projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Commemorativa del centenari de la Biblioteca de Catalunya celebrat l'any 2014, aquesta obra vol ser una aproximació a la història de la institució, a l'edifici patrimonial que és la seva seu i a una selecció dels tresors de la seva col·lecció.
Les seves autores, Tània Alaix i M. Rosa Bellostas, fan una selecció i síntesi de tota la documentació que aplega la biblioteca nascuda el 1907 com a biblioteca de l'Institut d'Estudis Catalans i dotada de caràcter públic el 1914 per la Mancomunitat de Catalunya.
Aquesta publicació, a càrrec de la Dra.
Anna Alberni mostra el patrimoni que conserva la BC i descriu algunes de les peces més destacades de la col·lecció, entre les quals hi ha el Cançoner Gil o el Cançoner Vega-Aguiló.
Ofereix la visió de diferents especialistes que ens introdueixen en el món de la poesia trobadoresca des de distintes vessants fins arribar a Ausiàs March, que clou el període tractat.
L'obra conté entrevistes a Miriam Cabré, Antoni Rossell, Victoria Cirlot i Josep Pujol; es complementa amb interpretacions musicals d'Antoni Rossell i lectures de poemes a càrrec de Jesús R. Velasco, Miriam Cabré, Anna Alberni i Josep Pujol.
L'aparell bibliogràfic que inclou, constitueix un bon instrument de recerca per als lectors interessats en la poesia a Catalunya dels segles XI al XV.
Aquesta publicació, a càrrec de la Dra.
Maria Incoronata Colantuono mostra una acurada selecció de textos musicals i litúrgics medievals dels segles IX al XIII que es conserven a la Biblioteca de Catalunya.
Aquesta recopilació serveix als diferents autors de l'obra per introduir i explicar alguns conceptes fonamentals sobre la relació entre música i església: neumes, cant gregorià, els centres eclesiàstics a Catalunya o els principals estils arquitectònics del moment.
L'obra conté entrevistes als especialistes Jesús Alturo i Perucho, Juan Carlos Asensio, Joaquim Garrigosa i Massana, Katarina Livljanic, Eduardo Carrero, i es complementa amb interpretacions musicals de Juan Carlos Asensio i Antoni Rossell.
Dins del marc dels actes de celebració de l'Any Ramon Llull, la Biblioteca de Catalunya i el Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya publiquen Ramon Llull a la Biblioteca de Catalunya.
Aquesta obra vol apropar als lectors un dels pensadors catalans més universal de tots els segles a través d'aquest llibre electrònic optimitzat per a dispositius mòbils.
Aquest llibre presenta diferents estudis redactats per experts en la vida i obra d'aquest escriptor i filòsof i es complementa amb una sèrie d'entrevistes –conduïdes per Joan Santanach– a investigadors especialistes sobre l'autor: Lola Badia, Alexander Fidora, Amador Vega i Albert Soler, amb l'aportació de Ricard Torrents, expert en Verdaguer.
Igualment s'hi poden escoltar lectures de fragments de textos tan rellevants com el Llibre de Meravelles o el Llibre del gentil, fetes pels mateixos entrevistats, i una interpretació inèdita d'Antoni Rossell del poema Desconhort enregistrada a Sant Pau del Camp.
Els textos, a càrrec de Joan Santanach, ajuden a conèixer diverses facetes d'aquest autor, a més a més de presentar una selecció dels manuscrits i impresos més significatius conservats a la Biblioteca de Catalunya.
El darrer capítol inclou una selecció bibliogràfica actualitzada.
El llibre és d'accés lliure en format EPUB per a dispositius iOS, Adroid i en format.PDF per a ordinador.
Es distribueix sota una llicència de Creative Commons que n'autoritza la reproducció, distribució i comunicació pública sense afany de lucre.
Amb motiu de l'Any Muntaner, la Biblioteca de Catalunya i el Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya publiquen "Les cròniques catalanes".
