projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
L'any 1995 neix el Procés de Barcelona, un projecte col·lectiu per reforçar la cooperació i el diàleg entre la Unió Europea i els països de la conca mediterrània.
Del Procés en va sorgir la Declaració de Barcelona, que va consolidar l'associació euromediterrània i va impulsar la creació el 2008 de la Unió pel Mediterrani.
Amb motiu dels 25 anys de la Declaració, la Generalitat impulsa durant l'any 2020 una sèrie d'iniciatives sota el nom Mediterrània +25 que abordaran qüestions i propostes per difondre i renovar la visió sobre les relacions mediterrànies.
L'objectiu de Mediterrània +25 és apropar el projecte mediterrani a la ciutadania, promoure els intercanvis entre actors del nord i del sud, i proposar idees per a una nova agenda mediterrània a Europa.
Seminaris i webinars amb la participació d'actors d'ambdues parts del mar Mediterrani de juliol a octubre 2020.
La Generalitat els organitzarà amb la col·laboració de diferents departaments i organismes del Grup de Treball Mediterrani i que impulsen polítiques mediterrànies en el marc de l'Estratègia Mediterrània de Catalunya, MedCat 2030.
El cicle tractarà els principals problemes globals que afecten la regió, mitjançant tres webinars: Innovació i petites i mitjanes empreses, en col·laboració amb el Departament de Polítiques Digitals i Funció Pública i el Departament d'Empresa i Recerca; Agenda urbana mediterrània, impulsat pel Departament de Territori i Sostenibilitat, i sobre els efectes econòmics de la COVID-19 en les relacions de la Unió Europea amb els seus socis mediterranis.
A més, a partir de setembre se celebrarà un seminari sobre diàleg intercultural coorganitzat per l'IEMed i DIPLOCAT, i una trobada sobre l'Agenda 2030 a la Mediterrània, que compta amb la col·laboració del Consell Assessor per al Desenvolupament Sostenible (CADS).
La Generalitat promourà iniciatives durant el mes de novembre de 2020 en el marc de la commemoració institucional del 25è aniversari de la Declaració de Barcelona.
Contribuirà de manera activa en els diferents fòrums regionals previstos pel Secretariat de la Unió pel Mediterrani, i llançarà accions que encoratgin i facilitin els programes, xarxes i intercanvis entre actors de la societat civil de les ribes del Mediterrani, amb l ́objectiu de reforçar el paper de la governança multinivell a la Mediterrània.
La Revista IDEES del Centre d ́Estudis en Temes Contemporanis dedicar un número monogràfic a la construcció d'una nova visió per a la Mediterrània.
Això, a partir de la reflexió sobre els reptes presents d'una regió que, en els darrers 25 anys, s'ha vist especialment afectada pels canvis geopolítics i les externalitats negatives de la globalització.
Els primers articles del monogràfic es publicaran al setembre de 2020.
També se celebraran debats i seminaris complementaris durant els darrers mesos de l'any.
Catalunya forma part de la Unió Europea (UE) des de l'1 de gener de 1986, data de la incorporació de l'estat espanyol a les Comunitats Europees.
A partir del 1993, i una vegada conclosos la majoria dels períodes transitoris previstos en l'Acta d'adhesió a les Comunitats Europees, Catalunya va consolidar definitivament la seva integració a la Unió.
Des d'aleshores, i d'acord amb l'evolució de la mateixa Unió, reflectida en els distints tractats de reforma de la UE (Acta Única Europea, Tractat de Maastricht, Tractat d'Amsterdam, Tractat de Niça i Tractat de Lisboa) i en les ampliacions successives de la UE (1995, 2004, 2007 i 2013), Catalunya participa àmpliament de les seves iniciatives i projectes.
Les diferents polítiques i accions de la Unió Europea formen part de l'entorn propi de la societat i l'economia catalana en el seu conjunt.
Això es concreta en el marc legislatiu aplicable a Catalunya, que, en bona part, té com a origen un moltes normatives de la UE.
