projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
b) Entre el 25% i el 35% són elegits en representació de les entitats o les persones fundadores i de les entitats a què fa referència la lletra e de l'apartat 2 de l'article 16.
Com a excepció a aquesta regla, els estatuts de les caixes d'estalvis de fundació pública han d'establir que els representants de l'entitat fundadora i els corresponents a la lletra a) han de representar la meitat més un del total de representants de l'assemblea.
-2 L'assemblea general és constituïda per un mínim de seixanta i un màxim de cent seixanta consellers generals, els quals representen els sectors següents:
e) Les fundacions, les associacions o les corporacions de caràcter cultural, científic, benèfic, cívic, econòmic o professional implantades en l'àmbit territorial d'actuació de la caixa d'estalvis, especialment en l'originari de l'entitat, amb una representació social o econòmica rellevant, que actuïn en àmbits relacionats amb la dimensió social o sectorial de les caixes d'estalvis, llevat de les vinculades directament o indirectament als sectors a què fan referència les lletres c i d' El nom d'aquestes entitats ha de constar explícitament en els estatuts de la caixa d'estalvis.
- 2 L'assemblea general és constituïda per un mínim de seixanta i un màxim de cent seixanta consellers generals, els quals representen els sectors següents:
e) Les fundacions, les associacions o les corporacions de caràcter cultural, científic, benèfic, cívic, econòmic o professional de reconegut arrelament en l'àmbit territorial d'actuació de la caixa d'estalvis.
-1 Els càrrecs de membre de l'assemblea general, de vocal del consell d'administració i de vocal de la comissió de control tenen caràcter honorífic i gratuït i no poden originar altres percepcions que les dietes per assistència i desplaçament establertes per la mateixa entitat d'acord amb les regles que determini el Protectorat que estableix aquesta llei.
-2 No obstant el que estableix l'apartat 1, l'exercici del càrrec de president o presidenta de la caixa d'estalvis es pot retribuir si així ho estableixen els estatuts de l'entitat, que també han d'establir el règim d'incompatibilitats corresponent en funció de la dedicació.
Aquestes circumstàncies també s'han d'incloure en l'informe anual de govern corporatiu de l'entitat.
Els càrrecs de membre de l'assemblea general, de vocal del consell d'administració i de vocal de la comissió de control tenen caràcter honorífic i gratuït i no poden originar percepcions altres que les dietes per assistència i desplaçament autoritzats amb caire general pel Protectorat.
-1 Les caixes d'estalvis han de fer obra social pròpia i en col·laboració amb altres institucions públiques o privades.
-2 L'obra social la poden dur a terme els òrgans de les caixes directament o uns ens instrumentals, en forma de fundació privada subjecta a la legislació civil catalana, els quals han d'actuar d'acord amb els criteris del consell d'administració o, si n'hi ha delegat la fixació, de la comissió d'obres socials, als quals han de retre comptes.
-3 Els estatuts de les caixes han de determinar el règim de drets i deures dels membres del patronat de la fundació tenint en compte el que els mateixos estatuts estableixen per als membres del consell d'administració, llevat del límit d'edat, i el que estableix la legislació sobre fundacions.
-4 Correspon al Departament d'Economia i Finances, en l'àmbit específic de les seves competències, el control i la supervisió de l'actuació de la fundació, sens perjudici de les atribucions que la llei de fundacions reconegui a altres òrgans de l'Administració de la Generalitat.
Les caixes d'estalvis han de realitzar obra social pròpia i en col·laboració amb altres institucions públiques o privades.
El Govern de la Generalitat ha de desenvolupar una tasca orientadora en matèria d'obra social, assenyalant mancances i prioritats, respectant, tanmateix, la llibertat de cada caixa d'estalvis quant a l'elecció de les inversions concretes.
