projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
L'Autoritat Europea de Seguretat Alimentària (EFSA) ha publicat el Model d'ingesta d'enzims alimentaris ( Food Enzyme Intake Model (FEIM )), una eina per estimar l'exposició dietètica crònica als enzims alimentaris utilitzats en diferents processos alimentaris.
L'eina permet als sol·licitants, avaluadors de riscos i administradors de riscos estimar l'exposició dietètica als enzims alimentaris utilitzats en processos de fabricació d'aliments individuals, com ara la cocció o l'elaboració de la cervesa.
Es pot accedir a ella a través de la Unitat de Coneixement de l'EFSA ( EFSA Knowledge Junction ) i s'actualitzarà cada any a mesura que es generin més calculadores específiques de processos.
El FEIM segueix la metodologia recomanada el 2016 pel Panell de materials en contacte amb aliments, enzims, aromes i coadjuvants tecnològics (CEF) d'EFSA, i s'ha desenvolupat sobre la base de les dades reals dels consums d'aliments recollides pels Estats membres i emmagatzemades a la base de dades de consum europeu d'aliments de la EFSA: Comprehensive European Food Consumption Database.
L'EFSA ha publicat l'avaluació de quatre enzims alimentaris
L'EFSA ha rebut, de la Comissió Europea, més de 300 sol·licituds per avaluar la seguretat dels enzims alimentaris.
Per a aquesta avaluació s'utilitza una nova metodologia que estima, amb més precisió, l'exposició del consumidor als enzims utilitzats en la producció d'aliments.
Al setembre de 2016, el Grup Científic sobre els Materials en Contacte amb els Aliments, els Enzims, els Aromes i els Auxiliars Tecnològics va publicar la nova metodologia per a l'exposició alimentària als enzims alimentaris, basada en les dades de consum reals recollides dels ciutadans europeus.
En data 10 de maig de 2017, l'EFSA ha publicat l'avaluació de quatre enzims alimentaris:
Període de consulta: 11 de febrer de 2019 - 6 de maig de 2019
La consulta es dirigeix a tots els grups de parts interessades en la legislació sobre els materials en contacte amb els aliments (MCA), entre ells:
La present consulta forma part de l'avaluació de la legislació de la UE relativa als materials en contacte amb els aliments que porta a terme la Comissió Europea.
L'avaluació té per objecte comprovar en quina mesura el marc legislatiu actual de la UE aplicable als materials en contacte amb els aliments és adequat per als fins perseguits i produeix els resultats previstos i identificar qualsevol impacte o problema inesperat com a conseqüència de la legislació vigent.
A més, l'avaluació mostrarà si els objectius i les eines de la legislació relativa als MCA segueixen sent pertinents i coherents.
La consulta pretén recaptar les opinions i les dades d'una àmplia gamma de parts interessades sobre el funcionament de la legislació en matèria de MCA i sobre els requisits que la legislació imposa a les empreses i les autoritats públiques.
Les respostes rebudes a la consulta es tindran en compte en l'avaluació.
Un cop finalitzada l'avaluació de la legislació en matèria de MCA, es publicarà un informe sinòptic de totes les activitats de la consulta.
Període de consulta de MCA: 11 de febrer de 2019 a 6 de maig de 2019
L'aparició i propagació de resistència als antimicrobians s'ha convertit en un problema de salut pública.
Els microorganismes presenten una extraordinària habilitat per adaptar-se i especialment per adquirir i transmetre la resistència als antimicrobians.
L'ús excessiu i erroni de les substàncies que maten microorganismes o que inhibeixen el seu creixement ha afavorit el desenvolupament de microorganismes resistents.
Si bé ja hi ha una resistència natural als agents antimicrobians abans de la seva introducció en el tractament mèdic, s'accepta generalment que existeix una associació entre les quantitats utilitzades i l'increment d'organismes resistents.
La resistència microbiana es pot estendre a altres poblacions microbianes.
