projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Al Servei de Laboratori Forense li corresponen les funcions relatives a la realització d'anàlisis biològiques, d'hemogenètica, clíniques i de toxicologia, sens perjudici de les competències de l'Institut Nacional de Toxicologia i Ciències Forenses, que actua com a centre de referència en matèria de la seva especialitat.
Té un lloc específic a l'Administració de justícia, ja que fa anàlisis toxicològiques de confirmació en mostres biològiques que no fan ni laboratoris hospitalaris ni policials a Catalunya, també fa bioquímica post mortem i identificació mitjançant visualització microscòpica d'espermatozous que tampoc fan aquests laboratoris.
El Servei està ubicat a Barcelona, i el seu àmbit d'actuació és tot Catalunya.
La tasca principal del Servei de Laboratori és l'anàlisi de mostres (tant de vius com de cadàvers) remeses pels metges forenses de les diferents divisions i serveis de l'IMLCFC.
A més, i cada cop amb més proporció, el Servei fa pericials, dictàmens i assessorament analític.
A més de metges forenses, al Servei hi treballa també personal tècnic dels cossos de funcionaris de la Generalitat de Catalunya, del cos superior de químics i del cos d'auxiliars tècnics de laboratori.
El Servei porta a terme actuacions de col·laboració amb altres organismes, com ara l'Institut Nacional de Toxicologia i Ciències Forenses o el Servei Català de Trànsit.
Desenvolupament de l'acord de funcionament entre el Servei de Laboratori (Biologia) de l'IMLCFC i el Servei de Biologia del Laboratori de l'Institut Nacional de Toxicologia i Ciències Forenses per determinar ADN en casos d'agressió sexual.
Col·laboració, segons conveni vigent, en l'aportació al Servei Català de Trànsit de les dades toxicològiques dels morts en accident de trànsit durant els 30 dies següents als fets, succeïdes a tot Catalunya, amb els criteris d'interpretació del Servei de Laboratori.
Aquest servei atén les peticions dels òrgans judicials de les diferents jurisdiccions quant a peritatges medicolegals.
En aquest servei, a més de metges forenses, hi treballa també personal del cos de psicòlegs de la Generalitat de Catalunya, per atendre les peticions d'informe referides a l'àmbit de la psicologia, i per donar suport a les peticions dels metges forenses en els aspectes que precisin per a l'emissió dels seus informes.
A tots els partits judicials hi ha despatxos de metges forenses, i sales de reconeixement mèdic, on portar a terme aquestes tasques de clínica medicoforense.
Es pot consultar l'adreça dels edificis dels diferents partits judicials al directori de seus.
Trobareu la informació exacta de la seva ubicació dins l'edifici al directori de l'entrada, a l'oficina d'atenció al ciutadà o bé al deganat.
Anualment a tot Catalunya es realitzen més de 85.000 informes medicoforenses en l'àmbit del Servei de Clínica Medicoforense.
Centre d'Estudis Jurídics i Formació especialitzada, 2014.
La Secció de Valoració del Dany Corporal elabora els dictàmens sobre les persones lesionades, tant víctimes com imputats o detinguts, i valora els danys corporals que sol·licitin els òrgans judicials o les víctimes d'accidents de trànsit en el cas de pericials extrajudicials.
La Secció de Psiquiatria elabora els informes pericials en les peticions en què és necessària aquesta especialitat.
Versió en català (juny 2013) (PDF, 2,7 MB)
Conjunt de recomanacions per millorar la qualitat de l'autòpsia judicial a partir de 21 situacions concretes en què s'estableixen variacions respecte a l'autòpsia estàndard, tant en matèria de tècnica com d'exploracions complementàries.
S'ofereix una visió més àmplia, puntual i específica dels casos per obtenir solucions fàcils i entenedores.
Aquesta publicació exposa la normativa que cal seguir i criteris per a la seva aplicació.
Aborda les festes religioses en els centres, el vestuari i l'ús de símbols, l'alimentació als menjadors escolars, les matèries del currículum escolar i el dol en el context educatiu.
La versió actualitzada de la guia ofereix pautes de gestió i d'actuació que ajuden a garantir l'exercici dels drets de llibertat religiosa en l'àmbit sanitari.
Aquesta publicació està dirigida a totes les persones que treballen en l'àmbit sanitari per tal d'oferir una atenció integral des del coneixement i el respecte a les creences de les persones que hi són ateses.
La Direcció General de Serveis Penitenciaris i la Direcció General d'Afers Religiosos han elaborat una edició revisada i ampliada de la Guia per al respecte a la diversitat de creences als centres penitenciaris de Catalunya.
