projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
L'Agència de l'Habitatge de Catalunya (AHC) disposa d'un procediment propi per avaluar l'estalvi d'emissions lligades a aquests ajuts, considerant els factors de conversió desenvolupats per l'Oficina Catalana del Canvi Climàtic.
Aquest procediment informarà sobre l'emissió de gasos amb efecte d'hivernacle (GEH) i de la contribució de la rehabilitació de sector residencial.
Per tal d'establir la transició cap una societat baixa en carboni, més resilient i preparada als impactes, el sector residencial ha de tendir a l'estalvi en l'ús de recursos i en la menor emissió de GEH derivats dels combustibles fòssils.
Aquests ajuts inclouen una apartat que contempla subvencions per a la millora de la qualitat i sostenibilitat dels edificis d'ús residencial, en que inclou millores en l'envolupant tèrmica de l'edifici i la millora de l'eficiència de les instal·lacions que formen els elements comuns.
Aquests ajuts prioritzen les actuacions per a la reducció de la demanda energètica dels edificis, és a dir, de la millora de l'envolupant tèrmica de l'edifici.
Els ajuts lligats a la millora de l'envolupant tèrmica del parc d'habitatges existent és una de les mesures recollides en l'Estratègia Catalan d'Adaptació al Canvi Climàtic (ESCACC).
L'Agència disposa d'un procediment propi per avaluar l'estalvi d'emissions lligades a aquests ajuts, considerant els factors de conversió desenvolupats per l'Oficina Catalan del Canvi Climàtic.
Des de 2006 la Generalitat comptabilitza les emissions estalviades conseqüència d'aquests ajuts, revisant la metodologia de càlcul en coherència a la convocatòria i als factors de conversió definits anualment.
Per la convocatòria 2014 s'han resolt en la província de Barcelona 10 expedients (114 habitatges) en que mitjançant les actuacions previstes es preveu una reducció de 28tn.
CO 2eq. i de 129.570MWh d'energia primària.
2006 fins el 20142006 fins el 2014
Per saber-ne més: Marta Arrufí Franch
L'Institut Català del Sòl (INCASÒL) participa en el projecte Europeu SmartReFlex dins el marc del programa IEE – Intelligent Energy_Europe, amb l'objectiu d'incrementar la difusió de les xarxes i els sistemes intel·ligents i flexibles de fred i calor (District heating and cooling), mitjançant la utilització d'energies 100% renovables, en les ciutats Europees, tal i com s'estableix a les Directives Europees 30/2010 i 27/2012 seguint criteris de l'horitzó 2020.
La finalitat del projecte és posar en marxa les mesures legislatives i organitzatives que promocionin i/o facilitin la utilització d'energies renovables per a les xarxes de calor i fred.
Així mateix es donarà suport als principals actors que intervenen en el disseny, planejament, gestió i ús de les xarxes de districte.
Per tal d'assolir els objectius plantejats, s'han dut a terme una sèrie de reunions i seminaris.
Així, al llarg del darrer trimestre es van desenvolupar tres seminaris de treball orientats a la difusió i a la capacitació dels agents implicats tant en la planificació i disseny com en els aspectes tècnics (construcció, materials i instal·lació) així com en els aspectes d'organització i finançament.
Aquests seminaris de treball gratuïts, van comptar amb la presència i col·laboració d'experts danesos per tal de compartir els seus coneixements i experiència en relació als DHC en els aspectes abans esmentats.
Alhora, des de Catalunya, vàrem aportar casos d'estudi concrets com objecte d'anàlisi i treball durant els seminaris i, posteriorment, al llarg del projecte.
El format d'aquests seminaris va ser d'exposició de casos concrets, taules de treball amb xerrades, i aportacions de noves estratègies per tal de mnimitzar les barreres que afecten a les xarxes de fred i calor amb renovables, i debats per tal d'assolir un consens posterior que faciliti el foment per part dels diferents agents que poden implementar aquests sistemes.
El nivell final de satisfacció va ser total, ja que els seminaris van servir com a posta en comú de propostes i experiències per part tant dels Partners europeus com pels experts i empreses i organitzacions del sector al nostre país.
