projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Catedràtica de Nutrició i Bromatologia de la Universitat de Barcelona.
A les llicenciatures de Farmàcia i de Ciència i Tecnologia dels Aliments i en la Diplomatura de Nutrició Humana i Dietètica.
Col·laboració, codirecció o direcció (segons els casos) de cursos de postgrau, d'extensió universitària i de cursos d'estiu, com ara Els Juliols i Les Aules de la Gent Gran de la Universitat de Barcelona, i d'altres universitats (Politècnica i Pompeu Fabra de Catalunya, Autònoma i Rei Joan Carles de Madrid, i la Universitat Internacional Menéndez Pelayo).
Codirecció del curso de postgrau i de màster a distancia sobre nutrició i alimentació de la Universitat de Barcelona Virtual.
Estudi de la composició, el valor nutritiu i la seguretat dels aliments, en el marc de diversos projectes autonòmics, estatals i europeus.
Línia d'especialització: amines biògenes en aliments (anàlisis i estudis sobre la formació, l'evolució i el control en diversos aliments).
Autora o coautora d'uns cent articles a revistes científiques, internacionals i nacionals, i dels quals uns vuitanta s'han publicat a revistes d'un índex d'impacte elevat.
Autora o coautora de més de trenta capítols de llibres sobre diversos temes de l'àmbit de l'alimentació i de la nutrició: la composició i el valor nutritiu dels aliments, seguretat alimentària, amines biògenes en aliments, additius alimentaris, interaccions entre els aliments i els medicaments, aliments funcionals i la dieta mediterrània, entre d'altres.
Presidenta des del 22 de setembre de 2016
El Comitè Científic Assessor de Seguretat Alimentària és l'òrgan assessor sobre els aspectes tècnics i científics de la seguretat i la qualitat alimentàries.
D'acord amb el Decret 202/2015, de 15 de setembre, dels òrgans de direcció, d'assessorament i de consulta i participació en l'àmbit de salut pública, el Comitè Científic Assessor de Seguretat Alimentària està format per un màxim de setze experts en seguretat alimentària amb solvència reconeguda, de les universitats i dels centres de recerca, nomenats pel conseller o consellera del departament competent en matèria de salut, a proposta de la Comissió Directora de Seguretat Alimentària.
Una de les funcions principals del Comitè és elaborar estudis científics d'avaluació dels riscos en matèria de seguretat alimentària i de l'ex­posició de la població als diferents riscos vehicu­lats pels aliments, en col·laboració amb les univer­sitats catalanes i amb altres institucions públiques i privades.
A més, també ha de fer l'anàlisi de les dades, els informes, els estudis i els coneixements recopilats pels òrgans de l'Admi­nistració competents en matèria de seguretat alimentària, així com de les aportacions de les organit­zacions civils.
A banda, el Comitè ha d'assessorar la Comissió Directora de Seguretat Alimentària i les altres unitats de l'Agència de Salut Pública de Catalunya en totes les qüestions relacionades amb la seguretat alimentària i ha d'emetre informes sobre qualsevol assumpte de la seva competència sobre el qual sigui consultat.
A l'efecte del funcionament, el Comitè s'organitza en el Ple i en les comissions especialitzades ( Comissions d'experts ).
El bisfenol A (2,2-bis[4-hidroxifenil] propà) (BPA) és una substància química utilitzada en l'elaboració de materials plàstics i resines.
S'empra en la fabricació del policarbonat, un tipus de plàstic rígid i transparent utilitzat en nombrosos envasos alimentaris, com ampolles, vaixella i altres envasos per conservar aliments.
També es troba en les resines epoxídiques utilitzades en el recobriment intern protector de llaunes d'aliments i begudes.
El BPA pot migrar als aliments i les begudes.
El risc per a la salut humana està associat a la seva capacitat d'actuar sobre el sistema hormonal com a disruptor endocrí.
La utilització del BPA com a monòmer en la producció de materials i objectes plàstics i resines que es fan servir en contacte amb els aliments està permesa a la Unió Europea amb un límit de migració específica [1] de 0,05 mg de BPA per kg d'aliment.