La integració de Catalunya en el mercat interior europeu i l'Espai Econòmic Europeu, la participació en la unió econòmica i monetària i l'euro, l'aplicació de polítiques sectorials de la UE o la participació en programes de la Unió i la recepció de fons europeus són altres exemples de la integració al projecte europeu.
La Generalitat de Catalunya presta una atenció prioritària a la participació del Govern i l'Administració en el marc institucional de la Unió Europea, a la representació i defensa dels interessos de la societat catalana, i també a promoure un posicionament de Catalunya respecte del procés d'integració europea.
Des d'un tarannà marcadament europeista, Catalunya ha participat de manera activa en la construcció de la Unió Europea des de la seva adhesió el 1986 i ha treballat per estrènyer els lligams entre els socis comunitaris.
Catalunya respecta, alhora, la voluntat dels britànics expressada en el referèndum sobre el Brexit, que inclou un procés negociador entre Londres i Brussel·les per minimitzar-ne l'impacte i per concretar com s'establiran les relacions en els àmbits polític, econòmic i social.
Encara que la sortida de la UE es faci efectiva de la forma més endreçada possible, implicarà canvis i reptes, incerteses i oportunitats.
Així, doncs, davant de possibles nous escenaris que alterin les regles del joc, cal diàleg, entesa i pactes; en definitiva, política per recollir el mandat de les urnes i alinear-se amb la voluntat d'un poble que decideix com s'expressa i com vol viure en el mosaic de la democràcia europea.
El mapa del Brexit modificarà algunes realitats per a la ciutadania i per a les empreses catalanes.
Es garantirà el dret de residència al Regne Unit com fins ara per als estrangers comunitaris?
Serà tan fàcil anar-hi a estudiar anglès?
Com queda l'accés a la sanitat?
Per donar-hi resposta i ajudar els catalans d'aquí i els que són allà, sense oblidar els britànics instal·lats a Catalunya, el Govern posa en marxa aquesta web, que aspira a ser una eina útil, comprensible i intuïtiva.
També publiquem una guia breu sobre com ens hem preparat per afrontar el ventall de novetats que pot desplegar el Brexit.
El Govern de Catalunya considera essencial tenir unes relacions exteriors estructurades i ben focalitzades, d'acord amb unes prioritats geogràfiques i sectorials que donin resposta als interessos catalans, prioritzant la captació d'oportunitats empresarials amb retorn per a Catalunya.
Àsia, el Japó, l'Índia i la Xina són socis prioritaris.
El Govern de Catalunya fa una atenció especial a les economies emergents com l'Índia o la Xina, països que, a més, tenen un gran nombre de ciutadans que resideixen a Catalunya.
En la mateixa línia, són de gran importància altres economies emergents com el Brasil i economies consolidades com els Estats Units i, més concretament, territoris com São Paulo, Massachusetts i Califòrnia.
El Govern de Catalunya també impulsa de forma destacada la cooperació amb aquells països amb els quals existeixen relacions de caràcter historicocultural o amb importants nuclis de població catalana immigrada, fruit de l'empremta de la història de Catalunya.
Aquest és el cas de l'Argentina, l'Uruguai o Mèxic.
Així mateix, també són de relleu les relacions amb els governs autònoms en el si d'estats compostos o federals amb què Catalunya comparteix interessos, com ara Flandes o el Quebec.
El problema del canvi climàtic és un fenomen d'abast mundial i només es pot entendre des d'una perspectiva global.
Tanmateix, les polítiques de lluita contra el canvi climàtic, tant les de mitigació com les d'adaptació, també s'han de desenvolupar a una escala multinivell per tal de ser veritablement efectives.
L'any 2015 va tenir lloc a París la 21a Conferència de les Parts de la Convenció Marc de les Nacions Unides sobre el Canvi Climàtic (COP21), una reunió que va donar com a resultat l'Acord de París, el primer acord climàtic d'abast global que marca els compromisos a assolir a partir del 2020, un acord ratificat per 129 de 197 països durant el 2016 i principis 2017.
La Generalitat de Catalunya treballa amb la premissa que el canvi climàtic és un dels desafiaments més importants als quals s'enfronta la nostra societat, i que, en conseqüència, ha de ser abordat a tots els nivells, des del global al local.