L'objectiu d'aquesta iniciativa és la replicabilitat dels seminaris i poder-los utilitzar per tal de donar difusió de les xarxes als organismes i ens competents en matèria de planificació, normalització legislativa i contractació pública, promotors i empreses del sector i també a la societat civil catalana en general.
Per saber-ne més: Fernando Aranda Moreno
Vint-i-dos fanals energèticament autònoms jalonen el passeig marítim arran de la platja de Llevant de la ciutat de Barcelona.
La platja de Llevant de Barcelona, la més septentrional de la ciutat, disposa des de mitjan de maig de vint-i-dos fanals de LED sense connexió a la xarxa de subministrament elèctric.
La instal·lació d'aquests punts de llums autònoms ha suposat una inversió d'aproximadament 135.000 €.
Els vint-i-dos bàculs pertanyen a dues tipologies diferents: n'hi ha setze que fan servir tecnologia fotovoltaica i sis d'híbrids fotovoltaics/minieòlics.
Tant els uns com els altres ofereixen una autonomia de funcionament de fins a cinquanta-vuit hores (sis nits) sense que hagi fet sol (ni vent) durant el dia.
Cada fanal fotovoltaic pot generar 190 kW/h, i cadascun dels híbrids, 280 kW/h.
La potència màxima és, doncs, d'uns 4.700 kW/h/any.
Els bàculs híbrids, desenvolupats per l'empresa barcelonina Eolgreen, disposen de turbines d'eix vertical de 28 kg, fabricades amb reïnes epoxi, poliuretà de baixa densitat i grafè, que poden funcionar amb velocitats del vent de menys d'1,7 m/s, amb una velocitat d'arrencada de tan sols 1,4 m/s.
La companyia assegura, en aquest sentit, que no existeix al món cap altre producte similar que pugui aprofitar recursos eòlics tan minsos.
Els fanals de la platja de Llevant disposen de lluminàries Philips i de bateries de liti i ferrofosfat.
Permeten a més que se'n faci seguiment remot, proporcionant per GPRS dades de funcionament a la central receptora de l'empresa Eolgreen.
Per saber-ne més: Ajuntament de Barcelona, Eolgreen
Mitigació, Nous materials i sistemes auxiliars
Les estacions de càrrega per a vehicles elèctrics són costoses i ocupen força espai.
L'empresa Ubitricity proposa un producte que converteix qualsevol fanal en una estació de proveïment elèctric.
L'ús dels vehicles elèctrics s'enfronta a diversos factors limitadors.
Un d'ells és l'escassetat de punts de recàrrega a les ciutats i a les carreteres, que compromet l'autonomia del vehicle.
Les estacions de càrrega, a més, són d'instal·lació costosa i com que comporten la reserva d'almenys una plaça d'estacionament ocupen força espai, que en les vies urbanes sol ser escàs.
Davant aquests inconvenients, la companyia berlinesa Ubitricity, fundada l'any 2008, ha desenvolupat un sistema basat en un cable portàtil, dotat d'un comptador, que permet prescindir de les estacions de proveïment convencionals i realitzar la càrrega del vehicle pràcticament en qualsevol lloc.
Ubitricity ha suscitat l'interès dels poders públics alemanys i d'inversors privats: l'empresa rep finançament parcial del Ministeri d'Economia i Energia alemany, i col·labora amb Électricité de France (EDF) i la companyia nord-americana Tyco per instal·lar cent estacions de càrrega a Berlín i una seixantena més a la rodalia del llac de Constança, a cavall dels Länder de Baviera i de Baden-Württemberg.
El sistema d'Ubitricity permet dues modalitats de funcionament: utilitzar preses elèctriques convencionals, de tipus endoll, fàcilment instal·lables a qualsevol edifici, o bé connectar-se directament als fanals de la via pública.
Per aconseguir-ho cal que la ubicació del pal de llum permeti d'estacionar un vehicle al costat, que el fanal disposi de prou energia per a aquest ús complementari i que tingui una presa de corrent adaptada.
