projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El Govern de la Generalitat de Catalunya va aprovar commemorar el centenari de la mort de l'escriptora, periodista i feminista Dolors Monserdà i Vidal (Barcelona, 1845 - 1919).
Dolors Monserdà va ser guardonada diverses vegades als Jocs Florals, va escriure teatre i està considerada la primera novel·lista catalana, amb obres com La família Asparó o La fabricanta.
Va col·laborar en els principals periòdics de l'època amb articles literaris i amb propostes i reflexions sobre els problemes socials, en especial els de les dones, que va recollir a l'assaig Estudi feminista.
Orientacions per a la dona catalana.
Va fundar i dirigir el Patronat per a les Obreres de l'Agulla, que oferia materials de costura a preu de cost, formació, borsa de treball i assistència mèdica gratuïta per millorar les condicions laborals femenines.
L'Institut Català de les Dones organitza i coordina els actes de reconeixement a aquesta figura històrica, amb la col·laboració del Departament de Cultura i d'una vintena d'entitats i institucions que s'han adherit a l'Any Dolors Monserdà.
Joan Oliver ens recorda que l'any 1919, Sabadell, "la nostra petita pàtria, era una ciutat atrafegada i sorruda, trista i rica".
I una colla de joves intel·lectuals i artistes es van plantejar "remoure tanta monotonia" amb dos tipus d'accions que es movien entre l'humor provocatiu i l'activisme cultural.
Les seves iniciatives, al llarg dels anys vint del segle passat, faran que Sabadell visqui un dels períodes més brillants de la seva història.
I tot va començar amb una mena de campament muntat al mes de juliol de 1919 a la font del Saüc, a tocar de la Mola de Sant Llorenç del Munt.
Van convertir aquella acció en una mena de performance avantguardista.
Alhora, a finals de 1919, la conferència "La música i les ciutats solitàries" de Francesc Trabal es convertia en el detonant de l'Associació de Música de Sabadell.
La Colla estava liderada pels escriptors Joan Oliver, Francesc Trabal i Armand Obiols; però també hi van tenir una presència important els artistes Antoni Vila Arrufat i Ricard Marlet, el periodista Lluís Parcerisa, l'advocat Josep M. Trabal, el filòsof Miquel Carreras i el farmacèutic Joan Garriga.
El seu lema: "Estem voltats de pocavergonyes".
Al costat de la pràctica d'un humor descordat i crític, sobretot al Diari de Sabadell, la Colla es va implicar en empreses de gran ambició cultural, com les Edicions La Mirada. [+]
Joan Brossa (Barcelona, 1919-1998) fou un poeta en majúscules que entenia la creació poètica com quelcom que anava més enllà de qualsevol convencionalisme.
La poesia era per a Brossa una eina al servei de la comunicació, sense divisió de gèneres, oberta, transversal, polièdrica.
De forma autodidacta, va beure de la tradició literària del país i es va nodrir de les tendències creatives europees per tal de crear un llenguatge, un univers propi, que el converteix en un dels màxims representants de la segona avantguarda catalana.
La producció poètica de Joan Brossa esdevé un tot que s'intercomunica per donar lloc a una producció en la qual tenen cabuda formes poètiques clàssiques i, a la vegada, poemes visuals, objectes, intervencions urbanes, peces teatrals i guions cinematogràfics.
El domini de les estructures poètiques més clàssiques és tan evident com ho són el minimalisme d'alguns poemes escrits i la capacitat de síntesi del llenguatge visual amb què s'expressa.
Transformar la realitat a partir de l'aparellament d'elements que provenen de contextos diversos, jugar amb la forma de les lletres, qüestionar el món a partir de l'activació de la mirada converteixen Brossa en un prestidigitador de la paraula, en un mag que posa de manifest que res no és el que sembla.
A la vegada, el context històric en què va viure fa del poeta un creador combatiu, crític, punyent, que empra el llenguatge poètic per disparar verí i ferir amb la duresa de les paraules.
Extremadament actual en el discurs, vitalista en la manera com afronta la vida, Brossa és un poeta amb una producció ingent, que va concebre l'acte poètic com un exercici necessari per a la condició humana.
Amb Brossa penetrem en el món de l'inconegut per eixamplar els límits de l'expressió poètica.
Aquests sis monosíl·labs Dir molt en un mig dir són el lema triat per commemorar l'Any Carner.
Formen part d'un vers del poeta que es completa amb seria mon afany.
