projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Els professionals de la salut poden experimentar una gran tensió emocional en situacions de desbordament de la demanda assistencial i torns de treball molt llargs.
A més, en el marc de l'actual crisi sanitària, s'hi pot afegir el temor pel risc de contraure la malaltia i transmetre-la, el fet de compartir el patiment emocional dels pacients i fins i tot la incertesa sobre el comportament del SARS-CoV-2.
Tot plegat pot arribar a comportar una càrrega emocional difícil de gestionar.
Per a aquestes situacions, Salut recorda que el servei de prevenció de riscos laborals dels centres poden donar suport psicològic per garantir la salut i el benestar dels seus professionals i que, també, es pot recórrer als dispositius d'atenció primària i de salut mental dels sistema sanitari públic, així com el servei telemàtic de suport psicològic per a professionals de la salut que ofereix la Fundació Galatea.
A més, els professionals també poden fer ús de la WepApp GestioEmocional.cat, publicada al Canal Salut, a través de la qual es pot fer una avaluació de la pròpia salut mental, disposar d'eines per gestionar els símptomes de malestar, accedir a recursos professionals de salut mental i rebre indicacions i consells sobre què cal fer en cada situació.
L'aplicació proporciona un seguit de preguntes per determinar si és necessari facilitar l'atenció amb un professional.
La COVID-19 és una malaltia desconeguda i sense tractament.
Per tal de donar una referència clara i uniforme al seu abordatge a tots els professionals de Catalunya s'ha creat una Comissió Assessora per al tractament farmacològic per SARS-CoV-2; dins el Programa d'Harmonització del CatSalut.
Les comunicacions i publicacions en aquest entorn tan dinàmic en moltes ocasions són prèvies a la revisió científica.
Cal triar l'evidència a partir de criteris sòlids per a prendre decisions que tinguin en compte tant la possible eficàcia com la seguretat dels tractaments.
La comissió es troba integrada per professionals de tots els àmbits com especialistes en malalties infeccioses, en atenció primària, geriatria, medicina interna, d'urgències, pneumologia, farmàcia i farmacologia clínica.
Una composició multidisciplinària que vol abastar tota l'expertesa necessària per prendre les millors decisions.
Els pacients requereixen tractaments i la manca de referències clares pot fer que els pacients es tractin diferent segons l'hospital on vagin.
La nova comissió analitza totes les novetats publicades de manera setmanal i revisa constantment les recomanacions amb criteris de rigorositat.
Els resultats es publiquen de manera transparent i accessible setmanalment al Canal Salut.
El mes de març ha mostrat una caiguda en el nombre de trasplantaments realitzats, s'han fet 29 intervencions i 7 persones van ser donants.
L'activitat no s'ha aturat, ja que es mantenen els trasplantaments urgents i alguns programes especials, però la resta s'han hagut d'ajornar ja que la crisi sanitària ha afectat de manera significativa a aquest programa per qüestions de seguretat clínica.
La mitjana de trasplantaments és d'unes 100-110 intervencions al mes; al gener es van realitzar a Catalunya 129 trasplantaments i al febrer 138.
Els malalts trasplantats, totes les persones que esperen rebre un òrgan i aquelles que reben tractaments immunosupressors cal que extremin les precaucions indicades per a la ciutadania davant el coronavirus.
L'aïllament, extremar la higiene i tenir present les mesures de distància social són mesures essencials.
En cas de ser receptor i haver mantingut un contacte puntual amb una persona amb sospita o diagnòstic de COVID-19, es recomana extremar les mesures de distanciament físic, higiene de mans i respiratòria i fer un autoseguiment de símptomes durant 14 dies.
En presència de símptomes, cal posar-se en contacte amb el 061.
Per resoldre més dubtes sobre els candidats i receptors d'un trasplantament podeu consultar les següents preguntes freqüents.
L'assistència dels malalts crònics s'ha vist moderadament afectada durant el període de la pandèmia pel coronavirus SARS-CoV-2; la majoria d'aquests tractats des de l'atenció primària.
