Subjectes de la relació laboral
Objecte i finalitat de la relació laboral
Inici i durada de la relació laboral
Causes de suspensió i d'extinció de la relació laboral
Suspensió de la relació laboral
Organització i direcció del treball
Protecció de Seguretat Social dels interns que treballin en tallers penitenciaris
Acció protectora de la Seguretat Social
Afiliació, altes, baixes i cotització
Protecció de Seguretat Social dels sentenciats a la pena de treball en benefici de la comunitat
Protecció de la Seguretat Social
Relacions jurídiques de Seguretat Social
La Llei 55/1999, de 29 de desembre, de mesures fiscals, administratives i de l'ordre social, en l'article 21, encomana al Govern la regulació de dos aspectes diferenciats en relació amb els penats: d'una banda, l'habilita per articular la relació laboral de caràcter especial dels penats que exerceixin activitats laborals en tallers penitenciaris, i preveu, a més, un marc de protecció de Seguretat Social d'aquest col·lectiu d'acord amb les seves característiques especials.
Així mateix, determina que en les cotitzacions a la Seguretat Social que s'hagin d'efectuar per les contingències la cobertura de les quals s'estableixi, se'ls han d'aplicar les bonificacions generals que s'atorguin a favor dels treballadors amb dificultats especials d'inserció laboral o les que es fixin de manera específica per a aquest col·lectiu.
D'altra banda, l'habilita per regular la protecció de Seguretat Social dels sotmesos a penes de treball en benefici de la comunitat.
Així mateix, la Llei 14/2000, de 29 de desembre, de mesures fiscals, administratives i de l'ordre social, en l'article 24, apartat quart, introdueix una nova disposició addicional trentena al text refós de la Llei general de la Seguretat Social, aprovat pel Reial decret legislatiu 1/1994, de 20 de juny, per la qual s'estableixen determinades bonificacions en les cotitzacions a la Seguretat Social pels conceptes de recaptació conjunta, respecte dels penats que exerceixin activitats laborals en institucions penitenciàries, i declara aplicables a les quotes empresarials per contingències comunes les bonificacions generals que s'atorguin a la contractació de treballadors amb dificultats especials d'inserció laboral.
D'altra banda, la Llei 14/2000, en la disposició addicional trentena primera (actualment derogada), va declarar aplicable el Programa de foment de l'ocupació al col·lectiu abans esmentat, i va prorrogar el Programa per a l'any 2000 que estableix l'article 28 de la Llei 55/1999, fins al 17 de maig de 2001.
El Reial decret llei 5/2001, de 2 de març, de mesures urgents de reforma del mercat de treball per a l'increment de l'ocupació i la millora de la seva qualitat, torna a incloure aquest col·lectiu en el Programa de foment de l'ocupació per a l'any 2001, i deroga l'anterior.
El primer aspecte, és a dir, la relació laboral especial dels interns en els centres penitenciaris té com a antecedents propers l'article 25.2 de la Constitució, perquè estableix el dret dels condemnats a penes de presó a una feina remunerada i als beneficis corresponents de la Seguretat Social, el capítol II del títol II, i en particular l'article 27.2 de la Llei orgànica 1/1979, de 26 de setembre, general penitenciària, que estableix que el treball directament productiu que exerceixin els interns ha de ser remunerat, i, d'altra banda, el paràgraf c de l'apartat primer, de l'article 2 del text refós de la Llei de l'Estatut dels treballadors, aprovat pel Reial decret legislatiu 1/1995, de 24 de març, que enuncia com a relació laboral de caràcter especial la dels penats en les institucions penitenciàries.
Aquestes previsions van ser desplegades en el capítol IV del títol V del Reglament penitenciari, aprovat pel Reial decret 190/1996, de 9 de febrer.
En virtut del Reial decret esmentat anteriorment i del Reial decret 326/1995, de 3 de març, de regulació de l'organisme autònom Treball i Prestacions Penitenciàries, aquest i l'organisme autonòmic equivalent té atribuïdes, entre altres funcions, la gestió del treball dels interns.
