projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Els ens previstos a la lletra a) de l'article 2.1 han d'oferir una informació sobre:
a) La mateixa organització i els serveis i prestacions públiques.
b) Els drets dels ciutadans i les ciutadanes en les seves relacions amb l'Administració.
c) Els mitjans d'impugnació i de reclamació a l'abast dels ciutadans i les ciutadanes, empreses i organitzacions.
d) Els canals d'accés a la informació.
e) Les dades i indicadors sobre l'activitat pròpia dels ens que integren l'Administració de la Generalitat.
Les obligacions incloses en aquest article es fan efectives per mitjans electrònics, sense perjudici de l'aplicació dels mitjans necessaris per garantir la intimitat i la protecció de les dades personals de les persones afectades per la divulgació.
La informació administrativa facilitada a través d'Internet no substitueix la publicitat legal de les lleis, de les disposicions generals i dels actes que hagin de ser publicats en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya i en altres diaris oficials.
Els ens previstos a la lletra a) de l'article 2.1 han d'establir els mecanismes per fer efectiu el dret de les persones a sol·licitar i obtenir, per mitjans electrònics, informació sobre els aspectes de l'activitat administrativa que afecten directament els seus drets, interessos legítims i obligacions, i garantir en tot cas la identitat i l'autenticitat de la persona sol·licitant.
Sens perjudici de la publicació oficial, els ens previstos a la lletra a) de l'article 2.1 han de publicar per mitjans electrònics les convocatòries públiques i resolucions sobre procediments que en general promouen la concurrència pública o tenen una pluralitat indeterminada de destinataris.
La seu electrònica corporativa inclou, en tot cas:
a) L'inventari dels serveis i tràmits de la Generalitat que es fan per mitjans electrònics.
b) La publicació de formularis per iniciar els procediments administratius o sol·licitar la prestació de serveis.
c) L'accés al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
d) L'accés al Registre electrònic.
e) El sistema d'accés a les comunicacions i notificacions amb l'administració i al tauler d'anuncis.
f) Els mitjans disponibles per a la formulació de suggeriments i queixes.
El sistema d'informació d'Atenció Ciutadana, anomenat SAC, gestionat en xarxa amb els departaments, posa a disposició de la ciutadania, les empreses i organitzacions, la relació actualitzada dels serveis i tràmits de l'Administració de la Generalitat.
La seu electrònica corporativa és l'adreça electrònica dels ens previstos a la lletra a) de l'article 2.1, a través de la qual els ciutadans i ciutadanes accedeixen a la informació i als serveis i tràmits electrònics de l'Administració de la Generalitat.
La seu electrònica corporativa està ubicada al portal htpp://www.gencat.cat.
La seu electrònica corporativa es configura com un conjunt de webs que asseguren:
a) La qualitat de la informació, la coherència en la navegació, la cerca integrada i l'accessibilitat.
b) La identificació i comunicació segura, mitjançant els corresponents certificats digitals admesos per l'Administració de la Generalitat.
c) L'accés al Registre electrònic, les comunicacions i notificacions i als formularis per iniciar els procediments administratius o sol·licitar la prestació de serveis.
La gestió i l'administració de la seu electrònica corporativa correspon a la Direcció General d'Atenció Ciutadana, com a òrgan competent en matèria d'atenció ciutadana, la informació pública sobre els recursos, els serveis i els programes de l'Administració, així com la coordinació i direcció dels sistemes d'informació de base i gestió corporativa de la Generalitat.
Per garantir l'accés a la informació i la qualitat dels continguts, la Direcció General d'Atenció Ciutadana aprova els estàndards, les normes i especificacions tècniques aplicables, i estableix les guies d'estil corresponents en què es basa el contingut dels webs que s'integren en la seu corporativa de la Generalitat i assegura, en el marc de la multicanalitat, l'accés als serveis genèrics d'atenció a la ciutadania i les empreses.
L'aprovació es fa amb un acord previ amb l'òrgan corporatiu competent en matèria de recursos comuns dels departaments, i es publica a la seu electrònica corporativa de la Generalitat.
La Direcció General d'Atenció Ciutadana, mitjançant el Centre de Telecomunicacions i Tecnologies de la Informació, posa a disposició dels ens previstos a la lletra a) de l'article 2.1 les plataformes tecnològiques i el suport necessaris per a la prestació dels serveis d'informació i d'atenció inclosos en la seu electrònica corporativa.
La tramitació electrònica de qualsevol servei requereix l'avaluació i aprovació del compliment del protocol de serveis i tràmits electrònics, pel que fa als aspectes tècnics i de gestió dels programes i aplicacions que l'executin.
