Juntament amb la Llei de pressupostos de la Generalitat de Catalunya per al 2010, es presenta aquesta llei de mesures fiscals, financeres i administratives, que s'estructura en dos títols: el primer, dedicat a les mesures fiscals, i el segon, dedicat a les mesures relatives al règim jurídic de les finances públiques.
En conjunt, la Llei conté un total de seixanta-cinc articles, als quals cal afegir les disposicions addicionals, transitòries, derogatòries i finals corresponents, que la completen.
El primer capítol conté les normes relacionades amb els tributs propis, mentre que el segon està dedicat a la normativa reguladora dels tributs cedits.
Entre les mesures relatives als tributs propis, es modifiquen, en primer lloc, alguns elements configuradors del gravamen de protecció civil; pel que fa al règim de taxes, cal esmentar la modificació de les taxes relacionades amb les llicències de caça i el permís de pesca, i també l'aprovació d'una taxa de drets de concessió de les autoritzacions de treball per a estrangers, que s'inscriu en el marc de l'Acord de traspàs a la Generalitat de les funcions i els serveis en matèria d'immigració.
Quant a la contribució especial per a establir, millorar i ampliar els serveis de prevenció i extinció d'incendis i de salvaments, i per a incrementar la seguretat jurídica, es concreten conceptes configuradors del fet imposable.
Amb relació als tributs cedits, en la secció primera, dedicada a l'impost sobre la renda de les persones físiques, es creen dues noves deduccions de la quota íntegra del tribut en la part corresponent a la comunitat autònoma.
Una, en concepte d'inversió per haver invertit en l'adquisició d'accions o participacions socials d'entitats noves o de creació recent.
Una altra, per haver invertit en accions d'entitats que cotitzen en el segment d'empreses en expansió del Mercat Alternatiu Borsari.
La secció segona modifica l'impost sobre successions i donacions.
En l'àmbit de la tributació sobre el joc, a què es dedica la secció tercera, es deflacta l'impost que grava el joc del bingo; també s'hi estableix una norma de meritació específica per a les màquines recreatives en els supòsits de suspensió temporal del permís d'explotació.
Tanca aquest títol I una secció dedicada a la regulació d'aspectes de gestió i obligacions formals, en què destaca l'ampliació a dos anys de l'ajornament per a satisfer l'impost sobre successions i donacions.
El títol II de la Llei, que inclou les mesures relatives al règim jurídic de les finances públiques, es divideix en tres capítols.
El primer capítol conté dues mesures relacionades amb la gestió financera i el control.
La primera determina, d'una banda, l'obligació informativa a les entitats del sector públic sobre les disposicions que facin de les operacions d'endeutament i, de l'altra, l'obligació dels representants de la Generalitat en les diferents entitats de demanar les autoritzacions corresponents.
La segona mesura delimita les situacions de prestacions socials dels menors tutelats, per augmentar l'eficàcia i l'eficiència dels recursos públics.
En el capítol II, dedicat a mesures de tipus patrimonial, es fan modificacions puntuals de la Llei de patrimoni de la Generalitat.
Algunes es refereixen a l'actualització en el mercat de determinats imports, i altres persegueixen més eficàcia en els procediments de tramitació, com per exemple en el de subhasta.
En aquest mateix capítol s'inclou una modificació de la Llei 13/1996, del 29 de juliol, del registre i el dipòsit de fiances dels contractes de lloguer de finques urbanes i de modificació de la Llei 24/1991, de l'habitatge.
Aquesta modificació afecta l'import de la infracció en l'incompliment dels dipòsits de fiances dels contractes de lloguer de finques urbanes.
El capítol III, referit a altres modificacions de lleis substantives, es divideix en deu seccions.
La primera secció, dedicada a la universitat, amplia el termini per a avaluar les acreditacions del professorat lector i col·laborador i modifica la composició del Patronat de la Fundació per a la Universitat Oberta de Catalunya.
La segona secció, que fa referència a determinades entitats de dret públic de la Generalitat, atorga el caràcter de mitjà propi de l'Administració a l'Institut Cartogràfic de Catalunya i a l'Institut Geològic de Catalunya.
En la tercera secció es modifica l'àmbit territorial del Patronat de la Muntanya de Montserrat.
La quarta secció modifica el Decret legislatiu 1/2005, d'urbanisme.
La secció cinquena actualitza l'import de la sanció a les persones que viatgen sense bitllet en el transport públic de viatgers.
La secció sisena està dedicada als ports de Catalunya, on es fa una modificació de la Llei 5/1998, del 17 d'abril, de ports de Catalunya, principalment amb la finalitat de convertir la tarifa portuària en un preu privat.
La secció setena, dedicada a l'ordenació ambiental, amplia el termini d'adaptació establert per la Llei 6/2001, del 31 de maig, d'ordenació ambiental de l'enllumenament per a la protecció del medi nocturn.
La secció vuitena modifica la Llei 14/1997, del 24 de desembre, de creació del Servei Català de Trànsit.
La secció novena fa modificacions de la Llei 6/1984, del 5 de març, de la Sindicatura de Comptes.
Finalment, la secció desena es dedica a la modificació d'altres lleis.
Aquesta llei també conté nou disposicions addicionals, quatre de transitòries, una de derogatòria i quatre de finals.
Destaca la disposició final primera, que estableix una autorització i determina les bases per a formular un nou text articulat de les taxes aplicables a Ports de la Generalitat de Catalunya.
La Llei acaba amb una disposició final que en fixa l'entrada en vigor.
El projecte d'aquesta Llei va ser sotmès a la consideració del Consell de Treball, Econòmic i Social de Catalunya.
Aquest Consell, d'acord amb el que estableix l'article 2.1.a.primer de la Llei 7/2005, del 8 de juny, del Consell de Treball, Econòmic i Social de Catalunya, ha d'emetre un dictamen preceptiu no vinculant sobre els avantprojectes de llei que regulen matèries socioeconòmiques, laborals i d'ocupació de competència de la Generalitat.
A la vista d'aquest dictamen, es van introduir en el text del Projecte de llei diversos suggeriments que en van afectar el contingut.
Es modifica l'apartat 1 de l'article 58 de la Llei 4/1997, del 20 de maig, de protecció civil de Catalunya, que resta redactat de la manera següent:
Amb la finalitat exclusiva de contribuir a finançar les activitats de previsió, prevenció, planificació, intervenció, informació i formació a què es refereixen les seccions d'aquest capítol, s'estableix, en els termes continguts en els articles d'aquesta secció, un gravamen sobre els elements patrimonials afectes a les activitats de les quals pugui derivar l'activació de plans de protecció civil i que estiguin situats en el territori de Catalunya."
Es modifica l'apartat 3 de l'article 58 de la Llei 4/1997, que resta redactat de la manera següent:
El producte de la recaptació del gravamen s'ha de destinar íntegrament a finançar les activitats de previsió, prevenció, planificació, intervenció, informació i formació en matèria de protecció civil, i s'ha d'adjudicar a les administracions que, segons aquesta llei, són competents en la matèria, d'acord amb un pla aprovat pel Govern."
Resten sotmesos al gravamen els següents elements patrimonials afectes a activitats de risc i situats en el territori de Catalunya:
Les instal·lacions industrials o els magatzems en els quals s'utilitzen, s'emmagatzemen, es dipositen o es produeixen substàncies considerades perilloses d'acord amb l'annex I, part 1, "Relació de substàncies", i part 2, "Categories de substàncies i preparats no denominats específicament en la part 1", del Reial decret 1254/1999, del 16 de juliol, pel qual s'aproven mesures de control dels riscos inherents als accidents greus en els quals intervenen substàncies perilloses.
Això, sempre que la quantitat present a la instal·lació o al grup d'instal·lacions de què es tracti superi el 10% de les que figuren en la columna 3 de l'annex I, part 1 i part 2 del Reial decret 1254/1999.
"a) Si es tracta de magatzems situats en terrenys qualificats de sòl urbà, el gravamen és exigible si la quantitat emmagatzemada supera, en qualsevol moment al llarg de l'any natural, el 5% de qualsevol de les que figuren en els annexos esmentats i amb els mateixos criteris.
"b) En els supòsits a què es refereixen l'apartat primer i la lletra a, la base del gravamen s'ha de constituir amb la quantitat mitjana anual de substància present en la instal·lació o en el grup d'instal·lacions, expressada en quilograms.
"c) El tipus aplicable s'ha de determinar per a cada substància dividint 250 per les quantitats, expressades en tones, que apareixen en la columna 3 de l'annex I, part 1 i part 2, del Reial decret 1254/1999.
Les instal·lacions i les estructures destinades al transport per mitjans fixos de substàncies perilloses, en el sentit a què es refereix l'apartat primer.
"a) En les conduccions de gas canalitzat de pressió igual o superior a 36 quilograms per centímetre quadrat, el tipus de gravamen és de 0,29 euros per metre lineal.
"b) Per als altres casos a què fa referència aquest apartat, el gravamen és exigible al tipus de 0,0041 euros per metre lineal.
La base del gravamen s'ha de constituir amb el moviment mitjà dels cinc anys naturals anteriors a la meritació, expressat en nombre de vols i segons la capacitat de passatgers de cada aeronau enlairada o aterrada.
"a) Aeronaus amb capacitat entre 1 i 12 passatgers: 11,55 euros.
"b) Aeronaus amb capacitat entre 13 i 50 passatgers: 24,05 euros.
"c) Aeronaus amb capacitat entre 51 i 100 passatgers: 46,05 euros.
"d) Aeronaus amb capacitat entre 101 i 200 passatgers: 83,55 euros.
"e) Aeronaus amb capacitat entre 201 i 300 passatgers: 133,55 euros.
"f) Aeronaus amb capacitat entre 301 i 400 passatgers: 183,55 euros.
"g) Aeronaus amb capacitat entre 401 i 500 passatgers: 233,55 euros.
"h) Aeronaus amb capacitat de 501 passatgers o més: 283,55 euros.
"i) Aeronaus de càrrega: 11,55 euros.
Les preses hidràuliques: la base del gravamen s'ha de constituir amb la capacitat de la presa, expressada en metres cúbics.
El tipus és de 0,0002 euros per metre cúbic.
Les centrals nuclears i altres instal·lacions i estructures destinades a la producció o a la transformació d'energia elèctrica: la base del gravamen s'ha de constituir amb la potència nominal, expressada en megawatts.
El tipus de gravamen és de 41,53 euros per megawatt a les centrals nuclears, i de 20,76 euros per megawatt a les altres instal·lacions.
"a) Entre 26 i 110 quilovolts (kv): 0,00083 euros per metre.
"b) Entre 111 i 220 quilovolts (kv): 0,0041 euros per metre.
"c) Entre 221 i 400 quilovolts (kv): 0,0083 euros per metre.
"d) Més de 400 quilovolts (kv): 0,0332 euros per metre.
Per a cadascun dels apartats primer, segon, quart, cinquè i sisè de l'apartat 1, i dins de cada apartat per a cadascun dels elements patrimonials situats en termes municipals diferents, la quantitat màxima que ha d'ingressar el subjecte obligat al pagament del gravamen per instal·lació o xarxa no pot superar els 124.589,80 euros, i s'ha d'ajustar a l'escala següent:
"a) Fins a 4.152.993,64 euros de facturació o ingressos equivalents: una quantia màxima de 8.305,99 euros.
"i) Més de 100.000.000,00 d'euros de facturació o ingressos equivalents: una quota màxima de 124.589,80 euros.
Llevat del cas dels aeroports i aeròdroms a què fa referència l'apartat tercer de l'apartat 1, si les empreses sotmeses al gravamen són afectades per un pla especial de protecció civil expressament destinat als riscos que en puguin derivar, la quantitat del gravamen es fixa en la Llei de pressupostos de la Generalitat, de manera que la recaptació prevista no superi els costos del pla esmentat.
En l'elaboració dels plans especials han d'ésser escoltades les empreses afectades.
La resta de les empreses sotmeses al gravamen han de seguir el règim de quantificació establert per l'apartat 1."
Es modifica l'article 62 de la Llei 4/1997, que resta redactat de la manera següent:
El gravamen es merita el 31 de desembre de cada any natural en el qual s'han fet les activitats de risc que en determinen l'exigència, llevat del cas de l'apartat tercer de l'article 59.1, relatiu als aeroports i aeròdroms, en què el gravamen es merita el darrer dia de cada trimestre natural.
En el cas de cessament de l'activitat, el gravamen es merita el darrer dia de l'activitat.
En el cas d'inici d'activitat o de desafectació dels elements patrimonials gravats, la quota es prorrateja segons el nombre de dies transcorreguts."
Es modifica l'article 63 de la Llei 4/1997, que resta redactat de la manera següent:
La gestió, la inspecció i la recaptació del gravamen corresponen a l'Agència Tributària de Catalunya.
Les persones físiques o jurídiques subjectes al gravamen són obligades a presentar declaració o, si escau, declaració liquidació, en els termes i amb els models que s'estableixin per reglament.
S'afegeix una nova disposició addicional, la sisena, a la Llei 4/1997, amb el text següent:
Aplicació progressiva de la tarifa del gravamen de protecció civil per a aeroports i aeròdroms
"La quota que han de satisfer els aeroports i els aeròdroms, que resulta de l'aplicació de les tarifes establertes per l'apartat tercer de l'article 59.1, té les bonificacions següents:
Es modifica l'article 1.2-7 del capítol II del títol I del text refós de la Llei de taxes i preus públics de la Generalitat de Catalunya, aprovat pel Decret legislatiu 3/2008, del 25 de juny, que resta redactat de la manera següent:
No es poden establir, si no és per llei, exempcions o altres beneficis tributaris, els quals s'han d'ajustar als principis de justícia tributària recollits en la Constitució.
Es poden establir per llei exempcions a favor de l'Estat, la Generalitat i altres ens públics territorials o institucionals, o com a conseqüència del que disposen els tractats o els acords internacionals.
S'estableix una bonificació del 10% de la quota de la taxa que correspongui en cada cas per la prestació del servei o la realització d'activitats, si se'n fa la sol·licitud per mitjans electrònics.
No s'aplica aquesta bonificació en el cas que la regulació de la taxa corresponent estableixi una bonificació específica per aquest mateix concepte.
Si com a conseqüència de l'aplicació d'una bonificació o deducció resulta un import amb tres o més decimals, s'ha de fer l'arrodoniment monetari al cèntim d'euro, de manera que si el tercer decimal és igual o superior a 5, s'incrementa la unitat de cèntim d'euro.
Una vegada feta aquesta operació:
"a) La xifra de les unitats de cèntim d'euro, si està compresa entre 1 i 5, s'arrodoneix a 5.
"b) La xifra de les unitats de cèntim d'euro, si està compresa entre 6 i 9, s'arrodoneix a 0 i s'augmenta en una unitat la xifra de les desenes de cèntim d'euro.
Si és aplicable més d'una bonificació o deducció, aquestes s'apliquen de acumulativament, llevat que de manera expressa es disposi altrament."
Es modifica l'enunciat de l'apartat 5 de l'article 4.3-5 del capítol III del títol IV del text refós aprovat pel Decret legislatiu 3/2008, que resta redactat de la manera següent:
Per l'expedició, renovació o diligenciació del document d'identificació equina (DIE) o passaport: euros/animal."
Es modifica l'enunciat de l'apartat 5.3 de l'article 4.3-5 del capítol III del títol IV del text refós aprovat pel Decret legislatiu 3/2008, que resta redactat de la manera següent:
Per la diligenciació del document d'identificació equina o passaport"
Es modifica l'article 4.7-4 del capítol VII del títol IV del text refós aprovat pel Decret legislatiu 3/2008, que resta redactat de la manera següent:
"La quota de la taxa per producte emparat es calcula segons el sistema següent:
S'estableix una taxa base de 110,00 euros per als operadors productors (agricultors i ramaders), amb la distinció següent:
Fins a 4 hectàrees en conreu de llenyosos.
Fins a 8 hectàrees en conreu d'herbacis (cereals).
Fins a 80 hectàrees en conreu d'herbacis (prats, pastures, guaret i recol·lecció silvestre).
Fins a 1 hectàrea en conreu d'hortícoles.
"S'hi inclou el control de les hectàrees detallades anteriorment només pel que fa al conreu més significatiu de l'explotació inscrita.
S'apliquen altres taxes sumades a la taxa base de productors en els casos següents:
Taxa per a productors ramaders: 75,00 euros; s'hi inclou el control de fins a quinze unitats de bestiar major (UBM) en ramaderia, tant si són remugants com no remugants, i fins a setanta-cinc arnes en apicultura.
Taxa per a productors ramaders amb activitat ramadera d'engreix: 25,00 euros; s'hi inclou el control de fins a quinze UBM en ramaderia d'engreix.
Taxa per a productors elaboradors: 80,00 euros, sempre que compleixin els requisits mínims establerts en l'apartat 3.3 perquè se'ls pugui considerar productors elaboradors.
A partir de la taxa resultant d'aplicar els apartats 1 i 2, se sumen els imports per dimensió de l'explotació següents:
Conreus llenyosos: a partir de 4 hectàrees, s'aplica una taxa de 4,00 euros/ha afegida.
Conreus herbacis (cereals): a partir de 8 hectàrees, s'aplica una taxa de 2 euros/ha afegida.
Conreus herbacis (prats, pastures, guaret i recol·lecció silvestre): a partir de 80 hectàrees, s'aplica una taxa de 0,20 euros/ha afegida.
Conreus hortícoles: a partir d'1 hectàrea, s'aplica una taxa de 9,00 euros/ha afegida.
UBM engreix: a partir de quinze UBM, s'aplica una taxa d'1,40 euros/UBM.
UBM no engreix: a partir de quinze UBM, s'aplica una taxa de 0,80 euros/UBM.
Arna: a partir de setanta-cinc arnes, s'aplica un preu de 0,5 euros/arna.
