projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
A l'hora d'interaccionar amb la ciutadania, cal fer-ho sempre amb un to d'acord amb els valors compartits de la Generalitat i tots els seus professionals:
Col·laboració (participació en accions ciutadanes): promoure i participar en espais de col·laboració és la clau per crear comunitats que aportin un valor a la Xarxa.
Participar en accions ciutadanes com si fossin pròpies, a més de fomentar la participació de la resta de la ciutadania.
Obertura i transparència: cal mostrar tal com és l'organització, amb naturalitat i amb voluntat de servei.
Interdependència (corresponsabilitat): saber qui es representa i cap a qui, com i on relacionar-se.
S'han de tenir en compte les normes d'etiqueta pròpies de cada un dels espais.
Compartir (coneixement obert): amb un nou enfocament de la propietat intel·lectual, que permeti crear les condicions necessàries perquè ciutadania, empreses i altres organitzacions puguin generar riquesa amb les dades i els continguts elaborats per l'Administració.
Integritat (servei públic): la comunicació i atenció a través de les xarxes socials ha de ser tan eficaç o més del que ho és la presencial.
Al mateix temps, ha de ser més eficient i donar més resultats procurant no créixer en recursos.
Convé mostrar en tot moment una predisposició a escoltar i ajudar el ciutadà, en tot el que sigui possible, i oferir solucions als dubtes i consultes.
El to amb què es conversa ha de ser sempre proper i cordial.
La comunicació en les diferents xarxes socials on la Generalitat és present sempre és cap a la ciutadania.
Per tant, s'ha d'intentar escoltar les persones i donar respostes adequades a les seves necessitats, perquè els usuaris d'aquests espais sentin que la presència de la Generalitat no és intrusiva i que es participa en la seva conversa d'igual a igual.
Quan s'és a les xarxes socials, s'ha de tenir present que s'entra en un terreny propi de la ciutadania.
I aquí cada usuari té la seva opinió, que no sempre s'ha de compartir, però sí respectar.
La presència de la Generalitat no té com a objectiu fer canviar aquestes opinions, ni imposar-ne d'altres; tan sols es pretén compartir, escoltar i conversar amb la ciutadania en el seu espai.
Com a principi general, des dels perfils corporatius no es poden emetre opinions personals i la línia editorial ha de coincidir amb l'estratègia de comunicació.
En la redacció de continguts a les xarxes socials, blogs i entorns web cal usar el to adequat a la institució pública que l'emet.
Així mateix, la redacció ha de ser lingüísticament correcta, sense errors ortogràfics ni lèxics.
S'han de revisar els textos que es volen publicar amb l'ajuda, si escau, de recursos lingüístics (diccionaris, manuals d'ortografia, llibres d'estil, etc.).
Les guies que s'elaboren són un instrument dinàmic i tothom hi pot fer aportacions des de la seva experiència a [EMAIL] o a Github.
12 converses diferents amb gencatBOT
La Guia explica quina és l'estratègia que se segueix en els diferents serveis de missatgeria instantània i quins són els criteris bàsics de funcionament de cada servei.
Recull casos en què les xarxes aporten valor als serveis públics i els innoven.
Estableix unes pautes comunes per a la presència homogènia de la Generalitat a les xarxes socials.
Aporta tècniques i idees a institucions de govern i administracions públiques per actuar d'una manera coherent i efectiva en aquesta xarxa social.
Manual adreçat a webmàsters dels portals GECO+ que vulguin configurar una integració amb tràmits.
Aquest manual descriu el procediment d'ingesta de tràmits amb el gestor de continguts corporatiu GECO+.
Com fer el tractament lingüístic dels tràmits per obtenir bons resultats en el cercador.
Eina de suport als redactors que facilita que els diferents departaments segueixin una estructura estàndard en l'elaboració dels continguts.
Com donar-se d'alta, de baixa, modificacions de dades personals i altres preguntes freqüents.
Pautes i instruccions per crear un butlletí electrònic amb GECO+
Com dissenyar i preparar l'enviament d'un butlletí electrònic
Butlletins gencat és una aplicació web que permet subscriure's a butlletins electrònics de la Generalitat de Catalunya i gestionar la distribució d'aquestes publicacions periòdiques.
Què s'ha d'intentar fer i què s'ha d'evitar quan es dissenya per a usuaris..
Explica bé els processos, dona temps per completar tasques...
Dissenya per a teclat o interfícies de veu, pensant en pantalles tàctils i mòbils...
Alinea el text a l'esquerra, manté un disseny coherent...