El vers explica de manera diàfana un aspecte essencial de la poesia d'aquell que encara és citat i recordat com el «Príncep dels poetes», un títol d'honor heretat de Verdaguer i de Maragall.
Algunes literatures europees concedien la distinció al poeta que reunia el consens en l'escala de valoració poètica dels seus col·legues: Ronsard, Verlaine, Mallarmé, a la literatura francesa; Garcilaso, Góngora, Neruda, a la de llengua espanyola.
El 4 de juny de 1970 Josep Carner moria a Brussel·les, al seu domicili, al carrer Lincoln 64 (al sud de la ciutat, al municipi d'Uccle / Ukkel).
Commemorem el cinquantè aniversari de la seva mort.
L'Any Carner 2020, que s'allargarà fins ben entrat el 2021, desplegarà un gran nombre d'activitats, de tota mena i per a tota mena de públics.
Les línies mestres abracen tots els camps literaris que ell va conrear (i també aquells àmbits en què d'altres artistes han situat la seva obra: la cançó, el teatre).
S'han integrat a l'Any les iniciatives de molts municipis de Catalunya, però també iniciatives d'empreses culturals privades que volen homenatjar Carner.
Els objectius de l'Any són els de difondre la seva obra.
L'agenda del web Carner posarà al dia els actes i les manifestacions que es vagin preparant.
Farem tots els possibles per fer un GranAC.
A dotze anys inicia la carrera literària, interessat per tots els camps de l'escriptura, els mateixos que conrearà durant setanta anys.
Sobretot la poesia, sempre amb la idea de retocar, revisar, reescriure's (1905: «Posen les monjes una gentil sotabarbeta».
1957: «Crien les monges una gentil sotabarbeta»).
Durant anys sent una especial tirada pel teatre, una afecció adquirida en la infantesa i present, de manera discreta, en obres no específicament dramàtiques, en la prosa, o en la poesia, en l'esquema d'un determinat escenari on transcorre el drama: «Mil vuit-cents quaranta. | Vergers antillans. | Un ocell hi canta | sobre els diamants || d'un llac.
Par que abrasi | un poc d'aire fi | son bec de topazi, | son coll de robí. || Quan el sol s'aplaca, | ve Magda a l'atzar; | ha deixat l'hamaca | però oscil·la encar. | [...]».Viu el periodisme: «El periodisme es mes devorador qu'els monstres de l'antiguetat», 1905.
Entre els llibres de proses, Les bonhomies ha esdevingut un referent, i a voltes polisèmic: 'Sucar-hi': «Qui s'acostuma a sucar, ja no para».
La traducció omple un ampli segment de la seva relació amb la literatura, amb més de seixanta llibres traduïts en les dues llengües: Pickwick, 1931, però també Principios de una ciencia nueva, 1941.
Exposa les reflexions que l'experiència de traductor li ha suscitat: De l'art de traduir: «Els diccionaris de butxaca no solament deformen la butxaca», 1944.
I en un altre aforisme no s'està de recordar que «Un escriptor deliberadament intraduïble –això passa algun cop en les literatures de caire raconer– es pren, talment, una pena innecessària perquè el deixin estar».
Joan Perucho (Barcelona, 1920-2003) és un dels escriptors més destacats de la literatura catalana del segle XX.
Va començar la seva trajectòria com a poeta i més endavant va ser narrador, novel·lista, crític d'art, autor de llibres de gastronomia, d'assaig i de viatges.
En va publicar un munt, més de cent, deia ell traient pit, ja de gran.
La seva obra ha estat molt traduïda internacionalment.
I gairebé tota està en castellà.
Què aporta la literatura de Perucho?
En primer lloc, una imaginació desbordant.
Viatges a través del temps, vampirs, plantes màgiques, aigües encantades, monstres erudits, espies, anacoretes del desert...
En segon lloc, el sentit de l'aventura, la curiositat per les coses, l'avidesa d'experiències i sensacions.
Perucho va ser gastrònom, va parlar d'erotisme, va col·leccionar mobles i llibres, va ser amic i col·laborador d'artistes.
Tot el que és viu hi troba un lloc, en la seva literatura.
L'Any Perucho 2020 és una oportunitat per recuperar aquest esperit, mitjançant reedicions, exposicions i espectacles de petit format que conviden a llegir i a viure la vida.
Com cada any, el Govern ha acordat els esdeveniments i les personalitats que seran objecte de commemoració l'any que ve.