En línies generals s'han mantingut els controls essencials a les persones amb patologies cardiovasculars, respiratòries i diabetis.
Aquests controls s'han desenvolupat en molts casos telemàticament; a través de telèfon, la videoconsulta o l'eConsulta, fent anar a la persona al centre només quan era imprescindible.
Aquest fet s'ha produït sobretot en casos com els controls de Sintrom.
Pel que fa als pacients més complexos s'ha mantingut l'atenció domiciliària i metges i infermeres de l'atenció primària es desplacen als domicilis particulars dels pacients de manera regular per visitar-los.
Un altre dels tractaments en el qual s'ha posat més èmfasi han estat les vacunacions infantils, sobretot les de nadons de fins als 18 mesos.
Malgrat que l'atenció s'ha continuat fent en la majoria dels casos, algunes activitats preventives s'han posposat, com ara el consell antitabac o de disminució d'alcohol, o bé els cribratges de retinopatia diabètica, activitats que s'hauran de recuperar els propers dies.
Arran de la pandèmia de la COVID-19, el Sistema de Salut de Catalunya ha hagut d'adaptar-se i transformar-se digitalment, accelerant un procés que ja s'estava implementant.
Una de les àrees on els professionals de les tecnologies de la informació i comunicació han dedicat els seus esforços ha estat en el control i diagnòstic de la malaltia.
STOP COVID-19 es va desenvolupar en menys de 48 hores i, a nivell tècnic, ha anat evolucionant.
"L'aplicació permet als ciutadans autodiagnosticar-se i ens permet poder crear un mapa de calor sobre les àrees amb més infectats", detalla Pol Pérez Sust, director de l'Àrea de Sistemes d'Informació del CatSalut.
Aquesta aplicació, desenvolupada conjuntament amb l'Agència de Qualitat i Avaluació Sanitàries de Catalunya (AQuAS) i la Fundació TIC Salut i Social, permet també compartir directament amb el Sistema d'Emergències Mèdiques (SEM) l'estat de salut de les persones que la utilitzen i prendre les accions adequades en cada cas (per exemple, en els casos més greus, el SEM truca al moment i valora si cal o no un ingrés).
Més de 800.000 persones han fet servir l'aplicació i s'han registrat vora de 2.200.000 testos; és a dir, la quantitat de vegades que la gent ha reportat el seu estat de salut.
L'aplicació web GestioEmocional.cat, presentada el passat dilluns 13 d'abril, ja hi han accedit 106.000 usuaris.
El director de l'àrea manifesta que "el temps rècord en el procés d'ideació, disseny, desenvolupament, prova i posada en marxa d'aquesta aplicació de salut mòbil ens dona una idea de com s'han accelerat les coses.
En un context normal hauríem trigat mesos a tenir això en producció mentre que en aquest context hem estat capaços de fer-ho en un tancar i obrir d'ulls".
Pérez Sust també destaca l'augment de l'accés a l'espai digital de salut del ciutadà, La Meva Salut, que permet gestionar de manera no presencial els tràmits burocràtics, com ara les baixes laborals o l'accés al pla de medicació.
"Hem habilitat dos call centers específics amb l'objectiu de facilitar el procés de registre a la carpeta personal de salut del ciutadà", detalla.
I és que, a principis de la pandèmia, quan es va decidir facilitar l'accés a l'eina, el 061 va registrar una important allau de trucades.
Pérez Sust concreta que es perdien moltes trucades i que perquè no es quedés ningú sense aquesta oportunitat, es va decidir posar en marxa un formulari d'autoacreditació.
Fins a dia d'avui, s'han fet més de 190.000 peticions dels formularis.
Des del Servei Català s'està apostant per aquesta transformació digital del Sistema de Salut de Catalunya, "i així ho demostra el nostre compromís amb el Pla Director de Sistemes d'Informació que vam dotar de pressupost a principis d'aquest any i que començarem a desplegar en els pròxims mesos", conclou Pérez Sust.
