projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
5.1 La Secretaria General del Departament té les funcions que preveu l'article 13 de la Llei 13/1989, de 14 de desembre, d'organització, procediment i règim jurídic de l'Administració de la Generalitat de Catalunya.
5.2 El secretari general és, per raó del càrrec, president del Consell d'Administració de l'Entitat Autònoma del Diari Oficial i de Publicacions de la Generalitat de Catalunya.
5.3 La Secretaria General s'estructura en els òrgans següents:
d) La Secretaria de Relacions amb les Confessions Religioses.
3.1 Al Gabinet de la Presidència, amb rang orgànic de direcció general, li correspon la secretaria del despatx del President de la Generalitat.
3.2 Del Gabinet de la Presidència, en depenen:
b) L'Oficina d'Atenció a l'Administrat.
3.3 El Gabinet de Relacions Externes i Protocol exerceix les funcions següents:
a) L'organització i la programació de les relacions externes i dels actes públics de la Presidència i del Govern de la Generalitat, en el vessant de relacions públiques i de protocol.
b) La coordinació de les funcions dels responsables de protocol de tots els departaments de l'Administració de la Generalitat per tal d'assolir una tasca coordinada en els temes relatius a protocol.
3.4 Els llocs de treball corresponents a cap del Gabinet de Relacions Externes i Protocol i a responsable de l'Oficina d'Atenció a l'Administrat estan reservats a personal eventual d'acord amb el Decret 153/1987, de 4 de març, sobre personal eventual al servei de l'Administració de la Generalitat de Catalunya, assimilats retributivament, el primer a subdirector general, i el segon a cap de servei.
g) La falsedat o manipulació de les dades de rendiment de les obres cinematogràfiques reflectides a les declaracions a què es refereix l'article 21.
f) L'incompliment, per acció o omissió, de les obligacions d'utilització de bitllets reglamentaris i emissió de declaracions a què es refereix l'article 21 quan impedeixin el control del rendiment de les obres cinematogràfiques exhibides i els endarreriments injustificats en la remissió de les declaracions esmentades superiors a un mes sobre els terminis que s'estableixin reglamentàriament.
g) Els incompliments, per acció o omissió, de les obligacions relatives al control del rendiment de les obres cinematogràfiques exhibides quan no siguin infracció molt greu o greu.
Als efectes de l'aplicació de les reserves mínimes addicionals establertes en la legislació urbanística vigent, en àmbits no inclosos dins les àrees residencials estratègiques derivades de l'aplicació del Decret llei 1/2007, de 16 d'octubre, l'entrada en vigor d'aquest Decret es produirà l'1 d'agost de 2010.
Als efectes de l'aplicació de les reserves mínimes addicionals establertes en la legislació urbanística vigent, l'entrada en vigor d'aquest Decret es produeix un cop transcorreguts dotze mesos des de la seva publicació en el DOGC, a excepció dels àmbits inclosos dins les àrees residencials estratègiques derivades de l'aplicació del Decret llei 1/2007
La Llei 18/2007, de 28 de desembre, del dret a l'habitatge, reconeix el Consell Assessor de l'Habitatge com l'organisme consultiu i assessor de la Generalitat en matèria d'habitatge.
L'article 9.4 bis d'aquesta Llei disposa que es poden crear dins del Consell Assessor de l'Habitatge grups de treball específics per al tractament de temes concrets, i determinar-ne la composició, que pot incloure persones o entitats que no formin part del Consell Assessor, en funció de la matèria que es tracti.
En l'àmbit de l'accés a l'habitatge de la ciutadania i entre les mesures per evitar l'exclusió social residencial, s'ha cregut convenient constituir un grup de treball del Fons d'habitatge de lloguer destinat a polítiques socials, amb entitats i organismes del sector social.
Amb la finalitat de crear un grup treball específic del Fons d'habitatge de lloguer destinat a polítiques socials, de determinar-ne la composició i el règim jurídic de funcionament;
Per tot això, a proposta de la Secretaria d'Habitatge i Millora Urbana,
—1 Crear el grup de treball del Fons d'habitatge de lloguer destinat a polítiques socials.