Aquesta publicació dirigida al personal dels centres penitenciaris recull algunes bones pràctiques, així com nous apartats dedicats a com es poden tramitar les demandes d'assistència religiosa dels interns o al calendari de les festivitats de les diferents tradicions religioses.
Aquesta guia sobre la diversitat de creences a la via pública aborda les demandes de les entitats religioses per dur a terme activitats en la via pública i en equipaments públics.
Aquest document recull recomanacions per als gestors dels cementiris, amb respecte tant a la llibertat religiosa i de pensament com el manteniment de la salut pública.
La Direcció General d'Afers Religiosos ha coordinat la publicació d'una guia que explica les peticions de les diverses opcions religioses i de pensament més habituals en els tanatoris, recomanacions per a atendre-les i la normativa aplicable.
L'Obra Social "la Caixa" juntament amb l'Associació UNESCO per al Diàleg Interreligiós i en col·laboració amb experts de diferents tradicions religioses i diverses conviccions han elaborat el manual de Atenció religiosa al final de la vida.
Coneixements útils sobre creences i conviccions.
L'Obra Social "la Caixa" juntament amb l'Associació UNESCO per al Diàleg Interreligiós i en col·laboració amb experts de diferents tradicions religioses i diverses conviccions han elaborat el manual de Atenció religiosa al final de la vida.
Coneixements útils sobre creences i conviccions.
Aquesta guia ha estat escrita pensant principalment en les necessitats que poden tenir els professionals sanitaris (metges, psicòlegs, infermers, treballadors socials, gestors de l'hospital, etc.) per donar una millor atenció integral a les persones amb malalties avançades i als seus familiars.
La publicació pretén aportar més i millor informació sobre les diverses creences i conviccions, una realitat que cada vegada és més àmplia i complexa i que requereix un esforç comú.
Un coneixement que podrà millorar la capacitat d'empatitzar, detectar, explorar i donar resposta a les necessitats de la dimensió espiritual.
S'ha dedicat un capítol a cada religió o convicció que, per regla general, té diversos apartats: la denominació de la creença o convicció; l'origen i fundador; les doctrines i creences; la moral, comportaments i compromisos; les pràctiques i ritus; les festes principals; els objectes útils; l'organització de la tradició religiosa i de l'atenció als malalts; les dades per contactar; els llibres fonamentals, algunes oracions i textos espirituals per confortar i resar; els consultors d'aquesta religió, i, en alguns casos, un glossari.
En alguns apartats es presenten orientacions concretes sobre la malaltia, el procés del final de la vida, sobre el més enllà de la mort i el dol.
Destaca el valor afegit de la selecció de textos espirituals de cada tradició, útils per donar sentit o transcendència al sofriment i a la malaltia, un sentit viscut pels pacients, per les seves famílies i per les seves comunitats, però que pretén que pugui ser entès i respectat pels professionals de la salut que probablement no coneixen aquestes conviccions, atorgant-los la possibilitat de valorar millor els efectes positius que l'espiritualitat pot exercir sobre l'equilibri i l'harmonia psíquica i espiritual de la persona malalta.
El llibre ha estat coordinat per Mn.
Xavier Sobrevia, assessor en temes espirituals del Programa per a l'Atenció Integral a Persones amb Malalties Avançades, i Francesc Torradeflot, director de l' Associació UNESCO per al Diàleg Interreligiós.
La Direcció General d'Afers Religiosos, l'Associació UNESCO per al Diàleg Interreligiós (AUDIR), impulsora de la iniciativa, i la companyia funerària Grup Mémora publiquen la primera guia plurireligiosa de celebracions funeràries: Duellum: no tan sols.
L'obra permet la consulta sobre la diversitat de celebracions i cerimònies rituals funeràries i de pregària de les diferents comunitats i tradicions religioses presents a Catalunya.
El contingut de la guia, de 165 pàgines, ofereix diverses fitxes amb informació bàsica i recursos pràctics per a la celebració de les exèquies d'acord amb les pràctiques cada confessió.
Aquesta publicació es pot descarregar en un doble format per facilitar -ne l'ús, tant la guia sencera com les separates de cadascuna de les confessions i tradicions.
D'aquesta manera, es proporciona un recurs que permet als usuaris personalitzar el funeral segons les seves creences i conviccions.
Les 24 fitxes que conté l'obra es refereixen a diverses tradicions dintre de les confessions següents: Església catòlica; esglésies cristianes evangèliques o protestants; islam; judaisme; budisme; esglésies ortodoxes; Església de Jesucrist dels Sants dels Últims Dies (mormons); Testimonis Cristians de Jehovà; Fe bahá'í; hinduisme, i sikhisme.
