projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Dissabte, 9 de març, a les 12 h.
L'artista visual Ester Baulida presenta al Museu Memorial de l'Exili la instal·lació artística "Reconstrucció".
Des de l'elegància i la subtilitat, l'artista construeix un espai físic i mental en què hi té cabuda la reflexió i un diàleg complex i polièdric, sense renunciar a les emocions.
Tal com suggereix el títol de l'obra, aquesta estança, per on el visitant hi pot transitar i s'hi pot aturar, és una apel·lació a l'acceptació de l'altre, a qui pensa diferent, a la tolerància i a la curació de ferides i traumes, ja siguin de caràcter individual, ja siguin de caràcter col·lectiu.
Amb una aparença d'espai lúdic i amable, "Reconstrucció" és una invitació a refer allò que perdura en la memòria com a fracturat i no cicatritzat.
Resiliència, reconciliació i record constituexen els eixos d'aquesta proposta artística que s'inclou en la secció Art i Memòria del MUME.
De juny a setembre: de dimarts a dissabte, de 10 a 19h i diumenges i festius de 10 a 14h.
D'octubre a maig: de dimarts a dissabte, de 10 a 18h i diumenges i festius de 10 a 14h.
Tancat els dilluns excepte festius.
Espai Hall del Museu Memorial de l'Exili (MUME)
Més enllà de la frontera: entre la intempèrie dels camps de concentració i l'ajuda humanitària
La visita comença al Museu Memorial de l'Exili, de la Jonquera, i seguirem el recorregut anant a diversos espais d'Argelers, com la platja, el cementiri dels Espanyols i el Memorial del Camp de Concentració d'Argelers.
Després de dinar, en aquesta mateixa població, acabarem la sortida amb la visita a la Maternitat d'Elna.
Guiatges a càrrec de: Salomó Marquès, professor emèrit d'Història de l'Educació de la UdG; Jordi Font, director del Museu Memorial de l'Exili; Miquel Serrano, conservador del Museu Memorial de l'Exili, Bernard Rieu, regidor de cultura i catalanitat d'Argelers i director del Memorial del Camp d'Argelers.
La ruta forma part del cicle de tres sortides culturals i commemoratives amb motiu del 80 aniversari de la fi de la Guerra Civil i l'exili republicà, organitzades pel Museu d'Història de Girona i el MUME, amb trajectes que emulen els que milers de persones van emprendre obligats a inicis de 1939.
La fi de la Guerra Civil a Catalunya: la salvació del patrimoni i la supervivència de les institucions republicanes a l'exili
MUME i Museu d'Història de Girona
Amb motiu del 80è aniversari de la Guerra Civil, el CEG, juntament amb la UEC de Gràcia organitzem un homenatge als excursionistes que van defensar la República, van ser represaliats i van resistir contra el Franquisme.
També intervindran els presidents de la UEC i del CEG.
UEC de Gràcia i Club Excursionista de Gràcia
Seu del Club Excursionista de Gràcia
El Centre de Lectura de Reus és una entitat centenària que ha viscut incomptables esdeveniments acompanyant la vida cultural i creativa de Reus i del seu territori d'influència.
Sortosament l'entitat manté coherència amb els principis defensats pel grup fundador del 1859, però per arribar fins avui ha superat moments tràgics com la guerra civil, on sofrí directament els efectes d'una bomba que caigué el 17 de setembre de 1937 i que va causar la mort de la jove bibliotecària Regina Figuerola Rebull.
També els seus socis van saber superar el perill de desaparició que suposaren els primers anys de la postguerra...
Per això es vol recordar, en el 80è aniversari, què va suposar la guerra civil.
La xerrada anirà a càrrec de Joan Navais, historiador, i Jaume Massó, historiador i arqueòleg, presentats per Joaquim Besora.
Centre de Lectura de Reus (secció de Geografia i Història)
Amb motiu dels 80 anys de la Guerra Civil, es canviaran les plaques de la Plaça del Terç de Montserrat, la qual passarà a denominar-se Plaça de la Dignitat, a Olesa de Montserrat.
L'acte s'iniciarà a la Plaça Terç Nostra Senyora de Montserrat i la cloenda serà a Plaça Federico Garcia Lorca.
Ajuntament l'Olesa de Montserrat
Plaça del Terç de Nostra Senyora de Montserrat
Inauguració de l'exposició "Documents de la guerra (1936 – 1939)" i acte en record de l'inici de la Guerra Civil segons la perspectiva d'un petit municipi del Vallès Occidental.