Pot semblar que aquests aspectes limiten força la viabilitat del sistema, però segons els responsables d'Ubitricity entre l'1% i el 2% dels fanals alemanys compleixen aquests criteris d'idoneïtat.
Tenint en compte que al país hi ha més de deu milions de punts de llum a la via pública, la quantitat d'eventuals estacions de recàrrega que hom podria aconseguir és rellevant.
A més, seria possible aprofitar el fet que cada any se substitueixen o es modernitzen prop de 300.000 fanals a Alemanya per incorporar-hi les modificacions necessàries, especialment la presa de corrent adaptada.
El sistema proposat per Ubitricity reposa a més sobre el principi de la llibertat d'elecció del proveïdor elèctric, superant l'esquema actual de punts de recàrrega de tarifa única que, a més, són molt costosos per a les administracions locals.
D'altra banda, amb la generalització d'Ubitricity els municipis ja no es veurien obligats a reservar espais específics per als vehicles elèctrics a la via pública: en aquest sentit, podrien aparcar a qualsevol lloc sempre que hi hagués a prop un fanal que pogués ser utilitzat com a pal de recàrrega.
Eficiència energètica, Mitigació
Dins del marc del projecte SmartReflex s'ha publicat la guia per a les autoritats regionals, Xarxes de Districte Calor i Fred intel·ligents i flexibles amb Energies 100% Renovables per a Ciutats Europees, on s'explica com ha de ser la planificació, el disseny, la construcció, l'organització i la gestió de processos per a la implementació de les xarxes de calefacció i refrigeració urbana (DHC, de l'anglès Distric Heating and Cooling).
Aquestes xarxes utilitzen per al seu funcionament un alt percentatge d'energia renovable (RES, de l'anglès Renewable Energy Source).
Amb el projecte SmartReflex es vol aportar coneixement i metodologia de com incorporar percentatges alts d'energies renovables en els sistemes de climatització d'edificis.
La publicació de la guia SmartReflex fa recomanacions sobre la planificació, el disseny, la construcció, l'organització i gestió d'aquests processos.
De les estratègies incloses al projecte en destaquen les següents:
A la primera part de la guia s'expliquen els avantatges que pot suposar la implementació de Xarxes de Calor i Fred en zones urbanes residencials, comercials i/o industrials, tant a nivell energètic (combinació de diferents fonts d'energia renovable) com a compliment dels objectius en política energètica a nivell nacional i de la Unió Europea.
Seguidament la guia incorpora com a exemple el cas de Dinamarca sobre la integració d'energies renovables en la calefacció i refrigeració urbana.
Dos punts clau a destacar per a assolir l'èxit han estat: per una banda, la consideració dels sistemes de calefacció urbana com una infraestructura energètica, que permet i facilita l'ús de diferents fonts energètiques, i per l'altra, que en el seu desenvolupament s'assegurin unes condicions marc apropiades (regulació que internalitzi una part dels costos externs i aporti incentius als diferents actors clau).
A la darrera part de la guia es descriu la introducció en el mercat de les xarxes de calor i fred que incloguin energies renovables dirigida a les sis regions europees on es vol implementar, i l'enfoc del projecte SmartReflex.
Els passos essencials per assolir l'objectiu d'implementació d'aquestes xarxes i l' implicació dels diferents actors claus implica dur a terme diverses activitats en paral·lel:
La guia ha estat redactada per cinc països diferents involucrats en el projecte SmartReFlex, en el qual hi participen el país 'pioner' Dinamarca i les sis regions on s'està desenvolupant el projecte: Catalunya (ES), Tipperary i Kerry (IR), Emilia-Romagna (IT), Schleswig-Holstein i Baden-Württemberg (DE).
La implicació de les autoritats de les regions participants (o dels representants equivalents) està garantint un desenvolupament fluid del projecte Smartreflex.
Els actors clau locals també han estat recolzats en el procés d'implementació per un grup de socis consultors.
Per saber-ne més: Fernando Aranda Moreno
L'illa danesa de Samsø, amb 100 km 2 i 3.700 habitants, és la primera del món que produeix el 100% de la seva electricitat a partir de fonts renovables.
Ho explica tot a l'Energy Academy, oberta als visitants interessats en el sistema energètic insular.
Samsø, gràcies a la seva insularitat, va poder conservar l'estatus municipal malgrat les reformes administratives dutes a terme recentment a Dinamarca.
Aquest estatus li ha permès prendre les seves pròpies decisions en matèria energètica, i els resultats han estat radicals: Samsø és l'única illa del món capaç d'abastir-se totalment d'electricitat provinent de fonts renovables i locals.
Amb una Unió Europea que segueix depenent, quant a subministrament energètic, del gas i el petroli de Rússia i de zones del món en conflicte quasi permanent, l'exemple de l'illa danesa podria marcar les línies mestres per a noves maneres de fer.
Aquesta concepció d'una energia local, renovable i independent dels daltabaixos geopolítics que puguin escaure's s'exposa i s'explica a l'Energy Academy de Samsø, instal·lada a la vila portuària de Ballen, inaugurada el 2007.
L'edifici és la seu de l'Oficina d'Energia i Medi Ambient de Samsø i de la delegació del Servei Danès d'Energia, que han establert sinèrgies per tal d'assessorar en qüestions energètiques els consumidors, particulars o públics, i per dur a terme activitats educatives i divulgatives, com per exemple tallers d'actualització per a professionals de la construcció i de les reformes domèstiques.
D'altra banda, com no podia ser d'una altra manera, l'edifici mateix és un compendi de solucions sostenibles: ventilació natural, panells solars tèrmics i fotovoltaics, aprofitament d'aigües pluvials, reutilització d'aigües grises, calefacció per xarxa de districte a partir de biomassa, maximització de la contribució solar passiva, aïllament tèrmic, etc. I és que al capdavall l'Energy Academy no fa res més que aplicar el que és habitual en tota l'illa.
Vista aèria de l'illa danesa de Samsø
Va ser l'any 1998 quan Samsø va començar a traçar el seu projecte energètic, amb un pla a mitjà i llarg termini que marcava els objectius següents:
Per saber-ne més: Energy Academy
Dimensió social de la sostenibilitat.
Amb l'avió Solar Impulse 2 aturat a Hawai per temps indeterminat a causa de problemes tècnics, potser cal fixar-se en altres projectes d'aviació sostenible que es van obrint pas sense tant de màrqueting.
El 2 de juliol d'enguany va tenir lloc a Les Sables-d'Olonne (Vendée, França) l'acoblament de les ales de l'avió Eraole ®, com a culminació d'un projecte de més de cinc anys encapçalat per la Fondation Océan Vital i que ha suposat una inversió de prop de cinc milions d'euros.
El projecte ha comptat, entre d'altres, amb el suport de l'Aéro-Club de France i d'Aéroports de Paris, així com dels programes d'innovació del Consell General de la Vendée i del Consell Regional del País del Loira.
La Fondation Océan Vital preveu que a la primavera de 2016 l'aeronau Eraole ® efectuï un vol sense escales entre Le Bourget, prop de París, i Nova York.
Pel que fa als primers vols d'assaig, desestimades les dates que s'havien previst inicialment, s'espera que puguin dur-se a terme aquest mateix mes de novembre.
Eraole ® és un avió d'hèlix, de dues places, amb una propulsió elèctrica híbrida que combina la tecnologia solar i els biocarburants per tal d'aconseguir un balanç neutre quant a CO 2 i eliminar l'emissió de partícules en vol. El 25% del rendiment correspon a panells fotovoltaics i el 75% restant deriva de l'ús de microalgues i de diferents mesures d'optimització aerodinàmica.
Eraole® presenta un total de 43 m 2 de cèl·lules fotovoltaiques amb un rendiment del 24%, encapsulades en compòsit de carboni patentat per Océan Vital.
En absència de sol el motor funcionarà amb una bateria de liti i amb un extensor d'autonomia de biocombustible extret de microalgues.
Els assajos amb les microalgues han donat bons resultats, segons l'empresa Fermentalg, responsable d'aquest aspecte d'Eraole®, que assegura que ofereixen una potència semblant a la del querosè tot i que amb un consum lleugerament més alt, de 260 g/kWh.
Tot plegat, combinat amb la navegació nocturna en mode de planatge, hauria de permetre el vol de l'aeronau durant les més de cinquanta hores de travessa transatlàntica entre França i els Estats Units. (© Fondation Océan Vital)
Característiques tècniques d'Eraole®, d'un cop d'ull.
Cal fer esment, a més, del material d'encapsulament de les cèl·lules fotovoltaiques, lleuger (1,1 kg/m2), fi (0,6 mm d'espessor), flexible i adaptable a superfícies corbes.(© Fondation Océan Vital)
Contaminació atmosfèrica i protecció de l'ambient atmosfèric.
Els passats dies 5 i 6 d'octubre es va celebrar a Stuttgart (Alemanya), la quarta reunió del projecte Europeu SmartReFlex, dins el marc del programa IEE – IntelligentEnergy_Europe.
L'Institut Català del Sòl participa com a soci en el projecte europeu SmartReFlex, que té per objectiu incrementar la difusió i utilització de les xarxes intel·ligents i flexibles de fred i calor utilitzant fonts energètiques 100% renovables (DistrictHeatingandCooling - DHC).Al projecte hi participen 14 socis de 5 països amb 6 regions d'estudi, entre elles Catalunya.
La durada del projecte és de 3 anys i en el marc del seu desenvolupament, cada regió participant treballa mitjançant una Comissió de Treball (Taskforce) constituïda per actors clau tant a nivell nacional com, si s'escau, a nivell estatal.
Durant el projecte es duen a terme tot un seguit de reunions i seminaris per tal de posar en comú coneixements i treballar cap a la superació de les barreres actuals, impulsant mesures en els àmbits legislatius, financers i organitzatius que promocionin i/o facilitin la utilització d'energies renovables en les xarxes de calor i fred (DHC) i estimulin les autoritats locals i municipals a desenvolupar projectes reals sobre el terreny.
Pel correcte desenvolupament del projecte estan previstes sis reunions de projecte (Project Meetings).
Aquestes trobades es realitzen per posar en comú entre els socis europeus l'estat del projecte, així com les possibles barreres i solucions que és van trobant per dur-lo a terme.
La quarta trobada va tenir lloc els passats 5 i 6 d'octubre a la ciutat alemanya d'Stuttgart, on es va tractar l'evolució de cada bloc de treball (WorkPackage) i també es va aprofitar la jornada per visitar la planta de la xarxa de calor de la població de Büsingen, que utilitza l'energia solar tèrmica i la biomassa com a fonts d'energia renovable;
Per saber-ne més: Fernando Aranda Moreno
La Generalitat de Catalunya i el Centre Internacional de Mètodes Numèrics en Enginyeria (CIMNE-BEEGroup) participaran els propers tres anys en el projecte EDI-Net del Programa Europeu Horizon 20/20.
La Generalitat de Catalunya i el Centre Internacional de Mètodes Numèrics en Enginyeria (CIMNE-BEEGroup) participaran els propers tres anys en el projecte EDI-Net del Programa Europeu Horizon 20/20, juntament amb 5 socis Europeus més d'Alemanya i Regne Unit.
Aquest projecte comptarà amb un pressupost global de 3,1 M€ finançats parcialment per la Comissió Europea.
El projecte EDI-Net, utilitzarà les dades dels comptadors intel·ligents d'energia i d'aigua, juntament amb altres dades existents, per accelerar l'aplicació de polítiques energètiques sostenibles en els edificis.
Això es farà mitjançant l'augment de la capacitat de les autoritats públiques de la Unió Europea per actuar amb rapidesa i decisió en la gestió energètica dels seus equipaments.
Aquesta capacitat s'incrementarà mitjançant el treball i innovació en tres pilars principals.
El primer és el de disposar d'un sistema d'informació que permeti aglutinar totes les dades i la informació referent a equipaments públics en un únic punt i que, al mateix temps, faciliti el seu processament conjunt, valoritzant així tota la informació disponible.
En segon lloc es treballarà la presentació de aquesta informació prèviament processada cap a l'usuari final de manera que aquesta es subministri de manera clara i en la quantitat justa cap als diferents nivells d'usuaris de l'administració per tal que aquests puguin actuar de manera ràpida i decisiva en la gestió dels equipaments.
