projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
L'objectiu principal de PISA és obtenir un conjunt d'indicadors de resultats que proporcionin un perfil dels coneixements, les destreses i les competències dels estudiants de cada país que hi participa, així com indicadors contextuals per mirar de clarificar la relació que hi ha entre el rendiment i les variables sociodemogràfiques, socials, econòmiques i educatives.
Un dels indicadors que proporciona PISA és el percentatge d'alumnat que hi ha situat al nivell baix, que indica que el nivell d'assoliment de la competència és insuficient.
Aquest és un dels indicadors europeus assenyalats pel pla ET2020: Education and Training 2020 de la UE, que marca que el percentatge d'alumnat situat al nivell baix de competència a PISA ha de ser inferior al 15%.
Atès que les dades de competència en comprensió lectora de Catalunya i d'Espanya no es van fer públiques a l'informe de l'OCDE per raons tècniques, es tenen en compte aquí les de la competència matemàtica i científica.
Els percentatges d'alumnat que no superen la competència matemàtica oscil·len entre el 22% i el 24%.
Els percentatges d'alumnat que no superen la competència científica són lleugerament més baixos: oscil·len entre el 19% i el 21%.
El percentatge d'alumnat situat al nivell baix de la competència científica de Catalunya és inferior al percentatge d'Espanya, de la UE i de l'OCDE.
Catalunya supera per 7 i 4 punts el percentatge del 15% òptim d'alumnat situat al nivell baix.
Però té un percentatge menor d'alumnat situat al nivell baix que el de la UE, l'OCDE i Espanya en les dues competències amb dades publicades.
Cal tenir sempre present que els resultats que proporciona PISA són només indicadors.
Per tant, s'han d'utilitzar amb prudència i amb poques afirmacions rotundes.
Però és evident que ben emprats poden ser molt útils, tant a la ciutadania, com a la comunitat educativa o a l'administració educativa.
El Tast de dades 1, publicat al gener del 2019, es preguntava si hi hauria menys del 15% d'alumnat situat al nivell baix de competència a PISA 2018.
Les hipòtesis que s'hi feien partien de les dades de l'avaluació de quart d'ESO, des del 2016 al 2018.
Font: CSASE, Quaderns d'avaluació, 45, gener 2020
En l'avaluació de quart d'ESO del curs 2018-2019 es va passar per primera vegada un qüestionari de context a una mostra estadísticament significativa d'alumnat (2.859 alumnes).
Us oferim un primer tast de l'estudi exhaustiu sobre l'impacte que han tingut les variables de context en els resultats de l'alumnat en què estem treballant.
Per analitzar l'impacte que el context socioeconòmic i el capital cultural familiar tenen en els resultats acadèmics de l'alumnat s'han construït dos índexs: l'índex socioeconòmic i l'índex de capital cultural.
Aquests dos índexs són entesos com a dues variables que engloben les diferents dades associades als contextos familiars i d'entorn més vinculades als aspectes socials i econòmics així com als aspectes culturals.
Encara que s'ha de tenir present que ambdós índexs en força casos estan bastant relacionats entre si.
La diferència de resultats de l'avaluació de quart d'ESO segons aquests dos índexs és estadísticament significativa per a les cinc competències.
Els cinc nivells dels gràfics indiquen els cinc nivells en què s'han distribuït els dos índexs.
El nivell 5 correspon al nivell més alt.
S'observa un mateix patró en les cinc competències: com més alts són el nivell socioeconòmic i el capital cultural familiar, millors són els resultats de l'alumnat.
L'índex de capital cultural presenta una correlació més forta amb els resultats que l'índex socioeconòmic en les cinc competències avaluades, la qual cosa indica que el nivell cultural de la família i els seus hàbits tenen més impacte en els resultats acadèmics de l'alumnat que no pas les possessions i el seu capital socioeconòmic.
La competència lingüística en llengua anglesa és la que mostra un major impacte d'aquestes dues variables.
