projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
S'ha publicat un estudi sobre les infeccions relacionades amb l'atenció sanitària (IRAS) en centres sociosanitaris de Catalunya.
Entre els resultats observats, destaca una prevalença d'IRAS del 10,2% (8,1-12,4%) amb una gran variabilitat entre els centres i el tipus d'unitat.
També mostra un elevat consum d'antimicrobians que es realitza majoritàriament de forma empírica, sense sol·licitar cultiu.
L'estudi s'ha realitzat a través del programa de Vigilància de la Infecció Nosocomial a Catalunya (VINCat) del Servei Català de la Salut.
Es van recollir dades de dos talls de prevalença realitzats anualment entre els anys 2011 i 2014.
El nombre de centres participants va ser de 47 (48%) el 2011 i de 66 (63%) fins al 2015, amb un total de 28.360 pacients estudiats.
Els autors atribueixen la variabilitat en la prevalença d'IRAS al tipus de pacient ingressat, que sol ser diferent dependent de la tipologia dels centres, i a què cada vegada els pacients es traslladen menys de centres sociosanitaris a hospitals d'aguts quan presenten una infecció o complicació que no requereix intervenció quirúrgica.
Un 12% dels pacients rebia antibiòtics en el moment de l'estudi i en un 64% es van proporcionar de forma empírica, sense cultiu sol·licitat.
Els microorganismes amb més problema de resistència varen ser les enterobactèries productores de beta-lactama d'espectre estès, Pseudomona aeruginosa i l' Staphylococcus aureus resistents a meticil·lina (SARM).
Cal recordar que el consum d'antimicrobians que es realitza majoritàriament de forma empírica contribueix a la vegada a la generació i posterior disseminació de microorganismes multiresistents en els centres sanitaris.
Els resultats mostren la necessitat d'estendre d'una forma més efectiva les estratègies i programes de seguretat dels pacients als centres sociosanitaris.
És un programa de formació del Departament de Salut, orientat a donar als professionals les eines i el coneixements necessaris d'actuació davant d'una segona víctima.
S'entén com segona víctima el professional implicat directa o indirectament en un esdeveniment advers relacionat amb l'assistència sanitària.
Així mateix, es crearà una llista d'espera per a les següents edicions.
El curs està acreditat pel Consell Català de Formació Continuada de les Professions Sanitàries ( 4,6 crèdits )
Aquest curs, té una durada de dos mesos.
Durant aquest temps l'alumne pot avançar en la realització fins el final.
Compta amb cinc mòduls, que han de ser superats cronològicament, amb un 80% de les respostes correctes i amb tres intents, com a condició per poder passar al següent.
Transcorregut aquest termini, la plataforma no permet realitzar el curs i es dona per no superat.
El curs està tutoritzat i compte amb un correu electrònic de tutoritació: [EMAIL]
Oberta preinscripció per a properes edicions.
Inici propera edició 21 de març de 2019.
Edició específica per als professionals sanitaris de l'Àmbit Atenció Primària Barcelona Ciutat (Institut Català de la Salut - Gerencia Territorial Barcelona )
oberta fins el 25 de febrer de 2019 inclòs
És un programa de formació del Departament de Salut, orientat a donar als professionals les eines i el coneixements necessaris d'actuació davant d'una segona víctima.
S'entén com segona víctima el professional implicat directa o indirectament en un esdeveniment advers relacionat amb l'assistència sanitària.
Preinscripció per 3a edició: oberta.
Inici 2a edició del curs: dia 5 de setembre.
Els professionals seleccionats rebran la confirmació d'admissió al curs.
Així mateix, es crearà una llista d'espera per a les següents edicions.
El curs està acreditat pel Consell Català de Formació Continuada de les Professions Sanitàries ( 4,9 crèdits )
El Departament de Salut organitza a Barcelona un curs que pretén garantir la seguretat dels pacients a les sales blanques hospitalàries.
És el cas de blocs quirúrgics, la unitat de cures intensives, la unitat de cremats i d'immunodeprimits, entre altres.
