projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
a) El preu màxim de cada partida serà de 25 pessetes o de 20 cèntims d'euro, sense perjudici del que estableix l'apartat 1.c) de l'article 7.
b) Els mecanismes d'entrada de les màquines de tipus B no admetran una acumulació superior a l'equivalent del preu de vint-i-cinc partides, llevat que incorporin el dispositiu opcional que preveu l'apartat 1.d) de l'article 7.
f) Les màquines de tipus B hauran de ser programades per a la seva explotació de forma que retornin com a premis, en tots els cicles de 20.000 partides a partir de l'inici del funcionament de cada màquina, una part no inferior al 75 % del valor de les partides efectuades, havent de concedir com a mínim en forma de premis, en cada conjunt de 5.000 partides dins de cada cicle, el 40 % del valor de les partides efectuades.
El premi màxim que aquestes màquines podran concedir serà de 400 vegades el preu de la partida, llevat del que estableix l'apartat 1.c) de l'article 7.
h) Les màquines hauran de disposar d'un mecanisme d'expulsió automàtica de premis a l'exterior, sense necessitat de cap acció per part del jugador, sense perjudici del que disposa l'apartat 1.e) de l'article 7.
m) El joc no es podrà desenvolupar per pantalla de televisió o suport físic anàleg, controlat per senyal de vídeo o similar.
a) El preu màxim de cada partida serà de 25 pessetes, sens perjudici del que estableix l'apartat 1.c) de l'article 7.
b) Els mecanismes d'entrada de les màquines tipus B no admetran una acumulació superior a l'equivalent del preu de vint partides, llevat que incorporin el dispositiu opcional que preveu l'apartat 1.d) de l'article 7.
f)Les màquines tipus B hauran de ser programades per a la seva explotació de forma que retornin com a premis una part no inferior al 75% del valor de les partides efectuades, i, com a mínim cal destinar un 40% del valor de les partides efectuades al pagament de premis no superiors a 1.000 pessetes.
Aquestes proporcions hauran de ser assolides en tota sèrie de 10.000 partides consecutives.
El premi màxim que aquestes màquines podran concedir serà de 10.000 pessetes, llevat del que estableix l'apartat 1.c) de l'article 7.
h) Les màquines hauran de disposar d'un mecanisme d'expulsió automàtica dels premis a l'exterior, sense necessitat de cap acció per part del jugador.
m) El joc no es podrà desenvolupar per pantalla de televisió o suport físic anàleg, controlat per senyal de vídeo o similars.
41.1 La transmissió de la titularitat de màquines recreatives i d'atzar amb permís d'explotació vigent i a l'efecte de la seva explotació, només pot fer-se entre empreses inscrites en el Registre d'empreses de màquines recreatives i d'atzar com a operadores, empreses titulars o de serveis de sales de bingo, casinos i empreses de salons de joc.
41.1 La transmissió de la titularitat de màquines recreatives i d'atzar amb permís d'explotació vigent i a efectes de la seva explotació, només podrà fer-se entre empreses inscrites en el Registre d'empreses de màquines recreatives i d'atzar com a operadores, empreses titulars o de serveis de sales de bingo, casinos i empreses de salons recreatius o de joc.
ORDRE de 22 d'octubre de 1982, per la qual es crea el Negociat Administratiu de Museus i el Negociat d'Exportació d'Obres d'Importància Històrica i Artística de la Direcció General del Patrimoni Artístic.
ORDRE de 22 d'octubre de 1982, per la qual es crea el Negociat Administratiu d'Arqueologia de la Direcció General del Patrimoni Artístic.
ORDRE de 8 de desembre de 1980, creant el Negociat de Distribució i Control del Material Bibliogràfic de la Direcció General del Patrimoni Cultural del Departament de Cultura i Mitjans de Comunicació.
Per tal de desplegar el Decret 131/1980, de 24 de juliol, pel qual es creava el Servei de Biblioteques i del Patrimoni Bibliogràfic d'aquest Departament;
Atès l'article 13 del decret de 18 de març de 1978, aprovant el Règim Interior de la Generalitat de Catalunya.