—2 Determinar la següent composició del grup de treball del Fons de lloguer destinat a polítiques socials:
La presidència correspon a la persona titular de la Secretaria d'Habitatge i Millora Urbana.
Dues persones en representació de l'Agència de l'Habitatge de Catalunya.
Una persona en representació del Consell Nacional de la Joventut de Catalunya.
Una persona en representació de cadascuna de les entitats representatives dels municipis de Catalunya: l'Associació Catalana de Municipis i la Federació de Municipis de Catalunya.
Una persona en representació de cadascuna de les següents organitzacions sindicals: Unió General de Treballadors i Comissions Obreres.
Una persona en representació de la Confederació d'Associació de Veïns de Catalunya (CONFAVC).
Una persona en representació d'Entitats Catalanes d'Acció Social (ECAS).
Una persona en representació de l'Associació d'Usuaris de Bancs, Caixes i Assegurances de Catalunya (AICEC-ADICAE).
Una persona en representació de l'Organització de Consumidors i Usuaris de Catalunya (OCUC).
Una persona en representació de Justícia i Pau.
La secretaria és exercida per un vocal o una vocal del mateix grup de treball del Fons d'habitatge de lloguer destinat a polítiques socials o per una persona al servei de l'Administració de la Generalitat, que nomena la presidència.
En aquest darrer cas, el secretari assisteix a les sessions amb veu i sense vot.
Poden assistir a les reunions, en qualitat de convidats, amb veu i sense vot, altres persones en representació dels organismes o entitats designades per la presidència del grup de treball, en funció de la matèria de la sessió, d'entre les associacions, fundacions, agrupacions o col·lectius professionals amb experiència en les problemàtiques socials d'habitatge.
—3 El règim jurídic del grup de treball del Fons d'habitatge de lloguer destinat a polítiques socials es regeix pel que disposa per als òrgans col·legiats el capítol II del títol I de la Llei 26/2010, del 3 d'agost, de règim jurídic i de procediment de les administracions públiques de Catalunya.
L'obligació de lliurar el certificat d'aptitud de l'edifici en els actes de transmissió d'habitatges, d'acord amb el que estableixen l'article 65.1.e i l'article 65.2, no és exigible fins l'1 de gener de 2016.
L'obligació de lliurar el certificat d'aptitud de l'edifici en els actes de transmissió d'habitatges, d'acord amb el que estableixen l'article 65.1. e i l'article 65.2, no és exigible fins l'1 de gener de 2016.
L'aplicació de les disposicions de l'article 17.4 s'ha de fer d'acord amb els criteris següents:
a) El Pla territorial sectorial d'habitatge pot establir de manera genèrica que una zona urbanística determinada es destini totalment o parcialment a habitatges amb protecció oficial.
En aquest cas, la determinació només pot comportar la destinació parcial d'un màxim del 20% del sostre d'ús residencial en edificis amb un sostre total edificable superior als 5.000 metres quadrats.
En el còmput del percentatge de sostre que s'hagi de destinar a habitatge amb protecció oficial no es tenen en compte les superfícies destinades a usos que no siguin d'habitatge.
b) Si l'obligació de destinació a habitatge amb protecció oficial no es pot assolir en la promoció de què es tracti, l'obligació es pot satisfer destinant a aquesta finalitat l'equivalent d'habitatges situats en un altre emplaçament, sempre que sigui en sòl urbà consolidat del mateix municipi.