Aquesta aprovació la fa l'òrgan competent, amb l'informe previ tècnic favorable a què es refereix l'apartat 3, així com el corresponent informe organitzatiu.
És competent per a l'aprovació dels programes i aplicacions el director o directora de serveis de cada departament o òrgan equivalent.
Els programes i les aplicacions que donen suport a la tramitació electrònica requereixen un informe tècnic favorable del Centre de Telecomunicacions i Tecnologies de la Informació, mitjançant les àrees TIC de cada departament, en relació amb les especificacions sobre l'adequació del programa o l'aplicació a aquest Decret i les disposicions dictades en el seu desplegament, i en particular:
a) La seguretat de l'aplicació: preservació de la disponibilitat, de la confidencialitat i de la integritat de les dades tractades per l'aplicació.
b) La normalització dels sistemes d'accés: especificacions tècniques sobre els mitjans, codis i formats d'accés.
c) La conservació dels formats utilitzats: proporció entre la durabilitat dels formats i el temps en què les dades s'han de mantenir incloses.
d) La interoperabilitat i reutilització de l'aplicació.
Una vegada complerts els requisits de l'apartat 1, el servei s'incorpora a la seu electrònica corporativa i està a disposició dels ciutadans i ciutadanes.
La publicació en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya del conjunt de serveis i tràmits que s'incorporin a la seu electrònica corporativa per a la seva tramitació electrònica es farà en els termes previstos en el protocol de serveis i tràmits.
Aquest Decret entrarà en vigor el dia 1 de juny de 1995, excepte l'annex, que entrarà en vigor l'endemà de la seva publicació al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
Aquest Decret entrarà en vigor el dia 1 d'abril de 1995, excepte l'annex, que entrarà en vigor l'endemà de la seva publicació al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
Es faculta el Departament de la Presidència per tal que difongui a través del portal electrònic corporatiu de la Generalitat, de manera actualitzada i assistida amb motors de cerca que en facilitin la consulta, la llista d'oficines de registre pròpies, el sistema d'accés i els horaris de funcionament d'aquestes.
Igualment, el departament esmentat ha de fixar i publicar anualment per Ordre els horaris mínims d'atenció al públic de les oficines, l'adreça electrònica per a la consulta de les oficines de registre, la seva adreça i els seus horaris, així com les adreces d'accés als registres electrònics de la Generalitat.
Els departaments poden establir un horari específic de registre per a aquells procediments que impliquin una presentació molt elevada de documents en un termini concret.
Aquesta especificació d'horari ha de figurar a la mateixa disposició on es reguli la presentació de documents i no podrà superar aquest termini de presentació.
Es faculta el Departament de la Presidència per tal que elabori i faci pública cada any, mitjançant una ordre, la llista completa i actualitzada d'oficines de registre pròpies i concertades, el sistema d'accés i els horaris de funcionament d'aquestes.
No obstant el que s'ha exposat anteriorment, els departaments poden establir un horari específic de registre per als procediments administratius que impliquin una presentació molt elevada de documents durant el termini de presentació de documents que tinguin establert.
Aquesta especificació d'horari ha de figurar a la mateixa disposició on es reguli la presentació de documents del procediment administratiu de què es tracti.
El termini de vigència d'aquest horari específic no podrà superar el termini de presentació de documents que s'estableixi a la disposició en què es reguli la presentació de documents.
No obstant el que s'ha exposat anteriorment, els departaments poden establir un horari específic de registre per aquells procediments que impliquin una presentació molt elevada de documents en un termini concret.
Aquesta especificació d'horari ha de figurar a la mateixa isposició on es reguli la presentació de documents i no podrà superar aquest termini de presentació.
El Sistema d'informació comú del registre d'entrada i sortida de documents de l'Administració de la Generalitat de Catalunya és una aplicació informàtica interdepartamental desenvolupada pel Centre Informàtic de la Generalitat de Catalunya, SA, en els tres entorns que més s'hi utilitzen: PC, AS/400 i Host.
La utilització d'aquesta aplicació és obligatòria per a tots els registres informatitzats.
1 Amb caràcter general, d'acord amb les condicions establertes en aquesta Ordre, són subjectes obligats a relacionar-se electrònicament:
b) Les entitats sense personalitat jurídica.
c) Els qui exerceixin una activitat professional per a la qual es requereixi la col·legiació obligatòria, per als tràmits i actuacions que duguin a terme amb les administracions públiques en exercici de l'activitat professional esmentada.
