Atesa la Resolució del conseller de Cultura i Mitjans de Comunicació, de 21 de juliol de 2010, per la qual s'incoa expedient per a la declaració del Divendres Sant de la Selva del Camp com a festa tradicional d'interès nacional, i com a element festiu patrimonial d'interès nacional, el seu Via Crucis al Calvari;
Atès que el Consell de la Cultura Popular i Tradicional el dia 22 de juliol de 2010 va emetre informe favorable sobre l'expedient de declaració del Divendres Sant de la Selva del Camp com a festa tradicional d'interès nacional, i el Via Crucis al Calvari com a element festiu patrimonial d'interès nacional, prenent en consideració la llarga tradició i gran participació del Via Crucis al Calvari, la processó del matí o de l'Agonia i la processó del Sant Enterrament que tenen lloc durant el Divendres Sant a la Selva del Camp; valorant l'important element de participació en les processons i reconeixent la seva solemnitat;
—1 Declarar com a festa tradicional d'interès nacional el Divendres Sant de la Selva del Camp i definir-ne les característiques, que consten en annex.
—2 Declarar element festiu patrimonial d'interès nacional el Via Crucis al Calvari i definir les característiques d'aquest element, que consta en l'annex.
—3 Inscriure la declaració de la festa i de l'element festiu al Catàleg del Patrimoni Festiu de Catalunya.
—4 Publicar íntegrament aquest Acord al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, de conformitat amb el que preveu l'article 15.2 del Decret 389/2006, de 17 d'octubre, del patrimoni festiu de Catalunya, i notificar-lo a les persones o entitats responsables de l'organització de la festa o dels elements, a l'ajuntament i al consell comarcal corresponents.
Característiques de la festa i de l'element festiu
Segons les ordinacions del 1793 de la Confraria de la Sang (hereva de l'anterior Confraria del Nom de Jesús) eren tres les processons acostumades de Setmana Santa a la Selva del Camp: la del Dijous Sant al vespre, el Via Crucis del Divendres Sant al matí i la del Divendres Sant al vespre.
Posteriorment s'introduí la processó del Divendres Sant a mig matí, que era la continuació del Via Crucis al Calvari, i el Via Crucis del Diumenge de Rams, que han mantingut una llarga tradició a la Selva del Camp.
Des de les 5.30 hores, el trompeter i el timbaler de la Confraria avisen pels carrers del poble de l'arribada del Divendres Sant i a les 7.00 hores comença el Via Crucis al Calvari.
Al Via Crucis hi participen, per ordre de sortida, els gonfanons, els armats amb l'estandard (abillats a l'estil de la soldadesca romana), la bandera gran de la confraria amb el banderer i cordonistes, les vestes portant els trofeus o improperis, el penó de la confraria, les samaritanes i la Verònica, els apòstols, el penitent amb la creu, els penitents descalços, el mossèn i acompanyants, les persones que llegeixen les estacions, les tres Maries, el Sant Crist portat pels Cristers, i la Vint-i-quatrena amb ciris, els dos procuradors, seguidament els homes i tanquen la processó les dones.
El Via Crucis surt de l'església parroquial, va directament al Raval de Sant Pau i d'allí al tossal del Calvari (un petit turó on hi ha una capelleta amb tres creus), tot creuant la riera, i torna pel mateix camí.
Al llarg del recorregut hi ha les 14 creus de les estacions i és on es fan les lectures corresponents.
La durada total és de dues hores llargues, en un recorregut aproximat d'uns dos quilòmetres i mig.
Dalt al Calvari el mossèn fa un breu sermó.
Els cantors i els músics en pujar al Calvari entonen a cada estació el "Jesu", una peça selvatana a quatre veus mixtes, i en baixar "El Miserere".
A la tornada, a tocar de la finca de la Parellada, just a l'entrada del Raval de Sant Pau, té lloc l'encontre entre les imatges del Sant Crist i el Pas de la Soledat.
Aquest és per alguns el moment més emblemàtic del dia, on nens canten el Stabat Mater acompanyats del so de dues flautes i un fiscorn.
A les 11.00 hores té lloc la processó del matí o Processó de l'Agonia, que de més antic era una continuació del Via Crucis, en la que tenen molt protagonisme els infants que hi van des de molt petits.
A banda de tots els elements que han format part del Via Crucis, surten també el Pas de la Flagel·lació, el Pas del Natzaré, el Pas del Davallament de la Creu.
Acompanyant cada pas hi va el penó corresponent i també grups de músics i cantors.
La processó del Sant Enterrament de la nit és la més solemne.
Surt de l'església parroquial a les 22.00 hores.
A més dels elements que integren les processons anteriors, surt la Vera Creu, el Pas del Sant Sepulcre acompanyat pels cavallers del Sant Sepulcre, les autoritats locals i el Ball de la Mort (una recreació d'un antic ball que des del 2002 s'introduí a la processó).