Les infeccions per part d'organismes resistents amenacen la població humana, els animals i les plantes, per tant, cal utilitzar amb prudència els agents antimicrobians a fi de limitar l'aparició i propagació de nous gèrmens resistents.
La utilització d'antibiòtics en els animals d'abastament és una de les causes de l'emergència de resistències bacterianes, però la causa principal és el mal maneig dels antibiòtics en el tractament humà.
La Comissió va adoptar, en data 29 de juny de 2017, un nou Pla d'acció per fer front a la Resistència als Antimicrobians (AMR) i va publicar els resultats del primer pla d'acció: EU Guidelines on the prudent use of antimicrobials in human health.
Els additius són substàncies que s'afegeixen als aliments amb un propòsit tecnològic: per millorar la seva conservació, el seu aspecte, textura, evitar el creixement de microorganismes, etc., en diferents etapes de la seva fabricació, transport o emmagatzematge.
S'autoritza com a potenciador de gust en xiclets amb sucres afegits o polialcohols.
Informació facilitada als consumidors
El Reglament (UE) 1169/2011 sobre la informació alimentària al consumidor exigeix que s'indiqui la quantitat de determinats ingredients o categories d'ingredients (QUID) utilitzats en la fabricació o preparació de tots els aliments envasats (article 9, apartat 1, lletra d), i article 22).
El requisit d'indicar la QUID no s'aplica:
L'article 22, apartat 1, del Reglament 1169/2011 disposa que: «Caldrà indicar la quantitat d'un ingredient o d'una categoria d'ingredients utilitzats en la fabricació o la preparació d'un aliment en cas que l'ingredient o la categoria d'ingredients que es tracti:
a) figuri en la denominació de l'aliment o el consumidor l'associï normalment amb aquesta denominació;
b) es destaqui en l'etiquetatge per mitjà de paraules, imatges o representació gràfica; o
c) sigui essencial per definir un aliment i per distingir-lo dels productes amb què es pugui confondre a causa de la seva denominació o del seu aspecte ».
En el DOUE C 393 de 21 de novembre de 2017 la Comissió Europea ha publicat una Comunicació per proporcionar directrius a les empreses i les autoritats nacionals sobre l'aplicació del principi de la declaració quantitativa dels ingredients (QUID) en el context del Reglament (UE) núm. 1169/2011.
Aquesta Comunicació substitueix i complementa les directrius sobre QUID adoptades d'acord amb l'article 7 de la Directiva 79/112 / CEE del Consell.
Nou reglament que garantirà un alt nivell de transparència, proporcionant als ciutadans de la UE informació clara sobre l'origen dels aliments
La Comissió Europea ha publicat al DOUE L 131 de 29 de maig de 2018, el Reglament d'Execució (UE) 2018/775 de la Comissió, de 28 de maig de 2018, pel qual s'estableixen disposicions d'aplicació de l'article 26, apartat 3, del Reglament (UE) núm. 1169/2011 del Parlament Europeu i del Consell, sobre la informació alimentària facilitada al consumidor, pel que fa a les normes per a indicar el país d'origen o el lloc de procedència de l'ingredient primari d'un aliment.
Mitjançant aquesta norma es fixen les modalitats d'aplicació de l'article 26, apartat 3, del Reglament (UE) núm. 1169/2011, pel que fa que fa a les normes per a indicar el país d'origen o el lloc de procedència de l'ingredient primari d'un aliment.
El país d'origen o el lloc de procedència d'un ingredient primari que no sigui el mateix que el país d'origen o el lloc de procedència esmentats en relació amb l'aliment, s'indicarà de la manera següent:
mitjançant referència a una de les zones geogràfiques següents:
o mitjançant la següent declaració: «L'ingredient primari (denominació) no és originari de (país d'origen o lloc de procedència de l'aliment)», o qualsevol expressió similar que pugui tenir el mateix significat per al consumidor.
El Reglament entra en vigor l'1 juny de 2018 i s'aplicarà a partir de l'1 d'abril de 2020.