Producte autoritzat a partir del desè producte, s'aplica una taxa de 2 euros/producte.
"Es consideren productors elaboradors els que compleixen un dels dos primers requisits i el tercer requisit, dels següents:
L'envasament en camp (autorització de producte hortofructícola).
La facturació d'elaboració representa menys del 50% de la facturació total, tenint en compte l'envasament i l'elaboració dels productes procedents de la mateixa explotació.
La facturació de la part d'elaboració és inferior a 50.000 euros.
A partir de l'import resultant, s'aplica, si escau, el coeficient multiplicador per tipus d'explotació següent:
"Es consideren grups professionals els agricultors o ramaders que compleixen aquests requisits:
Porten tota la gestió documental centralitzada.
En el grup hi ha un mínim de cinc agricultors o ramaders.
Tots els agricultors o ramaders tenen un mateix cultiu o una mateixa espècie animal.
Les parcel·les estan en una mateixa zona de control (s'inspeccionen en una mateixa visita d'inspecció).
A partir de l'import resultant, s'apliquen els coeficients multiplicadors per tipus de producció següents:
Producció exclusivament ecològica: coeficient multiplicador 1.
Producció mixta (producció ecològica i convencional dins la mateixa explotació): coeficient multiplicador 1,2.
A partir d'aquesta taxa base, se sumen els imports següents o s'apliquen els coeficients multiplicadors següents:
Nombre de productes autoritzats
"Entre 11 i 80 referències: 80 euros.
"Entre 81 i 300 referències: 135 euros.
"Més de 300 referències: 185 euros.
"Entre 11 i 80 referències: 120 euros.
"Entre 81 i 300 referències: 205 euros.
"Més de 300 referències: 315 euros.
Nombre de productes autoritzats a l'engròs o a granel
"Entre 21 i 100 referències: 50 euros.
"Entre 101 i 400 referències: 100 euros.
"Més de 400 referències: 180 euros.
"Entre 21 i 100 referències: 110 euros.
"Entre 101 i 400 referències: 225 euros.
"Més de 400 referències: 300 euros.
Nombre de certificats d'exportació emesos
Nombre de certificats d'importació emesos
"Per al control i l'emissió de cada certificat d'importació s'ha de sumar un import de 15,00 euros/certificat.
"Per al càlcul s'ha de considerar el nombre de productes autoritzats o certificats emesos a 31 de desembre de l'any anterior.
Control específic d'anàlisi de riscos: coeficient 1,2.
Elaboració i comercialització de productes exclusivament ecològics: coeficient multiplicador 1.
Elaboració i comercialització mixta (elaboració i comercialització de productes ecològics i convencionals dins la mateixa instal·lació): coeficient multiplicador 1,2.
Volum de la facturació anual de productes ecològics sotmesos a control:
Més d'1.000.000 d'euros: coeficient multiplicador 5."
Es modifica l'article 4.8-4 del capítol VIII del títol IV del text refós aprovat pel Decret legislatiu 3/2008, que resta redactat de la manera següent:
Per als operadors productors, per hectàrea inscrita i per una sola vegada: 10 euros.
Per als operadors elaboradors o importadors:
Fins a 200.000 kg de producte comercialitzat sota producció integrada: 14,20 euros.
Per l'emissió del certificat d'actualització de dades: 15 euros anuals per a tots els operadors.
Quota de la taxa per productes emparats
"Per les 30 primeres hectàrees: 15 euros.
"De l'hectàrea 31 a la 100: 12 euros.
"Per les hectàrees que excedeixen de 100: 9 euros.
Regadiu, per hectàrea, anualment:
"Per les 30 primeres hectàrees: 18 euros.
"De l'hectàrea 31 a la 100: 15 euros.
"Per les hectàrees que excedeixen de 100: 11 euros.
Per als operadors productors elaboradors, elaboradors o importadors:
En el cas d'elaboradors de productes emparats en el sistema de producció agrària integrada exclusivament, si el total de producte envasat no supera els 200.000 kg anuals, anualment: 210,85 euros.
En el cas d'elaboradors de productes emparats en el sistema de producció agrària integrada que també tenen una línia d'elaboració de producte convencional, si el total de producte envasat no supera els 200.000 kg anuals, anualment: 234,3 euros.
En el cas d'elaboradors de productes emparats en el sistema de producció agrària integrada exclusivament, si el total de producte envasat supera els 200.000 kg anuals, anualment: 644,15 euros.
En el cas d'elaboradors de productes emparats en el sistema de producció agrària integrada que també tenen una línia d'elaboració de producte convencional, si el total de producte envasat supera els 200.000 kg anuals, anualment: 702,7 euros."
S'afegeix un nou capítol, el VIII, al títol VIII del text refós aprovat pel Decret legislatiu 3/2008, amb el text següent:
"Constitueix el fet imposable de la taxa l'ús del servei d'aparcament de vehicles al monestir de Sant Pere de Rodes, del qual és titular el departament competent en matèria de cultura.
"És subjecte passiu de la taxa a títol de contribuent la persona física o jurídica que utilitza l'aparcament de vehicles.
"L'import de la quota per l'ús del servei, entre les 9 h i les 21 h, és el següent:
"Turismes i altres tipus de vehicles de motor: 2 euros.
Es modifica la quota corresponent a la inscripció de les delegacions de fundacions que actuen a Catalunya, de l'apartat 1 de l'article 10.1-4 del capítol I del títol X del text refós aprovat pel Decret legislatiu 3/2008, que resta redactada de la manera següent:
"Inscripció de les delegacions de fundacions que actuen a Catalunya regulades per altres lleis de fundacions diferents del llibre tercer del Codi civil de Catalunya, relatiu a les persones jurídiques, aprovat per la Llei 4/2008, del 24 d'abril: 32,85 euros."
S'afegeixen dues noves quotes a l'apartat 2, relatiu a associacions i federacions, de l'article 10.1-4 del capítol I del títol X del text refós aprovat pel Decret legislatiu 3/2008, amb el text següent:
"Inscripció de delegació d'associació estrangera: 32,85 euros.
"Transformació d'una associació en fundació: 54,70 euros."
S'afegeixen set noves quotes a l'apartat 3, relatiu als col·legis professionals i consells de col·legis, de l'article 10.1-4 del capítol I del títol X del text refós aprovat pel Decret legislatiu 3/2008, amb el text següent:
"Declaració d'adequació a la legalitat dels reglaments de col·legis i consells de col·legis: 43,75 euros.
"Declaració d'adequació a la legalitat de la modificació global dels reglaments de col·legis i consells de col·legis: 43,75 euros.
"Declaració d'adequació a la legalitat de la modificació parcial dels reglaments de col·legis i consells de col·legis: 21,95 euros.
"Delegació de funcions i apoderaments: 21,95 euros.
"Obertura i tancament de delegacions territorials: 32,85 euros.
"Fusió i escissió: 21,95 euros.
Es modifica l'apartat 1 de l'article 12.1-3 del capítol I del títol XII del text refós aprovat pel Decret legislatiu 3/2008, que resta redactat de la manera següent:
Resten exempts de pagar la taxa exigida pel concepte d'expedició de llicències de caça els subjectes passius majors de 65 anys i els guardes de reserves de fauna i els agents rurals adscrits al Departament de Medi Ambient i Habitatge que per raons dels serveis que els són propis requereixen l'ús d'armes de caça."
Taxes pels permisos de caça d'ocells aquàtics i de caça major, excepte el senglar, a les zones de caça controlada
Es modifica l'article 12.2-4 del capítol II del títol XII del text refós aprovat pel Decret legislatiu 3/2008, que resta redactat de la manera següent:
"La quota de la taxa de cada permís de caça s'exigeix d'acord amb les tarifes següents:
S'afegeixen cinc nous apartats, l'1.7, l'1.8, el 2.5, el 2.6 i el 2.7, a l'article 12.3-4 del capítol III del títol XII del text refós aprovat pel Decret legislatiu 3/2008, amb el text següent:
"2.7 L'establiment i la modificació de les fórmules per al càlcul de la puntuació corresponent a cada peça cobrada, per tal de determinar la quantia de la quota variable o complementària de la taxa, es fan mitjançant ordre o ordres del conseller o consellera del departament competent en matèria de medi ambient, amb l'informe favorable de la Intervenció Delegada i del Departament d'Economia i Finances.
Les fórmules que s'estableixin s'han d'equiparar, de la manera que sigui possible, a les fórmules internacionals fixades pel Consell Internacional de la Caça, però la puntuació que en resulti és independent de les puntuacions oficials d'homologar i en limita els efectes a la liquidació de la quota de la taxa, sens perjudici que altres normes, actes o contractes es puguin remetre també a les fórmules de l'ordre o ordres esmentades."
Se suprimeixen els apartats 1.1, 2.2 i 3.1.1 de l'article 12.14-4 del capítol XIV del títol XII del text refós aprovat pel Decret legislatiu 3/2008.
Es modifiquen els apartats 1 i 2 de l'article 17.2-3 del capítol II del títol XVII del text refós aprovat pel Decret legislatiu 3/2008, que resten redactats de la manera següent:
Els subjectes passius que acreditin documentalment la situació d'incapacitat permanent total o absoluta i les persones menors de catorze anys estan exempts del pagament de la taxa en les zones de pesca controlada amb la modalitat de pesca sense mort.
Els subjectes passius que acreditin documentalment la condició de jubilat o jubilada estan exempts del pagament de la taxa en les zones de pesca controlada amb la modalitat de pesca sense mort, de dilluns a dijous, llevat de festius i vigílies de festius.
No s'inclou en aquesta exempció la taxa de permisos de zones de pesca controlada intensiva."
Es modifica l'article 17.2-5 del capítol II del títol XVII del text refós aprovat pel Decret legislatiu 3/2008, que resta redactat de la manera següent:
"La quota de la taxa per permisos de zones de pesca controlada és la següent:
"Membre de la societat de pescadors riberencs: 3,40 euros.
"Membre de la societat de pescadors riberencs: 2,75 euros.
"Membre de la societat de pescadors riberencs: 6,65 euros.
"Membre de la societat de pescadors riberencs: 4,45 euros.
"Membre de la societat de pescadors riberencs: 7,70 euros.
Taxa per a la realització de concursos de pesca
S'afegeix un nou capítol, el IV, al títol XVII del text refós aprovat pel Decret legislatiu 3/2008, amb el text següent:
"Constitueix el fet imposable de la taxa la prestació dels serveis inherents a l'autorització per part del Departament de Medi Ambient i Habitatge per a fer el concurs de pesca a les zones de pesca controlada.
"És subjecte passiu de la taxa la Federació Catalana de Pesca.
Estan exempts del pagament de la taxa els concursos de caràcter internacional, estatal o autonòmic, en la modalitat de pesca sense mort.
Estan exempts del pagament de la taxa els concursos en la modalitat de pesca sense mort organitzats per ajuntaments amb motiu de la celebració de la festa major, amb un màxim de dos concursos gratuïts l'any.
"La taxa s'acredita i es fa efectiva amb l'obtenció del permís per a fer el concurs.
L'import de la taxa del concurs resta definida pel nombre de participants i d'acord amb el tipus de la zona de pesca controlada en el qual s'efectua.
"Zones de pesca controlada intensiva amb mort: 8,75 euros/participant.
"Zones de pesca controlada de salmònids sense mort: 3,25 euros/participant.
En el càlcul de la quota no es computen els participants que acrediten documentalment que tenen el corresponent permís anual de pesca per a la zona de pesca controlada en què es fa el concurs.
Tampoc no es computen els que acrediten documentalment que tenen una llicència per a incapacitats (tipus RD) o una llicència per a menors d'edat (tipus RM), sempre que el concurs es faci en la modalitat de pesca sense mort."
Es modifica l'article 18.1-5 del capítol I del títol XVIII del text refós aprovat pel Decret legislatiu 3/2008, que resta redactat de la manera següent:
"L'import de la quota és el següent:
Proves per a l'obtenció dels certificats de nivell bàsic, elemental i intermedi: 14,10 euros.
Proves per a l'obtenció dels certificats de suficiència i superior: 24,55 euros."
Taxa per activitats de control i inspecció sanitària en escorxadors, sales d'especejament i establiments de transformació de la caça i altres establiments alimentaris subjectes a control oficial
Es modifica l'apartat 1.c de l'article 21.7-4 del capítol VII del títol XXI del text refós aprovat pel Decret legislatiu 3/2008, que resta redactat de la manera següent:
"c) Per emissió de certificat d'exportació amb desplaçament específic: 50 euros.
Els certificats d'exportació que s'emetin en el mateix acte de control oficial, descomptat el primer, tenen un cost addicional de 10 euros per certificat.
"c bis) Per emissió de certificat d'exportació sense desplaçament específic: 10 euros."
Taxa per la prestació del servei del cos de bombers de la Generalitat de Catalunya
Es modifica el capítol V del títol XXII del text refós aprovat pel Decret legislatiu 3/2008, que resta redactat de la manera següent:
"Capítol V. Taxa per la prestació de serveis de prevenció i extinció d'incendis i salvaments
Constitueix el fet imposable de la taxa la prestació dels serveis del cos de bombers de la Generalitat de Catalunya en els casos següents:
"b) Rescat i salvament de persones en els casos següents:
Si té lloc en zones assenyalades com a perilloses.
Si les persones rescatades o salvades no duien l'equipament adequat per a l'activitat.
Si la persona sol·licita el servei sense que hi hagi motius objectivament justificats.
"c) Incendis intencionats o conseqüència d'una imprudència greu del subjecte passiu, sempre que es puguin identificar, en béns mobles o immobles, o incendis de vegetació forestal, agrícola o urbana, o altres tipus d'incendi.
"d) Neteja per vessament de combustibles, olis, líquids perillosos o similars, si és per causa d'una imprudència.
"e) Intervencions en elements interiors o exteriors d'immobles, incloent-hi el sanejament de façanes, rètols publicitaris, alarmes, etc., si aquesta intervenció és per causa d'una construcció o un manteniment deficients per imprudència.
"f) Inundacions ocasionades per obstrucció de desguassos, acumulació de brutícia, dipòsits en mal estat i casos similars, sempre que s'apreciï imprudència en el manteniment dels espais, els immobles o les instal·lacions de gas o aigua a la via pública.
"g) Vigilància i protecció d'incendi o accident en les proves esportives o en altres activitats culturals o de lleure, sens perjudici de les competències municipals, llevat de les que organitzen les entitats sense ànim de lucre i les administracions públiques, si no cobren entrada per assistir-hi i si no es financen amb drets de retransmissió televisiva.
No es produeix el fet imposable ni pels serveis de prevenció i extinció d'incendis i salvaments ni per la prestació d'altres serveis en el cas de situacions de catàstrofe o calamitat pública.
Estan exemptes del pagament de la taxa les administracions municipals.
"a) La prestació de serveis o les intervencions que són conseqüència de fenòmens meteorològics extraordinaris o catastròfics, o de casos de força major.
"b) Els serveis prestats per l'interès general i no en benefici de particulars o de béns determinats.
Són subjectes passius contribuents de la taxa les persones físiques o jurídiques i les entitats a les quals fa referència l'article 35.4. de la Llei general tributària que siguin beneficiàries de la prestació del servei, llevat dels casos establerts pel punt 2.
En els casos que s'especifiquen a continuació, és subjecte passiu la persona o persones que s'indiquen:
"a) En cas d'accident de trànsit, el subjecte passiu és la persona responsable de l'accident, d'acord amb el que estableixin els informes tècnics de l'autoritat de trànsit.
Si no es determina responsable, es consideren subjectes passius els beneficiaris del servei.
"b) En cas d'incendis intencionats o conseqüència d'una imprudència greu, el subjecte passiu és la persona responsable de l'incendi, d'acord amb el que estableixin els informes tècnics de les autoritats competents.
"c) En cas de neteja per vessament imprudent, el subjecte passiu és la persona responsable del vessament de la substància, d'acord amb el que estableixin els informes tècnics de les autoritats competents.
"d) En cas d'intervenció en elements interiors o exteriors d'immobles, el subjecte passiu és la persona propietària de l'immoble o l'arrendatària que ha actuat de manera imprudent en la construcció deficient o en el manteniment de l'immoble, d'acord amb la informació de les autoritats competents.
"e) En cas d'inundacions ocasionades per imprudència, el subjecte passiu és la persona responsable de la inundació, d'acord amb el que estableixin els informes tècnics de les autoritats competents.
Són obligats tributaris en concepte de substituts del contribuent o la contribuent les entitats o societats asseguradores amb què tingui contractada una pòlissa d'assegurança que cobreixi els supòsits objecte de tributació i fins al límit establert com a suma assegurada en aquesta pòlissa.
"En cas d'accident de trànsit, són obligats tributaris, en concepte de substituts dels contribuents, les seves entitats asseguradores.
"A l'efecte de l'obligació de suportar la taxa, quan hi concorren diferents persones beneficiàries de la prestació del servei, la taxa s'ha d'imputar proporcionalment als efectius emprats en les tasques en el benefici de cada subjecte passiu.
La taxa es merita en el moment que s'inicia la prestació del servei, que coincideix amb la sortida de la dotació corresponent.
Sens perjudici del que estableix l'apartat 1, en el supòsit establert per l'apartat 1.g de l'article 22.5-1, es pot exigir el pagament de la taxa prèviament a la prestació del servei.
Si, acabada la prova esportiva o l'activitat cultural, la taxa definitiva, segons el que estableix l'article 22.5-5, és superior a la pagada prèviament, s'ha de girar una liquidació complementària per la diferència de la quota meritada.
La quota es determina, d'una banda, a partir del nombre d'efectius i mitjans, tant personals com materials, que intervinguin en la prestació del servei, i, de l'altra, segons el temps invertit en aquest servei per cadascun dels efectius i mitjans.
D'acord amb l'apartat 1, els imports que s'han de computar en cada fet imposable per al 2010 són els següents:
"a) Bombers: 31,26 euros per unitat i hora.
