projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
cap del Centre de Mecanització Agrària
Vetllar per l'increment de seguretat dels operadors i per la reducció dels efectes de la maquinària en el medi agrícola.
Gestionar el Registre oficial de maquinària agrícola.
Controlar les característiques de maquinària i equips agrícoles de conformitat amb la normativa vigent.
Vetllar per la millora de l'eficiència de les operacions agràries mecanitzades.
Participar en estudis i actuacions realitzats conjuntament amb altres organismes o entitats en matèria de maquinària agrícola.- Qualsevol altra de naturalesa anàloga que li sigui encomanada.
S'ha actualitzat la informació de la pàgina del ROMA, amb les inscripcions de tractors nous del mes d'agost.
Llistat actualitzat d'estacions ITEAF autoritzades per a realitzar inspeccions a Catalunya
Jornada tècnica i demostració de camp.
Ivars d'Urgell i la Fuliola, dijous 12 de març de 2020.
Estudi encarregat pel Gabinet Tècnic i elaborat per Marta Celma de la Universitat Politècnica de Catalunya de Castelldefels, amb la tutoria d'Alba Canfran (Gabinet Tècnci.
DAR), ofereix un anàlisi de l'estat econòmic i financer de la indústria de l'alimentació i les begudes i del sector agrari a Catalunya, durant els anys 2006 i 2007.
El camí vers l'agricultura sostenible té en el control dels fertilitzants un dels seus primers reptes.
Aconseguir uns òptims d'eficiència productiva amb un mínim cost, sense afectar ni a la qualitat futura dels sòls agrícoles ni, sobretot, a la qualitat de les aigües és un objectiu de primer ordre.
La iniciativa, promoguda conjuntament pel Servei d'Agricultura i el Gabinet Tècnic del Departament d'Agricultura, Alimentació i Acció Rural i elaborada pel CREDA, ens ofereix una primera visió detallada de la realitat de la fertilització a Catalunya.
Una informació que ha de servir per elaborar polítiques i iniciar un seguiment d'un tema essencial per a un futur sostenible al si d'una agricultura competitiva.
Cartografia semidetallada (1:25.000) dels tipus de sòls segons la taxonomia americana (SSS, 1999) i la seva equivalència a la "Word Reference Base for Soil Resources, 2006" de FAO.
Aquest mapa de sòls es fruit del conveni de col·laboració establert l'any 2009 entre el Departament d'Agricultura i l'Institut Geològic de Catalunya; i resum diferents cartografies i treballs que, d'ençà 1984, ha portat a terme el Departament d'Agricultura a les àrees agrícoles de Lleida.
Cartografia semidetallada (1:25.000) dels tipus de sòls segons la taxonomia americana (SSS, 1999) i la seva equivalència a la 'Word Reference Base for Soil Resources, 2006' de FAO.
Aquest mapa de sòls es fruit del conveni de col·laboració establert l'any 2009 entre el DAR i l'IGC; i resum de diferents cartografies i treballs que, d'ençà 1984, ha portat a terme el DAAM a les àrees agrícoles de Lleida.
Aquest mapa de sòls es fruit del conveni de col·laboració establert l'any 2009 entre el DAR i l'IGC; i resum de diferents cartografies i treballs que, d'ençà 1984, ha portat a terme el Departament a les àrees agrícoles de Barcelona.
El mapa està integrat per un element central corresponent al mapa principal (1:25.000) i un conjunt d'elements perifèrics, on trobem la llegenda, un mapa de classes de capacitat agrícola a escala 1:50.000, la descripció dels perfils tipus amb les seves fotografies i la taula de característiques fisicoquímiques dels sòls.
Cartografia semidetallada (1:25.000) dels tipus de sòls segons la taxonomia americana (SSS, 1999) i la seva equivalència a la Word Reference Base for Soil Resources, 2006 de la FAO.
Aquest mapa de sòls es fruit del conveni de col·laboració establert l'any 2009 entre el DAR i l'IGC; i resum diferents cartografies i treballs que, d'ençà 1984, ha portat a terme el DAAM a les àrees agrícoles de Tarragona.
