projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Santa Tecla, 24 setembre de 2009.
La vida associativa és una de les característiques més significatives de l'activitat cultural de Catalunya i això es concreta en el nombrós conjunt de federacions, associacions i entitats que hi ha al territori català.
Les festes i manifestacions de la cultura popular i tradicional del país són part del patrimoni immaterial català i un valuós llegat que es transmet de generació en generació.
Trobareu informació de les manifestacions culturals, tant materials com immaterials, que tenen lloc al territori català.
També de les associacions culturals, dels centres d'estudis locals i comarcals, de les fundacions i federacions que hi ha a Catalunya.
I de les dades referides a la formació i gestió del sector, com les relatives al Centre de Documentació de Cultura Popular i Tradicional, als campus de cultura popular, l'Escola Folk del Pirineu, els grups de foc i la Fira Mediterrània de Manresa.
Així també, aquest apartat inclou treballs que dimensionen i mesuren l'impacte econòmic de les manifestacions de la cultura popular i tradicional, com els treballs sobre les Falles d'Isil, a les Valls d'Àneu; l'Aquelarre de Cervera, a la Segarra; la Festa Major de Sant Martirià de Banyoles, al Pla de l'Estany; i la Processó de Dijous Sant de Verges, al Baix Empordà.
Imatge: D.G. del Patrimoni Cultural.
Els arxius custodien, conserven i posen a disposició pública la consulta dels seus fons.
Alhora, assessoren a altres institucions que ho sol·liciten en qüestions de gestió documental.
Tant si són locals, comarcals o especialitzats, els arxius són imprescindibles per a salvaguardar la memòria d'una comunitat.
L'Arxiu Nacional de Catalunya és l'equipament de referència d'aquest àmbit al país, ja que és l'Arxiu General de l'Administració Autonòmica, alhora que l'Arxiu Històric de Catalunya.
Trobareu les dades clau de la Xarxa d'Arxius Comarcals de la Generalitat, l'Arxiu Nacional de Catalunya i de la resta d'equipaments arxivístics que hi ha al territori català.
Podeu consultar la informació segons la tipologia, el període històric, la superfície i els fons que custodien, entre d'altres categories així com també les consultes que reben els equipaments, etc.
El sector del llibre recull les dades i estadístiques referents al sector editorial, sobretot la producció, distribució i comercialització de llibres en tots els àmbits temàtics, de públic i de territori.
Les dades referents al llibre s'obtenen a partir del Gremi d'Editors de Catalunya i de l'Agència Espanyola de l'ISBN i presenten l'evolució de la producció, les vendes, el nombre de treballadors i la llengua d'edició.
Des del 2005, l'ICEC assumeix les funcions de promoció d'aquest sector.
Trobareu les dades de l'edició, distribució i comercialització de llibres segons l'àmbit temàtic, el públic i el territori.
Alhora, podeu consultar altres documents sobre la dimensió econòmica del sector; conèixer els hàbits de lectura de la població a Catalunya que recull el Pla nacional de Lectura; i els ajuts per a la producció, digitalització, promoció i desenvolupament empresarial, entre d'altra informació.
El català, l'occità aranès i la llengua de signes catalana són objecte de la política lingüística impulsada pel Departament de Cultura, amb la finalitat de promoure el coneixement de la llengua catalana entre la població adulta i fomentar la presència i l'ús del català en sectors específics.
Per conèixer la situació de la llengua catalana a la societat es fan nombrosos estudis en els diversos àmbits de l'administració pública, el sistema educatiu, els mitjans de comunicació, les indústries culturals, el món socioeconòmic i el món associatiu.
En aquesta secció, trobareu les dades dels usos i la presència del català i d'altres llengües al territori, de la seva evolució temporal i de la incidència dels canvis sociodemogràfics de la població en els darrers anys.