"b) Vehicles: 40,65 euros per unitat i hora.
"c) Helicòpters: 2.363,29 euros per unitat i hora.
"En el cas de fraccions d'hora, els imports anteriors s'han d'aplicar de manera proporcional.
Els imports establerts per l'apartat 2 s'han d'actualitzar segons les tarifes aprovades i publicades anualment a la Llei de pressupostos de la Generalitat.
"Una vegada prestat el servei que constitueix el fet imposable i emès l'informe per la unitat responsable dels bombers de la Generalitat de Catalunya, l'òrgan competent per a liquidar la taxa ha d'emetre la proposta de liquidació, la qual, a més de complir amb tots els requisits i elements exigits per la normativa vigent, ha d'especificar els efectius i mitjans que hi han intervingut i el nombre d'hores emprat, i també l'import vigent corresponent a cada concepte segons el que estableix l'article 22.5-5.
"D'acord amb el que estableix l'article 1.1-3 del text refós de la Llei de taxes i preus públics de la Generalitat de Catalunya, els ingressos derivats d'aquesta taxa resten afectats al finançament del cost dels serveis prestats pel cos de bombers de la Generalitat de Catalunya, amb càrrec al pressupost de despeses del departament competent en la matèria.
"La representació autoritzada de les entitats asseguradores pot sol·licitar a l'òrgan liquidador que estableixi convenis exclusivament per a recaptar la taxa.
"Les infraccions tributàries de la taxa s'han de qualificar i sancionar d'acord amb el que estableix la Llei de l'Estat 58/2003, general tributària, i les normes que la despleguen."
S'afegeix un nou capítol, el II, al títol XXVI del text refós aprovat pel Decret legislatiu 3/2008, amb el text següent:
"Constitueix el fet imposable de la taxa la concessió de l'autorització administrativa inicial per a treballar, i també les modificacions que se'n facin.
"Són subjectes passius de la taxa les persones estrangeres a favor de les quals es concedeixin les autoritzacions de treball, llevat en les autoritzacions de treball per compte d'altri, en què el subjecte passiu és l'ocupador o ocupadora, o l'empresari o empresària, que vulgui contractar el treballador o treballadora estranger.
Estan exempts d'aquesta taxa, amb la justificació documental prèvia de llur situació, els subjectes passius si la concessió d'autorització de treball és per un període inferior a sis mesos.
Estan exempts d'aquesta taxa per la concessió de les autoritzacions per a treballar els nacionals iberoamericans, filipins, andorrans, de Guinea Equatorial, els sefardites, els fills i néts d'espanyol o espanyola d'origen i els estrangers nascuts a l'Estat espanyol quan vulguin dur a terme una activitat lucrativa, laboral o professional per compte propi.
"La taxa s'ha d'acreditar quan es concedeixi l'autorització inicial de treball o la seva modificació.
"Les quotes per la concessió de les autoritzacions inicials de treball per un període superior a sis mesos són les següents:
Autoritzacions de treball per compte d'altri
"a) Autorització inicial de treball per compte d'altri
"Retribució igual o superior a dues vegades el sou mínim interprofessional: 376,54 euros.
"b) Modificació d'autorització de treball per compte d'altri: 75,30 euros.
Autoritzacions de treball per compte propi
"a) Autorització inicial de treball per compte propi: 188,25 euros.
"b) Modificació d'autorització de treball per compte propi: 75,30 euros.
Autoritzacions de treball per a treballadors transfronterers
Retribució inferior a dues vegades el sou mínim interprofessional: 188,25 euros.
Retribució igual o superior a dues vegades el sou mínim interprofessional: 376,54 euros.
Altres autoritzacions per treballar
"a) A titulars d'autorització d'estada per estudis
"Concessió inicial de durada inferior a sis mesos: gratuït.
"Concessió inicial de durada superior a sis mesos: 112,95 euros.
"b) Altres autoritzacions per a treballar (concedides a titulars d'autoritzacions de residència per circumstàncies excepcionals)
"Retribució igual o superior a dues vegades el sou mínim interprofessional: 376,54 euros."
"El subjecte passiu ha de lliurar a l'òrgan administratiu que va resoldre la concessió, en el termini de quinze dies a comptar de la data de pagament, una còpia del model oficial de liquidació en què consti la realització de l'ingrés.
Aquest justificant de pagament també s'ha de presentar en el moment de sol·licitar la targeta d'identitat de l'estranger a la comissaria del Cos Nacional de Policia."
Taxa per la inscripció a la prova d'accés a la universitat
S'afegeix un nou capítol, el II, al títol XXVII del text refós aprovat pel Decret legislatiu 3/2008, amb el text següent:
"Constitueix el fet imposable de la taxa la inscripció a les proves d'accés a la universitat en les diferents modalitats:
Proves d'accés a la universitat per a tots els ensenyaments:
"Prova d'accés a la universitat per als estudiants amb el títol de batxillerat.
"Prova d'accés a la universitat per a més grans de vint-i-cinc anys.
"Prova d'accés a la universitat per a més grans de quaranta-cinc anys.
Prova addicional específica per a l'accés a determinats ensenyaments universitaris.
"Són subjectes passius de la taxa les persones que s'inscriuen a les proves en les diferents modalitats.
Estan exempts del pagament de la taxa per a la inscripció a les proves d'accés a la universitat en les diferents modalitats els col·lectius següents:
"a) Els estudiants beneficiaris d'una beca a l'estudi amb càrrec als pressupostos generals de l'Estat.
"b) Els membres de famílies nombroses de categoria especial.
"c) Les persones amb un grau de discapacitat igual o superior al 33%.
"d) Les víctimes d'actes terroristes, llurs cònjuges i llurs fills.
"e) Les víctimes de violència de gènere i llurs fills dependents.
"f) Els estudiants de 65 anys o més.
S'estableix una bonificació del 50% de l'import de la taxa a les persones membres de famílies nombroses de categoria general.
Les justificacions documentals per a acreditar alguna d'aquestes circumstàncies són les mateixes que les que estableix per a aquests col·lectius la disposició que anualment fixa els preus dels serveis acadèmics universitaris.
"La taxa s'acredita mitjançant la prestació del servei i s'exigeix en el moment de la inscripció.
Els imports de les quotes per a la inscripció a les proves d'accés a la universitat per a tots els ensenyaments són els següents:
Cal afegir a la quota establerta per l'apartat anterior la que correspongui en funció de la prova d'accés respecte de la qual se sol·liciti la inscripció:
Quota de la prova d'accés a la universitat per als estudiants amb el títol de batxillerat:
"b) Fase específica: 10 euros per cada exercici del qual s'examina l'estudiant.
Quota de la prova d'accés a la universitat per a més grans de vint-i-cinc anys: 50 euros.
Quota de la prova d'accés a la universitat per a més grans de quaranta-cinc anys: 50 euros.
En el cas que l'ensenyament universitari al qual es vol accedir requereixi la realització de proves addicionals especials establertes per les universitats, els imports de les quotes d'aquestes proves addicionals específiques són els següents:
Es modifica l'apartat 1 de l'article 60 de la Llei 5/1994, del 4 de maig, de regulació dels serveis de prevenció i extinció d'incendis i de salvaments de Catalunya, que resta redactat de la manera següent:
Es crea la contribució especial per a l'establiment, la millora i l'ampliació dels serveis de prevenció i extinció d'incendis i de salvaments.d'ara endavant, contribució., dins l'àmbit territorial de Catalunya.
Als efectes d'aquesta contribució, dins el concepte de millora s'inclouen les actuacions que comporten una ampliació qualitativa o quantitativa dels serveis de prevenció i extinció d'incendis i de salvaments."
Es modifica l'apartat 3 de l'article 65 de la Llei 5/1994, que resta redactat de la manera següent:
El cost total a què es refereix l'apartat 1 es calcula sobre la base de les quantitats consignades anualment en el pressupost de la Generalitat, i té caràcter de mera previsió.
En conseqüència, si el cost efectiu resulta superior o inferior al previst, el dèficit o l'excés s'ha de traslladar a la base imposable dels exercicis següents."
Es modifica l'apartat 6 de l'article 66 de la Llei 5/1994, que resta redactat de la manera següent:
Si la suma total de les quotes exigibles al conjunt dels subjectes passius és superior o inferior al 90% de la base imposable, l'excés o el defecte s'ha de traslladar als exercicis successius fins a la seva amortització total."
S'afegeix una nova disposició transitòria, l'onzena, a la Llei 5/1994, amb el text següent:
"Fins a l'entrada en vigor del reglament a què fa referència l'article 67.2, pel qual es regulen els serveis de prevenció, extinció d'incendis i de salvaments de Catalunya, és aplicable la normativa general en matèria tributària."
El contribuent o la contribuent es pot aplicar, en la quota íntegra de l'impost sobre la renda de les persones físiques, en la part corresponent a la comunitat autònoma, i amb efecte des de l'1 de gener de 2010, una deducció del 20% de les quantitats invertides durant l'exercici en l'adquisició d'accions o participacions socials com a conseqüència d'acords de constitució de societats o d'ampliació de capital en les societats mercantils a què es refereix l'apartat 2.
L'import màxim d'aquesta deducció és de 4.000 euros.
a) La participació assolida pel contribuent o la contribuent computada juntament amb les del cònjuge o la cònjuge o persones unides per raó de parentiu, en línia directa o col·lateral, per consanguinitat o afinitat fins al tercer grau inclòs, no pot ésser superior al 40% del capital social de la societat objecte de la inversió o dels seus drets de vot.
b) L'entitat en què s'ha de materialitzar la inversió ha de complir els requisits següents:
Ha de comptar, com a mínim, amb una persona ocupada amb contracte laboral i a jornada completa, i donada d'alta en el règim general de la Seguretat Social.
En el cas que la inversió s'hagi fet mitjançant una ampliació de capital, la societat mercantil ha d'haver estat constituïda en els tres anys anteriors a la data d'aquesta ampliació.
c) El contribuent o la contribuent pot formar part del consell d'administració de la societat en què ha materialitzat la inversió, però en cap cas no pot dur a terme funcions executives ni de direcció.
d) Les operacions en què sigui aplicable la deducció s'han de formalitzar en escriptura pública, en la qual s'ha d'especificar la identitat dels inversors i l'import de la inversió respectiva.
e) Les participacions adquirides s'han de mantenir en el patrimoni del contribuent durant un període mínim de tres anys.
f) Els requisits establerts pels apartats segon, tercer i quart de l'apartat 2.b, i el límit màxim de participació regulat per l'apartat 2.a, s'han de complir durant un període mínim de tres anys a comptar de la data d'efectivitat de l'acord d'ampliació de capital o constitució que origini el dret a la deducció.
L'incompliment dels requisits i les condicions establerts pels apartats 2.a, 2.e i 2.f comporta la pèrdua del benefici fiscal i el contribuent o la contribuent ha d'incloure en la declaració de l'impost corresponent a l'exercici en què s'ha produït l'incompliment la part de l'impost que s'ha deixat de pagar com a conseqüència de la deducció practicada, juntament amb els interessos de demora meritats.
Deducció per inversió en accions d'entitats que cotitzen en el segment d'empreses en expansió del Mercat Alternatiu Borsari
Amb efecte des de l'1 de gener de 2010, en la part de la quota íntegra de l'impost sobre la renda de les persones físiques corresponent a la comunitat autònoma, el contribuent o la contribuent es pot aplicar una deducció del 20% de les quantitats invertides durant l'exercici en l'adquisició d'accions com a conseqüència d'acords d'ampliació de capital subscrits per mitjà del segment d'empreses en expansió del Mercat Alternatiu Borsari aprovat per acord del Govern de l'Estat en el Consell de Ministres del 30 de desembre de 2005 i regulat per les circulars 1, 2, 3 i 4 del Mercat Alternatiu Borsari.
L'import màxim d'aquesta deducció és de 10.000 euros.
Per a poder aplicar la deducció a què fa referència l'apartat 1 cal complir els requisits següents:
a) La participació assolida pel contribuent o la contribuent en la societat objecte de la inversió no pot ésser superior al 10% del seu capital social.
b) Les accions adquirides s'han de mantenir en el patrimoni del contribuent o la contribuent durant un període de dos anys, com a mínim.
c) La societat objecte de la inversió ha de tenir el domicili social i fiscal a Catalunya, i no ha de tenir com a activitat principal la gestió d'un patrimoni mobiliari o immobiliari, d'acord amb el que disposa l'article 4.8.dos.a de la Llei de l'Estat 19/1991, del 6 de juny, del impost sobre el patrimoni.
L'incompliment dels requisits anteriors durant el termini de dos anys a comptar de la data d'adquisició de la participació comporta la pèrdua del benefici fiscal i el contribuent o la contribuent ha d'incloure en la declaració de l'impost corresponent a l'exercici en què s'ha produït l'incompliment la part de l'impost que s'ha deixat de pagar com a conseqüència de l'aplicació de la deducció que ha esdevingut improcedent, juntament amb els interessos de demora meritats.
En les adquisicions per causa de mort, incloses les dels beneficiaris de pòlisses d'assegurances de vida, les reduccions personals per raó del parentiu amb el causant o la causant aplicables a la base imposable són les següents:
a) Grup I (adquisicions per descendents i adoptats menors de vint-i-un anys): 275.000 euros, més 33.000 euros per cada any de menys de vint-i-un que tingui el causahavent o la causahavent, fins al límit de 539.000 euros.
b) Grup II (adquisicions per descendents i adoptats de vint-i-un anys o més, cònjuges, ascendents i adoptants):
c) Grup III (adquisicions per col·laterals de segon i tercer grau, ascendents i descendents per afinitat): 50.000 euros.
d) Grup IV (adquisicions per col·laterals de quart grau, graus més distants i estranys): no s'aplica cap reducció per raó de parentiu.
Els imports establerts per l'apartat 1 es redueixen a la meitat en el cas que el contribuent o la contribuent opti per aplicar qualsevol de les reduccions i exempcions següents:
a) Les reduccions de l'article 2.1.d de la Llei 21/2001, del 28 de desembre, de mesures fiscals i administratives, llevat de la reducció per habitatge habitual regulada per l'apartat tercer del dit article, que és aplicable en tots els casos.
b) Les reduccions dels articles 9 i 10 de la Llei 17/2007, del 21 de desembre, de mesures fiscals i financeres.
c) Les exempcions i reduccions regulades per la Llei de l'Estat 19/1995, del 4 de juliol, de modernització de les explotacions agràries.
d) Qualsevol altra reducció de la base imposable o exempció que requereixi que el contribuent o la contribuent la sol·liciti o que depengui de la concurrència de determinats requisits el compliment dels quals correspongui exclusivament a la voluntat del contribuent o la contribuent.
En les adquisicions per causa de mort per persones de setanta-cinc anys o més s'aplica una reducció de 275.000 euros.
La reducció establerta per l'apartat 1 és incompatible amb la reducció per discapacitat establerta per l'article 2.1.b de la Llei 21/2001, del 28 de desembre, de mesures fiscals i administratives.
Reducció per l'adquisició de l'habitatge habitual
Es modifica l'apartat tercer de l'article 2.1.d de la Llei 21/2001, del 28 de desembre, de mesures fiscals i administratives, que resta redactat de la manera següent:
L'habitatge habitual del causant o la causant.
Aquesta reducció té un límit de 500.000 euros pel valor conjunt de l'habitatge.
Aquest límit conjunt s'ha de prorratejar entre els subjectes passius en proporció a llur participació.
Com a resultat del prorrateig, el límit individual per cada subjecte passiu no pot ésser inferior a 180.000 euros.
"Aquesta reducció és aplicable al cònjuge o la cònjuge, als descendents o adoptats i als ascendents o adoptants.
Els parents col·laterals, per a poder gaudir d'aquesta reducció per adquisició de l'habitatge habitual, han d'ésser més grans de seixanta-cinc anys i haver conviscut amb el causant o la causant durant els dos anys anteriors a la seva mort.
"Es considera habitatge habitual el que s'ajusta a la definició i als requisits establerts per la normativa de l'impost sobre la renda de les persones físiques.
L'habitatge, un traster i fins a dues places d'aparcament es poden considerar conjuntament com a habitatge habitual, malgrat que no hagin estat adquirits de manera simultània en unitat d'acte, si estan situats al mateix edifici o complex urbanístic i es troben, en el moment de la transmissió, a disposició de llurs titulars, sense haver estat cedits a tercers.
"Si en el moment de la realització del fet imposable el causant o la causant tenia la residència efectiva en un altre domicili del qual no era titular, també té la consideració d'habitatge habitual el que tenia aquesta consideració fins a qualsevol dia dels deu anys anteriors a la seva mort.
La limitació dels deu anys no es té en compte si el causant o la causant ha tingut el seu darrer domicili en un centre residencial o sociosanitari."
Un cop aplicades totes les reduccions a què tingui dret el contribuent o la contribuent, l'excés de base imposable es pot reduir d'un 50% amb els imports màxims següents per a cada grup:
En les adquisicions per contribuents dels grups III i IV no és aplicable cap reducció addicional.
El percentatge i els imports màxims establerts per l'apartat 1 es redueixen a la meitat en el cas que el contribuent o la contribuent opti per aplicar qualsevol de les reduccions i exempcions a què es refereix l'apartat 2 de l'article 22.
Règim d'opció de les reduccions personals i addicionals
L'opció a què fan referència els articles 22.2 i 25.3 s'ha d'exercitar en el termini de presentació voluntària.
Si en el termini de presentació voluntària el contribuent o la contribuent ha manifestat en més d'una ocasió la seva opció de manera diferent en cada cas, s'entén que val l'opció feta en darrer lloc.