Cartografia semidetallada (1:25.000) dels tipus de sòls segons la taxonomia americana (SSS, 1999) i la seva equivalència a la 'Word Reference Base for Soil Resources, 2006' de FAO.
Aquest mapa de sòls es fruit del conveni de col·laboració establert l'any 2009 entre el Departament i l'Institut Geològic de Catalunya; i resum diferents cartografies i treballs que, d'ençà 1984, ha portat a terme el Departament a les àrees agrícoles de Lleida.
El mapa està integrat per un element central corresponent al mapa principal (1:25.000) i un conjunt d'elements perifèrics, on trobem la llegenda, mapes escala 1:100.000 de diferents propietats, la descripció dels perfils tipus amb les seves fotografies i la taula de característiques fisicoquímiques dels sòls.
Aquest nou DVD explica tot el procés d'aquest productes, des de la preparació del terreny, sembra, recol·lecció i envasat fins els controls de qualitat del Consell Regulador, que és el que atorga el segell distintiu de la Denominació d'Origen Protegida (DOP).
La mongeta del ganxet és molt apreciada a tot Catalunya per les seves característiques organolèptiques (estructura mantegosa, sabor suau, baixa percepció de la pell...), molt valorades per la cuina catalana i mundial.
L'any 2004 es va crear l'Associació de Productors de la Mongeta del Ganxet amb l'objectiu de promoure la constitució d'una Denominació d'Origen d'aquest producte.
Més endavant, l'Equip de Millora Vegetal de la Universitat Politècnica de Catalunya, recolzat pel DAR, va dur a terme estudis que han donat una base científica per poder obtenir la Denominació d'Origen Protegida Mongeta del Ganxet Vallès – Maresme.
El DAR premia aquestes innovacions per la importància en la reconversió.
La primera sobre l'agroindústria, tracta de l'elaboració d'oli d'oliva verge extra ecològic.
I la segona empresa agrària, d'una instal·lació de sala de munyir amb identificació individual de gestió de ramat cabrum.
Aquestes innovacions es visionen des de com estaven abans de fer la reconversió, i com han quedat a l'actualitat.
Un grup d'emprenedors del sector oleícola van creure en la necessitat de protegir i divulgar la qualitat de l'oli Siurana, reconegut amb el logotip "DOP OLI VERGE EXTRA SIURANA".
S'obté per procediment de premsat pràcticament en fred, sense produir cap alteració de l'oli i conservant el sabor i l'aroma de l'oliva ARBEQUINA.
És un oli verge extra que per la seva qualitat és reconegut entre els millors del món.
Els rius d'alta muntanya sofreixen els efectes de la contaminació i la pesca esportiva de truites.
Només amb la repoblació de truita comuna pot mantenir-se l'equilibri necessari, i una població de truites adient.
El vídeo mostra com aconsegueixen alevins i adults de truites a les piscifactories del Departament d'Agricultura per repoblar els rius de Catalunya.
El Registre d'entitats de control i certificació de productes agroalimentaris té com a objecte la inscripció de les entitats dedicades al control i/o la certificació dels productes emparats per una denominació d'origen protegida, indicació geogràfica protegida, denominacions d'origen i indicacions geogràfiques protegides de productes vitivinícoles, indicacions geogràfiques (IG) o per una marca de qualitat, i dels productes que procedeixen de la producció agrària ecològica, de la producció integrada, dels productes amb característiques específiques i dels plecs de condicions de l'etiquetatge voluntari de la carn (vacum, xai-cabrum, aviram..) d'ous, de la Lletra Q, de vins (anyada i varietat), etc., així com d'altres distintius de qualitat o de forma de producció que la normativa estableixi.
La inscripció en aquest Registre serà obligatòria per a les entitats de certificació i control que vulguin actuar a Catalunya en matèria de qualitat agroalimentària.
Contacte, funcions, normativa i organigrama
Tenint en compte la qualitat de l'oli que es produïa en aquesta zona, un grup de prioratins elaboradors d'oli van decidir agrupar-se l'any 2002, com Associació d'Oleïcultors del Priorat, per tal de potenciar les vendes.
A l'actualitat l'agrupació té 1.290 socis que conreen més de 1.100 hectàrees als 16 municipis del Priorat.