L'objectiu és recuperar la memòria de personalitats i esdeveniments històrics, artístics, científics o culturals, que han deixat empremta en el patrimoni col·lectiu dels catalans i que compleixen cinquantenaris, centenaris o aniversaris d'ordre superior.
La proposta ha estat elaborada per la Comissió de Commemoracions.
A part dels anys commemoratius oficials decretats pel Govern també hi ha altres efemèrides i commemoracions literàries.
La ILC celebra els seus Seminaris de Traducció a Farrera de Pallars d'ençà de la tardor de 1998 fins la del 2019.
El model, com d'altres iniciatives similars europees, està destinat a posar en contacte els autors -poetes i dramaturgs- amb els seus potencials traductors.
La Institució de les Lletres Catalanes convidava dos autors d'una mateixa llengua a reunir-se amb una desena de poetes, dramaturgs i traductors catalans, sempre diferents, al Centre d'Art i Natura de Farrera de Pallars.
Els participants, dividits en dos grups, tenien ocasió de discutir amb els autors convidats tots els aspectes de les versions de la selecció de poemes que aquests els han fet arribar prèviament.
Aquestes trobades permeten aprofundir en el nivell de comentari i d'interpretació dels originals i en la discussió de les seves possibles traduccions al català.
La ILC ha publicat un recull antològic d'aquests seminaris de traducció.
La voluntat d'editar aquestes antologies ha de ser entesa com el singular valor de reconeixement públic i de divulgació que la ILC atorga a la traducció poètica.
Les dues primeres edicions del Seminari van ser a càrrec de l'editorial Proa, després es van coeditar amb Emboscall, i des del 2010, amb l'Editorial Denes.
No llegim igual en un paper que a una pantalla, per tant a webs i blogs és evident que hem d'escriure diferent.
Hi ha diversos paràmetres que cal tenir en compte quan escrivim a la xarxa, com el fet que el lector ho vol tot i ho vol ràpid, l'existència dels enllaços i la lectura en pantalla.
En aquest curs, dividit en dues sessions, abordarem aquestes i altres qüestions, i també analitzarem els textos dels blogs i webs dels assistents.
Professionals de les empreses i les entitats del sector cultural i creatiu responsables del màrqueting i de la comunicació en línia.
Periodista especialitzada en Internet des de 1997.
Actualment treballa com a professora associada a la Universitat Pompeu Fabra.
També dóna classes de comunicació digital al Col·legi de Periodistes, Col·legi de Bibliotecaris, Barcelona Activa, diferents departaments de la Generalitat de Catalunya, així com a altres institucions, mitjans de comunicació i empreses.
Paral·lelament, realitza tasques de consultoria i assessoria en comunicació.
En només uns segons, l'usuari decideix si marxa d'una web o hi navega.
Naveguem de manera intuïtiva, és a dir, no «llegim».
El context també ha canviat: naveguem caminant pel carrer, sortint d'una reunió, drets al mig del carrer, a l'autobús...
Una plana que triga a carregar, un enllaç que no ens porta enlloc, són elements que ens poden fer perdre l'usuari.
Podem desenvolupar una estratègia digital molt eficaç per atraure visites (SEM, SEO, xarxes socials...), però els nostres esforços seran en va si la nostra web no ofereix una navegació àgil i intuïtiva.
Farem una petita introducció per posar cada cosa al seu lloc i clarificar conceptes relacionats amb la usabilitat web: accessibilitat, disseny centrat en l'experiència d'usuari (UX), test d'usuaris, etc. Diferents disciplines han estat implicades en el desenvolupament de la usabilitat web (psicologia, comunicació entre màquina i ésser humà, etc.).
Fruit d'aquest bagatge, disposem de diverses eines que ens permeten fer valoracions molt acurades i detectar possibles problemes d'usabilitat.
Els criteris heurístics en són un exemple clar i, durant aquest taller, revisarem els més importants amb exemples pràctics.
Al final del taller, els participants disposaran del seu propi «test d'usabilitat» i podran valorar la usabilitat de la seva web, la qual cosa els permetrà detectar i preveure possibles dificultats per a l'usuari.
L'objectiu del taller és entendre i aprendre els principals criteris amb els quals es valora la usabilitat web per aplicar-los a la nostra (i a qualsevol) web.
D'aquesta manera, podrem detectar i corregir possibles problemes d'usabilitat.
El taller d'usabilitat web tindrà dues parts:
Professionals de les empreses i les entitats del sector cultural i creatiu responsables del màrqueting i de la comunicació en línia.
Llicenciada en Psicologia per la Universitat Ramon Llull.