El dret d'opció no es rehabilita si, com a resultat de la comprovació administrativa, no es reuneixen els requisits d'aplicació d'una o més d'una de les reduccions o exempcions a què fan referència els articles 22.2 i 25.3, ni tampoc si s'incompleixen les regles de manteniment a què resta subjecte el gaudi definitiu de les reduccions o exempcions esmentades.
Es modifica l'article 3 de la Llei 21/2001, que resta redactat de la manera següent:
"La quota íntegra de l'impost sobre successions i donacions s'obté aplicant a la base liquidable l'escala següent:
Es modifica l'article 4 de la Llei 21/2001, que resta redactat de la manera següent:
"La quota tributària per l'impost sobre successions i donacions s'obté aplicant a la quota íntegra el coeficient multiplicador que correspongui dels que s'indiquen a continuació, establerts en funció del grup de parentiu:
Situacions convivencials d'ajuda mútua
Es modifica l'apartat 1 de la disposició addicional de la Llei 19/1998, del 28 desembre, sobre situacions convivencials d'ajuda mútua, que resta redactat de la manera següent:
Dins l'àmbit de competències assumides per la Generalitat en el marc de la Llei de l'Estat 21/2001, del 27 de desembre, per la qual es regulen les mesures fiscals i administratives del nou sistema de finançament de les comunitats autònomes de règim comú i ciutats amb estatut d'autonomia, les situacions de convivència d'ajuda mútua s'assimilen a la resta de descendents del grup II als efectes de l'aplicació de les reduccions personal i addicional i per l'adquisició de l'habitatge habitual del causant o la causant."
Tipus tributaris i quotes fixes
Es modifica la lletra a de l'article 33.1 de la Llei 25/1998, del 31 de desembre, de mesures fiscals i d'adaptació a l'euro, que resta redactada de la manera següent:
"a) El tipus tributari general és del 25% sobre la base definida per l'article 3.3r del Reial decret llei 16/1977, del 25 de febrer, pel qual es regulen els aspectes penals, administratius i fiscals dels jocs de sort, envit o atzar.
Aquest tipus tributari s'aplica a tots els jocs de sort, envit o atzar que no tinguin assenyalat un tipus tributari específic."
Es modifica l'article 34 de la Llei 25/1998, que resta redactat de la manera següent:
La taxa es merita, amb caràcter general, en el moment de l'autorització i, si aquesta no hi és, en el moment de la celebració o l'organització del joc.
En el cas del joc de la plena o bingo, la taxa es merita en el moment del subministrament de cartons a l'entitat titular de l'autorització administrativa corresponent o a l'empresa de serveis gestora del joc del bingo.
En el cas de màquines o aparells automàtics aptes per a la realització de jocs d'atzar:
"a) La taxa és exigible per trimestres naturals i s'acredita el primer dia de cada trimestre pel que fa a les màquines o els aparells autoritzats en trimestres precedents.
A aquests efectes, la taxa s'acredita sempre que no consti fefaentment que abans del primer dia de cada trimestre natural s'ha renunciat a l'autorització d'explotació de la màquina o s'ha revocat aquesta per qualsevol causa.
"b) Per a les màquines de nova autorització, la data d'acreditament de la taxa coincideix amb la data de l'autorització, i s'ha de satisfer la taxa del trimestre en curs dins el termini que es fixi per reglament.
"c) En el cas de transmissió de la màquina abans del termini que el reglament estableixi per al pagament del trimestre en curs, es pot establir, també per reglament, l'avançament del pagament.
"d) No es merita la taxa en cas de suspensió temporal del permís d'explotació atorgat per l'òrgan competent en matèria de joc i apostes."
Ajornament excepcional de l'impost sobre successions i donacions per les oficines de gestió
Els òrgans de l'Agència Tributària de Catalunya competents per a la gestió de l'impost sobre successions i donacions poden acordar l'ajornament de fins a dos anys del pagament de les liquidacions practicades per causa de mort, sempre que no hi hagi en l'inventari de l'herència efectiu o béns fàcilment realitzables suficients per a pagar les quotes liquidades i la sol·licitud de l'ajornament s'efectuï abans de finir el termini reglamentari de pagament.
L'ajornament a què es refereix l'apartat 1 té caràcter excepcional i només es pot sol·licitar amb relació a les quotes de l'impost sobre successions i donacions corresponents a fets imposables meritats en el període que va de l'1 d'agost de 2009 al 31 de desembre de 2011.
Obligacions formals en l'impost sobre transmissions patrimonials i actes jurídics documentats
En l'autoliquidació de l'impost corresponent a operacions societàries de constitució i ampliació de capital en què els subscriptors vulguin aplicar les deduccions, aprovades per la Generalitat en l'impost sobre la renda de les persones físiques, per inversió en accions o participacions d'empreses noves o de creació recent i per inversió en accions d'entitats que cotitzen en el segment d'empreses en expansió del Mercat Alternatiu Borsari, s'hi han de fer constar les dades identificatives dels subscriptors i l'import del capital subscrit per cadascun d'ells.
Addició de dos articles al text refós de la Llei de finances públiques de Catalunya
S'afegeix un nou article, el 22 bis, al text refós de la Llei de finances públiques de Catalunya, aprovat pel Decret legislatiu 3/2002, del 24 de desembre, amb el text següent:
"Totes les entitats autònomes, empreses de la Generalitat i societats, consorcis, fundacions i altres entitats de qualsevol forma jurídica admesa en dret en què participa la Generalitat han d'informar el Departament d'Economia i Finances sobre les disposicions que efectuïn de les operacions d'endeutament formalitzades, i també de l'aplicació que en fan.
A aquest efecte, han de trametre al Departament d'Economia i Finances, amb la periodicitat que es determini i en el format que el Departament estableixi, la informació sobre llur endeutament viu."
S'afegeix una nova secció, la cinquena, amb un nou article, el 53 bis, en el capítol V del text refós aprovat pel Decret legislatiu 3/2002, amb el text següent:
"Els representants de la Generalitat en els òrgans de decisió dels consorcis, les fundacions i altres entitats, de qualsevol forma jurídica admesa en dret, en què participa la Generalitat han d'obtenir, amb l'exercici previ del dret de vot, les autoritzacions següents:
"a) Per a operacions d'endeutament o d'aval per un import superior al 50% dels fons patrimonials o dels recursos propis de l'entitat en qüestió o que sobrepassin la participació de la Generalitat, cal l'autorització del Govern, per mitjà del conseller o consellera competent en matèria d'economia i finances.
Per imports inferiors cal l'autorització del departament competent en matèria d'economia i finances.
"b) Per a l'adquisició onerosa o gratuïta o per a l'alienació de títols representatius del capital social o per a la disminució o l'ampliació del capital de societats participades, cal l'autorització del Govern, a proposta conjunta del conseller o consellera competent en matèria d'economia i finances i del conseller o consellera que ho sigui per raó de la matèria."
Addició d'un article 90 bis al text refós de la Llei de finances públiques de Catalunya
S'afegeix un nou article, el 90 bis, al text refós de la Llei de finances públiques de Catalunya, aprovat pel Decret legislatiu 3/2002, del 24 de desembre, amb el text següent:
"A les subvencions i transferències regulades per aquesta llei, se'ls apliquen, amb caràcter general, les regles següents:
"a) L'Administració de la Generalitat i els ens que conformen el seu sector públic, en els termes establerts per aquesta llei i amb relació a les subvencions i transferències que atorguen, poden portar a terme actuacions de control i requerir informació al destinatari o destinatària final del fons, fins i tot en els supòsits en què aquest no sigui el beneficiari o beneficiària inicial de la subvenció o transferència.
"b) El Govern ha de regular els límits a la possibilitat d'acumular entre si càrrecs executius o de gestió a les entitats que perceben subvencions provinents de l'Administració de la Generalitat i dels ens que conformen el seu sector públic, quan facin entre elles donacions, aportacions a títol gratuït o prestacions amb aquesta naturalesa o mantinguin relacions financeres.
"c) Els beneficiaris de subvencions han de sotmetre obligatòriament als seus òrgans interns i independents de control la comprovació de la destinació adequada dels fons que rebin en concepte de subvencions o transferències, incloent-hi la referida als fons atribuïts a títol gratuït o en virtut de relacions financeres en favor de tercers.
En aquest darrer cas, els tercers han de sotmetre igualment a llurs òrgans de control la comprovació de la destinació dels fons rebuts.
"d) Els beneficiaris de subvencions han de garantir que llurs òrgans de govern coneixen, analitzen i debaten, de manera directa i independent dels responsables directes de la gestió, les auditories fetes sobre els comptes de l'entitat.
"e) L'Administració de la Generalitat i els ens que conformen el seu sector públic no poden concedir subvencions o transferències a entitats els directius de les quals perceben remuneracions que, segons el criteri motivat de l'òrgan concedent, atenent les circumstàncies de l'entitat i del perceptor de la remuneració, són manifestament desproporcionades.
Aquesta regla es pot excepcionar de manera motivada, especialment en els casos de convenis de col·laboració per a programes específics d'interès públic que se signin amb entitats el finançament de les quals és majoritàriament privat.
Per al compliment del que estableix aquest apartat, les entitats que sol·liciten subvencions han de donar publicitat a les dites retribucions en la memòria que s'adjunta amb llurs estats comptables."
S'afegeix una nova lletra, la i, a l'apartat 2 de l'article 92 del text refós aprovat pel Decret legislatiu 3/2002, amb el text següent:
"i) L'obligació del beneficiari o beneficiària de fer una declaració responsable que abasti:
Les remuneracions que percep el personal directiu de l'entitat subvencionada; entenent per directiu o directiva la persona que exercita funcions executives i d'administració.
El compromís de donar publicitat a les dites remuneracions en la memòria que s'adjunta amb els estats comptables.
El compromís de les entitats de mantenir, en el marc de la relació laboral preexistent i durant el període de vigència de la subvenció, l'estructura retributiva esmentada.
El compliment de les regles establertes pels apartats a, b, c i d de l'article 90 bis."
S'afegeix un nou apartat, el 9, a l'article 92 del text refós aprovat pel Decret legislatiu 3/2002, amb el text següent:
La inexactitud o la falsedat de les declaracions responsables a què fan referència la lletra i de l'apartat 2 d'aquest article, a més d'ésser causa d'exclusió del sol·licitant o la sol·licitant de la convocatòria, és també causa de revocació, sens perjudici de les responsabilitats de qualsevol tipus en què hagi pogut incórrer com a conseqüència de la inexactitud o la falsedat en la declaració."
Addició d'un article 92 bis al text refós de la Llei de finances públiques de Catalunya
S'afegeix un nou article, el 92 bis, al text refós aprovat pel Decret legislatiu 3/2002, amb el text següent:
Els beneficiaris de subvencions provinents de l'Administració de la Generalitat o dels ens que integren el seu sector públic no poden fer donacions, aportacions o prestacions de serveis a títol gratuït en favor de partits polítics, fundacions o associacions que hi estiguin vinculades orgànicament, des de la presentació de la sol·licitud fins l'acabament de l'activitat subvencionada.
Aquesta prohibició també s'aplica a les transferències regulades per aquesta llei.
Els beneficiaris no poden portar a terme en cap cas les activitats a què fa referència l'apartat 1, en favor de qualssevol altres persones jurídiques, per un import superior a tres mil euros, o inferior, quan acumuladament i respecte d'un mateix perceptor ultrapassin en l'exercici corrent aquesta quantia, llevat dels casos següents:
"a) Si l'aportació a títol gratuït es fa a favor d'una administració pública, a les entitats sotmeses a tutela de la Generalitat perquè pertanyen a la seva administració corporativa o si les prestacions es deriven del compliment d'una normativa sectorial.
"b) Si es tracta d'entitats que, d'acord amb llurs normes fundacionals o estatutàries, tenen com a finalitat la col·laboració amb l'Administració o la prestació de serveis d'interès social, les quals requereixen, necessàriament, l'atorgament d'ajuts.
"c) Si el beneficiari presenta la sol·licitud de la subvenció fent-hi constar, expressament, que els fons rebuts poden ésser objecte d'actuacions a títol gratuït o finançar aportacions amb aquesta naturalesa a favor de tercers.
En aquest cas s'entén concedida l'excepció quan, motivadament, es dicti la resolució de concessió.
L'incompliment del que estableix aquest article és causa de revocació de les subvencions i les transferències, sens perjudici de la resta de les responsabilitats que legalment se'n derivin."
Modificació de l'article 94 del text refós de la Llei de finances públiques de Catalunya
S'afegeix un nou paràgraf a l'apartat 5 de l'article 94 del text refós aprovat pel Decret legislatiu 3/2002, amb el text següent:
"Les transferències, les subvencions directes i les subvencions establertes amb caràcter nominatiu per la Llei de pressupostos de la Generalitat que es facin a favor de consorcis, fundacions i altres persones jurídiques per quantia superior a cinquanta mil euros s'han de formalitzar mitjançant convenis."
Modificació de l'article 97 del text refós de la Llei de finances públiques de Catalunya
S'afegeix un nou apartat, el 12, a l'article 97 del text refós aprovat pel Decret legislatiu 3/2002, amb el següent text:
El Departament d'Economia i Finances ha d'incloure en el Pla anual de control de la Intervenció General un apartat específic relatiu al compliment de les regles generals establertes per l'article 90 bis amb relació a l'article 92 bis d'aquesta llei.
La comprovació s'ha de fer utilitzant tècniques de mostreig i és preferent quan la concessió de la subvenció s'ha vehiculat mitjançant conveni.
Dins el primer trimestre de cada any, i respecte de l'exercici anterior, s'ha de lliurar al conseller o consellera del Departament d'Economia i Finances el resultat dels informes esmentats."
Es modifica l'apartat 2 de l'article 22 de la Llei 13/2006, del 27 de juliol, de prestacions socials de caràcter econòmic, que resta redactat de la manera següent:
"a) Atenció en la pròpia família.
"d) Acolliment preadoptiu de menors amb discapacitat."
La desafectació dels béns de domini públic de la Generalitat correspon al Departament d'Economia i Finances si llur valor segons taxació pericial no excedeix de quinze milions d'euros, i correspon al Govern, a proposta del Departament d'Economia i Finances, si supera aquesta quantitat.
En ambdós casos és prèvia la instrucció de l'expedient pel Departament d'Economia i Finances, en què s'ha d'acreditar que no és necessària l'afectació a l'ús general o als serveis públics."
Es modifica la lletra a de l'article 8.1 del text refós aprovat pel Decret legislatiu 1/2002, que resta redactada de la manera següent:
"a) Quan, per resolució expressa del conseller o consellera d'Economia i Finances, s'afectin a un ús general o a un servei públic."
Es modifica l'apartat 1 de l'article 18 del text refós aprovat pel Decret legislatiu 1/2002, que resta redactat de la manera següent:
S'ha de donar compte al Parlament dels expedients d'alienació de béns immobles de valor superior a trenta milions d'euros."
Es modifica l'apartat 3 de l'article 18 del text refós aprovat pel Decret legislatiu 1/2002, que resta redactat de la manera següent:
Si es constitueixen en metàl·lic, en cas que es formalitzi l'alienació, aquestes prenen la consideració de quantitat lliurada a compte del preu a satisfer per l'adquirent."
S'afegeix un nou apartat, el 4, a l'article 18 del text refós aprovat pel Decret legislatiu 1/2002, amb el text següent:
Si per causa imputable a l'interessat o interessada no s'arriba a formalitzar l'alienació, el dipòsit constituït s'aplica al tresor de la Generalitat en concepte de penalitat i la mesa pot oferir l'adjudicació al licitador o licitadora que hagi formulat la segona millor postura."
Es modifica l'apartat 1 de l'article 20 del text refós aprovat pel Decret legislatiu 1/2002, que resta redactat de la manera següent:
L'alienació de béns mobles s'ha de fer mitjançant subhasta pública, però el Departament d'Economia i Finances pot acordar la dispensa del tràmit en els supòsits de l'article 13.2.
Si es tracta d'obres d'art o d'objectes d'interès històric, arqueològic o artístic, l'aprovació correspon al Govern; però correspon al Parlament, per mitjà d'una llei, si el valor, segons taxació pericial, excedeix de cinc-cents mil euros.
L'acord d'alienació implica, en tots els casos, la desafectació dels béns."
Es modifica l'apartat 2 de l'article 41 del text refós aprovat pel Decret legislatiu 1/2002, que resta redactat de la manera següent:
Les infraccions administratives es classifiquen en lleus, greus i molt greus.
"a) Són infraccions lleus les que han produït danys fins a 600 euros.
"b) Són infraccions greus les que han produït danys de més de 600 i menys de 6.000 euros.
"c) Són infraccions molt greus les que han produït danys de més de 6.000 euros."
Es modifica la lletra b de l'article 9.1 de la Llei 13/1996, del 29 de juliol, del registre i el dipòsit de fiances dels contractes de lloguer de finques urbanes i de modificació de la Llei 24/1991, de l'habitatge, que resta redactada de la manera següent:
"b) Per infraccions lleus, l'import de la sanció no pot superar el 35% de l'import de la fiança o de les seves actualitzacions que siguin procedents, amb un màxim de 3.000 euros."
Es modifica l'article 12 bis de la Llei 13/1996, que resta redactat de la manera següent:
Recàrrecs per dipòsits de fiances fora de termini
En el cas que les fiances es dipositin fora del termini establert sense requeriment previ de la Inspecció, s'aplica un recàrrec del 5%, del 10% o del 15% sobre l'import de la fiança, si el termini no supera, respectivament, els tres, els sis o els dotze mesos, amb exclusió de les sancions que es puguin exigir i dels interessos de demora.
En el cas que les fiances es dipositin fora del termini establert, sense el requeriment previ de la Inspecció, una vegada transcorreguts dotze mesos, s'aplica un recàrrec del 20% i els interessos de demora que s'hagin meritat a comptar del termini establert per a dipositar la fiança, amb exclusió de les sancions que es puguin exigir.