Així mateix es treballarà en la formació i conscienciació dels diferents agents dins l'administració per que aquests puguin extreure el màxim profit de la informació que se'ls presentarà, i a la vegada s'afavorirà l'intercanvi d'experiències entre els diferents agents públics tant a nivell territorial com a nivell Europeu, per promoure les accions exitoses i evitant repetir errors.
Aquest projecte permetrà donar continuïtat a part de les tasques iniciades els darrers dos anys en el marc de l'Estratègia Catalana de Renovació Energètica d'Edificis (ECREE), concloent el seu desplegament en els edificis de la Generalitat de Catalunya el primer any d'execució del projecte i expandint els resultats a nivell municipal en els dos darrers d'execució d'aquest.
Per saber-ne més: Xavier Martí i Jordi Carbonell Morera
Sostenibilitat, Mitigació, Adaptació, Mecanismes de transferència del coneixement de la recerca i la innovació
Com a confirmació d'allò que ja havia avançat durant la cimera COP21 de París, la ministra Ségolène Royal anuncià, el passat 20 de gener, la intenció de finançar la implantació de 1.000 km de carretera solar a França d'aquí a 2021.
Hom pot pensar que la ministra Royal no hauria anunciat aquesta actuació si no fos perquè gran part de la feina ja està feta: des de fa prop de cinc anys l'empresa francesa Colas, filial de Groupe Bouygues, en col·laboració amb l'Institut National de l'Énergie Solaire (INES), ha estat desenvolupant el seu producte, anomenat Wattway, fins al punt que ja es troba en fase de proves cobrint en unes quantes desenes de metres a Grenoble i Chambéry.
Sens dubte, l'aportació de 30 milions d'euros de finançament públic ajudarà a estendre Wattway a més carreteres del país, incloent-hi autopistes.
Wattway és un panot que s'instal·la a sobre del ferm preexistent, sense necessitat d'obres, a calçades o aparcaments.
Cadascuna d'aquestes llambordes fa 15 cm de costat i uns pocs mil·límetres de gruix, i conté una única cèl·lula fotovoltaica de 15 cm 2, amb la mateixa tecnologia que les cèl·lules solars que hom pot trobar a les teulades dels edificis, però protegida per un seguit de capes superposades.
La capa superior, feta d'un compòsit patentat per Colas, suporta sense problemes la dilatació tèrmica del paviment i el pes de tota mena de vehicles: a les proves realitzades a Grenoble i Chambéry s'hi ha simulat el pas d'un milió de vehicles, equivalent a vint anys de funcionament en condicions normals, sense que s'hagi produït el més mínim desplaçament dels panots solars.
Wattway, a més, ofereix bones prestacions d'adherència i de resistència a la intempèrie, segons els seus responsables.
Pel que fa al seu rendiment, atenent al fet que les carreteres només estan ocupades per algun vehicle durant un 10% del temps, els creadors de Wattway asseguren que 20 m 2 d'aquest paviment solar poden produir energia suficient per una llar francesa mitjana (suposant 1.000 hores d'insolació anual i excloent el consum de calefacció).
O si es prefereix, un quilòmetre de carretera pavimentada amb Wattway pot fornir l'electricitat necessària per satisfer el consum d'enllumenat públic en una població de 5.000 habitants.
Tot això, és clar, sense necessitat d'ocupar espais lliures ni de malmetre el paisatge.
Val a dir malgrat tot que la intenció inicial dels responsables de Wattway és que el seu producte serveixi únicament per al subministrament elèctric dels elements auxiliars de la carretera, de moment si més no.
El gruix del panot Wattway, amb una moneda de 2 euros com a referència (© Colas)
La instal·lació de Wattway no requereix obres majors (© Colas)
Wattway suporta el pes de tota mena de vehicles, com s'ha demostrat a les proves dutes a terme a Grenoble i Chambéry (© Colas)
Eficiència constructiva, Canvi climàtic i energia.
Mitigació i Tècniques de disseny, construcció i manteniment d'infraestructures.