La darrera revista Hosteltur analitza la responsabilitat de la indústria turística en relació amb la sostenibilitat, per fer compatible el desenvolupament del sector amb la reducció dels impactes socials i mediambientals associats.
Així mateix, introdueix a debat algunes qüestions com la creació d'impostos que graven el transport aeri, l'adopció de l'economia circular en les compres de subministraments als hotels i els moviments contraris a l'expansió del sector i a l'ús d'avions.
Addicionalment, la publicació recull els resultats d'una enquesta sobre la sensibilitat dels espanyols a la sostenibilitat, que destaca la intenció del 28% dels enquestats a reduir els seus viatges en avió per les emissions.
En relació amb la massificació, un 43% dels viatgers espanyols ha renunciat a viatjar a alguna destinació amb gran afluència de turistes i un 30% declara que la qualitat dels seus viatges ha empitjorat per aquest motiu.
La Universitat de Duke i l'organització Brookings han publicat un article que examina el fenomen del parany d'ingressos mitjans que pateixen alguns països.
El document defineix aquest fenomen com l'estancament d'alguns països emergents en el seu camí cap al desenvolupament, amb un creixement absolut baix que s'estén cap al futur.
Aquestes economies es caracteritzen per tenir un volum alt d'empreses de baix rendiment, amb poca capacitat per competir en un context globalitzat, a més de ser vulnerables a les crisis financeres i tenir dificultats per aconseguir la mobilitat social.
Com a conclusió, es proposa revisar les polítiques genèriques clàssiques i aplicar estratègies en funció de les característiques de cada Estat, com per exemple plans nacionals d'innovació, mètriques de mobilitat social i mesures per millorar la posició competitiva internacional.
L'Eurofound ha presentat un informe que porporciona una visió general de l'impacte d'algunes tecnologies en el mercat de treball i en l'ocupació a Europa.
Algunes aplicacions tècniques analitzades són la robòtica avançada, l'àmbit d'internet de les coses, la impressió 3D, els vehicles elèctrics o autònoms, la realitat virtual i augmentada i la indústria de cadena de blocs.
En relació amb la robòtica avançada, s'observa una adopció més àmplia en alguns sectors de fabricació.
Als serveis, l'abast de l'impacte de l'automatització dependrà de la seguretat en la dinàmica d'interacció dels robots amb les persones.
El document indica que l'impacte a curt termini més significatiu s'està produint en l'adquisició de noves habilitats per adaptar-se als nous perfils demandats per les empreses.
D'altra banda, com a repte principal, l'Eurofound adverteix de la possible deslocalització dels nous treballs que es puguin fer de forma remota.
La sortida del Regne Unit de la Unió Europea es formalitza oficialment el 31 de gener de 2020, en virtut de l'Acord de retirada signat per ambdues parts.
A partir de l'endemà entra en vigor un període de transició que durarà almenys fins al 31 de desembre de 2020, en què el país britànic ja no estarà representat a les institucions de la Unió Europea, però la legislació comunitària se seguirà aplicant al seu territori.
Per aclarir alguns punts relacionats amb els drets i les obligacions dels ciutadans, la circulació de mercaderies i la prestació de serveis durant aquest període transitori, la Unió Europea ha publicat un document que resumeix aquests aspectes clau.
En relació amb el dret d'accés a una feina o a exercir una activitat econòmica, es manté la legislació actual.
Les condicions essencials de la residència i la lliure circulació de persones també continuen en vigor durant aquesta etapa transitòria.
El 71% de la població mundial viu en països on la desigualtat ha augmentat, segon l' Informe social mundial 2020 de l'Organització de les Nacions Unides (ONU).
El document posa l'accent en el compromís dels governs per revertir aquesta tendència i assolir els objectius definits en l'agenda 2030 per al Desenvolupament Sostenible.
Aix í mateix, s'analitza l'impacte de la innovació tecnològica, el canvi climàtic, la urbanització i la migració internacional en el creixement de les desigualtats.
L'informe destaca que la proporció dels ingressos destinats a l'1% més ric de la població ha crecut entre el 1990 i el 2015.
En referència al món del treball, l'ONU ressalta que els professionals altament qualificats es beneficien més de les noves tecnologies i adverteix que la captació dels beneficis generats per les TIC s'està concentrant en un petit grup d'empreses, contribuint a una major polarització de la força laboral.
L'entrada de turistes pujarà un 1,6% a Espanya el 2020 i arribarà als 85 milions, segons les previsions de Caixabank.