El BPA no està permès en la fabricació de biberons per a lactants ni en la fabricació de tasses o biberons que, per les seves característiques antivessament, estiguin destinats a lactants i nens petits.
A principis de 2015 l'Autoritat Europea de Seguretat Alimentària (EFSA) va publicar una reavaluació del bisfenol A: Opinió científica de l'EFSA sobre els riscos per a la salut pública per la presència de bisfenol A (BPA) en els productes alimentaris.
Fa una avaluació de l'exposició pels aliments i altres fonts i de la toxicitat del BPA per a les persones, en especial, les més vulnerables, com les dones embarassades, els nounats i els nens.
En aquesta opinió EFSA estableix una ingesta diària tolerable provisional de 4μg/kg de pes corporal i dia, i conclou que l'exposició al bisfenol A pels aliments i altres fonts no representa un risc per a la salut de la població europea, inclosos els nounats i els nens, fins i tot per als més exposats.
La Comissió Europea ha elaborat, en data febrer de 2018, un document de preguntes i respostes relatives al Bisfenol A.
[1] Límit de migració específica (LME): quantitat màxima permesa d'una determinada substància alliberada des d'un material o objecte en aliments o en simulants alimentaris.
Traducció al català del document Questions and Answers on BPA de la Comissió Europea
La persona que manipula aliments, per la seva activitat laboral, té contacte directe amb els aliments durant la seva recol·lecció, preparació, fabricació, transformació, elaboració, envasat, emmagatzematge, transport, distribució, venda, subministrament i/o servei.
La correcta manipulació dels aliments, en cadascuna de les fases del procés de producció, pot tenir una clara incidència sobre la seguretat dels productes alimentaris, i per tant, sobre la salut del consumidor.
Totes les persones que treballen en el sector alimentari han de conèixer i complir unes pràctiques correctes d'higiene.
La reglamentació europea referent a la higiene dels productes alimentaris, obliga els operadors de la indústria alimentària a garantir la supervisió i la instrucció o formació dels manipuladors en qüestions d'higiene alimentària adaptada a la seva activitat laboral.
Recomanacions per prevenir intoxicacions causades pel consum de bolets tòxics
Recomanacions per prevenir-ne les intoxicacions.
Per evitar les intoxicacions produïdes pel consum de bolets, cal tenir en compte uns consells bàsics: com cal collir-los i conservar-los, quina és la manera de cuinar-los amb seguretat, i com cal actuar en cas de sospita d'intoxicació.
Mites sobre seguretat alimentària - Bolets
Mesures per a la contenció de la transmissió de la COVID-19
En el marc de les mesures de contenció de la transmissió de la COVID-19, es recomana que els centres que facin donacions d'aliments segueixin les normes generals de seguretat alimentària i les normes de prevenció de la malaltia que les autoritats competents vagin facilitant per contenir la propagació del virus.
També cal tenir en compte altres recomanacions específiques en funció del tipus de servei que es doni a les persones usuàries.
Aquestes recomanacions són complementàries a les bones pràctiques per garantir la seguretat alimentària que es prenen habitualment:
Els grups de risc han de prendre precaucions especials
La listeriosi és una infecció greu causada pel bacteri Listeria monocytogenes.
Es tracta d'una malaltia transmesa pels aliments, que es relativament poc freqüent però greu, amb taxes de letalitat altes (entre el 10% i el 30%).
Les persones poden patir listeriosi després de menjar aliments contaminats.
La malaltia afecta de forma més greu a determinats grups de risc com són: dones embarassades; nens acabats de néixer; majors de 65 anys i persones immunocompromeses com, per exemple, les que han rebut un trasplantament, estan en tractament de quimioteràpia o pateixen alguna malaltia com càncer, diabetis, síndrome d'immunodeficiència adquirida (SIDA), malaltia renal o hepàtica.
El període d'incubació varia entre 1 i 90 dies des de l'exposició, cosa que pot fer molt difícil identificar l'aliment implicat.
