projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Objectiu: Augmentar la inversió en infraestructures de les administracions públiques.
La inversió realitzada en infraestructures ha crescut un 47% durant el període 2004-2010 i la inversió pressupostada ha augmentat un 52% en el mateix període.
Tot i això, la inversió real a Catalunya representa un 2,1% del PIB català.
Inversió realitzada a Catalunya:
INVERSIÓ PRESSUPOSTADA A CATALUNYA:
Font: Anuari del Ministeri de Foment i del Departament de Territori i Sostenibilitat per a les inversions realitzades i l'Annex d'inversions reals dels pressupostos generals de l'Estat i dels pressupostos de la Generalitat.
Dades: corresponen a la inversió realitzada pel Departament de Política Territorial i Obres Públiques i el Ministeri de Foment en infraestructures i a la inversió pressupostada segons els annexos d'inversions reals dels pressupostos de cada administració.
La població de referència correspon al padró municipal d'habitants a data 1 de gener de cada any, per l'any 2004 s'ha fet servir la població del padró de 2003.
Objectiu: anàlisi de la despesa de les famílies en transport
La despesa de les famílies en transport a l'any 2010 es situa al 11,43% de la despesa total.
En valors absoluts, la despesa mitjana en transport per persona durant 2010 ha estat de 1.390 euros.
Dades: Enquesta contínua de pressupostos familiars de l'Institut Nacional d'Estadística, i s'han extret d'Estadística de despesa de les llars del Institut d'Estadística de Catalunya.
En les despeses de transport s'inclouen: compra i reparació de vehicles de transport i despesa en la compra de bitllets de transport (que inclou també el transport escolar).
Tant els quilòmetres recorreguts com les expedicions presenten una tendència a l'alça en la sèrie temporal.
Font: Informe anual i estadístiques dels transports a Catalunya.
Direcció General del Transport Terrestre.
Dades: els indicadors s'obtenen relacionant les dades estadístiques amb la població i l'estimació de la població amb la mobilitat obligada intermunicipal de cada any.
* Els vehicles *Km a partir de l'any 1996 són els quilòmetres estimats recorreguts a la província de Barcelona.
Objectiu: Anàlisi de l'evolució de l'oferta de xarxa ferroviària, agregant els diferents operadors.
La longitud de xarxa ferroviària s'ha mantingut relativament constant.
Els indicadors en relació amb la població baixen degut al lleuger increment d'aquesta.
Tanmateix, l'esforç s'ha concentrat en la millora de la xarxa.
Font: Idescat, Memòria de Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya, Memòria de Transports Metropolitans de Barcelona, Adif.
Dades: els indicadors s'obtenen en relació amb la superfície i la població de Catalunya.
Es considera xarxa ferroviària Renfe, FGC, TMB, cremallera i tramvia.
Tal i com assenyala la Llei de mobilitat, l'Observatori Català de la Mobilitat es configura com un instrument de recollida i difusió de la informació més rellevant en matèria de mobilitat i del seu grau de sostenibilitat.
Així mateix, la Llei defineix l'Observatori com un instrument d'avaluació i seguiment dels instruments de planificació i per a l'anàlisi dels efectes que aquests poden produir quan s'apliquin.
D'acord amb això, l'Observatori pretén assolir els objectius següents:
Així mateix, es pretén que a mig termini l'Observatori Català de la Mobilitat constitueixi el marc d'informació de referència a partir del qual es puguin elaborar diferents productes de difusió i reflexió en aquest àmbit.