En el cas que les fiances es dipositin fora del termini establert, amb el requeriment previ de la Inspecció, una vegada transcorreguts dotze mesos, s'aplica un recàrrec del 25% de l'import de la fiança i els interessos de demora, que s'han meritat a comptar del termini establert per dipositar la fiança, amb exclusió de les sancions que es puguin exigir.
L'import màxim dels recàrrecs no pot superar els mil cinc-cents euros en cap dels casos previstos."
Es modifica l'apartat 2 de la disposició addicional cinquena de la Llei 1/2003, del 19 de febrer, d'universitats de Catalunya, que resta redactat de la manera següent:
Els estatuts de l'Agència per a la Qualitat del Sistema Universitari de Catalunya regulada per aquesta llei han de fixar el termini per a la resolució dels procediments de la seva competència.
En tot cas, els informes relatius al professorat lector i el professorat col·laborador s'han d'emetre en el termini màxim de sis mesos, passats els quals s'entenen valorats positivament.
Les acreditacions de recerca i de recerca avançada s'han d'expedir en el termini màxim de sis mesos, passats els quals sense resolució expressa s'entenen atorgades."
"a) Cinc patrons representants de les entitats fundadores, dels quals un és el director o directora general de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals, dos són designats per la Cambra Oficial de Comerç, Indústria i Navegació de Barcelona i dos més són designats per la Federació Catalana de Caixes d'Estalvis.
"b) Vuit patrons designats pel Govern de la Generalitat.
"c) Deu patrons designats pel Patronat d'entre persones físiques o jurídiques, de rellevància en els àmbits social, cultural, científic o professional, que no pertanyin al sector públic.
"El càrrec de president o presidenta del Patronat ha de recaure en un dels vuit patrons designats pel Govern de la Generalitat."
S'afegeix un nou apartat, el 3, a l'article 3 de la Llei 16/2005, del 27 de desembre, de la informació geogràfica i de l'Institut Cartogràfic de Catalunya, amb el text següent:
L'Institut Cartogràfic de Catalunya, en el desenvolupament de les seves funcions, té la condició de mitjà propi instrumental i de servei tècnic de l'Administració de la Generalitat de Catalunya i dels ens, els organismes i les entitats que en depenen o que hi estan vinculats, i que tenen la consideració de poders adjudicadors, i també dels ens locals de Catalunya, als efectes del que estableix l'article 4.1.n de la Llei de l'Estat 30/2007, del 30 d'octubre, de contractes del sector públic.
En conseqüència, l'Institut Cartogràfic de Catalunya està obligat a portar a terme, en l'àmbit de les funcions que estableix aquesta llei, els encàrrecs que li formulin els departaments de l'Administració de la Generalitat i els ens integrats en el seu sector públic o els ens locals de Catalunya.
Les relacions de l'Institut Cartogràfic de Catalunya amb els departaments i els ens o les entitats dels quals és mitjà propi instrumental i servei tècnic no tenen naturalesa contractual i s'articulen mitjançant encàrrecs."
S'afegeix un nou article, el 26 bis, a la Llei 16/2005, amb el text següent:
L'Institut Cartogràfic de Catalunya, en la seva actuació com a mitjà propi instrumental i servei tècnic, articula les relacions amb els departaments de l'Administració de la Generalitat i els ens, els organismes i les entitats que en depenen o que hi estan vinculats, i amb els ens locals, mitjançant encàrrecs que no tenen naturalesa contractual.
L'Institut Cartogràfic de Catalunya no pot participar en les licitacions públiques convocades pels ens respecte dels quals té la consideració de mitjà propi instrumental i servei tècnic.
Això no obstant, quan no concorri cap licitador, es pot encarregar a l'Institut Cartogràfic de Catalunya l'execució de l'activitat objecte de la licitació pública.
El Govern ha d'aprovar anualment les directrius per a la fixació individualitzada de les tarifes de referència que s'han d'aplicar per a les diferents activitats de l'Institut Cartogràfic de Catalunya i les condicions bàsiques d'execució d'aquestes activitats.
La Comissió de Govern Local ha d'informar prèviament de la proposta de directrius per a la fixació de les tarifes pels encàrrecs dels ens locals."
Es modifica l'apartat 1 de l'article 26 de la Llei 16/2005, que resta redactat de la manera següent:
La contractació de l'Institut Cartogràfic de Catalunya es regeix per la legislació sobre contractació del sector públic."
S'afegeix un nou apartat, el 4, a l'article 1 de la Llei 19/2005, del 27 de desembre, de l'Institut Geològic de Catalunya, amb el text següent:
L'Institut Geològic de Catalunya, en el desenvolupament de les seves funcions, té la condició de mitjà propi instrumental i de servei tècnic de l'Administració de la Generalitat de Catalunya i dels ens, els organismes i les entitats que en depenen o que hi estan vinculats, i que tenen la consideració de poders adjudicadors, a l'efecte del que estableix l'article 4.1.n de la Llei de l'Estat 30/2007, del 30 d'octubre, de contractes del sector públic.
En conseqüència, l'Institut Geològic de Catalunya està obligat a portar a terme, en l'àmbit de les funcions que estableix aquesta llei, els encàrrecs que li formulin els departaments de l'Administració de la Generalitat i els ens integrats en el seu sector públic.
Les relacions de l'Institut Geològic de Catalunya amb els departaments i els ens o les entitats dels quals és mitjà propi instrumental i servei tècnic no tenen naturalesa contractual i s'articulen mitjançant encàrrecs."
S'afegeix un nou article, el 20 bis, a la Llei 19/2005, amb el text següent:
L'Institut Geològic de Catalunya, en la seva actuació com a mitjà propi instrumental i servei tècnic, articula les relacions amb els departaments de l'Administració de la Generalitat i els ens, els organismes i les entitats que en depenen o que hi estan vinculats, mitjançant encàrrecs que no tenen naturalesa contractual.
L'Institut Geològic de Catalunya no pot participar en les licitacions públiques convocades pels ens respecte dels quals té la consideració de mitjà propi instrumental i servei tècnic.
Això no obstant, quan no concorri cap licitador, es pot encarregar a l'Institut Geològic de Catalunya l'execució de l'activitat objecte de la licitació pública.
El Govern ha d'aprovar anualment les directrius per a la fixació individualitzada de les tarifes de referència que s'han d'aplicar per a les diferents activitats de l'Institut Geològic de Catalunya i les condicions bàsiques d'execució d'aquestes activitats."
Entitats autònomes de caràcter administratiu
Es modifica l'apartat 1 de l'article 5 de la Llei 10/1989, del 10 de juliol, del Patronat de la Muntanya de Montserrat, que resta redactat de la manera següent:
El Patronat exerceix les seves competències dins l'àmbit territorial establert en el corresponent decret de delimitació territorial del Parc Natural de la Muntanya de Montserrat."
Modificació del text refós de la Llei d'urbanisme, per a l'aclariment de les facultats dels plans especials urbanístics
Es modifica la lletra c de l'article 57.2 del text refós de la Llei d'urbanisme, aprovat pel Decret legislatiu 1/2005, del 26 de juliol, que resta redactada de la manera següent:
"c) Definir l'estructura general que cal adoptar per a l'ordenació urbanística del territori i establir les pautes per a fer-ne el desenvolupament, sens perjudici de la definició i desenvolupament d'altres elements integrants de l'estructura general del territori que puguin dur a terme els plans especials regulats en la lletra e de l'article 67.1."
Es modifica la lletra e de l'article 67.1 del text refós aprovat pel Decret legislatiu 1/2005, que resta redactada de la manera següent:
"e) Per a la creació de sistemes urbanístics, generals o locals, no previstos pel planejament urbanístic general o per a la modificació dels ja previstos i per tal de legitimar l'execució directa d'obres corresponents a la infraestructura del territori o als elements determinants del desenvolupament urbà, pel que fa a les infraestructures bàsiques relatives a les comunicacions terrestres, marítimes i aèries, a la infraestructura hidràulica general, a les infraestructures de gestió de residus, a l'abastament i el subministrament d'aigua, al sanejament, al sistema energètic en totes les seves modalitats, inclosa la generació, xarxes de transport i distribució, a les telecomunicacions i a la resta de sistemes urbanístics.
Si la infraestructura afecta més d'un municipi o diverses classes de sòl o no està prevista pel planejament urbanístic general, la formulació i la tramitació del pla especial són preceptives, sens perjudici del que estableix la legislació sectorial."
Es modifica l'apartat 2 de l'article 67 del text refós aprovat pel Decret legislatiu 1/2005, que resta redactat de la manera següent:
Es poden formular plans especials urbanístics, estiguin o no previstos pel planejament urbanístic general, per a desenvolupar les determinacions del planejament urbanístic general, plans especials urbanístics autònoms per a completar aquestes determinacions, i també plans especials urbanístics autònoms per a implantar nous sistemes urbanístics o per a modificar els previstos pel planejament.
Els plans especials urbanístics desenvolupen, completen o complementen les determinacions del planejament urbanístic general, en qualsevol classe o categoria de sòl o, si s'escau, en diverses classes i categories de sòl simultàniament, amb l'objecte de preveure la implantació de sistemes urbanístics generals i locals o d'assolir alguna o diverses de les finalitats a què fa referència l'apartat 1.
Els plans especials urbanístics no poden substituir en cap cas el pla d'ordenació urbanística municipal en la seva funció d'ordenació integral del territori, per la qual cosa no poden alterar la classificació del sòl, però sí que poden modificar-ne la qualificació per a aconseguir l'objectiu legal que en justifica l'aprovació.
Els plans especials urbanístics han d'ésser sempre compatibles amb el planejament urbanístic general.
A aquests efectes, es consideren compatibles amb el planejament urbanístic general, i no se'n requereix la modificació prèvia, els plans especials següents:
"a) Els plans especials urbanístics que, sense alterar els usos principals establerts pel planejament general, estableixen restriccions d'ús per a ordenar la incidència i els efectes urbanístics ambientals i sobre el teixit urbà que les activitats produeixen sobre el territori o per tal d'impedir la desaparició o l'alteració dels béns que integren el patrimoni cultural, de les zones d'un gran valor agrícola, forestal o ramader, de zones deltaiques o d'espais rurals o periurbans o del paisatge.
"b) Els plans especials que tenen per objecte implantar nous sistemes urbanístics de caràcter general o local o modificar els previstos pel planejament urbanístic general, sempre que les infraestructures o elements a implantar compleixin algun dels requisits següents:
Que s'implantin en sòl no urbanitzable o en sòl urbanitzable no delimitat i que no entrin en contradicció amb les previsions establertes pel planejament urbanístic general.
Que siguin previstos en un pla o en un projecte aprovat d'acord amb la legislació sectorial i que aquesta imposi la qualificació de sistema dels terrenys per exercir les competències pròpies dels ens supramunicipals.
Que siguin previstos en un projecte aprovat d'acord amb la legislació sectorial i que no entrin en contradicció amb les previsions establertes pel planejament urbanístic general.
"c) Els plans especials urbanístics que siguin necessaris per a implantar les infraestructures o per a desenvolupar altres determinacions establertes per un pla director urbanístic que no requereix l'adaptació prèvia del pla d'ordenació urbanística municipal.
"d) Els plans especials que modifiquen el destí concret dels terrenys qualificats pel planejament urbanístic general com a sistemes urbanístics d'equipaments comunitaris, o el seu caràcter local o general, tot mantenint la qualificació com a sistema d'equipaments comunitaris.
"e) Els plans especials que tinguin per objecte la implantació en sòl no urbanitzable de qualsevol dels usos admissibles d'acord amb l'article 47, sempre que no entrin en contradicció amb les previsions establertes pel planejament urbanístic general.
"f) Els plans especials per a implantar i executar els serveis urbanístics bàsics, les infraestructures de telecomunicacions i altres infraestructures d'interès local."
Es modifica l'apartat 4 de l'article 67 del text refós aprovat pel Decret legislatiu 1/2005, que resta redactat de la manera següent:
Als plans especials urbanístics que tenen per objecte preveure la implantació de les infraestructures del territori i els elements determinants del desenvolupament urbà els correspon l'establiment de la qualificació com a sistema urbanístic del sòl que requereix la implantació de la infraestructura o element, a més de les altres determinacions necessàries per a la implantació d'aquests.
Aquests plans especials han de contenir l'anàlisi de les diverses alternatives d'emplaçament plantejades i la justificació de l'opció escollida i del compliment dels requisits que legitimen l'aprovació del pla."
Es modifica l'article 76 del text refós aprovat pel Decret legislatiu 1/2005, que resta redactat de la manera següent:
"Correspon de formular els plans especials urbanístics, els plans de millora urbana i els plans parcials urbanístics als ens locals, a les entitats urbanístiques especials o als altres òrgans competents en matèria d'urbanisme, segons correspongui, sens perjudici de la iniciativa privada, d'acord amb el que disposa l'article 96.
En el cas dels plans especials urbanístics a què es refereix l'article 67.1.e, correspon de formular-los a l'administració que tingui a càrrec seu l'execució directa de les obres corresponents a la infraestructura del territori o als elements determinants del desenvolupament urbà o, en el cas d'infraestructures o elements de titularitat privada, al titular."
Es modifica la lletra e de l'article 77.1 del Text refós aprovat pel Decret legislatiu 1/2005, que resta redactada de la manera següent:
"e) Els plans especials urbanístics autònoms a què es refereix l'article 67.1.e.
Si en el termini d'audiència establert per l'article 83.8, l'ajuntament afectat manifesta disconformitat amb l'emplaçament escollit per a implantar una infraestructura o element d'interès supramunicipal, llevat que aquest emplaçament vingui predeterminat per una figura de planejament territorial, sectorial o urbanístic general, o per una decisió del Govern, la resolució definitiva de l'expedient s'ha d'adoptar amb l'informe previ del departament competent per raó de la matèria i de la Comissió d'Urbanisme de Catalunya, amb la finalitat de ponderar els interessos públics que concorren."
Es modifica l'apartat 3 de l'article 83 del Text refós aprovat pel Decret legislatiu 1/2005, que resta redactat de la manera següent:
L'aprovació inicial i l'aprovació provisional dels plans especials urbanístics a què es refereix l'article 67.1.e, si les infraestructures o elements a implantar són d'interès supramunicipal, corresponen:
"a) A l'administració que els ha redactat, si té atribuïdes competències urbanístiques de tramitació o d'aprovació de plans.
"b) A la comissió territorial d'urbanisme competent, en la resta de casos, llevat que l'àmbit territorial del pla afecti més d'una comissió, supòsit en el qual l'aprovació inicial i la definitiva pertoquen al conseller o consellera de Política Territorial i Obres Públiques."
Modificació del text refós de la Llei d'urbanisme, per al reforçament de la iniciativa pública en la formulació del planejament urbanístic general
Es modifica l'apartat 1 de l'article 96 del text refós aprovat pel Decret legislatiu 1/2005, que resta redactat de la manera següent:
La iniciativa privada pot formular plans especials urbanístics, plans de millora urbana i plans parcials urbanístics d'acord amb el planejament urbanístic general aplicable."
Modificació del text refós de la Llei d'urbanisme, per al reforçament del control públic, la transparència i la recuperació de plusvàlues en les modificacions d'instruments de planejament urbanístic general que comportin un increment del sostre edificable, de la densitat de l'ús residencial o de la intensitat de l'ús industrial, o la transformació dels usos previstos
Es modifica l'article 40 del text refós aprovat pel Decret legislatiu 1/2005, que resta redactat de la manera següent:
"b) En els supòsits de modificació del planejament urbanístic general que estableix l'article 43.1, en els quals el percentatge es pot reduir fins al 80%, d'acord amb l'article 94.6.
Els propietaris o propietàries de sòl urbanitzable delimitat tenen dret al 90% de l'aprofitament urbanístic del sector, referit a llurs finques, excepte en els supòsits següents:
"b) En els supòsits de modificació del planejament urbanístic general que estableix l'article 45.1.a, en els quals el percentatge es pot reduir fins al 80%, d'acord amb l'article 94.6."
Es modifica l'apartat 1 de l'article 43 del text refós aprovat pel Decret legislatiu 1/2005, que resta redactat de la manera següent:
Els propietaris o propietàries de sòl urbà no consolidat han de cedir a l'administració actuant, gratuïtament, el sòl corresponent al 10% de l'aprofitament urbanístic dels sectors subjectes a un pla de millora urbana o dels polígons d'actuació urbanística que tinguin per objecte alguna de les finalitats a què fa referència l'article 68.2.a, excepte en els supòsits següents:
"a) En el cas de les àrees residencials estratègiques les persones propietàries han de cedir el sòl corresponent al percentatge que el pla director estableixi, que pot ésser de fins a un 15% de l'aprofitament urbanístic del sector.
"b) En el cas que mitjançant una modificació del planejament urbanístic general s'estableixi un nou sector o un nou polígon d'actuació urbanística que tingui per objecte alguna de les finalitats a què fa referència l'article 68.2.a, les persones propietàries han de cedir el sòl corresponent als percentatges d'aprofitament urbanístic següents:
Si el polígon d'actuació urbanística té per objecte una actuació aïllada de dotació a què fa referència la disposició addicional setzena, el 15% de l'increment de l'aprofitament urbanístic que comporti l'actuació de dotació respecte a l'aprofitament urbanístic preexistent i efectivament materialitzat, o el percentatge superior que la modificació del planejament urbanístic general estableixi d'acord amb l'article 94.6, i que pot ésser de fins el 20%.
En la resta de supòsits, el 15% de l'aprofitament urbanístic de l'àmbit d'actuació, o el percentatge superior que la modificació del planejament urbanístic general estableixi d'acord amb l'article 94.6, i que pot ésser de fins el 20%.
