La Generalitat de Catalunya, d'acord amb allò previst a l'article 131.3.c) de l'Estatut d'autonomia de Catalunya, té atribució de potestat compartida per a l'establiment dels plans d'estudi corresponents a l'educació secundària obligatòria (ESO), incloent-hi l'ordenació curricular.
D'acord amb la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació, s'entén per currículum la regulació dels elements que determinen els processos d'ensenyament i aprenentatge per a cada un dels ensenyaments.
El currículum de l'educació secundària obligatòria comprèn els objectius, els continguts, els mètodes pedagògics i els criteris d'avaluació, que han de permetre que els alumnes acabin l'ensenyament obligatori havent assolit les competències bàsiques que determina aquest Decret.
La Llei 12/2009, del 10 de juliol, d'educació, estableix que correspon al Govern de la Generalitat de Catalunya determinar el currículum per a cadascuna de les etapes i ensenyaments del sistema educatiu català, en el marc dels aspectes que garanteixen l'assoliment de les competències bàsiques, la validesa dels títols i la formació comuna regulats per les lleis.
En aquest marc, el Decret ordena el currículum per a l'educació secundària obligatòria tenint en compte els principis fonamentals següents.
En primer lloc, planteja un currículum competencial per a la millora de la qualitat de l'aprenentatge.
En aquest sentit, el Decret recull i aprofita tota la reflexió pedagògica impulsada pel Departament d'Ensenyament des de l'any 2000 en l'àmbit de les competències bàsiques.
Assumeix el plantejament competencial contingut en la legislació vigent i les referències internacionals de la Unió Europea, com l'estratègia Educació i Formació 2020 (ET 2020) o la Recomanació 2006/962/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 18 de desembre de 2006, sobre les competències clau per a l'aprenentatge permanent, sobre la qual es fonamenta el marc normatiu vigent.
També determina que el currículum de l'educació secundària obligatòria s'ha d'orientar a l'adquisició de les competències bàsiques i ha de facilitar tant la incorporació dels alumnes als estudis posteriors i a la vida adulta com el desenvolupament de l'aprenentatge al llarg de la vida.
Aquest plantejament competencial no tan sols facilita el grau d'assoliment de les competències, sinó que també promou la notabilitat i l'excel·lència.
Igualment, posa els aprenentatges en acció i dissenya un currículum aplicat.
El treball per competències constitueix també un estímul metodològic per als equips docents dins els centres i afavoreix la presència dels diferents aspectes transversals del currículum.
En segon lloc, fixa com a prioritat la continuïtat formativa de tots els alumnes, per tal de fomentar que completin estudis postobligatoris d'acord amb els seus interessos i potencialitats en un context de permeabilitat entre les diferents opcions formatives.
En tercer lloc, determina l'orientació com una responsabilitat compartida de l'equip docent per a l'acompanyament de l'alumnat al llarg de la seva escolarització.
Proposa una gestió curricular que garanteix una mirada inclusiva.
Els objectius de millora educativa han de possibilitar que el màxim d'alumnes finalitzin l'ESO.
En quart lloc, el Decret estableix l'avaluació de l'alumne com una part essencial del seu procés d'aprenentatge, amb un enfocament global, continuat i integrador.
Així, l'avaluació formativa adquireix un caràcter fonamental i orientador a l'hora d'analitzar, valorar i reorientar, si cal, la pràctica docent de l'etapa educativa per aconseguir els objectius d'aprenentatge que estableix el currículum.
Des de l'any 2010, es realitzen proves d'avaluació diagnòstica i des de l'any 2012, proves de competències bàsiques a quart d'ESO.
Aquestes proves, conjuntament amb altres eines d'avaluació dels centres, pretenen ser una eina útil per a l'alumnat, el professorat i els centres.
Finalment, aquest currículum vol incentivar el treball en equip i la coresponsabilitat de tot el professorat a l'hora de desenvolupar els projectes educatius dels centres i també esdevenir un marc de referència per a desplegaments normatius posteriors.
És en l'aplicació del currículum, en cada centre i en cada aula, on s'ha de concretar la flexibilitat i l'autonomia curricular, en funció de les característiques del grup de nois i noies, de l'equip docent que és el responsable de la seva aplicació, de les característiques del centre i de l'entorn social i territorial on està ubicat.
La Llei 12/2009, del 10 de juliol, d'educació, en el seu article 11 estableix en el punt primer que el català, com a llengua pròpia de Catalunya, és la llengua normalment emprada com a llengua vehicular i d'aprenentatge del sistema educatiu.
L'article 17.1 d'aquesta Llei determina el règim lingüístic dels centres educatius d'Aran.
Aquest Decret s'ha tramitat d'acord amb el que disposa la Llei 26/2010, del 3 d'agost, de règim jurídic i procediment de les administracions públiques de Catalunya i d'acord amb el dictamen del Consell Escolar de Catalunya.
L'ordenació del currículum de l'educació secundària obligatòria s'estableix d'acord amb un model d'ensenyament i aprenentatge de caràcter competencial i en el marc d'un sistema que preveu l'orientació educativa i l'atenció a tot l'alumnat com la principal eina per afavorir la continuïtat formativa en els ensenyaments postobligatoris.
La finalitat de l'educació secundària obligatòria és l'assoliment de les competències clau que permeti a tots els alumnes:
- L'expressió i la comprensió orals, l'expressió escrita i la comprensió lectora, les competències matemàtiques i les competències necessàries per a l'ús de les noves tecnologies i de la comunicació audiovisual.
- La comprensió dels elements bàsics del món en els aspectes científics, socials, culturals, religiosos i artístics, en particular aquells elements que permetin un coneixement i arrelament a Catalunya.
- La sensibilitat artística i la creativitat.
- La coresponsabilitat i el respecte a la igualtat de drets i d'oportunitats de les persones.
- El treball i l'estudi, individual i en equip, amb autonomia i capacitat crítica.
- La resolució de problemes de la vida quotidiana, la convivència i l'exercici responsable de la ciutadania.