El curs vol difondre el coneixement i les recomanacions, principalment envers les característiques constructives, la climatització, la posada en marxa, el manteniment, la descontaminació, la neteja i els controls periòdics de les instal·lacions de les àrees de risc.
Uns 65 alumnes han pres part de la cinquena edició del curs de sales blanques hospitalàries organitzat pel Servei de Promoció de la Qualitat i la Bioètica del Departament de Salut els dies 19 i 21 de juny amb l'objectiu de donar eines als professionals per fomentar la seguretat dels pacients en aquests espais.
El curs ha aprofundit en el concepte de sala blanca, espai dissenyat per obtenir uns nivells baixos de contaminació i on es controla la concentració de les partícules de l'aire, i en les implicacions per als pacients i professionals de la salut.
El curs s'ha dividit en 8 blocs, començant amb una introducció per conèixer la història de les sales blanques i els espais on hi poden haver (bloc quirúrgic, obstètric, unitat de cures intensives i cremats, entre altres), una explicació de les seves característiques funcionals i d'operació (estructura física i circulacions), casos d'estudis, les normatives i el disseny, nous materials, climatització, operació i control i, finalment, el procés de manteniment, descontaminació i neteja.
El paràmetre principal per considerar una sala com a blanca o neta és el nivell d'asèpsia, a més del rigor per mantenir els valors de consigna pel que fa a la humitat, nivell acústic i temperatura, entre altres aspectes.
Cal tenir en compte, també, que els valors de consigna en aquest tipus d'espais s'han de mantenir al marge dels canvis de les condicions exteriors i activitats que s'hi duguin a terme.
En comparació amb altres sales, hi ha molts més paràmetres que cal controlar.
És el cas del nivell d'il·luminació i distribució, la protecció i extinció d'incendis, la distribució de la temperatura seca i humida, i el nombre i dimensions de les partícules en suspensió.
El curs s'ha dirigit als metges, infermers, tècnics de grau mig i superior en Salut, biòlegs, químics i físics en Ciències de la Salut, i farmacèutics.
Per obtenir més informació sobre el curs de sales blanques hospitalàries, podeu consultar aquest enllaç.
Un estudi intenta donar resposta a aquesta pregunta analitzant l'efectivitat i impacte de dues eines de participació dels pacients a 33 àrees hospitalàries.
Els esdeveniments adversos durant l'hospitalització del pacient se situen entre el 3 i 16% en funció del país, unes dades que no han canviat en els últims 10 anys.
Involucrar als pacients en la seva salut és una de les accions que suggereix l'Organització Mundial de la Salut (OMS) per promoure la seguretat dels pacients i reduir aquest tipus d'esdeveniments.
Tot i això, s'estan realitzant poques pràctiques en aquesta direcció.
Això deriva en una manca d'informació i en menys estudis sobre com fer partícips de la seva salut els pacients de manera que millori la seguretat de l'hospital.
Per aquest motiu, aquest assaig ha volgut avaluar els resultats clínics en hospitals on s'han dut a terme aquestes accions durant 12 mesos.
L'assaig que s'ha realitzat consisteix en un tipus d'estudi controlat aleatori de grups ( cluster randomised controlled trial ).
En aquest cas, cada un d'aquests grups corresponien a 33 àrees hospitalàries de 5 centres del Regne Unit, els quals han format part d'una intervenció per incloure els pacients en la seva pràctica hospitalària.
La intervenció ha consistit en:
L'ús d'aquestes dues eines és el sistema PRASE, que també disposa d'un mecanisme per avaluar tant el seu compliment per part dels pacients i l'equip mèdic com el seu impacte en els resultats de l'hospital.
L'estudi ha demostrat que no hi ha cap efecte significatiu en els resultats clínics posteriorment a la intervenció.
Tanmateix, sí que s'ha notat una millora en la reducció d'errors en aquelles àrees on s'havia complert de manera més fidel, tot i que en la majoria de casos es tractava d'errors no greus.