L'informe que publica l'entitat financera exposa que els visitants de fora d'Europa seran el motor del creixement del turisme, destacant els d'origen nord-americà (+3,5 milions de turistes).
En relació amb la competència en el mediterrani, exposa que Turquia i Egipte són els competidors principals de les destinacions espanyoles i revela que el 2019 podrien haver captat 2,3 milions de turistes que potencialment haurien viatjat a Espanya.
Així mateix, la publicació inclou un estudi del pagament de targetes estrangeres d'una mostra de 20 municipis turístics per identificar el seu origen.
El resultat indica que en les destinacions de sol i platja predominen turistes del Regne Unit, d'Alemanya i de França.
En canvi, en les destinacions urbanes, els visitants nord-americans guanyen cada any més pes.
D'acord amb les previsions del Fòrum Econòmic Mundial (FEM), les professions emergents crearan 1,7 milions de nous llocs de treball el 2020 i suposaran el 5% del total d'oportunitats laborals.
L'organisme presenta aquests resultats en un informe que té la finalitat d'oferir informació sobre les noves professions i les habilitats que se n'associen.
Segons l'estudi, s'identifiquen set grups de perfils emergents, entre els quals destaquen les posicions relacionades amb la cura, atès que suposen el 37% de la creació de nous llocs de treball.
Li segueixen els sectors de les vendes i el màrqueting (17%), les dades i la intel·ligència artificial (16%) i l'enginyeria i la computació al núvol (12%).
L'informe destaca que la transició del món laboral té un component tecnològic rellevant però també dona un alt valor al factor humà, a més d'oferir una gran diversitat d'oportunitats d'alta i baixa qualificació.
El Banc d'Espanya ha publicat un estudi per explicar la relació entre la producció legislativa i la demografia empresarial.
El document exposa que el volum de regulació sembla dificultar la presència d'empreses de responsabilitat limitada (SRL) i afavorir la de persones físiques empresàries.
Així, un augment de l'1% en el volum de regulació estaria relacionat amb una reducció del 0,12% de mitjana en el nombre de SRL i un increment del 0,06% en la xifra de persones físiques amb activitat empresarial.
Concretament, la regulació suposa un estímul per a l'entrada de petites empreses en mercats locals, amb la finalitat d'extreure rendes de l'especialització en les normatives específiques.
Per altra banda, les empreses de grans dimensions registren dificultats per conèixer la varietat normativa de l'àmbit local i poden tenir incentius per restringir el seu creixement per qüestions fiscals o administratives.
L'Agència de Desenvolupament Econòmic ha presentat una proposta d'Observatori del sistema alimentari metropolità de Barcelona amb la finalitat de generar informació en aquest àmbit i impulsar la competitivitat, la innovació i la sostenibilitat d'aquest sector a l'àrea metropolitana de Barcelona (AMB).
L'estudi efectua una comparació internacional de sistemes avaluadors de l'àmbit alimentari en entorns semblants a l'AMB que identifica les peculiaritats de l'avaluació de les polítiques alimentàries impulsades per altres administracions locals.
El document proposa 106 indicadors prioritaris repartits en quatre categories (econòmica, social, ambiental i governança) que permeten monitorar l'evolució d'aquest sector en l'àmbit metropolità.
En una segona fase es té previst la creació d'una plataforma que incorpori diferents productes per obtenir una visió integral del sistema alimentari en els municipis de l'àrea.
L'Observatori del Treball i Model Productiu ha editat, en format butlletí electrònic gencat, una nova publicació, Butlletí del món del treball, que inclou una selecció d'anàlisis, estudis i altres recursos elaborats pel propi Observatori relacionats amb el món del treball.
En concret, ofereix informació sobre atur, contractació laboral, ocupació, afiliació a la Seguretat Social, salaris, qualitat del mercat de treball i anàlisi de la situació laboral de col·lectius específics, com ara joves o població estrangera.
La primera edició del butlletí contextualitza la situació del mercat de treball a Catalunya en l'acabament de 2019.
Així mateix, introdueix el portal web Treball per ocupacions amb l'objectiu de donar a conèixer les ocupacions millor posicionades en el mercat de treball català.
El butlletí té una edició mensual i la seva subscripció es pot formalitzar a través d'aquest enllaç.
Més de 470 milions de persones al món treballen menys hores de les que voldrien o no tenen accés a una feina remunerada, segons un nou informe de l'Organització Internacional del Treball (OIT).
