Departament de Territori i Sostenibilitat (ISSN 2014-4253)
El 27 d'octubre de 2010, la Comissió Interdepartamental de Recerca i Innovació (CIRI) va aprovar el Pla d'eixos estratègics d'innovació i recerca del Departament
Heu accedit al segon butlletí electrònic d'innovació i recerca on trobareu l'entrevista a Juli Esteban, director del Programa de Planejament Territorial del DPTOP, que ens aporta una perspectiva nova, normalment no escrita, del procés intern de la planificació territorial, una missió complexa del DPTOP que requereix coordinació multidisciplinària, innovació, nous estudis i mètodes i lideratge en el coneixement tècnic i en la governança territorial, dos aspectes fonamentals.
L'entrevista, extensa i aprofundida gràcies al format d'aquest butlletí electrònic, explica el com-s'ha-fet dels plans territorials de Catalunya, i us permetrà apropar-vos a la seva comprensió tècnica i adonar-vos del valor estratègic i de la importància d'aquestes noves eines de planificació, actuació i gestió territorial.
Tot plegat, una nova manera de desvetllar potencialitats territorials en el marc d'un desenvolupament sostenible.
Amb l'elaboració i l'aprovacio dels set plans territorials parcials de Catalunya (Pla territorial de l'Alt Pirineu i Aran, juliol de 2006; Pla territorial de les Terres de Lleida, juliol de 2007; Pla territorial de les Comarques Centrals, setembre de 2008; Pla territorial del Camp de Tarragona, gener de 2010; Pla de l'àmbit metropolità de Barcelona, abril de 2010; Pla territorial de les Terres de l'Ebre, juliol 2010; i Pla territorial de les Comarques Gironines, setembre 2010), el Departament s'ha dotat de nous instruments per abordar les futures polítiques territorials, urbanístiques i d'obra pública de manera consensuada des del punt de vista de la governança territorial, amb garantia de coordinació multisectorial i interdepartamental i amb una visió integradora i sostenible del desenvolupament territorial, ambiental i socioeconòmic que permeti desvetllar les potencialitats de les nostres comarques.
Les cadenes de subministrament estan, més que mai, sostingudes per la producció i pels sistemes de distribució globals i, sovint, just a temps.
Aquesta complexitat es reflecteix també en el moviment de persones, tant per negocis com per fins socials.
Aquests patrons canviants han fet palesa la importància de mantenir uns horaris, provocant que es traslladi el focus d'atenció a la fiabilitat del transport.
L'informe proporciona als experts un marc per a entendre els temes de fiabilitat i per a dissenyar polítiques que la gestionin.
Durant els 6 anys (2004-2009) que porta en vigor la Llei 2/2004, de 4 de juny, de millora de barris, àrees urbanes i viles que requereixen una atenció especial, la Generalitat de Catalunya ha aprovat la subvenció a 117 projectes d'intervenció integral (PIIs).
Aquest estudi se centra en l'impacte socioeconòmic dels projectes d'intervenció integral.
Tenint en compte el diferent grau d'execució dels projectes de la segona convocatòria de la Llei i els dos elements que es pretenen estudiar (evolució dels indicadors d'obligatori compliment i l'enquesta de satisfacció) s'ha optat per utilitzar la metodologia general que es descriu a continuació.
S'han utilitzat les fonts d'informació següents:
L'anàlisi realitzada també té en compte una altra dimensió: la tipologia de barri.
A aquest efecte, s'utilitza la classificació d'àmbits territorials que tenen prioritat de finançament segons l'article 6 de la Llei 2/2004:
El 20 d'abril de 2010 el Govern de la Generalitat de Catalunya va aprovar el Pla metropolità de Barcelona (PTMB) mitjançant un acord publicat al DOGC el 12 de maig.
El PTMB és un instrument de planejament que té com a objectiu facilitar l'ordenació del territori integrat per set comarques (l'Alt Penedès, el Baix Llobregat, el Barcelonès, el Garraf, el Maresme, el Vallès Occidental i el Vallès Oriental), amb una superfície de 3.236 km 2 i 164 municipis.