-1 L'objecte propi de les caixes d'estalvis és fomentar l'estalvi, fent una captació i una retribució adequades dels estalvis i invertint-los en el finançament d'actius d'interès general mitjançant les operacions econòmiques i financeres permeses per les lleis, i també fomentar el desenvolupament econòmic i social en llur àmbit d'actuació, d'acord amb els principis que inspiren la responsabilitat social i el bon govern de l'empresa.
- 1 L'objecte propi de les caixes d'estalvis és fomentar l'estalvi fent una captació i una retribució adequada dels estalvis i invertint-los en el finançament d'actius d'interès general mitjançant les operacions econòmiques i financeres permeses per les lleis.
L'establiment per contracte de retribucions variables en funció del compliment de determinats objectius en l'àmbit del personal directiu de les entitats del sector públic que indica l'article 22.b, d, e, f, g i h ha d'incloure necessàriament objectius pressupostaris.
L'establiment per contracte de retribucions variables en funció del compliment de determinats objectius en l'àmbit del personal directiu de les entitats del sector públic que indica l'article 22.b, d, e i f ha d'incloure necessàriament objectius pressupostaris.
En l'àmbit de l'Administració de la Generalitat i de totes les entitats que en depenen, les retribucions per al període comprès entre l'1 de gener de 2010 i el 31 de maig de 2010 dels alts càrrecs i personal assimilat, del personal laboral d'alta direcció i assimilat o de qualsevol classe de personal que, d'acord amb la normativa vigent, ocupi càrrecs directius o assimilats mitjançant un nomenament del Govern o càrrecs directius que són susceptibles d'ésser proveïts mitjançant contractes laborals d'alta direcció, amb retribucions anuals iguals o superiors a les fixades per al càrrec de director o directora general, no tenen cap increment respecte de les vigents a 31 de desembre de 2008.
En l'àmbit de l'Administració de la Generalitat i de totes les seves entitats dependents, les retribucions per a l'exercici del 2010 dels alts càrrecs i personal assimilat, del personal laboral d'alta direcció i assimilat o de qualsevol classe de personal que, d'acord amb la normativa vigent, ocupi càrrecs directius o assimilats mitjançant un nomenament del Govern o càrrecs directius que són susceptibles d'ésser proveïts mitjançant contractes laborals d'alta direcció, amb retribucions anuals iguals o superiors a les fixades per al càrrec de director o directora general, no tenen cap increment respecte de les vigents el 31 de desembre de 2008.
Des de l'1 de gener de 2010 fins al 31 de maig de 2010, la massa salarial del personal laboral, excloent-ne el personal laboral amb contracte d'alta direcció, experimenta un augment global del 0,3% respecte a la corresponent per a l'exercici del 2009, en termes d'homogeneïtat per als dos períodes objecte de comparació, tant pel que fa a efectius de personal i antiguitat com al règim de treball, jornada, hores extraordinàries i altres condicions laborals.
Per a l'exercici del 2010, la massa salarial del personal laboral, exclòs el personal laboral amb contracte d'alta direcció, experimenta un augment global del 0,3% respecte a la corresponent per a l'exercici del 2009, en termes d'homogeneïtat per als dos períodes objecte de comparació, tant pel que fa a efectius de personal i antiguitat com al règim de treball, jornada, hores extraordinàries i altres condicions laborals.
Des de l'1 de gener de 2010 fins al 31 de maig de 2010, les retribucions íntegres del personal funcionari en actiu experimenten un augment global del 0,3% respecte a les fixades per a l'exercici del 2009.
Les retribucions íntegres del personal en actiu no sotmès a la legislació laboral, exclosos els alts càrrecs, en l'exercici del 2010 experimenten un augment global del 0,3% respecte a les fixades per a l'exercici del 2009.
Havent observat una errada al text de la Llei esmentada, enviat al DOGC i publicat al núm. 5288, pàg.
94845, de 31.12.2008, se'n detalla l'oportuna correcció:
A la pàgina 94856, a l'article 3, apartat 3, on diu:.3.