Mobilitat intermunicipal i repartiment modal de la mobilitat a Catalunya
Parc de vehicles, trànsit i accidentalitat a la xarxa de Catalunya
Xarxa de transport públic: transport ferroviari i transport per carretera
Transport de viatgers per ferrocarril i per carretera
Antiguitat del parc de vehicles, adaptació del parc mòbil i de les estacions de transport públic a persones amb mobilitat reduïda i evolució de la velocitat comercial
Evolució dels costos del transport públic, inversió de l'Administració en infraestructures i producció del sector del transport
Objectiu: reduir el consum energètic a l'àmbit de la mobilitat
Objectiu: reduir els costos del transport públic
Objectiu: augmentar les persones usuàries del transport regular de viatgers per carretera en relació amb els habitants amb mobilitat
Objectiu: augmentar l'ús del transport públic urbà
Objectiu: augmentar la proporció de viatgers/eres amb mobilitat que fan ús del transport públic
Objectiu: anàlisi de la despesa de les families en transport
Objectiu: reduir la tendència de creixement de la distància mitjana de viatge intermunicipal
Objectiu: optimitzar l'ús de la xarxa viària
Objectiu: el Pla català de seguretat viària 2011-13 pretén reduir la sinistralitat viària, com a mínim al 15% del morts i ferits greus que s'han enregistrat l'any 2010.
El Pla estratègic de la bicicleta a Catalunya (2008-2012) té com a objectiu fomentar l'ús d'aquest mitjà de transport, que en els darrers anys ha aconseguit consolidar-se com un mitjà de mobilitat dels catalans.
07/01/2009: Aprovació definitiva (Acord de govern del 7 de gener de 2009).
Per tal de donar resposta a una demanda creixent i continuar impulsant aquest mitjà de transport sostenible, el Govern ha aprovat el Pla estratègic de la Bicicleta a Catalunya, que representa una forta aposta per la integració planificada i coherent d'aquest mitjà en el seu sistema de mobilitat.
Els principals eixos estratègics d'aquest pla són:
Durant els darrers anys a Catalunya s'ha detectat un canvi en els hàbits de mobilitat de la població.
Un bon exemple és l'excel·lent acollida que ha tingut el Bicing a la ciutat de Barcelona.
Des que es va implantar a l'any 2007, 185.000 persones s'han abonat al servei de préstec de bicicletes i en els darrers mesos s'ha arribat fins als 800.000 desplaçaments mensuals.
Des de la Generalitat, els ajuntaments i els Consells Comarcals també s'està treballant per impulsar noves vies ciclistes i millorar els camins ja existents, així com fomentar l'ús d'aquest mitjà sostenible en l'àmbit municipal i comarcal.
Objectiu: aconseguir un repartiment modal més sostenible
Objectiu: reequilibrar els diferents modes de transport per a disminuir la congestió i potenciar el transport ferroviari
Objectiu: aconseguir un repartiment modal del turisme més equilibrat
Objectiu: augmentar la seguretat del transport públic reduint-ne la sinistralitat
Objectiu: estabilització del parc de vehicles
Objectiu: anàlisi del pes de la produció del sector dels transports a l'economia
Objectiu: augmentar la inversió en infraestructures de les administracions públiques
Objectiu: anàlisi del mercat de treball del transport
Objectiu: dimensionar la xarxa per a garantir la mobilitat de persones i mercaderies
Objectiu: anàlisis de l'evolució de l'oferta de xarxa ferroviària, agregant els diferents operadors
Objectiu: augmentar l'oferta de transport de viatgers per carretera
Objectiu: incrementar l'oferta del transport públic urbà
Objectiu: millora de la qualitat del transport públic
Objectiu: potenciar la renovació del parc de vehicles per augmentar la seguretat
Objectiu: analitza les pautes de mobilitat de la població resident a Espanya en habitatges familiars, les seves característiques i els seus determinant
Objectiu: anàlisi de la mobiltat en dia feiner dels residents a la Regió Metropolitana de Barcelona
Aquest capítol conté dades de planejament urbanístic tant a nivell municipal com per comarques i demarcacions territorials.
D'altra banda també hi ha informació socioeconòmica de les zones i comarques de muntanya, i també les dades d'inversió dels plans comarcals i dels programes zonals.
Per últim, trobem informació de l'INCASÒL tant pel que fa a actuacions residencials com industrials i de renovació urbana.
En aquest capítol s'inclou informació de les principals actuacions de la UE a Catalunya.
