projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
La Constitució garanteix a l'article 17 el dret a la llibertat individual dels ciutadans, fixa els supòsits en què s'autoritza la detenció d'una persona i quins requisits s'han de complir.
D'una altra banda, la Llei d'enjudiciament criminal recull com ha de produir-se la detenció i quins són els drets de la persona detinguda.
D'acord amb els articles 490 i 491 de la Llei d'enjudiciament criminal, qualsevol persona pot detenir:
El particular que en detingui un altre ha de justificar, si aquest ho exigeix, haver obrat en virtut de motius racionalment suficients per creure que el detingut es trobava comprès en algun dels casos anteriors.
D'acord amb l'article 492 de la Llei d'enjudiciament criminal, l'autoritat o l'agent de la policia judicial té l'obligació de detenir:
Se n'exceptua la persona processada que presti a l'acte una fiança suficient, segons el parer de l'autoritat o l'agent que intenti detenir-lo, per presumir racionalment que compareixerà quan el cridi el jutge o el tribunal competent.
La detenció haurà de practicar-se en la forma que menys perjudiqui a la persona detinguda en la seva persona, reputació i patrimoni, i no podrà durar més del temps estrictament necessari per a la realització dels esbrinaments tendents a l'esclariment dels fets.
En tot cas, en el termini màxim de 72 hores (excepte en casos de terrorisme, en què el termini es pot ampliar a 5 dies), la persona detinguda haurà de ser posada en llibertat o a disposició de l'autoritat judicial.
Totes les persones detingudes han de ser informades per escrit, en un llenguatge senzill i accessible, en una llengua que comprenguin i de forma immediata, dels fets que se li atribueixen i les raons que motiven la seva privació de llibertat, així com dels drets que l'assisteixen, que són els següents:
Si la persona detinguda té la condició de persona amb la capacitat judicialment modificada, s'ha d'avisar a qui exerceix la pàtria potestat, la tutela o la guarda de fet, a qui s'ha de comunicar també els anteriors drets, i s'ha de comunicar al Ministeri Fiscal.
És el procediment que la Llei orgànica 6/1984, de 24 de maig, reguladora del procediment d' habeas corpus, preveu per tal d'obtenir la immediata posada a disposició de l'autoritat judicial competent de qualsevol persona detinguda il·legalment.
Es consideren persones il·legalment detingudes:
És competent per conèixer de la sol·licitud d' habeas corpus el jutge d'instrucció del lloc on es trobi la persona privada de llibertat; si no consta, el del lloc en què es produeixi la detenció, i, si manquen els anteriors, el del lloc on s'hagin tingut les últimes notícies sobre el parador del detingut.
El procediment d' habeas corpus pot ser demanat en qualsevol moment del procés de la detenció per la pròpia persona detinguda, el seu cònjuge o persona unida per anàloga relació d'afectivitat, descendents, ascendents, germans, els representants legals dels menors i persones incapacitades, el ministeri fiscal i el defensor del poble, així com el jutge competent.
Un cop finalitzades les investigacions, la policia deixarà la persona detinguda en una de les situacions següents:
Els mossos d'esquadra som homes i dones compromesos amb la nostra societat; treballem per donar protecció i assistència a la ciutadania, amb especial atenció als col·lectius més vulnerables en termes de seguretat.
La nostra vocació de servei i el fet de conèixer les necessitats de les persones per la tasca que desenvolupem fa que molts de nosaltres participem i promovem accions solidàries per contribuir al benestar de la ciutadania, de la societat a la qual servim.
La vocació de servei, el compromís i la proximitat són valors corporatius que, alhora, són compartits per les persones que integrem el cos de Mossos d'Esquadra.
Aquests valors i l'alta implicació personal i la vocació solidària són el que fan que la nostra tasca vagi més enllà del compliment de la missió que tenim encomanada com a cos.
El Cos de Mossos d'Esquadra ha introduït els Dispositius Conductors d'Energia (DCE) com a nova eina policial en seguretat ciutadana.
Els DCE no substitueixen cap altra de les armes o eines d'ús policial i ofereixen una eina progressiva entre el bastó policial i l'arma de foc reglamentària que millorarà l'ús gradual de la força.