Els crèdits generats vinculen entre ells mateixos amb els criteris establerts per l'apartat 1 i han de mantenir la finalitat que va motivar l'ingrés..,
Els crèdits incorporats vinculen entre ells mateixos amb els criteris establerts per l'apartat 1.
Els crèdits generats vinculen entre ells mateixos amb els criteris establerts per l'apartat 1 i han de mantenir la finalitat que va motivar l'ingrés...
D'acord amb el que estableix l'article 33.2 de la Llei orgànica del Tribunal Constitucional es transcriu l'Acord adoptat per la Subcomissió de Seguiment Normatiu, Prevenció i Solució de Conflictes de la Comissió Bilateral Generalitat-Estat, en la reunió que va tenir lloc el 16 d'abril de 2012.
de la Subcomissió de Seguiment Normatiu, Prevenció i Solució de Conflictes de la Comissió Bilateral Generalitat-Estat en relació amb la Llei 6/2011, de 27 de juliol, de pressupostos de la Generalitat de Catalunya per al 2011.
La Subcomissió de Seguiment Normatiu, Prevenció i Solució de Conflictes de la Comissió Bilateral Generalitat-Estat, en la reunió celebrada el 16 d'abril de 2012, ha adoptat l'Acord següent:
—1 De conformitat amb les negociacions prèvies del grup de treball constituït en compliment del que preveu l'Acord de la Subcomissió de Seguiment Normatiu, Prevenció i Solució de Conflictes de la Comissió Bilateral Generalitat-Estat, de 21 d'octubre de 2011, per a l'estudi i proposta de solució de les discrepàncies competencials manifestades en relació amb la disposició addicional vintena de la Llei de Catalunya 6/2011, de 27 de juliol, de pressupostos de la Generalitat de Catalunya per al 2011, ambdues parts consideren resoltes aquestes discrepàncies d'acord amb els compromisos següents assumits respecte dels preceptes d'aquesta Llei:
Les entitats del Programa de centres d'investigació de Catalunya (CERCA) i la Fundació Institució Catalana de Recerca i Estudis Avançats (ICREA), a les quals es refereix la disposició addicional vintena de la Llei 6/2011, de 27 de juliol, de pressupostos de la Generalitat de Catalunya per al 2011, de conformitat amb el que disposen els articles 66 i 67 de la Llei de Catalunya 7/2011, de 27 de juliol, de mesures fiscals i financeres, es troben subjectes al compliment de les limitacions d'increments retributius, oferta d'ocupació i contractació que resulten de la legislació bàsica estatal.
La representació de la Generalitat de Catalunya ha manifestat que en aquests termes s'han interpretat i s'han anat aplicant aquests preceptes des de la seva entrada en vigor.
Actualment, el compliment dels preceptes de la legislació bàsica estatal per part de les esmentades entitats s'ha reconegut expressament en la disposició addicional divuitena de la Llei 1/2012, de 22 de febrer, de pressupostos de la Generalitat de Catalunya per al 2012.
—2 En vista de l'acord assolit, ambdues parts coincideixen a considerar resoltes les discrepàncies manifestades en relació amb les disposicions previstes en aquest Acord i conclusa la controvèrsia plantejada.
—3 Comunicar aquest Acord al Tribunal Constitucional als efectes previstos en l'article 33.2 de la Llei orgànica 2/1979, de 3 d'octubre, del Tribunal Constitucional, així com inserir-lo en el Butlletí Oficial de l'Estat i en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
Ministre d'Hisenda i Administracions Públiques
S'autoritza l'Institut Català del Crèdit Agrari perquè concerti durant el 2002 operacions d'endeutament en qualsevol modalitat fins a un límit màxim d'endeutament viu de 135.000.000 d'euros, destinades a finançar les operacions pròpies de l'Institut, entre les quals s'inclouen les bestretes que el Govern autoritzi sobre mesures preses o ajuts concedits pel Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca.