Els aliments que s'hagin introduït al mercat o s'hagin etiquetatge abans de la data d'aplicació del Reglament es podran comercialitzar fins que s'esgotin les existències.
Més informació: Commission adopts new rules on labelling origin of primary ingredients in food.
Avui, 22 de gener de 2019 entra en vigor el Reial decret 1181/2018
El 22 de gener de 2019 entra en vigor el Reial decret 1181/2018, de 21 de setembre, relatiu a la indicació de l'origen de la llet utilitzada com a ingredient en l'etiquetatge de la llet i els productes lactis.
Aquesta norma té com objecte regular la indicació obligatòria de l'origen de la llet utilitzada com a ingredient en l'etiquetatge de la llet i dels productes lactis elaborats a Espanya que es comercialitzen al territori espanyol, identificant el "país de munyida" i el "país de transformació" de la llet utilitzada com a matèria primera.
El Reial decret te caràcter experimental, ja que s'aplicarà durant un període de dos anys, en línia amb regulacions similars establertes en altres Estats membres com França, Italià i Portugal, de manera que la Indústria làctia tindrà temps en adaptar-se.
El Reial decret és aplicable a l'etiquetatge dels següents tipus de llet i productes lactis, que es comercialitzin envasats:
Inclou la llet procedent de totes les espècies d'animals d'abastament.
S'ha d'indicar l'origen de la llet utilitzada com a ingredient que representi un percentatge superior al 50 %, expressat en pes, respecte al total d'ingredients utilitzats.
L'etiqueta de la llet i productes lactis, destinats al consumidor final o a les col·lectivitats, inclourà les següents indicacions obligatòries, relatives a la llet utilitzada com a ingredient:
A més, les empreses alimentaries podran completar aquestes indicacions obligatòries amb informació addicional més precisa de l'origen regional o territorial de la llet.
Les mencions sobre l'origen han de figurar a prop de la llista d'ingredients i s'expressaran amb la mateixa mida i color de font utilitzats per a la llista d'ingredients.
Quan no figuri en l'etiquetatge la llista d'ingredients, les mencions han de figurar a prop de la denominació de l'aliment i s'expressaran amb caràcters de la mateixa mida i color de font utilitzats per a la denominació de l'aliment.
Els productes legalment fabricats abans de l'entrada en vigor del Reial decret, es poden comercialitzar fins que se n'exhaureixin les existències.
Els additius són substàncies que s'afegeixen als aliments amb un propòsit tecnològic: per millorar la seva conservació, el seu aspecte, textura, evitar el creixement de microorganismes, etc., en diferents etapes de la seva fabricació, transport o emmagatzematge.
L'eina anomenada FAIM, de l'EFSA, permet fer estimacions d'exposició a additius alimentaris
L'EFSA ha establert un nivell d'ingesta segura per a l'àcid glutàmic i glutamats utilitzats com a additius alimentaris
L'EFSA confirma que els nivells de nitrits i nitrats autoritzats com a additius alimentaris són segurs.
Se suprimeix l'entrada de la categoria «productes de brioixeria, pastisseria, rebosteria i galetes per a usos nutricionals específics » per l'ús de certs edulcorants
El concepte «aliments destinats a una alimentació especial» que inclou la categoria «aliments destinats a les persones afectades de pertorbacions en el metabolisme dels glúcids (aliments per a diabètics)» es va suprimir amb l'entrada en vigor del Reglament (UE) núm. 609/2013 [1].
Aquest Reglament estableix que els aliments considerats fins ara per a diabètics han de complir la mateixa legislació de la resta d'aliments de consum normal destinats a la població general.
No hi ha una base científica per establir requisits de composició específics per als aliments destinats a diabètics, ja que poden satisfer les seves necessitats nutricionals adaptant la seva dieta ingerint aliments de consum corrent ( Informe de la Comissió al Parlament Europeu i al Consell, de 26 de juny de 2008 ).