Amb aquesta premissa, una delegació institucional i tècnica es va desplaçar per assistir a la COP21 de París amb l'objectiu de donar visibilitat a Catalunya com un actor solidari i compromès amb els desafiaments globals.
La delegació va acomplir l'objectiu aportant un discurs propi i potent elaborat a través d'una acció efectiva desplegada mitjançant les actuacions contemplades a l'Agenda Catalana vers la COP21, un projecte impulsat i coordinat durant tot l'any 2015 per la Direcció General d'Afers Multilaterals i Europeus, actualment Direcció General d'Afers Globals, essent-ne la promotora institucional principal la Secretaria d'Afers Exteriors i de la Unió Europea, conjuntament amb la Secretaria de Medi Ambient i Sostenibilitat, i el Consell Assessor per al Desenvolupament Sostenible (CADS).
A títol informatiu, la iniciativa de l'Agenda Catalana vers la COP21 va obtenir el mes de juliol 2015, el reconeixement oficial com a "iniciativa exemplar" per part de la presidència de la COP21.
Cada mes se celebren diferents jornades i tallers sobre els programes de finançament europeu.
A continuació es destaquen les principals sessions informatives de cada mes:
· Febrer: Actes i jornades organitzats pels grups Leader
· 3 al 6 de febrer: "European Innovation Summit", a Brussel·les.
· 10 de febrer: D ebat-acte inaugural del projecte de recerca sobre extremisme violent CONNEKT (2020-2023), organitzat per l'IEMED a Barcelona.
· 19 de febrer: Jornada informativa sobre l'Erasmus+ Esport, organitzada pel Consell Català de l'Esport, a Barcelona.
· 24 de febrer: Presentació de l'estratègia digital europea impartida pel director general de Xarxes de Comunicació, Continguts i Tecnologia de la Comissió Europea, a Barcelona.
Us facilitem la possibilitat de contactar amb potencials socis/es per als vostres projectes.
Difonem les peticions d'entitats de fora que busquen socis/es catalans/es i eines on podreu publicar les vostres propostes.
Eina de cerca de socis per a projectes entre ciutats i altres nivells de govern local per a la promoció del desenvolupament urbà sostenible a través de l'intercanvi de coneixements i bones pràctiques.
Eina per cercar socis per a projectes europeus que tinguin per objectiu implementar l'estratègia comunitària de salut
Eina de cerca de socis per a projectes de promoció de productes agrícoles
Eina de cerca de socis per a projectes de cooperació transnacional que implica a tota la península ibèrica i el sud-oest de França.
Eina de cerca de socis per a projectes de cooperació transfronterera Espanya-França-Andorra
Programa europeu de cooperació entre territoris de 13 estats de la riba nord de la Mediterrània per fer front a reptes comuns que preveu una eina de cerca de socis.
Cercador de projectes i beneficiaris dels programes de cooperació transfronterera, transnacional i interregional de la UE, ja siguin entre els estats membres o bé entre els estats membres i els països veïns
Programa de cooperació entre governs regionals i locals d'arreu d'Europa que incorpora un cercador de socis
Preveu una eina de cerca de socis genèrica per a projectes de recerca i innovació.
Eina de cerca de socis per a projectes transnacionals de foment de l'ocupació, foment de la mobilitat dels professionals, lluita contra la pobresa i foment de la inclusió social
Projectes per a la memòria històrica i la promoció de la participació ciutadana a la UE.
Es preveu un buscador de projectes aprovats que pot servir per a trobar socis que ja hi hagin participat
Programa de cooperació entre territoris d'ambdues ribes de la conca Mediterrània que preveu una eina de cerca de socis
Podeu fer la cerca de projectes europeus de tres maneres:
1) Escrivint el que interessa a la caixeta i seleccionant un tipus de projecte.
2) Escrivint el que interessa a la caixeta i i no selecionant cap projecte concret (en aquest cas busca en tots els tipus de projecte).
3) Cercant en tots els tipus de projectes sense posar text.