En preparació dels diferents escenaris que es puguin donar arran de la pandèmia del coronavirus i per si el número d'hospitalitzats fos major a les capacitats actuals, el Departament de Salut a Lleida trasllada avui 45 llits articulats al Pavelló Onze de Setembre de Lleida provinents de la donació de l'Hospital Comarcal del Pallars, que acaba de rebre'n uns de nous.
D'aquesta manera, es treballa per estar preparats per a la possible necessitat de posar en marxa un Pavelló Salut a Lleida.
Els següents passos per habilitar el pavelló s'aniran donant en funció de les necessitats.
"Tot i que en aquests moments estem en una situació de control, gràcies a l'exemplar comportament de la gent quedant-se a casa i a la gran feina que estan fent els professionals de la salut atenent a les persones als diferents dispositius assistencials d'atenció primària, hospitalària i sociosanitària, no podem relaxar-nos i hem d'estar preparats par a possibles necessitats", explica la gerent dels Serveis Territorials del Departament de Salut a Lleida i Alt Pirineu i Aran, Divina Farreny.
Durant el matí, dos camions plataforma, cedits per l'empresa Alquivisa, amb conductors de la Generalitat i dos tràilers amb xofer, cedits per l'empresa Ramon Tomas, realitzen el transport dels 45 llits des de Tremp fins a Lleida.
Per a les tasques de descàrrega del material al Pavelló Onze de Setembre es comptarà amb l'ajuda del Cos de Bombers de Lleida.
L'acord possibilita que les peces comunicatives publicades a Canal Salut arribin a la ciutadania per diferents vies
Des de mitjans del mes de març, la Regió Sanitària Lleida del Servei Català de la Salut (CatSalut) està vetllant perquè tota la informació rellevant relacionada amb el coronavirus SARS-CoV-2 arribi a tota la ciutadania el territori, tant les peces comunicatives generals com les més específiques adreçades a col·lectius com ara la gent gran, els infants o les persones amb malalties cròniques.
Per aquest motiu ha arribat a un acord amb la Diputació de Lleida segons el qual fa difusió dels materials publicats al Canal Salut a la premsa local i a les seves xarxes socials, des de mitjans de març, am b una previsió setmanal i amb l a priorització que marquen els criteris salut del moment.
A banda, t ambé s'ha posat en marxa un servei amb el Diari Segre i la Mañana, per fer visible la tasca dels professionals assistencials que treballen als diferents dispositius sanitaris, publicant diàriament fotos i agraïments de diferents professionals de Lleida i Pirineu, i de tots els àmbits de salut i categories professionals.
Amb aquestes mesures es pretén facilitar l'accés a la informació rellevant a tota la ciutadania i, alhora, reconèixer la tasca dels professionals que l'estan duent a terme.
Aquest dissabte, dia 11, rebrà 25 residents que viuen a la Residència Sant Andreu de Manresa
La Regió Sanitària Catalunya Central del Servei Català de la Salut (CatSalut), traslladarà temporal ment 25 persones que actualment viuen a la Residència Sant Andreu de Manresa aquest dissabte, 11 d'abril, a l'Hotel Món, gestionat per la Fundació Catalunya La Pedrera i situat a Món Sant Benet, a Sant Fruitós de Bages.
El trasllat respon a la necessitat tant de les institucions sanitàries, encapçalades pel CatSalut, com de la mateixa societat, de disposar com més aviat millor de tots els recursos necessaris per fer front a la crisi sanitària generada per la Covid-19.
La Residència Sant Andreu de Manresa és un equipament que va ser remodelat ara fa tot just dos anys i que està dotat d'infraestructures mèdiques i de recursos que ara mateix són indispensables per atendre les persones afectades per la Covid-19 i que es troben en estat greu.
Actualment, la situació sanitària del territori és complexa: els llits hospitalaris tenen una ocupació de gairebé el 100 % i les institucions sanitàries, a través del CatSalut, estan cercant les millors solucions per poder ampliar el nombre de llits hospitalaris.
Per a tot això, a la Fundació Sant Andreu Salut, a través de les persones ateses i els seus familiars, ha entomat aquest repte com un exercici de responsabilitat i solidaritat.
