiu de transmetre els principis i fonaments de l'estereoscòpia a través de la tecnologia d'anàglifs, els participants hauran de capturar diverses imatges aparellades del mateix objecte o espai de Ripoll a fi d'elaborar-ne posteriorment imatges en tres dimensions digitals i, finalment, poder visualitzar-ne els resultats amb ulleres 3D de vermell cian.
Arxiu Comarcal de l'Alt Urgell / Arxiu Comarcal del Ripollès
La caminada començarà a les 20 hores del dia 11 de juliol davant de la plaça de l'Ajuntament de Ripoll i anirà a càrrec de Francesc Morera
Visualització de l'objecte de la Casa de la Infància a través del programa Layar.
Els espais del nostre entorn canvien constantment.
La modificació d'un edifici concret pot anar des del canvi d'ús que pot implicar una remodelació fins a la seva desaparició perquè es creu que ja no és necessari.
El monument als herois del 27 de maig, la Torre del Prat, l'església de Sant Eudald i la Casa de la Infància o Casa Cuna són els espais desapareguts que visitarem.
I la pregunta que ens sorgeix ara és: i com ens ho farem si no existeixen?
Doncs a través d'un navegador de realitat augmentada universal anomenat Layar, disponible per a Android i IOS, que tots els participants es poden descarregar gratuïtament a través dels seus telèfons intel·ligents i tauletes tàctils.
Una vegada que els participants s'hagin desplaçat fins al lloc on es trobaven originalment els edificis, hi podran veure els objectes virtuals creats pel Francesc Morera, amb imatges dipositades a l'Arxiu Comarcal del Ripollès de com eren aquests edificis.
En aquesta passejada, l'Arxiu Comarcal del Ripollès s'ha sumat a la iniciativa impulsada pel Francesc Morera, juntament amb l'Ajuntament de Ripoll, dins les activitats «Tocs d'estiu», i us volem convidar a participar-hi.
La caminada serà el proper dia 11 de juliol, a les 20 hores, i començarà a la plaça de l'Ajuntament de Ripoll.
Plaça de l'Ajuntament de Ripoll
El proper 18 de juliol es commemorarà l'inici de la Guerra Civil Espanyola a les 19 hores a la sala de plens Eudald Pradell de l'Ajuntament de Ripoll
El cop d'estat fallit del 18 de juliol de 1936 contra la Segona República Espanyola va desembocar en l'inici de la Guerra Civil, que va durar tres anys.
L'Ajuntament de Ripoll i l'Arxiu Comarcal del Ripollès se sumen als actes de commemoració que ha impulsat el Departament d'Afers Exteriors, Relacions Institucionals i Transparència de la Generalitat de Catalunya.
L'objectiu d'aquest impuls és ajudar a construir la societat catalana del present i del futur: una societat de pau.
Per això, amb aquesta commemoració es vol contribuir a posar en valor les conseqüències socials i polítiques traumàtiques dels fets bèl·lics i que encara tenen presència en la consciència col·lectiva actual.
En aquesta ocasió s'ha preparat una lectura seleccionada de les actes de l'Ajuntament de Ripoll en què es poden veure les reaccions del consistori davant els fets més rellevants d'aquest període.
Per fer-ho comptarem amb la participació de Roser Vilardell, Josep Roura i Ramon Musachs.
L'acte, al qual esteu tots convidats, tindrà lloc el proper dia 18 de juliol, a les 19.00 h, a la sala de plens Eudald Pradell de l'Ajuntament de Ripoll.
Es tracta d'un recorregut per Ripoll en què es podran veure imatges antigues de la vila a través de l'aplicació de Google Maps a partir del 9 de juny de 2017
Estació de tren del nord de Ripoll
L'Arxiu Comarcal del Ripollès i l'Associació Palimpsest us proposen una caminada per la vila de Ripoll que té com a origen l'edifici de l'Hospital Vell de Ripoll, al carrer Raval de l'Hospital, número 2, actual seu de l'Arxiu Comarcal del Ripollès, i finalitza a pocs metres d'aquest, a l'església de Sant Miquel de la Roqueta.