Si comparem la diferència de resultats de l'alumnat situat en el nivell més alt i el nivell més baix dels dos índexs, s'observa que hi ha una distància de 22 punts en l'índex socioeconòmic i de 26 punts en l'índex de capital cultural.
En llengua catalana, aquesta distància és de 9 i de 14 punts.
En llengua castellana, la distància és de 7 i 11 punts.
En competència cientificotecnològica és de 14 i 17 punts, mentre que en la competència matemàtica és de 16 i 20 punts.
La competència matemàtica és la que mostra un major impacte d'aquestes dues variables darrere de la llengua anglesa.
Font: CSASE, Informes d'avaluació, 22, juny 2020
Els dies 12 i 13 de febrer de 2020, 68.000 alumnes de quart d'ESO de Catalunya van fer les proves de l'avaluació censal de competències.
Les proves han estat objecte de correcció externa, de manera que se'n poden oferir dades fiables i objectives.
Aquest Tast de dades presenta els resultats globals obtinguts per un grup concret, que és l'alumnat que pertany als centres que formen part de la Xarxa de competències bàsiques (Xarxa Cb).
Perquè les dades tinguin sentit, els resultats d'aquest col·lectiu es comparen amb els de l'alumnat pertanyent als centres que no són de la Xarxa Cb.
Els centres educatius de Catalunya es distribueixen a partir del grau de complexitat que presenten.
Aquest és un índex elaborat per la Inspecció d'Educació que estableix tres nivells de complexitat: el baix, el mitjà i l'alt.
Tots els estudis d'avaluació del Consell evidencien que com més elevat és el nivell de complexitat d'un centre, més baixos són els resultats obtinguts pel seu alumnat.
A la Xarxa Cb hi ha una proporció molt més elevada de centres amb un nivell de complexitat alta: són el 31,1% dels centres, enfront del 13,4% dels que no formen part de la Xarxa Cb.
Una distribució de centres així faria esperables uns resultats dels alumnes de centres de la Xarxa Cb molt més baixos que els dels centres que no hi pertanyen.
Les dades dels dos col·lectius analitzats desmenteixen aquesta hipòtesi.
Les puntuacions mitjanes obtingudes en les cinc competències avaluades per l'alumnat de centres pertanyents a la Xarxa Cb i per l'alumnat dels centres que no hi pertanyen són força similars.
Les puntuacions mitjanes de l'alumnat dels centres de la Xarxa Cb són sempre més baixes, amb diferències que no arriben mai als 5 punts i que no són estadísticament significatives.
Hi ha 2.2 punts de diferència en la competència lingüística en llengua catalana, 1.9 punts en llengua castellana, 4.6 punts en llengua anglesa, 4.4 punts en competència matemàtica i 2.8 punts en competència cientificotecnològica.
El percentatge d'alumnat que no assoleix la competència avaluada en centres amb un nivell de complexitat alta supera sempre el 15% marcat com a desitjable pel pla Educació i Formació 2020 (ET2020: Education and Training 2020 ).
És coherent que sigui així, en centres amb aquest nivell de complexitat.
Però les dades mostren que el percentatge d'alumnes que no supera la competència és més baix sempre en els centres de la Xarxa Cb.
Per tant, es pot concloure que la Xarxa Cb minimitza els efectes negatius que els centres de complexitat alta poden tenir en els resultats de l'alumnat.
Font: CSASE, Quaderns d'avaluació.
Servei en línia per resoldre dubtes sobre la llengua catalana
Notícies i articles periodístics sobre la llengua, majoritàriament catalana, des de l'any 2000
Col·lecció que inclou diccionaris terminològics elaborats pel TERMCAT o amb el seu assessorament, agrupats en cinc grans sectors temàtics
Servei de consultes terminològiques en línia del TERMCAT
Selecció de dades sobre coneixements i usos lingüístics en diversos àmbits
Enquestes i treballs sobre el coneixement i l'ús del català
Resultats de l'Enquesta d'usos lingüístics de la població de 2018
Sociolingüística, lingüística aplicada, ensenyament i didàctica... i molt més
Saber-ne més de la llengua de signes
Informeu-vos de quins factors poden provocar-los, quins medicaments poden ajudar a controlar-los i quan convé prendre'n.