Des del 2007 treballa en el camp del màrqueting digital com a consultora especialista en l'optimització d'entorns digital, sempre pensant en l'usuari per tal que millori el seu rendiment.
Imparteix formació reglada en diferents universitats, i també tallers sobre l'àmbit del màrqueting digital per a diferents organismes d'assessorament a empreses.
És professora del màster en Administració de Negocis a Internet ( E-business ) de la Universitat de Barcelona i del grau de Màrqueting i Direcció Comercial de la Universitat Abat Oliba CEU.
Les campanyes publicitàries a les xarxes socials
Les xarxes socials han anat evolucionant al llarg del temps i ara són una de les principals eines de màrqueting de les empreses.
Els propietaris de les xarxes socials també són conscients d'aquest fet i al llarg del temps han anat modificant els algoritmes que ordenen els missatges que les empreses publiquen per perjudicar-ne la difusió natural a favor de la difusió publicitària.
Així doncs, conèixer com funciona la publicitat en aquestes eines és una necessitat real si volem que els nostres missatges tinguin l'abast que solien tenir uns anys enrere.
En aquesta sessió, ens centrarem sobretot en com funciona la publicitat a les xarxes Facebook i Instagram, i en com podem crear sistemes automàtics que s'autosostinguin i que vagin portant visites qualitatives al nostre lloc web.
Durant el taller es crearà una campanya i es mostraran funcionalitats com la de trobar els teus clients en aquestes xarxes o bé la de trobar perfils semblants als dels teus clients.
També veurem com podem aplicar a Twitter tot el que s'ha vist a Facebook i Instagram.
Professionals de les empreses i les entitats del sector cultural i creatiu responsables del màrqueting i responsables de la comunicació en línia.
Directora de l'Institut Internacional per a la Investigació de la Societat de la Informació i el Coneixement (3ISIC), ha estat sòcia fundadora i directora general de l'empresa Comercio Digital, SA, que pertany al Grupo Intercom (creadors d'Infojobs, Softonic, eMagister, etc.).
També ha estat CEO de Noticias.com i sòcia fundadora de diverses empreses relacionades amb internet.
És professora de Màrqueting Digital i d'e-Business en màsters i postgraus de diverses universitats: UAB, ESCI-UPF, UB, UdG, UOC, UVic i CETT-UB, i dirigeix el grau en Emprenedoria Digital a La Salle - URL.
És experta i facilitadora de coneixements de l'Organització Mundial del Turisme i especialista en la creació de plans estratègics per a la promoció en línia d'empreses i territoris.
L' SDE, la Subdirecció General de Promoció Cultural i la Fira Mediterrània de Manresa, organitzen dins el marc de les activitats professionals de la fira, unes jornades que volen apropar models d' implementació d'estratègies de cultura sostenible en aquestes tres dimensions - social, econòmica i ambiental -, liderats per equipaments, festivals i artistes i convidar a la reflexió constructiva per a un desenvolupament cultural sostenible.
En els darrers anys hem vist iniciatives que promouen frenar l'impacte negatiu que generem sobre el planeta fent esforços per aplanar la corba de l'excés de contaminació i de consum.
Conceptes com quilòmetre zero, comerç local i de proximitat, productes de temporada, cooperatives, els mals del petroli i del turisme low cost i de masses, i un llarg etcètera, formen part del nostre imaginari i vocabulari diari.
Treballem amb el nostre entorn i no contra ell?
Utilizem recursos propis i reutilizem per no generar excedents i residus?
Tenim traçat un camí cap a la sostenibiiltat cultural?
Estem creant una cultura en què tothom en pugui formar part?
La pandèmia de la Covid19 ha posat accent en moltes d'aquestes preguntes.
A més, l' Agenda 2030 s'ha convertit en el nou full de ruta global per avançar vers el desenvolupament sostenible amb 17 objectius que cobreixen la dimensió social, econòmica i ambiental de la sostenibilitat.
Directora General de Cultura Popular i Associacionisme Cultural
Rosa Tubau Directora General de Creació, Acció Territorial i Biblioteques
10.35 Brots Transhumants - Ponència Inaugural
Arnau Obiols i Magí Serra amb Martí Boada (connexió en directe)
11.00 Presentació de l'estudi "Lideratge mediambiental en el sector cultural i creatiu català"
Gemma Carbó - Museu de la vida rural.