Es crea el Negociat de Distribució i Control de Material Bibliogràfic, depenent de la Secció de Biblioteques del Servei de Biblioteques i del Patrimoni, de la Direcció General del Patrimoni Cultural del Departament de Cultura i Mitjans de Comunicació.
Barcelona, 8 de desembre de 1980.
Definició: són serveis residencials tendents a suplir temporalment la llar familiar a les seves destinatàries.
Personal: han de disposar d'un responsable sanitari i tenir cobert el suport social i psicològic.
Personal: han de disposar d'un responsable del servei i de personal suficient per la prestació adequada de les funcions establertes.
2.3.2 Serveis de centres residencials per a gent gran.
Personal: han de disposar d'un responsable del servei i de personal suficient per a la prestació adequada de les funcions d'allotjament i manutenció, de manera que s'asseguri la presència permanent i continuada de personal durant les 24 hores.
Afavorir la recuperació o el manteniment del màxim grau d'autonomia personal i social.
Personal: disposar del personal tècnic i d'atenció directa suficient per a donar resposta a les necessitats de les persones ateses.
Ensenyament ocupacional, pro-laboral i laboral.
Destinataris: persones amb dependència de l'alcohol o d'altres drogodependències que segueixen un tractament terapèutic en un centre autoritzat i tenen dificultat per utilitzar els recursos normalitzats d'integració social.
Personal: disposar d'educadors socials i de professionals amb experiència de l'ofici que es pretengui exercir.
Suport extern mèdic i psicològic.
Personal: disposar del personal d'atenció als serveis d'atenció i d'allotjament i la disponibilitat d'un tècnic sanitari.
Suport extern d'atenció psicològica i social.
Disposar d'educadors socials en una ràtio de personal no inferior al 0,25.
Aquests serveis són ubicats, generalment, en nuclis urbans i tenen una capacitat màxima de 15 usuaris.
El Decret 180/1997, de 22 de juliol, pel qual s'aproven els Estatuts dels casals de gent gran del Departament de Benestar Social, configurà aquests casals com a equipaments cívics destinats a l'acolliment, l'esbarjo i la convivència del col·lectiu de la gent gran, i es va suprimir la seva naturalesa de serveis socials, d'acord amb la nova orientació iniciada per l'adscripció de la gestió dels casals esmentats a la Direcció General d'Acció Cívica, pel Decret 239/1995, d'11 de juliol, de reestructuració de l'Institut Català d'Assistència i Serveis Socials, i seguida per la seva configuració com a equipaments cívics del Departament de Benestar Social, pel Decret 222/1996, de 12 de juny, dels equipaments cívics.
Amb la finalitat de promoure, de manera equilibrada, la participació de la gent gran en la vida política i en aplicació del que disposa la Llei 13/1989, de 14 de desembre, d'organització, procediment i règim jurídic de l'Administració de la Generalitat de Catalunya, en ús de les facultats que m'atorga la normativa vigent, d'acord amb el dictamen de la Comissió Jurídica Assessora, a proposta de la consellera de Benestar Social, i d'acord amb el Govern,
L'article 12 dels Estatuts dels casals de gent gran del Departament de Benestar Social, aprovats pel Decret 180/1997, de 22 de juliol, queda redactat de la manera següent:
La programació i autorització d'activitats de naturalesa estrictament política en els casals s'efectuarà, a proposta del respectiu Consell de Govern, atenent el criteri d'igualtat d'oportunitats, a fi de facilitar la participació de tots els ciutadans i garantir la igualtat d'oportunitats entre les diferents opcions polítiques."
48.4 La persona titular de la Direcció de Serveis del departament competent és l'autoritat a qui correspon la resolució dels expedients sancionadors, llevat d'aquelles resolucions que comportin la imposició de sancions d'inhabilitació definitiva del director o del responsable del servei, de tancament temporal i total de l'establiment per un període igual o superior a 4 anys o de cancel·lació de l'autorització de l'operativitat social de l'entitat, les quals han de ser resoltes per la persona titular de la Secretaria General del departament competent.