Es tracta d'un circuit urbà que se us anirà indicant a partir de la capa d'informació de Google Maps anomenada El Ripoll més romàntic.
És una caminada que es pot escurçar i allargar al gust del consumidor i que vol fomentar el coneixement dels racons d'aquesta vila.
L'Arxiu Comarcal us proposa que us aneu aturant en els punts indicats per veure com era aquest espai anys enrere.
Us podeu endur sorpreses d'edificis que han desaparegut o d'altres que estaven a punt de construir-se.
Com a element unificador de les activitats que proposa l'Arxiu, us convidem a utilitzar l' i a penjar les imatges que aneu capturant a l'Instagram de l'Arxiu Comarcal del Ripollès al llarg d'aquest passeig per tal de compartir-les.
Ripoll és molts Ripolls: el que veiem, el que somiem, el lloc on hem jugat, el que recordem... i una part d'aquesta memòria es troba a l'Arxiu Comarcal.
Us convidem a venir i a gaudir de tot aquest coneixement.
En aquest enllaç us podeu descarregar el mapa: El Ripoll més romàntic.
Pot ser feta a qualsevol hora del dia.
El trajecte comença a l'Arxiu Comarcal del Ripollès
Dins els «Tocs d'estiu» de l'Ajuntament de Ripoll, l'Arxiu Comarcal del Ripollès i l'Associació Palimpsest proposem localitzar i "capturar" carlins en format d'objectes de realitat augmentada, dimarts11 de juliol, a partir les 19.00 h.
Ens trobarem a l'Arxiu Comarcal del Ripollès
Uns pagesos de Riudaura tenen una parada de carbasses i carbassons....On s'amaga l'espia?
El setge de Ripol l per part de les tropes carlines de l'any 1839 és un fet que va ser narrat per tres persones diferents: Gaspar Díaz de Labandero, intendent del comte d'Espagnac; el capità Joan Carbó, comandant d'armes de la vila de Ripoll, i Eudald Mirapeix i Illa, notari i cronista de la vila de Ripoll.
El dia 11 de juliol de 2017 us proposem un joc de pistes que començarà a l'Arxiu Comarcal del Ripollès a les 19.00 h i que durarà aproximadament una hora.
"Abans de l'assalt, la vila de Ripoll ha rebut uns visitants sospitosos, es tracta d'uns espies carlins que pretenen afeblir les defenses per facilitar l'atac del seu exèrcit.
El poble s'ha de mobilitzar per detectar-los i apressar-los.
Correu vilatans pot ser massa tard si no ens hi afanyem!"
Per fer-ho necessitarem un smartphone o una tauleta tàctil amb el programa Layar descarregat i en aquest enllaç trobareu les instruccions per instal·lar-lo.
Arxiu Comarcal del Ripollès; Associació Palimpsest
Dins els «Tocs d'estiu» de l'Ajuntament de Ripoll, l'Arxiu Comarcal del Ripollès, l'Associació Palimpsest i el grup de teatre Marià Font proposem la dramatització de l'entrada de les tropes carlines a la font del Raval de Ripoll, dimarts 18 de juliol, a partir les 19.00 h.
Reunió de preparació entre Francecs Morera de l'Associació Palimpsets i Oriol Molas i Josep Roura de l'Agrupació Teatral Marià Font a l'Arxiu Comarcal del Ripollès
El setge de Ripoll per part de les tropes carlines de l'any 1839 és un fet que hem narrat a partir del testimoni de tres persones diferents: Gaspar Díaz de Labandero, intendent del comte d'Espagnac; el capità Joan Carbó, comandant d'armes de la vila de Ripoll, i Eudald Mirapeix i Illa, notari i cronista de la vila de Ripoll.
El dia 18 de juliol de 2017 us proposem una dramatització de l'entrada de les tropes carlines.