Dins d'aquest marc, l'article 28 de la Llei 55/1999, regula el Programa de foment de l'ocupació per a l'any 2000, incloent-hi, entre els col·lectius beneficiaris dels incentius previstos, les empreses i les entitats sense ànim de lucre que contractin, indefinidament o temporalment, treballadors aturats en situació d'exclusió social, entre els quals figuren els interns de centres penitenciaris la situació penitenciària dels quals els permeti accedir a una ocupació, així com els alliberats condicionals i exreclusos.
Aquests tres aspectes destacats anteriorment suposen un gran avenç en el foment de les polítiques d'inserció laboral del col·lectiu de reclusos, alliberats condicionals i exreclusos, que és un dels que presenta un risc d'exclusió social més elevat.
Pel que fa als interns en règim obert que accedeixin a una feina a l'exterior del centre penitenciari, als alliberats condicionals i als exreclusos, la seva relació laboral se sotmet a la normativa comuna.
Tanmateix, en el cas dels altres interns, els principis bàsics d'aquesta es preveuen actualment en el Reglament penitenciari.
L'habilitació que l'article 21 de la Llei 55/1999 fa al Govern, les modificacions que en la normativa laboral comuna s'han produït en els últims anys, les mesures esmentades en matèria de foment de l'ocupació que afecten aquest col·lectiu en particular i els mateixos canvis que introdueix la política penitenciària per acomodar-se a les noves tendències en matèria de formació integral de la persona adulta o de formació professional ocupacional en justifiquen el seu desenvolupament reglamentari.
Aquesta norma està presidida per una concepció del treball dels interns que conjuga aspectes de formació i d'exercici d'una activitat laboral, que tenen com a finalitat última facilitar la seva futura inserció laboral.
Entre les novetats més rellevants que aquest Reial decret incorpora destaquen les següents: la seva filosofia general, que combina formació i activitat laboral; la incorporació d'un catàleg d'oferta dels llocs de treball existents per a activitats que, en la mesura que sigui possible, han de seguir la tendència del sector laboral, a fi que la tasca d'inserció laboral sigui el més fàcil possible; la possibilitat que la tasca de preparació per a la inserció no s'interrompi amb motiu de trasllats entre centres penitenciaris, en determinades condicions; més concreció en la regulació de les situacions en què l'organització del treball es porta a terme en col·laboració amb persones físiques o jurídiques de l'exterior, que contribueixen a l'objectiu de reinserció, proporcionar llocs de treball a l'interior dels centres penitenciaris i constituir-hi autèntiques unitats productives; i finalment, s'estableix el marc normatiu de protecció de Seguretat Social d'aquest col·lectiu, d'acord amb les seves característiques especials, tal com disposa l'article 21 de la Llei 55/1999.
Quant al segon aspecte, és a dir, la regulació de la protecció de la Seguretat Social dels sotmesos a penes de treball en benefici de la comunitat, s'ha de tenir present que una de les novetats més importants del sistema de penes de la Llei orgànica 10/1995, de 23 de novembre, del Codi penal, és la pena de treball en benefici de la comunitat.
Amb aquesta s'evita algun dels inconvenients de les penes privatives de llibertat, com la separació del delinqüent de la societat i, alhora, se'l fa partícip d'interessos públics, pel fet d'haver de cooperar amb activitats que tenen aquest caràcter.
Segons l'article 49 del Codi penal «els treballs en benefici de la comunitat, que no es poden imposar sense el consentiment del penat, l'obliguen a prestar la cooperació no retribuïda en determinades activitats d'utilitat pública».
Per tant, consisteix en una obligació assumida voluntàriament pel penat per prestar la seva cooperació en certes activitats d'utilitat pública.