Així doncs, es tracta d'un marc de referència imprescindible per al planejament urbanístic, el desenvolupament de les infraestructures i la planificació sectorial en l'àmbit on es concentra la gran part de la població i l'activitat del país.
Després d'una tasca de recerca de més de dos anys, el Servei de Paisatge del Departament de Política Territorial i Obres Públiques i l'Observatori de la Urbanització de la Universitat Autònoma de Barcelona han desenvolupat un mètode per a l'elaboració d'estudis d'impacte i integració paisatgística (EIIP) que probablement satisfarà una demanda latent entre els professionals de la matèria, facilitant-los el compliment de les exigències de la nova legislació sobre paisatge i estimulant-los a assolir el màxim nivell d'integració de les seves actuacions en el paisatge.
Alhora vol donar resposta a les aspiracions socials de més qualitat paisatgística en les intervencions sobre el territori.
Arran de les experiències acumulades durant més de quatre anys pel personal tècnic del Servei de Paisatge, i un cop constatats els dèficits més habituals dels EIIP, deguts sobretot a la manca de referents metodològics que en guiïn la realització, s'ha dut a terme una proposta metodològica per elaborar-los, plasmada a la Guia.
Aquesta té una primera part, teòrica, on s'exposa de manera sistemàtica la metodologia proposada, i una segona part, pràctica, on es presenten nou estudis reals, sobre supòsits diversos previstos per la legislació vigent, amb una intenció aclaridora i exemplificativa.
La Universitat Politècnica de València, en col·laboració amb altres administracions i institucions, va organitzar, entre el 2 i el 5 de juny de 2010, el 4t Simposi Internacional de Disseny Geomètric de Carreteres, coordinat pel Transportation Research Board (TRB) dels Estats Units, institució de referència mundial en l'àmbit dels transports.
Les edicions anteriors del Simposi havien tingut lloc a Boston (Estats Units) l'any 1995; a Magúncia (Alemanya) l'any 2000; i a Chicago (Estats Units) l'any 2005.
Aquest Simposi es va centrar en les novetats en recerca, tant en normativa com en pràctiques innovadores relacionades amb les diferents etapes de l'enginyeria de carreteres, amb remarca de la seguretat viària del disseny.
El Grup de Recerca d'Anàlisi Territorial i Estudis Turístics del Departament de Geografia de la Universitat Rovira i Virgili ha fet una anàlisi, encarregada per CIMALSA, per valorar l'impacte que pot tenir la construcció i posada en servei del LOGIS Penedès sobre la dinàmica sociodemogràfica dels municipis més propers.
En primer lloc, s'avalua el creixement previst de la població i les possibles necessitats d'habitatge que se'n deriven; en segon lloc, s'aprofundeix en el planejament territorial vigent i en l'anàlisi dels impactes socioeconòmics que pot tenir el projecte en el territori.
L'Institut Cartogràfic de Catalunya (ICC) va començar a utilitzar el lidar (LIght raDAR, radar de llum –làser–) de manera rutinària l'any 2002, quan, juntament amb l'Agència Catalana de l'Aigua, va iniciar els estudis de risc d'inundacions dins del projecte 'Planificació dels espais fluvials de Catalunya'.
Des d'aleshores hi ha hagut un avenç substancial de la tecnologia i s'ha passat del sensor Optech ALTM 3025, que capturava 25.000 punts per segon, al Leica ALS50-II, adquirit l'any 2008, que pot arribar fins als 150.000 punts per segon.
També s'ha guanyat en precisió i flexibilitat en la planificació, ja que ara es pot volar en un interval d'alçades més gran, entre 200 m i 6.000 m, i amb un camp de visió més ampli, fins a 75°.
Totes aquestes característiques han propiciat un augment de la productivitat.
Alhora, la disponibilitat, des del 2005, de l'avió Cessna Caravan ha permès el vol simultani del lidar amb altres sensors, com les càmeres digitals de fotografia aèria o el sensor hiperespectral CASI (Compact Airborne Spectral Imager).
El capítol espanyol de la International Geosynthetics Association és una organització sense ànim de lucre que té com a finalitat difondre coneixements sobre els geosintètics.
El 14 de juny de 2010, IGS-España va organitzar una jornada al Departament per presentar novetats i obres en les quals s'han emprat aquests materials.