D'aquest total, el 40% són persones aturades, el 35% es troben en situació de subocupació i el 25% no tenen accés al mercat laboral o bé han abandonat la recerca activa de feina.
El document fa una radiografia de les tendències socials i de l'ocupació al món i examina les principals dificultats que han d'afrontar les persones treballadores.
Quant al fenomen de les persones treballadores pobres, l'OIT el quantifica en més de 630 milions, una de cada cinc persones de la població activa mundial.
Pel que fa als joves entre 15 i 24 anys, 267 milions no treballa ni estudia.
L'informe alerta de l'existència de deficiències en la qualitat de la feina i de la reducció de les rendes del treball entre 2014 i 2017.
L'Organització Mundial del Turisme (OMT) pronostica un creixement entre el 3% i el 4% en les arribades de turistes internacionals a tot el món el 2020, segons exposa al seu Baròmetre del turisme mundial.
L'informe inclou les tendències del sector a curt termini i els resultats de l'Índex de confiança de l'OMT basat en una enquesta realitzada a un panell d'experts.
Les dades obtingudes mostren un prudent optimisme, atès que el 47% dels enquestats creuen que el sector millorarà els resultats obtinguts l'any passat i el 43% pensen que el creixement serà similar al 2019.
El document ressalta que Europa segueix al capdavant respecte de la xifra d'arribades, amb 743 milions de turistes internacionals el 2019 (el 51% del mercat mundial).
Si bé, adverteix de l'impacte del Brexit a Europa, amb una repercussió desfavorable als països de la zona de l'euro i una afectació positiva a les destinacions extracomunitàries.
A Catalunya s'identifiquen més de 1.500 start-ups el 2019, un 38% més que fa tres anys.
Així ho recull un estudi elaborat per ACCIÓ, que presenta la posició de la capital catalana a l'escenari de l'emprenedoria internacional i analitza algunes dades de la plataforma digital Barcelona and Catalonia Start-up Hub.
Aquest directori està format per empreses d'un màxim de 10 anys de vida, amb models de negoci escalables i aplicables en entorns globals, amb l'objectiu d'impulsar la captació d'inversions.
L'informe destaca la capacitat de creació d'ocupació d'aquestes empreses, ates que donen feina a gairebé 17.000 professionals, un 19% dels quals són estrangers.
A més, aquestes empreses han atret pràcticament 2.800 milions d'euros en inversió privada durant els darrers 5 anys.
En l'àmbit internacional, Barcelona és el cinquè start-up hub Europeu segons el nombre d'empreses registrades i per volum d'inversió.
L' Enquesta sobre la percepció social de la innovació de Cotec revela un cert increment de la desconfiança en la transició digital.
El qüestionari té la finalitat de mesurar la percepció de la innovació, l'automatització en el mercat de treball i l'impacte de la tecnologia en la vida quotidiana dels ciutadans.
Així, el 55% considera que la tecnologia augmenta la desigualtat social, amb una percepció més negativa per part dels ciutadans amb treballs poc qualificats, baix nivell formatiu, baixos ingressos o en situació d'atur.
Sobre el mercat de treball, dos terços dels enquestats opina que l'automatització afectarà una part rellevant de les posicions actuals.
A més, el 47% creu que la pèrdua de llocs de treball produïda pel canvi tecnològic no implicarà la creació de noves ocupacions.
En aquest context, destaca el percentatge de persones a favor d'una renda bàsica universal (que passa del 54% el 2018 al 61% el 2019).
L'últim monogràfic de la revista Informació comercial espanyola publicada pel Ministeri d'Indústria, Comerç i Turisme fa referència a l'impacte d'alguns elements com la sostenibilitat empresarial, el mercat de treball o els sistemes de redistribució en el denominat contracte social.
El document revisa aquest concepte a partir de vuit articles que introdueixen diferents enfocaments temàtics.
En primer lloc, s'analitzen els equilibris polítics que el fan possible i els indicadors de desigualtat i de llibertat econòmica.
Tot seguit, es revisa la sostenibilitat empresarial i el paper de la responsabilitat social corporativa en la configuració del contracte social.
A continuació, es parla de la irrupció de les noves formes d'ocupació relacionades amb la tecnologia i la digitalització i el seu impacte en les condicions laborals.
Finalment, s'examina la possible introducció de sistemes compensatoris, com la renda bàsica universal i la renda mínima.