El Reial decret 690/1996, de 26 d'abril, pel qual s'estableixen les circumstàncies d'execució de les penes de treball en benefici de la comunitat i d'arrest de cap de setmana, a més d'establir les circumstàncies d'execució d'aquesta pena, aporta a la seva definició, d'una banda, que l'activitat d'utilitat pública en què es presti la col·laboració personal tingui «interès social» i «valor educatiu», i fer èmfasi en la prevenció especial, i, d'altra banda, que «serveixi de reparació per a la comunitat perjudicada», és a dir, que serveixi com a retribució pel delicte comès.
Tant el Codi penal com el Reial decret esmentat disposen que els sentenciats a la pena de treball en benefici de la comunitat han de gaudir de la protecció que atorga als penats la legislació penitenciària en matèria de Seguretat Social.
No obstant això, l'article 132 i següents del Reglament penitenciari regula el treball dels interns en els centres penitenciaris, com una activitat productiva i remunerada, característiques que no concorren en la pena de treball en benefici de la comunitat perquè no es tracta d'una relació laboral.
La protecció que en aquest cas se'ls dispensa és, al mode com es protegeixen les prestacions personals obligatòries, la derivada de la seva inclusió en l'acció protectora del sistema de la Seguretat Social en els casos d'accident de treball i malaltia professional.
En virtut d'això, a proposta conjunta del vicepresident primer del Govern i ministre de l'Interior i del de Treball i Afers Socials, amb l'informe previ del Consell General del Poder Judicial i del Consell Econòmic i Social, d'acord amb el Consell d'Estat i amb la deliberació prèvia del Consell de Ministres a la reunió del dia 6 de juliol de 2001,
Aquest Reial decret regula la relació laboral de caràcter especial entre l'organisme autònom Treball i Prestacions Penitenciàries, o l'organisme autonòmic equivalent, i els interns que exerceixin una activitat laboral en els tallers productius dels centres penitenciaris, com la dels qui compleixen penes de treball en benefici de la comunitat.
Queda exclosa del seu àmbit d'aplicació la relació laboral dels interns en règim obert, sotmesos a un sistema de contractació ordinària amb empresaris, que ha de regular la legislació laboral comuna, sens perjudici de la tutela que en l'execució d'aquests contractes faci l'autoritat penitenciària.
També queden excloses d'aquesta regulació les diverses modalitats d'ocupació no productiva que es duguin a terme en els centres penitenciaris, com ara la formació professional ocupacional, l'estudi i la formació acadèmica, les ocupacionals que formin part d'un tractament, les prestacions personals en serveis auxiliars comuns de l'establiment, les artesanals, intel·lectuals i artístiques i, en general, totes les tasques que no tinguin naturalesa productiva.
La relació laboral especial penitenciària es regula pel que disposa aquest Reial decret.
Les altres normes de la legislació laboral comuna, inclòs el text refós de la Llei de l'Estatut dels treballadors, aprovat pel Reial decret legislatiu 1/1995, de 24 de març, només són aplicables en els casos en què hi facin una remissió expressa aquest Reial decret o la normativa de desplegament.
Les qüestions litigioses derivades dels conflictes individuals que promoguin els interns treballadors enquadrats en la relació laboral especial penitenciària es regeixen pel text refós de la Llei de procediment laboral, aprovat pel Reial decret legislatiu 2/1995, de 7 d'abril.
Per demandar a l'organisme autònom Treball i Prestacions Penitenciàries, o l'òrgan autonòmic equivalent, és requisit previ haver reclamat en via administrativa en la forma que estableixen l'article 69 i següents del text refós de la Llei de procediment laboral i l'article 125 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.
Als efectes d'aquest Reial decret són treballadors els interns que exerceixin activitats laborals de producció per compte d'altri als tallers productius dels centres penitenciaris.
També a aquests efectes, el patró és en tots els casos l'organisme autònom Treball i Prestacions Penitenciàries, o l'òrgan autonòmic equivalent.