En tot cas, s'entenen inclosos dins d'aquest col·lectiu els notaris i registradors de la propietat i mercantils.
d) Els qui representin un interessat que estigui obligat a relacionar-se electrònicament amb l'Administració.
e) Les persones físiques que realitzin activitat econòmica, professional, empresaris individuals o autònoms.
Els organismes establerts a l'article 2 d'aquesta Ordre podran oferir un tràmit o diversos tràmits exclusivament pel canal electrònic als subjectes que es determinen en l'apartat anterior o a altres subjectes obligats per altres regulacions específiques.
S'entén per centre de destinació els que preveu l'article 521 de la Llei orgànica del poder judicial.
El cap o responsable de la unitat o centre de destinació pot atribuir, per necessitats del servei, la realització de qualsevol de les funcions pròpies del cos, per a un funcionament millor d'aquestes unitats, als funcionaris que ocupin amb caràcter definitiu llocs de treball genèrics.
L'ordenació del personal a través de les relacions de llocs de treball s'ha de fer definint en els diferents centres de destinació que es creïn les funcions que ha d'exercir cada un dels cossos al servei de l'Administració de justícia de conformitat amb el que preveuen els articles 476, 477 i 478 de la Llei orgànica del poder judicial.
a ) Secretaria de Govern del Tribunal Suprem, de l'Audiència Nacional, de cada Tribunal Superior de Justícia, així com la dels òrgans jurisdiccionals de les ciutats de Ceuta i Melilla.
b ) Cadascun dels serveis comuns processals.
c ) El conjunt d'unitats processals de suport directe a un determinat òrgan judicial col·legiat que radiquin en el mateix municipi.
d ) El conjunt d'unitats processals de suport directe a òrgans judicials unipersonals, pertanyents al mateix ordre jurisdiccional, que radiquin en el mateix municipi.
S'entén que l'ordre jurisdiccional civil comprèn els jutjats de primera instància, jutjats mercantils i jutjats de família.
S'entén que l'ordre jurisdiccional penal comprèn els jutjats d'instrucció, jutjats penals, jutjats de vigilància penitenciària, jutjats de menors i jutjats de violència sobre la dona.
e ) El Registre civil central i els registres civils únics de cada localitat, on n'hi hagi.
f ) Cadascuna de les fiscalies o adscripcions de fiscalies amb seu en el mateix municipi.
g ) En els instituts de medicina legal, aquells que la seva norma de creació estableixi com a tals.
h ) En l'Institut Nacional de Toxicologia i Ciències Forenses, aquells que la seva norma de creació estableixi com a tals.
i ) La Mutualitat General Judicial, amb seu en el mateix municipi.
j ) Cada oficina judicial de suport a jutjats de pau de més de 7.000 habitants o de menys de 7.000 habitants, dotats de plantilla funcionarial per raó de la seva càrrega de treball.
k ) El Gabinet Tècnic d'Informació i Documentació del Tribunal Suprem.
El cap o responsable de la unitat o centre de destinació pot atribuir, per necessitats del servei, la realització de qualsevol de les funcions pròpies del cos, per al millor funcionament de les esmentades unitats, als funcionaris que ocupin amb caràcter definitiu llocs de treball genèrics.
La percepció dels drets es regeix per les regles següents:
a ) El 50 per cent dels drets assignats correspon a la secció primera.
b ) L'altre 50 per cent dels drets correspon a les cinc seccions restants, a raó d'un 10 per cent per cada secció.
El procurador que insti el quitament i espera merita els drets que li corresponguin d'acord amb el que disposa l'article 19, amb una reducció del 50 per cent.
Si es denega l'admissió de l'expedient de declaració de quitament i espera, el procurador que l'ha instada té dret al 40 per cent dels drets fixats a l'apartat anterior.
El procurador que comparegui representant un creditor merita els seus drets d'acord amb el que disposa l'apartat 1, prenent com a base la quantia del crèdit que representi.
El procurador que insti el concurs, ja sigui necessari o voluntari, ha de percebre els drets que li corresponguin d'acord amb l'escala següent:
Per cada 6.010,12 euros o fracció que excedeixi els 601.012,10 euros, el procurador té dret a percebre 16,52 euros.
El procurador que insti la suspensió de pagaments merita els drets que li corresponguin d'acord amb l'escala següent:
Per cada 6.010,12 euros o fracció que excedeixi els 601.012,10 euros, el procurador merita la quantitat de 8,26 euros.
Si es denega l'admissió de la declaració de l'estat de suspensió de pagaments, el procurador que l'ha instada té dret al 25 per cent dels drets fixats a l'apartat anterior.
Si es forma una peça de qualificació, ha de percebre a més el 20 per cent de la quantitat que resulta d'aplicar l'escala d'aquest article.