S'autoritza l'Institut Català del Crèdit Agrari perquè, sense ultrapassar el límit màxim d'endeutament viu de 75.125.000 euros, concerti durant el 2002 operacions d'endeutament, en qualsevol modalitat, destinades a finançar les operacions pròpies de l'Institut.
a) El president o presidenta i els vicepresidents o vicepresidentes de l'Institut.
b) El director o directora de l'Institut, que actua com a secretari, o la persona al servei de l'Institut en qui delegui expressament.
c) Set representants de l'Administració de la Generalitat amb activitats vinculades a les comarques de l'Ebre, un dels quals és el delegat o delegada territorial del Govern de la Generalitat a les Terres de l'Ebre.
d) Un representant de cada grup polític a la Diputació de Tarragona.
e) Quatre representants dels consells comarcals, un per cadascun.
f) Quatre representants de les administracions locals de les comarques de l'Ebre, proposats per les entitats municipalistes.
h) Quatre representants de les universitats situades a les comarques de l'Ebre.
i) Quatre representants de les organitzacions sindicals de les comarques de l'Ebre.
j) Quatre representants de les organitzacions empresarials de les comarques de l'Ebre.
k) Quatre representants de les cambres de comerç de les comarques de l'Ebre.
l) Quatre representants, un per comarca, de les entitats de les comarques de l'Ebre la finalitat de les quals sigui la de contribuir al coneixement, la defensa o el desenvolupament integral de la zona.
Els vocals que integren el Consell Assessor són membres nomenats pel president o presidenta de l'Institut, a proposta de les representacions respectives, d'acord amb els criteris i amb la durada establerts pel Reglament de règim interior.
Com a òrgan consultiu de l'Institut, es crea el Consell Assessor.
El Consell Assessor és un òrgan de caràcter consultiu en el qual són representades les parts interessades, públiques i privades, de les comarques de l'Ebre, i té com a funcions bàsiques assessorar, elaborar informes i realitzar propostes al Consell Rector sobre qüestions relacionades amb l'objectiu de l'Institut.
a) Exercir la direcció del Institut, d'acord amb les directrius del president o presidenta i del Consell Rector.
c) Prestar assistència tècnica i administrativa al Consell Rector i al Consell Assessor, actuar com a secretari de les reunions que tinguin aquests òrgans i estendre les actes de les reunions efectuades.
g) Qualsevol altra funció que expressament li encomanin el Consell Rector i el president o presidenta.
El director de l'Institut és nomenat pel Govern de la Generalitat a proposta del president de l'Institut.
a) Exercir la direcció de l'Institut, d'acord amb les directrius del president i del Consell Rector.
b) Executar els acords que prengui el Consell Rector.
c) Gestionar, en nom de l'Institut, els contractes derivats de les activitats d'aquest, dins les limitacions establertes.
e) Ordenar les despeses i els pagaments, dins els límits establerts.
f) Qualsevol altra funció que li encomani el Consell Rector.
b) L'elaboració i l'aprovació del pla plurianual d'actuacions de l'Institut i dels projectes específics que en cada moment s'acordi d'engegar.
e bis) El seguiment del Pla territorial parcial de les Terres de l'Ebre.
b) L'elaboració i l'aprovació del pla anual d'actuacions de l'Institut i dels projectes específics que en cada moment s'acordi d'engegar.
a) El president o presidenta, que és un conseller o consellera de la Generalitat.
b) El vicepresident o vicepresidenta primer, escollit pel Consell Rector d'entre els representants dels consells comarcals.
c) El vicepresident o vicepresidenta segon, designat pel president o presidenta d'entre els representants de la Generalitat.
d) El director o directora, que actua com a secretari amb veu però sense vot.
e) Un representant de cada grup parlamentari.
f) Set representants de l'Administració de la Generalitat a raó de:
Un del Departament d'Economia i Finances.
Un del Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca.
Un del Departament d'Indústria, Comerç i Turisme.
Un del Departament de Política Territorial i Obres Públiques.