"c) En el cas que mitjançant una modificació del planejament urbanístic general s'incrementi el sostre edificable, la densitat de l'ús residencial o la intensitat de l'ús industrial, o es transformin els usos de determinades parcel·les del sector o del polígon d'actuació urbanística, les persones propietàries, a part de la cessió ordinària que correspongui a l'àmbit d'actuació, han de cedir el sòl corresponent al 15% de l'increment de l'aprofitament urbanístic o el percentatge superior que la modificació del planejament urbanístic general estableixi d'acord amb l'article 94.6, i que pot ésser de fins el 20%.
"d) En el cas que mitjançant una modificació del planejament urbanístic general es faci una reordenació general d'un sector o d'un polígon d'actuació urbanística que comporti la transformació global dels usos establerts pel planejament, les persones propietàries han de cedir el sòl corresponent al 15% de l'aprofitament urbanístic de l'àmbit d'actuació, o el percentatge superior que la modificació del planejament urbanístic general estableixi d'acord amb l'article 94.6, i que pot ésser de fins el 20%."
Es modifica la lletra a de l'apartat 1 de l'article 45 del text refós aprovat pel Decret legislatiu 1/2005, que resta redactada de la manera següent:
"a) Cedir a l'administració actuant, gratuïtament, dins el sector de sòl urbanitzable en què siguin compresos els terrenys, el sòl necessari per a edificar el sostre corresponent al 10% de l'aprofitament urbanístic del sector, excepte en els supòsits següents:
En el cas de les àrees residencials estratègiques, les persones propietàries han de cedir el sòl necessari per a edificar el sostre corresponent al percentatge que el pla director urbanístic estableixi, que pot ésser de fins a un 15% de l'aprofitament urbanístic del sector.
En el cas que mitjançant una modificació del planejament urbanístic general s'estableixi un nou sector de sòl urbanitzable o una reordenació general d'un sector ja existent que comporti la transformació global dels usos establerts pel planejament, les persones propietàries han de cedir el sòl corresponent al 15% de l'aprofitament urbanístic del sector, o el percentatge superior que la modificació del planejament urbanístic general estableixi d'acord amb l'article 94.6, i que pot ésser de fins el 20%.
En el cas que mitjançant una modificació del planejament urbanístic general s'incrementi el sostre edificable, la densitat de l'ús residencial o la intensitat de l'ús industrial, o es transformin els usos de determinades parcel·les del sector, les persones propietàries, a part de la cessió ordinària que correspongui al sector, han de cedir el sòl corresponent al 15% de l'increment de l'aprofitament urbanístic o el percentatge superior que la modificació del planejament urbanístic general estableixi d'acord amb l'article 94.6, i que pot ésser de fins el 20%."
Es modifica la lletra c de l'apartat 1 de l'article 94 del text refós aprovat pel Decret legislatiu 1/2005, que resta redactada de la manera següent:
"c) En el cas de modificacions d'instruments de planejament general que comportin un increment del sostre edificable, de la densitat de l'ús residencial o de la intensitat de l'ús industrial, o la transformació dels usos anteriorment establerts:
Han d'especificar en la memòria la identitat de totes les persones propietàries o titulars d'altres drets reals sobre les finques afectades, ja siguin públiques o privades, durant els cinc anys anteriors a l'inici del procediment de modificació, i els títols en virtut dels quals han adquirit els terrenys.
Aquesta especificació es porta a terme mitjançant la incorporació a la memòria d'una relació d'aquestes persones i de les corresponents notes expedides pel Registre de la Propietat, i si s'escau, pel Registre Mercantil.
En el cas de manca d'identificació de la persona propietària en el Registre de la Propietat s'han de fer constar les dades del cadastre.
També s'ha de fer constar a la memòria l'existència, si s'escau, d'un adjudicatari o adjudicatària de la concessió de la gestió urbanística i la seva identitat.
Han d'incloure en el document de l'agenda o del programa d'actuació del Pla la previsió d'execució immediata del planejament i han d'establir el termini concret per a aquesta execució, el qual ha d'ésser proporcionat amb la magnitud de l'actuació.
L'incompliment dels terminis establerts per a iniciar o per a acabar les obres d'urbanització o per a edificar els solars resultants comporta que l'administració actuant adopti les mesures necessàries perquè l'actuació s'executi o per a retornar a l'ordenació anterior a la modificació.
Han d'incloure en el document de l'avaluació econòmica i financera, com a separata, una avaluació econòmica de la rendibilitat de l'operació, en la qual s'ha de justificar, en termes comparatius, el rendiment econòmic derivat de l'ordenació vigent i el que resulta de la nova ordenació.
Si les determinacions del planejament general que s'han de modificar tenen una vigència inferior a cinc anys, requereixen l'informe favorable de la comissió territorial d'urbanisme competent, prèviament a la seva tramitació.
Els motius que justifiquen la modificació han de estar convenientment explicitats en la sol·licitud d'informe i s'han de fonamentar en raons d'interès públic degudament enumerades i objectivades.
Requereixen l'informe favorable de la Comissió d'Urbanisme de Catalunya, previ a l'aprovació definitiva de l'expedient, quan d'acord amb l'apartat 6 estableixen un percentatge de cessió de sòl amb aprofitament superior al 15%, o quan l'òrgan competent per a l'aprovació de l'expedient consideri necessari establir-lo.
En aquest darrer cas, l'òrgan competent per a la resolució definitiva ha de suspendre la tramitació de la modificació fins a disposar de l'informe esmentat."
Es modifica l'article 94 del text refós aprovat pel Decret legislatiu 1/2005, de manera que l'apartat 6 té una redacció nova, la redacció de l'antic apartat 6 passa a ésser la de l'apartat 7 i s'afegeix un nou apartat 8.
Els apartats 6, 7 i 8 esmentats resten redactats de la manera següent:
Les modificacions dels instruments de planejament urbanístic general referides a sectors o a polígons d'actuació urbanística subjectes a la cessió de sòl amb aprofitament han de preveure els percentatges de cessió que corresponguin d'acord amb els articles 43.1 i 45.1.a.
El percentatge del 15%, establert amb caràcter general, per a les modificacions a què fan referència els esmentats articles, es pot incrementar fins al 20%, de manera proporcionada i justificada, si el valor de les parcel·les resultants de la modificació, un cop descomptades les càrregues urbanístiques imputades, és sensiblement superior al valor mitjà de la resta de sòls de l'entorn de la mateixa categoria que la proposada.
L'òrgan competent per a l'aprovació definitiva ha de valorar l'adequació del percentatge de cessió de sòl amb aprofitament establert i determinar-ne la modificació, dins dels límits esmentats, tant si el considera desproporcionat com si considera que no comporta una participació adequada de la comunitat en les plusvàlues generades.
L'import obtingut de l'alienació del sòl de cessió amb aprofitament, en la part que correspon a l'excés del percentatge respecte el 10%, pot ésser destinat, totalment o parcialment, a pagar el cost d'obtenció i execució de sistemes urbanístics no imputables a cap àmbit d'actuació urbanística.
Les propostes de modificació d'una figura de planejament urbanístic han de raonar i justificar la necessitat de la iniciativa, i l'oportunitat i la conveniència amb relació als interessos públics i privats concurrents.
L'òrgan competent per a aprovar la modificació ha de valorar adequadament la justificació de la proposta i, en el cas de fer-ne una valoració negativa, ha de denegar-la.
A l'efecte del que estableix l'apartat 7, s'ha de fer en qualsevol cas una valoració negativa sobre les propostes de modificació dels instruments de planejament urbanístic general, en els supòsits següents:
"a) Quan comporten un increment del sostre edificable, de la densitat de l'ús residencial o de la intensitat de l'ús industrial o la transformació global dels usos anteriorment previstos en el supòsit que el planejament anterior no s'hagi executat i es tracti de terrenys, bé de titularitat pública on s'hagi adjudicat la concessió de la gestió urbanística, bé terrenys de titularitat privada que en els cinc anys anteriors van formar part d'un patrimoni públic de sòl i d'habitatge, sense que concorrin circumstàncies sobrevingudes que objectivament legitimin la modificació.
"b) Quan l'ordenació proposada no és coherent amb el model d'ordenació establert pel planejament urbanístic general vigent o entra en contradicció amb els principis de desenvolupament urbanístic sostenible.
"c) Quan l'ordenació proposada comporta una actuació excepcional d'acord amb el planejament territorial, sense que s'hagin apreciat raons d'interès territorial o estratègic, d'acord amb les normes d'ordenació territorial.
"d) Quan en la proposta no hi ha una projecció adequada dels interessos públics.
Es considera que no hi ha una projecció adequada dels interessos públics, entre altres, en els supòsits següents:
Quan no es dóna un compliment adequat a les exigències que estableix l'article 95.1 amb relació al manteniment de la superfície i de la funcionalitat dels espais lliures, les zones verdes o els equipaments esportius considerats pel planejament urbanístic com a sistemes urbanístics generals o locals.
Quan en un àmbit d'actuació urbanística es redueix la superfície dels sòls qualificats de sistema d'espais lliures públics o de sistema d'equipaments públics en compliment dels estàndards mínims legals, llevat que la qualificació de sistema d'equipament se substitueixi per la d'habitatge dotacional públic, amb els límits i les justificacions que estableix aquesta llei.
Quan es redueix, a nivell de l'àmbit del Pla, la superfície dels sòls qualificats d'equipaments de titularitat pública sense que quedi acreditada la suficiència dels equipaments previstos o existents, ni la concurrència d'un interès públic prevalent de destinar els sòls a un altre sistema urbanístic públic.
Quan es pretén compensar la supressió de la qualificació d'equipament de titularitat pública mitjançant la qualificació com a equipaments de sòls de pitjor qualitat o funcionalitat per a la implantació dels usos propis d'aquesta qualificació.
Quan es pretén compensar la supressió de la qualificació d'equipament de sòls que ja són de titularitat pública mitjançant la qualificació com a equipaments d'altres sòls de titularitat privada, sense que la modificació garanteixi la titularitat pública dels sòls abans que la modificació sigui executiva."
Es modifica l'apartat 2 de l'article 130 del text refós aprovat pel Decret legislatiu 1/2005, que resta redactat de la manera següent:
El projecte de bases a què fa referència l'apartat 1 ha d'especificar els documents que han de redactar les persones propietàries que han de dur a terme l'execució urbanística, els criteris de reparcel·lació, les obres que s'han d'executar, el termini d'execució de les obres, les facultats de vigilància que corresponen a l'Administració, els factors que han de determinar la fixació dels preus de venda dels solars resultants, els deures de conservació i manteniment, les penalitzacions per incompliment, els supòsits de resolució i de caducitat, les garanties i els compromisos necessaris per a executar el pla i les altres circumstàncies exigibles per reglament.
Es modifica l'apartat 1 de l'article 135 del text refós aprovat pel Decret legislatiu 1/2005, que resta redactat de la manera següent:
A aquest efecte, l'administració actuant ha de sotmetre a informació pública els trets bàsics d'aquesta modalitat, per un termini d'un mes, amb notificació individual a les persones propietàries afectades, i hi ha d'incorporar el projecte de les bases que han de regir la contractació, que s'han d'ajustar al que estableix l'article 130.2.
En el projecte de bases s'ha de fer constar expressament com a causa d'extinció de la concessió el fet que, en el termini de cinc anys i abans d'edificar els terrenys, s'aprovi una modificació del planejament urbanístic general que comporti un increment del valor dels terrenys.
Es modifica la lletra d de l'article 149 del text refós aprovat pel Decret legislatiu 1/2005, que resta redactada de la manera següent:
"d) L'atribució a concessionaris, mitjançant un concurs les bases del qual en fixin els drets i les obligacions.
Es modifica l'apartat 2 de l'article 156 del text refós aprovat pel Decret legislatiu 1/2005, que resta redactat de la manera següent:
Si els terrenys són d'ús residencial, el producte obtingut de l'alienació del sòl que no té la qualificació d'habitatge protegit passa a formar part del dipòsit municipal constituït a aquest efecte i s'ha de destinar obligatòriament a la finalitat especificada per l'article 153.4.b, mitjançant un règim de protecció pública, sens perjudici del que estableix l'article 56.5.c per a les àrees residencials estratègiques i l'article 94.6 per a les modificacions dels instruments de planejament urbanístic general que comportin l'establiment d'un percentatge de cessió de sòl amb aprofitament superior al 10%."
Es modifica la rúbrica del capítol III del títol V del text refós aprovat pel Decret legislatiu 1/2005, la rúbrica de l'article 163 del mateix text refós, i s'afegeix un nou apartat, el 3, a aquest article.
Les rúbriques i l'apartat esmentats resten redactats de la manera següent:
Les obligacions que estableix l'apartat 1 s'apliquen en l'alienació dels béns de qualsevol patrimoni públic de sòl i d'habitatge i en qualsevol cas se n'ha de garantir el compliment, configurant-les com a condicions resolutòries expresses en l'escriptura d'alienació.
Aquestes escriptures també han d'establir com a condició resolutòria expressa el fet que, en el termini de cinc anys i abans d'edificar els terrenys, s'aprovi una modificació del planejament urbanístic general que comporti un increment del valor dels terrenys.
Es modifica l'apartat 4 de la disposició addicional setzena del text refós aprovat pel Decret legislatiu 1/2005, que resta redactat de la manera següent:
Quan les actuacions de dotació a què fa referència l'apartat 3 estableixen sostre residencial de nova implantació, estan subjectes a les reserves de sòl per a habitatges de protecció pública que regula l'article 57.3 i la disposició addicional dinovena de la Llei d'urbanisme.
Les persones propietàries han de cedir el 15% de l'increment de l'aprofitament urbanístic que comporti l'actuació de dotació respecte a l'aprofitament urbanístic preexistent i efectivament materialitzat, o el percentatge superior que el planejament urbanístic general estableixi d'acord amb l'article 94.6, i que pot ésser de fins el 20%.
El compliment dels deures de les persones propietàries es fa efectiu mitjançant el sistema i la modalitat d'actuació que s'estableixi per a l'execució del polígon d'actuació urbanística que a aquest efecte s'ha de delimitar, el qual es pot referir a una única finca.
En el cas que el planejament determini que, pel fet de concórrer les circumstàncies indicades per l'article 43.3 i per l'article 94.5.c de la Llei d'urbanisme, respectivament, el compliment del deure de cessió del percentatge corresponent de l'increment de l'aprofitament urbanístic que comporti l'actuació de dotació i també el compliment del deure de cessió de les reserves de sòl per a zones verdes i equipaments que estableix l'article 94.5 de la Llei d'urbanisme es poden substituir pel seu equivalent dinerari, ha de calcular el valor total de les càrregues imputables a l'actuació i les persones propietàries poden complir el deure de pagament substitutori de les cessions, sense necessitat d'aplicar cap sistema ni modalitat d'actuació, en el moment d'atorgament de la llicència d'obra nova o de rehabilitació que habiliti la major edificabilitat o densitat o l'establiment del nou ús atribuït per l'ordenació i com a condició prèvia a la concessió de la llicència."
Modificació del text refós de la Llei d'urbanisme, per regular la publicitat per mitjans telemàtics dels convenis urbanístics
Es modifica l'apartat 4 de l'article 98 del text refós aprovat pel Decret legislatiu 1/2005, que resta redactat de la manera següent:
Els convenis urbanístics han d'especificar en una clàusula les obligacions de publicitat a què estan sotmesos per al coneixement de les parts signatàries."
S'afegeix una nova disposició addicional, la vint-i-dosena, al text refós aprovat pel Decret legislatiu 1/2005, amb el text següent:
Compliment de l'obligació de garantir l'accés telemàtic als convenis urbanístics
El Departament de Política Territorial i Obres Públiques, en el termini de tres mesos a comptar de l'1 de gener de 2010, ha de tenir habilitada la secció de convenis urbanístics del Registre de planejament urbanístic de Catalunya.
Els ajuntaments tenen un termini de tres mesos, a comptar de l'1 de gener de 2010, per a donar compliment a l'obligació de garantir l'accés telemàtic als convenis urbanístics que aprovin a partir d'aquesta data.
En aquest mateix termini tots els convenis que compleixen aquesta condició han d'ésser tramesos al Departament de Política Territorial i Obres Públiques perquè siguin inclosos al Registre de planejament urbanístic de Catalunya."
Es modifiquen els apartats 3 i 4 l'article 52 de la de la Llei 7/2004, del 16 de juliol, de mesures fiscals i administratives, que resten redactats de la manera següent:
En el cas que l'usuari o usuària viatgi sense bitllet, amb un títol de transport no validat o amb un títol de transport no vàlid per a les característiques del trajecte o de l'usuari o usuària, s'han d'adoptar les mesures següents:
"a) El personal de l'empresa operadora ha de requerir a l'usuari o usuària l'abonament d'una percepció mínima de 50 euros.
A aquest efecte, el personal de l'empresa operadora ha d'expedir el document justificatiu corresponent a la percepció mínima.
Aquest import s'ha d'abonar en un termini de trenta dies a comptar de la intervenció del personal de l'empresa operadora.
Si la percepció mínima és abonada de manera immediata, en el moment en què s'emet el títol corresponent, l'import es redueix d'un 50%.
"b) En el cas que l'usuari o usuària no efectuï el pagament immediat de la percepció mínima, el personal de l'empresa operadora ha de sol·licitar que s'identifiqui per tal de gestionar-ne el cobrament.
En el cas que no s'efectuï el pagament durant els trenta dies posteriors a la intervenció, l'Administració titular del servei ha de tramitar el procediment sancionador corresponent, sempre que l'actuació de l'usuari o usuària constitueixi una infracció administrativa d'acord amb la normativa de transport aplicable.
"c) En el cas que l'usuari o usuària es negui a abonar la percepció mínima o a identificar-se adequadament, el personal de l'empresa operadora pot sol·licitar l'auxili del personal de seguretat o dels agents de l'ordre públic perquè l'identifiquin, sens perjudici de la facultat de requerir-li que abandoni el mitjà de transport o les instal·lacions.