Alternativament, la promoció d'aquests habitatges pot ésser duta a terme per l'Administració, si prèviament l'ajuntament corresponent ha percebut, amb caràcter finalista, l'equivalent econòmic de la dita obligació de destinació parcial a habitatges amb protecció oficial.
f) No fer constar l'índex de referència de preus de lloguer d'habitatges, o, si escau, l'import de la renda del contracte d'arrendament anterior, en la publicitat d'habitatges per llogar que inclogui el preu del lloguer, en les ofertes d'arrendaments urbans d'habitatges o en els contractes d'arrendaments urbans d'habitatges.
a) Establir la part arrendadora una renda que ultrapassi l'import màxim que correspongui en aplicació del règim esmentat, si la renda fixada supera aquest import màxim de menys d'un vint per cent.
b) No adjuntar al contracte o no facilitar a l'arrendatari el document que genera el sistema d'indexació dels preus de lloguer, amb la informació relativa al valor de l'índex corresponent a un habitatge anàleg a l'arrendat, expressat en euros per metre quadrat, amb especificació dels marges inferior i superior, o la informació relativa a la data o l'import de la renda corresponent al contracte d'arrendament anterior, si calen per a determinar la nova renda, així com falsejar o alterar la informació esmentada en perjudici de l'arrendatari.
a) Incomplir en l'arrendament d'un habitatge subjecte al règim de contenció de rendes les regles essencials d'aquest règim relatives a la determinació de la renda.
b) Establir la part arrendadora una renda que ultrapassi l'import màxim que correspongui en aplicació del règim de contenció de rendes, si la renda fixada supera d'un vint per cent o més aquest import màxim.
c) Ocultar a l'arrendatari que l'habitatge es troba subjecte al règim de contenció de rendes o la informació relativa a l'índex de referència de preus de lloguer d'habitatges o a l'import de la renda del contracte d'arrendament anterior necessari per a determinar el preu de referència.
i) Destinar un habitatge a un ús no residencial sense disposar de autorització oportuna.
d) La inexactitud en els documents o les certificacions que calguin per a obtenir la resolució administrativa amb reconeixement de drets econòmics, de protecció o d'habitabilitat, o per a obtenir un acte favorable als infractors o a tercers, expedits pels promotors, els constructors o la direcció facultativa de les obres d'edificació o rehabilitació d'habitatges.
g) Adquirir un altre habitatge si ja es té la propietat d'un habitatge amb protecció oficial si no es donen les causes de justificació determinades per aquesta llei.
Les societats cooperatives d'habitatges han de comunicar a l'organisme gestor del Registre de Sol·licitants d'Habitatge amb Protecció Oficial la llista de socis inscrits a la promoció o la fase als quals es pretén adjudicar els habitatges.
La llista s'ha d'incrementar, si escau, amb un nombre mínim del 20% d'aspirants a la condició de socis, per a tenir reserves per a adjudicacions posteriors.
La llista, tant de socis com de reserves, ha d'estar ordenada per a establir clarament la preferència en l'adjudicació de l'habitatge.
Tant els socis com els aspirants a la condició de socis han de constar com a inscrits en el Registre.
L'òrgan gestor del Registre de Sol·licitants d'Habitatge amb Protecció Oficial ha de verificar que els integrants de la llista consten com a inscrits en el Registre i s'ha de pronunciar en el termini de dos mesos a comptar de l'entrada de la comunicació de la llista.
Si no ho fa, s'entén que s'autoritza la llista presentada.
Les persones que siguin donades de baixa de la societat cooperativa d'habitatges per qualsevol de les causes que estableix la Llei 18/2002, del 5 de juliol, de cooperatives, només es poden substituir seguint l'ordre de la llista de reserves.
En el cas de les promocions que es facin sobre sòl la qualificació urbanística del qual imposi la destinació a habitatge amb protecció oficial, la Generalitat ha de formalitzar convenis de col·laboració amb les societats cooperatives d'habitatges, per a concretar les modalitats de promoció i fer compatibles els criteris i els procediments d'adjudicació dels habitatges, que estableix aquesta secció, amb els principis i les disposicions de la Llei 18/2002.
Els promotors d'habitatges amb protecció oficial poden optar per gestionar el procés d'adjudicació per compte propi, amb la intervenció d'un fedatari públic o fedatària pública, prenent com a base la llista de sol·licitants que els ha de facilitar el Registre de Sol·licitants d'Habitatge amb Protecció Oficial, o per sol·licitar a l'Administració que ho faci.