Un del Departament d'Universitats i Recerca.
g) Un representant de cada grup polític de la Diputació de Tarragona.
h) Dotze representants dels consells comarcals, tres per comarca.
i) Dos representants de la societat civil, proposats pel Consell Assessor d'entre els membres que la representen.
El vicepresident o vicepresidenta segon de l'Institut substitueix el president o presidenta en cas de vacant, absència o malaltia quan no pugui fer-ho el vicepresident o vicepresidenta primer, exerceix les funcions que el president o presidenta li delegui i és el coordinador pel que fa a la participació de la Generalitat en els projectes i les actuacions de l'Institut.
b) El vicepresident, que ha d'ésser un dels representants de les administracions locals i que pot fer les funcions de president per absència o delegació d'aquest.
d) Vuit representants designats per l'Administració de la Generalitat.
e) Vuit representants de les administracions locals de les quatre comarques de l'Ebre, dos per comarca, a proposta dels consells comarcals respectius.
La composició del Consell Rector ha de garantir la representació dels partits o les coalicions amb representació al Parlament de Catalunya.
c) Sis representants de l'Administració de la Generalitat, designats pels diferents departaments.
d) Vuit representants de les administracions locals de les quatre comarques de l'Ebre, dos per comarca, a proposta dels consells comarcals respectius.
a) Elaborar, avaluar i executar o impulsar plans de promoció i desenvolupament de caràcter global o sectorial de les comarques del Baix Ebre, el Montsià, la Terra Alta i la Ribera d'Ebre que integrin o potenciïn els esforços que es fan en aquesta zona i alhora afavoreixin la coordinació de totes les administracions actuants, a més de participar en l'elaboració i l'avaluació del Pla territorial parcial de les Terres de l'Ebre.
a) Elaborar, avaluar i executar o impulsar plans de promoció i desenvolupament de caràcter sectorial de les comarques del Baix Ebre, el Montsià, la Terra Alta i la Ribera d'Ebre que integrin i potenciïn els esforços que es fan en aquesta zona i alhora afavoreixin la coordinació de totes les administracions actuants.
La Llei orgànica 8/1980, de 22 de setembre de finançament de les comunitats autònomes (LOFCA), disposa a l'article 21, apartat 2, la pròrroga automàtica dels pressupostos de l'any anterior en el cas que no s'hagin aprovat els de l'any corrent abans del primer dia de l'exercici econòmic corresponent.
En aquest mateix sentit, l'article 33 del Text refós de la Llei de finances públiques de Catalunya, aprovat pel Decret legislatiu 3/2002, de 24 de desembre, estableix que, si per qualsevol motiu l'1 de gener el Pressupost no està aprovat, es considera prorrogat automàticament el de l'any anterior en els seus crèdits inicials fins a l'aprovació i la publicació dels nous en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
A proposta del conseller d'Economia i Finances i d'acord amb el Govern,
A partir de l'1 de gener de 2004 es prorroguen els crèdits inicials per a despeses dels pressupostos de la Generalitat per a l'any 2003, aprovats per la Llei 30/2002, de 30 de desembre, de pressupostos de la Generalitat per al 2003, amb les excepcions següents:
a) No es prorroguen els crèdits destinats a programes, serveis o actuacions finalitzats el 2003.
b) Les modificacions pressupostàries derivades de reorganitzacions administratives i de traspassos de serveis al llarg del 2003 no inclosos en els crèdits inicials queden consolidades.
El Departament d'Economia i Finances realitzarà les modificacions pressupostàries necessàries per tal d'adequar la pròrroga del Pressupost de 2003 a la reorganització administrativa establerta pel Decret 296/2003, de 20 de desembre, de creació, denominació i determinació de l'àmbit de competència dels departaments de l'Administració de la Generalitat de Catalunya.
Disposicions finals.1 S'autoritza el conseller d'Economia i Finances per determinar les condicions d'autorització de crèdits durant la pròrroga pressupostària..2 Aquest Decret entra en vigor el dia 1 de gener de 2004.