48.2 L'autoritat competent per a la iniciació dels expedients sancionadors en matèria de serveis socials és la directora de Serveis del Departament de Benestar Social o la persona titular de la Direcció General d'Atenció a la Infància del Departament de Justícia pel que fa als serveis i establiments d'atenció a la infància i l'adolescència i els complementaris d'aquests.
48.3 La tramitació dels expedients sancionadors és competència del Servei d'Inspecció i Registre del Departament de Benestar Social o el Servei de Suport Jurídic de la Direcció General d'Atenció a la Infància pel que fa als serveis i establiments d'atenció a la infància i l'adolescència, autoritzats pel Departament de Justícia.
26.1 Al Registre d'entitats, serveis i establiments socials s'inscriuen i qualifiquen, pel seu control, tots els serveis i els establiments de serveis socials, públics i privats, així com les entitats que reuneixin els requisits establerts.
26.2 La inscripció en el registre d'entitats, serveis i establiments socials, comporta l'autorització administrativa de funcionament, prèvia comprovació del compliment de les disposicions vigents.
26.3 El Registre d'entitats, serveis i establiments socials té per objecte donar publicitat, amb caràcter general, dels recursos existents.
26.4 El Registre és també un instrument de planificació, d'ordenació i d'ajut a la gestió dels serveis socials, per a la coordinació interadministrativa dels organismes públics competents, i per donar informacions concretes i puntuals del seu contingut.
26.5 El conseller competent establirà per ordre les normes de funcionament i procediment específic del Registre.
26.6 Les resolucions d'inscripció en el Registre d'entitats, serveis i establiments socials s'efectuaran pel cap del Servei d'Inspecció i Registre del Departament de Benestar Social.
No obstant això, les resolucions corresponents als serveis i establiments d'atenció a la infància i adolescència i els complementaris d'aquests, les efectuarà la Subdirecció General d'Atenció a la Infància del Departament de Justícia.
23.1 Pels serveis que es prestin als usuaris es lliuraran les corresponents factures, de les quals es guardarà còpia en el servei o establiment durant un termini de 6 anys.
23.2 Les modificacions de tarifes de preus no podrà suposar, en cap cas, revisió unilateral dels pactes contractuals subscrits entre titulars i usuaris.
23.3 En cas d'absències voluntàries no superiors a 30 dies anuals, s'haurà de reservar la plaça però es podrà cobrar el preu de l'estada deduint-ne el cost de l'alimentació.
En cas d'absències forçoses transitòries, s'haurà de reservar la plaça, però també es podrà cobrar el preu de l'estada deduint-ne el cost de l'alimentació.
23.4 En els establiments residencials, en finalitzar amb caràcter definitiu les estades dels usuaris, se'ls farà liquidació en funció del temps real que hagin estat ingressats.
A aquests efectes es tindran en compte les següents consideracions:
a) Baixa voluntària: els usuaris hauran d'anunciar la baixa als responsables de l'establiment amb un preavís de 15 dies.
En cas contrari, en fer la liquidació es podrà cobrar fins un màxim de 15 dies addicionals del preu de l'estada com a compensació.
b) La liquidació per baixa definitiva del resident es farà, com a màxim, en el termini d'un mes.
23.5 No es podrà exigir a l'usuari una quantitat superior a 15 dies del preu d'estada com a garantia de pagament.
Aquesta garantia s'haurà de liquidar en cas de baixa.
23.6 En les factures que s'estenguin als usuaris constarà el cost total del servei i la quantitat efectiva que paga l'usuari.
22.1 Les entitats de serveis socials poden ser públiques o privades.
Les privades poden actuar sense ànim de lucre o tenir finalitat lucrativa; les primeres es denominen "entitats de serveis socials d'iniciativa social" i les segones "entitats de serveis socials d'iniciativa mercantil".
Cap entitat no podrà emprar aquestes denominacions totalment o parcialment de forma que s'indueixi a confusió quant a la seva naturalesa jurídica.