En conseqüència, en data 23 de gener de 2018 s'ha publicat el Reglament (UE) 2018/97 de la Comissió, de 22 de gener de 2018, pel qual es modifica l'annex II del Reglament (CE) núm. 1333/2008 del Parlament Europeu i del Consell pel que fa a la utilització d'edulcorants en productes de brioixeria, pastisseria, rebosteria i galetes, suprimint l'entrada de la categoria «productes de brioixeria, pastisseria, rebosteria i galetes per a usos nutricionals específics » per a l'ús dels següents edulcorants:
El Reglament entra en vigor el 12 de febrer de 2018.
Els productes de brioixeria, pastisseria, rebosteria i galetes per a usos nutricionals específics que continguin aquests additius que hagin estat comercialitzats legalment abans de l'entrada en vigor d'aquest Reglament es podran seguir comercialitzant fins que s'esgotin les existències.
[1] Reglament (UE) 609/2013 del Parlament Europeu i del Consell, de 12 de juny de 2013, relatiu als aliments destinats als lactants i nens de curta edat, els aliments per a usos mèdics especials i els substitutius de la dieta completa per al control de pes i pel qual es deroguen la Directiva 92/52 / CEE del Consell, les Directives 96/8 / CE, 1999/21 / CE 2006/125 / CE i 2006/141 / CE de la Comissió, la Directiva 2009/39 / CE del Parlament Europeu i del Consell i els Reglaments (CE) n ° 41/2009 i (CE) n ° 953/2009 de la Comissió
Es modifica la llista d'additius de la UE
En el Diari Oficial de la Unió Europea de 18 de gener de 2018 s'ha publicat el Reglament (UE) 2018/74 de la Comissió, de 17 de gener de 2018, que modifica l'annex II del Reglament (CE) núm. 1333/2008 del Parlament Europeu i del Consell pel que fa a l'ús d'àcid fosfòric, fosfats, di-, tri- i polifosfats (E 338-452) en asts verticals de carn congelada (en anglès frozen vertical meat spits).
Mitjançant aquesta norma es modifica la llista d'additius alimentaris autoritzats a la UE per autoritzar un nou ús dels additius alimentaris àcid fosfòric, fosfats, di-, tri- i polifosfats («fosfats», E 338-452) ens asts verticals de carn congelada dins la categoria d'aliments 08.2 «9 preparats de carn».
L'ús de fosfats és necessari per a l'extracció i trencament parcials de les proteïnes de la carn per tal de formar una làmina de proteïnes en els asts verticals de carn que permeti unir els diferents trossos i garanteixi l'homogeneïtat en la congelació i el rostit.
A més, els fosfats permeten mantenir sucosa la carn durant el descongelat i l'estabilitat dels asts verticals de carn.
Aquesta necessitat tecnològica permet a l'explotador d'empresa alimentària rostir els asts verticals rotatoris de carn congelada d'ovella, xai, vedella o boví tractada amb adob líquid o de carn d'aus de corral tractada amb o sense adob líquid utilitzat sol o combinat, així com filetejat o picada.
Les tires de carn convenientment rostides són consumides posteriorment pel consumidor final.
Per tant, l'entrada corresponent a l'àcid fosfòric, fosfats, di-, tri- i polifosfats (E338-452) de la part E del llista de la Unió de l'annex II del Reglament (CE) núm. 1333/2008 en la categoria d'aliments 08.2 «Preparats de carn», modificada per últim cop pel Reglament (UE) 2017/871, se substitueix pel text següent:
Ja es pot consultar l'actualització corresponent a l'any 2018 del Lèxic d'additius alimentaris, elaborat pel Departament de Salut i el TERMCAT amb l'assessorament científic de l'Associació de Fabricants i Comercialitzadors d'Additius i Complements Alimentaris (AFCA).
Aquesta actualització inclou les novetats relatives a additius alimentaris que han fet públiques les autoritats europees competents en la matèria al llarg de 2017, tant pel que fa als darrers additius aprovats ( poliaspartat de potassi ) com als nous usos permesos per a additius ja existents (per exemple, s'ha revisat l'atribució de la funció tecnològica estabilitzador als additius del grup dels fosfats, d'acord amb els nous usos permesos en preparats de carn).