Els pressupost europeu és una eina per assolir els objectius polítics de la Unió Europea.
Els fons europeus ajuden a què estudiants i joves professionals es formin a l'estranger gràcies al programa Erasmus+, a què el sector agrari rebi suport de la política agrícola comuna (PAC) i a què els investigadors i les universitats prossegueixin els seus treballs de recerca i innovació amb l'Horizon 2020.
El FEDER i el Fons Social Europeu contribueixen a millorar l'ocupació, la formació professional i la qualitat de vida de les persones.
Per mitjà dels fons europeus, la UE inverteix en transport públic, aigua i medi ambient, en les empreses, en infraestructures digitals, en sanitat, en educació, en cultura, en justícia i coopera amb els països veïns i els no veïns.
En aquesta secció es mostren dades de l'aprofitament d'aquests recursos per part de les persones i les entitats públiques i privades de Catalunya a partir de 2014.
Catalunya contribueix així a l'assoliment dels objectius polítics de la UE.
A continuació, es posen de manifest les dades recollides en l' Estudi sobre la participació catalana en els fons europeus competitius entre els anys 2014 a 2017, és a dir, en aquells programes de finançament gestionats directament per la Comissió Europea o les seves agències executives (Horizon 2020, l'Instrument Financer pour l'Environnement -LIFE-, etc.).
El treball analitza les dades disponibles al Sistema de Transparència Financera (FTS per les seves sigles en anglès) de la Comissió Europea en aquest període.
918 entitats amb seu a Catalunya (953 si es compten les persones físiques) han estat beneficiàries de finançament europeu entre els anys 2014 a 2017 (279 l'any 2014, 375 el 2015, 393 el 2016 i 406 el 2017).
En aquest període, aquestes entitats han obtingut un total de 972,2 milions d'euros (163,2 milions el 2014; 272 milions el 2015; 272,6 milions el 2016 i 264,3 milions el 2017).
El 23% del total d'entitats beneficiàries d'Espanya són a Catalunya.
La major part són a les comarques de Barcelona.
Catalunya obté el 21% dels fons captats per entitats espanyoles.
En el conjunt del període estudiat, Catalunya ocupa la posició 14 a la UE 28 en percepció de fons, per davant d'estats com Finlàndia, Hongria i Irlanda.
4 fons europeus concentren el 87'5% dels diners obtinguts.
La major part d'aquests recursos financen projectes d'innovació, recerca i salut.
Podeu fer la cerca de convocatòria de tres maneres: 1) Escrivint el que interessa a la caixeta i seleccionant un tipus de projecte.
2) Escrivint el que interessa a la caixeta i i no selecionant cap projecte concret (en aquest cas busca en totes les convocatòries).
3) Cercant en tots els tipus de convocatòria sense posar text.
Ciutadania, drets humans i civils a la Unió Europea, democràcia, igualtat, pobresa, inclusió social, gènere, col·lectiu de lesbianes, gais, bisexuals, transgèneres i intersexuals (LGBTI), immigració, integració, discriminació, víctimes, infants, comunicació sobre la UE i mitjans de comunicació
Cooperació, desenvolupament, acció exterior, eradicació de la pobresa, pau, organitzacions no governamentals per al desenvolupament (ONGD), Àfrica, Europa de l'Est, Amèrica Llatina i Àsia
Cultura, esports, audiovisual, editorial, cinema, museus, art, arts escèniques, teatre, música i dansa
Emprenedoria, empresa, turisme, indústria, comerç, competència, internacionalització, mercat, consum, compra pública innovadora, pimes, globalització, economia i finances
Ensenyament, joventut, formació, cursos, ocupació, treball, mobilitat, intercanvis, voluntariat, estudiar a l'estranger i convocatòries d'experts
Infraestructures, energia, transport, desenvolupament urbà, cooperació territorial, ciutats intel·ligents, autopistes del mar, carreteres, energies renovables i eficiència energètica
Recerca, salut, ciència, recerca, desenvolupament i innovació (R+D+I), universitats, estadística, estudis i disseny
Justícia, interior, asil, protecció civil, catàstrofes, fiscalitat, frau, corrupció, seguretat, fronteres, policia, privacitat i drogues
Medi ambient, natura, desenvolupament rural, agricultura, pesca, medi marí, aigua, aire, boscos, biodiversitat, sostenibilitat, contaminació, residus i productes químics
Estratègia mediterrània de la Generalitat de Catalunya, veïnatge sud, cooperació transfronterera i regional, relacions Euromediterrànies, macroregió mediterrània, desenvolupament democràtic, estat de dret i bon govern, progrés econòmic, protecció social.