La institució, que ha comunicat el trasllat als familiars aquest dijous, considera que és una bona manera de contribuir i d'implicar-se per fer front a la crisi sanitària.
Les 25 persones que es traslladaran a l'Hotel Salut Món mantindran l'atenció i benestar de les quals disposen habitualment a la Residència Sant Andreu, tot i que continuaran estant aïllades a les seves habitacions, com havien estat fins ara a la residència, com a mesura de prevenció.
Cada persona disposarà d'una habitació individual o doble, amb bany, telèfon fix i un balcó.
D'altra banda, part de l'equip humà de la Residència de Sant Andreu es traslladarà, juntament amb les 25 persones, a viure a l'hotel, per la qual cosa les persones ateses mantindran les mateixes professionals referents.
Pel que fa a l'alimentació, les persones ateses tampoc notaran cap modificació, ja que es transportarà, diàriament, el menjar que es cuini a Sant Andreu.
Pel que fa a la comunicació s'establiran uns horaris de trucades i videotrucades perquè mantinguin el màxim contacte amb els familiars.
Pel que fa al trasllat, es concentrarà durant la jornada del dissabte 11 d'abril i es realitzarà seguint estrictament totes les mesures d'higiene i prevenció establertes per les autoritats sanitàries.
L'Aju ntament de Manresa, el CatSalut i Sant Andreu Salut assumiran el trasllat garantint l'acompanyament d'aquestes persones.
L'Hospital de Berga habilita llits addicionals a l'edifici nou i un espai per a semi-crítics per fer front a la Covid-19.
L'Hospital Sant Bernabé de Berga, amb la implicació de tots els seus professionals i en coordinació amb el Servei Català de la Salut, ha posat en marxa noves mesures organitzatives que tenen per objectiu oferir una millor atenció als pacients de Covid-19 i a les seves famílies.
L'Hospital Sant Bernabé disposarà de llits addicionals en un hospital de campanya que s'ha habilitat a l'espai de Rehabilitació, a la tercera planta de l'edifici nou.
Aquests llits estan destinats a pacients que no requereixin estar hospitalitzats a la planta d'aguts però que no puguin tornar al seu domicili, segons han explicat fonts del centre.
També s'ha habilitat un nou espai per a pacients semi-crítics, amb 3 llits, que ofereix una supervisió constant a aquells malalts que estan a l'espera de ser traslladats a un altre centre.
A banda, ha activat un nou servei psicològic que té per objectiu oferir una millor atenció als pacients de Covid-19 i a les seves famílies, així com ajudar a gestionar emocionalment la situació de crisi als mateixos sanitaris.
Una de les principals accions que s'han engegat aquests dies té a veure amb l'acompanyament psicològic a les persones malaltes, als familiars i també als professionals del centre.
S'ha creat un grup de psicòlegs voluntaris, que ofereixen suport tant als professionals de l'hospital comarcal com als propis malalts, i es compta amb la tasca d'una psicòlo ga que coordina el dol familiar.
Davant la crisi sanitària causada pel coronavirus SARS-CoV-2 i la important afectació que té en diversos centres residencials de gent gran, el Departament de Salut i el Servei Català de la Salut han promogut una intervenció d'alta intensitat assistencial en aquests centres, que és liderada per l'Atenció Primària i Comunitària de la Catalunya Central.
En total, a la Catalunya Central es dona servei a una població residencial aproximada de 5.500 persones institucionalitzades: unes 900 a l'Anoia, 3.100 al Bages-Berguedà i unes 1.500 a Osona.
En el cas de l'ICS a la Catalunya Central, s'han destinat equips de residències formats per un professional de medicina i un d'infermeria per donar suport assistencial i fer formació a les residències.
Els professionals d'Atenció Primària i Comunitària tenen, entre d'altres, les funcions següents als centres residencials:
Una de les accions que realitzen els professionals en aquest moment és la realització de tests entre els residents per cribrar els casos positius i aïllar-los dels negatius per evitar la propagació de contagis.
Per evitar al màxim la propagació de la malaltia entre els residents, també s'estan impulsant altres mesures com el retorn al domicili o reubicació de persones residents amb alt grau d'autonomia i que no estiguin afectats pel virus.
Els professionals d'atenció primària fan un seguiment adequat a les necessitats de la persona i de la seva família.
D'altra banda, per als centres amb alta afectació de coronavirus en els quals es realitzi una protecció total, integral i intensiva, des de l'atenció primària se'n fa el seguiment proactiu per mantenir una coordinació constant i es dona el suport sanitari necessari, una atenció garantida 24 hores 7 dies a la setmana.
Es fa un seguiment clínic adequat en totes les fases de la malaltia, control de les patologies cròniques i atenció pal·liativa, quan és necessari.
Els professionals d'atenció primària i comunitària també formen i donen suport als equips residencials quant a l'ús dels equips de protecció individual, definició de circuits clars a tot el personal de les residències (gerocultores, personal sanitari, auxiliars, neteja, manteniment, etc.) i protocols per garantir-ne un ús correcte, higiene de mans a identificar per part de tot el personal de cura i atenció social de l'àmbit residencial, etc.
Les residències de gent gran de la Catalunya Central podran oferir formació tant als seus professionals com al personal que incorporin de nou per atendre les necessitats derivades de l'actual pandèmia per COVID-19.
Es tracta d'un entorn virtual promogut per la Unió Consorci Formació, el Consorci de Salut i Social de Catalunya, la Fundació Sant Andreu Salut, la Fundació Universitària del Bages – UManresa, l'Ajuntament de Manresa, la Regió Sanitària Catalunya Central –CatSalut- i el SAP Bages-Berguedà-Solsonès (que inclou el Moianès) de l'Institut Català de la Salut.
La iniciativa s'ha batejat com a comunitat virtual de pràctica d'atenció a la gent gran i permet compartir coneixement, experiències, materials didàctics i formatius, protocols i procediments per tal que el personal d'atenció de les residències geriàtriques pugui dur a terme la seva feina de manera més eficient i segura tant per a ell mateix com per a les persones que atén.
El mateix entorn també és un espai de comunicació i intercanvi que permet posar en comú necessitats i interessos per donar-hi resposta de manera col·laborativa i participativa.
L'accés dels treballadors a la formació i recursos que incorpora aquesta plataforma es farà a través de claus d'accés que els proporcionaran les institucions en les quals presten servei i no suposarà cap cost ni per a les persones en formació ni per a les seves empreses.
Per tal d'assegurar que el màxim de centres poden posar-la a disposició del seu personal, el grup promotor oferirà als diferents ajuntaments de les comarques centrals de Catalunya la possibilitat de sumar-s'hi.
Els continguts formatius s'estructuren en diferents blocs.
El primer s'adreça a oferir eines per donar resposta a les necessitats específiques generades pel COVID-19 en matèria de seguretat, d'organització i processos per a la prevenció i protocols d'actuació dels professionals.
El segon està específicament pensat per a persones que s'incorporen de nou a una residència per tal d'introduir-les en els conceptes bàsics, pautes d'actuació en matèria d'higiene i seguretat i prevenció de riscos laborals.
Finalment, s'inclou un tercer bloc sobre tècniques vinculades al treball en residències de gent gran: mobilització de malalts, primers auxilis en l'àmbit sanitari, manipulació d'aliments i seguretat alimentària, comunicació amb la persona atesa o gestió de les emocions, entre altres.
La comunitat virtual de pràctica es planteja com un entorn en evolució a la qual es podran afegir noves funcionalitats i recursos en funció de les necessitats detectades.
La implicació directa de totes les institucions permetrà impulsar la formació i el desenvolupament professional necessari, tant per als treballadors que s'incorporen de nou com per a les que ja estan activament atenent i cuidant persones que viuen a residències o domicilis en el context de la pandèmia per COVID-19.
Ahir dijous, 23 d'abril va arribar el material donat per CSFF (China Short Film Festival) entitat estatal xinesa que agrupat a 58 donants per enviar un total de 6.000 mascaretes KN95 (FFP2).
Aquest material es distribuirà en un cinquanta per cent entre els diferents proveïdors de la Regió Sanitària Terres de l'Ebre, inclosos ambulàncies Egara, i l'altra cinquanta per cent per a l'Hospital d'Igualada.
Així mateix han arribat 4.000 mascaretes quirúrgiques d'un sol ús, destinades al cos de Mossos d'Esquadra, també en un cinquanta per cent per al cos de Mossos de les Terres de l'Ebre i un cinquanta per cent per als d'Igualada.
Avui divendres s'han lliurat aquestes mascaretes al cos de Mossos d'Esquadra.
La gerent de la Regió Sanitària, acompanyada de l'Intendent dels Mossos d'Esquadra de les Terres de l'Ebre han rebut el material i s'han fet la fotografia amb cartells en xinès i castellà donant les gràcies als donants.
Aquest material que ha estat donat per CSFF arriba gràcies a la tasca que va realitzar una professional de l'Hospital de Tortosa Verge de la Cinta quan a la Xina es trobaven en plena crisi sanitària.
Els professionals d'atenció primària de l'Institut Català de la Salut a la Catalunya Central han realitzat més de 25.500 visites domiciliàries, més de 191.700 visites telefòniques i més de 85.800 visites virtuals des de principis de març fins al 3 de maig.
Aquestes xifres tripliquen l'activitat habitual i s'expliquen a partir de la situació actual en què l'atenció presencial als centres d'atenció primària i consultoris locals s'ha reduït al màxim i ha baixat un 58%.
Els canvis són fruit de l'adaptació que els professionals d'atenció primària han fet per fer front a l'epidèmia, reorganitzant-se i
oferint la millor assistència a la ciutadania en què l'atenció telemàtica ha superat l'atenció presencial.
Les visites domiciliàries, les consultes telefòniques i a través de l'eConsulta donen resposta a les recomanacions de no desplaçar-se als centres d'atenció primària per evitar al màxim el trànsit de persones a aquestes instal·lacions com a mesura de prevenció per evitar la transmissió i propagació del virus.
En paral·lel, els professionals es desplacen al domicili per atendre les malalties cròniques i les persones amb COVID-19.
Evitar els desplaçaments innecessaris als CAP és bàsic i abans de fer-ho es recomana utilitzar les alternatives no presencials: telèfon, eConsulta i videoconsulta.
El format de videoconsulta permetrà als professionals de medicina i infermeria visitar els pacients a distància i es perfila com una tendència que adquirirà més protagonisme a partir d'ara, de la mateixa manera que es promourà un major ús del telèfon i de l'eina de l'eConsulta.
Els professionals de medicina i d'infermeria tenen disponible la videoconsulta a través de l'estació clínica de treball (ECAP), cosa que permet que els usuaris puguin connectar a través d'un dispositiu mòbil o ordinador i facin el seguiment de la seva malaltia sense haver de desplaçar-se al centre d'atenció
primària sense que sigui indispensable l'atenció presencial.
Totes són eines que permeten fer el seguiment dels pacients crònics i dels malalts de COVID-19, resoldre els dubtes que la ciutadania puguin tenir i realitzar nombrosos tràmits.
Aquesta nova organització ha permès potenciar el paper de l'atenció primària com a molt resolutiva per evitar la saturació dels hospitals davant la situació d'emergència actual.
El nou model de treball ja és una realitat, els professionals es formen contínuament amb noves tècniques d'alta resolució de diagnòstic i innoven amb nous aparells perquè l'augment de la resolució de casos sigui possible.
Dades d'activitat aproximada (font ECAP) per territoris (període de l'1 de març a 3 de maig de 2020)
Descens de les visites presencials: 63,48% respecte el mateix període 2019.
Descens de les visites presencials: 52,90% respecte el mateix període 2019.
Descens de les visites presencials: 54,37% respecte el mateix període 2019.