En aquesta línia, es fa referència a les zones elegibles a Catalunya per a l'objectiu 2 i 5b dels fons estructurals de la Unió Europea, i també les actuacions del DPTOP incloses dins dels programes operatius.
A més a més, també conté els projectes del fons de cohesió que afecten a Catalunya en comparació a la resta de comunitats autònomes, i també dades sobre les diverses iniciatives comunitàries.
Aquest capítol presenta informació referent als diferents tipus de transport existents a Catalunya (carretera, ferroviari, marítim, aeri i per cable).
La informació es troba desglossada tant territorialment (per municipis, comarques i demarcacions territorials) com temàticament.
S'ofereix informació del nombre de viatgers, dels quilòmetres de xarxa ferroviària, del transport de mercaderies, i també de les inversions en transports dutes a terme a Catalunya.
Aquest capítol presenta informació referent a la xarxa viària existent i al trànsit de Catalunya.
La informació es troba desglossada tant territorialment (per municipis, comarques i demarcacions territorials) com temàticament.
S'ofereix informació dels quilòmetres de xarxa viària, de la tipologia de carreteres i de les IMD (intensitat mitjana diària).
Els indicadors econòmics d'aquest capítol permeten aprofundir en el coneixement de l'activitat constructora i també en el sector dels transports.
Concretament, i dins d'aquestes dues branques productives, podem trobar dades de: l'ocupació, l'atur estimat, l'atur registrat, el nombre d'afiliats a la Seguretat Social, el nombre d'accidents laborals, dades de producció.
La informació es troba desglossada tant territorialment (per municipis, comarques i demarcacions territorials) com temàtica.
S'ofereix informació dels quilòmetres de xarxa viària, de la tipologia de carreteres i de les IMD (intensitat mitjana diària)
(data d'actualització: 30/11/2016)
(data d'actualització: 06/04/2017)
A banda dels EMAS, hi ha altres sistemes voluntaris per tal de garantir la qualitat ambiental dels productes.
Aquest sistemes són l'etiqueta ecològica, que promou la comercialització de productes i serveis que són més respectuosos amb el medi ambient, i el distintiu de qualitat ambiental, que garanteix la qualitat ambiental de determinades propietats o característiques dels productes i els serveis.
En aquest apartat trobareu les estadístiques de l'evolució dels registres vigents i del nombre d'empreses amb sistemes voluntaris per a la protecció del medi.
Els indicadors que es presenten a continuació es defineixen com un conjunt de dades que permeten descriure, fer un seguiment i una avaluació de les dinàmiques i del model territorial i urbanístic català.
Els indicadors s'agrupen en 6 eixos i la informació es presenta en tres blocs: per a tots els municipis de Catalunya, per als municipis de muntanya i per als municipis de litoral.
S'han elaborat unes fitxes per a cada indicador on els seus valors es representen en tres escales: pel conjunt de Catalunya, per àmbits funcionals territorials i per municipis.
A més, s'ha afegit la informació d'altres territoris espanyols o europeus, assimilables a l'indicador analitzat, per fer-ne una comparativa.
En els documents adjunts podeu trobar una descripció de com s'estructuren aquestes fitxes Contingut fitxa indicadors i un Índex dels indicadors elaborats.
A més, tota aquesta informació es pot descarregar i consultar a l'apartat de Dades obertes.
L'actualització dels indicadors es va realitzant a mesura que es disposa de nova informació.
A l'apartat de "Darrera actualització" trobareu la versió amb les dades més actualitzades que es disposen.
Aquesta visualització permet observar com cada comarca es situa pel que fa a les dues dimensions principals relacionades amb el residus municipals: la generació i la recollida selectiva.
La idea seria que quants menys residus genera i més recollida selectiva du a terme una comarca, millor ho està fent pel que fa a la gestió dels residus.
Per mostrar com se situen les comarques pel que fa a la generació i a la recollida selectiva s'ha optat per un gràfic de dispersió.
L'eix de les x (eix horitzontal) mostra el percentatge de recollida selectiva.