- L'hàbit lector com a eina bàsica per accedir i construir coneixement i desplegar el potencial personal.
L'educació secundària obligatòria ha de garantir la igualtat real d'oportunitats per desenvolupar les capacitats individuals, socials, intel·lectuals, artístiques, culturals i emocionals de tots els nois i les noies que cursen aquesta etapa.
Per aconseguir-ho, cal una educació de qualitat adaptada a les necessitats de l'alumnat que afavoreixi l'èxit escolar i l'equitat en la seva aplicació i distribució en el territori.
L'educació secundària obligatòria ha de contribuir al desenvolupament de les habilitats i les competències que permetin als alumnes:
b) Desenvolupar i consolidar hàbits d'estudi, de treball individual i cooperatiu i de disciplina com a base indispensable per a un aprenentatge responsable i eficaç per aconseguir un desenvolupament personal equilibrat.
e) Desenvolupar l'esperit emprenedor i la confiança en si mateix, el sentit crític, la iniciativa personal i la capacitat per aprendre a aprendre, planificar, prendre decisions i assumir responsabilitats.
f) Conèixer, valorar i respectar els valors bàsics i la manera de viure de la pròpia cultura i d'altres cultures en un marc de valors compartits, fomentant l'educació intercultural, la participació en el teixit associatiu del país, i respectar-ne el patrimoni artístic i cultural.
h) Adquirir unes bones habilitats comunicatives: una expressió i comprensió orals, una expressió escrita i una comprensió lectora correctes en llengua catalana, en llengua castellana i, en el seu cas, en aranès; i consolidar hàbits de lectura i comunicació empàtica, així com el coneixement, la lectura i l'estudi de la literatura.
j) Desenvolupar habilitats per a l'anàlisi crítica de la informació, en diferents suports, mitjançant instruments digitals i d'altres, per transformar la informació en coneixement propi, i comunicar-lo a través de diferents canals i formats.
l) Gaudir i respectar la creació artística, comprendre els llenguatges de les diferents manifestacions artístiques i utilitzar diversos mitjans d'expressió i representació.
m) Valorar críticament els hàbits socials relacionats amb la salut, el consum i el medi ambient, i contribuir a la seva conservació i millora.
n) Conèixer i acceptar el funcionament del propi cos i el dels altres, respectar les diferències, afermar els hàbits de salut i incorporar la pràctica de l'activitat física i l'esport a la vida quotidiana per afavorir el desenvolupament personal i social.
o) Conèixer i valorar la dimensió humana de la sexualitat en tota la seva diversitat i preservar el dret a la igualtat i a la no-discriminació per raó d'orientació sexual.
p) Valorar la necessitat de l'ús segur i responsable de les tecnologies digitals, tenint cura de gestionar la pròpia identitat digital i el respecte a la dels altres.
L'etapa de l'educació secundària obligatòria s'organitza en matèries i comprèn quatre cursos acadèmics.
Els dos primers cursos de l'etapa mantenen la coherència amb l'educació primària, garantint la coordinació entre les etapes, per tal d'assegurar-ne una transició adequada de l'alumnat i facilitar la continuïtat del seu procés educatiu, com a part integrant de l'educació bàsica.
D'aquesta manera, es potencia l'autonomia de l'alumne i s'enforteixen els hàbits de treball.
Els dos últims cursos de l'etapa consoliden el procés de l'adquisició de les competències clau i preparen per a la continuïtat cap a estudis posteriors.
L'educació secundària obligatòria es cursa normalment entre els dotze i els setze anys i s'inicia, generalment, l'any natural en què es compleixen els dotze.
Amb caràcter general els alumnes tenen dret a romandre en el centre amb règim ordinari fins als divuit anys, complerts en l'any en què finalitza el curs.
L'educació secundària obligatòria ha d'afavorir l'equitat entre l'alumnat, així com el foment de la igualtat entre dones i homes.
En aquesta etapa es posa especial èmfasi a l'orientació educativa i l'atenció a l'alumnat per promoure el màxim desenvolupament de les seves potencialitats i la continuïtat formativa.
En l'orientació educativa, els centres han de treballar conjuntament amb les famílies per donar suport al procés educatiu dels seus fills i filles.
El Departament d'Ensenyament promou que l'alumnat que finalitza l'educació secundària obligatòria pugui acreditar la seva competència digital i la seva competència en llengües estrangeres d'acord amb el Marc europeu comú de referència per a l'aprenentatge, l'ensenyament i l'avaluació de les llengües.
Tots els centres han d'elaborar un projecte lingüístic propi que forma part del projecte educatiu.
El català, com a llengua pròpia de Catalunya, és la llengua normalment emprada com a llengua vehicular d'ensenyament i d'aprenentatge i en les activitats internes i externes de la comunitat educativa: activitats orals i escrites de I'alumnat i del professorat, exposicions del professorat, llibres de text i material didàctic, activitats d'aprenentatge i d'avaluació, i comunicacions amb les famílies.
L'objectiu fonamental del projecte educatiu plurilingüe és aconseguir que tot I'alumnat assoleixi una sòlida competència comunicativa en acabar l'educació obligatòria, de manera que pugui utilitzar normalment i de manera correcta el català i el castellà, i pugui comprendre i emetre missatges orals i escrits en les llengües estrangeres que el centre hagi determinat en el projecte educatiu.
A l'educació secundària obligatòria es fa un enfocament metodològic de les dues llengües oficials tenint en compte el context sociolingüístic, per garantir que tot l'alumnat conegui les dues llengües en finalitzar l'etapa.
D'acord amb el projecte lingüístic, els centres poden impartir continguts de matèries no lingüístiques en una llengua estrangera.
El projecte lingüístic ha de determinar les llengües estrangeres que imparteix el centre, i especificar quina o quines s'imparteixen com a primera llengua estrangera i quina, o quines, com a segona.