Conèixer i aprofundir en l'anàlisi dels treballs sobre consum cultural és una de les tasques que el Departament de Cultura du a terme per millorar la planificació de les polítiques culturals públiques.
Per exemple, l'estadística de participació cultural que inclou aquest apartat té per objectiu conèixer el consum efectiu dels productes i serveis de caràcter cultural, les pràctiques actives dels catalans relacionades amb la cultura, les activitats fetes durant el seu temps lliure i els equipaments disponibles a les llars.
Trobareu informació detallada sobre la participació en activitats culturals com l'assistència a concerts, espectacles d'arts escèniques, cinema i exposicions, entre d'altres.
Podeu consultar les dades segons les categories com el sexe, l'edat, el nivell d'educació i la dimensió del municipi.
També inclou les dades proporcionades pel Baròmetre de la Comunicació i la Cultura i estudis sobre aquest àmbit aplicats a Catalunya i a Europa.
Aquest àmbit inclou treballs tècnics de la despesa de les llars en cultura i comunicació, la dimensió econòmica dels sectors culturals a Catalunya, les aportacions en cultura de l'Estat a Catalunya i l'impacte econòmic i social de la cultura, entre d'altres.
Trobareu la informació pressupostària de la despesa en cultura que s'obté dels pressupostos anuals liquidats del Departament de Cultura.
I les dades de les estadístiques de les diputacions provincials, dels consells comarcals i dels ajuntaments de Catalunya, que també elabora el Departament de Cultura.
També podeu consultar les dades de l'Estat, que s'obtenen del buidatge de les subvencions i inversions nominatives dels Pressupostos Generals de l'Estat.
Estadístiques culturals de Catalunya és l'anuari estadístic que el Departament de Cultura publica amb l'objectiu de facilitar a l'usuari l'accés a la informació estadística disponible de cada sector cultural a Catalunya.
Per tal de millorar la presentació i la visualització de les dades estadístiques, com a novetat, es publiquen informes estadístics en format Power BI.
Aquest format permet una visualització gràfica dinàmica i interactiva, podent aplicar filtres sobre el propi gràfic que s'apliquen a tota la visualització.
En aquesta nova edició de les Estadístiques culturals de Catalunya s'han actualitzat els capítols següents:
D'altra banda, s'ha incorporat la informació de l'ocupació per sexe als capítols Arxius i Arts visuals.
Els diferents capítols es van actualitzant periòdicament en funció de la disponibilitat de dades.
Notes d'actualitat sobre diversitat de temes relacionats amb la cultura i la creació amb enllaços a pàgines web on es pot trobar més informació.
Durant el mes de maig, el web Dades culturals del Departament de Cultura ha actualitzat el seu portal amb un nou disseny responsiu.
El 2015 el web Dades culturals del Departament de Cultura va rebre un 15 % més de visitants i va registrar un 25 % més de visites amb relació a l'any anterior.
Declarada festa patrimonial d'interès nacional, combina les diades castelleres amb activitats populars i actes religiosos
La recaptació de les representacions de 2014 creix en 10 milions d'euros respecte el 2013 i es trenca tendència a la baixa iniciada el 2011
Les companyies de dansa i circ amortitzen durant més temps els seus espectacles, mentre que les de teatre són les que fan menys aprofitament un cop passat l'any de l'estrena
Les dones representen el 44 % de l'ocupació en aquest sector i un 38 % són treballadors per compte propi
La recopilació d'aquesta informació permet donar resposta a les consultes de la ciutadania alhora que es converteix en un instrument per analitzar l'evolució del sector
Les tres dimensions d'anàlisi són el canvi tecnològic, la dinàmica demogràfica i els efectes de la crisi econòmica en la despesa cultural
Les institucions culturals apliquen les tecnologies avançades en la prestació dels seus serveis i impulsen línies d'innovació al sector
Gairebé 5.000 persones han assistit a la Processó el 2015
Les ressenyes són recensions exhaustives i amb comentaris de llibres.