La guia també dedica un apartat a l'ateisme i a les cerimònies interreligioses i interconviccionals.
Els principals destinataris d'aquesta guia són les famílies usuàries dels tanatoris i les funeràries, el clero i les persones de referència de les diverses tradicions i conviccions, així com els professionals de les empreses funeràries.
Guia sobre celebracions funeràries de creences i conviccions
Església de Jesucrist dels Sants dels Últims Dies
Cerimònia interreligiosa i interconviccional
La Direcció General d'Afers Religiosos ha coordinat la publicació d'una guia que explica les peticions de les diverses opcions religioses i de pensament més habituals en els tanatoris, recomanacions per a atendre-les i la normativa aplicable.
Aquesta guia ha estat editada amb el propòsit d'oferir un suport a totes les persones que treballen en l'àmbit funerari.
Específicament, és una guia que vol donar a conèixer les pràctiques funeràries i les creences que són presents avui en la nostra societat i, al mateix temps, oferir unes eines que puguin ser útils a l'hora de gestionar aquesta diversitat en l'àmbit de les empreses funeràries.
La primera és un resum de la normativa vigent relativa als drets de llibertat religiosa, de pensament i de consciència, en aquells aspectes relacionats amb el respecte a les creences i a les conviccions religioses en l'àmbit funerari.
La segona consisteix en una sèrie de fitxes que, de forma sintètica, presenten les característiques i les peticions principals de les diverses opcions religioses i de pensament que es poden posar de manifest als tanatoris.
La tercera part recull el marc jurídic al qual s'han d'ajustar les pràctiques funeràries i que marca els límits dels drets de llibertat religiosa i de pensament.
La part final vol oferir un recull de propostes d'actuació als tanatoris, a partir de la constatació de les bones pràctiques ja existents.
Aquests suggeriments estan encapçalats pels principis d'actuació, i a continuació s'hi detallen tot un seguit de recomanacions, des de les més generals fins a les relatives als símbols, als fèretres, la sala de cerimònies i la sala destinada al rentat ritual del difunt, entre d'altres.
Per a l'elaboració d'aquest document ha estat fonamental l'aportació de diversos equips de treball, coordinats per la Direcció General d'Afers Religiosos.
Destaquen el Gremi d'Empresaris de Serveis Funeraris de Catalunya; l'equip universitari d'Investigacions en Sociologia de la Religió de la Universitat Autònoma de Barcelona, que ha realitzat la recerca necessària; els responsables de les entitats religioses, i la Lliga per la Laïcitat.
El mapa de fosses és una de les eines principals de la política pública de la Generalitat sobre fosses i desapareguts.
Està regulat per la Llei 10/2009, de 30 de juny, sobre la localització i la identificació de les persones desaparegudes durant la Guerra Civil i la dictadura franquista, i la dignificació de les fosses comunes, i pel Decret 111/2010, de 31 d'agost, pel qual es desenvolupa reglamentàriament la Llei 10/2009, de 30 de juny, sobre la localització i la identificació de les persones desaparegudes durant la Guerra Civil i la dictadura franquista, i la dignificació de les fosses comunes.
És un mitjà cartogràfic d'accés públic per satisfer el dret de la ciutadania a conèixer els fets de la Guerra Civil i el franquisme.
El web, publicat el 2010, està subjecte a les actualitzacions que, periòdicament, es deriven de l'avenç de la recerca historiogràfica a Catalunya.
La informació sobre les fosses comunes es troba recollida en aquest mapa de fosses.
Actualment el mapa geolocalitza 517 fosses (241 estan confirmades i 276 són probables), i hi ha 11.943 difunts referenciats.
A cada entrada hi ha descripció de la fossa, documentació relacionada i les coordenades.
La Direcció General d'Afers Religiosos ha publicat la guia sobre la diversitat de creences a la via pública, amb la voluntat que esdevingui un instrument de referència per a abordar les demandes que formulen les entitats religioses a l'hora de dur a terme activitats en la via pública o en equipaments públics.
La Guia per al respecte a la diversitat de creences a la via pública, destinada principalment a les corporacions municipals, està basada en un material previ que va editar l'any 2013 l' Observatorio del Pluralismo Religioso en España.
No es tracta d'una mera traducció del text original, perquè Catalunya disposa de legislació pròpia en di­versos àmbits que afecten els continguts de la guia, i en conseqüència ha calgut adaptar-la a les especificitats i la normativa pròpia del nostre país.