A partir d'avui es començaran a distribuir mascaretes de tipus quirúrgic 2R de triple capa a través de les farmàcies de tot Catalunya
El contingut de la publicitat de medicaments en els mitjans digitals
Preguntes freqüents sobre la publicitat de medicaments en els mitjans digitals
Nou conveni de col·laboració entre el Departament de Salut i el Consell de l'Audiovisual de Catalunya
El Canal Medicaments i Farmàcia inclou informació científica, objectiva i actualitzada sobre medicaments, avalada pel Departament de Salut i basada en l'expertesa del sistema sanitari català.
Els continguts s'estructuren en funció del públic al qual s'adrecen:
El Canal Medicaments i Farmàcia s'inclou en el marc del Canal Salut, un projecte liderat pel Departament de Salut per fomentar la coresponsabilitat de la ciutadania en la seva salut i promoure el bon ús del sistema sanitari.
El Canal Medicaments i Farmàcia compta amb un Comitè Editorial, integrat per professionals dels àmbits de la farmàcia i la comunicació de diferents entitats de l'entorn sanitari públic de Catalunya.
Comitè Editorial del Canal Medicaments i Farmàcia
Pilar López, Divisió de Prestacions Farmacèutiques, Gerència del Medicament, CatSalut.
Divisió de Prestacions Farmacèutiques, Gerència del Medicament, CatSalut
Som un grup de professionals de l'àmbit de la salut (farmacèutics, metges, infermers, periodistes, etc.) que volem donar resposta a dubtes freqüents de la ciutadania sobre els medicaments i la seva utilització, oferint informació objectiva, fiable, entenedora i pràctica.
Detectem necessitats d'informació, seleccionem temes d'interès i redactem documents d'informació de medicaments adreçats a la ciutadania.
Els professionals del grup elaborem els materials que van adreçats a la ciutadania.
Tots els continguts són posteriorment validats per un grup de representants de pacients a través de diferents entrevistes estructurades conduïdes pels professionals del grup.
Aquesta participació activa de la ciutadania, a través de representats d'associacions de pacients del Consell Consultiu de Pacients de Catalunya, és l'aspecte més innovador del procediment.
Així doncs, la validació externa ens permet testar la llegibilitat dels documents, adaptar i millorar el contingut, i interactuar directament amb l'usuari final.
Si voleu que des de Canal Medicaments es tracti algun tema en concret agrairíem que ens feu arribar els vostres suggeriments a [EMAIL]
Àmbit d'Atenció Primària Barcelona Ciutat, Institut Català de la Salut
Consell Consultiu de Pacients de Catalunya
Programa Pacient Expert Catalunya®, Institut Català de la Salut
El laboratori titular de l'autorització de comercialització d'un medicament (o qui el representi) ha de comunicar de forma telemàtica totes les activitats publicitàries destinades a les persones amb capacitat per prescriure o dispensar medicaments a l'autoritat sanitària encarregada del control de la publicitat de la comunitat autònoma on el laboratori tingui la seu social.
A Catalunya, l'autoritat sanitària responsable del control de la publicitat de medicaments és el Servei d'Ordenació i Qualitat Farmacèutiques, de la Direcció General d'Ordenació i Regulació Sanitària.
Per facilitar el compliment i l'aplicació homogènies de la normativa en matèria de publicitat de medicaments als laboratoris farmacèutics ubicats a Catalunya es pot consultar la Guia per a la publicitat de medicaments d'ús humà.
S'entén per publicitat de medicaments tota forma d'oferta informativa, de prospecció o d'incitació destinada a promoure la prescripció, la dispensació, la venda o el consum de medicaments.
b) la publicitat de medicaments destinada a les persones facultades per prescriure o dispensar medicaments.
c) La visita mèdica efectuada pels visitadors mèdics o agents informadors dels laboratoris a les persones facultades per prescriure o dispensar medicaments.
d) El subministrament de mostres gratuïtes.
e) El patrocini de reunions promocionals o congressos científics als quals assisteixen persones facultades per prescriure o dispensar medicaments.