Europa està avançant en el compliment del Pilar Europeu de Drets Socials, segons exposa la Comissió Europea a l' Informe conjunt sobre l'ocupació 2020.
La Comissió ha establert un Quadre d'indicadors socials per tal de monitoritzar la situació dels estats membres en relació amb l'acompliment d'objectius laborals i socials i la convergència cap a millors condicions de vida i de treball.
Entre els resultats, destacar que les taxes d'atur van registrar el progrés més significatiu.
En canvi, l'àmbit relacionat amb la protecció social i la inclusió presenta una evolució negativa a alguns països membres.
En concret, l'abandonament primerenc de l'educació i la formació, la bretxa de gènere en l'ocupació i la taxa de risc de pobresa o exclusió social han empitjorat respecte de l'últim any.
Amb l'objectiu de contextualitzar alguns dels principis del Pilar Europeu de Drets Socials, la Comissió Europea ha preparat una exposició en línia per il·lustrar algunes realitats socials de persones treballadores d'Europa.
L'OCDE en el seu informe Els emprenedors absents, examina la creació d'empreses en els grups amb més dificultats, com les dones, els joves, la gent gran, els immigrants i les persones desocupades.
Així mateix, analitza com les polítiques públiques poden fomentar la creació d'ocupació, el creixement econòmic i la inclusió social.
Segons les dades de l'informe, les probabilitats de les dones d'iniciar un nou negoci arriben gairebé a la meitat de les dels homes.
Pel que fa als joves, presenten una taxa de supervivència empresarial reduïda i poques d'aquestes empreses creen llocs de treball.
L'edició d'aquest any descriu el potencial de l'emprenedoria digital per augmentar la creació de noves empreses per part d'empresaris d'aquests grups desfavorits.
L'anàlisi d'Espanya indica que la taxa de treball per compte propi és lleugerament més alta que la mitjana de la Unió Europea per a la majoria d'aquests col·lectius.
Més de la meitat de les persones graduades en FP es troba ocupada o bé ocupada i estudiant alhora, nou mesos després de graduar-se, mentre que un 8,5% es troba cercant feina.
Així queda palès en l'estudi d'Inserció laboral dels ensenyaments professionals 2019, elaborat conjuntament pel Departament d'Educació i el Consell General de Cambres de Catalunya, que analitza la situació laboral i formativa dels graduats el 2018 en ensenyaments professionals.
El document assenyala que les persones graduades en FP de l'àmbit industrial tenen una major inserció laboral.
La remuneració d'aquests graduats industrials també és més elevada (el 57% cobra més de 1.200 euros mensuals, respecte del 33% del conjunt de graduats d'FP).
Destaca la continuïtat formativa dels graduats dels cicles de formació professional, que arriba al 53,3% de l'alumnat.
El Consell de Treball Econòmic i Social de Catalunya (CTESC) ha publicat un informe per contextualitzar el treball autònom col·lectiu, definit com l'associació de persones emprenedores per desenvolupar una activitat productiva.
Es materialitza a través de la constitució d'una societat amb una àmplia varietat de formes jurídiques (societats de responsabilitat limitades, cooperatives, etc).
El document analitza els principals riscos, potencialitats i reptes d'aquestes estructures societàries.
Com a principals potencialitats ressalta la major resistència a les situacions de crisi i una millor qualitat de l'ocupació.
D'entre els riscos, destaca l'ús de la societat cooperativa per eludir l'aplicació de la normativa laboral i de Seguretat Social, juntament amb les dificultats derivades de la governança i el funcionament intern.
L'informe conclou amb una sèrie de recomanacions consensuades.
La plataforma d'aprenentatge en línia Udemy ha presentat un informe que analitza les principals tendències d'aprenentatge i les d'habilitats més valorades de les persones treballadores.
El document destaca l'impacte que ha suposat la irrupció de la tecnologia en la demanda de cursos de formació.
Així mateix, assenyala el canvi transversal que s'està produint en una gran part dels rols professionals per adaptar-se a l'automatització i la utilització intensiva de dades.
En paral·lel, s'observa un major interès en el desenvolupament de les habilitats humanes innates que no poden ser assumides per la intel·ligència artificial, com la mentalitat de creixement, la creativitat, la innovació, el pensament crític o la intel·ligència emocional.
L'informe ressalta la introducció de metodologies com el mapatge continu d'habilitats per adaptar la capacitació dels professionals a les necessitats de les organitzacions a llarg termini.