En conseqüència, tot el treball dels associats i tècnics del DAR han sabut treure de la terra un fruit de reconegut prestigi mundial, l'Oli del Priorat.
L'adhesió al sistema de venda de proximitat es podrà realitzar a partir de l' 1 de febrer de 2013 mitjançant la declaració única agrària (DUN).
Els productors han de comunicar la seva adhesió al sistema de venda de proximitat mitjançant la declaració única agrària (DUN), on trobaran un apartat específic per a fer-ho.
Les agrupacions de productors també podran fer l'adhesió al sistema de venda de proximitat mitjançant la DUN, i únicament per aquest objectiu.
L'agrupació de productors corresponent ha de seguir els tràmits següents:
Quan tots el membres de l'agrupació de productors hagin presentat la DUN, el Departament podrà emetre el document d'acreditació, on costaran les dades de l'agrupació de productors, les dades dels membres que hi participin i els seus productes.
sobre l'acreditació de la venda de proximitat de productes agroalimentaris.
Senyalització in situ en mercats de productes agroalimentaris
En els mercats de productes agroalimentaris integrats en la seva totalitat per paradistes acreditats poden substituir l'acreditació individual per una de global amb la identificació.
En aquest cas, l' acreditació conjunta s'ha de fer mitjançant un rètol amb la identificació i la indicació següent: "Mercat de venda directa"
sobre l'acreditació de la venda de proximitat de productes agroalimentaris.
En el cas de la venda en circuit curt, a més de l'etiqueta amb les mencions obligatòries que estableix la norma general d'etiquetatge, els productes s'han d'identificar amb l'etiqueta que s'indica més avall.
En el cas de la venda directa, la utilització de l'etiqueta en productes sense envasar, és opcional.
El model d'etiqueta és el que es mostra més avall.
Les mencions que han d'aparèixer són el nom i cognoms del productor / nom de l'agrupació de productors i la població.
Manual bàsic d'identificació visual corporativa
Aquest manual de normes i aplicacions gràfiques conté totes les especificacions per a la correcta aplicació i reproducció de la identitat corporativa de la venda de proximitat.
És l'eina que han de consultar i utilitzar totes aquelles persones, empreses i entitats que tinguin la responsabilitat d' aplicar qualsevol element d'aquesta identitat.
Aquestes aplicacions i aquest manual han estat dissenyats tenint en compte la normativa del Programa d'identificació visual de la Generalitat de Catalunya.
És la que duen a terme productors o agrupacions de productors agraris en favor del consumidor o consumidora final, amb la intervenció d'una persona intermediària.
La venda en circuit curt es pot fer en establiments minoristes, agrobotigues de les agrupacions de productors agraris que actuen com a intermediàries, en establiments de turisme rural i en establiments de restauració, inclosos els establiments de restauració col·lectiva, sempre que aquesta venda s'ajusti als criteris establerts en aquest Decret.
La venda en circuit curt es pot efectuar també a distància, o bé de forma ambulant d'acord amb el que estableix la normativa vigent sobre comerç interior.
En el cas de venda de circuit curt, les persones o agrupacions acreditades han d' identificar aquests productes, abans de la seva comercialització, amb el logotip i s'escau les mencions obligatòries que estableix la normativa vigent en matèria d'etiquetatge.
És la que fan directament els productors o les agrupacions de productors agraris en favor del consumidor o consumidora final, sense la intervenció de persona intermediària.
La venda directa es pot dur a terme en la pròpia l'explotació, en agrobotigues de les agrupacions de productors agraris, en mercats locals, en fires-mercats o en altres llocs que no siguin establiments comercials permanents.
La venda directa es pot efectuar també a distància, o bé de forma ambulant d'acord amb el que estableix la normativa vigent sobre comerç interior.
En el cas de venda directa, l' acreditació i el logotip s'han d' exhibir de forma obligatòria en un lloc visible i preferent.
En el cas de productes elaborats, el logotip es pot fer-ne constar en l'etiquetatge, sens perjudici de les mencions obligatòries que estableix la normativa vigent en matèria d'etiquetatge.