Guia per a la publicitat de medicaments d'ús humà
El Departament de Salut i el Consell de Col·legis de Farmacèutics de Catalunya, d'acord amb els objectius establerts en el Pla de Salut 2016-2020, han impulsat la creació de la xarxa de farmàcies sentinella a Catalunya.
L'objectiu de la xarxa és millorar l'efectivitat i l'eficiència dels sistemes de vigilància tradicionals per tal d'identificar els comportaments i hàbits de la població, i proporcionar una visió global de la càrrega de la malaltia i els factors de risc associats.
Per garantir la validesa i representativitat de les dades obtingudes, la xarxa disposa d'un total de 75 farmàcies sentinella: 45 a la província de Barcelona, 11 a Tarragona, 11 a Girona i 8 a Lleida.
Les oficines de farmàcia seleccionades centraran la vigilància en tres àmbits:
Dins aquest àmbit es valoraran quatre aspectes concrets:
Dins aquest àmbit es valoren dos aspectes:
Dins aquest àmbit es valorarà un aspecte concret:
Vigilància sindròmica de la grip.
El mètode de cribratge es fa a partir d'una anàlisi per detectar si hi ha restes de sang a la femta.
La participació en el Programa és voluntària, amb una realització biennal.
S'hi invita la població diana –homes i dones que tinguin entre 50 i 69 anys durant l'any en curs–, els quals reben una carta a casa seva on se'ls explica el Programa i se'ls informa de com participar-hi.
Per dur a terme la implantació del PDPCCR és important la implicació de les farmàcies com a centres de salut informadors i facilitadors dels lots.
L'usuari s'ha de dirigir a una oficina de farmàcia amb la carta que hagi rebut.
A la farmàcia, li donen un lot per dipositar la mostra de femta, i les instruccions de com conservar-la fins que la porti de nou a la farmàcia.
Si els resultats són negatius, els participants rebran una carta informativa.
Si són positius, seran citats per a una visita a la unitat d'endoscòpies del centre respectiu, on se'ls informarà del resultat i del procés a seguir a partir d'aleshores, que parteix de la realització d'una colonoscòpia diagnòstica.
Segons els resultats d'aquest estudi, s'indicarà al pacient el procediment a seguir.
Aquest Programa està inclòs dins de la Cartera de Serveis de les oficines de farmàcia i s'adreça a la població major de 16 anys amb risc d'infecció per VIH.
Amb aquesta iniciativa es vol fomentar la detecció precoç del VIH en col·lectius que presenten conductes de risc, i que no acostumen a usar la xarxa pública sanitària de forma habitual.
L'objectiu és promoure la prevenció del VIH i incentivar-ne la realització de la prova.
La prova és confidencial i anònima i està cofinançada pel CatSalut (l'usuari aporta 10 euros).
Simplement cal fer una punció a la punta d'un dit amb una llanceta per recollir una petita mostra de sang.
Aquesta prova, però, no és per si mateixa una prova diagnòstica.
En cas que es produeixi un resultat reactiu (positiu), és important que l'usuari acudeixi a un centre especialitzat, on un laboratori homologat s'encarregarà de fer les determinacions analítiques adients i un metge emetrà el diagnòstic i la confirmació corresponents.
És per això, que el mateix farmacèutic facilita i tramita la derivació de l'usuari al centre especialitzat que haurà de confirmar el resultat positiu detectat.
La publicitat de medicaments és tota forma d'oferta informativa, de prospecció o d'incitació destinada a promoure la prescripció, la dispensació, la venda o el consum de medicaments.
Des de la publicació del Reial decret 1416/1994, de 25 de juny, pel qual es regula la publicitat dels medicaments d'ús humà, no s'ha aprovat legislació nova i específica en aquesta matèria, i els canvis més substancials s'han produït de manera indirecta.
Un "suport" és un mitjà d'informació, escrit, audiovisual o de qualsevol altra naturalesa que té com a funció
principal la transmissió d'un contingut informatiu científic o professional.