Així doncs, malgrat que l'estudi no ha reunit prou evidència per justificar el finançament de la intervenció PRASE als hospitals, els aspectes positius que ha detectat ( l'acceptació d'aquesta eina per part dels pacients i la reducció en errors) aconsellen realitzar més estudis en aquest camp i sobre aquest sistema.
L'Institut Català de la Salut (ICS) a Girona, l'Institut d'Assistència Sanitària (IAS) i la Fundació Hospital d'Olot i Comarcal de la Garrotxa han posat en marxa una campanya de foment del bon ús dels medicaments.
La iniciativa consisteix en l'anàlisi de l'ús dels grups de fàrmacs més susceptibles de provocar efectes adversos a la població quan la presa del medicament ja no és necessària.
És el cas de tranquil·litzants, estatines i inhibidors de la bomba de protons (IBP).
L'acció s'emmarca en el Projecte de desprescripció farmacèutica de l'ICS Girona (ProDesGi) creat l'any 2014, que pretén facilitar informació a pacients i professionals sanitaris sobre el balanç entre el benefici i el risc dels tractaments.
El 2% (11.625/555.000) dels habitants de les àrees bàsiques de salut (ABS) de l'ICS Girona prenen diàriament un mínim de 10 medicaments, dels quals gairebé un 80% (9.243/11.625) són majors de 65 anys.
El 7% (834/11.625) dels gironins majors de 65 prenen més de 15 fàrmacs al dia.
Dels tres grups de medicaments analitzats: un 10% de la població pren IBP, que en usos prolongats poden augmentar el risc de patir una malaltia renal crònica o osteoporosi; un 7,1% de la població consumeix estatines, que poden provocar dolors musculars i pèrdua de memòria; i un 6,5% pren tranquil·litzants i altres fàrmacs pel tractament de l'insomni, que poden comportar un increment en el risc de fractures a causa de caigudes i la pèrdua de memòria.
Segons dades del CatSalut, l'any 2016 es van dispensar 13.427.712 milions d'envasos de medicaments prescrits i finançats pel sistema públic en la Regió Sanitària de Girona, dels quals el 7% correspon a IBP, el 6,6% són tranquil·litzants i un 5,9% estatines.
Les xifres de consum són similars a les de la resta de Catalunya, on des de l'any 2014 s'ha produït una reducció del nombre de pacients tractats gràcies a la realització de campanyes similars.
Tot i això, cal tenir en compte que, Espanya és el segon país del món pel que fa al consum de fàrmacs i medicaments per a l'osteoporosi, i el primer en relació a l'ús de tranquil·litzants.
Per això, la campanya pretén incidir en la sensibilització sobre el bon ús dels medicaments a través de les xarxes socials, dels intranets i de les pantalles dels centres d'atenció primària, publicant diàriament missatges de conscienciació a Twitter amb l'etiqueta juntament amb l'etiqueta o si va dirigit a un o altre grup.
Aquests missatges ressaltaran la importància que el pacient conegui per què ha de prendre un medicament, durant quan de temps, els possibles efectes adversos que li pot comportar i que si té qualsevol dubte és fonamental que ho consulti amb un professional sanitari.
L'atenció primària potencia el bon ús dels medicaments entre professionals i usuaris.
Des de la seva posada en marxa el maig de 2013 fins al mes de desembre de l'any passat s'han rebut més de 21.000 notificacions d'incidents en la seguretat del pacient.
L'eina de notificació i gestió d'incidents ha registrat un augment significatiu de les notificacions rebudes des de l'any 2013.
El sistema, impulsat pel Servei de Promoció de la Qualitat i la Bioètica del Departament de Salut, té com a objectiu principal l'anàlisi i gestió de les notificacions d'incidents per tal de millorar la seguretat de les organitzacions sanitàries i reduir al màxim la probabilitat que succeeixin esdeveniments adversos.
El 33% dels incidents s'han produït a causa de caigudes i un 25% es deuen a la medicació.