Per cada additiu es poden trobar les denominacions en català i els equivalents en castellà, francès i anglès, a més del número d'identificació i les seves classes funcionals més habituals
La Comissió Europea, després de consultar experts sobre additius alimentaris dels estats membres i interessats rellevants, ha elaborat una guia que descriu les categories d'aliments establertes a la part I de l'annex II del Reglament (CE) No 1333/2008, sobre els additius alimentaris.
En relació a la versió 4, de gener de 2017, les modificacions introduïdes afecten a la categoria de Preparats de carn definida en el Reglament 853/2004 (Categoria 8.2.)
Les descripcions de les categories poden ser útils per a les autoritats de control dels estats membres i per a la indústria alimentària per garantir la correcta implementació de la legislació sobre additius alimentaris.
L'Autoritat Europea de Seguretat Alimentària (EFSA) ha publicat una opinió científica sobre la reavaluació dels additius àcids fosfats-fosfats - di-, tri- i polifosfats (E 338–341, E 343, E 450–452).
Els fosfats són nutrients essencials (una forma de fòsfor), que estan presents de manera natural al cos humà i són una part essencial de la nostra dieta.
Un grup de substàncies comunament denominades "fosfats" estan autoritzats com a additius alimentaris a la Unió Europea.
S'afegeixen a una àmplia gamma d'aliments per a funcions "tecnològiques" (per exemple, emulsionants, antioxidants).
Alguns d'ells es poden utilitzar en aliments per a nadons i nens petits.
Fruit d'aquesta re-avaluació l'EFSA ha obtingut, per primera vegada, una ingesta diària acceptable (IDA) de 40 mil·ligrams per quilogram de cos pes [mg/kg pes per dia].
L' IDA correspon a una ingesta de 2,8 grams de fòsfor al dia per a un adult mitjà de 70 kg. Els científics d'EFSA van establir la IDA tenint en compte la possible ingesta de fòsfor a partir de diverses fonts, incloses les fonts naturals i els additius alimentaris.
Aquesta IDA no s'aplica a persones amb reducció de la funció renal considerada un grup de població vulnerable.
Han estimat que l'exposició dietètica als fosfats podria superar la nova IDA en la població infantil amb una dieta de consum mitjà de fosfats.
Aquest és també el cas dels adolescents que tenen una dieta alta en fosfats.
Amb les dades disponibles han conclòs que la nova IDA no planteja problemes de seguretat als lactants menors de 16 setmanes que consumeixen fórmules i aliments amb finalitats mèdiques que contenen fosfats.
A més els científics de l'EFSA recomanen la introducció de nivells màxims permesos per reduir el contingut de fosfats quan s'utilitzen com a additius en complements alimentaris, ja que els que els prenen regularment poden estar en risc.
L'EFSA, a l'hora de fer l'opinió científica sobre la reavaluació dels fosfats com a additius alimentaris va tenir en compte totes les respostes rebudes a la consulta pública que va realitzar per rebre informació de les parts interessades en qüestions relacionades amb la nefrologia, el metabolisme mineral, la medicina cardiovascular i la nutrició pertinents per a la reavaluació d'additius alimentaris de fosfat.
Noves obligacions sobre l'identificació codi de país
Amb data 19 de març de 2019, s'ha publicat el Reglament Delegat (UE) 2019/428 de la Comissió, de 12 de juliol de 2018, que modifica el Reglament d'Execució (UE) no 543/2011 pel que fa a les normes de comercialització en el sector de les fruites i hortalisses.
- S'aconsegueix aplicar normes idèntiques als envasos que continguin diferents espècies de fruites i als que continguin diferents espècies d'hortalisses per garantir un comerç just i respondre a la demanda de determinats consumidors d'aquestes mescles.