Règim lingüístic als centres educatius d'Aran
Segons l'article 8.1c) de la Llei 1/2015, de 5 de febrer, del règim especial d'Aran, l'aranès, nom que rep la varietat autòctona de la llengua occitana a Aran, és la llengua pròpia d'aquest territori i com a tal és la llengua normalment emprada com a llengua vehicular i d'aprenentatge als centres educatius d'Aran.
Per contribuir a l'assoliment de les competències clau, el currículum de l'educació secundària obligatòria recull el conjunt de competències bàsiques de les matèries agrupades per àmbits de coneixement, continguts, mètodes pedagògics i criteris d'avaluació d'aquesta etapa.
Les competències bàsiques esdevenen objectius d'aprenentatge de final d'etapa.
El currículum s'articula segons la següent estructura: les competències bàsiques, així com els continguts i els criteris d'avaluació en els diferents cursos.
A l'annex 1 s'estableixen les matèries agrupades per àmbits de coneixement, el currículum dels quals es desenvolupa en els annexos del 3 a l'11.
A l'annex 2, es concreta la distribució horària global per matèria i curs.
Els àmbits de coneixement són agrupacions de matèries que comparteixen competències bàsiques, continguts i orientacions metodològiques.
Els centres educatius desenvolupen i completen el currículum d'educació secundària obligatòria.
El currículum elaborat pel centre forma part del seu projecte educatiu.
El currículum de l'educació secundària obligatòria, desplegat a través dels àmbits de coneixement establerts en l'annex 1, ha de contribuir a l'assoliment de les competències clau.
Les competències clau han de desenvolupar la capacitat d'utilitzar els coneixements i les habilitats vinculades a diferents sabers, de manera interactiva i transversal, la qual cosa implica la comprensió, la reflexió i el discerniment relatiu a cada situació contextualitzada.
Assolir-les permet la seva transferència a d'altres situacions.
El treball conjunt de les diferents matèries ha d'incorporar els continguts, els criteris d'avaluació i les metodologies més adequades per a l'assoliment de les competències clau.
Els centres han de fomentar la competència comunicativa en totes les matèries, com a factor bàsic per al desenvolupament de les competències clau i per a l'adquisició de les competències bàsiques de les matèries.
La lectura i la consolidació d'un hàbit lector és una responsabilitat compartida de totes les matèries.
L'assoliment dels elements transversals de l'àmbit personal i social, detallats a l'annex 11 d'aquest decret, i de l'àmbit digital, detallats a l'annex 10, ha de desenvolupar-se en el conjunt de matèries i d'acord amb els processos d'orientació associats.
L'adquisició de la competència digital i l'exercici responsable de la ciutadania implica tenir consciència de la pròpia identitat digital i la dels altres, salvaguardant les dades personals i la utilització d'imatges.
L'organització de les activitats a l'aula i el funcionament dels centres, les activitats docents, les formes de relació i de comunicació que s'estableixen entre la comunitat educativa i la relació amb l'entorn, contribueixen a la consolidació de les competències clau.
Competències bàsiques en l'àmbit de les matèries i continguts clau
Les competències bàsiques d'àmbit i matèria permeten desplegar un model d'ensenyament i aprenentatge que vincula competències i continguts clau de cada matèria, establint la contribució de cada matèria al desenvolupament de les diferents competències clau.
Amb la finalitat d'ajudar els centres a desenvolupar el currículum de les diferents matèries, s'han identificat i desplegat les competències dels àmbits lingüístic, matemàtic, cientificotecnològic, social, artístic, d'educació física, de cultura i valors, així com les competències transversals dels àmbits digital i personal i social.
S'entén per competències bàsiques d'àmbit aquelles competències que li són pròpies.
Aquestes competències estan agrupades en dimensions, graduades en tres nivells de consecució al final de l'etapa i associades als continguts curriculars clau.
Les competències, que concreten les dimensions, s'han de considerar totalment integrades amb els continguts.
Els continguts clau són aquells que contribueixen en major mesura al desenvolupament de cada competència.
Les propostes curriculars dels diferents àmbits despleguen aquestes competències específiques, que seran el referent de l'avaluació al final de l'etapa.
Les matèries comunes són les que cursen tots els alumnes en els diferents cursos de l'etapa.
Les matèries optatives diversifiquen el currículum per tal de respondre al desenvolupament d'un projecte educatiu que singularitzi el centre, ajudi a gestionar la diversitat de tot l'alumnat i afavoreixi la innovació educativa orientada a la millora dels resultats educatius.
Les hores de les matèries optatives es poden destinar a completar l'assignació horària de les matèries comunes, tot respectant les matèries optatives d'oferta obligatòria i l'organització de les opcions de quart.
Matèries dels tres primers cursos
Les matèries comunes dels tres primers cursos de l'educació secundària obligatòria són:
Ciències de la naturalesa (biologia i geologia a primer i tercer; física i química a segon i tercer)
Matemàtiques (a primer i segon)
Matemàtiques acadèmiques-aplicades (tercer)
Els centres han d'oferir de forma obligatòria, almenys en un dels tres primers cursos, les matèries optatives de cultura clàssica, emprenedoria i segona llengua estrangera.
L'oferta de segona llengua estrangera s'ha d'adequar al projecte lingüístic contingut en el projecte educatiu del centre, i se n'ha de promoure la presència i la continuïtat al llarg de l'etapa.
El quart curs té un caràcter orientador i ha de promoure la continuïtat formativa coherent amb els interessos i potencialitats de l'alumne.
Les matèries comunes de quart de l'educació secundària obligatòria són les següents:
Ciències socials (geografia i història)
Matemàtiques acadèmiques-aplicades
Les matèries optatives de quart són les següents:
Ciències aplicades a l'activitat professional
Tecnologies de la informació i la comunicació (informàtica)
El quart curs s'organitza de manera que els alumnes puguin escollir cursar una o ambdues d'aquestes opcions:
a) Opció acadèmica, que condueix als estudis de batxillerat.
b) Opció aplicada, que condueix als ensenyaments professionals.
Per acreditar l'opció acadèmica cal cursar dues matèries de les següents: biologia i geologia, física i química, llatí i economia, i una altra matèria optativa a escollir per l'alumne.