Per tant, com més a la dreta se situï una comarca, millor ho estarà fent pel que fa a la recollida selectiva.
L'eix de les y (eix vertical) recull la generació de residus per capita, en kilos per habitant i any.
Per tant, com més avall se situï una comarca millor ho estarà fent a l'hora de minimitzar la generació de residus.
Cal tenir present, però, que les comarques més turístiques tindran dades de generació de residus municipals més elevades, atès que la població visitant també genera residus, però aquesta no es té en compte a l'hora de calcular la ràtio.
Cada comarca ve representada per un punt al gràfic.
Si s'hi situa el cursor al damunt, es mostra el nom de la comarca i els valors de les dues variables per a aquella comarca.
Per tant, i recapitulant, les comarques situades a la part inferior dreta del gràfic són les que millor ho estan fent (generen pocs residus i els recullen selectivament en major percentatge).
Les situades a la part superior dreta estan recollint selectivament els residus, però en generen molts.
Els situats a la part inferior esquerra generen pocs residus, però no els recullen selectivament.
I, finalment, els situats a la part superior esquerra estan generant molts residus i no els recullen selectivament.
Pel que fa a les característiques del gràfic, cal destacar que es tracta d'un gràfic animat.
Si es clica el símbol " play" situat a la part esquerra de l'eix de les x, es podrà observar l'evolució de cada comarca en el període 2000-2018 pel que fa a aquestes dues variables.
També esmentar que si es clica a sobre del punt que representa cada comarca, es mostrarà l'evolució de la comarca en qüestió pel període analitzat.
Aquesta visualització té per objectiu mostrar el comportament de la fracció resta en el conjunt dels residus municipals.
El gràfic de l'esquerra mostra l'evolució de la fracció resta (línia negra) en comparació amb la recollida selectiva (línia verda), totes dues mesurades en tones.
L'objectiu és que la fracció resta vagi perdent pes en comparació amb la recollida selectiva.
Quan la recollida selectiva supera la fracció resta significa que s'està assolint l'objectiu de recollir selectivament com a mínim el 50% dels residus municipals.
El gràfic de la dreta mostra el desglossament de la fracció resta.
Des de l'any 2004 es comptabilitza separadament la fracció resta en funció del seu destí primari, és a dir, quina és la primera fase del seu tractament.
Les opcions són les següents: a dipòsit, a incineració o a tractament mecanicobiològic.
Les dades es poden consultar pel conjunt de Catalunya, si no s'aplica cap filtre, o per un municipi o comarca en concret, mitjançant els filtres corresponents.
També es poden consultar les dades dels municipis en funció del nombre d'habitants, amb l'opció "Cerca per població".
Finalment, també és possible dur a terme cerques creuades: per exemple, municipis de la comarca del Vallès Occidental de més de 20.000 habitants.
La Taula de Mobilitat de les Terres de l'Ebre, formada pel Departament de Territori i Sostenibilitat i les administracions locals, ha iniciat els treballs per a la redacció del pla director de mobilitat de les Terres de l'Ebre que ha de ser validat i consensuat en el marc de la dita Taula de Mobilitat.
Amb la finalitat de disposar d'una imatge el més fidel possible de les condicions de mobilitat a les Terres de l'Ebre, el Departament de Territori i Sostenibilitat ha realitzat una enquesta de mobilitat als ciutadans de les Terres de l'Ebre per tal de poder realitzar una diagnosi acurada dels hàbits de mobilitat en aquest territori i poder definir actuacions en el marc del Pla director de Mobilitat.
Així, del 19 de novembre de 2019 al 21 de gener de 2020 el Departament ha realitzat una enquesta telefònica assistida per ordinador per tal d'analitzar la mobilitat quotidiana dels residents a les Terres de l'Ebre de mes de 4 anys.
S'han fet un total de 9.541 entrevistes als 52 municipis de l'àmbit, de forma que es disposa d'una mostra representativa de la mobilitat en el conjunt de ciutadans i també a nivell de municipi el que permetrà detectar les mancances existents per a concretar les polítiques de potenciació de la mobilitat sostenible a les Terres de l'Ebre.