La venda de proximitat és la venda de productes agroalimentaris, procedents de la terra o de la ramaderia o bé com a resultat d'un procés d'elaboració o de transformació que els productors o les agrupacions de productors agraris fan en favor del consumidor o consumidora final, directament o mitjançant la intervenció d'una persona intermediària.
La venda de proximitat inclou la venda directa i la venda en circuit curt.
La venda de proximitat s'identifica amb un logotip, que indica:
- El decret que regula aquest tipus de venda
- El nom de la Generalitat de Catalunya
- La modalitat de venda: directa o en circuit curt
El Decret 24/2013, de 8 de gener, regula l'acreditació de la venda de proximitat de productes agroalimentaris.
El nostre país té una gran tradició artesana alimentària.
Per aquest motiu ja fa anys que la Generalitat de Catalunya reconeix i fomenta els valors econòmics, culturals i socials que l'artesania alimentària representa.
Però l'artesà/ana ha d'evolucionar al mateix ritme que la societat.
L'ofici s'ha de mantenir tradicional i a la vegada modernitzat, per adaptar-se al que demana el consumidor actual.
Una eina molt important i significativa dintre d'aquest camp es l'aportació que fan els joves artesans alimentaris.
El 2003 el Departament d'Agricultura va crear i convocar el Premi al/a la millor jove artesà/ana alimentari/ària innovador/a amb la finalitat de fomentar actuacions innovadores i capdavanteres que esdevinguin pautes per millorar la qualitat i la bona imatge dels productes artesans de Catalunya i guardonar l'esforç dels/de les joves artesans/anes alimentaris/àries en la recuperació, la innovació, la diversificació i el disseny d'aquests productes.
Presentació de sol·licituds: fins al 13 de juny
per la qual es convoca el Premi al/a la millor jove artesà/ana alimentari/ària innovador/a corresponents a l'any 2019 (ref. BDNS 454182).
per la qual s'aproven les bases reguladores del Premi al/a la millor jove artesà/ana alimentari/ària innovador/a.
Data d'actualització: 13.05.2019
El carnet d'artesà alimentari s'atorga als artesans/es que acreditin experiència i coneixements suficients en una de les activitats relacionades en el repertori d'oficis d'artesania alimentària.
La sol·licitud del carnet d'artesà/ana alimentari/ària es presenta davant del Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural, i properament a la xarxa d'Oficines de Gestió Empresarial (OGE) de la Generalitat de Catalunya.
Per obtenir-lo, s'ha d' acreditar un mínim d'anys d' exercici de l'ofici, que depen de l'activitat, i haver realitzat un curs teòric i pràctic relacionat amb la matèria.
La validesa del carnet és indefinida, sempre que es compleixin els requisits i les obligacions establertes a la normativa vigent.
La tinença del carnet és condició necessària per a poder ser el responsable d'una empresa artesanal alimentària.
Tràmits de sol·licitud, modificació o baixa.
Els anys d'experiència mínims que s'han d'acreditar varien en funció de l'ofici.
Reglamentació d'utilització de la Marca Q establerta per per a la carn de xai: ORDRE de 21 de gener de 1999, per la qual s'aprova la reglamentació de la carn de xai (DOGC núm. 2821 - 05/02/1999).
per la qual s'aprova la reglamentació de la carn de xai que pot gaudir de la Marca Q. (DOGC núm. 2821 - 05/02/1999)
La carn de xai emparada sota aquest distintiu prové d'animals de races ovines càrnies que estiguin incloses en el catàleg oficials de races d'Espanya.
Si els animals han nascut a l'explotació on posteriorment seran engreixats, s'indicarà a l'etiquetatge de la carn el terme "Xai Ramat".
Si els animals no han nascut a l'explotació d'engreix s'indicarà el terme "Xai d'Engreix".
En aquest últim cas, l'entrada dels animals a l'explotació serà entre les 4 i 7 setmanes i hauran de tenir un període d'engreix superior als 30 dies.
L'alimentació per al Xai Ramat serà el pinso i la llet materna i en cas de Xai d'Engreix, només amb pinso.
En ambdós casos el pinso estarà elaborat amb matèries primeres de qualitat a més de palla o farratges.