Per acreditar l'opció aplicada cal cursar dues matèries d'entre: ciències aplicades a l'activitat professional, emprenedoria i tecnologia, i una altra matèria optativa a escollir per l'alumne.
Per facilitar l'accés de l'alumnat a qualsevol dels ensenyaments postobligatoris, tots els centres educatius han d'estructurar una organització curricular que permeti cursar dues matèries d'opció acadèmica i dues matèries d'opció aplicada.
A aquest efecte, els centres educatius han d'oferir matèries compactades d'acord amb la distribució horària establerta a l'annex 2.
Aquesta organització permet als alumnes realitzar l'avaluació final per l'opció d'ensenyaments acadèmics i/o per l'opció d'ensenyaments aplicats.
Una matèria compactada agrupa dues matèries optatives que tenen una part de continguts coincidents i pertanyen a una mateixa especialitat docent.
Està impartida per un únic professor i, pel que fa a l'avaluació, computa com dues matèries i té dues qualificacions.
Les matèries compactades autoritzades són:
a) Física i química i ciències aplicades
b) Biologia i geologia i ciències aplicades
d) Tecnologia i tecnologies de la informació i la comunicació (informàtica)
Els annexos 5 i 6 contenen el currículum establert per a aquestes matèries.
L'organització de quart ha de permetre una oferta suficient de matèries optatives per tal que l'alumne pugui superar la prova de l'opció —o opcions— triada.
Els centres de tres o més línies han d'oferir de forma obligatòria les matèries optatives de filosofia i segona llengua estrangera.
La resta de centres han de prioritzar aquesta oferta segons la seva disponibilitat.
En la franja horària de les matèries optatives, l'alumnat n'ha de cursar un mínim de 3 i un màxim de 5.
El treball de síntesi està format per un conjunt d'activitats d'ensenyament/aprenentatge concebudes per desenvolupar competències i/o aprenentatges competencials.
L'alumnat ha de ser capaç de relacionar les competències bàsiques treballades en les diferents matèries per a la resolució de qüestions i problemes de la vida pràctica.
Al llarg del treball, els alumnes han de mostrar capacitat d'autonomia en l'organització del seu treball individual, i també de cooperació i col·laboració en el treball en equip.
A l'hora d'avaluar el treball de síntesi, convé incloure l'avaluació de la competència digital, atès que és una competència transversal que s'adquireix des de les diferents matèries.
En la proposta curricular de l'àmbit digital s'inclou el treball de síntesi com a part de l'avaluació de la competència.
S'ha de fer un treball de síntesi en cadascun dels tres primers cursos de l'etapa.
El treball de síntesi, a efectes d'avaluació, té la consideració de projecte transversal amb incidència en la qualificació global de cada curs.
En el quart curs tot l'alumnat ha de realitzar un projecte de recerca.
Aquest projecte ha d'estar constituït per un conjunt d'activitats de descoberta i investigació realitzades per l'alumnat d'un tema escollit i delimitat, en part, per ell mateix, sota el guiatge del professorat.
Al llarg del projecte, els alumnes han de mostrar capacitat d'autonomia i iniciativa en l'organització del seu treball individual, i també de cooperació i col·laboració en el treball en equip.
A l'hora d'avaluar el projecte de recerca, convé incloure l'avaluació de la competència digital, atès que és una competència transversal que s'adquireix des de les diferents matèries.
En la proposta curricular de l'àmbit digital s'inclou el projecte de recerca com a part de l'avaluació de la competència.
El projecte de recerca, a efectes d'avaluació, té la consideració de projecte transversal amb incidència en la qualificació global de quart.
El servei comunitari és una acció educativa orientada a desenvolupar la competència social i ciutadana, en què l'alumne, amb la finalitat de millorar el seu entorn, realitza un servei a la comunitat, aplicant els seus coneixements, capacitats i habilitats, alhora que aprèn l'exercici actiu de la ciutadania.
El servei comunitari és de caràcter obligatori i el seu objectiu és garantir que els estudiants, al llarg de la seva trajectòria escolar, experimentin i protagonitzin accions de compromís cívic.
El servei comunitari ha de formar part de la programació curricular d'una o diverses matèries de tercer i/o quart d'ESO definides en el pla anual de centre.
Així, comprèn una part d'aprenentatge vinculada al currículum que es realitza dins l'horari lectiu i un servei actiu a la comunitat, que s'ha de dur a terme fora d'aquest horari, d'acord amb les necessitats de l'entitat amb què es col·labori i dels criteris organitzatius del centre.
La dedicació horària al desenvolupament del servei comunitari és de 20 hores, amb un mínim de 10 hores de servei actiu a la comunitat.
Excepcionalment el servei actiu a la comunitat es pot dur a terme dins l'horari escolar.
Un centre pot disposar d'un o més projectes de servei comunitari.
En tots els casos, cada projecte ha de contenir una assignació horària lectiva i pràctica, i la vinculació curricular que fonamenta el servei actiu.
El servei comunitari, a efectes d'avaluació, té la consideració de projecte transversal amb incidència en la qualificació global de la matèria, o matèries, a la qual estigui vinculada.
Orientació educativa i gestió pedagògica
L'orientació educativa comprèn les accions de centre que promouen l'acompanyament personalitzat de l'alumne i suposen l'eix vertebrador de l'acció educativa del centre.
El projecte educatiu n'ha d'establir els principis que la regulen.
Consisteix en el conjunt d'actuacions de l'equip docent, programades, sistematitzades i avaluades en el marc de la programació general anual de centre, per garantir el desenvolupament de l'alumne, l'assoliment de les competències clau i l'acompanyament personalitzat al llarg de la seva escolarització.
L'orientació educativa s'adreça a tot l'alumnat, és responsabilitat de tot el professorat i inclou l'atenció a la diversitat, l'acció tutorial i l'orientació acadèmica i professional.
Les actuacions d'orientació educativa es duen a terme en els àmbits personal, acadèmic i professional de l'alumne, i es poden desenvolupar a nivell individual o grupal.