Arnau Obiols i Magí Serra amb Carme Pigem (connexió en directe)
Arnau Obiols i Magí Serra amb Eloïsa Matheu (connexió en directe)
MODERA Lluís Puig - Director del Programa per al desenvolupament de projectes culturals d'àmbit internacional
Arnau Obiols i Magí Serra amb Ada Vilaró (connexió en directe)
Arnau Obiols i Magí Serra amb Perejaume (connexió en directe)
L'SDE endega la formació 2017 amb una nova conceptualització de continguts: els itineraris SDE 2017, un formatque estructura i connecta els continguts amb l'objectiu d'oferir una programació més integrada.
Enguany, també s'ha fet un esforç de calendarització per tal de facilitar la planificació als usuaris SDE i s'han introduït nous formadors, per ampliar i enriquir els continguts SDE.
Aquests itineraris, que porten com a títol genèric Transformació digital: màrqueting, web i xarxes socials, es divideixen en: itinerari 1 ( I1 ) de Comunicació a les xarxes socials, que inclou 6 tallers pràctics i itinerari 2 ( I2 ) de Màrqueting i promoció a Internet, queinclou 7 tallers pràctics.
Ambdós itineraris segueixen una cronologia i són recorreguts recomanats, sense caràcter obligatori.
El format de les sessions és de taller amb contingut pràctic i la metodologia de treball és en grups reduïts.
Propiciem els conceptes de creativitat i innovació, identificant-ne els factors que els afavoreixen i aportem coneixement i experiències sobre els instruments i les darreres tendències en les estratègies creatives, la gestió de la recerca, el desenvolupament i la innovació (ideació, design thinking, prototipatge,...), i també l'aproximació a les noves narratives (storytelling, gamificació i transmedia) que incideixen en l'estructura i/o producte o servei de l'empresa.
El Servei de Desenvolupament Empresarial (SDE) de l'Institut Català de les Empreses Culturals (ICEC) programa activitats de formació (tallers, seminaris, jornades...) de l'àmbit del màrqueting i la comunicació amb l'objectiu d'aportar coneixement i experiències sobre els instruments i darreres tendències en mercadotècnia i comunicació en mitjans ja sigui tradicionals, com digitals.
En aquest àmbit es posa un èmfasi especial en les qüestions relatives a l'estudi de mercats; la segmentació de públics; la política de preus; els anàlisis de competències; les habilitats de comunicació personals; la negociació com a part del procés de venda; la preparació de pitchings; l'elaboració de dossiers de premsa; conèixer quines són les eines imprescindibles per dur a terme una campanya de comunicació digital; el posicionament i indexació del web; SEO i SEM; les xarxes socials; la publicitat on-line; etc.
El Servei de Desenvolupament Empresarial (SDE) de l'Institut Català de les Empreses Culturals (ICEC) programa activitats de formació (tallers, seminaris, jornades...) de l'àmbit de la internacionalització amb l'objectiu d'aportar coneixement i experiències sobre les millors solucions per a l'exportació de productes, béns o serveis culturals als mercats estrangers.
En aquest àmbit es posa un èmfasi especial en les qüestions relatives a la preparació de fires i mercats; màrqueting internacional; la preparació d'habilitats personals de presentació de projectes en altres llengües; el coneixement de la legislació pròpia de cada mercat; fiscalitat internacional; les particularitats i la idiosincràsia a l'hora de fer negocis; les accions i missions comercials a l'estranger; tràmits duaners, etc..
El Servei de Desenvolupament Empresarial (SDE) de l'Institut Català de les Empreses Culturals (ICEC) programa activitats de formació (tallers, seminaris, jornades...) de l'àmbit de la gestió empresarial amb l'objectiu d'aportar coneixement i experiències sobre les millors solucions de gestió financera i econòmica, instruments de finançament; planificació estratègica, definició d'objectius a llarg termini, negociació bancària, gestió de recursos humans, gestió documental i de la informació, circuits interns de comunicació, gestió de la recerca, el desenvolupament i la innovació, capacitat d'associació i generació d'aliances en clústers sectorials, etc.
El butlletí Culturapopular.mes recull mensualment les principals notícies de l'àmbit de gestió de la Direcció General de Cultura Popular i Associacionisme Cultural.
Culturapopular.mes encetà, el mes d'octubre de 2016, una nova etapa adaptant-se al model normalitzat dels Butlletins gencat.
Podeu consultar els butlletins Culturapopular.mes publicats durant el darrer any.
Enllaç al formulari de subscripció per rebre'l mensualment a la vostra bústia de correu.
Tots els butlletins de la Generalitat de Catalunya.