El procurador que comparegui representant un creditor merita els seus drets d'acord amb el que disposa l'apartat 1, prenent com a base la quantia del crèdit que representi.
Per cada assistència a les juntes que se celebrin, en la suspensió de pagaments, el procurador percep 33,44 euros.
En les impugnacions de conveni es pren com a base la quantia del passiu de la suspensió de pagaments, per fixar-ne els drets d'acord amb el que disposa l'apartat 1.
En els procediments sobre concurs serveix de base per regular els drets que es meritin, llevat que específicament es disposi una altra cosa, el passiu que resulti de la llista definitiva de creditors presentada per l'administració concursal.
En els expedients sobre quitament i espera, concursos de creditors i suspensions de pagaments i fallides, serveix de base per regular els drets que es meritin, llevat que específicament es disposi una altra cosa, el passiu que resulti de la llista definitiva presentada pels interventors o la sindicatura.
c ) Un tercer apartat, iniciat de la manera següent: «Per això, els jurats per (unanimitat o majoria) trobem l'acusat... culpable/no culpable del fet delictiu de...».
c ) Un tercer apartat, iniciat de la manera següent: «Per això, els jurats per (unanimitat o majoria) trobem l'acusat... culpable/no culpable del delicte de...».
Si s'ha obtingut la majoria necessària en la votació sobre els fets, s'ha de sotmetre a votació la culpabilitat o inculpabilitat de cada acusat per cada fet delictiu imputat.
Si s'ha obtingut la majoria necessària en la votació sobre els fets, s'ha de sotmetre a votació la culpabilitat o inculpabilitat de cada acusat per cada delicte imputat.
g ) El magistrat president, davant el resultat de la prova, pot afegir fets o qualificacions jurídiques favorables a l'acusat sempre que no impliquin una variació substancial del fet justiciable, ni ocasionin indefensió.
Així mateix, el magistrat president ha de demanar, si s'escau, el criteri del jurat sobre l'aplicació dels beneficis de remissió condicional de la pena i la petició o no d'indult en la mateixa sentència.
g ) El magistrat president, davant el resultat de la prova, pot afegir fets o qualificacions jurídiques favorables a l'acusat sempre que no impliquin una variació substancial del fet justiciable.
Així mateix, el magistrat president ha de sotmetre, si s'escau, al jurat l'aplicació dels beneficis de remissió condicional de la pena i la petició o no d'indult.
El magistrat president requereix les parts en els termes que preveu l'apartat 3 de l'article 788 de la Llei d'enjudiciament criminal, i cal atenir-se, si s'escau, al que disposa l'apartat 4 del precepte esmentat.
El magistrat president ha de requerir les parts en els termes que preveu l'apartat 6 de l'article 793 de la Llei d'enjudiciament criminal, i, si s'escau, cal atenir-se al que disposa l'apartat 7 del dit precepte.
Aquest últim està a disposició del tribunal del jurat fins que s'emeti el veredicte, i davant aquest tribunal el judici oral té prioritat davant qualsevol altre assenyalament o actuació processal sigui quin sigui l'ordre jurisdiccional davant el qual tingui lloc.
Aquest últim està a disposició del tribunal del jurat fins que s'emeti el veredicte, i davant aquest tribunal el judici oral té prioritat respecte de qualsevol altre assenyalament o actuació processal sigui quin sigui l'ordre jurisdiccional davant el qual tingui lloc.
Si hi concorre el nombre suficient de candidats a jurats, s'ha de procedir a un sorteig successiu per seleccionar els nou jurats que han de formar part del tribunal, i altres dos més com a suplents.
Introduïts els noms dels candidats a jurats en una urna, el secretari els ha d'extreure un per un i n'ha de llegir el nom en veu alta.
Les parts, després de formular al nomenat les preguntes que considerin oportunes i que el magistrat president declari pertinents, poden recusar sense al·legació de cap motiu determinat fins a quatre d'aquells per part de les acusacions i altres quatre per part de les defenses.
Si hi ha diversos acusadors i acusats, han d'actuar de mutu acord per indicar els candidats a jurats que recusen sense al·legació de causa.
Si hi concorre el nombre suficient de jurats, s'ha de procedir a un sorteig successiu per seleccionar els nou que han de formar part del tribunal, i altres dos més com a suplents.
Introduïts els noms dels jurats en una urna, el secretari els ha d'extreure un per un i n'ha de llegir el nom en veu alta.
Les parts, després de formular al designat les preguntes que considerin oportunes i que el magistrat president declari pertinents, poden recusar sense al·legació de cap motiu determinat fins a tres d'aquells per part de les acusacions i altres tres per part de les defenses.
Si hi ha diversos acusadors i acusats, han d'actuar de mutu acord per indicar els jurats que recusen sense al·legació de causa.
Si, com a conseqüència de la incompareixença d'alguns dels candidats a jurats convocats, o de les exclusions que es derivin del que disposa l'article anterior, no resulten almenys vint jurats, s'ha de procedir a un nou assenyalament dins els quinze dies següents.
El magistrat president ha d'imposar la multa de 25.000 pessetes al candidat a jurat convocat que no hagi comparegut a la primera citació ni hagi justificat la seva absència.
En el moment de la segona citació, el magistrat president ha d'acordar que se'ls adverteixi de la sanció que els pot correspondre si no hi compareixen.
Si en la segona convocatòria tampoc no s'obté el nombre mínim de candidats a jurats concurrents, s'ha de procedir de la mateixa manera que en la primera en successives convocatòries i sortejos complementaris, fins a obtenir la concurrència necessària.
Si, com a conseqüència de la incompareixença d'alguns dels jurats convocats, o de les exclusions que es derivin del que disposa l'article anterior, no resulten almenys vint jurats, s'ha de procedir a un nou assenyalament dins els quinze dies següents.
El magistrat president ha d'imposar la multa de 25.000 pessetes al jurat convocat que no hagi comparegut a la primera citació ni hagi justificat la seva absència.
En el moment de la segona citació, el magistrat president els ha d'advertir de la sanció que els pot correspondre si no hi compareixen.
Si en la segona convocatòria tampoc no s'obté el nombre mínim de jurats concurrents, s'ha de procedir de la mateixa manera que en la primera en successives convocatòries i sortejos complementaris, fins a obtenir la concurrència necessària.
Si hi concorren almenys vint dels candidats a jurats convocats, el magistrat president ha d'obrir la sessió.
El magistrat president ha d'interrogar novament els candidats a jurats per si hi concorre falta de requisits, alguna causa d'incapacitat, incompatibilitat, prohibició o excusa prevista en aquesta Llei.
Si hi concorren almenys vint dels jurats convocats, el magistrat president ha d'obrir la sessió.
El magistrat president ha d'interrogar novament els jurats per si hi concorre alguna causa d'incapacitat, incompatibilitat, prohibició o excusa prevista en aquesta Llei.
Si s'escau, el jutge pot ordenar l'acomodació al procediment que correspon quan no sigui aplicable al que regula aquesta Llei.
Si considera que el que correspon és el que regula el títol II del llibre IV de la Llei d'enjudiciament criminal, acorda l'obertura del judici oral, si ho creu procedent, i remet la causa a l'audiència provincial o al jutge penal competent perquè prossegueixin el coneixement de la causa en els termes dels articles 785 i següents de la Llei esmentada.
Si s'escau, el jutge pot ordenar l'acomodació al procediment que correspongui, quan no hi sigui aplicable el que regula aquesta Llei.
Si considera que el que correspon és el que regula el títol III, del llibre IV de la Llei d'enjudiciament criminal, ha d'acordar l'obertura del judici oral, si ho considera procedent, i remetre la causa a l'audiència provincial o al jutge penal competent perquè prossegueixin el coneixement de la causa en els termes dels articles 792 i següents de la dita Llei.
Una vegada presentat l'escrit de qualificació de la defensa, el jutge ha d'assenyalar el dia més pròxim possible per a l'audiència preliminar de les parts sobre la procedència de l'obertura del judici oral, llevat que estiguin pendents de practicar-se les diligències d'investigació que hagi sol·licitat la defensa de l'imputat i el jutge hagi declarat pertinents.
Immediatament que el Ministeri Fiscal o una part acusadora instin en els termes de l'article anterior l'obertura del judici oral, el jutge ha d'assenyalar el dia més pròxim possible per a l'audiència preliminar de les parts sobre la procedència de l'obertura del judici oral, llevat que estiguin pendents de practicar-se les diligències d'investigació que hagi sol·licitat la defensa de l'imputat i el jutge hagi declarat pertinents.
Les parts, quan entenguin que tots els fets delictius objecte d'acusació no són dels que tenen atribuït el seu enjudiciament al tribunal del jurat, han d'instar en els seus respectius escrits de sol·licitud de judici oral l'adequació pertinent del procediment.
Les parts, quan entenguin que tots els fets objecte d'acusació no són dels que tenen atribuït el seu enjudiciament al tribunal del jurat, han d'instar en els seus respectius escrits de sol·licitud de judici oral l'adequació pertinent del procediment.