El centre ha de disposar d'un registre o full de seguiment intern per recollir i traspassar la informació més rellevant de cada alumne d'un curs al següent i als ensenyaments postobligatoris.
Aquest registre ha d'incloure, entre d'altres, les dades següents:
a) Nivell d'assoliment dels aprenentatges.
b) Mesures de suport a l'aprenentatge rebudes (específiques i/o extraordinàries).
c) Interessos i expectatives de l'alumne.
d) Habilitats de relació i socialització.
Correspon al tutor assignat a l'alumne la responsabilitat d'actualitzar i gestionar la informació continguda en el registre o full de seguiment intern de l'alumne.
Atenció a la diversitat dels alumnes
L'atenció a la diversitat consisteix en l'aplicació de mesures curriculars, metodològiques, organitzatives i/o psicopedagògiques que permeten personalitzar l'acció educativa per a tots els alumnes.
El projecte educatiu de centre ha d'incloure els criteris i els recursos que orientin l'atenció a la diversitat dels alumnes.
Les mesures d'atenció a la diversitat poden ser de caràcter general, específic o extraordinari, i poden establir-se de forma temporal o permanent.
Aquestes mesures s'apliquen en totes les matèries i en l'acció tutorial, i requereixen la coordinació del l'equip docent.
Les mesures de caràcter general garanteixen l'atenció i el suport a tot l'alumnat i inclouen el conjunt d'accions de reforç i ampliació que cada docent preveu a fi i efecte d'ajustar la programació general del grup a les necessitats de tots els alumnes.
Això comporta la diversificació dels procediments i les activitats d'aprenentatge i d'avaluació, tant des de la perspectiva organitzativa com metodològica, i no suposen cap flexibilització ni adaptació del currículum.
Les mesures específiques permeten singularitzar i adaptar el currículum als alumnes que ho requereixin, un cop han estat aplicades les mesures generals, d'acord amb els criteris establerts per la comissió d'atenció a la diversitat o per l'òrgan col·legiat que el centre determini.
a) Alumnes de primer i segon cursos de l'ESO.
Tenen un caràcter preventiu i esdevenen un suport immediat i personalitzat a alumnes amb un baix nivell d'assoliment de les competències bàsiques a l'educació primària i/o que presenten dificultats d'aprenentatge, sobretot en aquells aprenentatges considerats clau i de caràcter més instrumental.
b) Alumnes de tercer i quart cursos de l'ESO.
Tenen un caràcter orientador i d'estímul cap a la continuïtat formativa per a alumnes amb dificultats d'aprenentatge i, de vegades, amb risc d'abandonament escolar.
Són estratègies de diversificació curricular que permeten organitzar el currículum d'acord amb els àmbits d'aprenentatge i, si escau, amb una clara orientació pràctica.
c) Alumnes amb altes capacitats i alt interès per l'aprenentatge.
Poden disposar, si escau, de mesures específiques que donin resposta a les seves necessitats amb relació a l'ampliació i enriquiment curricular al llarg de tota l'etapa, així com la flexibilitat en la durada de l'etapa en determinats casos degudament motivats.
Les mesures extraordinàries són estratègies i eines de caràcter didàctic, curricular, psicopedagògic i organitzatiu que es duen a terme un cop han estat aplicades les mesures específiques i en casos molt concrets que requereixen mesures singularitzades.
L'accés a aquestes mesures extraordinàries es fa d'acord amb el procediment establert pel Departament d'Ensenyament.
El Departament d'Ensenyament pot establir convenis amb ajuntaments, ens locals i altres institucions, per a la realització d'activitats fora del centre en el marc d'aplicació de les mesures específiques i/o extraordinàries per als alumnes de tercer i quart curs, que no han de comportar vinculació laboral o professional.
El projecte educatiu de centre ha de definir el model d'acció tutorial d'acord amb els principis que regulen l'orientació educativa del centre.
L'acció tutorial és el conjunt d'accions educatives que contribueixen, en col·laboració amb les famílies, a l'assoliment de les competències personals, emocionals i socials de l'alumne necessàries per poder desenvolupar el seu projecte personal, acadèmic i professional.
Es porta a terme individualment, amb un acompanyament personalitzat, i en grup, amb l'aplicació de propostes pedagògiques que contribueixen a la cohesió social dels alumnes a través de la tutoria del grup.
Tots els alumnes han de disposar d'un professor tutor.
Correspon al professor tutor la relació amb les famílies o tutors legals dels alumnes.
L'acció tutorial és responsabilitat del conjunt de professorat que intervé en un mateix grup.
Correspon al professor tutor la coordinació de l'equip docent i l'emplenament de tota la documentació que sigui necessària.
Les normes d'organització i funcionament del centre han de preveure els aspectes organitzatius i funcionals de l'acció tutorial, i els procediments de seguiment i d'avaluació.
El centre ha de garantir, mitjançant els recursos disponibles, la coherència i la continuïtat de l'acció tutorial durant l'escolarització de l'alumnat.
Orientació acadèmica i professional
L'orientació acadèmica i professional és el conjunt d'actuacions que contribueixen a la presa de decisions amb relació a l'itinerari formatiu de l'alumne.
Aquestes actuacions han de tenir continuïtat al llarg de tota l'etapa i han d'estar vinculades al treball de les matèries curriculars.
L'alumne i la seva família, o els tutors legals, han de rebre un consell orientador en finalitzar cada curs, fonamentat en la informació del registre o full de seguiment intern.
Aquest consell l'emet l'equip docent amb les recomanacions de les propostes de mesures de suport per al curs següent, si escau.
A la finalització de l'escolarització de l'alumne, l'equip docent emet un consell orientador, mitjançant un informe motivat, que ha d'incloure una orientació específica amb relació al seu itinerari formatiu i/o professionalitzador.
Transicions i continuïtat formativa
El treball pedagògic compartit per facilitar la continuïtat educativa entre els cursos i les etapes és un factor d'èxit i de qualitat educativa.