La Biblioteca central del Departament de Cultura elabora tres tipus diferents de ressenyes:
Els documents d'escullen seguint criteris professionals, prenent sempre com a base la temàtica de la Biblioteca, però també analitzant les característiques de cada document amb l'objectiu final que aquella publicació sigui també d'interès per a qualsevol persona.
La finalitat d'aquest servei és facilitar l'accés al contingut dels documents i, al mateix temps, promoure la consulta del fons de la Biblioteca.
Notes d'actualitat sobre diversitat de temes relacionats amb la cultura i la creació amb enllaços a pàgines web on es pot trobar més informació.
Es preveu una evolució positiva d'aquestes dades ja que el nombre d'espectadors dels teatres de Barcelona durant el 2014 ha crescut un 6,5 % respecte de l'any anterior
El Departament de Cultura posa a disposició dels usuaris les dades de les companyies de teatre, dansa i circ del període 2013-2009 amb un annex detallat per a cada àmbit
El 5 % de la població ocupada a Catalunya treballa en el sector de la cultura i la creació
L'Enquesta de participació cultural 2014 inclou noves preguntes de caràcter qualitatiu que amplien la informació sobre els hàbits i les pràctiques culturals de la població catalana
Els indicadors estadístics i econòmics més significatius d'enguany ja es poden consultar en la darrera actualització de l'Anuari estadístic
El conjunt de les aportacions de l'Estat a les institucions culturals catalanes disminueix a la meitat en aquests últims quatre anys
Diferents estratègies impulsen el sector de la cultura i la creativitat
Els museus i les col·leccions del territori català reben més de 21 milions de visitants anuals
Dos annexos sintetitzen en xifres les actuacions fetes i l'execució pressupostària
Les entrades a cinemes i a funcions d'arts escèniques són els serveis culturals amb un tracte fiscal més diferenciat entre països
Girona aplega enguany tres grans esdeveniments sobre arxius i indústries culturals
El 57 % de la població de Catalunya ha reduït darrerament la despesa en productes i serveis culturals
L'anàlisi d'hàbits culturals demanda, avui dia, noves metodologies que s'adeqüin al canvi de paradigma
La publicació informa els usuaris de les darreres adquisicions del fons bibliogràfic de manera àgil i atractiva
Malgrat la caiguda del nombre d'empreses entre 2008 i 2011, s'ha mantingut la taxa d'ocupació
Notes d'actualitat sobre diversitat de temes relacionats amb la cultura i la creació amb enllaços a pàgines web on es pot trobar més informació.
La taxa d'atur en aquest sector es manté uns 10 punts per sota de la global catalana
Anualment presenta 11 mil fitxes d'activitats culturals i rep més de 200 mil visites
La formació en cultura crea nous públics
A més, un 60% considera la cultura molt important i un 33,8%, bastant important
Les plataformes catalanes, líders del sud d'Europa en projectes de cultura i creació
L'augment del tipus impositiu de l'Estat espanyol no té ressò en la resta d'estats membres
Diferents treballs recents posen de relleu l'impacte econòmic del tercer sector cultural a Catalunya
Els equipaments són la partida més afectada per la reducció
Dos nous estudis subratllen la importància econòmica i el valor del treball voluntari en les associacions culturals del país
Catalunya disposa de gairebé 5.000 equipaments culturals
La lectura de llibres és la quarta activitat cultural que genera més interès
La Comissió Europea obliga Luxemburg i França a apujar el tipus impositiu dels llibres digitals
El 44,9 % d'assistents a concerts ho fa de forma gratuïta
L'estudi revela que un 21,6% dels enquestats pertany a alguna associació cultural i un 14,2% hi participa activament
Arqueologia i paleontologia en recerca, i empreses i creadors en innovació, principals destinataris dels ajuts
El 56% dels assistents a la festivitat provenen de fora de la comarca
L'Eixample de Barcelona és la zona amb major concentració de galeries
Les biblioteques compten amb un fons de més de 750.000 registres
L'enquesta Òmnibus valora el servei de les biblioteques públiques de Catalunya amb una mitjana de 8,14 sobre 10
El canvi de metodologia acompleix els criteris sobre estadístiques culturals que marquen Europa i la UNESCO
Un 61 % de la despesa en cultura correspon a l'Administració local, un 37 % a la Generalitat i l'Estat aporta l'1,8 % restant
8 de cada 10 euros de despesa en cultura en l'àmbit local provenen dels ajuntaments
Gairebé 5.000 persones han assistit a la Processó el 2015
La Processó de Dijous Sant és un dels esdeveniments amb més ressò a la població de Verges gràcies, en part, a la Dansa de la Mort, que l'acompanya en tot el recorregut i és un dels darrers testimonis d'aquesta tradició a Europa.