22.2 La qualificació d'una entitat d'iniciativa social exigeix que reuneixi els requisits següents:
b) No tenir finalitat lucrativa i destinar els beneficis obtinguts a la realització d'activitats pròpies dels serveis socials.
c) Que els membres dels òrgans de govern siguin càrrecs gratuïts.
d) Dedicar-se a la prestació de serveis socials en les àrees d'actuació previstes a l'article 4 del Decret legislatiu 17/1994, de 16 de novembre.
20.1 Els serveis i establiments socials comptaran amb personal suficient, d'acord amb l'establert a la tipologia de l'annex d'aquesta disposició.
Comptaran també amb una persona responsable de la direcció tècnica amb capacitació professional.
20.2 El director tècnic dirigeix el servei d'atenció que han de rebre els usuaris amb independència que pugui dur a terme altres funcions d'organització i administratives.
20.3 La dedicació del director tècnic en els serveis de centres residencials de més de 50 places serà, com a mínim, de 30 hores setmanals o proporció equivalent quan el nombre sigui inferior.
En tot cas, la dedicació per servei residencial no serà inferior a 10 hores.
20.4 Els serveis de centres residencials i els serveis de centres de dia hauran de comptar amb el suport d'un responsable higienicosanitari amb titulació idònia, que es responsabilitzi juntament amb el director tècnic dels aspectes següents:
a) Accés dels usuaris als recursos sanitaris públics sens perjudici de l'existència d'altres recursos sanitaris.
b) Correcta organització i administració dels medicaments.
c) Supervisió dels menús que se serveixin i del seu ajustament a les pautes d'alimentació contingudes a l'expedient assistencial.
d) Actualització de les dades que consten en el document de control assistencial de cada resident.
e) Condicions higièniques de l'establiment, dels usuaris i del personal.
f) Elaboració dels protocols necessaris per una correcta atenció dels usuaris i de la seva aplicació.
20.5 Quan es tracti d'establiments residencials d'atenció a la infància, el director tècnic de l'establiment podrà assumir la responsabilitat dels aspectes previstos al punt anterior.
20.6 Les funcions de director tècnic i les de responsable higienicosanitari podran recaure en la mateixa persona quan aquesta reuneixi la capacitació requerida per exercir-les totes dues, sempre que sigui compatible amb la dedicació horària d'ambdues.
20.7 Les ràtios de personal seran com a mínim les que s'estableixen per a cada tipologia.
20.8 Els directors tècnics dels serveis de centres residencials i centres de dia hauran d'estar en possessió d'una titulació mínima de diplomat universitari de grau mitjà, preferentment, en l'àmbit de les ciències socials i de la salut.
20.9 Els responsables de l'organització higienicosanitària que per qualsevol motiu deixin de prestar aquests serveis hauran d'informar d'immediat la inspecció de serveis socials d'aquesta circumstància.
20.10 La dedicació del responsable de l'organització higienicosanitària en els serveis de centres residencials assistits per a gent gran i per a persones amb disminució a partir de 100 residents serà de jornada completa o proporció equivalent segons l'establert en l'ordenament laboral, o en el seu defecte, la dedicació serà anàloga.
En tot cas, la dedicació mínima no serà inferior a 5 hores setmanals.
18.2 L'entitat dels serveis i d'establiments d'atenció diürna i residencial està obligada a contractar una pòlissa d'assegurances que cobreixi la seva responsabilitat civil i la del personal al seu servei, per unes sumes assegurades mínimes de 150.000 euros per víctima i de 600.000 euros per sinistre.
La Generalitat de Catalunya podrà actualitzar anualment els límits anteriors mitjançant Decret.
18.2 L'entitat titular dels serveis i d'establiments d'atenció diürna i residencial està obligada a mantenir vigent una pòlissa d'assegurança que cobreixi la responsabilitat civil dels usuaris i del personal.
16.1 L'autorització dels serveis que es presten en establiments socials de titularitat privada requereix la inscripció en el Registre d'entitats, serveis i establiments socials.