Instruccions breus de com descarregar correctament aquests tipus de formularis, en funció de si s'ha de comunicar un material publicitari, un patrocini, un suport vàlid o un índex anual.
De conformitat amb el que disposen els articles 14.2 i 14.3 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, sobre el dret i l'obligació de relacionar-se electrònicament amb les administracions públiques, us informem que:
Guia de publicitat de medicaments
Comunicació de la publicitat a l'administració
Normativa bàsica de publicitat de medicaments
Al principi del segle XXI, van començar a sorgir en l'entorn digital tota una sèrie de plataformes i llocs web dedicats a facilitar la comunicació i la interacció entre els seus usuaris.
La popularitat d'aquests llocs va créixer molt ràpidament i s'han anat perfeccionant fins a configurar l'actual panorama de xarxes socials de què es disposa a Internet.
Twitter és el nom que rep un servei de microblogs que permet als seus usuaris que enviïn i llegeixin missatges de text curts.
YouTube és una plataforma que permet a les persones usuàries publicar i compartir continguts audiovisuals.
És d'abast mundial i es calcula que cada minut s'hi pengen unes 300 hores de vídeo.
Aclariments que cal tenir en compte a l'hora de descarregar els formularis de publicitat.
En els darrers mesos, s'ha detectat que la data en què es comuniquen moltes de les activitats publicitàries, és cada cop més propera a la de la seva distribució, publicació o celebració.
Les 30 xarxes socials més utilitzades
Monogràfics sobre publicitat de medicaments
Guia de publicitat de medicaments
La normativa en matèria de publicitat de medicaments també inclou com a activitat publicitària el patrocini de congressos científics, reunions promocionals, simposis i actes similars.
Sovint, hi ha la tendència a confondre el contingut mínim amb la fitxa tècnica del medicament, ja que molts dels components de la fitxa tècnica, no pas tots, s'han d'incloure en el contingut mínim.
Darrerament, s'ha detectat que alguns laboratoris, quan comuniquen materials amb publicitat de medicaments, no adjunten a la comunicació l'informe del servei científic
En aquest apartat podeu consultar les monografies publicades en el butlletí, traduïdes al castellà.
El Ministeri de Sanitat ha presentat a consulta pública prèvia un projecte de Reial Decret pel qual es reguli la publicitat dels medicaments d'ús humà i dels productes sanitaris.
Com saber si una app de salut és segura
Monogràfics sobre publicitat de medicaments
Guia de publicitat de medicaments
Una pàgina web és un document d'hipertext que pot contenir, entre d'altres, textos, imatges, vídeos i enllaços a altres llocs; a més, és un canal de comunicació al qual tenen accés un nombre important de persones.
També és una finestra a través de la qual les empreses donen a conèixer els seus productes i serveis.
Facebook és una xarxa social, creada l'any 2004, que permet als seus usuaris establir vincles per compartir informació, principalment mitjançant missatges, enllaços, fotografies o vídeos.
Publicat el Reial Decret 1302/2018, de 22 d'octubre, pel qual es modifica el Reial Decret 954/2015, de 23 d'octubre, pel qual es regula la indicació, ús i autorització de dispensació de medicaments i productes sanitaris d'ús humà per part dels infermers.
Més de 3900 segells ANEFP s'han atorgat des de la seva aparició el mes de setembre de l'any 2013.
Guia de publicitat de medicaments
Comunicació de la publicitat a l'administració
Facebook és una xarxa social, creada l'any 2004, que permet als seus usuaris establir vincles per compartir informació, principalment mitjançant missatges, enllaços, fotografies o vídeos.
És una xarxa social oberta a tothom que tingui més de tretze anys i només cal una adreça electrònica per registrar-s'hi.
El funcionament bàsic consisteix a disposar d'un espai propi per a cada perfil d'usuari (l'anomenat mur ), on l'usuari hi posa tota la informació que vulgui i que, a més, permet els seus seguidors escriure-hi també perquè l'usuari ho vegi.