A través de la veu dels investigadors Josep Maria Solé i Sabaté, José Enrique Ruiz-Domènec, Raül Sanchis Francés i Núria Silleras Fernández, el lector s'introdueix en el món medieval, en les arts, en les festes i en el paper de la dona, i ens parlen de les quatre grans cròniques des d'una visió actual.
S'hi descriuen els fets més rellevants i es mostra una selecció dels manuscrits més significatius d'aquestes cròniques conservats a la Biblioteca de Catalunya, tasca duta a terme per la historiadora Almudena Blasco.
A més, el llibre conté una selecció de 39 passatges extrets de les diferents cròniques, acompanyada de la imatge del document original, i de la seva transcripció.
Per últim, s'hi inclou un treball bibliogràfic inèdit que recopila els còdexs i impresos que transmeten aquestes cròniques; és una tasca a cura de Tània Alaix, bibliotecària de la Biblioteca de Catalunya.
Tots els continguts i materials queden ara recollits en aquest llibre electrònic, en un format nou i innovador i d'accés lliure.
Podeu exercir el dret d'accés a la informació pública que la Llei 19/2014, del 29 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern reconeix a totes les persones, a títol individual o en nom i representació de qualsevol persona jurídica.
El còmput de tots els terminis que són aplicables a la tramitació de les sol·licituds d'accés a la informació pública i que es van suspendre per la declaració de l'estat d'alarma, s'han reprès en el moment i tràmit en què varen ser suspesos.
Tramiteu la vostra petició d'accés a la informació pública
de transparència, accés a la informació pública i bon govern
El Govern de la Generalitat ha aprovat com a commemoració oficial de l'any 2020 el cinquantenari de la mort del músic i compositor Robert Gerhard Ottenwaelder (Valls, 1896 – Cambridge, 1970).
Aquesta commemoració es clourà durant l'any 2021 en escaure's els 125 anys del naixement del compositor.
El compositor Robert Gerhard és singular en molts aspectes ja que en la seva obra suposa la transició entre la música primerenca del segle XX i l'experimentació sonora a partir de la creació dodecatònica ja que va ser un dels deixebles privilegiats d'Arnold Schönberg, de qui a més fou col·laborador i amic.
Aquesta trajectòria va culminar durant la dècada de 1960 amb el treball amb el so a partir de l'experimentació electrònica.
Per la solidesa de la seva obra i la transcendència de la seva evolució estem davant d'un dels compositors més importants del segle XX a Catalunya i, sense cap mena de dubte, arreu del món.
També és destacable l'interès que va mostrar per la música catalana del segle XVIII –amb transcripcions d'obra d'Antoni Soler, Domènec Terradellas i Josep Pla– i la participació en la recerca entorn de la música tradicional catalana, que en alguns casos va incorporar a les seves composicions.
Vinculat intel·lectualment i artísticament als sectors més innovadors de la cultura catalana i europea, la seva posició personal el va dur a l'exili al final de la Guerra Civil.
Instal·lat a Cambridge, la seva vàlua com a compositor va incrementar-se arreu mentre a Catalunya només era conegut en cercles molt reduïts.
És per aquesta raó que el doble aniversari –50è aniversari de la mort i 125è aniversari del naixement– ha de servir per posar en valor una de les personalitats musicals més importants del segle XX a Catalunya, que ha esdevingut amb els anys un dels catalans més reconeguts arreu del món.
El 13 d'octubre de 2020 es commemorarà el centenari del primer concert de l'Orquestra Pau Casals al Palau de la Música Catalana, un projecte que Pau Casals va impulsar i crear el 1919 i que com el mateix músic reconeixia, va suposar un dels reptes més fructífers de la seva vida artística i professional.
La passió de Pau Casals per dirigir havia estat sempre present, però la seva carrera com a solista no li va permetre desenvolupar-la en tota la seva dimensió.
Com ell mateix reconeixia, havia sigut molt feliç tocant el violoncel, però no li produïa una satisfacció completa.