L'organisme autònom Treball i Prestacions Penitenciàries, o l'òrgan autonòmic equivalent, ha de mantenir una oferta de llocs de treball d'acord amb les disponibilitats econòmiques, ordenada en un catàleg i classificada per activitats, especificant-hi la formació requerida i les característiques de cada lloc.
L'organisme autònom Treball i Prestacions Penitenciàries ha d'elaborar periòdicament la llista de llocs vacants en els tallers productius, detallant-ne les característiques.
La Junta de Tractament, com a òrgan administratiu competent, ha d'adjudicar els llocs als interns, seguint l'ordre de prelació següent:
Els interns en el programa individualitzat de tractament dels quals es prevegi l'exercici d'una activitat laboral.
Els interns penats sobre els preventius.
L'aptitud laboral de l'intern en relació amb les característiques del lloc de treball.
El temps de permanència al centre penitenciari.
La situació que preveu l'article 14.1 d'aquest Reial decret.
La finalitat essencial del treball és la preparació per a la futura inserció laboral de l'intern, raó per la qual s'ha de connectar amb els programes de formació professional ocupacional que es desenvolupin en els centres penitenciaris, tant a efectes de millorar-ne les capacitats per al posterior compliment d'un lloc de treball en els tallers productius, com per a la futura incorporació laboral quan accedeixin a la llibertat.
El treball que efectuï el pres objecte de relació laboral ha de ser productiu i remunerat.
A fi de propiciar que l'oferta de llocs de treball segueixi l'evolució de la demanda del sector productiu, s'ha de revisar, quan les circumstàncies així ho aconsellin.
Els interns treballadors tenen els drets laborals bàsics següents:
a ) A no ser discriminats per a l'ocupació o una vegada en tenen, per raons de nacionalitat, sexe, estat civil, per l'edat, dins dels límits marcats per la legislació laboral penitenciària, raça, condició social, idees religioses o polítiques, així com per l'idioma.
b ) A la seva integritat física i a una adequada política de prevenció de riscs laborals, d'acord amb el que disposa la legislació vigent sobre la matèria.
c ) Al treball productiu i remunerat que pugui oferir l'Administració penitenciària, així com a la percepció puntual de la remuneració establerta per la legislació penitenciària, al descans setmanal i a les vacances anuals.
d ) Al respecte a la seva intimitat, amb les limitacions que exigeix la vida ordenada de la presó, i a la consideració deguda a la seva dignitat, compresa la protecció davant ofenses verbals o físiques de naturalesa sexual.
e ) A participar en l'organització i la planificació del treball en la forma i amb les condicions que estableix la legislació penitenciària.
f ) A la formació per a l'acompliment del lloc de treball, així com a la promoció en el treball.
Així mateix, tenen dret que es valori el treball productiu dut a terme i la laboriositat de l'intern amb vista al règim i el tractament penitenciaris, així com per a la concessió de beneficis penitenciaris quan es compleixin els requisits que estableix la legislació.
Els interns treballadors tenen els deures laborals bàsics següents:
a ) Complir les obligacions concretes del seu lloc de treball, d'acord amb les regles de la bona fe, diligència i disciplina, així com les que derivin de l'activitat laboral compresa en el seu programa individualitzat de tractament.
c ) Complir les ordres i les instruccions del personal responsable de l'organització i gestió dels tallers, en l'exercici regular de les seves funcions.
d ) Contribuir a aconseguir el compliment de les finalitats de la relació laboral, tant des del punt de vista de la seva preparació per a la inserció laboral, com també en relació amb el compliment dels objectius de l'activitat laboral que se li encomana.
La relació laboral especial penitenciària es formalitza amb la inscripció de l'intern en el llibre de matrícula corresponent, amb efectes des de la data en què es produeixi l'alta efectiva en el lloc de treball.
També s'ha d'anotar en el llibre l'extinció de la relació laboral, així com la seva suspensió a causa del trasllat de l'intern a un altre centre penitenciari per un temps no superior a dos mesos.
La durada de la relació laboral ha de coincidir amb la de l'obra o el servei que se li encomani.
Els interns treballadors, atenent el seu nivell de coneixements, la capacitat laboral i les funcions exercides, són classificats en les categories següents:
a ) Operari base: els que exerceixin el conjunt de tasques necessàries per al funcionament dels tallers productius.
b ) Operari superior: els que, a més d'exercir les tasques necessàries per al funcionament dels tallers productius, col·laboren en la seva organització i el seu desenvolupament.
Aquesta distinció s'ha de tenir en compte en la fixació del mòdul retributiu.
La relació laboral especial penitenciària es pot suspendre per les causes següents:
b ) Incapacitat temporal dels treballadors penitenciaris.
c ) Maternitat i risc durant l'embaràs.
En cas de part la suspensió té una durada de setze setmanes ininterrompudes, ampliables en cas de part múltiple a dues setmanes més per cada fill a partir del segon, distribuïdes abans o després del part a opció de l'interessada, sempre que sis setmanes siguin immediatament posteriors.
Així mateix, la relació laboral especial penitenciària es pot suspendre per les causes següents:
a ) Suspensió d'ocupació i sou pel compliment de sancions disciplinàries penitenciàries d'aïllament.
b ) Raons de tractament apreciades per la Junta de Tractament.
c ) Per trasllats dels interns sempre que l'absència no sigui superior a dos mesos, així com durant el gaudi dels permisos o les sortides autoritzades.
d ) Raons de disciplina i seguretat penitenciària.
La suspensió de la relació laboral exonera de les obligacions recíproques de treballar i de remunerar la feina.
En aquests casos, el director del centre penitenciari pot designar un altre intern treballador per a l'acompliment del lloc de treball mentre duri la suspensió.
La relació laboral especial penitenciària s'extingeix:
b ) Per l'acabament de l'obra o el servei.
c ) Per ineptitud de l'intern treballador coneguda o sobrevinguda posteriorment a l'acompliment del lloc de treball adjudicat.
d ) Per defunció, gran invalidesa o invalidesa permanent total o absoluta del treballador penitenciari.
e ) Per jubilació de l'intern treballador.
f ) Per força major que l'impossibiliti definitivament per a la prestació del treball.
g ) Per renúncia de l'intern treballador.
h ) Per falta d'adaptació del treballador a les modificacions tècniques operades en el seu lloc de treball, sempre que hagin transcorregut, com a mínim, dos mesos des que es va introduir la modificació.
Així mateix, la relació laboral especial penitenciària s'extingeix:
a ) Per l'excarceració del treballador penitenciari.
b ) Per contractació amb empreses de l'exterior en el cas d'interns classificats en tercer grau.
c ) Per raons de tractament apreciades per la Junta de Tractament.
d ) Per trasllat de l'intern treballador a un altre centre penitenciari per un període superior a dos mesos.
e ) Per raons de disciplina i seguretat penitenciària.
f ) Per incompliment dels deures laborals bàsics en la relació laboral especial penitenciària.
L'extinció de la relació laboral penitenciària, l'ha d'acordar, amb la valoració prèvia de les circumstàncies de cada cas, el director del centre penitenciari en la seva qualitat de delegat de l'organisme autònom Treball i Prestacions Penitenciàries, o l'organisme autonòmic equivalent.
Correspon a l'organisme autònom Treball i Prestacions Penitenciàries, o a l'òrgan autonòmic equivalent, la planificació, l'organització i el control del treball exercit pels interns en els tallers penitenciaris.
El treball dels interns en els tallers penitenciaris el pot organitzar directament l'organisme autònom Treball i Prestacions Penitenciàries, o l'òrgan autonòmic equivalent, o en col·laboració amb persones físiques o jurídiques de l'exterior.
En tot cas, l'organisme autònom o l'òrgan autonòmic equivalent no perd la condició de patró en relació amb els interns treballadors.