La listeriosi pot causar una varietat de símptomes.
En una gran part de la població Listeria pot causar una afecció lleu amb febre i diarrea.
En determinats grups de població especialment sensibles poden causar una malaltia greu.
En dones embarassades pot causar febre, fatiga i dolors musculars.
Els efectes més greus son per al fetus ja que pot causar avortament espontani, mort fetal, part prematur o infeccions potencialment mortals en el nounat.
En el cas de persones immunocompromeses i gent major de 65 anys pot donar lloc a infeccions greus amb septicèmia, meningitis, encefalitis, o afectar altres parts cos. Els símptomes poden incloure mal de cap, rigidesa en el coll, confusió, pèrdua de l'equilibri i convulsions, a més de febre i dolors musculars.
La malaltia és mortal en una proporció important de casos, podent arribar fins el 30%.
Els aliments de major risc són el següents:
Les mesures que cal prendre per prevenir la listeriosi es recullen a continuació:
Mesures per a la contenció de la transmissió de la COVID-19.
Actualització a data 18 de setembre de 2020.
En el marc de les mesures per a la contenció de la COVID-19, els establiments han d'implementar mesures dirigides a minimitzar el risc generat pel coronavirus SARS-COV-2, incloure-les en els seus plans de salut i de seguretat, i fer-ho tant des de la perspectiva dels treballadors com de la dels clients.
Així mateix, en el cas d'establiments del sector alimentari amb servei directe al públic, s'han de tenir en compte les mesures específiques següents:
Mesures per a la contenció de la transmissió de la COVID-19
En el marc de les mesures de contenció de la transmissió de la COVID-19, la recomanació per a les empreses alimentaries és seguir les normes generals de seguretat alimentària i les normes de prevenció de la malaltia que vagin facilitant les autoritats competents per contenir la propagació del virus.
Així mateix, cal tenir en compte les recomanacions especifiques següents:
Eviteu la contaminació dels aliments:
Tots els aliments, i en especial les fruites i verdures, s'han de lliurar degudament protegits per evitar qualsevol contaminació.
La carn, el peix, i els productes refrigerats, s'han de repartir en el menor temps possible, fet pel qual es poden fer servir preferentment bosses isotèrmiques.
El temps màxim de trasllat dels productes refrigerats mai no pot ser superior a dues hores.
Els productes congelats s'han de repartir en el menor temps possible, i fer servir bosses isotèrmiques.
El temps màxim de trasllat dels productes congelats mai no pot ser superior a dues hores.
Garantiu la higiene personal i bones practiques:
El personal que efectua el repartiment a domicili ha de rentar-se les mans sovint, i incrementar-ne la freqüència tot el que sigui necessari.
És recomanable facilitar als treballadors un sistema de desinfecció a base d'alcohol per possibilitar la higiene freqüent de les mans.
Eviteu la contaminació creuada entre els aliments no envasats o embolcallats i qualsevol font de contaminació com, per exemple, les pròpies mans, objectes personals, telèfons mòbils o altres estris.
S'ha de facilitar uns equips de protecció individuals als treballadors.
Els guants i les mascaretes poden ser un focus de contaminació, atès que amb el seu ús es van concentrant secrecions respiratòries i brutícia.
Cal tenir una cura especial en la seva manipulació i eliminació així com canviar-los amb una suficient freqüència.
Eviteu el contagi entre els repartidors:
En el moment de l'entrega al domicili s'ha de respectar la distància entre persones d'entre un i dos metres.
Les empreses que efectuen aquesta activitat hauran de garantir que els repartidors, quan esperen les comandes per repartir respecten la distància entre persones d'entre un i dos metres a la cua.
L'Institut Nacional per a la Seguretat i Salut en el Treball (INSST) ha publicat amb data 14 de setembre de 2020, un nou document en el que recull una selecció de recomanacions i mesures de contenció adequades per garantir la protecció de la salut dels treballadors en empreses de restauració, en general, enfront de l'exposició al coronavirus SARS-CoV-2.