En les promocions privades, els promotors es poden reservar el 30% dels habitatges de la promoció per a adjudicar-los d'acord amb el procediment que estableix l'article 103.
L'òrgan competent pot iniciar el procediment d'adjudicació dels habitatges a partir de la notificació de la decisió de transmissió rebuda dels promotors.
S'ha de donar publicitat al procediment d'adjudicació, mitjançant un anunci que ha de recollir, com a mínim, els aspectes següents:
Les administracions locals i els organismes i les entitats que en depenen, si duen a terme el procediment d'adjudicació, han de comunicar al departament competent en matèria d'habitatge l'inici del dit procediment i les condicions específiques de cada promoció.
Segons els requeriments específics que exigeix cada promoció i d'acord amb el que estableixi el reglament del Registre de Sol·licitants d'Habitatge amb Protecció Oficial, s'ha d'elaborar la llista concreta d'interessats en l'adjudicació, que, en tot cas, han d'estar inscrits en el Registre.
a) Els habitatges inclosos en el contingent general que estableix l'article 100 s'han d'adjudicar mitjançant un sorteig públic.
El sorteig es pot dividir en blocs formats per sol·licitants situats en diversos trams d'ingressos o en diversos grups d'interès, per a assegurar la mixtura social que estableix l'article 100.3, o bé es pot tenir en compte el temps que fa que estan inscrits en el Registre de Sol·licitants d'Habitatge amb Protecció Oficial.
Els promotors poden seleccionar lliurement les persones que manquin per a completar l'adjudicació, les quals han d'estar inscrites en el Registre de Sol·licitants d'Habitatge amb Protecció Oficial, en els casos següents:
a) Si els promotors gestionen directament el procés d'adjudicació i, un cop transcorreguts dos mesos a partir de la sol·licitud formal de la llista d'inscrits en el Registre de Sol·licitants d'Habitatge amb Protecció Oficial per a fer el sorteig, no l'han obtinguda, o si els aspirants o els adjudicataris són menys que els habitatges disponibles.
b) Si s'ha sol·licitat l'adjudicació a l'Administració i, un cop transcorreguts dos mesos a partir de la sol·licitud, no s'ha obtingut la llista d'adjudicataris, o si aquests són menys que els habitatges disponibles.
Les resolucions d'inici dels procediments d'adjudicació en promocions d'iniciativa pública han d'establir una reserva sobre el nombre total d'habitatges de les promocions per a destinar-la a contingents especials i dur a terme accions positives respecte a les persones i els col·lectius vulnerables amb risc d'exclusió social.
La resolució administrativa que inicia el procediment d'adjudicació ha de fixar el percentatge concret dels contingents especials de reserva d'habitatge per a necessitats específiques, amb la ponderació prèvia objectiva de les circumstàncies de la promoció concreta i amb la motivació de les raons que fonamenten la decisió.
El percentatge dels contingents especials de reserva en promocions d'iniciativa pública, inclòs el corresponent a les persones amb mobilitat reduïda, no pot ésser inferior al 10% del total d'habitatges de la promoció, tot i que, si es comprova que aquest percentatge excedeix la demanda, el diferencial sobrant s'ha d'incorporar al contingent general.
b) Acreditar que els futurs titulars de l'habitatge, o la unitat de convivència, compleixen uns determinats límits d'ingressos, que han d'ésser màxims en cas de lloguer i màxims i mínims en cas de compra, segons el que s'estableixi per reglament.
El fet que no s'hagin exigit uns ingressos mínims al sol·licitant o la sol·licitant d'un habitatge de lloguer per a inscriure's en el Registre no implica que no se li puguin exigir en el moment d'adjudicar-l'hi.
Hi ha necessitat d'habitatge si els sol·licitants, o els membres de la unitat de convivència, no disposen de manera efectiva d'un habitatge adequat en propietat, amb dret de superfície o en usdefruit, o bé si llur patrimoni no els permet d'accedir-hi, en la data de sol·licitud de la inscripció en el Registre.