- Harmonitza les normes de comercialització general i específiques aplicables a fruites i hortalisses establertes en el Reglament d'Execució (UE) núm. 543/2011 amb les noves normes de la Comissió Econòmica per a Europa de les Nacions Unides (CEPE/ONU), per evitar obstacles innecessaris als intercanvis comercials.
Des de 2013 a 2017, el grup de treball sobre normes de qualitat dels productes agrícoles de CEPE/ONU ha revisat les normes de la CEPE/ONU aplicables a les pomes, cítrics, kiwis, enciams, escaroles de fulla arrissada i escaroles de fulla llisa, préssecs i nectarines, peres, maduixes, pebrots dolços, raïm de taula i tomàquets.
En particular, les normes de la CEPE/ONU exigeixen que el codi ISO 3166 (alfa) de país / zona s'indiqui juntament amb el codi identificatiu que representi a l'envasador o l'expedidor quan l'adreça física de l'envasador o l'expedidor es trobi en un país diferent del país d'origen dels productes.
Sessió virtual mitjançant la plataforma ZOOM
El Departament de Territori i Sostenibilitat, en col·laboració amb l'empresa inèdit, ha elaborat la guia Estratègies d'economia circular i prevenció del malbaratament i dels residus alimentaris al sector de les begudes, en el marc del projecte Interreg Europe CircE.
La guia detalla diverses estratègies d'economia circular enfocades als diferents subsectors de la cadena de valor de les begudes (cervesa, vi i cava, aigua embotellada, begudes refrescants i sucs i la distribució) i ho il·lustra amb casos de referència.
Departament de Territori i Sostenibilitat |Generalitat de Catalunya
Una economia circular pretén mantenir el valor dels productes, materials i recursos durant el major temps possible retornant-los al cicle del producte al final del seu ús, alhora que es minimitza la generació de residus.
L'economia circular ofereix l'oportunitat de reinventar la nostra economia, fent-la més sostenible i competitiva.
L'acció sobre l'economia circular es vincula estretament amb prioritats clau de la política de la UE i amb els esforços mundials per al desenvolupament sostenible.
Eurostat acaba d'obrir un espai en el seu web en el que es recull les dades més actualitzades dels principals indicadors d'una economia circular.
L'objectiu és observar el seguiment d'un estat cap a una economia circular.
Es fixen 10 indicadors repartits en 4 grans àrees temàtiques: producció i consum, la gestió de residus, matèries primàries secundàries i competitivitat i innovació.
L'Agència de Salut Pública de Catalunya (ASPCAT) està present en els events que al voltant del Mobile World Congress ( Mwc ) s'estan organitzant al llarg d'aquests dies al Village del congres, a l'Hospitalet de Llobregat.
Des del passat dia 24 i fins el proper dijous 1 de març l'ASPCAT fa pedagogia sobre el reaprofitament segur dels aliments, incidint principalment en els missatges diferenciadors entre data de caducitat/consum preferent i en els 10 consells per evitar el malbaratament alimentari.
També s'explica el projecte de Nevera solidària, tot dins del marc de la lluita contra el malbaratament alimentari.
Per altra banda, el compromís de la Fira de Barcelona amb la reducció del malbaratament alimentari permet a Nutrició Sense Fronteres, en el marc del projecte BCN comparteix el menjar, recuperar i distribuir els excedents alimentaris que es produeixin en el Mwc.
Al llarg dels 4 dies l'ONG Nutrició Sense Fronteres s'encarregarà de recuperar els excedents alimentaris generats en aquest important esdeveniment.
L'ONG realitzarà la recollida, l'avaluació nutricional i l'anàlisi dels aliments, perquè siguin distribuïts i consumits en condicions òptimes d'higiene i seguretat alimentària a les entitats socials beneficiàries.
Aquest any 18 entitats de la ciutat de Barcelona es beneficiaran i rebran el menjar cuinat excedent del Mwc.
Creu Roja, Càritas, Formació i Treball, són algunes de les entitats que rebran el menjar i la distribuiran entre usuaris que es troben en situació de vulnerabilitat.