Descriu les imatges i transcriu els vídeos, etiqueta el contingut amb HTML5...
Utilitza colors amb contrast, publica tota la informació al web...
Utilitza frases simples, fes llistes, escriu en llenguatge natural...
Subtitula els vídeos, separa el contingut en subapartats...
L'equip directiu està compromès en l'assegurament de la qualitat a la Direcció General d'Atenció Ciutadana, vetllar per l'adequació amb els seus objectius estratègics i en revisar periòdicament el funcionament.
El compromís amb la qualitat afecta tota l'organització i la millora contínua és una responsabilitat de tots els professionals que hi treballen.
La direcció i els responsables de qualitat vetllen i faciliten que s'assoleixi amb la seva gestió i els mitjans al seu abast.
L'actuació de la Direcció General d'Atenció Ciutadana, d'acord amb els seus objectius, està dirigida a satisfer expectatives i necessitats de totes les parts interessades (ciutadania, persones treballadores, institucions, organismes i empreses, etc.).
Es desenvolupa, s'implica i s'assegura un alt grau de satisfacció de l'equip humà que hi treballa i es compleixen els requisits i la millora contínua de les activitats i els serveis que du a terme.
Per a la bona comunicació en totes les xarxes socials de la Generalitat de Catalunya, s'estableixen unes normes mínimes de participació, de manera que es pugui dur a terme una conversa respectuosa, tolerant i fructífera amb la ciutadania.
La ciutadania hi pot fer comentaris si compleixen aquests requisits:
Els comentaris que no compleixin aquests requisits no seran publicats i els usuaris podran ser bloquejats.
La Generalitat només es responsabilitza dels continguts que emet a través dels seus canals.
Els comentaris ofensius o inapropiats no es publicaran i els usuaris podran ser bloquejats
La Generalitat de Catalunya fa temps que treballa per disposar d'una presència a les xarxes socials coherent amb la seva estratègia d'atenció ciutadana innovadora i multicanal.
Per això va ser capdavantera quan va elaborar la Guia de xarxes socials, que durant anys ha estat el manual de capçalera per a institucions públiques i també privades.
Ara s'ha elaborat el llibre 20 casos d'èxit a les xarxes socials de la Generalitat de Catalunya.
Aquest llibre recull casos en què les xarxes aporten valor als serveis públics i els innoven.
Per aquesta raó, s'usa el concepte xarxes socials en sentit ampli i s'hi incorporen exemples de blogs, xats i missatgeria instantània.
A més, el llibre té també versions anglesa i castellana, amb el propòsit de ser una guia per a governs i administracions de tot el món i també per a tot tipus d'empreses i altres entitats.
La Guia de xarxes socials de la Generalitat de Catalunya estableix unes pautes comunes per a la presència homogènia de la Generalitat a les xarxes socials.
És un instrument dinàmic i tothom hi pot fer aportacions des de la seva experiència a [EMAIL] o a Github.
La Guia conté el procediment que cal seguir per obrir bústies, comptes i perfils de qualsevol departament, servei o marca (per extensió, també d'ens amb personalitat jurídica pròpia i empreses públiques participades majoritàriament per la Generalitat) en aquests espais de relació i participació.
Així mateix, enumera les diferents eines de xarxa social, els diversos usos i objectius de presència en cadascuna, les recomanacions per a una presència adequada i reeixida i també els criteris d'estil comunicatiu més adequats per a cada eina.
El Manual dels governs a Twitter aporta tècniques i idees a institucions de govern i administracions públiques per actuar d'una manera coherent i efectiva en aquesta xarxa social.
El llibre mostra alguns casos emblemàtics de la presència de la Generalitat a Twitter que permeten conèixer millor les noves vies de comunicació en suport digital i els usos d'aquesta conversa pública que millora la relació entre l'Administració i la societat civil i que impacta internament també en les administracions.
Reflecteix el model de funcionament col·laboratiu i innovador amb què treballen els professionals que gestionen els perfils de Twitter a la Generalitat, organitzats al voltant d'una gran comunitat de pràctica (CoP) o comunitat professional.
Una carta de serveis és un document sobre els serveis que presta una unitat, els compromisos adquirits en termes d'eficàcia i qualitat de la prestació, i els mecanismes de participació de la ciutadania i de les persones usuàries en la millora de la prestació, i s'adreça a les persones usuàries i a la ciutadania en general.
Des d'aquest apartat podeu accedir a les cartes i els catàlegs de serveis elaborats per la Direcció General d'Atenció Ciutadana i els informes de la seva avaluació.