S'han d'establir per reglament els supòsits de necessitat següents:
a) Supòsits en què es consideri que l'habitatge no resulta adequat, vinculats a la necessitat de trasllat de domicili per raons de violència de gènere, jubilació o incapacitat, insuficiència de superfície, manca d'adaptació a les necessitats de les persones amb disminució, condicions constructives o d'habitabilitat deficients o construcció fora d'ordenació urbanística.
b) Supòsits de persones sense llar.
c) Dificultat de pagament, acabament del contracte, assetjament o altres supòsits en què la necessitat de disposar d'un habitatge a lloguer legitima per a ésser inclòs en el Registre.
d) Supòsits que permeten pressuposar que l'habitatge no està a disposició del sol·licitant o la sol·licitant o de la unitat de convivència.
e) Supòsits de mobilitat laboral que comportin un canvi de residència.
Amb relació als supòsits a què fa referència l'apartat 4.a, el reglament del Registre de Sol·licitants d'Habitatge amb Protecció Oficial ha d'establir les fórmules de cessió de l'habitatge inadequat a l'Administració com a requisit per a accedir a un habitatge amb protecció oficial.
Les persones inscrites en el Registre de Sol·licitants d'Habitatge amb Protecció Oficial tenen dret a optar a l'adjudicació d'un habitatge amb protecció oficial, d'acord amb els principis, els procediments i els criteris que estableix aquesta llei.
d) Constituir la base operativa per a adjudicar habitatges amb protecció oficial i donar més transparència i control perquè es destinin d'una manera efectiva a atendre les necessitats de la població mancada d'habitatge.
Amb aquesta finalitat, el Registre ha d'incorporar, entre altres informacions que s'estableixin per reglament, el municipi del lloc de treball del sol·licitant o la sol·licitant.
Per a ésser adjudicatari o adjudicatària d'un habitatge amb protecció oficial, s'ha d'estar inscrit en el Registre de Sol·licitants d'Habitatge amb Protecció Oficial en la modalitat de demanda corresponent.
Únicament s'exceptuen d'aquest requisit les adjudicacions destinades a fer front a les situacions d'emergència en el marc de les prestacions que corresponen als serveis d'assistència i benestar socials.
En el cas d'habitatges amb protecció oficial construïts en sòl públic i en sòl qualificat per a ésser destinat a protecció oficial, els terminis de qualificació, comptats a partir de la qualificació definitiva, s'han d'ajustar al que estableixi cada norma de desenvolupament dels plans d'habitatge de què es tracti i no poden ésser inferiors a trenta anys.
Aquests habitatges resten vinculats al règim jurídic que estableix l'article 78, d'acord amb la qualificació del sòl.
En el cas d'habitatges amb protecció oficial promoguts en sòl la qualificació urbanística del qual no imposi aquesta destinació, si els promotors han rebut ajuts públics per a aquella promoció en concret, els terminis de qualificació, comptats a partir de la qualificació definitiva, s'han d'ajustar al que estableixi cada norma de desenvolupament dels plans d'habitatge de què es tracti i no poden ésser inferiors a trenta anys.
En el cas d'habitatges amb protecció oficial promoguts en sòl la qualificació urbanística del qual no imposi aquesta destinació, si els promotors no han rebut ajuts públics per a aquella promoció en concret, el termini de qualificació ha d'ésser de trenta anys.
Per a fer efectiu el dret a l'habitatge a tot el territori de Catalunya, tots els municipis de més de 5.000 habitants i les capitals de comarca han de disposar, en el termini de vint anys, d'un parc mínim d'habitatges destinats a polítiques socials del 15% respecte del total d'habitatges principals existents, tal com els defineix l'article 3, considerant les circumstàncies pròpies de cada municipi i d'acord amb el calendari que sigui establert per reglament.