Entre d'altre aplicacions van presentar murs verds en la construcció, així com l'ús que tenen pel control d'erosió, el reforç i el drenatge en obres lineals.
El Centre Internacional de Mètodes Numèrics en Enginyeria (CIMNE) és una de les nou institucions que duran a terme el Projecte DESURBS, de seguretat en espais urbans, integrat en el 7è Programa marc de la Comissió Europea.
En el Projecte, que aspira a millorar la preparació i la resposta de les àrees urbanes davant amenaces i incidents de diversa natura i abast.
El Projecte durà a terme i avaluarà un seguit de casos d'estudi a Jerusalem, Barcelona i Nottingham, un dels resultats dels quals serà el desenvolupament de polítiques alternatives mitjançant solucions arquitectòniques i industrials que, amb les guies corresponents, puguin ser aplicades en els àmbits municipal i estatal.
DESURBS pretén demostrar, així, que els seus dissenys són menys propensos als accidents, i que en queden menys afectats.
L'avaluació comparativa de l'efectivitat dels canvis, passats o futurs, a l'espai urbà, es farà mitjançant una escala objectiva de graduació de la seguretat de les diferents aproximacions possibles al disseny d'aquest espai.
El 2009 es va iniciar el Projecte SISPyr, cofinançat amb fons europeus del Programa de cooperació territorial Espanya-França-Andorra 2007-2013.
El Projecte té una durada prevista de tres anys i és liderat per l'Institut Geològic de Catalunya (IGC).
Els principals objectius del projecte són: posar en marxa un sistema comú d'adquisició de dades sísmiques en temps real, identificar i conèixer zones d'origen de sismes, cercar-ne de noves, i formular models d'atenuació dels moviments, i gestionar el risc mitjançant el desenvolupament de programari i la generació de shakemaps en els minuts posteriors al sisme.
El Router és el cercador de rutes promogut pel Departament per integrar tota l'oferta de transport públic que opera dins del territori català.
Aquesta eina ofereix un servei porta a porta multimodal que està connectat a la guia de carrers, així doncs tracta tant del transport urbà com de l'interurbà.
Es pot consultar des de mòbil i des del web, i informa de les incidències o afeccions del transport públic en temps real.
El Consell Europeu de Recerca (ERC) acaba de distingir el doctor Santiago Badia amb una de les seves beques Starting Grant, del Programa IDEAS de la Unió Europea, que s'atorguen a joves investigadors perquè puguin començar a establir el seu propi equip de recerca.
El guardó, que finança projectes pioners en qualsevol camp de la ciència i l'enginyeria, està dotat amb 1,5 MEUR i és fruit d'un procés de selecció basat en l'excel·lència científica.
El Consell Europeu de Recerca (ERC) ha atorgat al professor Eugenio Oñate una beca Advanced Grant, dins el Programa IDEAS del 7è Programa marc de la Unió Europea.
Aquesta iniciativa, que té dos anys d'història, finança investigadors europeus d'excel·lència perquè desenvolupin un projecte pioner, d'alt risc i que pugui produir resultats d'alt impacte en qualsevol camp de la ciència, l'enginyeria i l'erudició.
El professor Oñate és el director del Centre Internacional de Mètodes Numèrics en Enginyeria (CIMNE) i catedràtic de càlcul d'estructures a l'Escola d'Enginyers de Camins de la UPC.
És també un dels especialistes mundials més reconeguts en l'àmbit dels mètodes numèrics aplicats a problemes d'enginyeria.
El Departament de Política Territorial i Obres Públiques participa en el projecte PAYS.MED.URBAN, iniciat l'any 2009 com a capitalització de la xarxa col·laborativa i dels bons resultats assolits en el projecte PAYS.DOC (projecte centrat en les bones pràctiques en el paisatge que Catalunya i dotze regions mediterrànies més van desenvolupar entre els anys 2004-2008).
El projecte es va iniciar l'abril de 2009 i conclourà l'octubre de 2011.
El Cap de fila és Andalusia i el Secretariat tècnic està format per Andalusia, Emilia-Romagna, Catalunya, Múrcia i Umbria.