Aquest mur només és visible per als usuaris registrats a Facebook i es pot limitar la visualització únicament als seguidors que l'usuari desitgi.
En l'actualitat, és la xarxa social amb més seguidors del món, amb més de dos mil milions d'usuaris actius.
A més, amb el temps Facebook ha anat ampliant els seus serveis i, en l'actualitat, disposa d'una oferta extensa.
A continuació, es detallen aquells serveis que podrien ser més rellevants en relació amb la publicitat de medicaments:
Com és conegut, la publicitat en les xarxes socials és una manera ràpida, eficaç i econòmica d'arribar a una audiència potencial.
No obstant això, el camp de la publicitat de medicaments es troba força regulat i restringit.
Per aquest motiu, malgrat les xarxes socials, i en particular Facebook, ofereix un ventall molt ampli de possibilitats; per això, cal que les companyies farmacèutiques tinguin en compte una sèrie de consideracions a l'hora d'utilitzar Facebook:
Cal tenir en compte que el fet que es puguin anunciar medicaments publicitaris no pot servir de pretext per fer publicitat encoberta de medicaments de prescripció.
Per aquest motiu, tots aquells comentaris o fòrums que es puguin derivar de l'anunci han de ser moderats i controlats per la companyia farmacèutica.
Així mateix, convé recordar que la legislació prohibeix que el medicament faci referència a una recomanació o a una opinió d'una persona que, gràcies a la seva fama o notorietat, pugui incitar al consum del medicament.
En resum, tot i que Facebook esdevé una xarxa social molt potent a l'hora de difondre informació, la interpretació de la legislació en matèria de publicitat de medicaments en restringeix molt l'ús.
Monografia elaborada per la Secció de Vigilància i Publicitat de Medicaments del Servei d'Ordenació i Qualitat Farmacèutiques.
Els metges dels centres de la XAD autoritzats, així com els facultatius privats o que presten assistència en centres privats d'atenció a les drogodependències (prèviament autoritzats per realitzar els tractaments de manteniment amb agonistes opiacis), derivaran els pacients que considerin candidats per tal que rebin la medicació a les oficines de farmàcia autoritzades, un cop realitzada la valoració clínica del cas.
En el moment de realitzar l'esmentada derivació, els metges prescriptors informaran acuradament als pacients de les característiques d'aquest programa, i de les oficines de farmàcia autoritzades on poden rebre el seu tractament, per tal que cada usuari pugui sol·licitar aquella oficina de farmàcia que li resulti més adient.
La Subdirecció General de Drogodependències facilitarà periòdicament la relació d'oficines de farmàcia autoritzades als centres i metges privats autoritzats per prescriure tractament amb agonistes opiacis.
El metge prescriptor contactarà amb el titular de l'oficina de farmàcia sol·licitada pel pacient per tal de presentar el cas i iniciar la col·laboració interprofessional.
Si es decideix realitzar la derivació, prepararà la següent documentació que el pacient lliurarà a l'Oficina de farmàcia el primer dia:
El farmacèutic acordarà amb el pacient l'horari de dispensació en funció de la pauta indicada pel seu responsable mèdic.
Aquesta dispensació es realitzarà en un espai que respecti la privacitat.
Les dosis corresponents al cap de setmana o quan el pacient no acudeixi diàriament a l'oficina de farmàcia ( take home ), s'entregaran al propi pacient o a un familiar autoritzat (a consideració del seu responsable mèdic).
El responsable farmacèutic informarà periòdicament al metge prescriptor de l'evolució del tractament així com d'aquelles incidències que es produeixin ( Annex VIII ).
També remetrà al responsable del TMM aquells pacients que no es beneficien del programa d'atenció a l'OF.
És funció del farmacèutic informar a la Subdirecció General de Drogodependències dels tractaments realitzats mitjançant el full de "Notificació d'inclusió en tractament amb agonistes opiacis a oficines de farmàcia" ( annex II ) a l'inici del tractament i mensualment el "Full mensual de control de tractament amb agonistes opiacis" ( annex VI ).