Abans de conceptualitzar un web cal tenir en compte diversos conceptes, com són el públic al qual es dirigeix, els continguts, l'objectiu del web, qui el gestionarà, etc. Podeu trobar més informació sobre la conceptualització de projectes web a la Guia web gencat.
Un cop hagueu conceptualitzat el web, caldrà que feu una sol·licitud formal a la Direcció General d'Atenció Ciutadana (DGAC), que és l'òrgan responsable de valorar i autoritzar els webs de la Generalitat, i qualsevol excepció d'aquests criteris i del seu àmbit d'aplicació, així com de resoldre qualsevol dubte o incidència que es pugui plantejar.
L'adreça [EMAIL] és el mitjà pel qual es pot sol·licitar l'autorització de comptes per difondre a la ciutadania.
La Guia de missatgeria instantània de la Generalitat de Catalunya explica quina és l'estratègia que se segueix en els diferents serveis de missatgeria immediata i quins són els criteris bàsics de funcionament de cada servei.
Estableix unes pautes comunes per a la presència homogènia dels canals oficials en aquests espais.
La Guia també es publica a Github, un repositori que fomenta, en l'àmbit internacional, la reutilització de programari i un altre tipus de continguts.
La Generalitat, per exemple, publica les guies relatives a l'ús dels diferents canals d'atenció ciutadana.
Un cop has accedit a Telegram, cal que cerquis l'usuari gencat012bot a Telegram per iniciar el servei.
S'ofereix informació de la Generalitat de Catalunya, amb les úniques limitacions derivades de la pròpia naturalesa d'aquest canal, com per exemple consultes complexes o que puguin vulnerar la protecció de dades personals.
El termini màxim de resposta d'aquest servei és de dues hores, dins l'horari d'atenció.
L'horari d'atenció de consultes és de dilluns a divendres, no festius, de 8 a 22h.
L'aplicació de missatgeria instantània per accedir gratuïtament al servei d'Atenció Ciutadana 012 es pot descarregar a la botiga virtual del vostre telèfon fent la cerca per Telegram.
Per poder usar aquest servei, cal que donem d'alta el número 681 012 012 a la nostra agenda o bé accedim a https://t.me/gencat012bot
El servei equipamentsBOT ofereix a la ciutadania informació sobre equipaments.
Es poden localitzar comissaries de policia, farmàcies i, en el cas dels centres sanitaris, hospitals, centres d'atenció primària i els altres centres d'atenció primària fora de l'horari habitual, a partir d'un automatisme de consulta al Directori d'equipaments oficials de la Generalitat de Catalunya.
Per usar el servei, s'hi ha d'accedir a través de l'adreça http://t.me/equipamentsbot i clicar el botó '/start'.
A continuació, cal seleccionar entre les tres opcions: comissaries de policia, farmàcies i centres sanitaris.
El bot ofereix la distància a la qual es troba el ciutadà de l'equipament, l'adreça, la població i el telèfon i els ordena per proximitat a més de mostrar el mapa on es troba l'equipament.
En cas que la consulta de resultats no sigui satisfactòria, indica a l'usuari que faci una consulta a de Telegram perquè pugui fer la consulta directament a un operador del 012.
Es tracta d'un sistema de comunicació, asíncron i unidireccional, amb el qual es vol trametre a la ciutadania notícies, continguts de servei, l'accés a tràmits administratius i dades d'interès general, tot utilitzant un to proper i relacional.
Al canal gencat de Telegram es publica informació de servei generalista, és a dir, d'interès ciutadà i multidisciplinari.
S'escullen continguts que provenen de tots els departaments de la Generalitat tenint en compte que siguin d'alt valor per
Alguns exemples de continguts que es publiquen són: posada en marxa de nous serveis i equipaments, beques i ajuts, notícies destacades del web gencat, concursos, comunicació de terminis o dates clau, etc.
Un altre dels eixos en l'editorialització de continguts del canal és facilitar la participació activa de la ciutadania en la
millora de les polítiques i serveis públics.
Així, la presa de decisions que afecten la gestió pública es veu enriquida per la
visió dels ciutadans mateixos, tant a títol individual com col·lectiu.
Per poder usar aquest servei un cop que haguem instal·lat l'aplicació Telegram en el nostre telèfon, hem de cercar o bé accedir-hi des de http://t.me/gencat.
Es va posar en marxa el maig del 2016.
Es va posar en marxa el maig del 2016
Sistema de comunicació, asíncron i unidireccional on es publica informació de servei d'interès ciutadà i multidisciplinari.