També requereix la corresponent llicència municipal per iniciar l'activitat, quan estigui previst reglamentàriament.
16.2 L'autorització dels serveis socials que no precisen d'un establiment per a desenvolupar la seva activitat requereix la inscripció al Registre d'entitats, serveis i establiments socials.
16.3 L'autorització de la modificació de la capacitat assistencial de serveis inscrits que no afecti l'estructura o seguretat de l'edifici, requereix, la inscripció al Registre d'entitats, serveis i establiments socials.
7.1 Per efectuar l'ingrés en un establiment residencial serà condició necessària la prèvia i lliure manifestació de voluntat de la persona que hagi d'ingressar o la del seu representant legal
7.2 A l'ingrés, l'entitat titular de l'establiment residencial haurà de disposar d'un informe mèdic, efectuat com a màxim en els tres mesos anteriors a l'ingrés, a excepció feta dels casos urgents, i que haurà de contenir com a mínim:
c) Al·lèrgies i contraindicacions.
f ) Atencions sanitàries o d'infermeria que necessita.
g) Valoració de la disminució, quan sigui procedent.
7.3 L'ingrés en establiments residencials de persones que no poden manifestar lliurement la seva voluntat, ja que per raó de les seves circumstàncies personals poden ser declarades incapaces, comporta que el director tècnic de l'establiment en sigui el guardador de fet quan l'ingrés de la persona s'hagi realitzat sense la intervenció d'alguna de les persones que s'indiquen a continuació:
a) Cònjuge o parella estable convivent.
b) Descendents majors d'edat, o altrament els ascendents.
c) El cònjuge del pare o de la mare si hi ha hagut convivència durant tres anys amb la persona que ha d'ingressar.
e) La persona que hagi assumit la guarda de fet, sempre que hagi comunicat el fet de la guarda al jutge o al ministeri fiscal.
Es deixarà constància en l'expedient assistencial dels familiars que han intervingut en l'ingrés, així com de la comunicació al jutge o ministeri fiscal efectuada per la persona que exerceix la guarda de fet.
7.4 En aplicació del que preveu la Llei 9/1998, de 15 de juliol, del codi de família, quan el director tècnic de l'establiment assumeixi la guarda de fet per no haver intervingut en l'ingrés les persones que s'indiquen a l'apartat anterior, haurà de comunicar al jutge el fet de l'acolliment, en el termini màxim de 15 dies.
A la notificació al jutge s'ha d'acompanyar, en relació amb la persona acollida, la documentació següent:
a) Un informe mèdic amb indicació de les malalties o deficiències persistents de caràcter físic o psíquic.
b) Un informe social amb indicació de les circumstàncies personals, familiars i socials.
c) Relació de béns coneguts respecte els que es portarà l'administració ordinària o, si és el cas, circumstàncies que hi concorren.
d) El contracte de prestació de serveis amb indicació del preu de l'estada mensual i dels serveis complementaris, i el reglament de règim interior de l'establiment.
D'aquesta notificació i documentació es trametrà còpia al ministeri fiscal, amb indicació del jutjat al que s'ha enviat.
5.1 Totes les administracions públiques hauran de vetllar pel respecte dels drets dels usuaris de serveis i establiments socials reconeguts a les lleis i, especialment, els següents:
a) Dret a rebre voluntàriament el servei social que correspongui.
b) Dret a la informació en tots els serveis socials i a la participació democràtica dels usuaris o de llurs representants legals en aquells serveis que així s'estableixi en la norma que la reguli.
c) Dret a la intimitat i a la no-divulgació de les dades personals que figurin en els seus expedients o historials.
d) Dret a considerar com a domicili propi l'establiment residencial on viu i a mantenir la seva relació amb l'entorn familiar i social.
e) Dret a la continuïtat en la prestació dels serveis en les condicions establertes o convingudes, sens perjudici de les clàusules d'estabilització que s'acordin en els contractes d'assistència.
f) Dret a no ser discriminats en el tractament per raó de naixença, raça, sexe, religió, opinió, o qualsevol altra condició o circumstància personal o social, i a ser tractat amb el respecte i consideració deguda a la seva dignitat.
g) Dret a no ser sotmès a cap tipus d'immobilització o restricció física o farmacològica sense prescripció mèdica i supervisió, llevat que existeixi perill imminent per la seguretat física de l'usuari o de terceres persones.
En aquest darrer cas, les actuacions efectuades hauran de justificar-se documentalment a l'expedient assistencial de l'usuari.
h) Dret a la tutela de les autoritats públiques per tal de garantir el gaudiment dels drets establerts.
5.2 Tota persona té dret d'accés als serveis que integren la Xarxa Bàsica de Serveis Socials de Responsabilitat Pública en condicions d'igualtat tenint en compte el seu estat de necessitat.
5.3 L'accés a cada servei de la Xarxa Bàsica de Serveis Socials de Responsabilitat Pública s'efectua respectant les prioritats determinades pels objectius, la dedicació, l'àmbit i les característiques de cada entitat, servei o establiment.
El moment de l'accés quedarà condicionat a l'existència de recursos disponibles.
5.4 La reglamentació de cada àrea d'actuació establirà les condicions necessàries per a l'accés a les prestacions, així com els criteris de valoració de l'estat de necessitat.
4.1 Als efectes del present Decret, s'entén per entitat de serveis socials aquella persona física o jurídica, de qualsevol classe o naturalesa, pública o privada, titular dels serveis o establiments socials.
No tenen la condició d'entitat de serveis socials les persones físiques o jurídiques que només ocasionalment i sense una organització estable realitzin activitats de les previstes a l'article 3.
4.2 S'entén per establiment de serveis socials, als efectes d'aquest Decret, l'immoble o conjunt d'immobles, inclòs el seu equipament, on es presten serveis socials.
4.3 Els establiments residencials de serveis socials són serveis substitutoris de la llar i tenen la consideració d'institucions assistencials obertes.
Abast de la competència d'Ordenació dels Serveis Socials
Autoritzacions de serveis i establiments
Competència sobre autoritzacions d'establiments i serveis
Registre d'Entitats, Serveis i Establiments Socials
Xarxa bàsica d'utilització pública
Col·laboració per a l'avaluació
Règim jurídic de les entitats de serveis socials
Règim de drets i obligacions en relació amb la prestació dels serveis
Organització interna per a la prestació dels serveis
Mitjançant la Llei 26/1985, de 27 de desembre, de Serveis Socials, la Generalitat de Catalunya assumeix l'obligació d'estructurar, promoure i garantir el dret a un sistema de serveis socials de responsabilitat pública, i
s'atribueix al Consell Executiu la competència per a l'ordenació d'aquest sistema.
La Llei 12/1983, de 14 de juliol, d'Administració Institucional de la Sanitat, i de l'Assistència i els Serveis Socials de Catalunya, va crear l'Institut Català d'Assistència i Serveis Socials per gestionar els serveis socials de la Generalitat, àdhuc els del sistema de Seguretat Social, i el va sotmetre a la direcció, vigilància i tutela del Departament de Sanitat i Seguretat Social.
Per a la plena aplicació d'ambdues lleis i sense incidir de moment en el que preveu la disposició addicional 1 de la Llei de Serveis Socials, es fa necessari establir la concreció de les funcions públiques que configuren
l'ordenació dels serveis socials la qual comprèn el règim d'autoritzacions, el registre, l'avaluació, la inspecció, el règim jurídic i el procediment sancionador.
Atès que aquestes funcions, d'acord amb els Decrets 436/1983, de 6 d'octubre, i 21/1984, de 31 de gener, les haurà d'exercir el Departament de Sanitat i Seguretat Social, mitjançant la Direcció General de Serveis Socials, i atesa la disposició final de la Llei 26/1985, de 27 de desembre; escoltat el Consell General de Serveis Socials de Catalunya, a proposta del Conseller de Sanitat i Seguretat Social, i prèvia deliberació del Consell Executiu,