Les canals aniran identificades amb una etiqueta, on figurarà a més de la Marca Q, la data del sacrifici, el número d'identificació de la canal, la marca de l'explotació ramadera, el pes i el nom de l'empresa adjudicatària
En cas d'especejament, la cuixa, l'espatlla i el costellam portaran un precinte on figurarà el logotip de la Marca Q, l'empresa adjudicatària i un número d'identificació.
En cas que la carn es vengui filetejada i envasada hi haurà a l'envàs una etiqueta amb un número seriat, el logotip de la Marca Q i el nom de l'empresa adjudicatària.
Reglamentació d'utilització de la Marca Q establerta per als torrons de praliné i trufats de xocolata: ORDRE de 18 de maig de 1990, per la qual es desplega el Decret 362/1986, de 18 de desembre, sobre productes alimentosos de qualitat, per a torrons de praliné i trufats de xocolata.
(DOGC núm. 1303, d'11.6.1990, pàg.
Els ingredients bàsics utilitzats en l'elaboració d'aquests torrons, com són el cacau i les fruites seques, han de ser de la màxima qualitat.
D'aquests ingredients, n'hi haurà com a mínim un 50%.
No es permet la utilització d'additius a excepció de la vainilina i la lecitina ni de farines, fècules ni midons.
Els torrons es presenten en barres de:
A l'etiqueta de cada envàs hi figurarà, a més de les mencions que exigeix la legislació vigent, la denominació del producte "Torró de praliné de xocolata" o "Torró trufat de xocolata", el distintiu de la marca "Q" i el nom de l'entitat de control.
La denominació del producte ha de ser complementada pels seus ingredients diferenciadors: licors, fruites seques, cafè...
Tot el procés productiu està sota el control d'un entitat de certificació independent inscrita al Registre d'Entitats de Control i Certificació de la Direcció General d'Alimentació, Qualitat i Indústries Agroalimentàries, de forma que s'assegura el compliment del reglament de la Marca Q d'aquests productes.
Reglamentació d'utilització de la Marca Q establerta per a la carn de porc: ORDRE de 26 d'octubre de 2001, per la qual s'aprova la reglamentació de la carn de porc que pot gaudir de la Marca Q. (DOGC núm. 3508, de 7.11.2001, pàg.
La carn de porc emparada sota aquest distintiu prové d'animals procedents de les races Duroc, Large White, Landrace, Blanc Belga, Pietrain i Hamshire.
El percentatge total d'intervenció de les races Blanc Belga i Pietrain en la formació del producte final ha de ser inferior al 30%.
Els animals destinats a produir carn emparada sota la Marca Q han de procedir exclusivament de programes de producció en cicle tancat que incloguin la granja de naixement dels garrins i les granges d'engreix.
Les fórmules del pinso s'hauran de notificar al Servei de Producció Ramadera del DAAAR, i en la seva elaboració s'utilitzaran matèries primeres de qualitat i no han de presentar cap tipus de deteriorament ni alteració organolèptica o de composició, i el seu emmagatzematge ha de ser, en tot moment, el més adequat.
L'edat de sacrifici dels porcs emparats amb la marca Q ha de ser com a mínim de 150 dies i el pes mínim de 110 quilograms.
Els mascles han d'haver estat convenientment castrats.
Els escorxadors hauran d'estar a una distància màxima de 250 km i els animals hauran de romandre en repòs presacrifici un mínim de 2 hores fins a un màxim de 10 hores.
La carn que procedeix d'aquests animals emparats sota la Marca Q ha de presentar un color rosat, amb greix de color blanc cremós i ha de ser consistent i de textura suau.
Les canals o peces comercialitzables emparades per la marca Q es venen de forma separada de les altres carns i convenientment identificades.
En cas d'especejament, les peces van identificades amb el logotip de la Marca Q i amb un número que permeti fer el seguiment de la traçabilitat.
Al punt de venda, el consumidor podrà distingir el porc Marca Q perquè portarà un Certificat de Garantia amb la informació següent: Data de sacrifici, Número d'identificació de la canal Marca Q, Logotip de la Marca Q, Pes, Empresa adjudicatària.