És un motor de cerca amb qui l'usuari pot interactuar mitjançant l'enviament d'ordres i peticions en línia.
Ofereix a la ciutadania informació sobre equipaments.
Es poden localitzar comissaries de policia, farmàcies i centres sanitaris.
Mitjançant l'aplicació de Telegram es pot sol·licitar gratuïtament al 012, per missatgeria instantània de text, informació de la Generalitat de Catalunya.
Explica l'estratègia que se segueix en els diferents serveis de missatgeria immediata i quins són els criteris bàsics de funcionament de cada servei.
Cal presentar una sol·licitud a la Direcció General d'Atenció Ciutadana
Col·laboració, obertura i transparència, interdependència, compartir, integritat.
La sol·licitud d'un nou compte s'ha de fer arribar al correu [EMAIL]
Comptes de xarxes socials dels organismes de la Generalitat i accés a estadístiques d'ús.
Siteimprove és un servei al núvol que la Generalitat ha implementat per millorar de manera integral la qualitat dels webs corporatius en termes d'usabilitat, accessibilitat, posicionament i rendiment.
Actualment, està disponible als webs editats amb el gestor de continguts corporatiu (GECO+)
L'eina rastreja els webs cada cinc dies i classifica els errors que detecta en categories o mòduls diferents en funció de la seva causa:
Manual per desindexar de Google continguts obsolets, modificats o expirats a través de la consola Webmaster tools.
Document per a l'autoformació dels usuaris.
Conté una introducció als conceptes bàsics de l'analítica web, una explicació de cadascun dels elements de la interfície de l'eina, una descripció dels principals informes i les funcionalitats més utilitzades (segmentació, personalització d'informes, creació de taulers, etc.)
Aquest manual descriu el procediment d'inserció de la marca d'Analítica gencat als webs i aplicacions de la Generalitat de Catalunya que no són administrats amb el gestor de continguts corporatiu.
El document està pensat perquè responsables tècnics de portals i proveïdors puguin introduir la marca d'Analítica gencat amb autonomia.
Analítica gencat és el nom que hem donat a la solució corporativa d'analítica web, basada en el programari Google Analytics 360 Suite.
L'eina corporativa d'analítica web es basa en el model d'anàlisi a través de la marca: mitjançant un codi inserit a la pàgina es recull la informació de navegació, que és enviada a un servidor extern que consolida les dades.
La marca és un conjunt de funcions J avaScript -amb la corresponent versió no script per a clients (navegadors) que no el tinguin activat-, que registra totes les visites als webs.
Els desenvolupadors l'han d'inserir a cada pàgina del web perquè s'executi cada vegada que la plana es carregui.
Disposar d'una solució corporativa permet no tan sols fer més eficient la inversió en la implantació i manteniment de l'eina, sinó que alhora ens habilita per obtenir dades de manera homogènia per a tots els webs que la utilitzen, i això permet la comparació de dades, que d'altra manera no seria viable degut a les importants variacions de xifres que pot haver-hi quan les dades de navegació són analitzades per dues eines diferents.
Tots els webs que utilitzen l'eina corporativa disposen d'un mateix conjunt d'informes que els proporcionen les dades necessàries per poder analitzar l'activitat dels usuaris.
Això permet a la Generalitat establir comparatives entre les diferents iniciatives web que ha promogut, i fins i tot obrir aquestes dades i posar-les a disposició de la ciutadania.
Amb la voluntat de fer transparents les dades d'audiència dels webs de la Generalitat de Catalunya, s'actualitza trimestralment un dataset amb les dades de trànsit dels 25 webs més visitats mensualment, a partir de l'anàlisi de les registrades per la solució d'analítica de web corporativa.
Les mètriques que es proporcionen de cada web són: visitants, visites, visualitzacions de pàgina, taxa de rebot i durada mitjana de la visita.
L'analítica web recull l'activitat dels ciutadans en la seva interacció i navegació pels webs.
A partir d'aquest rastre es generen dades (visites, pàgines vistes, durada de la visita, etc.) que mitjançant un posterior treball d'anàlisi, permet analitzar si s'està trobant la informació que es cerca, si el ciutadà està satisfet amb la seva experiència de navegació...
La Generalitat de Catalunya compta amb una eina d'analítica web corporativa, Analítica gencat, basada en el producte Google Analytics 360 Suite.
Els beneficis que s'espera obtenir amb la implantació de sistemes d'analítica web responen a tres eixos: estratègics, operatius i de presa de decisions:
Seminari en línia sobre accessibilitat digital a càrrec de SiteImprove.