Per Casals, l'únic instrument sense limitacions era l'orquestra.
La força i l'excel·lència del seu treball va permetre disposar d'una formació simfònica excepcional, reconeguda internacionalment en molt poc temps, i que va convertir Barcelona en un punt d'encontre dels millors directors i solistes del moment, situant-la com una ciutat avançada de la bona música i oberta als compositors contemporanis.
Malauradament aquest projecte va acabar definitivament amb la Guerra Civil Espanyola i els efectes de la dictadura.
La Fundació Pau Casals impulsa la celebració d'aquest centenari amb activitats i projectes que es desenvoluparan en el període 2020-2021 de la mà de músics i institucions musicals de tot el món en un procés de participació encapçalat per el Comitè d'Honor amb personalitats de prestigi internacional.
El Departament de Cultura, en col·laboració amb la Fundació Pau Casals, celebrarà els cent anys de la creació de l'Orquestra Pau Casals, aprovada per Acord de Govern de la Generalitat com a commemoració oficial de l'any 2020.
Foto: Pau Casals dirigint. ©Fundació Pau Casals
Amb motiu de l'episodi de COVID-19, diferents entitats culturals han decidit cancel·lar les seves programacions durant un temps.
Us recomanem visitar els webs dels organitzadors per tal de confirmar la celebració dels esdeveniments publicats en aquest web.
El dia 13 de novembre de 2020 farà cent anys de la mort a Palma, Mallorca, d' Alexandre de Riquer i Ynglada.
Nascut el dia 3 de maig de 1856 a Calaf, comarca de l'Anoia, Alexandre de Riquer va ser un modernista arquetípic, un artista total que va cultivar en paral·lel i de forma qualitativa l'art i la literatura.
Al costat de la pintura, el dibuix i el gravat, Riquer va conrear les arts aplicades.
Dissenyador de cartells i ex-libris, també va fer de decorador.
Com a escriptor, Riquer va escriure poemes, narracions, biografies i textos crítics sobre art i artistes.
Home curiós i de sensibilitat afuada, va ser un gran bibliòfil i col·leccionista.
L'amor pels llibres va dur l'artista a combinar els seus talents en l'elaboració dels llibres propis il·lustrant-los ell mateix.
Altres aspectes de la personalitat polièdrica d'Alexandre de Riquer és la d' animador i promotor d'iniciatives culturals, polemista i pedagog.
La seva casa-taller del carrer de la Freneria número 5, al cor del barri gòtic barceloní, va ser un centre d'art, música, literatura i d'expressió d'un pensament lliure.
Entre d'altres personalitats van freqüentar la casa-taller: Apel·les Mestres, Enric Morera, Àngel Guimerà, Josep Triadó, Joaquim Renart, el gran Jacint Verdaguer, una jove Aurora Bertrana, un jove Eugeni d'Ors...
A la casa-taller s'hi va ensenyar l'art del gravat calcogràfic: Riquer va ser un bon mestre del gravat en aquell «niu d'àligues», tal com Joan Maragall va qualificar la casa-taller de l'artista considerat una de les figures artístiques més brillants del Modernisme català.
Alexandre de Riquer va desenvolupar la seva creativitat en el tombant dels segles XIX i XX.
En aquest moment històric van esclatar amb energia les sensibilitats artístiques i culturals que van conformar el Modernisme.
El temperament artístic i la psicologia profunda d'Alexandre de Riquer van relligar algunes d'aquestes sensibilitats amb bastant d'èxit com ara casar l'art modern tot empeltant-lo de l'art tradicional, o vivint a fons un cosmopolitisme que s'acordava perfectament amb una catalanitat ben arrelada. [+]
En el marc de la política commemorativa del Govern de la Generalitat, la Comissió de Commemoracions és l'òrgan que impulsa i proposa els esdeveniments i les personalitats susceptibles de ser commemorats anualment.
La seva tasca principal és recuperar i divulgar la memòria de fets històrics i personalitats històriques, artístiques, científiques o culturals d'especial rellevància en la història de Catalunya.
La celebració d'aquestes efemèrides posa especial rellevància en els esdeveniments i les personalitats de caràcter institucional, i reivindica la contribució femenina al patrimoni cultural i històric català vetllant perquè tinguin una representació paritària.
Les commemoracions 2020 aprovades pel Govern de la Generalitat i assignades al Departament de Cultura, són les següents:
Amb motiu de l'episodi de COVID-19, diferents entitats culturals han decidit cancel·lar les seves programacions durant un temps.
Us recomanem visitar els webs dels organitzadors per tal de confirmar la celebració dels esdeveniments publicats en aquest web.
Er objectiu deth programa ei contribuïr ara construccion d'ua ciutadanetat globau transformadora a trauès dera difusion d'informacion e recorsi ath public des bibliotèques de Catalonha, tà auançar atau ena garantida e er exercici des drets umans.
Entath 2018, era tematica causida a estat era crisi deth refugi.
El Govern de Catalunya ha signat un acord de voluntats per implementar actuacions de cooperació, educació per la pau i el desenvolupament en l'àmbit de la prevenció de les violències i la promoció del dret a la veritat, la justícia, la reparació i les garanties de no repetició que afecten tant als països socis de la cooperació catalana (especialment a Guatemala, El Salvador i Colòmbia) com a Catalunya.
L'Arxiu Nacional de Catalunya aportarà la seva expertesa en tasques de recuperació, difusió i reproducció d'arxius i centres de memòria històrica amb l'objectiu de salvaguardar el seu patrimoni documental, garantir el seu dret d'accés i difondre els valors democràtics.
Fins a l'abril de 2020 l'art català tindrà una presència destacada al Japó gràcies a l'exposició "Barcelona.
La ciutat dels miracles artístics".
La mostra, coorganitzada pel Museu Nacional d'Art de Catalunya i el Museu d'Art de Nagasaki, es podrà veure a les ciutats de Tokyo, Nagasaki, Himeji, Sapporo i Shizuoka.
L'exposició està formada per unes 130 obres d'artistes com Picasso, Miró, Gaudí, Rusiñol, Casas, Dalí o Puig i Cadafalch provinents de diferents museus del país com el Museu Nacional d'Art de Catalunya o el Cau Ferrat de Sitges, entre d'altres.
Barcelona va prendre el relleu de Montevideo i es va convertir en la ciutat convidada d'honor de l'edició de 2019 de la Feria Internacional del Libro de Buenos Aires (FIL).
El programa va incloure més de 50 autors i il·lustradors catalans i barcelonins que van desenvolupar, dins i fora de la Feria, 120 activitats culturals acompanyades per més de 70 destacats autors i periodistes argentins.
Unes 40 editorials catalanes han estat representades a l'estand de la ciutat.
Er Institut Ramon Llull ei un organisme public qu'a per objectiu promòir era lengua e era cultura catalanes ar exterior.
Isabel Jolis i Oliver va ser una impressora i gravadora catalana que va desenvolupar la seva tasca al llarg del segle XVIII, en una època en la qual algunes dones com ella començaren a tenir una presència creixent en l'àmbit de la cultura.
El Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya, a través de la Biblioteca de Catalunya, ha impulsat la commemoració de l'Any Isabel Jolis (1682-1770) amb motiu dels 250 anys de la seva mort.
Portar la cultura catalana al món és una tasca indispensable, tant per donar-nos a conèixer a l'exterior, com per establir relacions amb la resta de pobles i cultures del planeta i per reforçar el nostre paper de node cultural a la Mediterrània.
Amb aquests objectius, des del Departament de Cultura es treballa, d'una banda, en la projecció exterior de la cultura i la creació catalanes, unes tasques que són dutes a terme per l'Institut Català de les Empreses Culturals (ICEC) i l'Institut Ramon Llull (IRL), que s'ocupen de la promoció de les empreses culturals i de la llengua i la cultura catalanes, respectivament.