Barcelona, 29 de desembre de 2003
Les disposicions del Títol primer d'aquesta Llei no són aplicables dins l'àmbit territorial de les Demarcacions de les terres de l'Ebre i de Ponent a què es refereix l'article 8.2 del Decret legislatiu 1/1988, de 28 de gener, fins que el Consell Executiu aprovi el Programa d'Obres Hidràuliques que incorpori la relació d'actuacions a realitzar en aquell àmbit, dins el marc dels Plans Hidrològics de les conques de l'Ebre i del Xúquer.
Mentrestant, les actuacions que calgui executar s'han de finançar amb càrrec al pressupost ordinari d'inversions i de conformitat amb el procediment de cooperació i els criteris de distribució de les despeses regulats per aquesta Llei.
1.- En el supòsit previst en el número segon de l'article 8, els Grups parlamentaris o els Diputats als quals es reconeix la iniciativa, en el termini ordinari de quaranta dies hàbils a partir de la publicació de la llei o la disposició normativa amb força de llei contra la qual es pretén interposar recurs d'inconstitucionalitat, hauran de fer-ho avinent a la Mesa del Parlament, la qual trametrà al Consell Consultiu la sol·licitud de dictamen.
2.- Un cop rebut el dictamen, el President del Parlament ordenarà de publicar-ho en el Butlletí Oficial del Parlament de Catalunya.
Si, en el termini de cinc dies d'haver-se publicat, els proposants, tres Grups parlamentaris o una cinquena part dels Diputats, comuniquen al President del Parlament la pretensió d'interposar el recurs d'inconstitucionalitat, aquest convocarà el Ple en un termini de cinc dies.
3.- Si el Consell Executiu decidia d'interposar recurs d'inconstitucionalitat contra una llei o una disposició normativa amb força de llei, en el termini de quaranta dies hàbils a partir de la publicació, el Consell Executiu sol·licitarà al Consell Consultiu el dictamen pertinent, el qual li serà lliurat en un termini no superior a quinze dies a comptar del dia de la recepció de la petició.
1.- En el supòsit previst en el número Segon de l'article 8, els Grups parlamentaris o els Diputats als quals es reconeix la iniciativa, en el termini de deu dies hàbils a partir de la publicació de la llei o disposició normativa amb força de llei contra la qual es pretén interposar recurs d'inconstitucionalitat, hauran de fer-ho avinent a la Mesa del Parlament, la qual trametrà al Consell Consultiu la sol·licitud de dictamen.
2.- Un cop rebut el dictamen, el President del Parlament ordenarà de publicar-lo en el Butlletí Oficial del Parlament.
Si, en el termini de cinc dies d'haver-se publicat, els proposants, tres Grups parlamentaris o una cinquena part dels Diputats comuniquen al President del Parlament la pretensió d'interposar-hi el recurs d'inconstitucionalitat, aquest convocarà el Ple en un termini de cinc dies.
3.- Si el Consell Executiu decidia d'interposar recurs d'inconstitucionalitat contra una llei o una disposició normativa amb força de llei, en el termini d'un mes de la publicació, el Consell Executiu sol·licitarà al Consell Consultiu el dictamen pertinent, el qual li serà lliurat en un termini no superior a quinze dies a comptar del dia de la recepció de la petició.
Segon: Prèviament a la interposició davant del Tribunal Constitucional de recurs d'inconstitucionalitat pel Govern, o pel Parlament de Catalunya, a iniciativa de dos Grups parlamentaris o d'una desena part dels Diputats.
El dictamen s'ha d'elaborar en el termini d'un mes a partir de la recepció de la sol·licitud dels ens locals.
Segon: Prèviament a la interposició davant del Tribunal Constitucional del recurs d'inconstitucionalitat pel Govern, o pel Parlament de Catalunya, a iniciativa de dos Grups parlamentaris o d'una desena part dels Diputats.