La majoria dels casos s'han registrat en l'àmbit d'hospitalització d'aguts i en el 62% dels casos ha estat el personal d'infermeria l'encarregat de notificar l'incident.
Pel que fa a la gravetat del pacient, més de la meitat dels incidents no han provocat cap lesió als pacients mentre que en el 14,6% dels casos, sí.
La meitat dels incidents notificats s'han classificat com a risc baix.
Funcionalitats del sistema de notificació d'esdeveniments adversos
Actualment, el sistema "TPSC Cloud TM " està implantat en tots els hospitals de la xarxa hospitalària d'utilització pública (XHUP) i consorcis, i pràcticament a tots els centres d'atenció primària de Catalunya.
Aquestes són les principals característiques de l'eina:
El principal potencial de l'eina no és el recull de dades quantitatives, sinó el fet que permet resumir la situació en cadascun dels centres en comparació al global de Catalunya o amb d'altres centres d'una complexitat similar.
A més, la plataforma suposa una altra font d'informació a l'hora d'identificar les línies prioritàries en la seguretat dels pacients en les que cal actuar, i amb quina urgència cal fer-ho.
A partir d'aquesta informació més qualitativa s'han dut a terme les accions següents:
L'objectiu del sistema de notificació i gestió d'incidents és, per tant, promoure la cultura de la seguretat del pacient, explicar els riscos en l'àmbit sanitari, aprendre dels errors i trobar noves estratègies que afavoreixin una millora de la qualitat i seguretat de l'assistència sanitària.
Massanés M, Álava F, Oliva G, Navarro L, Jiménez M, Esquerra M, Davins J, Rams N. Notificació i gestió d'incidents relacionats amb la seguretat dels pacients com a eina per a la millora contínua.
Servei de Promoció de la Qualitat i la Bioètica.
Direcció General d'Ordenació Professional i Regulació Sanitària.
Disponible a: http://www.acmcb.es/files/499-412-FITXER/roda1.pdf
Com preparar la pell del lloc quirúrgic, quin ha de ser el moment òptim per la profilaxi antibiòtica preoperatòria i quin ha de ser el maneig del pèl de la zona d'incisió quirúrgica són algunes de les mesures a les que vol donar resposta a nivell mundial aquesta guia.
A nivell mundial, les infeccions relacionades amb l'assistència sanitària (IRAS) representen l'esdeveniment advers més freqüent.
De fet, la incidència d'infecció en lloc quirúrgic és la segona causa més freqüent d'IRAS a Europa.
Cal assenyalar que s'han identificat molts factors contribuents associats al risc d'infecció en lloc quirúrgic.
Així doncs, la prevenció d'aquestes infeccions és complexa i requereix la integració d'una sèrie de mesures preventives abans, durant i després de la cirurgia.
L'objectiu d'aquesta guia de l'Organització Mundial de la Salut (OMS) és proporcionar una amplia gamma de recomanacions basades en l'evidència científica per aplicar durant els períodes pre-, intra- i postoperatori per a la prevenció de les infeccions en lloc quirúrgic, sense ometre els aspectes relacionats amb la disponibilitat de recursos, valors i preferències.
Així doncs, per facilitar la implementació d'aquestes recomanacions d'abast mundial es requerirà la seva contextualització a nivell local.
Profilaxis antibiòtica i higiene de mans
Segons la guia de recomanacions, no s'hauria de perllongar l'administració de profilaxis antibiòtica després de l'operació quirúrgica, així com s'hauria d'evitar la seva aplicació durant els drenatges de ferides.
Per altra banda, la higiene se mans és crucial per mantenir el nivell més baix possible de contaminació en el lloc quirúrgic.
El producte més recomanat per rentar-se les mans abans de posar-se els guants és un sabó antimicrobià i aigua o un preparat de base alcohòlica.
En la guia de recomanacions sobre la higiene de mans en l'atenció sanitària de l'OMS del 2009 es donen més detalls sobre la preparació més adequada en el lloc quirúrgic.
És la primera vegada que es realitza a nivell internacional una guia sobre la prevenció d'infeccions quirúrgiques.