En aquest cas, comptarem amb el grup de teatre ripollès Marià Font, que ens farà una lectura dramatitzada dels textos de l'època dels tres personatges esmentats.
La dramatització començarà a les 19.00 h i durarà aproximadament una hora.
Per tal de dur a terme l'activitat, només cal que tingueu ganes de passar una bona estona tot esperant trobar una bona fresca.
Dimarts dia 18 de juliol de 19:00 a 20:00 hores
La presentació del llibre d'Agustí Segarra tindrà lloc el proper 3 de novembre, a les 19 hores
L'Arxiu Comarcal del Ripollès es complau a convidar-vos a la presentació de la novel·la sobre la Guerra Civil que construeix un relat apassionant d'un tema molt poc tractat: el dels desertors de l'exèrcit republicà.
Aquest llibre està publicat per l'editorial Gregal.
En les seves pàgines, hi descriu d'una manera gairebé fílmica el patiment, el dolor i l'infortuni dels seus protagonistes, els germans Batllori, que són mobilitzats i destinats al cos de carrabiners de la República a la Comandància de Puigcerdà.
L'autor és Agustí Segarra, nascut a Barcelona el 1945.
Tècnic industrial, filòsof i escriptor, ha exercit la docència en l'àmbit universitari i ha treballat en diverses entitats editorials i de caràcter cultural i polític.
És autor d'obres com Refugi entre boire s (1989), La vall dels forcats (1992), El bosc subterrani (1998) o La ciutat en flames (2006).
La presentació serà el proper dia 3 de novembre, a les 19.00 h, a la sala de consulta de l'Arxiu Comarcal del Ripollès, al segon pis.
Es tracta de tres recorreguts per Ripoll en què es poden veure imatges antigues de la vila a través de l'aplicació Google Maps a partir d'avui mateix
L'Arxiu Comarcal del Ripollès i l'Associació Palimpsest us proposen unes caminades per la vila de Ripoll que tenen com a origen l'edifici de l'Hospital Vell de Ripoll, al carrer Raval de l'Hospital, número 2, actual seu de l'Arxiu Comarcal del Ripollès, i finalitzen pocs metres després, a l'església de Sant Miquel de la Roqueta.
La primera és un circuit urbà que ja vam publicar el mes de juny de 2017.
La ruta se us anirà indicant a partir de la capa d'informació de Google Maps anomenada El Ripoll més romàntic.
La segona és una ruta nova en què resseguirem els carrers de Ripoll a través dels oficis que s'hi exercien.
Igual que amb la primera, haurem de partir de Google Maps amb la capa anomenada Els vells oficis: tal com érem.
Finalment, la tercera també és recordatori de la que es va proposar en el Camp de treball: El Setge el passat juliol.
El títol pot ser que us soni, ja que la ruta està molt vinculada amb el projecte que darrerament hem dut a terme per conèixer les vicissituds dels habitants de Ripoll en el moment del setge de 1839.
En aquesta capa d'informació de Google Maps que s'anomena Les Muralles de 1839, veurem els resultats in situ de les dades que hem obtingut dels nostres treballs.
L'Arxiu Comarcal i l'Associació Palimpsets us proposa que us aneu aturant en els punts indicats per veure com era aquest espai anys enrere.
Us podeu endur sorpreses d'edificis que han desaparegut o d'altres que estaven a punt de construir-se.
Com a element unificador de les activitats que proposa l'Arxiu, us convidem a utilitzar i a penjar les imatges que aneu capturant a Instagram al llarg d'aquest passeig per tal de compartir-les.
També ús proposem que seguiu en nostre instagram per anar coneixent les properes propostes d'activitats.
Ripoll és molts Ripolls: el que veiem, el que somiem, el lloc on hem jugat, el que recordem, el que hem visitat... i una part d'aquesta memòria es troba a l'Arxiu Comarcal.
Us convidem a venir i a gaudir de tot aquest coneixement.
En aquest enllaç us podeu descarregar el mapa:
Arxiu Comarcal del Ripollès i Associació Palimpsest