Els centres educatius han de preveure mecanismes de coordinació i de traspàs d'informació en les transicions següents:
a) De l'educació primària a l'educació secundària obligatòria per garantir la continuïtat curricular i el seguiment personalitzat de l'alumnat, amb un plantejament de coherència pedagògica.
b) Entre els diferents cursos de l'etapa.
c) De l'educació secundària obligatòria a ensenyaments postobligatoris per afavorir la continuïtat formativa dels alumnes.
El traspàs de la informació a ensenyaments postobligatoris es vehicula a través de l'expedient acadèmic de l'alumne, que ha d'incloure el consell orientador.
L'alumnat que finalitza l'educació secundària obligatòria i encara no ha obtingut el títol de graduat en ESO, ha de disposar de propostes de continuïtat formativa de caràcter professionalitzador i/o acadèmic, orientades a l'obtenció del títol de graduat en ESO i/o del títol professional bàsic, amb col·laboració amb la família o els tutors legals.
Excepcionalment, l'alumnat que no hagi finalitzat l'educació secundària obligatòria i presenti trets d'inadaptació social i risc de marginació, fins als 18 anys pot accedir a mesures extraordinàries en situació d'escolarització compartida amb centres que desenvolupin accions formatives de noves oportunitats que promoguin l'obtenció del títol de graduat en educació secundària obligatòria i/o del títol professional bàsic.
El Departament d'Ensenyament estableix els procediments que regulen l'accés a aquests programes.
Projecte educatiu i autonomia pedagògica
El projecte educatiu de centre és la màxima expressió de l'autonomia i està orientat a afavorir la qualitat i l'excel·lència en un context d'equitat i la continuïtat formativa de l'alumne.
Ha de preveure els aspectes essencials amb relació a l'aplicació dels criteris d'organització pedagògica, les prioritats i els plantejaments educatius, els criteris d'inclusió educativa, els recursos disponibles, la concreció i el desenvolupament dels currículums, l'orientació educativa i les mesures d'atenció a la diversitat de l'alumnat, i el projecte lingüístic, que s'ha de concretar a partir de la realitat sociolingüística de l'entorn i d'acord amb el règim lingüístic.
Els centres han de donar a conèixer el seu projecte educatiu i han d'establir compromisos amb les famílies, mitjançant la carta de compromís educatiu, per incentivar el treball de l'alumne i afavorir la coresponsabilització de la família i el centre respecte del procés educatiu de l'alumne.
Els centres, per millorar i incentivar el procés d'aprenentatge de l'alumnat, poden establir compromisos amb la comunitat educativa mitjançant els plans educatius d'entorn o altres plans socioeducatius.
El centre, en l'exercici de l'autonomia pedagògica, pot incorporar en el seu projecte educatiu objectius addicionals, projectes d'innovació pedagògica, plans de treball, i formes organitzatives i de gestió diferenciades.
Els centres que desenvolupin projectes educatius que impliquin una organització horària de les matèries diferent a l'establerta amb caràcter general en l'annex 2, requereixen l'autorització del Departament d'Ensenyament en els termes que determini.
El projecte ha d'incloure la justificació i l'argumentació del canvi plantejat, el calendari d'implementació, així com els instruments de seguiment i d'avaluació previstos.
Per garantir una millor acció educativa s'han de constituir equips docents per a cada curs, procurant que el nombre de professors que intervé en un mateix grup sigui al més reduït possible, especialment en els dos primers cursos.
La direcció ha de promoure el treball en equip del professorat i estimular la reflexió i l'activitat investigadora a partir de la pràctica docent.
L'equip docent, integrat pel professorat del grup d'alumnes i coordinat pel professor que exerceix la tutoria, ha d'actuar com a òrgan col·legiat en tot el procés d'avaluació i en l'adopció de les decisions que en resultin.
Cada professor ha d'aportar informació sobre el procés d'aprenentatge dels alumnes en la matèria o matèries que intervé.
Els centres han de preveure horaris específics per a les reunions de coordinació dels equips docents dins el període de permanència del professorat al centre.
Els materials pedagògics i didàctics han de ser comprensibles, utilitzables i practicables per a tothom sense cap mena de limitació, amb la finalitat de fer accessible l'aprenentatge i eliminar barreres a la comunicació, per donar resposta als requeriments de l'escola inclusiva.
Els centres han de fomentar l'ús de les diferents tecnologies per a l'aprenentatge i la comunicació, atesa la seva capacitat de personalitzar els aprenentatges, afavorir l'autonomia i la cooperació dels alumnes i proporcionar múltiples maneres d'accedir als continguts i de produir coneixement.
L'avaluació del procés d'aprenentatge de l'alumnat d'educació secundària obligatòria és global, contínua i diferenciada segons les matèries i té com a finalitat la millora dels processos d'aprenentatge dels alumnes.
El professorat ha d'avaluar tenint present els diferents elements del currículum.
Els criteris d'avaluació de les matèries són un referent fonamental per determinar el grau d'assoliment de les competències bàsiques i dels objectius de cada matèria.
L'equip docent, coordinat pel tutor del grup, ha d'actuar de manera col·legiada en tot el procés d'avaluació i en l'adopció de les decisions que en resultin.
L'avaluació de l'alumnat que ha disposat, a més de les mesures generals, de mesures específiques o extraordinàries, s'ha de fer en relació amb aquestes mesures.
Els pares o tutors legals han de conèixer la situació acadèmica de l'alumne, les decisions relatives al procés que ha seguit i el seu progrés educatiu.
En finalitzar cadascun dels cursos, i com a conseqüència del procés d'avaluació, l'equip docent ha de prendre les decisions corresponents sobre la promoció de l'alumnat.
Es promociona al curs següent quan s'ha obtingut avaluació positiva en totes les matèries, quan d'acord amb els criteris d'avaluació per cada matèria i curs, i la consideració de l'equip docent, s'han assolit els nivells competencials corresponents a cada curs de les matèries cursades, o bé quan es té avaluació negativa com a màxim en dues matèries, sempre que no siguin simultàniament dues de les següents: llengua catalana i literatura, llengua castellana i literatura i matemàtiques.