El fet que se celebri la Processó de Dijous Sant activa l'economia de l'àrea d'influència de Verges de manera que, en la darrera edició, augmenta el nivell de producció de béns i serveis en 456.267 euros.
Pel que fa a l'ocupació, l'esdeveniment és responsable de 5,6 llocs de treball equivalents, en còmput anual i jornada completa.
La singularitat d'aquesta representació – declarada festa tradicional d'interès nacional- ha atret enguany 4.627 visitants, que han fet una despesa mitjana diària de 33 euros per persona.
Destaca l'alta afluència d'assistents de fora l'àrea de Verges, que arriba al 90,8 % del total de visitants.
Aquestes i altres dades es recullen al document Impacte econòmic d'esdeveniments de cultura tradicional i popular a Catalunya: Processó de Dijous Sant a Verges.
També podeu consultar les anàlisis de l'impacte econòmic de la Festa Major de Banyoles, l'Aquelarre de Cervera i les Falles d'Isil, que han utilitzat la mateixa metodologia.
Les institucions culturals apliquen les tecnologies avançades en la prestació dels seus serveis i impulsen línies d'innovació al sector
En els darrers anys, la incidència de les tecnologies de la informació i de la comunicació (TIC) a la societat està canviant els patrons de la participació i del consum cultural els darrers anys.
Avui els esforços de la majoria de les institucions i organitzacions del sector s'adrecen a potenciar les seves capacitats per utilitzar les TIC de manera eficaç.
El 2014, el Departament de Cultura de la Generalitat inicia el desplegament d'una política integral en l'àmbit de la cultura digital.
Al març, presenta el Pla de cultura digital per a les empreses creatives catalanes amb el qual promou programes, instruments i accions per situar les empreses culturals i creatives catalanes a primera línia de la innovació i la tecnologia.
El mateix any, presenta dos nous projectes que utilitzen les tecnologies avançades per oferir un servei públic de qualitat i innovador als ciutadans: Artaccés i Ruta 1714.
Es tracta de dues aplicacions per a mòbils que promouen noves vies d'acostar-se i interactuar amb la cultura, alhora que donen resposta a necessitats culturals.
En concret, Artaccés permet al públic amb discapacitat auditiva i visual l'accessibilitat a les pel·lícules de cinema.
Els processos de recerca i desenvolupament (R+D) que milloren l'assoliment dels objectius de les organitzacions culturals han de ser compartits ja que faciliten la transferència i intercanvi de coneixement entre sectors i, alhora, promouen la interacció d'agents amb diferents competències i capacitats.
El Fons per a la Recerca i el Desenvolupament Digital per a les Arts ( Digital R&D Fund for the Arts ) és una política pública impulsada al Regne Unit del 2012 al 2015, que articula aquests propòsits en benefici de les organitzacions del sector cultural i artístic; ja siguin públiques, privades o del tercer sector.