En el document es detallen els principals resultats de l'enquesta.
A partir d'aquest treball, la Taula de Mobilitat de les Terres de l'Ebre continuarà amb els treballs de redacció del pla director de mobilitat
Aquestes visualitzacions tenen per objectiu situar geogràficament les dades de recollida de residus municipals, tant a nivell comarcal com municipal.
Els filtres de la part superior determinen la informació que es veurà als mapes i a la resta de gràfics i taules.
D'aquesta manera, es pot triar l'any de les dades, la fracció de residus, la comarca i el municipi.
Cal esmentar que, per defecte, es visualitzen les dades del darrer any disponible i la suma de totes les fraccions.
S'ha de tenir present que sempre cal seleccionar un any; en cas contrari, se sumen les dades de tot el període, la qual cosa no té sentit.
La visualització s'organitza en 2 mapes, un de comarcal (esquerra) i un de municipal (dreta).
A sota de cada mapa i hi ha un gràfic de línies que mostra l'evolució de la variable seleccionada, tant pel que fa a la fracció de residus com al territori.
Si no s'ha fet cap selecció, els gràfics recullen l'evolució de totes les fraccions a Catalunya.
A la part dreta de la pantalla hi ha dues taules.
La de la part superior mostra els valors municipals de les dades seleccionades, tant en termes absoluts (tones) com relatius (kg/hab).
La de la part inferior mostra els valors comarcals de les dades triades, també en valors absoluts i relatius.
Cal fer un comentari sobre les comarques i municipis creats durant el període analitzat.
La plantilla emprada per elaborar el mapa és la més actualitzada.
Per tant, inclou entitats que no han existit durant tot el període, com la comarca del Moianès o el municipi de la Canonja.
Quan se selecciona un any en el qual aquests ens encara no havien estat creats, es pinten de color groc i les dades dels municipis que la formen es representen en el municipi o comarca d'origen.
Finalment, esmentar que el mapa municipal pot trigar uns segons per carregar.
Aquesta visualització situa el grau d'assoliment de l'objectiu de la UE pel 2020 de recollir selectivament com a mínim el 50% dels residus municipals a nivell de municipi.
Per saber si es compleix amb l'objectiu UE 2020 del 50% de reciclatge, caldrà comprovar que totes les fraccions recollides selectivament es destinen a valorització.
Això pot fer que calguin % superiors al 50% de recollida selectiva, ja que no tot el que es recull selectivament es valoritza.
Abans de res, cal seleccionar un municipi mitjançant el filtre de la part superior esquerra.
Si no se'n selecciona cap, per defecte apareix el municipi de Barcelona.
Un cop seleccionat el municipi, la informació a analitzar és la següent:
En primer lloc cal veure el gràfic just a sota del filtre, que ens informa sobre si el municipi està assolint el 50% de recollida selectiva i, si no ho fa, quina és la desviació sobre l'objectiu.
Cal tenir present que la desviació es calcula en percentatge, no en punts percentuals (per tant, i atès que l'objectiu és arribar al 50% de recollida selectiva, a la pràctica multiplica per dos la desviació en punts percentuals en aquest cas).
Si s'està assolint l'objectiu, l'àrea del gràfic apareix de color verd.
Si no s'està assolint, el color és el roig.
Aquest primer gràfic funciona doncs com un semàfor.
A continuació es pot veure el gràfic de la part superior dreta, que mostra l'evolució de la recollida selectiva al municipi.
Les columnes indiquen el total de tones recollides selectivament, mentre que la línia negra i la xifra associada és el percentatge de recollida selectiva.
La línia roja situa l'objectiu del 50% de recollida selectiva.
Finalment, i per tal de contextualitzar la informació del municipi, els dos gràfics de la part inferior mostren, respectivament, l'evolució d'aquestes variables pel conjunt de Catalunya i per la comarca del municipi escollit.