L'organització i els mètodes de treball que s'apliquin en els tallers penitenciaris han d'intentar assemblar-se al màxim possible als de les empreses de l'exterior, a fi d'afavorir la futura inserció laboral.
L'activitat exercida en els tallers penitenciaris està sotmesa a la normativa corresponent en matèria de prevenció de riscos laborals, sens perjudici de les adaptacions que siguin necessàries en funció de les especificitats del medi penitenciari.
Sens perjudici del que preveu l'apartat segon d'aquest article, en cas que el treball s'organitzi en col·laboració amb persones físiques o jurídiques de l'exterior, aquestes estan obligades a assegurar que es compleixin les obligacions d'avaluació de riscs i planificació de la seva prevenció en el treball, de formació preventiva i de compliment de les mesures preventives que corresponguin en funció de l'activitat exercida, d'acord amb el que estableix la Llei 31/1995, de 8 de novembre, de prevenció de riscos laborals.
Així mateix, estan obligades a respectar la intimitat i dignitat de l'intern treballador, a conservar de manera adequada les instal·lacions que ocupi, a col·laborar amb l'organisme autònom Treball i Prestacions Penitenciàries, o l'òrgan autonòmic equivalent, en tots els aspectes i les informacions que li siguin requerides i, en general, a complir els compromisos acordats en l'acord de col·laboració subscrit per ambdues parts.
La direcció i el control de l'activitat concreta dels interns correspon al director del centre penitenciari i al personal encarregat d'exercir les funcions de direcció i gestió dels tallers.
En les seves relacions recíproques, l'organisme autònom Treball i Prestacions Penitenciàries, o l'òrgan autonòmic equivalent, i els treballadors penitenciaris se sotmeten a les exigències de la bona fe.
L'organisme autònom Treball i Prestacions Penitenciàries, o l'òrgan autonòmic equivalent, pot adoptar les mesures que consideri més oportunes de vigilància i control per verificar que el treballador compleixi les seves obligacions i deures laborals.
Per a la millora dels resultats, els interns que exerceixin tasques productives poden participar, sempre que no interfereixin els plans productius establerts per l'organisme autònom, o l'òrgan equivalent autonòmic, a l'organització i la planificació del treball, d'acord amb els criteris següents:
a ) Aportant idees, individualment o col·lectivament, sobre els plans de treball i els sistemes laborals.
b ) Participant en l'avaluació i l'anàlisi dels sistemes de producció i formulant propostes, a través de les comissions sectorials corresponents, perquè el Consell d'Administració de l'organisme autònom Treball i Prestacions Penitenciàries, o l'òrgan autonòmic equivalent, fixin anualment el mòdul retributiu.
c ) Formant part dels equips encarregats del control i manteniment dels sistemes de seguretat i prevenció de riscs laborals.
A fi de propiciar que la preparació per a la inserció laboral no quedi interrompuda a causa de trasllats entre centres penitenciaris motivats per raons d'arrelament familiar o altres que redundin en benefici de l'intern, els interns que hagin ocupat un lloc de treball en un centre penitenciari per un període superior a un any, sempre que aquesta ocupació hagi estat valorada de manera positiva pel centre de procedència, tenen prioritat a l'hora d'accedir a llocs de treball vacants del centre penitenciari de destinació.
En cas de trasllat de l'intern a un altre centre penitenciari se li ha d'expedir una certificació acreditativa de totes les seves circumstàncies laborals.
La retribució que reben els interns treballadors es determina en funció del rendiment normal de l'activitat de què es tracti i de l'horari de treball complert efectivament.
Per determinar la retribució, s'apliquen els paràmetres que assenyala l'apartat anterior a un mòdul, per al càlcul del qual es pren com a referència el salari mínim interprofessional vigent en cada moment, de manera que el salari resultant es fixa proporcionalment al nombre d'hores realment treballades i al rendiment aconseguit pel treballador.