En el cas que, amb la identificació prèvia de l'usuari o usuària, es comprovi que es tracta d'un títol de transport que no és vàlid a causa de les seves característiques, o quan la persona es negui a identificar-se i, per tant, no s'hagi pogut comprovar aquest aspecte, el personal d'intervenció ha de retenir el títol i dipositar-lo en el lloc que es determini perquè la persona titular, amb l'acreditació prèvia, pugui retirar-lo."
S'afegeix un nou apartat, el 7, a l'article 52 de la de la Llei 7/2004, amb el text següent:
En els àmbits territorials en què s'hagi establert un sistema d'integració tarifària amb una tipologia pròpia de títols de transport, s'ha d'aplicar, amb caràcter genèric, la percepció mínima amb l'import esmentat, sens perjudici que l'autoritat competent pugui proposar imports diferents, que han d'ésser aprovats per resolució de la persona titular del departament competent en matèria de transports, per supòsits relacionats amb la utilització inadequada del títol, en els termes descrits en l'apartat 2."
Es modifica l'apartat 1 de l'article 1 de la Llei 5/1998, del 17 d'abril, de ports de Catalunya, que resta redactat de la manera següent:
Aquesta Llei té per objecte d'establir l'organització portuària de la Generalitat i regular la planificació, la construcció, la modificació, la gestió, la utilització i el règim de policia dels ports, de les marines interiors i de la resta d'obres o construccions nàutiques i portuàries que són competència de la Generalitat, i també llur règim econòmic i financer."
Es modifica la lletra a de l'article 8 de la Llei 5/1998, que resta redactada de la manera següent:
"a) L'organització, la gestió i l'administració dels ports, les dàrsenes, les instal·lacions marítimes i les marines interiors que gestioni directament o indirectament l'ens públic, inclosa la gestió, recaptació i revisió dels tributs portuaris, i també la planificació, la confecció de projectes, l'execució i la conservació de les seves obres i instal·lacions, d'acord amb la normativa urbanística aprovada."
Es modifica la lletra j de l'article 13 de la Llei 5/1998, que resta redactada de la manera següent:
"j) Adoptar acords en matèria de tributs portuaris i preus privats."
Es modifica la lletra a de l'article 20.1 de la Llei 5/1998, que resta redactada de la manera següent:
"a) Els tributs portuaris i els ingressos que tinguin el caràcter de recursos de dret privat obtinguts en l'exercici de les seves funcions."
Se suprimeixen els apartats 1 i 2 de l'article 93 de la Llei 5/1998.
Es modifica l'apartat 1 de l'article 102 de la Llei 5/1998, que resta redactat de la manera següent:
Tenen la consideració d'infracció administrativa en l'àmbit portuari les accions i les omissions tipificades i sancionades per aquesta Llei.
En matèria de tributs portuaris s'aplica el règim d'infraccions i sancions establert per la Llei de l'Estat 58/2003, del 17 de desembre, general tributària, i per les disposicions que la complementen o desenvolupen."
Es modifica la secció tercera del capítol III del títol IV del llibre II de la Llei 5/1998, que resta redactada de la manera següent:
"Correspon a Ports de la Generalitat determinar el preu exigible als particulars en contraprestació per les activitats econòmiques portuàries i serveis diversos que porta a terme a sol·licitud d'aquests particulars.
Revisió i actualització dels preus privats
Correspon a Ports de la Generalitat revisar el preu que pot exigir als particulars en contraprestació per les activitats econòmiques portuàries i serveis diversos que porta a terme a sol·licitud d'aquests particulars.
Els preus establerts per Ports de la Generalitat s'entenen automàticament actualitzats l'1 de gener de cada any, en una proporció equivalent al 100% de la variació interanual experimentada per l'índex general de preus de consum a Catalunya.
Ports de la Generalitat pot exigir el pagament del preu de les activitats econòmiques portuàries i serveis diversos des del moment que rep la petició de la persona interessada.
A tal efecte, l'entitat ha d'expedir la factura corresponent.
El sol·licitant o la sol·licitant l'ha de fer efectiva en el termini de trenta dies naturals a comptar de la seva notificació.
Ports de la Generalitat pot exigir un dipòsit previ o la constitució d'avals per a garantir el cobrament de les factures emeses, per l'import corresponent.
Transcorregut el termini de pagament sense que el sol·licitant o la sol·licitant hagi fet efectiu el preu exigit, la Gerència de Ports de la Generalitat ha de certificar aquesta circumstància i ho ha de notificar a la persona obligada al pagament.
La quantitat deguda genera l'interès legal de diners vigents incrementats en dos punts durant el període en què s'hagi incorregut en mora.
Si la persona obligada al pagament ha constituït alguna garantia, Ports de la Generalitat, amb el requeriment previ a la persona interessada, ha de procedir al cobrament de la quantitat deguda amb càrrec a la dita garantia.
Altrament, Ports de la Generalitat ha de reclamar la quantitat deguda davant els òrgans de la jurisdicció ordinària.
El certificat emès per la Gerència de Ports de la Generalitat té la consideració de títol executiu als efectes de l'acció executiva, d'acord amb el que estableix l'article 517 de la Llei de l'Estat 1/2000, del 7 de gener, d'enjudiciament civil, i permet la promoció del procés d'execució corresponent amb independència de l'import efectivament reclamat.
La falta de pagament dels interessos meritats durant el període en què s'ha incorregut en mora habilita igualment Ports de la Generalitat per a l'exercici de l'acció executiva en la manera establerta per aquest article.
Reclamació prèvia a la via judicial civil
En matèria de preus privats per la realització d'activitats econòmiques portuàries, les persones interessades han de formular reclamació prèvia per la via administrativa a l'exercici d'accions fundades en dret privat contra Ports de la Generalitat, en la manera establerta per la legislació sobre règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.
Correspon al conseller o consellera competent en matèria de ports la resolució de les reclamacions prèvies per la via administrativa a l'exercici d'accions fundades en dret privat en aquesta matèria.
La resolució s'ha de dictar en el termini de tres mesos a comptar de l'entrada de la reclamació en el registre de l'òrgan competent per a resoldre.
El venciment del termini establert sense que s'hagi dictat i notificat la resolució de la reclamació en determina la desestimació.
La interposició de la reclamació prèvia no suspèn l'obligació d'efectuar el pagament de la factura en la manera establerta per l'article 93 ter."
S'afegeix una nova secció, la quarta, al capítol III del títol IV del llibre II de la Llei 5/1998, amb el text següent:
"El tràfic portuari que utilitza instal·lacions en règim de concessió administrativa, construïdes o no per particulars, és subjecte al pagament a Ports de la Generalitat de les contraprestacions que corresponguin, segons el règim jurídic aplicable, que s'estableixen en les clàusules de la concessió, amb les bonificacions i les exempcions que hi siguin determinades."
Es modifica la disposició transitòria primera de la Llei 6/2001, del 31 de maig, d'ordenació ambiental de l'enllumenament per a la protecció del medi nocturn, que resta redactada de la manera següent:
"L'enllumenat exterior, tant de titularitat pública com privada, ha de complir les prescripcions de la Llei 6/2001 i les del decret que la desplega no més enllà del 31 de desembre de 2011.
Les adaptacions a la normativa s'han de fer segons el grau de protecció on se situa l'enllumenat, d'acord amb el Mapa de la protecció envers la contaminació lluminosa aprovat pel Departament de Medi Ambient i Habitatge el 19 de desembre de 2007."
Es modifica l'apartat 4 de l'article 17 de la Llei 8/2008, del 10 de juliol, de finançament de les infraestructures de gestió dels residus i dels cànons sobre la disposició del rebuig dels residus, que resta redactat de la manera següent:
No es consideren residus destinats a la deposició controlada els residus de la construcció gestionats d'acord amb el que disposen els articles 4 i 5 del Reial decret 105/2008, de l'1 de febrer, pel qual es regula la producció i gestió dels residus de la construcció i demolició, sempre que es compleixin els objectius mínims de recuperació que s'estableixin reglamentàriament."
Modificació de l'article 5 de la Llei 14/1997
Es modifica l'article 5 de la Llei 14/1997, del 24 de desembre, de creació del Servei Català de Trànsit, que resta redactat de la manera següent:
"La persona que ocupa la Direcció amb rang de director o directora general és nomenada i separada per decret del Govern i té les funcions següents:
"a) Elaborar anualment el pla d'actuació i l'avantprojecte i la liquidació del pressupost, per tal de presentar-los a la Presidència perquè els aprovi.
"b) Dirigir, coordinar, gestionar i inspeccionar els serveis d'acord amb les directrius de la Presidència.
"c) Administrar i gestionar els recursos econòmics del Servei.
"d) Ordenar les despeses i els pagaments dins els límits establerts.
"e) Proposar la plantilla del Servei, la relació de llocs de treball i el règim retributiu del personal en el marc de la legislació aplicable.
"f) Contractar el personal del Servei en règim laboral.
"g) Resoldre els expedients sancionadors que s'incoïn per infraccions comeses contra la normativa de trànsit, la circulació de vehicles i la seguretat viària a les vies interurbanes i travessies, sens perjudici de les competències municipals.
"h) Resoldre els expedients sancionadors que s'incoïn per infraccions comeses en vies urbanes dels municipis que hagin signat un conveni d'acord amb l'article 11.
"i) Resoldre els expedients sancionadors relatius a les autoescoles i als centres de reconeixement d'aptituds psicotècniques dels conductors.
"j) Resoldre els recursos administratius.
"k) Exercir qualsevol altra funció que li delegui la Presidència."
Modificació de l'article 10 de la Llei 14/1997
Es modifica l'article 10 de la Llei 14/1997, que resta redactat de la manera següent:
Les resolucions de la Direcció del Servei Català de Trànsit, que no esgoten la via administrativa, poden ésser objecte de recurs d'alçada davant el titular o la titular del Departament d'Interior, Relacions Institucionals i Participació.
Les resolucions de la Presidència posen fi a la via administrativa.
El recurs de revisió s'ha d'interposar davant l'òrgan que va dictar l'acte que s'impugna en els supòsits establerts legalment.
El recurs potestatiu de reposició contra les resolucions sancionadores dictades pel director o directora del Servei Català de Trànsit s'interposa davant aquest mateix òrgan, que és el competent per a resoldre'l.
Exhaurida la via administrativa, es pot interposar el recurs contenciós administratiu o el que es consideri més ajustat al dret, d'acord amb els terminis i el procediment que assenyala la legislació aplicable a l'Administració de la Generalitat."
Modificació de l'article 11 de la Llei 14/1997
Es modifica l'article 11 de la Llei 14/1997, que resta redactat de la manera següent:
La persona que ocupa la direcció del Servei Català de Trànsit és competent per a imposar multes i sancions en matèria de trànsit, circulació de vehicles i seguretat viària, sens perjudici de les competències municipals.
Contra les resolucions sancionadores dictades pel director o directora del Servei Català de Trànsit es pot interposar recurs potestatiu de reposició davant d'aquest mateix òrgan, de conformitat amb la normativa específica.
Les sancions en matèria de publicitat corresponen a la direcció del Servei Català de Trànsit.
El director o directora del Servei Català de Trànsit pot assumir la competència sancionadora per infraccions de normes de circulació en vies urbanes que corresponen als alcaldes, sempre que hi hagi un conveni subscrit en aquesta matèria entre l'ajuntament afectat i el Servei Català de Trànsit.
L'import de les multes i les sancions pot ésser exigit per la via de constrenyiment.
L'import de les sancions derivades de les denúncies per infraccions comeses en les vies urbanes que són formulades per les policies locals i tramitades i percebudes pel Servei Català de Trànsit han de revertir parcialment, per conveni, en favor de l'ajuntament corresponent, en la forma que s'estableixi per reglament.
El Servei Català de Trànsit pot actuar com a organisme recaptador per la via de constrenyiment de les sancions derivades de les denúncies formulades a infractors residents en un municipi diferent al de la comissió de la infracció, si s'ha establert d'aquesta manera en el conveni corresponent subscrit entre l'ajuntament afectat i el Servei Català de Trànsit."
Modificació de l'article 9 de la Llei 6/1984
Es modifica l'apartat 1 de l'article 9 de la Llei 6/1984, del 5 de març, de la Sindicatura de Comptes, que resta redactat de la manera següent:
Els ens locals han de retre els comptes de cada exercici directament a la Sindicatura de Comptes abans del 15 d'octubre de l'any següent al del tancament de l'exercici.
Així mateix, s'han de trametre les auditories i qualsevol altre informe de fiscalització amb les recomanacions i les reserves corresponents."
S'afegeix un nou apartat, el 3, a l'article 9 de la Llei 6/1984, amb el text següent:
Si els ens locals incompleixen el deure de remissió a la Sindicatura de Comptes de la documentació establerta per l'apartat 1 o de la informació complementària d'aquella documentació, un cop donat el tràmit d'audiència sense que s'hagi acreditat cap causa justificada de l'incompliment, el Ple de la Sindicatura de Comptes ho ha de comunicar al Departament de Governació i Administracions Públiques per a la inscripció en l'inventari públic de control de compliment de les obligacions financeres dels ens locals, que ha d'estar a disposició dels departaments de l'Administració de la Generalitat, i al Departament d'Economia i Finances, perquè s'adoptin les mesures destinades a suspendre el lliurament a l'ens infractor de subvencions o transferències a les quals tingui dret amb càrrec als pressupostos de la Generalitat de Catalunya, sempre que no provinguin d'altres administracions.
Aquesta suspensió s'ha de mantenir fins que no s'acrediti la remissió dels comptes, i no genera, en cap cas, dret a compensació financera."
Modificació de l'article 14 de la Llei 6/1984
S'afegeix una nova lletra, la g', a l'article 14 de la Llei 6/1984, amb el text següent:
"g') Aprovar un programa anual en què es determinin els ens locals, els ens associatius i les societats participades pels ens locals que han d'ésser objecte de fiscalització economicofinancera, i també els criteris emprats per a incloure'ls."
Addició d'una disposició addicional a la Llei 6/1984
S'afegeix una disposició addicional a la Llei 6/1984, amb el text següent:
"La Sindicatura de Comptes ha de portar a terme les actuacions necessàries per donar publicitat en la seva seu electrònica corporativa de la relació de les corporacions locals que han incomplert, en els termes previstos per l'article 9, l'obligació de subministrament d'informació.
La informació s'ha de referir en qualsevol cas a l'any anterior i a l'any corrent."
Es modifica l'article 7 del text únic de la Llei de l'esport, aprovat pel Decret legislatiu 1/2000, del 31 de juliol, que resta redactat de la manera següent:
El règim jurídic dels clubs o les associacions esportius s'ha d'adaptar a les normes determinades per reglament.
A les entitats esportives federades els són aplicables subsidiàriament les normes reguladores de les federacions esportives catalanes que siguin compatibles amb la mateixa organització.
En qualsevol cas, els estatuts dels clubs o associacions esportius han d'ésser aprovats per l'Assemblea General amb la finalitat de poder-se inscriure al Registre d'Entitats Esportives de la Generalitat de Catalunya.
Els presidents dels clubs o les associacions esportius han d'exercir la representació legal d'aquests clubs o associacions i n'han de presidir els òrgans, llevat dels supòsits que legalment o estatutàriament es determinin.
Els clubs o les associacions esportius que, per llur naturalesa, s'organitzen amb una estructura interna simplificada poden gaudir d'un règim jurídic especial, que s'ha de desplegar per reglament.
A aquest efecte, tan sols és exigible que en la constitució d'aquests clubs o associacions s'identifiquin els fundadors, el nom, el domicili i la finalitat del club o l'associació, i també el sotmetiment a la normativa esportiva que els sigui aplicable."
Es modifica l'apartat 1 de l'article 7 de la Llei 24/2002, del 18 de novembre, de creació de l'especialitat d'educació social en el cos de diplomats de la Generalitat, que resta redactat de la manera següent:
El personal interí i el personal amb contracte temporal que en el moment de publicació de la convocatòria de selecció presti serveis o acrediti haver prestat amb anterioritat tres anys de serveis com a educador o educadora en l'àmbit de l'Administració de la Generalitat pot participar, excepcionalment, successivament i sense solució de continuïtat, en les tres primeres convocatòries per a l'accés a l'especialitat d'educació social pel sistema de concurs oposició, sempre que posseeixi alguna llicenciatura o diplomatura.
En la fase de concurs s'ha de tenir en compte, especialment, el temps de serveis prestats com a educador o educadora social.
En la fase d'oposició, resten exempts dels temes específics d'educació social els aspirants que acreditin haver prestat un mínim de tres anys de serveis com a educador o educadora social en l'àmbit de la Generalitat."
Es modifiquen els apartats 1 i 4 de la lletra a, relativa a les activitats recreatives, de l'annex IV de la Llei 20/2009, del 4 de desembre, de prevenció i control ambiental de les activitats.
Els dits apartats 1 i 4 resten redactats de la manera següent:
Bars musicals amb un aforament superior a 150 persones."
Restaurants musicals amb un aforament superior a 150 persones."
Se suprimeix l'apartat 5 de l'article 33 de la Llei 18/2009, del 22 d'octubre, de salut pública.
Es faculta la persona titular del departament competent en matèria de transports perquè dicti les normes necessàries per a desenvolupar i aplicar l'article 52 de la Llei 7/2004, del 16 de juliol, de mesures fiscals i administratives, i per a actualitzar mitjançant resolució la quantia de la percepció mínima regulada per l'article 52 de la llei present.
Reconeixement recíproc i expedició de llicències de caça i pesca recreativa en aigües interiors
Les llicències de caça i pesca recreativa en aigües interiors expedides per les comunitats autònomes que han subscrit un conveni de reconeixement recíproc d'aquestes llicències amb la Generalitat habiliten per a l'exercici de la caça i la pesca recreativa en aigües interiors en el territori de Catalunya en els termes i les condicions que estableix el conveni.