De forma excepcional es pot autoritzar la promoció d'un alumne amb avaluació negativa en tres matèries o en dues de les tres matèries anteriors (llengua catalana i literatura, llengua castellana i literatura i matemàtiques), sempre que l'equip docent consideri que l'alumne té bones expectatives de recuperació i que la promoció és positiva per a la seva evolució acadèmica; a més, se li han d'aplicar mesures específiques o extraordinàries.
Per a la promoció, cal tenir en compte que les matèries amb el mateix nom en diferents cursos són matèries diferents.
Per facilitar a l'alumnat la recuperació de les matèries que han tingut avaluació negativa, el Departament d'Ensenyament estableix i regula el procediment de les proves extraordinàries, que en qualsevol cas s'han d'emmarcar en el procés d'avaluació contínua.
L'alumne que promocioni sense haver superat totes les matèries ha de disposar durant el curs següent de mesures específiques i/o extraordinàries destinades a recuperar els aprenentatges i ha de superar l'avaluació corresponent a aquest programa.
Aquesta circumstància s'ha de tenir en compte als efectes de promoció previstos en els apartats anteriors.
Quan un alumne no promocioni ha de continuar un any més en el mateix curs.
Aquest fet ha d'anar acompanyat de mesures específiques i/o extraordinàries, que ha d'establir el centre educatiu, per aconseguir que superi les dificultats detectades en el curs anterior.
L'alumne pot repetir el mateix curs una sola vegada i dues vegades, com a màxim, dins de l'etapa si no ha repetit a l'educació primària.
Es considera que un alumne ha superat quart quan ha obtingut avaluació positiva en totes les matèries, i per tant ha assolit les competències de l'etapa, o quan tingui avaluació negativa com a màxim en dues matèries que no siguin simultàniament llengua catalana i literatura, llengua castellana i literatura i matemàtiques.
També són d'aplicació per a l'avaluació de quart els articles 26.3, 26.4, 26.6 i 26.7.
De manera excepcional un alumne pot repetir dues vegades a quart curs si no ha repetit en cursos anteriors.
Títol de graduat en educació secundària obligatòria
Per obtenir el títol de graduat en educació secundària obligatòria, cal la superació de la prova externa d'avaluació final de quart.
El títol de graduat en educació secundària obligatòria permet accedir als ensenyaments postobligatoris d'acord amb els requisits que s'estableixen per a cada ensenyament.
Els alumnes poden fer la prova per qualsevol de les dues opcions, ensenyaments acadèmics o aplicats, o per totes dues.
En tots els casos, en el títol ha de constar l'opció o opcions superades així com la qualificació final de l'etapa.
Els alumnes que hagin cursat l'educació secundària obligatòria i no obtinguin el graduat en educació secundària obligatòria han de rebre un certificat d'escolarització on consti el nombre d'anys cursats, el grau d'assoliment dels objectius de l'etapa i l'adquisició de les competències corresponents, així com el consell orientador.
El Departament d'Ensenyament estableix mesures d'atenció personalitzada dirigides a aquells alumnes que no hagin superat l'avaluació final de l'educació secundària obligatòria, que poden anar des d'ensenyaments professionalitzadors fins a repetir quart en condicions singulars.
Calendari d'implantació del servei comunitari
El servei comunitari s'ha d'implementar en tots els centres educatius de secundària obligatòria de forma gradual en un termini de cinc anys des de l'entrada en vigor d'aquest Decret.
El Departament d'Ensenyament ha de donar orientacions per al desenvolupament de les mesures específiques i extraordinàries d'atenció a la diversitat, establertes en els articles 18.5 i 18.6.
El Departament d'Ensenyament ha d'establir mesures per facilitar el seguiment i superació dels estudis d'educació secundària obligatòria a l'alumnat que cursa simultàniament aquesta etapa i estudis de música o dansa, o bé amb una dedicació significativa a l'esport.
El Departament d'Ensenyament ha de garantir que tots els pares i tutors legals dels alumnes puguin manifestar la seva voluntat perquè els esmentats alumnes puguin rebre ensenyament religiós, sense que l'opció feta suposi cap tipus de discriminació.
La determinació del currículum de l'ensenyament de la religió catòlica i de les diferents confessions religioses que hagin subscrit acords de cooperació en matèria educativa, és competència de les autoritats religioses corresponents.
Aquest currículum ha de respectar els principis, els valors, les llibertats, els drets i els deures constitucionals i estatutaris, i ha de contribuir al desenvolupament de les competències pròpies de l'àmbit de cultura i valors.
Quan s'hagi optat pels ensenyaments de religió, es pot escollir entre els ensenyaments de religió catòlica o els d'aquelles confessions religioses que disposen d'acords de cooperació en matèria educativa.
L'avaluació dels ensenyaments religiosos s'ha de fer amb els mateixos criteris i efectes que la de les altres matèries.
El Departament d'Ensenyament ha de fer una oferta educativa per a les persones adultes que vulguin adquirir les competències i els coneixements corresponents a l'educació secundària obligatòria.
Aquesta oferta s'ha d'adaptar a les condicions i necessitats de les persones que optin per aquesta formació i es pot fer de manera presencial, semipresencial o a distància.
El Departament d'Ensenyament ha d'organitzar periòdicament proves per a les persones majors de divuit anys perquè puguin obtenir directament el títol de graduat en educació secundària obligatòria.
El Departament d'Ensenyament ha de regular les condicions perquè els alumnes puguin cursar alguna matèria a distància, en especial la segona llengua estrangera, i afavorir així una oferta més àmplia per part del centre.
Organització curricular de quart curs
El Departament d'Ensenyament ha de donar orientacions per a l'organització curricular de les matèries optatives de quart.
Acreditació de la competència digital
En relació amb l'article 4.7, l'esmentada acreditació de la competència digital es fa d'acord amb el previst en el Decret 89/2009, de 9 de juny, que regula l'acreditació de competències en tecnologies de la informació i la comunicació (ACTIC).