La temàtica central del projecte és la qualitat del paisatge com a element clau en la sostenibilitat i competitivitat de les àrees urbanes mediterrànies amb la finalitat de posar de manifest que –juntament amb els valors naturals, ecològics i historicoculturals– el paisatge pot ser un potent recurs per millorar el desenvolupament econòmic, la competitivitat i la capacitat d'atraure activitats relacionades amb els sectors econòmics tradicionals i emergents.
La legislació de la Comunitat Europea regula des de fa més de quinze anys els tacògrafs: a l'annex 1 del Reglament 3821/1985 es troba l'especificació tècnica dels tacògrafs analògics, que encara s'empren actualment.
Al llarg dels anys aquests equips han evolucionat de mecànics a electrònics.
El tacògraf analògic emmagatzema les dades de conducció en un disc de paper que no sempre es pot intercanviar entre diferents aparells i que, a més, es pot malmetre i/o modificar, fins i tot en el cas dels electrònics –per bé que els models més moderns incorporen comunicació xifrada entre la unitat de bord i el sensor de moviment, cosa que en dificulta la manipulació.
Planificació territorial | Paisatge | Planificació urbanística | Xarxa viària
Planificació i projectació | Anàlisi economicofinancera | Nous mètodes i criteris d'avaluació | Governança | Aspectes socials i culturals | Planificació territorial | Paisatge | Planificació urbanística | Edificació | Xarxa viària | Xarxa portuària | Centres logístics | Observació territorial | Previsió | Tècniques de disseny |Noves tecnologies i nous serveis de suport | Aspectes jurídics i institucionals
Edificació | Mobilitat de passatgers | Xarxa aeroportuària | Tècniques de disseny, construcció i manteniment d'infraestructures | Aspectes jurídics i institucionals
Xarxa portuària | Centres logístics
Planificació i projectació | Anàlisi economicofinancera | Nous mètodes i criteris d'avaluació | Governança | Aspectes socials i culturals | Planificació territorial | Paisatge | Planificació urbanística | Edificació | Mobilitat de passatgers | Transport de mercaderies | Xarxa portuària | Centres logístics | Observació territorial | Previsió | Tècniques de disseny, construcció i manteniment d'infraestructures | Aspectes jurídics i institucionals
Transport de mercaderies | Xarxa ferroviària | Centres logístics | Previsió | Noves tecnologies i nous serveis de suport
Mobilitat de passatgers | Xarxa portuària | Gestió ambiental de zones logístiques | Previsió | Tècniques de disseny, construcció i manteniment d'infraestructures
Transport de mercaderies | Xarxa ferroviària | Xarxa portuària | Centres logístics
Transport de mercaderies | Xarxa ferroviària | Xarxa portuària | Centres logístics | Previsió | Tècniques de disseny, construcció i manteniment d'infraestructures
Planificació urbanística | Edificació | Previsió | Tècniques de disseny, construcció i manteniment d'infraestructures
Anàlisi economicofinancera | Aspectes socials i culturals | Mobilitat de passatgers | Transport de mercaderies | Xarxa ferroviària | Noves tecnologies i nous serveis de suport
Aspectes socials i culturals | Xarxa viària | Aspectes jurídics i institucionals
Transport de mercaderies | Xarxa portuària | Centres logístics | Previsió
Anàlisi economicofinancera | Transport de mercaderies | Xarxa viària | Centres logístics | Previsió | Noves tecnologies i nous serveis de suport
Xarxa aeroportuària | noves tecnologies i nous serveis de suport
Transport de mercaderies | Xarxa portuària | Previsió | Noves tecnologies i nous serveis de suport
Mobilitat de passatgers | Mobilitat de passatgers | Transport de mercaderies | Xarxa ferroviària | Xarxa portuària | Centres logístics | Aspectes jurídics i institucionals
Anàlisi economicofinancera | Aspectes socials i culturals | Mobilitat de passatgers | Previsió
D'acord amb l'article 5 de la Llei orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de protecció de dades de caràcter personal, us informem que les vostres dades personals han estat recollides, incorporades i tractades en un fitxer automatitzat anomenat Trameses d'informació i inscripcions del Gencat, la finalitat del qual és trametre la publicació que el/la ciutadà/ana ha requerit.