En aquest sentit, aquesta publicació ha estat producte de l'esforç conjunt de diverses unitats del govern de la Generalitat.
Singularment de la Direcció General d'Afers Religiosos i de la Direcció General d'Administració Local, del Departament de Governació i Relacions Institucionals, i també de la Direcció General de Qualitat Ambiental i de la Direcció General d'Ordenació del Territori i Urbanisme del Departament de Territori i Sostenibilitat.
Aquesta guia és la quarta de la col·lecció de Guies sobre la Diversitat Religiosa, de la qual s'han editat recentment les renovades publicacions referents als àmbits educatiu, sanitari i penitenciari.
La Direcció General de Serveis Penitenciaris i la Direcció General d'Afers Religiosos han elaborat una edició revisada i ampliada de la Guia per al respecte a la diversitat de creences als centres penitenciaris de Catalunya.
La guia és una versió revisada i ampliada del text que es va presentar l'any 2010.
Aquesta edició de la guia incorpora un nou capítol en què es recullen algunes bones pràctiques que s'han desenvolupat arreu en relació amb la gestió de la diversitat religiosa en l'àmbit penitenciari, així com nous apartats dedicats a com es poden tramitar les demandes d'assistència religiosa dels interns o al calendari de les festivitats de les diferents tradicions religioses.
A més, s'ha dut a terme una ampliació de les fitxes descriptives de les diverses confessions religioses, ara molt més completes i exhaustives que en l'edició anterior, i s'hi ha inclòs un ampli catàleg de recursos per tal que les persones que ho desitgin puguin ampliar els seus coneixements pel que fa a la realitat de les confessions religioses amb seguidors als centres penitenciaris de Catalunya.
També cal destacar l'ampliació i l'enriquiment de l'apartat legal.
S'ha elaborat una presentació més àgil i atractiva de la normativa de referència i s'ha deixat per als annexos la reproducció literal dels textos jurídics.
La Direcció General d'Afers Religiosos ha coordinat l'actualització de l'anterior Guia per al respecte a la pluralitat religiosa en l'àmbit hospitalari.
La versió actual ofereix pautes de gestió i d'actuació que ajuden a garantir l'exercici dels drets de llibertat religiosa en l'àmbit sanitari.
Aquesta guia, fruit de la col·laboració entre la Direcció General d'Afers Religiosos del Departament de Governació i Relacions Institucionals, i la Direcció General d'Ordenació i Regulació Sanitàries del Departament de Salut, ha estat elaborada amb el propòsit d'actualitzar la Guia per al respecte a la pluralitat religiosa en l'àmbit hospitalari editada l'any 2005 i adaptar-la a la realitat vigent.
La guia pretén oferir una sèrie de propostes i recomanacions per tal de garantir el respecte a les creences i opcions de pensament de les persones que són ateses en les institucions sanitàries.
La publicació, amb un caràcter eminentment pràctic, s'ha estructurat en cinc apartats acompanyats de cinc annexos.
Inicialment trobem la descripció del marc jurídic relatiu als drets de llibertat religiosa i a l'àmbit sanitari.
En segon lloc, s'indiquen els principis d'actuació que garanteixen el respecte i la igualtat entre totes les persones.
Al tercer apartat es presenten recomanacions que guien cap a una gestió adequada de la diversitat religiosa en l'àmbit sanitari.
Finalment, l'apartat de Bones pràctiques recull experiències reals que poden servir d'exemple o de model als diversos centres sanitaris.
En forma d'annexos, ofereix una recopilació de les referències legals més importants, un recull de fitxes de les diverses confessions presents a Catalunya, un quadre resum de les fitxes, un calendari interreligiós i un apartat de recursos a tenir en compte per aprofundir en alguns dels temes als quals la guia fa referència.
Per l'elaboració d'aquest document s'ha comptat amb la col·laboració d'experts en la sociologia de la religió així com amb l'experiència de metges internistes.
També ha comptat amb la participació dels comitès d'ètica assistencial dels diferents centres hospitalaris i de diferents institucions sanitàries que han aportat experiències i informacions rellevants durant el procés d'elaboració d'aquesta publicació.
Aquesta guia està dirigida a totes les persones que treballen en l'àmbit sanitari per tal d'oferir una atenció integral des del coneixement i el respecte a les creences de les persones que hi són ateses.
Aquesta publicació exposa la normativa que cal seguir i criteris per a la seva aplicació.
Aborda les festes religioses en els centres, el vestuari i l'ús de símbols, l'alimentació als menjadors escolars, les matèries del currículum escolar i el dol en el context educatiu.