Explica què és l'estratègia d'accessibilitat web, com prioritzar les tasques, les bones pràctiques amb el mòdul d'accessibilitat de l'eina SiteImprove i els serveis de test manual.
Explica quines són i com s'apliquen les pautes del W3C (WCAG 2.1), com fer avaluacions i auditories, com crear documents PDF accessibles i com implementar els atributs ARIA.
Escrit l'any 2008 pel periodista Guillermo Franco, analitza l'escriptura a internet basada en la piràmide invertida.
Document en línia, gratuït i en castellà.
Les mesures d'accessibilitat dels materials multimèdia estan adreçades principalment als usuaris que tenen diversitat sensorial que afecta a la vista i l'oïda, i també a les persones amb mobilitat reduïda per tal que puguin gestionar els reproductors que utilitzen.
Es recomana que l'usuari pugui controlar completament la reproducció i el volum.
Les principals mesures que es prenen per solucionar les incidències d'accessibilitat de vídeos i àudios són:
Cada mesura s'utilitza en funció del tipus de document: només àudio, només vídeo o vídeo sonor.
Els arxius d'àudio només contenen so, per exemple, un programa de ràdio o un podcast.
Per garantir l'accessibilitat dels documents d'àudio cal realitzar una transcripció textual del fitxer que ha de contenir:
Els arxius de vídeo sense so requereixen dues actuacions per ser accessibles:
Cal incloure la següent informació:
Els arxius de vídeo sonor requereixen més mesures per convertir-se en documents accessibles perquè contenen informavió visual i sonora.
La transcripció textual ha de contenir informació tant del contingut sonor com del visual i descriure els següents elements:
Els subtítols són l'eina per contenir tota la informació sonora del vídeo i s'han de poder activar i desactivar..
L' audiodescripció és una narració sincronitzada amb el vídeo que aporta informació sobre els elements que només són perceptibles amb la vista.
La narració de l'audiodescripció ha d'estar en una pista diferent a l'àudio del vídeo i s'han d'aprofitar els espais sense diàleg per tal de no interferir en el so original del vídeo.
En cas que no hi hagi prou temps entre els diàlegs per incloure el contingut de l'audiodescripció, es pot recórrer a una audiodescripció ampliada (s'atura el vídeo el temps requerit per a la narració de l'audiodescripció).
L'audiodescripció ha d'incloure:
La directiva europea sobre accessibilitat als webs i aplicacions mòbils obliga a l'elaboració, actualització periòdica i publicació d'una declaració d'accessibilitat sobre la conformitat dels seus webs i aplicacions mòbils amb els requisits mínims d'accessibilitat que estiguin establerts.
Les declaracions d'accessibilitat han de ser en un format accessible i s'han de publicar, en el cas dels webs, al mateix web, i en el cas de les aplicacions mòbils, al web de l'organisme que l'hagi desenvolupat.
La declaració d'accessibilitat ha d'incloure la següent informació:
La URA de Catalunya ha desenvolupat un model propi de declaració d'accessibilitat que és la que s'ha d'utilitzar per als webs i aplicacions mòbils de la seva competència (Generalitat i sector públic).
És obligatori utilitzar aquest model perquè és el que inclou els tres mecanismes (comunicació, sol·licitud d'informació i/o queixa i reclamació).
D' ús obligat per a tots els webs de la Generalitat de Catalunya i el seu sector públic.
de 7 de setembre, sobre accessibilitat dels llocs webs i aplicacions per a dispositius mòbils del sector públic
de la Comissió, d'11 d'octubre de 2018, per la qual s'estableix un model de declaració d'accessibilitat de conformitat amb la Directiva (UE) 2016/2012.
Ordena els continguts com un mirall del web, utilitza les categories per organitzar la informació...
Utilitza un llenguatge planer i natural, no discriminatori i inclusiu, fes ús de l'analítica web per adaptar els continguts a l'audiència...
Construeix pàgines pensant en la visualització mòbil (mobile first), combina la informació textual, gràfica i de vídeo...
Construeix URL semàntics que descriguin el contingut de la pàgina, publica el contingut en una mateixa pàgina...
Guia per dissenyar webs de servei [PDF]
Els webs del domini gencat.cat s'han d'adaptar al disseny de gencat i han de seguir les guies d'estil i les pautes que estableix el web identitatcorporativa.gencat.cat de la Generalitat de Catalunya.
L'Acord de Govern d'aprovació dels criteris corporatius dels webs de la Generalitat de 20 de gener de 2015 regula alguns aspectes en relació amb els webs i la presència de la Generalitat de Catalunya a internet com: