Projecte Catalunya des dels arxius
Fotografia: Ramon Doll (fuster), Josep Colom (ferrer) i Josep Pubill (boter) a La Pobla de Segur (S.XX).
La festa de l'1 de maig de 2020 i els oficis desapareguts al Pallars Jussà.
Malauradament el virus del Covid 19 no ens deixarà aquest any 2020 celebrar el dia del treball de l'1 de maig, com tradicionalment s'ha anat fent i reivindicant.
És per aquesta raó i des del confinament, que des de l'Arxiu Comarcal del Pallars Jussà, hem pensat transformar aquesta celebració en un petit homenatge al món laboral, oferint l'oportunitat de visualitzar fotografies i documents relacionats amb els antics oficis a la nostra comarca del Pallars Jussà.
De vegades parlem i ens preguntem sobre quin podria haver estat l'ofici més antic de la humanitat i de ben segur que no hi ha una resposta única.
El que hem de tenir clar, és que l'aparició dels oficis va lligada a l'origen de l'activitat humana.
D'aquesta primera ocupació humana, no podrem parlar-ne gaire, però sí que ho podrem fer al llarg d'aquest article sobre els antics oficis, molts desapareguts, a la nostra comarca del Pallars Jussà durant els segles XIX i XX.
L'Arxiu Comarcal disposa de molts documents que donen informació sobre els oficis de la nostra comarca.
Seria necessari que algun investigador fes un estudi sobre el tema, que expliqués l'aparició, la transformació o la desaparició dels antics oficis pallaresos.
Una de les primeres notícies sobre els oficis la trobem a la bibliografia de Pasqual Madoz, al seu Diccionari estadístic històric d'Espanya, l'any 1845, parlant de Tremp concretament hi diu:
Quina bona definició de la paraula ofici, entenent-la com aquella activitat o ocupació humana capaç de cobrir les necessitats necessàries i ordinàries de la vida.
D'aquesta afirmació podem deduir dues coses: que els oficis donaven resposta a les necessitats, i per tant a cada necessitat li corresponia un ofici determinat, i que els oficis naixien, desapareixien o simplement es transformen i adapten en funció de les necessitats humanes.
Si continuen llegint Madoz, veurem que a mitjans del segle XIX, Tremp tenia uns oficis bàsics:
De la comarca en general considera que és pobra en oficis, i en destaca la importància de: "las minas y la madera".
D'aquesta informació també podem extreure que els oficis anaven estretament lligats al territori i en funció de les característiques d'aquest eren uns o altres.
Hi ha uns oficis que podrem considerar com a universals, eren aquells que donaven resposta a les necessitats primàries, i d'altres més particulars, lligats indubtablement a les característiques físiques del territori.
El Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya, en col·laboració amb la Biblioteca de Catalunya i l'Àrea de Biblioteques, d'Informació i Documentació (CSUC) i la Xarxa d'Arxius Comarcals de Catalunya (XAC), va presentar a l'any 2014 el projecte FEM MEMÒRIA, una iniciativa de participació ciutadana que pretenia recollir, conservar i donar a conèixer una mostra de la memòria familiar de Catalunya.
La seva primera campanya va estar destinada als OFICIS ANTICS, entenent aquests com a aquells ja desapareguts o que havien sofert un canvi radical en la seva manera de realitzar-se.
Els resultats del projecte són visibles actualment al web de la Memòria Digital de Catalunya, col·lecció Fem memòria.
Es poden fer cerques per paraules claus amb noms d'oficis, poblacions, cognoms, etc.
L'Arxiu Comarcal del Pallars Jussà va participar en aquest projecte.
La idea ens va semblar inicialment molt interessant i la implicació en el projecte va ser notable, com veurem.
Ens vàrem assessorar i vàrem parlar amb qui considerem una especialista dels antics oficis pallaresos, la mestra i escriptora Assumpció Batalla, autora de tres llibres sobre Antics oficis i costums que es perden al Pallars i al Pirineu, llibres que us recomanem.
L'Assumpció ens va ajudar molt, ens va parlar d'oficis que mai hauríem ni pensat que poguessin existir com el vistaire, els "carrilanos", les filadores, els manllevats, el fideuer, el calderer, el capador, etc. I el que és més important, ens va donar els noms dels protagonistes reals dels seus llibres, fet que ens va facilitar poder enviar-los informació de la campanya, esperant la seva col·laboració.
A banda d'aquesta excepcional col·laboradora, vàrem disposar de la col·laboració d'Eugeni Fornons, fill del sabater de la plaça de la Creu de Tremp, persona que a banda de col·laborar amb el projecte, ens va presentar el baster de Tremp, Joaquim Vilanova Ribot, conegut com Boluña de Tremp, i el pastor Josep Oliva Margarita, entre altres.
Teníem por que la campanya de 5 mesos ens passes volant i que els nostres resultats fossin minsos, però la il·lusió amb la qual ens vàrem abocar i la col·laboració dels pallaresos en el projecte, va donar un resultat molt interessant.
Es tractava de reunir no més de 10 documents (podien ser fotografies, un albarà, una factura, una carta, etc.), que donessin fe de l'activitat d'una persona amb un antic ofici.
El resultat de la campanya a la nostra comarca va ser la recopilació de 158 documents (la majoria fotografies, factures, segells, etc.), d'un total de 452 documents.
A la comarca, van tenir la participació de 21 famílies pallareses, que d'una manera o una altra van aportar documentació sobre antics oficis, ja fossin desapareguts com el de calderer, el boter, el sometent, el baster, etc. o d'oficis que havien canviat ostensiblement la forma en la qual es realitzaven: com el barber, el sabater, la mestra rural, el taxista de muntanya, etc.
La participació en el projecte dels municipis i nuclis de població va estar encapçalada per Tremp amb 13 oficis, la Pobla de Segur amb 6, Sant Salvador de Toló amb 1 i Castissent amb 1.
També voldríem agrair la col·laboració de la Residència Fiella, la qual ens va facilitar els contactes amb el Sr.
Josep Oliva Margarita (pastor), avui en dia ja morts i que van servir de testimoni per fer aquest treball.
Aquesta és la relació d'oficis i noms de les persones que van treballar aquesta activitat que van participar en el projecte de Fem memòria dels oficis antics:
A totes elles, el nostre més sincer agraïment per la seva aportació al projecte.
Ens han facilitat els seus records en forma de documents i ens han ajudat a recordar uns oficis que fins fa molt poc temps eren molt importants a la nostra comarca.
Estem segur, que el Covid 19 està canviant la societat des d'ara mateix, serà un punt i a part, un abans i un després i especialment danyat restarà el món laboral que haurà de reinventar-se i adaptar-se, com ho està fent ara ja al món del teletreball.
Molts oficis i professions desapareixeran, altres es transformaran, unes altres s'adaptaran a les noves necessitats, les jornades laborals, els salaris, els llocs de treball es modificaran.
Necessitarem temps per pair-ho, però ens en sortirem com ha fet des de la seva història l'esser humà.
Desitgem que el Pallars Jussà tingui sort i faci una bona lectura de les noves necessitats i oportunitats que el món laboral li té predestinada i sàpiga adaptar-se als nous temps.