Inclou també l'entrega a domicili d'aliments preparats.
El document està dirigit a empreses de restauració en general, dedicades a l'elaboració de menjar i/o begudes que són preparades per al seu consum o venda en: bars i cafeteries, restaurants, hotels (hostaleria), menjadors col·lectius, serveis de càtering o menjar ràpida i també inclou un apartat per al cas de l'entrega a domicili d'aliments preparats.
Aquest document té en compte tota la informació publicada, en relació a la prevenció de l'exposició a SARS-CoV-2 en hostaleria, per les autoritats competents: Ministeri de Sanitat, Institut Nacional de Seguretat i Salut en el Treball (INSST), Institut per a la Qualitat Turística Espanyola (ICTE) Ministeri d'Indústria, Comerç i Turisme.
Institut per a la Qualitat Turística Espanyola (ICTE)
La Secretaria d'Estat de Turisme en coordinació amb el Ministeri de Sanitat ha elaborat guies d'especificacions per a la reducció del contagi pel coronavirus SARS-CoV-2 en diversos segments de el sector turístic, entre elles una dirigida a la restauració.
La situació actual COVID-19 obliga a establir protocols perquè la reobertura dels establiments de restauració no incrementi els contagis en la població i protegeixi a les persones treballadores del sector de la restauració.
La guia destinada als serveis de restauració reuneix, sense perjudici de la legislació vigent i de l'APPCC prèviament implantat, directrius i recomanacions a aplicar pels establiments i centres per a minimitzar, de cara a la seva reobertura, els riscos de contagi de virus SARS -CoV-2.
És una eina per ajudar les empreses de el sector a identificar i analitzar els riscos en els seus establiments, així com a implementar les millors pràctiques en el servei, en les seves instal·lacions i amb el seu personal per fer front a virus.
D'acord a l'Autoritat Europea de Seguretat Alimentària (EFSA) actualment no hi ha evidència que els aliments siguin una font o via probable de transmissió del virus SARS-CoV-2.
L'EFSA està vigilant de prop la situació del brot de coronavirus (COVID-19) que afecta a un gran nombre de països del món.
Científics i autoritats de tot el món estan supervisant la propagació del virus i no hi ha hagut informes de transmissió a través d'aliments.
Per aquesta raó, l'EFSA actualment no participa en la resposta als brots de COVID-19.
Tot i així, està supervisant la literatura científica per obtenir informació nova i rellevant.
En brots anteriors de coronavirus com el síndrome respiratori agut greu (SARS-CoV) i el coronavirus de la síndrome respiratòria de l'Orient Mitjà (MERS-CoV), no es va produir transmissió del virus a través del consum d'aliments.
El Centre Europeu per a la Prevenció i Control de Malalties (ECDC) ha dit que si bé els animals a la Xina eren la probable font de la infecció inicial, el virus s'està estenent de persona a persona, principalment a través de gotetes respiratòries que la gent esternuda, tos o exhala.
L'Institut Federal Alemany d'Avaluació del Risc (BfR) ha publicat Preguntes i respostes sobre la COVID-19 i la seva transmissió.
L'ECDC actualitza contínuament informació sobre els brots i les avaluacions de riscos utilitzats pels Estats membres de la UE i la Comissió Europea en les seves activitats de resposta.
L'Organització Mundial de la Salut coordina els esforços mundials.
Per prevenir qualsevol toxiinfecció alimentària recorda seguir les quatre normes bàsiques d'higiene durant la manipulació i preparació d'aliments, com rentar-se les mans, cuinar la carn a fons i evitar una possible contaminació creuada entre aliments cuinats i no cuinats.
L'ús de lleixiu és un mètode fàcil i a l'abast de tothom per a la desinfecció de fruites i vegetals, però s'ha de fer servir de manera adequada, segons s'indica a continuació:
- Una cullereta de postres de lleixiu per 1,5 litres d'aigua.
- Dues culleres de postres per 3 litres d'aigua.