La incorporació d'aquests dispositius és fruit d'una anàlisi i debat exhaustius i el Parlament de Catalunya en va avalar l'ús el 2016 i va establir la manera d'utilitzar-la.
L'ús dels DCE va lligat al de les càmeres, també anomenats Dispositius Personals de Gravació (DPG), i a la tinença de Desfibril·ladors Externs Automatitzats (DEA), tal i com estableix la normativa.
S'han d'emprar sempre sota els principis de congruència, oportunitat i proporcionalitat
Com a norma general, excepte en circumstàncies excepcionals en què es valori que l'ús dels DCE pot evitar un mal major, no es pot utlitizar en els supòsits que es detallen a continuació:
No es pot utilitzar com a eina de control de l'ordre públic en manifestacions i concentracions.
Amb persones que es trobin en llocs alçats i quan l'aplicació del DCE pugui suposar un risc de pèrdua d'equilibri.
Prop de substàncies o gasos inflamables.
L'ús dels DCE va lligada a l'ús de la càmera (DPG) i a la tinença dels DEA (Desfibril·ladors Externs Automatitzats).
L'ús del DCE s'anirà implantant de manera progressiva a les diferents regions policials i als serveis centrals.
Aquest mes de juny de 2018 s'ha iniciat una prova pilot a la Regió Policial de Girona, a les comissaries de Girona, Blanes i Figueres i a l'Àrea Regional de Recursos Operatius de Girona.
Si el resultat és satisfactori durant els propers mesos s'implantarà de forma progressiva a tot el territori.
Es preveu que hi haurà un dispositiu en cadascuna de les comissaries dels Mossos d'Esquadra.
Cal recordar que l'ús d'aquesta eina policial va lligada a l'ús de la càmera (DPG) i a la tinença de DEA (Desfibril·ladors Externs Automatitzats).
Els DCE permeten la traçabilitat i control posterior del seu ús:
La introducció d'aquest nou instrument per fer front a les noves demandes de seguretat ha estat font d'anàlisi interna i externa exhaustiva i d'un debat profund que s'ha allargat durant més de 4 anys.
La Instrucció 4/2018, de 16 d'abril de 2018, sobre la regulació dels dispositius conductors d'energia per part dels membres de la Policia de la Generalitat – Mossos d'Esquadra (PG-ME), és la normativa interna que regula qui i quan pot fer servir aquestes eines així com la supervisió i el control de traçabilitat un cop s'utilitzen.
Reial Decret 137/1993, de 29 de gener, pel qual s'aprova el Reglament d'armes.
La Policia de la Generalitat - Mossos d'Esquadra té establert com a eix fonamental de la seva activitat oferir un servei compromès amb l'excel·lència i la professionalitat.
Per donar compliment a aquesta exigència, hem desenvolupat un seguit d'instruments i de procediments que fan possible identificar, analitzar i avaluar les diferents necessitats de seguretat de la societat catalana.
Aquesta feina d'avaluació permet implementar mesures encaminades a la millora dels serveis policials i desenvolupar una planificació específica, eficaç i eficient per a cada necessitat de seguretat que es genera.
Els Mossos d'Esquadra van ser un dels primers cossos armats d'Europa amb característiques de cos policial
Ja al principi del segle XVIII apareixen les primeres esquadres de paisans organitzats per mantenir l'ordre, vigilar els camins i garantir la seguretat dels pobles quan l'exèrcit regular, que aleshores s'encarregava de la vigilància, era mobilitzat.
El 1983 el Parlament de Catalunya crea la policia de Catalunya, absorbeix l'històric cos dels Mossos d'Esquadra i n'adopta el nom.
Els Mossos d'Esquadra van ser un dels primers cossos armats d'Europa amb característiques de cos policial.
Al principi del segle XVIII apareixen les primeres esquadres de paisans organitzats per mantenir l'ordre, vigilar els camins i garantir la seguretat dels pobles quan l'exèrcit regular, que aleshores s'encarregava de la vigilància, era mobilitzat.
El primer document de la fundació dels Mossos d'Esquadra és una reial ordre del capità general de Catalunya.