D'altra banda, el Departament de Cultura vetlla per garantir unes relacions d'intercanvi cultural amb altres regions i estats considerats prioritaris a través de relacions bilaterals i multilaterals.
Així mateix, es treballa una estratègia de cooperació al desenvolupament estructurada a l'entorn de l'objectiu de fer de la cultura una eina útil per construir un món en pau i sostenible.
Per últim, des del Departament es treballa en la identificació d'oportunitats d'accés a fonts de finançament internacional per a la cultura.
El Registre de Museus de Catalunya és el catàleg oficial dels museus del país.
És un inventari dinàmic i actualitzat, i està gestionat pel Servei de Museus i Protecció de Béns Mobles del Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya.
Es poden inscriure al Registre de Museus les institucions museístiques que compleixen els requisits establerts per la Llei 17/1990, de 2 de novembre, de museus i el Decret 35/1992, de 10 de febrer, de desplegament parcial de la Llei 17/1990, de 2 de novembre, de museus.
Els centres que en formen part reben la consideració de museus registrats (o museus acreditats, d'acord amb l'actual Pla de Museus ).
La Llei 17/1990 atribueix també la consideració de col·leccions obertes al públic (equipaments patrimonials bàsics, segons el Pla de Museus ) a aquells equipaments culturals que no reuneixen les condicions tècniques exigides als museus, però que de la mateixa manera custodien importants fons patrimonials i n'ofereixen la visita pública.
També són col·leccions obertes al públic els centres museístics que, tot i complir els requisits legislatius en matèria de museus, no han iniciat el procediment per a la seva inscripció al Registre de Museus.
Per qualsevol dubte o aclariment, us podeu posar en contacte directament amb el Servei de Museus i de Protecció de Béns Mobles ( [EMAIL] o telèfon 93 554 73 39).
El Pla de museus Museus 2030 estableix l'estructura organitzativa de tots els centres museístics del país d'acord amb criteris de rellevància i l'aportació que fan al conjunt del Sistema, així com els instruments de suport per a garantir una actuació pública global planificada.
El sistema museístic el formen tots els museus de Catalunya en un sentit ampli.
En primer lloc consten els museus acreditats (que equival als actuals museus registrats), que són els que compleixen els requisits tècnics, humans i d'infraestructura que marca la Llei de Museus.
Dins d'aquests, hi ha els museus nacionals i els museus de Catalunya.
Els museus nacionals són els que mostren una visió global del territori en els diferents àmbits culturals i estenen el seu servei a tot el país.
Dins dels museus de Catalunya, s'hi inclouen també els museus d'interès nacional i els museus de suport territorial.
El Sistema contempla també els equipaments patrimonials bàsics (equivalents a les col·leccions obertes al públic), que són els que no han passat pel sistema establert normativament.
El Sistema s'articula a través de les xarxes de museus amb la finalitat de fomentar la cooperació entre els diferents centres museístics que comparteixen un mateix àmbit temàtic ( xarxes temàtiques de museus ) o territorial ( xarxes territorials de museus ).
Museus 2030 és una publicació en format electrònic adreçada a tota la comunitat museística, que informa puntualment sobre els recursos que els professionals tenen a l'abast com a suport a la seva tasca professional.
Si voleu rebre el butlletí, només heu d'omplir amb les vostres dades el formulari que trobareu pitjant el següent botó.
La pandèmia de la COVID-19 té afectacions en l'activitat cultural, social i econòmica de tot el sector museístic.
En aquest apartat us facilitem informació, recursos i recomanacions que us poden ser d'utilitat en aquest nou i canviant context.
Els museus de Catalunya recullen, conserven, difonen, investiguen i promouen el patrimoni cultural moble català.
Com a entitats de servei públic, preserven la memòria col·lectiva, fan recerca, eduquen, ofereixen experiències que estimulen la curiositat i l'esperit crític, i participen de la vida cultural, educativa, social i científica del país.