Prova d'avaluació de quart d'ESO
El Departament d'Ensenyament avalua les competències i coneixements bàsics que ha d'haver adquirit l'alumnat al final de l'educació secundària obligatòria mitjançant una prova d'avaluació de quart d'ESO que té caràcter informatiu, formatiu i orientador per a l'alumnat, les famílies i els centres.
Per al Departament d'Ensenyament, les proves d'avaluació constitueixen una de les línies de millora de l'educació a Catalunya, alhora que permet a cada centre valorar els seus propis resultats i establir mesures de millora dels processos d'ensenyament-aprenentatge.
Aquesta prova serà vigent, d'acord amb la regulació estatal, mentre no es concreti cap altre tipus de prova externa d'avaluació.
Sens perjudici del que estableix la disposició final primera en relació amb el calendari d'aplicació de la nova ordenació dels ensenyaments de l'educació secundària obligatòria, queda derogat el Decret 143/2007, de 26 de juny, pel qual s'estableix l'ordenació dels ensenyaments de l'educació secundària obligatòria, i el Decret 51/2012, de 22 de maig, de modificació del Decret 143/2007, de 26 de juny, pel qual s'estableix l'ordenació dels ensenyaments de l'educació secundària obligatòria.
La nova ordenació de l'educació secundària obligatòria establerta en aquesta Decret, s'implanta:
L'any acadèmic 2015-2016, als cursos primer i tercer.
L'any acadèmic 2016-2017, als cursos segon i quart.
L'avaluació final de l'ESO corresponent a la convocatòria que es realitzi l'any 2017, no tindrà efectes acadèmics.
Mentre aquesta avaluació final no estigui implantada o no tingui efectes acadèmics, el títol de graduat en educació secundària obligatòria s'obté en superar el quart curs en el centre educatiu.
S'autoritza el titular del Departament d'Ensenyament per dictar les disposicions que siguin necessàries per a l'aplicació del que disposa aquest Decret.
Matèries agrupades per àmbits de coneixement
Les conclusions del Consell de la Unió Europea de 12 de maig de 2009 (DOUE 2009/C 119) sobre un marc estratègic per a la cooperació europea en l'àmbit de l'educació i la formació (ET 2020) estableixen diversos objectius, entre els quals millorar el nivell d'assoliment de les competències pròpies dels àmbits lingüístic, matemàtic i cientificotecnològic, i també fomentar l'adquisició de les competències bàsiques transversals com la competència digital, la d'aprendre a aprendre i la d'autonomia, iniciativa personal i emprenedoria.
Igualment, la Llei 12/2009, del 10 de juliol, d'educació, en l'article 59, estableix els objectius curriculars de l'educació secundària obligatòria, encaminats al desenvolupament personal i social amb relació a l'autonomia personal dels alumnes, el coneixement reflexiu, les habilitats i competències culturals, orientats a l'adquisició de les competències bàsiques, en tots els àmbits del coneixement.
Per aquest motiu, el currículum agrupa les diverses matèries en àmbits de coneixement que faciliten l'assoliment de les competències que li són pròpies de la manera següent:
- Llengua catalana i literatura
- Matemàtiques acadèmiques-aplicades
- Ciències de la naturalesa: física i química
- Ciències de la naturalesa: biologia i geologia
- Ciències de la naturalesa: ciències aplicades a l'activitat professional
- Tecnologies de la informació i la comunicació (informàtica)
- Física i química i ciències aplicades a l'activitat professional
- Biologia i geologia i ciències aplicades a l'activitat professional
- Tecnologia i tecnologies de la informació i la comunicació (informàtica)
- Ciències socials: geografia i història
Distribució horària global per matèria i curs
Assignació horària setmanal de caràcter general
Ciències de la naturalesa: biologia i geologia
Ciències de la naturalesa: física i química
Treball de síntesi/Projecte de recerca
*Les matèries de música i d'educació visual i plàstica són intercanviables a segon i tercer d'ESO.
Distribució horària de les matèries optatives de quart d'ESO
L'assignació horària de les matèries optatives per acreditar l'opció de quart d'ESO, especificades en l'article 13.2, és de 3 hores setmanals.
La resta de matèries optatives especificades en l'article 12.3 han de tenir una assignació lectiva mínima de 2 hores.
Assignació horària de les matèries compactades autoritzades
- Física i química i ciències aplicades, amb assignació horària de 4 hores setmanals.
- Biologia i geologia i ciències aplicades, amb assignació horària de 4 hores setmanals.
- Economia i emprenedoria, amb assignació horària de 4 hores setmanals.
- Tecnologia i tecnologies de la informació i la comunicació (informàtica), amb una assignació horària de 3 hores setmanals.
2.2 Condicions per a altres possibles assignacions horàries de primer a tercer
Els centres poden modificar l'assignació horària setmanal de les matèries establerta amb caràcter general en el punt 2.1 d'aquest annex, excepte en el cas de l'educació física, la religió, la cultura i valors ètics, la tutoria i el treball de síntesi.
Aquesta nova distribució s'ha d'establir per a tota una promoció d'alumnes i ha de respectar les condicions següents:
a) Hores globals de les matèries
Per a cada matèria, el nombre total d'hores al llarg dels tres cursos no pot ser inferior a:
Llengua catalana i literatura: 315 h
Ciències socials: geografia i història: 315 h
Ciències de la naturalesa: biologia i geologia: 175 h
Ciències de la naturalesa: física i química: 175 h
Educació visual i plàstica: 140 h
(Per a cada curs, s'han comptabilitzat 35 setmanes lectives)
*Aquestes 35 hores es poden emprar per impartir una matèria no lingüística en llengua estrangera, d'acord amb el projecte lingüístic de centre.
Les matèries de llengua catalana i literatura, llengua castellana i literatura, llengua estrangera, ciències socials: geografia i història, ciències de la naturalesa i matemàtiques han de tenir presència a tots els cursos i el seu horari global no pot ser inferior al 60% del total d'hores per curs.