Aquesta guia de l'OMS és vàlida per a qualsevol país i ha tingut en compte les evidències mèdiques, el balanç entre beneficis i danys, els costos i implicacions econòmiques (incloent els països de rendes més baixes) i les necessitats dels pacients.
Les recomanacions suposen un complement de la llista de verificació de seguretat quirúrgica de l'OMS publicada l'any 2009, que ofereix tot un conjunt de mesures per prevenir possibles esdeveniments adversos.
Les infeccions causades per microorganismes multiresistents a fàrmacs estan augmentant a tot el món.
La prevenció de la propagació i el control dels microorganismes multiresistents a fàrmacs en els centres de salut són crítics i urgents donat que el nombre d'antibiòtics disponibles per tractar aquestes infeccions és extremadament limitat i el desenvolupament de nous antibiòtics no es donarà en un futur immediat.
A nivell mundial, els bacteris més comuns que causen infeccions relacionades amb l'assistència sanitària (IRAS) són:
L'aparició de resistència en aquests microorganismes es deu, principalment, a l' ús inadequat d'antibiòtics en general i a l'ús antibiòtics d'ampli espectre en particular.
A més, la propagació de microorganismes multiresistents a fàrmacs en centres de salut és freqüent a través de les mans contaminades dels professionals sanitaris, els objectes i equipaments contaminats i l'entorn que sovint condueixen a brots i infeccions greus, especialment en pacients crítics.
Per tant, és clau la implementació de les precaucions estàndard per a tots els pacients i en tot moment, per tal de prevenir la propagació de microorganismes i, en particular, dels microorganismes multiresistents a fàrmacs.
Fer una higiene de les mans correcta d'acord a les recomanacions (abans i després de tenir contacte amb un usuari, abans de realitzar-li una tècnica asèptica, si s'ha estat en contacte amb els seus fluids corporals, i després d'haver-li fet qualsevol exploració), és la mesura més important de les precaucions estàndard.
El grup Clean Care is Safer Care de l'Organització Mundial de la Salut (OMS) ha dut a terme una revisió sistemàtica de la literatura científica disponible (des de gener de 1980 fins desembre de 2013) per tal d'avaluar l'evidència científica en relació a l'impacte de les intervencions de millora en la higiene de les mans per reduir la transmissió i/o infeccions per microorganismes multiresistents a fàrmacs.
Les conclusions d'aquesta revisió són que en els estudis en què la higiene de les mans ha estat la intervenció principal i, s'aconsegueix una millora significativa en el compliment i/o un augment en el consum de preparats de base alcohòlica (PBA), han demostrat una disminució substancial en les taxes d'infeccions per microorganismes multiresistents a fàrmacs i/o de la colonització, principalment per MRSA.
Per tenir èxit, aquestes intervencions han de ser multimodals i sostingudes en el temps en el context d'una millora del clima/cultura de seguretat dels pacients.
A més, s'ha de posar especial atenció a la inclusió de la pràctica de la higiene de les mans en el flux assistencial i entre les bones pràctiques per a procediments específics.
Finalment, la lluita contra la propagació de la resistència als antimicrobians i les infeccions implica també l'aplicació d'altres mesures específiques de prevenció i control.
Milers de persones moren diàriament a tot el món a causa d'infeccions provocades mentre es rep atenció sanitària.
La higiene de les mans és el punt de partida per a la reducció de les infeccions relacionades a l'atenció sanitària (IRAS).
Per aquest motiu expliquem en aquesta infografia el recorregut que segueix el pacient quirúrgic i els moments associats a riscos d'infecció.
Imatges elaborades per Freepik, Baianat, Madebyoliver i Gregor Cresnar de www.flaticon.com
Els anticoagulants orals són medicaments considerats d'alt risc i un objectiu prioritari de les estratègies d'institucions i organitzacions expertes en seguretat del pacient.
L'Estrategia de Seguridad del Paciente del Sistema Nacional de Salud (Periodo 2015-2020) fomenta la implantació de pràctiques segures per evitar els errors més freqüents en el maneig de medicaments d'alt risc.