Entre el 1837 i el 1868 les esquadres passen per una època en què trobem, d'una banda, l'existència de nous cossos de policia i el poc interès dels ajuntaments, que les pagaven, perquè continuessin i, de l'altra, el desig de la Capitania General de potenciar-les.
Dissoltes entre el 1868 i el 1874, la reinstauració posterior limita les esquadres a les competències pròpies de la Diputació de Barcelona.
Amb tot, encara es continua mantenint el debat sempitern sobre la seva continuïtat i dissolució.
Fins al final de la Guerra Civil, el cos de Mossos d'Esquadra es manté fidel a la Generalitat republicana.
L'any 1950, en plena dictadura franquista, la Diputació de Barcelona torna a crear un cos de Mossos d'Esquadra, tot i que amb un caràcter reduït, ja que les seves tasques es limiten a la vigilància del que actualment és el Palau de la Generalitat i altres dependències de la Diputació de Barcelona.
El 1980 es transfereixen a la Generalitat les competències del Ministeri de l'Interior sobre l'anomenada Secció dels Mossos d'Esquadra, adscrits a la Diputació de Barcelona.
És el primer pas de la voluntat de la Generalitat de disposar d'una policia pròpia.
Això es materialitza el 1982 amb el traspàs efectiu dels Mossos d'Esquadra de la Diputació a la Generalitat, i el 1983 amb una llei del Parlament, que crea la policia de Catalunya, absorbeix l'històric cos dels Mossos d'Esquadra i n'adopta el nom.
A petició de la Universitat Catalana d'Estiu, el Grup del Servei Històric va participar en el cicle de conferències «Del Sometent als Mossos d'Esquadra: policia i ordre públic a la història de Catalunya», que es van dur a terme aquest juliol dins l'Àrea d'Història.
El caporal David Hidalgo va fer un resum de la seva tesi doctoral «1719: La Guerra de la Quàdruple Aliança i l'origen dels Mossos d'Esquadra», la qual va obtenir la qualificació d'Excel·lent "cum laude" per la Universitat Rovira i Virgili (URV).
Per la seva banda, el sotsinspector González va explicar el paper de les Esquadres de Catalunya durant el període de 1814 a 1868, tot repassant-ne els aspectes organitzatius, les funcions i el sistema d'informació durant aquest període.
Les persones assistents van seguir les ponències amb d'interès i van destacar la gran qualificació tècnica de les exposicions, especialment la del caporal Hidalgo, que amb la seva tesi ha demostrat de forma científica i irrefutable l'origen del cos de Mossos d'Esquadra en l'any 1719.
Ponències del cicle, coordinat pel doctor en història Àngel Casals, de la Universitat de Barcelona:
El passat dia 23 d'abril de 2019, amb motiu de la celebració de la Diada de Sant Jordi, el Grup del Servei Històric del cos de Mossos d'Esquadra va realitzar tot un seguit de visites guiades a l'exposició que ha organitzat la Diputació de Barcelona sobre els uniformes del cos, realitzades pel sotsinspector Félix González, cap del Grup del Servei Històric.
Unes 700 persones aproximadament van visitar l'exposició entre les 10:00 hores i les 18:00 hores, la qual cosa representa un autèntic èxit d'assistència.
Molts dels assistents van mostrar la seva satisfacció per l'exposició i les visites guiades.
A l'exposició també hi va haver presencia de dos agents de l'Escamot de Recreació Històrica abillats amb la uniformitat de la Generalitat Republicana.
El dia 1 d'abril de 2019 es va inaugurar l'exposició "Els uniformes del cos de Mossos d ́Esquadra" organitzada per la Diputació de Barcelona.
La continuïtat del cos dels Mossos d'Esquadra, amb tres segles d'història, s'evidencia encara avui en els seus uniformes i equipaments, que han ajudat a definir i a fer perceptible la personalitat, el caràcter i les funcions dels mossos al llarg del temps.
Com un fil conductor, el vermell, el blanc i el blau expliquen que els Mossos d'Esquadra són continuïtat i tradició i, en aquest sentit, la Diputació de Barcelona, com a part implicada en la seva història, vol retre homenatge als 300 anys d'existència del cos.