Tecnologies de la informació i la comunicació, societat de la informació, telecomunicacions, xarxes de comunicacions i socials, dades obertes, telefonia i mòbil
Una delegació d'empreses catalanes del sector de la moda va presentar les seves col·leccions en un showroom davant d'un centenar d' influencers i botigues de Miami per impulsar la seva internacionalització als Estats Units del 4 al 7 de juny.
Aprofitant l'esdeveniment, les marques catalanes han pogut mantenir reunions individuals amb els assistents, entre els quals hi havia des de representants de petites botigues o de centres comercials fins a periodistes de mitjans especialitzats en moda o prescriptors a les xarxes socials.
Aquesta iniciativa ha estat una de les actuacions més destacades d'una missió comercial organitzada per la Generalitat de Catalunya a través d'ACCIÓ en col·laboració amb el Clúster Català de la Moda (MODACC) en el marc del projecte europeu Inter-tex, finançat pel Programa de Cooperació Territorial de l'Espai Sud-oest Europeu (INTERREG-SUDOE), que impulsa la internacionalització de les pimes del sector tèxtil-confecció del sud-est d'Europa (Catalunya, València, Galícia, el nord de Portugal i la regió de Migdia-Pirineus de França).
Les cinc empreses catalanes que han participat en aquesta acció comercial són Cecilia de Rafael, Seventees, Etxart & Panno, Pilar del Campo i Atelier d'Ocon.
A més de participar en aquest showroom, en el marc de la missió la delegació empresarial ha rebut formació del sector de la moda a Miami i les millors estratègies per exportar-hi a través de ponències d'experts d'entitats com The Cocot Showroom o l'Istituto Marangoni Miami.
Les empreses també han pogut visitar els espais comercials més rellevants de Miami, reunir-se amb representants, compradors i potencials clients i participar en activitats de networking amb els principals agents del sector per connectar-se amb socis locals.
La iniciativa PRIMA per a la recerca i la innovació de l'àrea Mediterrània té com a objectiu la posada en pràctica de polítiques conjuntes de recerca i innovació sota una estratègia comuna de tots els països participants per abordar reptes com la manca d'aigua, l'agricultura i la seguretat alimentària.
Aquest partenariat neix amb la voluntat que tant la UE com els països de la riba sud de la Mediterrània uneixin les seves fonts de talent, coneixement i patrimoni cultural per tal de desenvolupar les àrees amb escassetat d'aigua, proveint-les d'oportunitats de treball en el camp de l'alimentació i competitivitat per emprenedors i dones, conservant els ecosistemes.
Actualment compta amb la participació de 19 països euromediterranis, amb els mateixos drets i obligacions:
11 països de la UE: Croàcia, Xipre, França, Alemanya, Grècia, Itàlia, Luxemburg, Malta, Portugal, Eslovènia i Espanya.
8 països mediterranis però no de la UE: Algèria, Egipte, Israel, Jordània, Líban, Marroc, Tunísia i Turquia.
El programa el gestiona la Fundació PRIMA sobre la base de plans de treball anuals.
El finançament previst fins a 2020 és de 220M € provinents del programa de recerca Horizon 2020 i 274M € provinents d'aportacions dels estats membres.
Consisteix en accions de recerca i d'innovació, en formació i en networking.
Es busca realitzar pocs projectes, però grans, per tal de tenir impacte.
L'objectiu fonamental és formar un teixit econòmic al sud de la Mediterrània, i ajudar a la internacionalització de les pimes.