Les llicències de caça i pesca recreativa en aigües interiors es poden expedir de manera telemàtica i el pagament de la taxa corresponent es pot fer de manera electrònica.
L'acreditació de la possessió de l'assegurança obligatòria del caçador o caçadora es fa mitjançant una declaració responsable en els termes establerts per la normativa de simplificació de tràmits en els procediments administratius.
Règim d'autonomia econòmica i financera de les representacions del Govern als territoris de parla i cultura catalanes
El règim d'autonomia econòmica i financera establert per la disposició addicional primera de la Llei 17/2007, del 21 de desembre, de mesures fiscals i financeres, és aplicable a les representacions del Govern de la Generalitat als territoris de parla i cultura catalanes, ja creades o que es puguin crear per complir amb les finalitats que estableixen els articles 6.4, 12 i 50.3 de l'Estatut d'autonomia de Catalunya.
Recurs especial en matèria de contractació
S'autoritza el Govern perquè, en el marc de la normativa bàsica que l'Estat adopti en aquesta matèria, i d'acord amb les condicions generals previstes en aquesta disposició, creï un òrgan col·legiat independent per al coneixement i la resolució dels recursos especials en matèria de contractació que s'interposin amb relació als procediments de contractació de l'Administració de la Generalitat, i també dels ens, les entitats i els organismes que integren el seu sector públic, amb la finalitat de garantir l'aplicació correcta de la Directiva 89/665/CEE del Consell, del 21 de desembre de 1989, relativa a la coordinació de les disposicions legals, reglamentàries i administratives referents a l'aplicació dels procediments de recurs en matèria d'adjudicació dels contractes públics de subministraments i d'obres, i la Directiva 2007/66/CE del Parlament Europeu i del Consell, de l'11 de desembre de 2007, per la qual es modifiquen les directives 89/665/CEE i 92/13/CEE del Consell en allò que respecta a la millora de l'eficàcia dels procediments de recurs en matèria d'adjudicació de contractes públics.
L'òrgan col·legiat a què fa referència l'apartat 1 s'ha d'adscriure orgànicament al Departament d'Economia i Finances i s'ha de configurar com una instància independent respecte dels òrgans de contractació els actes dels quals siguin susceptibles del recurs especial en matèria de contractació.
Les resolucions d'aquest òrgan esgoten en tots els casos la via administrativa.
L'òrgan col·legiat és compost per un president o presidenta i un nombre parell de vocals no superior a sis, tots ells designats pel Govern, d'entre funcionaris de carrera dels cossos o les escales del grup A, que siguin llicenciats en dret i amb més de quinze anys d'activitat professional en l'Administració pública, preferentment en l'àmbit del dret públic relacionat amb la contractació pública.
El decret de creació ha d'establir les condicions específiques de nomenament, durada i acabament del mandat dels membres d'aquest òrgan, i també les de la seva revocabilitat, d'acord amb les exigències derivades de les directives comunitàries aplicables.
La creació d'aquest òrgan independent s'ha de fer durant l'any 2010.
El Govern ha de dotar pressupostàriament aquest òrgan per a garantir-ne el funcionament correcte.
El decret de creació de l'òrgan, amb l'informe previ de les entitats representatives dels ens locals de Catalunya, pot establir que els ens que integren l'Administració local a Catalunya sotmetin també la resolució dels recursos especials en matèria de contractació a l'òrgan col·legiat.
En aquest cas, s'ha de garantir en el procés de nomenament que com a mínim un dels membres d'aquest òrgan sigui designat a proposta de les entitats representatives dels ens locals de Catalunya esmentades.
Devolució de l'impost sobre vendes minoristes de determinats hidrocarburs suportat per agricultors i ramaders
Es reconeix el dret a la devolució de les quotes de l'impost sobre vendes minoristes de determinats hidrocarburs satisfetes o suportades pels agricultors en ocasió de les adquisicions de gasoil que hagin tributat al tipus de l'epígraf 1.4 de l'article 50.12 de la Llei de l'Estat 38/1992, del 28 de desembre, d'impostos especials, que hagin efectuat durant el període comprès entre l'1 de gener de 2009 i el 31 de desembre de 2009.
L'import de la devolució és igual al resultat d'aplicar el tipus de sis euros per mil litres sobre una base constituïda pel resultat de multiplicar el volum de gasoil efectivament utilitzat en agricultura, inclosa l'horticultura, la ramaderia i la silvicultura, durant el període indicat, expressat en milers de litres, pel coeficient 0,998.
Als efectes de la devolució establerta per l'apartat 1, es consideren agricultors les persones o entitats que en el període indicat han tingut dret a utilitzar el gasoil que tributa al tipus de l'epígraf 1.4 de l'article 50.1 de la Llei de l'Estat 38/1992 i que, efectivament, l'han usat com a carburant en l'agricultura, inclosa l'horticultura, la ramaderia i la silvicultura, i que, a més, han estat inscrits, amb relació a l'exercici d'aquestes activitats, en el cens d'obligacions tributàries al qual es refereix la disposició addicional cinquena de la Llei de l'Estat 58/2003, del 17 de desembre, general tributària.
El procés de devolució s'ha de portar a terme pel procediment que estableixi el conseller o consellera d'Economia i Finances i pot comprendre l'obligació que els interessats presentin declaracions tributàries, fins i tot de caràcter censal.
Coneixement i publicitat dels informes de fiscalització dels ens locals
Els informes que emet la Sindicatura de Comptes en la seva funció de fiscalització, un cop rebuts pels ens locals, s'han de sotmetre al coneixement dels òrgans de govern d'aquests ens i n'han de fer publicitat a llur seu electrònica corporativa.
Els ens locals que en llur àmbit territorial d'actuació tenen un nombre superior a cinquanta mil habitants, o quan llur pressupost global anual ultrapassa els cinquanta milions d'euros, han de sotmetre a auditories financeres, en els termes previstos per la normativa d'hisendes locals, els comptes de les entitats del seu sector públic; en concret, dels organismes autònoms, les societats mercantils, les fundacions, els consorcis i, en general, qualsevol entitat que estigui participada majoritàriament per aquells ens i que no estigui sotmesa a fiscalització prèvia.
Les dites auditories s'han de portar a terme sota la direcció o la supervisió dels interventors respectius.
Les auditories a què fa referència l'apartat 1 s'han de sotmetre, amb caràcter previ a la remissió a la Sindicatura de Comptes, als òrgans de govern dels ens locals.
Les dites auditories s'han de publicar a les seus electròniques corporatives respectives.
S'ha de trametre al Departament de Governació i Administracions Públiques i al Departament d'Economia i Finances, per a l'exercici de les competències respectives, una còpia de les auditories a què fan referència els apartats 1 i 2.
El Departament de Governació i Administracions Públiques ha de crear un inventari públic de control del compliment de les obligacions de tramesa de documentació economicofinancera, tant per part dels ens locals com de les entitats de llur sector públic, al mateix departament i a la Sindicatura de Comptes.
Caràcter de les reduccions de la base imposable de l'impost sobre successions i donacions
Als efectes del que disposa l'article 40.1.a de la Llei de l'Estat 21/2001, del 27 de desembre, per la qual es regulen les mesures fiscals i administratives del nou sistema de finançament de les comunitats autònomes de règim comú i ciutats amb estatut d'autonomia, es fa constar que les reduccions establertes per l'article 22 milloren les de l'Estat que en són anàlogues i que les establertes pels articles 23 i 25 són reduccions pròpies.
Aplicació progressiva de les reduccions personals i addicionals en l'impost sobre successions i donacions
L'import de les reduccions personals de l'article 22 i els imports màxims de les reduccions addicionals de l'article 25 s'apliquen en els percentatges i els períodes següents:
- Per a fets imposables meritats de l'1 de gener de 2010 al 30 de juny de 2010: 25%.
- Per a fets imposables meritats de l'1 de juliol de 2010 al 30 de juny de 2011: 62,5%.
- Per a fets imposables meritats a partir de l'1 de juliol de 2011: 100%.
Autorització de modificacions pressupostàries per l'aplicació de les normes de l'impost sobre successions i donacions
S'autoritza el Govern perquè faci les modificacions pressupostàries que calguin per tal d'incorporar el resultat derivat de l'aplicació de les mesures contingudes en la secció segona del capítol II del títol I i en la disposició addicional vuitena.
La modificació de l'apartat 2 de l'article 22 de la Llei 13/2006, del 27 de juliol, de prestacions socials de caràcter econòmic, regulada per l'article 40, no afecta el dret de les persones que a l'entrada en vigor d'aquesta llei tinguin reconeguda la prestació per acolliment de menors d'edat tutelats per la Generalitat en situació d'acolliment preadoptiu.
Patronat de la Fundació per a la Universitat Oberta de Catalunya
El Patronat de la Fundació per a la Universitat Oberta de Catalunya ha d'adaptar els seus estatuts a la modificació establerta per l'article 44 en un termini de dos mesos a comptar de l'entrada en vigor d'aquesta llei.
Aprovada la modificació, el Govern ha de nomenar en un termini de dos mesos els vuit patrons la designació dels quals li correspon.
Fet aquest nomenament, s'ha de completar la resta del patronat.
Mentre no s'aprovin els preus privats per les diferents activitats econòmiques portuàries i serveis diversos que porta a terme Ports de la Generalitat, són aplicables les tarifes regulades per l'apartat 4.1, 4.3 i 4.6 de l'annex 1 de la Llei 5/1998, del 17 d'abril, de ports de Catalunya.
Règim aplicable als instruments urbanístics en tràmit
Les noves determinacions relatives als convenis urbanístics s'apliquen als convenis que s'aprovin a partir de l'entrada en vigor d'aquesta llei.
Els supòsits de valoració negativa de les modificacions dels instruments de planejament urbanístic general, a què fa referència l'article 94.8 del text refós de la Llei d'urbanisme, en la redacció establerta per la present llei, s'apliquen a les modificacions que no hagin estat resoltes definitivament a l'entrada en vigor d'aquesta llei.
Les disposicions establertes pels articles 49, 50 i 51 són aplicables als instruments urbanístics que s'aprovin inicialment després de l'entrada en vigor, sens perjudici del que estableixen els apartats 1 i 2.
a) L'apartat 2 de l'article 62 del text refós de la legislació en matèria d'aigües de Catalunya, aprovat pel Decret legislatiu 3/2003, del 4 de novembre.
b) El capítol I del títol VI del text refós de la Llei de taxes i preus públics de la Generalitat de Catalunya, aprovat pel Decret legislatiu 3/2008, del 25 de juny.
c) El capítol I del títol XI del text refós de la Llei de taxes i preus públics de la Generalitat de Catalunya, aprovat pel Decret legislatiu 3/2008.
d) L'apartat 10 de l'article 15.1-4, del títol XV del capítol I del text refós aprovat pel Decret legislatiu 3/2008.
e) L'apartat 4 de l'article 1 de la Llei 31/2002, del 30 de desembre, de mesures fiscals i administratives, de conformitat amb l'apartat 2 de la disposició derogatòria de la Llei 17/2007, del 21 de desembre, de mesures fiscals i financeres.
f) La disposició addicional sisena de la Llei 31/2002.
g) L'annex de la Llei 10/1989, del 10 de juliol, del Patronat de la Muntanya de Montserrat.
h) L'Ordre del Departament de Política Territorial i Obres Publiques, del 21 de desembre de 2001, sobre la percepció mínima aplicable, en diversos mitjans de transport, als viatgers i viatgeres sense bitllet.
i) L'article 6 de la Llei 14/1997, del 24 de desembre, de creació del Servei Català de Trànsit.
j) L'article 2.1.a de la Llei 21/2001, del 28 de desembre, de mesures fiscals i administratives.
A l'entrada en vigor d'aquesta llei, els articles 8, 9, 10 i 11 de la Llei 15/1983, del 14 de juliol, de la higiene i el control alimentaris, regeixen solament en allò en què siguin aplicables com a normes de rang reglamentari fins que entrin en vigor les disposicions reglamentàries que es dictin en desplegament de la Llei 18/2009, del 22 d'octubre, de salut pública, en matèria de registre sanitari alimentari, moment en el qual resten derogats.
Resten derogades les disposicions de rang igual o inferior que contradiguin el que estableix aquesta llei, s'hi oposin o hi resultin incompatibles.
Autorització per a formular un nou text articulat de les taxes aplicables per Ports de la Generalitat
S'autoritza el Govern perquè, en el termini de vuit mesos a comptar de l'entrada en vigor d'aquesta llei, formuli un nou text articulat de les taxes aplicables per Ports de la Generalitat, d'acord amb les bases següents:
Les taxes han de substituir els cànons i les tarifes per serveis regulats per la Llei 5/1998, del 17 d'abril, de ports de Catalunya, sens perjudici del que estableix la disposició transitòria tercera de la present llei pel que fa als preus privats.
Les taxes s'han d'establir per la utilització privativa del domini públic portuari, per l'aprofitament especial del domini públic portuari i per la prestació de serveis o realització d'activitats administratives.
El fet imposable de les taxes per la utilització privativa del domini públic portuari s'ha de definir en el marc dels supòsits següents:
a) L'ocupació privativa del domini públic portuari.
c) L'ocupació del domini públic portuari amb béns mobles destinats a la prestació de serveis portuaris específics o al desenvolupament d'activitats econòmiques.
d) L'estada de vaixells a la zona de varada.
El fet imposable de les taxes per l'aprofitament especial del domini públic portuari s'ha de definir en el marc dels supòsits següents:
a) L'entrada i estada de vaixells.
c) La càrrega, la descàrrega, el transbord i el trànsit de mercaderies.
d) L'embarcament, el desembarcament i el trànsit de passatgers i vehicles en règim de passatge.
e) La utilització pels vaixells pesquers en activitat de les obres i les instal·lacions portuàries que permeten l'accés marítim al port i llur estada en lloc d'atracada, punt d'amarratge o lloc de fondeig que els hagi estat assignat i pels productes de la pesca de les zones de manipulació i serveis generals del port.
f) La utilització per les embarcacions esportives o de lleure de les aigües del port i, si escau, de les zones d'ancoratge o de les instal·lacions d'amarratge, atracada en molls o en molls de pilons del port, accessos terrestres i vies de circulació.
g) L'estacionament de vehicles.
El fet imposable de les taxes per la prestació de serveis o realització d'activitats administratives s'ha de definir en el marc dels supòsits següents:
a) La utilització de les bàscules.
Els criteris metodològics que cal seguir per a valorar cada taxa han d'ésser els següents:
a) Per les taxes d'utilització privativa del domini públic portuari: el valor de mercat del bé (terrenys, mirall d'aigua i edificis per zona portuària) i en funció de la classe i intensitat dels usos del domini públic portuari.
b) Per les taxes d'aprofitament especial del domini públic portuari: el valor de mercat del bé (terrenys, mirall d'aigua i edificis per zona portuària) i el valor de la utilitat obtinguda.
c) Per les taxes per prestació de serveis o realització d'activitats administratives: cost del servei o activitat.
El resultat d'aplicar els criteris de valoració establerts per la base sisena té com a límit les quotes dels cànons i de les tarifes que les taxes han de substituir en el moment de l'entrada en vigor del text articulat.
En cada taxa cal definir de manera concreta el fet imposable, els supòsits de no subjecció, les exempcions, els subjectes passius, els elements de quantificació de la taxa, la quota tributària, les reduccions de la quota íntegra, les bonificacions, el període impositiu i la meritació, l'actualització i la revisió i el pagament del deute tributari.
Per a determinar els elements que les taxes han de regular d'acord amb la base vuitena s'ha de tenir en compte la regulació establerta pels articles 91 i 92 i per l'annex 1 de la Llei 5/1998, en la redacció vigent a l'entrada en vigor de la present llei, adaptant-los a la naturalesa tributària.
El text articulat ha d'incloure la derogació de les disposicions substituïdes, sens perjudici de la regulació del dret transitori que s'hagi d'aplicar per a garantir les situacions jurídiques consolidades i els drets econòmics de Ports de la Generalitat.
Autorització per a formular la refosa de la Llei d'urbanisme
De conformitat amb l'article 63.3 de la l'Estatut d'autonomia de Catalunya, s'autoritza el Govern perquè, en el termini de vuit mesos a comptar de l'entrada en vigor d'aquesta llei, refongui el text refós de la Llei d'urbanisme, aprovat pel Decret legislatiu 1/2005, del 26 de juliol, les modificacions introduïdes per la Llei 2/2007, del 5 de juny, del Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, pel Decret llei 1/2007, del 16 d'octubre, de mesures urgents en matèria urbanística, i per aquesta llei.
La refosa ha de comprendre també la regularització, l'aclariment i l'harmonització de les disposicions esmentades.
Sens perjudici de l'aplicació de les normes relatives a l'impost sobre successions i donacions contingudes en aquesta llei, el Govern ha de presentar al Parlament, abans del 31 de gener de 2010, un projecte de llei en què es reguli el dit impost, amb l'abast que permet la normativa vigent en matèria de cessió de tributs.
Aquesta llei entra en vigor l'1 de gener de 2010, llevat dels articles 56, 57 i 58 i de l'apartat 1.i de la disposició derogatòria, que entren en vigor al cap de sis mesos de la publicació en el Boletín Oficial del Estado de la Llei de l'Estat per la qual es modifica el text articulat de la Llei de trànsit, circulació de vehicles a motor i seguretat viària, aprovat pel Reial decret legislatiu 339/1990, del 2 de març, en matèria sancionadora.
Per tal que el mercat assegurador pugui adequar les pòlisses d'assegurança dels rams afectats pels fets imposables que estableixen els apartats c, d, e i f de l'article 22.5-1 del text refós aprovat pel Decret legislatiu 3/2008, en la redacció establerta per aquesta llei, el primer paràgraf de l'apartat 3 de l'article 22.5-3 entra en vigor l'1 de gener de 2011.
Palau de la Generalitat, 23 de desembre de 2009