El 21 d'abril de 1719, es va fundar, per mitjà d'una reial ordre, el cos dels Mossos d'Esquadra, això converteix aquest cos en una de les policies civils més antigues d'Europa.
Des dels seus orígens, el manteniment d'aquesta policia, dedicada a vetllar per la seguretat dels pobles catalans, estava finançat pels ajuntaments que se'n beneficiaven.
A partir de 1875, la Diputació de Barcelona en va assumir la responsabilitat en dues etapes: la primera va durar fins a 1931 i la segona cobreix el període 1952-1983.
L'octubre de 1980, i també per reial decret, es van transferir a la Generalitat de Catalunya les competències que fins aleshores tenia el Ministeri de l'Interior sobre els Mossos d'Esquadra, adscrits a la Diputació de Barcelona.
Tres anys més tard, el Parlament de Catalunya va aprovar la llei per la qual els Mossos d'Esquadra passaven a ser el nucli inicial de la policia autonòmica catalana.
L'any 2019, la Policia de la Generalitat-Mossos d'Esquadra (PG-ME) ha tingut coneixement de 9 casos i ha atès a 11 nenes en l'àmbit de la mutilació genital femenina a Catalunya.
Aquestes xifres suposen una disminució del 40% de casos respecte l'any 2018 (any 2018: 15 casos) i una disminució del 26,7% de les nenes ateses (any 2018: 15 nenes ateses).
Els 9 casos coneguts per la PG-ME s'han treballat: 8 des de l'àmbit de la prevenció i queda 1 cas pendent de retorn del seu país d'origen (àmbit prevenció).
La franja d'edat de les nenes ateses ha estat entre els 3 i els 10 anys.
De 0 a 3 anys hi ha 1 nena, de 4 a 7 anys n'hi ha 3, i de 8 a 10 trobem el gruix de més nenes ateses, 7 en total.
Les principals vies de coneixement han estat a través de: la pròpia PG-ME (2 casos), l'entorn familiar (2 casos), els serveis socials (2 casos), ensenyament (2 casos) i salut (1 cas).
6 de febrer, Dia internacional de Tolerància Zero amb la Mutilació Genital Femenina
L'objectiu d'aquest esdeveniment, promogut per l'Assemblea General de les Nacions Unides, és sensibilitzar l'opinió pública contra la mutilació genital femenina i lluitar per erradicar-la.
Segons l'Organització Mundial de la Salut (OMS), aquesta pràctica atempta contra els drets humans de prop de 140 milions de dones i cada any més de tres milions de nenes corren el risc de patir-la.
S'entén per mutilació genital qualsevol procediment que implica l'extirpació total o parcial dels genitals externs femenins o altres agressions per raons culturals, religioses o d'altres amb finalitat no terapèutica.
La Declaració per a l'eliminació de la violència contra les dones de l'Assemblea General de les Nacions Unides, aprovada el 20 de desembre de 1993, la considera com un tipus de violència.
6 de febrer: Dia Internacional de Tolerància Zero amb la Mutilació Genital Femenina
Agents de la Policia de la Generalitat – Mossos d'Esquadra de l'Àrea Regional de Trànsit de la Regió Policial Camp de Tarragona van denunciar el passat dimecres un home de 37 anys, de nacionalitat espanyola i veí de Vallirana, com a presumpte autor d'un delicte contra la seguretat del trànsit per circular a una velocitat penalment punible.
També va ser denunciat per conduir estant privat judicialment del permís de manera cautelar o definitiva i administrativament per conduir sota els efectes de l'alcohol.
Al voltant de dos quarts de quatre de la tarda, un control de trànsit al quilòmetre 226,5 de l'AP-7, al terme municipal de Roda de Berà (Tarragonès), va detectar un turisme que circulava a 216 km/h en sentit Barcelona, quan en aquest tram de carretera la velocitat màxima està limitat a 120 km/h.
Després d'identificar el conductor, la patrulla va comprovar que tenia el permís retirat per ordre judicial.
Així mateix, en fer-li en la prova d'alcoholèmia va donar una taxa de 0,40 mil·ligrams d'alcohol per litre d'aire expirat, quan la màxima permesa és de 0,25 mg/l.
El conductor haurà de comparèixer el proper dilluns davant el jutjat d'instrucció en funcions de guàrdia del Vendrell.
El vehicle va ser aturat per agents de l'Àrea Regional de Trànsit de la RPMN per tal de realitzar-los un control d'alcoholèmia a la carretera de Matadepera, al terme municipal de Terrassa
· A l'interior del vehicle van trobar el botí i els estris que acabaven de fer servir per robar en un establiment d'un centre comercial de la localitat
Agents de la Policia de la Generalitat - Mossos d'Esquadra de l'Àrea Regional de Trànsit de la RPMN juntament amb agents de la Unitat de Seguretat Ciutadana de la comissaria de Terrassa van detenir el diumenge al matí dos homes de 39 i 31 anys, de nacionalitat espanyola i peruana respectivament i veïns de Madrid, com a presumptes autors d'un delicte de robatori amb força a una botiga de roba d'un centre comercial de la localitat de Terrassa.
Els fets es van succeir el matí de diumenge pels volts de les vuit, quan els agents es trobaven realitzant un control d'alcoholèmia a la N-150 al terme municipal de Terrassa.
A un dels vehicles que havien estat seleccionats per tal de realitzar la prova d'alcoholèmia es trobaven dos homes, un al seient del conductor i l'altre al seient posterior on custodiava una motxilla.
Els agents van comprovar que el vehicle no tenia assegurança ni tampoc la ITV en vigor, motiu pel qual van ser sancionats.
Els dos homes que viatjaven en el vehicle no van donar respostes coherents quan els van preguntar d'on venien ni a on anaven, fet que va fer sospitar els agents.
Davant les sospites van decidir escorcollar el vehicle i els ocupants del cotxe.
A l'interior de la motxilla es van trobar dues bosses amb diners que portaven el logotip d'una botiga de roba, també hi havien una pota de cabra, tornavisos i una caixa amb bitllets i monedes.
Al terra del vehicle també es van trobar monedes en blísters i bitllets.
Davant el que havien trobat els agents de la comissaria de Terrassa van fer gestions amb la botiga que indicava el logotip de les bosses amb diners els quals van confirmar que aquella nit havien sofert un robatori al seu establiment de diners i roba.
El local presentava desperfectes i una caixa forta havia estat forçada.Els lladres van quedar detinguts per un delicte de robatori amb força.
Els lladres, un dels quals ja acumulava diversos antecedents també per robatoris amb força entre d'altres, van passar a disposició judicial el dilluns 21 de setembre davant el jutjat en funcions de guàrdia de Terrassa qui va decretar la seva llibertat amb càrrecs.
Granollers, 22 de setembre de 2020
Agents de la Policia de la Generalitat – Mossos d'Esquadra de la comissaria de Sant Cugat del Vallès (Vallès Occidental) van rebre ahir, dimarts 22 de setembre, poc després de les 9 del matí un avís conforme un treballador d'una obra havia caigut d'una bastida i es trobava en estat molt greu.
Els fets van passar quan l'home es trobava descarregant sacs en una bastida d'una obra de reforma d'una casa i es va precipitar d'una alçada de vuit metres.
Els serveis d'emergències van traslladar el treballador en estat molt greu a un centre hospitalari on va morir hores més tard.
La víctima era un home de 31 anys, de nacionalitat marroquina i veí de Terrassa.
Al lloc dels fets es van traslladar patrulles de la comissaria de Sant Cugat del Vallès, efectius de la Unitat d'Investigació de la comissaria de Rubí, unitats del Sistema d'Emergències Mèdiques, i tres indicatius de bombers.
Els mossos han posat els fets en coneixement del jutjat d'instrucció en funcions de guàrdia de Rubí i del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies, d'acord amb els procediments habituals en accidents laborals amb víctimes mortals.
Granollers, 23 de setembre de 2020
Agents de la Policia de la Generalitat - Mossos d'Esquadra han denunciat administrativament aquesta matinada onze persones, d'entre 21 i 27 anys, de nacionalitat espanyola i veïns de Barcelona i Hospitalet del Llobregat, per incompliment de la Llei 18/2009 de Salut Pública.