Trobareu més informació sobre el Fons per a la Recerca i el Desenvolupament Digital per a les Arts en el darrer informe publicat a la capçalera DeCultura, que també inclou les actuacions que el Departament de Cultura ha dut a terme el 2014 en la seva aposta per les polítiques d'R+D i d'altres exemples de projectes innovadors.
Les tres dimensions d'anàlisi són el canvi tecnològic, la dinàmica demogràfica i els efectes de la crisi econòmica en la despesa cultural
Avui, gairebé el 80 % de les llars catalanes té connexió a Internet, una quarta part contracta un servei de televisió de pagament, un 23 % disposa de televisió intel·ligent i en un 41 % hi ha una o més tauletes portàtils.
Aquestes dades es desprenen del document Enquesta de participació cultural 2015, que sintetitza els resultats del qüestionari complet, i que ja podeu consultar al web Dades culturals.
Des del 2013, l'Enquesta de participació cultural que elabora anualment el Departament de Cultura inclou preguntes que tenen en compte la dimensió social de la cultura, és a dir, que fan referència a les actituds i als valors dels ciutadans vers el fet cultural.
L'objectiu principal és proporcionar informació estadística el més detallada possible per contextualitzar les pràctiques culturals i d'oci de la població catalana d'acord amb els canvis esdevinguts en les formes de consum cultural.
L'Enquesta del 2015 segueix la línia analítica de les dues edicions anteriors, però inclou noves qüestions que analitzen la participació cultural en relació amb l'estil de vida dels ciutadans.
Així, el cicle vital, el gust gastronòmic, el seguiment a través de perfils a la xarxa d'artistes, l'assistència amb nens a les activitats culturals i la pràctica esportiva són alguns dels àmbits a què fan referència les noves preguntes.
El canvi tecnològic, la dinàmica demogràfica i la crisi econòmica són les tres grans línies que dimensionen els canvis que ha experimentat la població en les seves pràctiques culturals.
La publicació tracta, entre d'altres qüestions, de la digitalització de les llars catalanes i de com per mitjà de la tecnologia aquestes han deixat de ser un espais merament receptors d'informació per esdevenir un nodes de comunicació, que transformen la informació i que també són espai de producció cultural.
En el document també trobareu una descripció de les pràctiques culturals en funció del moment del cicle vital de les persones i del canvi d'hàbits a conseqüència de la crisi econòmica.
La recopilació d'aquesta informació permet donar resposta a les consultes de la ciutadania alhora que es converteix en un instrument per analitzar l'evolució del sector
Estadístiques culturals de Catalunya és l'anuari estadístic que el Departament de Cultura publica des de l'any 1992 amb l'objectiu de facilitar a l'usuari l'accés a la informació estadística disponible de cada sector cultural a Catalunya.
L'anuari ofereix la informació en tres llengües (català, castellà i anglès) i actualment s'estructura en els capítols següents:
A més de les taules seleccionades de cada sector, cada capítol ofereix una presentació metodològica i enllaços a les monografies sectorials presentades al llarg de l'any als fulls de difusió DeCultura, on s'analitzen a fons les dades de cada àmbit temàtic.
El criteri de selecció per a cada capítol és, d'una banda, oferir les dades clau dels equipaments i/o serveis del Departament de Cultura i, d'altra banda, les dades sectorials del conjunt de Catalunya: qui són, que fan a Catalunya i a l'exterior, el seu pressupost i personal, sempre que aquestes informacions estiguin disponibles.
Les fonts d'informació són l'Institut d'Estadística de Catalunya, el Departament de Cultura i els treballs elaborats pel mateix sector.
Al llarg dels anys s'han anat ampliant els capítols i les variables a fi de recollir totes les dades disponibles.
Les principals novetats d'enguany són:
La publicació d'aquest Anuari, a banda de complir l'obligació establerta per la llei de fer públiques totes les estadístiques produïdes en el marc del Programa anual d'actuació estadística, té essencialment la voluntat de servei a la ciutadania.