El mòdul retributiu a què es refereix l'apartat anterior, que determina anualment el Consell d'Administració de l'organisme autònom Treball i Prestacions Penitenciàries, o l'òrgan autonòmic equivalent, inclou la part proporcional de la retribució dels dies de descans setmanal i de vacances anuals retribuïdes, així com les gratificacions extraordinàries, si s'escau.
Les retribucions es poden calcular per producte o servei fet, per temps o per qualsevol altre sistema, aplicant el que assenyalen els apartats anteriors.
Si el sistema aplicat és el de producte, i en cas que l'organització del treball es porti a terme en col·laboració amb persones físiques o jurídiques de l'exterior, l'organisme autònom Treball i Prestacions Penitenciàries, o l'òrgan autonòmic competent, es reserva el dret a establir els mètodes i els temps aplicables a l'elaboració dels diferents productes.
L'organisme autònom Treball i Prestacions Penitenciàries, o l'òrgan autonòmic equivalent, pot establir primes a la producció, en funció de la millora de la qualitat del treball, de la superació de determinats nivells de producció o de qualsevol altra variable que es determini.
L'organisme autònom Treball i Prestacions Penitenciàries, o l'òrgan autonòmic equivalent, ha d'efectuar el pagament de les retribucions mitjançant l'ingrés mensual en el compte de peculi de l'intern.
Les retribucions del treball dels interns només són embargables en les condicions i amb els requisits establerts per al salari al text refós de la Llei de l'Estatut dels treballadors.
El director del centre penitenciari, en qualitat de delegat de l'organisme autònom Treball i Prestacions Penitenciàries, o l'organisme autonòmic equivalent, ha d'establir el calendari laboral que regeix al llarg de l'any, i hi ha d'incorporar, si s'escau, les especificitats pertinents, els sistemes de jornada continuada, partida, nocturna o per torns.
Els interns treballadors tenen dret a un descans setmanal de dia i mig ininterromput, que s'ha de fer, amb caràcter general, a la tarda del dissabte i el dia complet del diumenge, excepte en el sistema per torns que s'ha d'atenir al que estableix l'activitat de què es tracti.
També són dies de descans les festes laborals de la localitat on radiqui el centre penitenciari.
L'horari de treball, dins dels límits establerts legalment per a la jornada de treball, és el necessari per a l'exercici correcte de l'activitat productiva.
Amb l'acord previ amb els treballadors, el director del centre penitenciari pot modificar, quan les circumstàncies excepcionals de producció ho exigeixin, el calendari laboral aprovat o la jornada habitual.
Les vacances anuals dels interns treballadors tenen una durada de trenta dies naturals o la part proporcional que correspongui, si s'escau.
El moment de gaudi es condiciona a les orientacions del tractament i a les necessitats de treball en els sectors laborals.
El treballador, amb l'avís i la justificació previs, es pot absentar del treball durant qualsevol mena de permís o sortida autoritzada.
Les absències del treball no són retribuïdes.
Els interns treballadors subjectes a la relació laboral especial penitenciària queden inclosos en el règim general de la Seguretat Social i gaudeixen de la prestació d'assistència sanitària, així com de la seva acció protectora en les situacions de maternitat, risc durant l'embaràs, incapacitat permanent, defunció i supervivència derivades de malaltia comuna i accident no laboral, jubilació i situacions derivades de les contingències d'accident de treball i malaltia professional.
Així mateix, estan protegits per la contingència de desocupació quan siguin alliberats de presó, en els termes que estableix el títol III del text refós de la Llei general de la Seguretat Social, aprovat pel Reial decret legislatiu 1/1994, de 20 de juny.
L'organisme autònom Treball i Prestacions Penitenciàries, o l'òrgan autonòmic equivalent competent, ha d'assumir, respecte d'aquests treballadors, les obligacions d'afiliació, alta, baixa i cotització, que les normes de Seguretat Social imposen a l'empresari.