A més, a dues d'elles també se'ls ha denunciat penalment per atemptat als agents i resistència.
Els fets han passat a les dues de la matinada quan un grup de persones ha colpejat la porta del pàrquing d'un edifici del carrer Cendra, a Ciutat Vella, i han accedit a l'interior.
Immediatament s'han adreçat dues dotacions policials i han comprovat que s'escoltava música a l'interior.
Tot seguit, han inspeccionat l'aparcament i en una de les plantes inferiors han sorprès un grup de disset persones que estaven celebrant una festa, amb música i consumint begudes alcohòliques.
A més, cap d'ells duia mascareta ni respectaven les distàncies de seguretat.
Per aquests motius, els agents els han informat que serien denunciats per incomplir les normes actuals vigents de salut pública.
Els joves, en actitud hostil, els han començat a increpar i un d'ells ha colpejat un dels agents, mentre que un altre s'ha resistit activament.
Finalment, els mossos han aconseguit identificar i denunciar administrativament 11 dels participants per incomplir la Llei 18/2009 de Salut Pública.
A més, a dos d'ells també se'ls ha denunciat penalment per atemptat i resistència als agents.
· També s'ha detingut dues persones més que van agredir a l'arrestat, com a presumptes d'un delicte de robatori amb violència.
La droga estava envasada al buit i llesta per a la seva distribució
Agents de la Policia de la Generalitat - Mossos d'Esquadra de la comissaria de Martorell i de la Policia Local d'Abrera van detenir el passat 20 de setembre, dos homes, de nacionalitat espanyola, de 43 i 45 anys i veïns d'Abrera i Barcelona, com a presumptes autors d'un delicte de robatori amb violència.
Així mateix, al dia següent, van detenir un tercer home, de nacionalitat espanyola, de 56 anys i veí d'Abrera, com a presumpte autor d'un delicte contra la salut pública.
Els fets van succeir el passat dissabte, cap a les 23 hores, quan els agents van rebre l'avís que dues persones estaven agredint un altra al pati del seu domicili, a Abrera.
Agents de la comissaria de Martorell i de la Policia Local d'Abrera, es van adreçar al lloc i van localitzar el propietari del domicili estirat al terra inconscient.
Tot seguit els agents van fer una recerca a l'interior del domicili per tal de localitzar els presumptes agressors, que ja no es trobaven al lloc, durant la qual van localitzar, en el pàrquing, una bossa plena de cabdells de marihuana envasada al buit.
Poc després els agents van localitzar i detenir els dos agressors a l'interior d'un vehicle estacionat en una zona propera al lloc dels fets.
A l'interior del vehicle es va trobar documentació de la víctima.
Finalment, també es va detenir el propietari del domicili després de rebre l'alta el 21 de setembre, com a presumpte autor d'un delicte de tràfic de drogues.
La mateixa tarda, es va realitzar una entrada i perquisició judicial al domicili del detingut on es va intervenir setze quilograms de marihuana envasada i llesta per a la seva distribució.
També van intervenir una màquina per envasar la droga i 190 grams de haixix.
Els arrestats van passar a disposició judicial i el jutge instructor va decretar, l'ingrés a presó pel detingut per salut pública, amb vuit antecedents policials, i llibertat amb càrrecs per als altres dos homes.
Sant Feliu de Llobregat, 24 de setembre de 2020
Agents de la Policia de la Generalitat - Mossos d'Esquadra de la Divisió d'Investigació Criminal (DIC) de la Regió Policial de Girona investiguen les circumstàncies de la mort d'una dona aquest mati a Girona.
Al voltant de les deu del matí agents de la Unitat de Seguretat Ciutadana de Girona han estat requerits per adreçar-se a un domicili de la ciutat de Girona on s'havia localitzat una dona morta a l'interior del seu pis.
Quan el mossos han arribat al lloc del fets han constatat la mort de la dona i han observat que presentava indicis de criminalitat.
Els agents de la Divisió d'Investigació Criminal de la Regió Policial de Girona s'han fet càrrec de la investigació per aclarir les circumstàncies de la mort.