Les dones representen el 44 % de l'ocupació en aquest sector i un 38 % són treballadors per compte propi
El treball descriu el nombre d'ocupats en el sector cultural respecte del total de la població ocupada de Catalunya, fet que representa el 5 %, i ho compara també amb les dades a nivell estatal, d'on es desprèn que Catalunya té el 21 % dels treballadors del sector cultural de l'Estat.
Les dades provenen de l'Enquesta de població activa (EPA) que fa trimestralment l'Institut Nacional d'Estadística i que explota l'Institut d'Estadística de Catalunya per obtenir resultats més detallats en l'àmbit català.
D'altra banda, el sector cultural engloba 38 categories de la Classificació catalana d'activitats econòmiques 2009 (CCAE-2009) i es calcula segons la metodologia duta a terme per l'European Statistical Network on Culture, creat a instàncies de la Comissió Europea i l'Eurostat, i tenint en compte el Marc d'estadístiques culturals actualitzat per la UNESCO l'any 2009.
Les companyies de dansa i circ amortitzen durant més temps els seus espectacles, mentre que les de teatre són les que fan menys aprofitament un cop passat l'any de l'estrena
A Catalunya hi ha un total de 170 companyies d'arts escèniques -118 de teatre, 28 de dansa i 24 de circ-, que l'any 2014 van representar 820 espectacles.
A nivell global mouen un pressupost de 48,5 milions d'euros i generen 905 llocs de treball.
Paral·lelament, el 42 % de les companyies va sortir a l'estranger, actuant en 47 països amb 1.169 representacions.
Continuant la línia analítica iniciada amb el DeCultura 15, on s'establien 7 grans tipologies de companyies en el sistema escènic català, en aquest treball s'analitza el cicle de vida dels espectacles durant cinc anys per tal d'intentar establir unes pautes comunes de comportament i una comparativa entre diferents tipologies de companyies.
En termes generals, s'observa que són les companyies de dansa i circ les que aconsegueixen amortitzar durant més temps els seus espectacles.
Les companyies de teatre públiques i grans productores són les que més exploten els seus espectacles durant l'any d'estrena i les companyies de teatre infantil i les de dansa fan una explotació molt més distribuïda en el temps.
Aquest treball s'elabora gràcies a la col·laboració de les companyies d'arts escèniques que responen els qüestionaris a partir del quals s'extreuen les dades per a l'estadística.
El document està disponible a DeCultura, juntament amb un annex detallat per a cadascun dels àmbits (arts escèniques, teatre, dansa i circ).
Malgrat la caiguda del nombre d'empreses entre 2008 i 2011, s'ha mantingut la taxa d'ocupació
De l'anàlisi de les tres variables principals (valor afegit brut, empreses i ocupats) i la seva combinació es desprèn que tots els sectors de la cultura i la creació han patit els efectes de la crisi econòmica de manera significativa, a excepció dels serveis i tecnologies de la informació.
El valor afegit brut (VAB) generat pel total de les activitats culturals i creatives a Catalunya l'any 2011, proper als sis mil milions d'euros, representa el 3,2 % de l'economia catalana i s'ha reduït moderadament des del 2008.
En canvi, el nombre d'empreses d'aquest sector, en el període entre 2008 i 2011, cau un 24% i passa de les 53 mil a les poc més de 40 mil empreses, un 6,6 % del total de l'empresariat català.
La davallada més forta (37,6 %) s'ha concentrat en el sector d'altres activitats culturals, que inclou els serveis tècnics d'arquitectura, disseny especialitzat i publicitat, mentre que les empreses de serveis i tecnologies de la informació han augmentat un 18 %.
Per contra, el nombre d'ocupats en cultura i creació puja lleugerament ja que l'any 2011 es torna a generar ocupació.
Els 144 mil ocupats en aquest sector representen el 4,5 % de l'ocupació total a Catalunya.