El passat 28 d'abril de 2020 el Consell de Ministres va adoptar el Pla per a la transició cap a una nova normalitat que estableix els principals paràmetres i instruments per a la consecució de la normalitat.
Aquest procés, articulat en quatre fases, fase 0 a fase 3, ha de ser gradual i adaptable als canvis d'orientació necessaris en funció de l'evolució de les dades epidemiològiques i de l'impacte de les mesures adoptades.
L'objectiu fonamental de l'esmentat Pla per a la transició és aconseguir que, preservant la salut pública, es recuperi de mica en mica la vida quotidiana i l'activitat econòmica, minimitzant el risc que representa l'epidèmia per a la salut de la població i evitant que les capacitats del Sistema Nacional de Salut es puguin desbordar.
En primer lloc, s'han establert una sèrie de mesures per garantir la protecció dels treballadors en el seu lloc de treball, així com per evitar la concentració de persones en determinats moments.
Pel que fa a el desenvolupament de les activitats d'hostaleria i restauració:
A la fase 1: es va establir la reobertura a el públic de les terrasses a l'aire lliure dels establiments d'hostaleria i restauració.
A la fase 2: s'estableix la reobertura al públic els establiments d'hostaleria i restauració per a consum en el local, llevat dels locals de discoteques i bars d'oci nocturn, sempre que no se superi el quaranta per cent del seu aforament i es compleixin un conjunt de mesures.
A la fase 3: s'estableix l' obertura al públic dels establiments d'hostaleria i restauració per a consum en el local sempre que no se superi el cinquanta per cent del seu aforament i es compleixin un conjunt de mesures.
En data 19 de juny de 2020, ha finalitzat la fase III del Pla per a la desescalada de les mesures extraordinàries adoptades per fer front a la pandèmia generada per la COVID-19 per a tot el territori de Catalunya.
Queden sense efecte a Catalunya les mesures derivades de la declaració de l'estat d'alarma i s'inicia l'etapa de la represa al territori de Catalunya en el marc de la crisi sanitària vigent provocada per la COVID-19.
Mesures per a la contenció de la transmissió de la COVID-19
Comunitat de Pràctica de l'ASPCAT
Mesures per a la contenció de la transmissió de la COVID-19.
Actualització a data 22 de setembre de 2020.
Molts restaurants estan canviant el seu sistema de funcionament per respondre a les comandes específiques que el consumidor pot encarregar per telèfon, Internet, etc., bé sigui per servir a domicili o per recollir a l'establiment.
En el marc de les mesures de contenció de la COVID-19, els establiments han d'implementar mesures dirigides a minimitzar el risc generat pel coronavirus SARS-COV-2, incloure-les en els seus plans de salut i de seguretat, i fer-ho tant des de la perspectiva dels treballadors com de la dels clients.
Així mateix, cal tenir en compte les següents mesures i recomanacions:
Mesures per a la contenció de la transmissió de la COVID-19
Les mesures de contenció per evitar la propagació de la COVID-19 requereixen reforçar els programes de neteja i desinfecció que les empreses tenen instaurats i que preveuen sales, equipaments, superfícies i estris així com també oficines, mobiliari, vestidors i serveis higiènics com a mesura preventiva.
Cal fer especial èmfasi en la neteja del mobiliari i de les parts de les estructures que amb més freqüència contacten amb les mans (per exemple, dispositius per fitxar, pom de les portes, portes abatibles, baranes, etc.).
Els vestidors i zones comunes s'han de netejar més sovint i com a mínim després de cada torn de treball tenint especial cura d'aquelles parts que s'hagin tocat amb les mans, com poden ser les portes de les taquilles, els bancs per seure.
La informació científica disponible indica que la neteja amb aigua i detergents i l'ús de productes desinfectants comuns hauria de ser suficient per a la neteja i desinfecció preventiva general.
Alguns ingredients actius, com per exemple, hipoclorit de sodi (contingut en el lleixiu domèstic) i l'etanol es consideren eficaços.