Només es finançaran els consorcis, amb mínim 3 països participants, dels quals un ha de ser europeu i l'altre no europeu.
Els projectes als quals se'ls hi donarà més valor seran els que abordin temàtiques transectorials.
Als projectes se'ls demanarà que tinguin una expertesa en ciències socials i humanitats i una visió d'impacte científic, econòmic i social.
El pla de treball pel 2018 està basat en 2 ERA-NETs: ERANETMED i ARIMNET.
Les ERA-NETs són xarxes europees d'agències públiques dedicades al finançament de R+D+I a nivell nacional i regional, que compten amb el suport de la Unió Europea i que tenen per objectiu afavorir la coordinació dels programes d'investigació dels estats europeus.
Mobilitzen recursos per afrontar conjuntament reptes tecnològics i tècnic
Les 3 àrees temàtiques es desenvolupen en 8 prioritats operacionals:
Sostenibilitat del sòl i de l'aigua
Agricultura intel·ligent i sostenible
Pesticides i patògens a l'agricultura
Cadena de valor a l'agricultura
Els plans de treball s'estructuren en 3 seccions:
Es preveu que els primers anuncis de convocatòries es publiquin a mitjan de gener.
En relació amb aquestes primeres convocatòries, la Secretaria d'Universitats i Recerca organitza una sessió informativa que tindrà lloc el dia 24 de gener a les 10.00 a la Sala d'Actes de la Secretaria d'Universitats i Recerca (Via Laietana, 2), a càrrec del director de PRIMA, el senyor Octavi Quintana, i dirigida a les entitats que poden presentar projectes de col·laboració.
Campidano Agrozootecnica, una empresa italiana dedicada a la ramaderia bovina, vol endegar un projecte per a innovar en tècniques de cria que permetin una producció econòmicament competitiva que també sigui respectuosa amb el benestar animal, redueixi les emissions a l'atmosfera i protegeixi els aqüífers.
El projecte preveu la construcció de:
D'acord amb el Decret 170/2014, de 23 de desembre, d'estructura de la Secretaria d'Afers Exteriors i de la Unió Europea, correspon a la Secretaria d'Afers Exteriors i de la Unió Europea dirigir, impulsar i coordinar l'acció exterior del Govern de la Generalitat de Catalunya i la seva representació a l'exterior.
Aquesta coordinació s'exerceix tant a través dels òrgans col·legiats existents, com a través de reunions i contactes periòdics per tal de vehicular els interessos dels departaments respecte a iniciatives de la Unió Europea, o en relació a tercers països, xarxes de cooperació territorial i organismes internacionals, i per assessorar sobre els projectes de cooperació al desenvolupament.
Els mecanismes de coordinació de l'acció exterior existents en els quals els departaments hi són presents són els següents:
És l'òrgan col·legiat creat per l'article 16 de la Llei 16/2014, de 4 de desembre, d'Acció Exterior i de Relacions amb la Unió Europea i regulat pel Decret 207/2015, de 22 de setembre, amb l'objecte d'impulsar i coordinar les polítiques i actuacions dels departaments de l'Administració de la Generalitat en matèria d'acció exterior i de relacions amb la Unió Europea, i de fer-ne el seguiment i l'avaluació, especialment pel que fa a les funcions de proposta, seguiment i avaluació del Pla estratègic d'acció exterior i de relacions amb la Unió Europea.
La Comissió Interdepartamental es reuneix com a mínim una vegada l'any i en formen part els secretaris i les secretàries generals dels departaments de l'Administració de la Generalitat i les persones que ocupen la màxima responsabilitat executiva dels organismes de la Generalitat amb oficines sectorials a l'exterior.
L'article 9 del Decret 207/2015, de 22 de setembre, de desplegament de la coordinació i dels òrgans de coordinació, participació i seguiment previstos a la Llei 16/2014, de 4 de desembre, d'acció exterior i de relacions amb la Unió Europea preveu l'existència i possibilitat de creació de comissions i grups de treball en el si de la Comissió Interdepartamental d'Afers Exterior i de Relacions amb la UE.