El Proyecto MARC, aprovat l'any 2013, estableix una llista de medicaments d'alt risc per a pacients crònics on s'identifiquen els anticoagulants orals com un dels grups de medicaments amb més risc.
L'Informe del 2016 Prácticas seguras para el uso de anticoagulantes orales reuneix una sèrie de pràctiques segures consensuades per representats de les societats científiques implicades en el maneig dels anticoagulants orals.
Aquest document de consens recull pràctiques centrades en els eixos que es consideren crítics en l'ús dels anticoagulants orals i estan estructurades en tres seccions: pràctiques dirigides a les institucions sanitàries, pràctiques dirigides als professionals i pràctiques dirigides als pacients i cuidadors.
Aquestes tres seccions engloben un total de 181 pràctiques seleccionades a partir d'un alt grau de consens assolit entre els experts consultats.
Pràctiques dirigides a les institucions sanitàries.
Implantar pràctiques segures per al maneig dels anticoagulants orals.
Disposar de guies de pràctica clínica, protocols d'actuació o altra informació necessària per utilitzar els anticoagulants orals amb seguretat.
Implantar pràctiques segures en tots els processos d'utilització dels anticoagulants orals.
Fomentar la continuïtat dels tractaments amb anticoagulants orals en les transicions assistencials.
Promoure l'educació als pacients i cuidadors sobre l'ús dels anticoagulants orals.
Fer un seguiment de la seguretat dels anticoagulants orals i incorporar els resultats en els programes de millora de la qualitat i de gestió de riscos.
Pràctiques generals orientades a la seguretat dels procediments.
Millorar la seguretat del maneig dels anticoagulants orals en tots els processos de la seva utilització.
Assegurar una adequada conciliació dels tractaments amb anticoagulants orals en les transicions assistencials.
Assegurar la participació dels pacients en el tractament i educar-los en l'ús segur dels anticoagulants orals.
Pràctiques segures sobre medicaments específics.
Pràctiques segures per a l'ús dels anticoagulants antivitamina K (acenocumarol i warfarina).
Pràctiques segures per a l'ús dels anticoagulants orals d'acció directa (dabigatran, rivaroxaban, apixaban i edoxaban).
Pràctiques dirigides als pacients i cuidadors.
Prendre part activa en el tractament i conèixer adequadament la medicació.
Aquest document sorgeix amb la finalitat de facilitar a les institucions i a professionals sanitaris el desenvolupament d' intervencions dissenyades per evitar els errors freqüents associats al maneig dels anticoagulants orals i millorar la seguretat dels pacients.
Aquest any, amb l'eslògan "La lluita contra la resistència als antibiòtics és a les vostres mans", l'Organització Mundial de la Salut (OMS) prioritza la millora de les pràctiques d'higiene de les mans en els moments adequats per aturar la propagació de la resistència als antibiòtics i així protegir als pacients d'infeccions resistents.
Un any més, el divendres 5 de maig se celebra el Dia Mundial de la Higiene de les Mans, impulsat per l'OMS des de l'any 2009.
Té la finalitat de conscienciar i implicar tant els professionals sanitaris com els directors i gerents dels centres sanitaris en la prevenció de les infeccions relacionades amb l'assistència sanitària (IRAS) mitjançant la mesura senzilla i eficaç de la higiene de les mans.
Les crides a l'acció de l'OMS s'adrecen als treballadors sanitaris, als directors i administradors de cada hospital, als responsables de formular polítiques i, als responsables de prevenció i control d'infeccions.
El Departament de Salut també ha proposat que es mostri el suport a la campanya 2017 en els mitjans socials amb les etiquetes i i, a més, que s'esmentin els perfils i.
Si el voleu utilitzar, trobareu material informatiu (pòsters, díptics, tríptics i vídeos) sobre el Dia Mundial de la Higiene de les Mans de diferents organismes a la pàgina de la campanya del Canal de Seguretat dels pacients.