Nota: Aquestes recomanacions es basen en el coneixement actual sobre el coronavirus SARS-CoV-2 i l'evidència provinent d'estudis sobre altres coronavirus publicat en l'Informe tècnic del Centre Europeu per a la Prevenció i Control de Malalties (ECDC) Guia provisional per a la neteja ambiental en instal·lacions no sanitàries exposades a SARS-CoV-2, del 18 de febrer de 2020.
Comissió Internacional d'Especificacions microbiològiques en Aliments (ICMSF)
Font: Agència Espanyola Seguretat alimentària i Nutrició
La Comissió Internacional de Especificacions microbiològiques en Aliments (ICMSF) ha publicat l'opinió científica: " ICMSF opinió on SARS-CoV-2 and its relationship to food safety ".
Aquesta opinió coincideix amb el ja expressat per EFSA i altres autoritats alimentàries nacionals com l'AESAN, indicant que és molt improbable que la ingesta de SARS-CoV-2 de lloc a la malaltia.
A dia d'avui, no hi ha cap evidència documentada que afirmi que els aliments siguin una font o una via de transmissió de la SARS-CoV-2.
La ICMFS indica específicament que la SARS-CoV-2 no s'ha de considerar un perill de seguretat alimentària.
També estableix que tenint en compte que, fins ara, no hi ha casos provats o associacions científiques entre el consum d'aliments i la COVID-19, és molt poc probable que la SARS-CoV-2 constitueixi un risc per a la seguretat alimentària.
Tanmateix, la ICMFS considera que és prudent fer cridar l'atenció als productors, fabricants i manipuladors d'aliments sobre la importància de seguir fent servir bones pràctiques d'higiene alimentària, un aspecte bàsic de la seguretat alimentària, per minimitzar qualsevol possibilitat de generar aliments o superfícies de contacte com a vectors de SARSCoV-2.
Paral·lelament a la mateixa opinió, la ICMSF indica l'existència d'informes d'organitzacions intergovernamentals com l'OMS i la FAO (Organització de les Nacions Unides per a l'Agricultura i l'Alimentació) que sostenen igualment que la transmissió de la SARS-CoV-2 no s'ha associat amb els aliments i indiquen que no hi ha aliments que hagin de considerar-se un risc o que justifiquin la seva consideració com a vector de la SARS-CoV-2.
Finalment, aquesta Comissió d'experts afegeix que donada la manca d'evidència que associï els aliments o els seus materials d'envasat amb la transmissió de la SARS-CoV-2, la ICMSF no recomana realitzar test sobre el producte final acabat o ambientals (entorn de l' producció) per a la detecció de virus de la SARS-CoV-2 esgrimint raons de seguretat alimentària.
A més, com la SARS-CoV-2 no representa un risc per als consumidors per la ingesta d'aliments, el mostreig i anàlisis sistemàtiques per detectar el virus en els aliments no aporten valor afegit per mantenir la garantia de seguretat alimentària en aquest context de pandèmia.
La ICMSF és una Comissió d'experts internacionals que es va crear el 1962 gràcies a l'acció de el Comitè Internacional de Microbiologia i Higiene dels Aliments, que és al seu torn un comitè de la Unió Internacional de Societats Microbiològiques (IUMS).
Està vinculada a la Unió Internacional de Societats Biològiques i a l'OMS, ambdues pertanyents a les Nacions Unides.
Renteu les fruites i les verdures sota el raig d'aigua, senceres i amb la pell.
Així eviteu que, en tallar-les, els microorganismes i altres contaminants passin a l'interior.
Fregueu la superfície de les fruites i les verdures sota l'aigua corrent de l'aixeta.
Podeu desinfectar els vegetals submergint-los en una solució d'hipoclorit de sodi
(lleixiu apte per a ús alimentari), respectant la concentració que indiqui el fabricant,
durant cinc minuts com a màxim.
Un cop els vegetals són nets i desinfectats, s'han d' esbandir amb aigua i escórrer bé.
No trossegeu els vegetals abans de netejar-los i desinfectar-los.