Veurem els efectes de la guerra segons testimonis orals i documents d'arxiu de l'Ajuntament de Matadepera.
Sala d'actes del Casal de Cultura de Matadepera
Amb motiu del vuitantè aniversari de l'esclat de la Guerra Civil, es celebrarà l'acte d'homenatge als diputats i treballadors del Parlament de Catalunya que foren víctimes del règim franquista.
Per assistir heu d'emplenar emplenar el formulari d'inscripció a: http://www.parlament.cat/web/actualitat/actes/index.html
Acte d'homenatge als diputats i treballadors del Parlament de Catalunya que foren víctimes del règim franquista.
El Memorial Democràtic, juntament amb el Comitè per la Commemoració pel 80è aniversari de les Olimpíades Populars -format per diferents entitats, associacions, sindicats i partits- recorden l'Olimpíada Popular del 1936.
Ambdues entitats han editat diferents materials: un fulletó explicatiu, la reproducció de la samarreta oficial d'aquest esdeveniment esportiu i l'edició de 1.000 cartells que reprodueixen el que va anunciar per tota Barcelona la seva celebració.
Els cartells es col·locaran, del 17 al 19 de juliol, en diferents plataformes destinades per afixar-hi cartells.
I, el dia 18, després de l'acte commemoratiu de l'inici de la guerra civil al Palau de la Música, s'enganxaran cartells a la plataforma entre els carrers Trafalgar i Ortigosa amb la participació de persones que estaven inscrites a l'Olimpíada Popular i amb ciclistes del Club Clarion, el més antic del món.
Aquests esportistes van sortir de Londres fa 10 dies per arribar aquest diumenge, a les 19.00h a la Plaça de Catalunya de Barcelona, amb la intenció de reproduir el que van fer els seus antecessors fa 80 anys.
Els ciclistes del Club Clarion seran rebuts pel director del Memorial Democràtic, Plàcid Garcia-Planas, el dilluns 18 a les 11.00h a la seu del Memorial.
L'Olimpíada Popular havia de celebrar-se a Barcelona entre els dies 19 i 26 de juliol de 1936 i volia ser una alternativa als Jocs Olímpics de Berlín emprats com a propaganda del règim nazi.
L'inici de la guerra civil, fruit del cop d'estat feixista, va impedir la seva celebració.
L'Olimpíada Popular va ser una iniciativa del Comitè Català Pro Esport Popular que la va organitzar en un temps rècord i va estar finançada pels governs francès, espanyol i la Generalitat.
S'hi van inscriure més de 6.000 atletes de 23 països, amb un gran nombre de dones.
I, hi van participar delegacions de nacions sense estat com Catalunya, Euskadi, Alsàcia, Marroc o un equip d'emigrants jueus que subratllava el caràcter antifeixista d'aquests Jocs Olímpics alternatius.
Molts dels atletes estrangers es van allistar al que va ser l'embrió de les Brigades Internacionals.
Memorial Democràtic i Comitè Català Pro Esport Popular
Palau de la Música Catalana (foto: Josep Renalias)
Dilluns 18 de juliol a les 19.30 hores tindrà lloc, al Palau de la Música Catalana de Barcelona, l'acte institucional que iniciarà el programa de commemoracions que es preveu de dur a terme durant tot l'any.
L'acte vol homenatjar els homes i dones que van patir els estralls de la guerra, el drama de l'exili i la sordidesa de la repressió franquista; recordar que hi va haver un conflicte bèl·lic, amb tota la destrucció i la mort que va comportar, i lligar aquest esdeveniment als conflictes actuals, amb una clara vocació d'arribar a les persones més joves.
S'ha convidat a assistir a l'acte totes les institucions del país, les associacions i entitats memorialistes, testimonis i públic en general.
Activitat gratuïta, amb invitació.
Departament d'Afers i Relacions Institucionals i Exteriors i Transparència i Memorial Democràtic
Projecció pública del documental 'Homes al front i dones al camp en temps de guerra'
Enguany es commemora el 80è aniversari del començament de la Guerra Civil i, aprofitant aquesta data, el quart documental de la col·lecció Polinyà, les veus del nostre Poble versarà sobre la Guerra Civil i de com la van patir els veïns del municipi.
'Homes al front i dones al camp en temps de guerra', a través de les experiències personals de polinyencs i polinyenques, ens parla dels bombardejos, d'aquells que es van haver d'amagar, de les duríssimes condicions dels que, obligats, van marxar al front i de les dones valentes que, soles, van treballar la terra per a alimentar les seves famílies.
Els testimonis també ens expliquen què recorden sobre els refugiats arribats d'altres parts del país i sobre els avals.
Aquest documental és una oportunitat per conèixer la història i ser testimonis de la memòria oral del nostre poble.
Amb motiu del 80è aniversari de l'Olimpíada Popular, l,a Fundació Cipriano García – CCOO de Catalunya presenta l'exposició, realitzada per la Fundació l'Alternativa: "Els jocs oblidats", on es mostra l'Olimpíada Popular que s'havia de celebrar durant la setmana del 19 al 26 de juliol del 1936 a Barcelona, esdeveniment esportiu que volia contraposar els valors de l'esport popular i antifeixisme enfront a l'Olimpíada de Berlín organitzada per règim nazi.
Malauradament, l'Olimpíada Popular de Barcelona no es va poder celebrar, ja que el dia de la seva inauguració va coincidir amb l'inici de la Guerra Civil.
L'acte d'inauguració tindrà lloc el divendres 8 de juliol, a les 12 hores.
Comptarem amb les intervencions de: Carles Santacana, historiador; Adelina Escandell, presidenta de la Fundació l'Alternativa i Montse Delgado, secretària de formació sindical, estudis i cultura de CCOO de Catalunya.
El significat de l'Olimpíada Popular, emmarcada en els actes del 80è aniversari de l'inici de la Guerra Civil, va molt més enllà d'una data en el calendari.
És un mirall on reflectir la dignitat de les persones, els valors democràtics i el respecte pels drets humans, perquè la barbàrie no es torni a repetir ni aquí ni enlloc i, alhora, serveixi per reflexionar sobre les causes i les conseqüències de l'actual situació a Europa, la crisi dels refugiats i l'augment del racisme i la xenofòbia, que té una especial incidència en el món de l'esport.
Fundació Cipriano García - CCOO de Catalunya
L'exposició consta d'una trentena de dibuixos (40X50) extrets del llibre "Les fogueres del Pertús.
Diari de l'evacuació de Catalunya" (Ed.
Carles Gorbs, 2014), que l'autor va fer mentre vivia el llarg i difícil camí de l'exili.
Els dibuixos, documentats i explicats amb el seu corresponent peu, volen mostrar, d'una manera gràfica, el que va significar la Guerra Civil, els bombardejos i, sobretot, l'exili que van patir milers de famílies, ara fa poc més de 75 anys (1939-2014).
L'exposició, doncs, té dues finalitats: reivindicar i ressaltar la figura d'Àlvar d'Orriols com una persona il·lustre d'una gran popularitat i reconeixement als anys trenta com escriptor, músic i dramaturg, a més de la seva implicació amb la democràcia, la justícia social i la cultura catalana.
Després de l'exili, Orriols (que per cert parlava set idiomes) va caure a l'oblit.
L'altre finalitat és la de col·laborar amb la recuperació de la memòria històrica i recordar, ara que es compleix el 75è aniversari, què i com va ser l'exili.
L'exposició sobre la lluita antifranquista mitjançant els fulls de mà clandestins arriba a Gelida
La lluita per la democràcia a Catalunya (1939-1975) ofereix una visió sintètica i acurada de l'activitat clandestina dels homes i les dones que, des de diferents perspectives, es van oposar a la dictadura franquista.
El recorregut s'inicia amb la finalització de la Guerra Civil i arriba fins a la mort del dictador, tot i que aquest fet no significa ni la desaparició immediata de la dictadura ni l'abandonament automàtic de la clandestinitat per part dels opositors.
Bona part dels documents seleccionats corresponen al Fons del CEHI, dipositat a la Biblioteca Pavelló de la República de la Universitat de Barcelona.
Es tracta d'un tipus de documents que, per la seva funcionalitat (informar i mobilitzar la població a través d'un paper que passa de mà en mà), ens expliquen directament què pensaven, com s'articulaven i què feien les organitzacions antifranquistes.
A més a més, al llarg del recorregut temporal de l'exposició també podem copsar l'evolució en el grau d'elaboració dels fulls de mà, que durant molts anys circularen acompanyats d'un discret "Pssst... passa-ho!".
Producció de l'exposició: Memorial Democràtic
Espai 1880 de l'antic vestíbul de la Casa de la Vila, s/n
Els nens evacuats a Moscou expliquen la seva història a una exposició.
La nova exposició a la seu del Memorial Democràtic narra les vicissituds dels 2.895 nens i nenes que, entre març de 1937 i novembre de 1938, van ser evacuats cap a la Unió Soviètica per protegir-los de la Guerra Civil.
Al país d'acollida, van viure la Guerra Mundial i no van poder retornar a Espanya fins a la dècada de 1950.
Molts dels seus descendents actualment són ciutadans de Rússia.
L'enfocament de la mostra és vivencial: mostra els records a partir dels testimonis dels protagonistes, ja sigui amb relats autobiogràfics o amb els dels mestres que els van atendre.
També es posa a disposició dels visitants cartes, fotografies i dibuixos.
El conjunt és un mosaic de la vida quotidiana d'aquells nens.
El comissari de la mostra és Juan Barceló, que la va dissenyar per encàrrec de l'associació Archivo, Guerra y Exilio (AGE) a partir del fons documental del Centro Español de Moscú, conservat a l'Arxiu Nacional de Catalunya.
Des de Ignasi Domènech, i el seu llibre La Teca (1924) als tallers de cuina del Professor Rondissoni de l'Institut de Cultura de la Dona fundat per Francesca Bonnemaison, passant per les revistes Menage o Claror, l'exposició fa un repàs dels grans chefs del moment, sense oblidar les primeres passes de la cuina vegetariana del Doctor Nicolás Capo i Ramona Perera, publicades a la revista naturista Pentalfa, les iniciatives del sector de l'hosteleria com els restaurants del Bar del Colom, Bar La Lune, El Saló Rosa, etc, o la gran campanya 'La batalla de l'ou', promoguda per la Generalitat de Catalunya l'any 1937 per fer front a l'escassetat d'aquest producte de primera necessitat.
Però, tota aquesta petita història d'innovació i modernitat gastronòmica va quedar estroncada per l'alçament militar, la Guerra Civil i la posterior dictadura.
Ara doncs, quan la nostra cuina ocupa un bon lloc en l'Olimp de la restauració, quan els nostres cuiners i cuineres són reconeguts i lloats arreu, i quan a tot plegat s'hi suma la Candidatura UNESCO 2014 per fer de la Cuina Catalana Patrimoni de la Humanitat, és un bon moment per fer una ullada al passat i recuperar part d'una història, per a molts desconeguda però de cabdal importància per entendre on som avui.
Cuina d'avantguarda i supervivència" ha estat produïda per la Fundació Antigues Caixes Catalanes, el BBVA i el Museu d'Història de Catalunya.
Es tracta d'una exposició que explica i contextualitza el projecte esportiu de l'Olimpíada Popular.
Hi podreu trobar alguns documents inèdits, així com nombroses fotografies que il·lustren el context i el procés de preparació i frustració de l'Olimpíada Popular.
A més, dos maniquins amb vestuari esportiu d'època ens mostren en quines condicions es practicava l'esport.
L'exposició compta també amb una sala d'audiovisuals on es projecta un documental així com el testimoni de tres persones que van viure en primera persona la preparació d'aquest episodi històric.
Exposició en català, castellà i anglès.
Art i memòria: proposta artística contemporània
Projecte realitzat a partir de la recerca sobre la utilització de mà d'obra forçada per part de la dictadura franquista per a la reconstrucció del país i per afavorir als industrials amics fins molt mes enllà de la postguerra.
A partir de combinar la informació extreta de la revista d'arquitectura i urbanisme Recostrucción —editada per la Dirección General de Regiones Devastadas y Reparaciones, un pamflet de luxe al servei de la propaganda del regim i de la difusió de les idees estètiques dels arquitectes feixistes— i els treballs de diferents historiadors contemporanis que han posat llum sobre aquesta gran maquinària econòmica sustentada pel treball forçat.
El projecte, des del títol al tractament de les imatges, plantes i alçats amb la seva corresponent "fitxa tècnica", utilitza intencionadament una estètica freda, pròpia d'una exposició de projectes arquitectònics, com les que cada any organitzava el Servicio Nacional de Regiones Devastadas y Reparaciones.
En aquesta fitxa tècnica, però, a més del nom del projecte, s'hi incorpora els anys d'execució i el nom dels arquitectes i la informació del nombre de presoners republicans que varen ser utilitzats en la construcció.
Cal apuntar-se abans de fer la sortida (màxim 25 persones) enviant un correu electrònic a l'adreça [EMAIL]
El fòrum de Tarragona per la Memòria ha programat visites guiades pels llocs de la repressió franquista a la ciutat de Tarragona.
Aquesta ruta urbana, d'una durada estimada de 3 hores, tindrà lloc la darrera setmana de cadas mes i anirà a càrrec de l'historiador Xavier Tolosana.
Per primer cop, a Parets hi haurà un espai públic en honor a les víctimes del franquisme
La inauguració d'aquest monument, obra de l'artista Josep Plandiure, s'emmarca en les accions acordades per l'Ajuntament de Parets i l'Associació de Memòria Històrica per recuperar el record dels paretans i paretanes represaliats.
A Parets es va vuire la cara més brutal del franquisme i, amb l'ajut de l'Asssociació de la Memòria Històrica de Parets s'ha aconseguit que els paretans i paretanes víctimes del franquisme, tinguin un espai públic on honorar el seu record.
Un espai on es faci menció als alcaldes Amadeu Pagès, Joan Brunat i Antoni Arimón que foren afusellats al camp de la Bota, els regidors Amadeu Ramon i Esteve Seguer també afusellats al mateix lloc i els regidors Jaume Massaguer, mort a l'exili, Pere Xicota i Projecte Forns que van morir al camp de concentració de Mathausen-Gusen.
Associació de la Memòria Històrica de Parets
El 29 de gener de 1939, prop de les 15.00 h, la Garriga va ser bombardejada per l'aviació feixista italiana al servei de Franco.
Dues esquadrilles d'avions Savoia S-79 van deixar caure les bombes sobre el nucli urbà.
Hi van morir un mínim de quinze persones.
La memòria del tràgic bombardeig es va silenciar durant la dictadura franquista.
L'àrea de Patrimoni de l'Ajuntament del municipi organitza cada any actes de commemoració, amb els quals, a més de fomentar la recuperació i la divulgació de la memòria i la història, es vol fomentar la reflexió sobre els fets, recuperar i difondre els elements patrimonials relacionats amb el conflicte i dignificar la memòria de les víctimes del bombardeig i les seves famílies.
Enguany, es farà un acte institucional que comptarà amb l'assistència de la directora general de Memòria Democràtica, Carme Garcia, durant el qual s'interpretarà "Un crit per la memòria", de Marina Rosell, s'inaugurarà la nova senyalització memorial de la fossa comuna del cementiri de la Doma i es farà la tradicional ofrena floral.
Programa d'actes de la commemoració
Garriguella retrà homenatge a l'últim combat aeri de la Guerra Civil en territori aeri català
En record als fets succeïts al 6 de febrer del 1939, Garriguella retrà homenatge a l'últim combat aeri de la Guerra Civil en territori aeri català, protagonitzat pels aviadors Josep Falcó i els Messers de la Legió Còndor.
En l'acte, moderat pel professor de literatura, escriptor i actiu cultural empordanès, Joan Manuel Soldevilla, i coordinat per l'historiador i coautor del llibre "Aeròdroms republicans de Girona 1936-1939", David García Algilaga, hi intervindran:
Roberto Plà Aragonés: Coronel de l'Exèrcit de l'Aire, Cap de l'aquarterament Aeri del Prat i de l'Agrupació de dit aquarterament, Comandant Militar Aeri de l'Aeroport de Barcelona, historiador d'aviació i conegut de Josep Falcó.
José Antonio Chicharro Villar: Veterà aviador, propietari d'avions històrics en vol i persona que va conèixer a Josep Falcó.
Josep Playà Maset: Periodista de Garriguella, que va conèixer a Josep Falcó i que ha escrit alguns articles sobre ell.
Joaquim Soler Padern: Veí de Garriguella i autor d'un article sobre l'aeròdrom en la Revista de Garriguella.
David Gesalí: Historiador, especialista en aviació i Guerra Civil, vinculat a la Universitat de Barcelona. coordinador del llibre "Aeròdroms republicans de Girona 1936-1939".
David Íñiguez: Historiador, especialista en aviació i Guerra Civil, també vinculat a la Universitat de Barcelona.
Celler Mas Llunes i Ajuntament de la Garriguella
Amb motiu del Dia Internacional de les Víctimes de l'Holocaust, tindrà lloc la presentació dels audiovisuals de Tànit Fernández i Isaac R. Folgarolas sobre l'experiència dels viatges d'alumnes als camps de concentració de Gusen i Mauthausen.
Organitzen l'INS Lacetània, l'INS Lluís de Peguera, l'INS Pius Font i Quer, l'INS Gerbert d'Aurillac, l'Ajuntament de Manresa i l'Ajuntament de Sant Fruitós de Bages, amb a col·laboració del Departament d'Ensenyament de la Generalitat de Catalunya, el Memorial Democràtic, l'Institut Mèdic per la Imatge, l'AMPA INS Pius Font i Quer i l'AMPA INS Lacetània.
Ruta: Sadernes - Sant Llorenç de Cerdans
Podeu inscriure-us en l'adreça següent: https://www.inscripcions.cat/tosca190202-cisquet/formulari_inscripcio
El Patronat d'Estudis Històrics d'Olot i Comarca, amb la col·laboració de l'Associació Catalan d'Ex-presos Polítics, organiza una caminada per rememorar el 80è aniversari de l'exili massiu que van haver de prendre moltes persones, tant civils com militars, a finals de la Guerra Civil.
El preu inclou el trasllat en autocar des del punt de trobada, a Olot, fins a la població de Sadernes, la tornada de Sant Laurent de Cerdans així com un petit refrigeri al finalitzar la ruta.
08:00 Inauguració del faristol informatiu a Sadernes.
08:15 Sortida de la Marxa popular en memòria de la retirada republicana.
15:00 Arribada al cementiri de Sant Llorenç de Cerdans: acte d'homenatge als exiliat.
15:30 Acte de recepció a les autoritats a l'Ajuntament de Sant Llorenç de Cerdans.
16:00 Trobada d'agermanament amb el poble de Sant Llorenç de Cerdans al seu local social, on es realitzarà un àpat popular, parlaments institucionals i actuacions artístiques.
Patronat d'Estudis Històrics d'Olot i Comarca
Muntatge teatral de David Pintó i Joan Valentí que narra la història de "La Fossa de Can Maçana o els Fets de Súria".
L'afusellament de 8 republicans, civils, que van ser trets la nit del 9 de febrer de 1939 de la presó de Manresa i la fuga d'un novè, Josep Nin, que va poder escapar.
La fossa encara no ha estat localitzada.
El Galliner, Manresana d'Equipaments Escènics
Amb motiu del 80è aniversari del comiat dels brigadistes de Mataró
Per motius organitzatius, l'Ajuntament de Mataró ha posposat aquest acte fins a una nova convocatòria
Visita guiada i inauguració d'una placa commemorativa en record de l'Hospital que les Brigades Internacionals van establir a Mataró.
L'escola dels Salesians estatjà l'hospital de les Brigades Internacionals núm. 7 de l'abril de 1938 al gener de 1939.
80 anys després de la retirada de les Brigades Interrnacionals, la ciutat de Mataró ret homenatge als pacients i personal mèdic.
Col·legi salesià Sant Antoni de Pàdua
Avinguda de Puig i Cadafalch, 80
Organitzat per l'Ajuntament de Figueres amb motiu de la festivitat de Tots Sants
L'acte cívic d'homenatge a totes les víctimes de la guerra civil, exili republicà, repressió franquista, nazisme... organitzat per l'Ajuntament de Figueres amb la col·laboració de l'Associació per a la Preservació i Difusió de la Memòria Històrica "Triangle Blau" tindrà lloc, un any més, al cementiri de la ciutat.
Aquest acte es obert a totes les associacions, entitats i particulars que hi vulguin participar.
Ajuntament de Figueres i l'Associació Triangle Blau
Inauguració de l'espai de memòria "Les fosses de la Guerra Civil a Prats de Lluçanès" a càrrec d'Ester Capella i Farré, Consellera de Justícia de la Generalitat de Catalunya, i presentació dels treballs fets a Prats en el marc del Pla de Fosses 2017-2018
Un cop finalitzat l'acte, farem l'itinerari des de la carena de Sant Sebastià fins Sant Andreu de Llanars per commemorar els fets del 3 de febrer de 1939, dia en que l'exèrcit franquista ocupà Prats de Lluçanès.