Amb caràcter general, la cotització s'ha de fer d'acord amb les normes següents:
a ) El tipus de cotització ha de ser el corresponent a les situacions per contingències comunes incloses en l'acció protectora d'aquests interns.
b ) La cotització per les contingències professionals s'ha d'efectuar aplicant la tarifa de primes vigent a les retribucions percebudes efectivament en funció de les hores treballades, sense que, amb caràcter general, aquesta base sigui inferior a les bases mínimes de cotització per contingències professionals aplicables als contractes a temps parcial.
c ) En la cotització per la contingència de desocupació s'aplica el tipus de cotització establert per a la contractació indefinida vigent en cada moment.
L'obligació de cotitzar es manté mentre duri la relació laboral.
En els casos de suspensió de la relació laboral continua únicament l'obligació de cotitzar en les situacions de maternitat i risc durant l'embaràs.
Els sentenciats a la pena de treball en benefici de la comunitat que l'estiguin complint únicament han d'estar inclosos en l'acció protectora del règim general de la Seguretat Social als efectes de les contingències d'accidents de treball i malalties professionals pels dies de prestació efectiva d'aquest treball.
La cobertura d'aquestes contingències correspon a l'Institut Nacional de la Seguretat Social.
El Ministeri de l'Interior assumeix les obligacions que s'estableixen a l'article següent per a la cobertura de les contingències indicades.
Als efectes de la cotització per la cobertura que preveu l'article anterior s'ha de procedir a l'afiliació i/o alta d'aquests condemnats en el règim general de la Seguretat Social, amb efectes des del dia inicial del compliment de la pena.
La baixa en aquest règim s'ha de sol·licitar una vegada finalitzi l'execució de la pena, amb efectes des del dia que finalitzi i sense que sigui procedent la comunicació d'altes i baixes intermèdies pels dies de prestació efectiva de treball.
La cotització per les contingències d'accidents de treball i malalties professionals s'efectua aplicant al límit mínim de cotització fixat en cada exercici en el règim general de la Seguretat Social el tipus de cotització establert en la tarifa de primes vigent que correspongui a l'activitat econòmica de prestació de serveis a la comunitat en general (CNAE-09.84.2), i s'ha de fer l'ingrés de les quotes que escaiguin a favor de la Tresoreria General de la Seguretat Social amb caràcter anual, dins dels 15 primers dies del mes de desembre de cada exercici.
A aquest efecte, el Ministeri de l'Interior ha de certificar els imports deguts corresponents a les cotitzacions meritades en els 12 mesos naturals anteriors, en els termes i amb els requisits que determini la Tresoreria General de la Seguretat Social.
Als efectes del reconeixement i pagament de les prestacions que es puguin causar per les contingències indicades i com a títol acreditatiu per a la seva cobertura, el Ministeri de l'Interior ha d'emetre els informes d'accidents de treball pel procediment legalment establert quan aquests es produeixin com a conseqüència dels treballs fets en compliment de les penes en benefici de la comunitat.
Queden derogades totes les normes del mateix rang o inferior en tot el que contradigui o s'oposi al que disposa aquest Reial decret.
a ) El Decret 573/1967, de 16 de març, pel qual s'assimilen a treballadors per compte d'altri, a efectes de la seva inclusió en el règim general de la Seguretat Social, els reclusos que realitzin treballs penitenciaris retribuïts.
b ) Els articles 134 a 152, ambdós inclusivament, del Reglament penitenciari, aprovat pel Reial decret 190/1996, de 9 de febrer.
S'autoritza els ministres de l'Interior i de Treball i Afers Socials a dictar, en l'àmbit de les seves competències respectives, totes les disposicions que siguin necessàries per al desplegament i l'execució del que disposa aquest Reial decret, sens perjudici de les habilitacions específiques de desplegament conferides a l'organisme autònom Treball i Prestacions Penitenciàries, o l'òrgan autonòmic equivalent, en altres preceptes d'aquest.
No obstant això, respecte a les cotitzacions a la Seguretat Social i altres conceptes de recaptació conjunta, s'aplica amb efectes des del dia 1 de gener de 2001.