Aquesta visualització situa el grau d'assoliment pel conjunt de Catalunya de l'objectiu de la UE pel 2020 de reciclar com a mínim el 50% dels residus municipals.
A més a més, s'ofereix la possibilitat de focalitzar la cerca en una comarca determinada.
Per l'objectiu UE 2020 del 50% de reciclatge, caldrà comprovar que totes les fraccions recollides selectivament es destinen a valorització.
Això pot fer que calguin % superiors al 50% de recollida selectiva.
El gràfic de la part superior dreta mostra el percentatge de recollida selectiva (línia negra i la xifra associada), l'objectiu pel 2020 (línia roja) i les tones totals de recollida selectiva (columnes).
S'ha optat per incloure també una xifra absoluta (les tones de recollida selectiva) per no perdre la imatge de conjunt.
Aquest gràfic no es veu afectat pels criteris de cerca, atès que el seu objectiu és oferir una imatge de conjunt.
El gràfic de la part inferior dreta recull el nombre de municipis que estan assolint la fita del 50% de recollida selectiva cada any.
Tot i això caldrà tenir en compte que l'objectiu de la UE 2020 és de reciclatge i no de recollida selectiva.
Finalment, tant el requadre de la part esquerra com el mapa que hi ha just a sota i la taula central de la part inferior indiquen quants i quins municipis estan assolint l'objectiu del 50% en funció dels criteris de cerca seleccionats.
El requadre funciona com a comptador dels municipis que compleixen els criteris de cerca i assoleixen el 50% de recollida selectiva.
A més a més, si se situa el cursor a sobre d'algun dels municipis que assoleixen l'objectiu del 50%, es pot veure el nom del municipi així com el percentatge de recollida selectiva.
La taula de la part inferior de la pantalla mostra quins municipis estan assolint l'objectiu sense la necessitat d'haver de cercar-los al mapa.
Pel que fa als criteris de cerca, s'ha optat per introduir els següents:
Aquesta visualització permet focalitzar una cerca per comarca per conèixer l'evolució de la recollida selectiva, la importància de cada fracció en el total de la recollida selectiva aconseguida en un any concret, així com l'evolució de diferents fraccions.
La part superior de la pantalla permet seleccionar la informació que mostraran el mapa i els gràfics.
Concretament, es pot triar l'any i la comarca.
Aquesta darrera també es pot seleccionar clicant a sobre de cada comarca del mapa.
La part superior també informa de quina és la comarca triada (funció especialment útil si la selecció es fa mitjançant el mapa) i permet esborrar les cerques que s'hagin fet.
Cal dir que per defecte es mostren les dades del darrer any disponible i tot Catalunya
Pel que al mapa (part superior esquerra), aquest mostra el percentatge de recollida selectiva que fa cada comarca.
Com més fosc és el color, major és el percentatge de recollida selectiva.
Si se situa el cursor a sobre d'una comarca, es podrà veure quin és el percentatge exacte.
Per visualitzar el gràfic de la part inferior esquerra cal seleccionar prèviament una comarca, ja sigui mitjançant el filtre o el mapa.
Aquest gràfic mostra l'evolució del percentatge de recollida selectiva que es fa en la comarca en qüestió.
El gràfic de la part superior dreta mostra com es distribueix la recollida selectiva per les diferents fraccions que la formen, a la comarca i any seleccionats.
Si se situa el cursor a sobre d'alguna de les fraccions, es podrà veure els valors tant en xifres absolutes (tones) com en percentatge sobre el total de la recollida selectiva d'aquella comarca.
Si no es selecciona cap comarca, aquest gràfic mostra la distribució pel conjunt de Catalunya.
Finalment, el gràfic de la part inferior dreta mostra l'evolució de les principals fraccions de recollida selectiva en la comarca seleccionada.
Concretament, el gràfic recull l'evolució de les següents fraccions: matèria orgànica, paper i cartró, vidre, envasos lleugers i residus voluminosos i fusta.
Si no se selecciona cap comarca, aquest gràfic recull l'evolució d'aquestes fraccions pel conjunt de Catalunya.