La carn de porc Marca Q també es pot vendre filetejada i envasada; en aquest cas, l'etiqueta, a part del que estableixi la Norma General d'Etiquetatge, portarà un número identificatiu que en permeti la traçabilitat.
En cap cas no es pot comercialitzar carn ni canals congelades.
Reglamentació d'utilització de la Marca Q establerta per pollastres dins el sector avícola: ORDRE de 30 de juliol de 1987, per la qual es desplega el Decret 362/1986, de 18 de desembre, sobre productes alimentaris de qualitat per als pollastres dins el sector avícola.
(DOGC núm. 879, de 19.8.1987, pàg.
3328) CORRECCIÓ D'ERRADA a l'Ordre de 30 de juliol de 1987, per la qual es desplega el Decret 362/1986, de 18 de desembre, sobre productes alimentaris de qualitat per a pollastres dins el sector avícola (DOGC núm. 879, pàg.
Els pollastres amb Marca "Q" provenen d'estirps seleccionades de creixement lent.
La recria, que es pot realitzar de dues maneres, en parc i sense parc adossat, es fa en locals on la densitat no pot superar els 11 animals per m2 de superfície interior.
L'alimentació es basa principalment en cereals (mín. 70%) i està totalment prohibida la utilització de factors de creixement.
L'edat de sacrifici mínima es de 77 dies i es realitza en escorxadors en què la distància màxima dels galliners es de 75 km.
Les canals són de categoria A, fresques -refrigerades i es presenten sota una de les tres formes següents: tradicional sense tripes, preparats per coure, trossejat en quarters o meitats.
A l'etiqueta de l'envàs, a més d'altres dades, figurarà el distintiu de la marca Q.
En el cas que la recria es realitzi en locals amb parcs adossats podrà indicar-se a l'etiqueta: "Pollastre criat a l'aire lliure".
Tot el procés productiu, des de la granja fins al punt de venda, està sota el control d'una entitat de certificació independent inscrita al Registre d'Entitats de Control i Certificació de la Direcció General d'Alimentació, Qualitat i Indústries Agroalimentàries, de forma que s'assegura el compliment del reglament de la Marca Q de carn de pollastre, així com la traçabilitat des de l'animal viu fins al producte final.
Reglament d'utilització de la Marca Q establert per al peix blau:
ORDRE ARP/317/2002, de 17 de setembre, per la qual s'aprova la reglamentació del peix blau que pot gaudir de la Marca Q. (DOGC núm. 3726 de 25.9.2002)
ORDRE ARP/70/2004 que modifica l'ordre ARP/317/2002 que aprova la reglamentació del peix blau que pot gaudir de la marca Q. (DOGC núm. 4098 de 24.3.2004)
Les espècies de peix blau, amb les seves mides mínimes autoritzades, que poden gaudir de la Marca Q són exclusivament les següents:
El peix ha de ser capturat amb arts d'encerclament que no tinguin una llargada superior a 300 metres sense comptar la llargada dels punys, equivalents com a màxim a 15 metres cadascun.
Un cop encerclat el banc de peixos prèviament localitzat, es mantindran vius a la xarxa fins al moment del seu envasat amb gel picat en la proporció 2/1 (dues de peix per una de gel).
La presentació del peix es fa en caixes no recuperables, de forma rectangular, de material autoritzat i amb una cabuda màxima de 10 kg.
Al punt de venda, el consumidor pot distingir el peix blau Marca Q perquè a les caixes figura a més de les indicacions que exigeix la legislació vigent, la següent informació: el logotip de marca Q; logotip de la confraria corresponent; data de captura; identificació de l'embarcació; qualitat certificada per una entitat de control i capturat amb arts d'encerclament.
Tot el procés, des de la seva captura fins al punt de venda, està sota el control d'una entitat de control inscrita al Registre d'Entitats de Control i Certificació de la Direcció General d'Alimentació, Qualitat i Indústries Agroalimentàries, de forma que s'assegura el compliment del Reglament de la Marca Q de peix blau, així com la traçabilitat des del peix viu fins al producte final.
Empreses inscrites a la Marca de Qualitat Peix Blau: