Resolució de 4 de novembre de 2016, d'estimació de la Reclamació 145/2016
Expedients de llicències d'obres, d'ocupació, rehabilitació o legalització de diverses edificacions existents a tres parcel·les cadastrals del terme d'Olesa de Bonesvalls.
El tràmit de trasllat a tercers s'ha obert de manera extemporània, fora del termini legal de què disposa l'Administració per resoldre.
Aquest retard de l'Administració en el compliment diligent del deure de trasllat no es pot oposar a l'admissibilitat de la reclamació, que s'hauria interposat vàlidament davant del silenci administratiu recaigut en relació amb la sol·licitud i amb caràcter previ a que l'Administració acordés i li notifiqués l'inici del tràmit de trasllat a les persones afectades per l'accés.
En l'accés a expedients relatius a llicències urbanístiques cal ponderar com a prevalent l'interès públic en la divulgació de la informació que permeti un control de la seva legalitat.
Pel que fa a les dades personals que s'hi contenen, seran accessibles aquelles que identifiquen els empleats públics que, en exercici de les seves funcions, han intervingut en els expedients i les que identifiquen els arquitectes responsables dels projectes d'obra, mentre que es limitarà l'accés a les dades identificatives o de contacte de les persones titulars de les llicències en la mesura en què no siguin necessàries per a la finalitat de l'accés.
L'LTAIPBG garanteix l'accés a la informació pública, i no només als documents públics preexistents.
L'Administració reclamada rau dins l'àmbit d'aplicació de l'LTAIPBG i, per tant està obligada a facilitar l'accés a la informació pública de què disposi, i de conformitat amb els articles 72 i sg.
L'article 31 LTAIPBG preveu que si la sol·licitud d'informació pública pot afectar drets o interessos de tercers, se'ls doni trasllat de la sol·licitud per a què puguin presentar-hi al·legacions dins del termini de deu dies si aquestes poden resultar determinants del sentit de al resolució.
Disposa que el tràmit d'al·legacions suspèn el termini de què disposa l'Administració per a resoldre fins que s'hagin rebut les al·legacions o hagi transcorregut el termini per presentar-les, havent d'informar la persona sol·licitant d'aquesta circumstància i dels efectes que té en relació amb el termini per resoldre.
Es tracta, doncs, d'un trasllat que es preveu previ i dins del termini de què disposa l'Administració per resoldre, d'un mes.
Però l'Administració reclamada no ha realitzat el trasllat en aquest termini, sinó mesos més tard, el 29 d'agost, un cop s'havia produït silenci administratiu en relació amb la sol·licitud de 20 de gener i la reiteració de la sol·licitud de 13 de juny, i després que s'havia presentat reclamació davant la GAIP (26 de juliol) i aquesta havia estat traslladada a l'Ajuntament (29 de juliol).
El fet que la reclamació s'hagi formalitzat abans que l'Administració hagi resolt la sol·licitud, i considerant que el termini per resoldre hauria quedat interromput pel tràmit de trasllat a terceres persones, podria generar dubtes sobre si la reclamació hauria de ser inadmesa per prematura.
Però s'ha de descartar la inadmissió per aquesta circumstància ja que el tràmit de trasllat a tercers s'ha obert de manera extemporània, fora del termini legal de què disposa l'Administració per resoldre.
Aquest retard de l'Administració en el compliment diligent del deure de trasllat no es pot oposar, doncs, a l'admissibilitat d'una reclamació que s'hauria interposat vàlidament davant del silenci administratiu recaigut en relació amb la sol·licitud de 20 de gener i la reiteració de 13 de juny, i amb caràcter previ a que l'Administració acordés i li notifiqués l'inici del tràmit de trasllat a les persones afectades per l'accés.
En l'informe emès arran de la reclamació (antecedent 5) es diu que l'Ajuntament resoldrà un cop finalitzat el tràmit d'al·legacions i a la vista d'aquestes.
Aquest tràmit hauria finalitzat amb la rebuda de la darrera al·legació, datada el 9 de setembre i traslladada a la GAIP el 18 d'octubre, però no consta a la GAIP, malgrat haver-la reclamat, que l'Ajuntament hagi emès la Resolució final de la sol·licitud a la vista de les al·legacions rebudes en tràmit de trasllat, ni tampoc li ha estat tramès l'informe en què es concreti la posició final de l'Ajuntament.
En tot cas, fins i tot si l'Administració desestimés l'accés per motius derivats dels drets de terceres persones, el trasllat realitzat per l'Administració en fase de tramitació del procediment de reclamació faria innecessari que la Comissió realitzés el trasllat de la reclamació previst a l'article 42.3 LTAIPBG ja que aquests ja haurien pogut al·legar i la GAIP ha pogut disposar ja les al·legacions abans de resoldre.
Tot seguit es fa la valoració de les dues al·legacions rebudes, identificant-les anonimitzadament pel número de registre:
Els expedients als quals es reclama l'accés és previsible que continguin dades de caràcter personal diverses: les relatives als empleats públics que hi hagi intervingut; les relatives als professionals que visin o signin els projectes d'obres; i les relatives a les persones titulars o sol·licitants de les llicències.
Pel que fa a les dades personals relatives als empleats públics, la GAIP coincideix en assenyalar com ho fa també l'APDCAT (antecedent 8) que l'article 24.1 LTAIPBG empara l'accés a les dades merament identificatives dels empleats públics que hi figurin per haver-hi actuat en exercici de les seves funcions.
Igualment, la GAIP considera que cal prioritzar el dret d'accés en relació amb les dades identificatives dels arquitectes que signin els projectes d'obres que s'hi contenen, ja que en la ponderació efectuada d'acord amb l'article 24.2 LTAIPBG no s'aprecia que l'accés a la seva identitat ocasioni un dany cert i directament derivat de l'accés en el dret a la privacitat dels arquitectes, tenint en compte que la seva identitat com a professional signant del projecte ja havia estat divulgada anteriorment durant la seva tramitació, i que es va divulgar aquesta dada personal sense expectativa de privacitat, tenint en compte que es tracta de la participació i rúbrica professional en el marc d'un procediment d'intervenció administrativa com és l'obtenció de llicències de construcció o rehabilitació, tal i com es va assenyalar ja en la Resolució d'aquesta Comissió de 7 de juliol de 2016, d'estimació de la Reclamació 17/2016.
Quant a les dades personals relacionades amb les persones sol·licitants o titulars de les llicències, l'accés suposaria, certament, un dany atès que quedarien exposades dades identificatives i relacionades amb la seva esfera privada.
Cal, doncs, ponderar si ha de prevaldre el dret d'accés en relació amb el dret a la protecció de dades personals, en especial en relació amb l'al·legació formulada per la persona titular de l'habitatge familiar.
En aquesta ponderació, la GAIP té molt en compte que la mateixa persona reclamant ha manifestat que l'accés a les dades identificatives de les persones titulars de les llicències no li resulta necessari per a la finalitat de l'accés, i d'acord amb això, aquestes dades (nom, cognoms, DNI), així com altres dades de contacte que puguin constar als expedients, com el telèfon i l'adreça electrònica d'aquestes persones, en no resultar necessàries per a la finalitat de l'accés concretada en el control de la legalitat dels expedients, hauran de ser excepcionades de l'accés de manera que, prèviament a la vista dels expedients, l'Ajuntament haurà d'eliminar o ocultar les dades relatives al nom, cognoms i DNI i les dades de contacte de les persones sol·licitants de llicència o titulars de les llicències concedides, garantint que en tot cas es puguin identificar les finques a les que fa referència cada expedient amb l'accés al seu número de registre cadastral o número de parcel·la cadastral.
L'accés es formula en relació amb els expedients de llicències urbanístiques que s'hagin tramitat, tant per a la construcció com per a l'ocupació o rehabilitació, de tres construccions o edificacions ubicades a tres parcel·les cadastrals, que s'identifiquen seguidament amb els sis darrers dígits de la numeració assignada pel cadastre:
En relació amb cadascuna, la persona reclamant sol·licita conèixer:
Igualment, es demana accés amb vista dels expedients municipals de tramitació d'aquestes llicències o títols administratius habilitants o de la seva legalització, amb inclusió dels projectes tècnics d'obres.
Per tant, l'accés es satisfaria facilitant, d'una banda, informació sobre la identificació del número d'expedient i data de concessió de llicències d'obres, ocupació, regularització, rehabilitació o legalització referides a cadascuna de les finques, i de l'altra, permetent vista als expedients.
En relació amb la primera demanda, l'informe de la Secretaria Intervenció de l'Ajuntament (antecedent 5) fa constar que "l'accés a la informació ha de consistir a posar a disposició del sol·licitant aquella documentació que disposi l'Ajuntament un cop ponderada l'afectació de drets o interessos de tercers, sense que en cap cas la petició d'accés a la informació hagi de suposar una tasca de reelaboració (article 18.1.c) de la Llei 19/2013) o d'emissió d'informes o dictàmens, sens perjudici dels supòsits de consulta o orientació establerts per la legislació general de procediment administratiu i per les lleis sectorials que es demanin d'acord amb la normativa corresponent (article 29.2 Llei 19/2014)".
La invocació que es fa en aquest informe en relació amb la previsió a la normativa estatal d'una causa d'inadmissibilitat d'una sol·licitud d'accés no és pertinent al cas, ja que, d'una banda, el termini per a invocar una causa d'inadmissibilitat per part de l'Administració no pot excedir, lògicament, del termini per resoldre, expressament o tàcita, aquella sol·licitud; i de l'altra, el règim d'inadmissibilitat a aplicar seria el regulat per la normativa catalana, que en això pot apartar-se vàlidament de la normativa bàsica, i que en l'article 29 LTAIPBG exigeix que la tasca d'elaboració o reelaboració hagi de ser complexa (complexitat que haurà d'acreditar l'Administració) per a poder ser causa d'inadmissió.
En aquest cas, no s'aprecia que relacionar en un document el número d'expedient i data de la llicència de les tres edificacions pugui ser considerat una tasca complexa d'elaboració.
D'altra banda, cal tenir en compte que l'accés que l'LTAIPBG garanteix ho és a la informació pública, i no només als documents públics preexistents; el concepte "informació" comprèn tant els documents, com les dades de què disposi l'Administració, entre les quals les que la persona reclamant demana, i per tant, si els expedients que es demanen són en poder de l'Administració com a conseqüència de l'exercici de les seves funcions en matèria d'urbanisme, la recopilació en un document de la identificació del número d'expedient i la data no es pot considerar exclòs del concepte d'informació pública pel fet de no ser un document preexistent a la sol·licitud, ja que les dades que es demanen si són preexistents i en poder de l'Administració.
Cal descartar, finalment, que la sol·licitud d'informació pugui ser considerada com una consulta o petició d'orientació jurídica (supòsits que resultarien exclosos del dret d'accés, com apunta l'informe de la Secretaria Intervenció transcrit a l'antecedent 5) ja que la persona reclamant no pretén de l'Administració que elabori de nou i arran de la petició una avaluació dels requisits jurídics o tècnics que la normativa vigent imposaria als projectes d'obra o a les sol·licituds de llicència objecte de reclamació, sinó que demana simplement accedir a dades preexistents, com el número i la data dels expedients ja tramitats.
Per tant, vist que la informació objecte de la reclamació són dades que són informació pública preexistent i que la seva recopilació no exigeix una tasca d'elaboració complexa sinó un mínim esforç de recopilació que no es pot considerar fora de l'abast del dret d'accés a la informació pública, i considerant que la sol·licitud d'informació no constitueix en cap cas una consulta o petició d'orientació jurídica, considerem estimable la petició de resposta explícita a les qüestions abans plantejades: número dels expedients i data de concessió dels expedients d'obres, d'ocupació i/o de regularització/legalització/rehabilitació que s'hagin concedit en relació amb les tres finques interessades per la persona reclamant.
Pel que fa a la petició d'accés amb vista de tots els expedients municipals de tramitació de les llicències de construcció, de primera ocupació, de regularització o de rehabilitació relacionats amb aquelles finques, incloent-hi els projectes d'obres, cal recordar que la finalitat invocada per la persona reclamant és el control de la legalitat de les llicències concedides.
Com ja va afirmar aquesta Comissió en la Resolució sobre la Reclamació 143/2016, "[l]'urbanisme és un àmbit on les limitacions a l'accés a la informació han de ser molt restrictives.
I això, si més no, perquè la legislació preveu una acció pública que legitima qualsevol persona a exigir davant de l'Administració o dels òrgans judicials l'observança de la legislació urbanística i dels instruments d'ordenació territorial i urbanística (article 12 del Decret legislatiu 1/2010, de 3 d'agost, pel qual s'aprova el Text refós de la Llei d'Urbanisme, en endavant TRLU).
Aquesta legitimació universal a qualsevol persona, sense requerir d'un interès personal o legítim (article 19.1.h de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa) es fonamenta precisament en la consideració que l'interès general emparat per l'acció és l'ordre urbanístic. (...)".
L'accés als projectes d'obra es considera necessari i justificat per a la finalitat de l'accés, és a dir, la comprovació de la legalitat de les llicències concedides, i el fet que l'accés s'hagi sol·licitat en format de vista, i no de còpia, evita que s'hi puguin oposar eventuals danys a la propietat intel·lectual resultants d'una apropiació indeguda dels projectes.
En aquests termes, doncs, el dret d'accés ha de resultar prevalent a eventuals límits derivats de la propietat intel·lectual, que d'altra banda no han estat oposats.
Tanmateix, i considerant l'al·legació presentada per una de les persones afectades, caldrà ometre l'especificació dels elements de seguretat que eventualment estiguin especificats al projecte d'obra de l'edificació destinada a habitatge familiar.
Quant a les dades personals que s'hi contenen, i d'acord amb el FJ3, seran accessibles aquelles que identifiquen els empleats públics que, en exercici de les seves funcions, han intervingut en els expedients i les que identifiquen els arquitectes responsables dels projectes d'obra, mentre que s'exclourà l'accés a les dades identificatives o de contacte de les persones titulars de les llicències.