En l'exercici de les seves funcions, les institucions museístiques esdevenen els instruments principals per a la correcta conservació i difusió de la identitat cultural de Catalunya, així com també d'altres expressions culturals i artístiques d'arreu del món; alhora que exerceixen una funció pedagògica essencial i són espais de trobada, diàleg, convivència i inclusió social.
Línies de subvencions que el Departament de Cultura convoca en matèria de museus.
Tràmit d'inici per donar d'alta un museu al Registre de Museus de Catalunya.
Tramitació per exportar, de forma definitiva o temporal, béns mobles d'interès nacional o catalogats.
Models normalitzats per sol·licitar la catalogació, la taxació o l'exportació de béns mobles, així com suport museístic.
El Departament de Cultura us ofereix dos espais web on trobar informació d'interès relativa al patrimoni cultural català: el web de la D irecció General del Patrimoni Cultural i el Portal del patrimoni cultural català.
Un espai de comunicació a través del qual la direcció general posa a l'abast tot allò referent a la seva acció i compromís amb el patrimoni cultural i la ciutadania.
Un compromís que comporta treballar en la protecció, defensa, documentació i difusió del patrimoni cultural de Catalunya.
El portal és una eina del Departament de Cultura per a la millora del coneixement i la promoció del patrimoni cultural català, que ofereix una selecció del patrimoni cultural més destacat, material i immaterial.
Els elements patrimonials han estat seleccionats tenint en compte diversos criteris, com el reconeixement extern (si han estat reconeguts amb categories especials, com Patrimoni Mundial, Museu Nacional, Patrimoni Immaterial, Bé Cultural d'Interès Nacional, etc.); el seu ús social i el seu impacte en la comunitat; el seu reconeixement professional, així com la implicació o interès dels gestors de cadascun dels recursos patrimonials per a participar-hi.
El període per presentar les sol·licituds és del 23 de juliol al 10 de setembre de 2019, ambdós inclosos.
El Departament de Cultura ha publicat avui la convocatòria de subvencions per a l' execució d'obres de restauració i conservació d'immobles de notable valor cultural.
L'objectiu és contribuir econòmicament a l'execució d'obres de consolidació o restauració en immobles situats a Catalunya i protegits en qualitat de béns culturals d'interès nacional (BCIN) o béns culturals d'interès local (BCIL).
Amb una dotació màxima de 3.750.000 euros, la convocatòria preveu que les obres es puguin fer en un període de tres anys, és a dir de 2019 a 2021.
Les persones destinatàries d'aquesta línia d'ajuts són les persones físiques i les agrupacions de persones físiques, les comunitats de béns, les fundacions i altres entitats sense ànim de lucre, les agrupacions d'entitats sense ànim de lucre, els ens locals i els ens que en depenen, així com altres tipus d'unitat econòmica i patrimoni separat que no tinguin ànim de lucre.
El període per presentar les sol·licituds és del 23 de juliol al 10 de setembre (ambdós inclosos), i la tramitació es fa a través de la plataforma EACAT, en el cas d'ens locals, i a través de Tràmits gencat en el cas de persones físiques, agrupacions, fundacions i entitats sense ànim de lucre.
Aquesta convocatòria és per al trienni 2019-2021.
L'Oficina de Suport a la Iniciativa Cultural, com a entitat de dret públic, amb personalitat jurídica pròpia i adscrita al Departament de Cultura, ha d'adoptar les mesures necessàries per facilitar a les persones el coneixement de la informació pública segons estableix la Llei 19/2014, del 29 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern.
En aquesta pàgina es fa pública la informació relativa a l'OSIC i s'estructura en els apartats següents:
És el dret que tenen les persones a l'accés a la informació elaborada per l'Administració i la que aquesta té en el seu poder com a conseqüència de la seva activitat o de l'exercici de les seves funcions, inclosa la que li subministren els altres subjectes obligats d'acord amb la llei.