Els departaments de Governació i d'Ensenyament han renovat i ampliat la "Guia per a la gestió de la diversitat religiosa als centres educatius" cinc anys després de la primera edició.
Durant aquest període, la consulta i difusió d'aquest recurs s'ha mostrat molt útil i ha donat peu a una actualització que permeti als professionals de l'ensenyament estar al dia d'una realitat molt canviant i no sempre prou coneguda en la nostra societat.
Així mateix, s'ha ampliat amb recomanacions sobre el dol en el context educatiu, perquè la defunció d'una persona estimada és una situació que requereix un acompanyament de tot l'entorn, que respecti la persona integralment, tot atenent la seva concepció de la vida i de la mort.
La publicació, amb un caràcter eminentment pràctic, s'ha estructurat en quatre apartats acompanyats de cinc annexos.
Inicialment trobem la presentació i la descripció del marc jurídic relatiu als drets de llibertat religiosa i a l'àmbit educatiu.
A continuació, s'indiquen els principis d'actuació que garanteixen el respecte i la igualtat entre totes les persones.
Al darrer apartat es presenten recomanacions que guien cap a una gestió adequada de la diversitat religiosa en l'àmbit de l'ensenyament.
En forma d'annexos, ofereix una recopilació de les referències legals més importants, un recull de fitxes de les diverses confessions presents a Catalunya, un quadre resum de les fitxes, un calendari interreligiós i un apartat de recursos a tenir en compte per aprofundir en alguns dels temes als quals la guia fa referència.
L'actualització d'aquesta guia ha comptat amb la col·laboració del pedagog Joan Canimas, el jurista Eduard Ibáñez, l'experta en dol Neus Ballesteros, i també dels responsables de diverses entitats religioses.
La planificació de les actuacions en fosses per a 2020-2022 se centrarà en diverses línies d'actuació:
En paral·lel, s'ampliaran els treballs de recerca i de documentació de fosses amb l'objectiu de completar i millorar la informació del mapa de fosses incorporant les àrees del territori català que encara no han estat estudiades.
Durant el primer semestre de 2020 s'han programat les tres intervencions en fosses següents:
Es portarà a terme el retorn de les restes òssies analitzades i no identificades procedents de les exhumacions realitzades fins ara perquè siguin inhumades als cementiris de les localitats on van ser trobades.
Es continuarà l'anàlisi antropològica i genètica de les restes exhumades fins ara i pendents d'estudi.
S'emprendran nous estudis que permetin la localització de noves fosses.
S'iniciaran els treballs de senyalització de les fosses intervingudes per part de la Generalitat de Catalunya fins ara, d'acord amb els criteris establerts per la Xarxa d'Espais de Memòria Democràtica de Catalunya.
L'any 2016 el Govern de la Generalitat va acordar proclamar el 15 d'octubre de cada any Dia Nacional en Memòria de les Víctimes de la Guerra Civil i les Víctimes de la Repressió de la Dictadura Franquista.
La data coincideix amb l'aniversari de l'afusellament del president de la Generalitat Lluís Companys, màxim representant institucional dels ciutadans d'aquest país i únic president escollit democràticament de l'Europa occidental que ha estat executat pel feixisme.
Aquest acord de Govern dóna compliment a la Llei 13/2007, de 31 d'octubre, del Memorial Democràtic, i, en especial, a la referència que s'hi fa en el preàmbul al necessari reconeixement memorial a totes les víctimes, així com a les nombroses resolucions del Parlament de Catalunya en relació amb la Guerra Civil i la posterior dictadura franquista.
L'acord també té en compte l'existència de pluralitat de memòries, que han de ser reconegudes sense ressentiments i de forma constructiva, i les diverses iniciatives que s'han posat en marxa per a l'esclariment de la veritat i la reparació moral i simbòlica de totes les víctimes i supervivents.
Així mateix, s'ajusta a les nombroses resolucions i informes dels diversos organismes de l'Organització de les Nacions Unides (ONU), i en particular a l'Informe amb data 22 de juliol de 2014 del relator especial de l'ONU sobre la promoció de la veritat, la justícia, la reparació i les garanties de no repetició, després de la seva visita a Catalunya el gener de 2014.
La Generalitat organitza en aquesta data un acte intitucional de record i homenatge a totes aquelles víctimes de la Guerra Civil i el franquisme, i dona una especial rellevància a la figura del president Lluís Companys.
En els acords de Govern del dia 11 d'octubre de 2016 s'acorda proclamar el 15 d'octubre de cada any com a "Dia Nacional en memòria de les víctimes de la Guerra Civil i les víctimes de la repressió de la dictadura franquista".