L'Administració de la Generalitat, o, subsidiàriament, qualsevol administració de caràcter local o supramunicipal, per a incrementar les possibilitats d'accés a l'habitatge dels joves de menys de trenta-cinc anys, les famílies nombroses i les persones amb discapacitat, entre d'altres, pot establir contractes de copropietat amb particulars com a ajuda a la compra d'un habitatge destinat a residència habitual i permanent.
L'aportació de les administracions públiques com a ajuda a la compra que figuri en els contractes de copropietat no pot superar el 20% del cost de l'habitatge.
Els beneficiaris dels ajuts dels contractes de copropietat poden comprar en qualsevol moment la part de propietat de la Generalitat i, en tot cas, tenen l'obligació de fer-ho en el moment en què vulguin transmetre la propietat.
En el moment de la venda, la Generalitat té un dret preferent de compra pel preu del valor escripturat més els interessos financers, tenint en compte la inflació.
El preu màxim, el règim jurídic i les condicions de transmissió dels habitatges de copropietat s'han d'establir per reglament.
La llicència urbanística de primera ocupació acredita el compliment de les condicions que estableix la llicència d'obres d'edificació.
En el cas d'ajuntaments que s'acullin al que estableix l'article 26.5, l'atorgament de la llicència urbanística de primera ocupació, en habitatges de nova construcció o en edificis que han estat objecte d'una modificació substancial o d'una ampliació per a fer-se servir com a habitatges, pot portar implícit l'atorgament, per mitjà d'un altre document, de la cèdula d'habitabilitat.
En aquest cas, els ajuntaments han de trametre periòdicament al departament competent en matèria d'habitatge informació sobre tots els atorgaments i les denegacions de cèdules d'habitabilitat, perquè es pugui mantenir el seguiment de la qualitat del parc d'habitatges de Catalunya.
El procediment per a lliurar aquesta informació es pot establir en la reglamentació de les condicions d'habitabilitat.
Si hi ha un conflicte d'interpretació entre la concessió de llicència urbanística de primera ocupació i la de la cèdula d'habitabilitat, en matèria d'habitabilitat, la resolució correspon al departament competent en matèria d'habitatge.
Si les determinacions d'un pla urbanístic afecten l'ús residencial, simultàniament al tràmit d'informació pública, s'ha de sol·licitar un informe al departament competent en matèria d'habitatge, el qual ha de vetllar perquè el pla s'adeqüi a les determinacions aplicables en matèria d'habitatge.
El departament competent en matèria d'habitatge ha d'emetre l'informe a què fa referència l'apartat 1 en el termini d'un mes.
Si no emet l'informe en aquest termini, s'entén que és favorable.
Per a destinar un habitatge a ús turístic, d'acord amb la definició de l'article 3.l, s'ha de disposar preceptivament de la llicència municipal d'activitat corresponent a l'ús pretès i de qualsevol altra autorització sectorial que sigui exigible.
La manca d'autorització dóna lloc a l'adopció de les mesures d'intervenció o sancionadores que estableixin les ordenances municipals, aquesta llei o la normativa sectorial corresponent.
Les administracions competents han d'impulsar polítiques orientades a evitar la utilització il·legal d'habitatges per a ús turístic.
Amb aquesta finalitat, han d'aprovar programes d'inspecció i han de vetllar perquè els habitatges per a ús turístic tinguin les autoritzacions corresponents.
Si no hi ha un programa d'actuació urbanística municipal amb un contingut equiparable, els ajuntaments, per a concertar polítiques d'habitatge amb l'Administració de la Generalitat que comportin que aquesta aporti recursos econòmics, han d'aprovar un pla local d'habitatge.
En el cas dels municipis de menys de tres mil habitants, és suficient un pla local d'habitatge simplificat amb el contingut que estableix l'apartat 12.
En els municipis que es trobin en alguna de les àrees delimitades pel Pla territorial sectorial d'habitatge com a susceptibles d'ésser-hi declarats àmbits de demanda residencial forta i acreditada, els plans locals d'habitatge poden contenir aquesta declaració, als efectes de l'aplicació del que estableix l'article 42.6.