projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Sessió de diàleg sobre desafiaments i oportunitats de la implementació dels ODS en les administracions locals de Catalunya.
La Comissió de Responsabilitat Social del Consell de Relacions Laborals va organitzar el passat dia 7 de Juny una sessió de diàleg per tal de conèixer els diferents desafiaments i oportunitats que està suposant la implementació dels Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS) a les administracions locals de Catalunya i de quina manera s'involucren a les empreses del territori.
En aquest espai de trobada i reflexió hi van participar els principals exponents locals i sobre la implementació de l'Agenda 2030 al nostre territori.
Edgardo Bilsky, de la Xarxa mundial de Ciutats i Governs locals i regionals (UCLG) va destacar el potencial transformador de l'Agenda 2030 per una nova governança que inclogui els ens locals en els seus processos de decisió.
Per explicar el procés d'elaboració del futur pla català d'implementació de l'Agenda 2030, la sessió va comptar amb la intervenció del Sr.
Arnau Queralt del Consell Assessor per al Desenvolupament Sostenible (CADS) que va aprofitar per agrair l'esforç de participació del CRL en la setmana europea per al desenvolupament sostenible.
A nivell supramunicipal, es va destacar el paper impulsor de les diputacions facilitant eines per abordar la implementació els ODS als municipis.
Per això es va comptar amb les aportacions de la Sra.
Anna Tapia de la Diputació de Barcelona, la Sra.
Sílvia Olivera de DipSalut, l'Organisme de Salut Pública de la Diputació de Girona i el Sr.
Narcís Pou de la Càtedra de Promoció de la Salut de la UdG.
Per explicar la perspectiva dels consistoris, la sessió va comptar amb les exposicions de Gemma López de l'ajuntament de Sant Cugat, i la Sra.
Carme Barbany de l'ajuntament de Granollers.
Dos bons exemples que han aconseguit alinear les seves accions municipals amb els ODS.
Les organitzacions que integren el CRL van participar activament en la sessió de diàleg donant a conèixer la tasca que s'està portat a terme en el marc de la Comissió de Responsabilitat Social del CRL i van exposar les seves propostes per tal de fomentar la seva participació en aquest procés com a garantia principal de l'execució.
Aprofitar els Pactes Nacionals recentment acordats a Catalunya, els òrgans de seguiment i participació on els agents socials són presents i els nous reptes que planteja la nova llei de contractació pública, poden ser instruments útils per una participació efectiva dels agents socials.
El Consell de Relacions Laborals obre el diàleg sobre la "localització" dels ODS
Abordatge de la bretxa salarial de gènere al cor del vector social de la responsabilitat social
A Catalunya, el salari mitjà anual de les dones és de 6.522€ 1 menys que el dels homes, cosa que significa que si es volgués equilibrar aquesta desigualtat les dones haurien de parar de treballar cap al novembre.
La bretxa salarial de gènere és un indicador que mesura la desigualtat salarial.
Sovint mal interpretat i molt polèmic, aquest indicador és simplement una manera de visibilitzar les desigualtats que hi ha en el mercat laboral.
Només amb una anàlisi detallada de les causes multifactorials de la bretxa salarial es poden desgranar les diferències salarials per causes raonables de les que són fruit de la discriminació.
El Pla nacional per a l'Agenda 2030 a Catalunya inclou diversos compromisos concrets vinculats a l'aplicació del principi d'igualtat en l'àmbit laboral en general i aborda directament la igualtat retributiva.
A més, el vector sociolaboral de la responsabilitat social promou accions en aquesta matèria.
El proper 6 de novembre el Consell de Relacions Laborals (CRL) presentarà la Guia per a l'aplicació de la igualtat retributiva entre homes i dones, un document consensuat en el marc de la Comissió d'Igualtat i Temps de Treball, que facilitarà la lluita contra la bretxa salarial a les empreses.
Amb la publicació d'aquesta eina s'aprofundeix en la tasca del CRL per impulsar la igualtat efectiva entre homes i dones i, a més, facilita el compliment del nou marc legal: el Reial decret llei 6/2019, d'1 de març, que obliga totes les empreses a garantir una mínima transparència salarial i a detectar les possibles situacions de bretxa salarial.
Aquesta Guia és una nova eina que s'adreça a les empreses, a les persones que han de negociar convenis col·lectius i també és un instrument per a les persones treballadores:
Dona les claus per abordar la bretxa salarial en l'àmbit de l'empresa.
La Guia proposa a les empreses un procediment per identificar quina és la seva realitat pel que fa a la igualtat retributiva entre homes i dones i les orienta en l'elaboració d'un pla d'actuació per corregir les possibles desigualtats que detectin.
La proposta que fa la Guia per a les empreses és adaptable per a organitzacions de totes les dimensions; parteix de la idea que cada context concret requerirà un abordatge diferenciat i alhora facilita que les empreses optimitzin els esforços que s'han fet fins llavors en matèria d'igualtat.
Les persones que participen directament en la negociació col·lectiva podran trobar en aquest document orientacions per avançar en la igualtat retributiva i exemples de clàusules de convenis col·lectius per adaptar al seu context particular.
La Guia també orienta les persones treballadores en relació amb les vies d'assessorament i de reclamació per exercir el seu dret a la igualtat de retribució.
La nova eina es presentarà el 6 de novembre a Barcelona.
1 Dades de 2017 segons l'enquesta d'estructura salarial de l'INE
La Guia incorpora orientacions per implementar les noves obligacions en matèria d'igualtat
Aquestes eines són una mostra més de la implicació conjunta del Govern i els agents socials de Catalunya amb la responsabilitat social i un pas endavant cap als objectius de sostenibilitat global
Núria Gonzàlez, coordinadora analista del Consell; Sra.
Àngels Cuadrada, Departament de Treball, Afers Socials i Famílies de la Generalitat de Catalunya; Sr.
Roser Moré, FEPIME membres de la Comissió de Responsabilitat Social del Consell durant la presentació de les noves eines d'RS.
La Comissió de Responsabilitat Social del Consell de Relacions Laborals va presentar ahir 18 de setembre a Barcelona un conjunt de nous instruments que són fruit d'una visió compartida per impulsar la responsabilitat social a Catalunya i que ajudaran a que les empreses puguin continuar avançant cap a models més ètics, justos i comp � etitius.
El president de la Comissió i director general de Relacions Laborals i Qualitat en el Treball, Enric Vinaixa, va donar la benvinguda a una vuitantena d'entitats procedents del sector públic i privat tot exposant que el compromís responsable que adopta cada organització esdevé el seu millor motor d'innovació, permet gestionar positivament la diversitat i desenvolupar el seu capital humà.
A continuació, l'expert en ètica aplicada i valors, Àngel Castiñeira va explicar l'evolució del terme "responsabilitat social" des del plantejament filantròpic fins al canvi de paradigma que ha suposat l'Agenda 2030 i els 17 Objectius de Desenvolupament Sostenible de NNUU, un nou marc de referència que ofereix a tots els grups d'interès la possibilitat de contribuir a tenir un món millor.
A la foto de l'esquerra, el Sr.
Enric Vinaixa, president de la Comissió i director general de Relacions Laborals i Qualitat en el Treball i la Sra.
M. Àngels Pujols, secretària general del Consell.
Àngel Castiñeira, professor del departament de Ciències Socials d'ESADE, durant la seva intervenció a la jornada.
Tot seguit, la Comissió de Responsabilitat Social del Consell integrada per Cristina Torre, CCOO de Catalunya; Martí Vives, UGT de Catalunya; Maria Mora, FOMENT del Treball; Rosa M. Juny, PIMEC; Roser Moré, FEPIME; Àngels Cuadrada, Departament de Treball, Afers Socials i Famílies de la Generalitat de Catalunya; van poder presentar les tres noves eines de responsabilitat social (Marc de referència, Recomanacions a la negociació col·lectiva i Guia d'eines de gestió) i respondre a les preguntes formulades per Núria Gonzàlez, coordinadora analista del Consell.
L'acte va finalitzar amb la intervenció de la secretària general del Consell, M. Àngels Pujols, i l'experiència pràctica de dues empreses compromeses i excel·lents en aquesta matèria.
Elisabet Gonzalez, de l'Institut Guttmann, va compartir els reptes i les oportunitats que ha suposat el procés de millora contínua que ha impregnant tots els àmbits de l'organització i, Òscar Royo de Condorchem, va exposar el seu compromís amb l'RS com a peça clau de l'engranatge intern i extern de la seva empresa.
Òscar Royo de Condorchem durant el desenvolupament de l'acte.
El diàleg social i la negociació col·lectiva fermament compromesos amb la responsabilitat social a Catalunya i amb l'Agenda 2030 per un món millor
La Comissió de Responsabilitat Social visita el centre de producció de BASF a Tarragona situat al polígon petroquímic més important del sud d'Europa
Les persones representants de la Comissió de Responsabilitat Social i de BASF durant la visita a l'empresa
Amb més de 700 treballadors i 112 hectàrees de terreny, el complex de BASF Tarragona s'ha convertit, des de la seva inauguració el 1969, en el centre de la companyia més gran al sud d'Europa.
Mitjançant el seu sistema de gestió de millora contínua, Responsible Care Management System, l'empresa comprova anualment el compliment i el progrés de tots els objectius fixats en matèries tan importants com la seguretat, la salut i el medi ambient.
En aquest darrer vector, la implementació del sistema Verbund per a l'aprofitament d'energia i residus de diverses plantes i la gestió responsable de l'aigua juntament amb l'adopció de mesures concretes especialment als centres ubicats en zones amb escassetat d'aquest recurs, han donat lloc a reconeixements internacionals com l'European Water Stewardship.
A més a més i a fi d'avançar en el seu compromís d'establir relacions més sòlides i properes amb els seus grups d'interès, han posat en marxa unes sessions de treball periòdiques Panel Públic Assessor que es realitzen al propi centre de producció entre l'empresa i grups de ciutadans per posar en comú temes que afecten, tant la societat, com la indústria.
Per últim, la companyia ha destacat el treball que s'està fent al llarg de la seva cadena de proveïment mitjançant el programa específic T ogether for Sustainability que fomenta l'estandardització global de tots els seus proveïdors i el foment de bones pràctiques en l'àmbit del subministrament sostenible.
Durant la trobada, els responsables de sostenibilitat, relacions laborals i comunicació de BASF així com membres del Comitè d'empresa i representants sindicals han tingut l'oportunitat de dialogar amb la Comissió de Responsabilitat Social del Consell sobre els diferents elements que han situat a aquesta companyia com a bona pràctica en matèria d'RS al Directori RScat i que ha renovat el seu compromís any rere any.
El Consell de Relacions Laborals i el Departament de Treball, Afers Socials i Famílies posen en marxa un nou espai web de referència a Catalunya que posarà l'accent en l'àmbit laboral i social de la responsabilitat social.
El portal RScat de responsabilitat social a Catalunya és un espai web amb més de 10 anys d'història, que van posar en marxa la Generalitat i les organitzacions sindicals i empresarials més representatives de Catalunya (CCOO i UGT, Foment i Pimec), que integren la Comissió de Responsabilitat Social del Consell de Relacions Laborals.
Des d'aleshores, s'ha posat a disposició un gran nombre d'eines i recursos gratuïts que han permès la incorporació de la responsabilitat social a empreses i organitzacions, i han convertit Catalunya en un territori referent en aquesta matèria.
De fet, l'enquesta Òmnibus de l'any 2018 així ho constata, i indicava que el 48,9% de les empreses a Catalunya impulsen accions en matèria de responsabilitat social d'acord amb la percepció de les persones que hi treballen.
Una dècada més tard i conscients de la necessitat d'adequar els continguts del portal RScat a la maduresa actual de les empreses catalanes, el Consell de Relacions Laborals (CRL) i el Departament de Treball, Afers Socials i Famílies han fet possible la renovació d'aquest punt de trobada digital de la responsabilitat social a Catalunya.
Un nou web que continuarà impulsant i dinamitzant la cultura de la responsabilitat social —posant l'accent en l'àmbit laboral i social— entre empreses, organitzacions, persones i també amb l'Administració.
Serveis com l'orientació per a empreses i l'anàlisi d'experiències; recursos sobre l'Agenda 2030 i el nou marc de referència que plantegen els Objectius de Desenvolupament Sostenible; el mapa interactiu que permet localitzar a Catalunya les empreses i entitats que ens aporten la seva experiència destacada en responsabilitat social; una agenda d'activitats gratuïtes, i un recull de les notícies més destacades en la matèria per no perdre el fil d'allò que està passant són només alguns dels continguts que estan a disposició de tots en el nou portal RScat.
A més, el nou web té un disseny responsiu que permet una navegació fàcil en qualsevol dispositiu electrònic i compleix els criteris d'accessibilitat perquè qualsevol persona interessada hi pugui accedir.
El nou portal RScat també referma el compromís i la visió compartida del Govern i dels agents socials i econòmics més representatius de Catalunya de promoure, per mitjà de la responsabilitat social, unes relacions laborals de més qualitat, una societat més cohesionada i una conservació del territori que n'asseguri la sostenibilitat.
Europa millora el seu posicionament per convertir-se en líder mundial contra el canvi climàtic
Amb la presentació del Pla d'acció per finançar el desenvolupament sostenible el passat 8 de març, la Comissió Europea reforça el seu compromís amb la sostenibilitat i la transició cap una economia hipocarbònica, circular i més eficient, per tal de garantir la competitivitat a llarg termini.
Aquest Pla serà fonamental per donar compliment a l'Acord de París sobre el clima i als Objectius de Desenvolupament Sostenible, però també servirà per millorar el posicionament d'Europa com a possible líder mundial de la lluita contra el canvi climàtic i principal destí per a les inversions sostenibles.
El sistema financer té un paper clau per assolir tots aquests reptes socials i ambientals i, molt conscients d'aquest rol, des de la Comissió i mitjançant aquest Pla es perseguirà un triple objectiu: la reorientació dels fluxos de capital cap a una inversió sostenible que permeti un creixement sostingut i inclusiu, la gestió dels riscos financers derivats del canvi climàtic i el foment de la transparència i la planificació a llarg termini en l'activitat financera i econòmica.
Però, més concretament, el Pla promourà el desenvolupament d'una definició comuna sobre el terme de finances sostenibles que inclourà una taxonomia específica, o sistema de classificació, sobre sostenibilitat a nivell europeu.
Aquest serà el requisit indispensable perquè posteriorment es puguin crear estàndards i etiquetes aplicables als productes financers verds i s'utilitzin paràmetres de referència de sostenibilitat, entre altres accions.
El Pla compta amb el compromís dels líders de la UE i els actors privats més estratègics pels canvis necessaris del sistema financer i així es va manifestar a la cimera celebrada el passat 22 de març on també van participar el grup d'experts d'alt nivell encarregats d'elaborar l'esmentat Pla.
Durant la cimera, es va acordar la manera de fer-ne el seguiment, el compromís de treball que hauria de materialitzar-se abans de finals del 2019 i la visió compartida que representa com a part de l'estratègia de la UE sobre finances sostenibles.
Durant la sessió de formació els alumnes van tenir l'oportunitat de realitzar "networking" entre ells.
El canvi climàtic, el creixement de la població, l'esgotament dels recursos naturals del planeta, la velocitat amb la que avança la tecnologia i les noves generacions, entre d'altres factors, suposen un canvi de paradigma on l'economia circular esdevé l'oportunitat per construir un nou model que situï a les persones al centre del desenvolupament.
En aquest context de canvi, l'expert en models d' economia circular a les empreses, Joaquim Braulio, ha estat la persona encarregada de conduir la segona sessió del IV Cicle Formatiu de Responsabilitat Social en la que han participat gairebé quaranta professionals d'empreses i entitats molt diverses.
Durant la formació s'ha tractat com l'Agenda 2030 i els Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS) formen part d'aquest nou model que posa les bases del canvi cap a una economia de la sostenibilitat integral i crea nous models de negoci que suposen un canvi de valors.
A la darrera part de la sessió i a través d'una pràctica grupal, s'ha treballat en els elements clau per aplicar l'economia circular a un cas real on els participants han definit un negoci amb nous valors, integrador i respectuós amb l'entorn.
Les properes sessions d'aquest Cicle impulsat pel Consell de Relacions Laborals, tindran lloc els dies 3 d'octubre i 7 de novembre i tractaran les eines per fomentar la responsabilitat social a la negociació col·lectiva i a la PIME, respectivament.
Les inscripcions s'obriran amb dues setmanes d'antelació.
L'economia circular suposa una millora substancial tant per a les empreses com per a les persones consumidores
Una manera més d'entendre el rol social de l'empresa
Cada vegada més, les empreses juguen un rol social més important que contribueix en el desenvolupament de l'entorn en el que operen amb la creació d'ocupació i amb l'impuls de projectes per a la millora de la seva comunitat, que en ocasions, es fa de manera coordinada amb altres entitats socials o ambientals.
Mitjançant accions de col·laboració amb entitats privades sense ànim de lucre, les empreses poden impulsar aquesta cultura de partenariat tan necessària per a la construcció d'una societat més cohesionada, i per a la contribució en el desenvolupament social, cultural i mediambiental de les comunitats.
Les empreses que vulguin desenvolupar alguna activitat o projecte amb entitats del seu municipi, cal que prèviament es preguntin què és el que volen i què poden aportar ja que no hi ha una manera única de col·laborar amb les entitats.
Les seves necessitats poden ser tan diverses com ho és el teixit empresarial.
Per això, cal fer una anàlisi i valoració interna del què es voldria fer i amb quina finalitat.
I tenir present que el què es pugui fer haurà de trobar l'encaix amb l'entitat amb la que es desitgi col·laborar.
A tall d'exemple, es pot pensar en actuacions com:
Cada empresa ha de veure i valorar què pot oferir, quin és el potencial de les persones que la integren i com aquestes poden aportar-lo a les entitats.
També és clau tenir molt present a l'altra part del partenariat: qualsevol actuació o projecte que es pretengui dur a terme convé consensuar-lo i validar-lo amb l'entitat amb la qual es vulgui col·laborar, perquè aquesta també té una realitat que cal conèixer per poder trobar l'encaix i acostar interessos.
Finalment és necessari destacar que, dels diferents exemples que tenim a Catalunya, es constata que les experiències de col·laboració més exitoses són aquelles que incorporen les prioritats de l'empresa i les combinen amb els interessos de les persones treballadores i les necessitats de les comunitats.
Les empreses, com a motor de canvi i de millora contínua
Si bé és cert que el nostre país ha impulsat importants polítiques d'igualtat d'oportunitats al llarg dels anys, a dia d'avui el calendari continua recollint moments clau que ens recorden que cal seguir treballant per aconseguir la igualtat salarial real i la no discriminació i violència vers les dones.
Iniciatives com l'Agenda 2030 de les Nacions Unides mencionen al seu Objectiu de Desenvolupament Sostenible número 5, que la igualtat de gènere no és només un dret humà fonamental sinó la base necessària per aconseguir un món pacífic, pròsper i sostenible.
Però també, existeixen dades encoratjadores com les que esmenta una recent enquesta impulsada per la Xarxa Espanyola del Pacte Mundial a un total de 720 grans empreses i pimes de tot el territori.
En ella, es recull el compromís d'aquestes empreses i es destaca que els ODS més treballats per aquestes entitats durant l'any 2016 van ser precisament el de Treball digne i creixement econòmic (núm. 8) i el d'Igualtat de gènere (núm. 5).
Catalunya, és un territori amb un fort arrelament d'empreses compromeses amb la responsabilitat social i amb la gestió de la diversitat a les organitzacions.
Però aquest és un camí de millora contínua pel que cal continuar fent via per aconseguir una societat més justa i igualitària per a tothom.
Amb aquesta finalitat, des del Consell de Relacions Laborals posem a la vostra disposició eines que us ajudaran en la prevenció i l'abordatge de situacions d'assetjament a les vostres organitzacions, independentment de la seva dimensió.
També, us avancem que a finals d'any estarà disponible una guia que facilitarà pautes sobre els elements clau que determinen la bretxa salarial i que inclourà recomanacions d'actuacions per a les empreses, així com clàusules tipus a la negociació col·lectiva, per tal d'avançar vers la igualtat retributiva a Catalunya.
La millor eina per prendre el pols a la responsabilitat social a Catalunya: Directori RScat
Al directori hi trobareu totes les experiències analitzades pel Grup tècnic de Responsabilitat Social del Consell de Relacions Laborals que es compon pel Govern i les organitzacions sindicals i empresarials més representatives de Catalunya.
EMATSA és una empresa de l'Ajuntament de Tarragona i Sorea que té una dimensió mitjana i centra la seva activitat en la gestió del cicle integral de l'aigua.
Ha elaborat una memòria de sostenibilitat per segon any utilitzant l'estàndard GRI i ha seguit un procés de verificació externa.
Garbet és una gran cooperativa d'inserció vinculada a Suara amb presència a 13 comarques catalanes i que ofereix serveis de neteja, manteniment i bugaderia.
Elabora memòries de responsabilitat social des de 2014 i disposa també de diverses certificacions internacionals.
Gauss & Neumann és una petita empresa de marqueting digital situada a Barcelona i que s'incorpora al Directori RScat amb el seu primer informe progrés elaborat d'acord amb els 10 principis del pacte mundial de les Nacions Unides.
Les organitzacions que consoliden el seu compromís amb la responsabilitat social que destaquem:
Delta s'incorporà al directori el 2012, i és una petita cooperativa de treball associat del sector de l'atenció a la infància.
Delta també ha optat per al rendiment de comptes seguint les directrius establertes pel GRI en la seva versió G4 amb les pautes del suplement sectorial per a l'economia social.
A més, ha combinat els indicadors del GRI amb els de transparència i qualitat de la informació de les entitats sense ànim de lucre TransparEnt.
Hospital Plató és una gran empresa de serveis d'atenció a la salut que forma part del directori des d'abans del 2011 i que també utilitza la Guia per l'elaboració de memòries de sostenibilitat GRI amb verificació externa.
Adherit al Pacte Mundial des de 2006, l'Hospital Paltó també es va sumar a la declaració de principis per a l'apoderament de les dones i al Charter de la Diversitat.
PortAventura forma part del directori des de 2013 i és una gran empresa de la indústria de l'entreteniment que des del 2008 està adherida al Pacte Mundial de les Nacions Unides i des de 2014 publica un Informe Anual de Responsabilitat Corporativa seguint la metodologia de rendiment de comptes GRI.
Per formar part del Directori RScat i compartir l'experiència amb nosaltres, us animem a que ens envieu el document on expliqueu totes les accions que esteu impulsant a: [EMAIL].