projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El número 41 dels Quaderns d'avaluació està dedicat als resultats de la prova de sisè d'educació primària del curs 2017-2018.
L'article informa de les novetats rellevants que s'han incorporat a la prova: la introducció de l'avaluació de la competència associada a l'àrea de coneixement del medi natural i la introducció de l'avaluació de la comprensió oral en la competència lingüística en llengua catalana, llengua castellana i aranès.
S'hi inclouen taules i gràfics amb les puntuacions mitjanes globals en cada competència avaluada (llengua catalana, llengua castellana, llengua anglesa, matemàtiques i coneixement del medi natural), la distribució de l'alumnat per nivells d'assoliment de les competències, els resultats globals segons les dimensions avaluades en cada competència i els resultats globals segons les diverses variables associades, que són el sexe de l'alumnat, la repetició o no de curs i el nivell de complexitat dels centres.
Hi ha un apartat amb la comparació de resultats en llengua catalana i llengua castellana, un altre dedicat a l'equitat en els resultats, un altre apartat de resultats globals al territori i un altre sobre la percepció de la dificultat de les proves manifestada per l'alumnat.
L'últim apartat conté les conclusions.
El número es tanca, com sempre, amb les seccions Revista de llibres i Publicacions del Consell.
El número 40 dels Quaderns d'avaluació presenta la síntesi de resultats obtinguts en l'avaluació de quart d'ESO de 2018.
S'expliquen les novetats introduïdes a la prova, que afecten les competències lingüístiques en llengua catalana i llengua castellana i la competència cientificotecnològica.
Es presenten els resultats en taules i gràfics amb les puntuacions mitjanes globals en cada competència avaluada, la distribució de l'alumnat per nivells d'assoliment de les competències, els resultats globals segons les dimensions avaluades en cada competència i els resultats globals segons les diverses variables associades.
Hi ha un apartat amb la comparació de resultats en llengua catalana i llengua castellana i un altre dedicat a l'equitat en els resultats.
Hi ha també un apartat de resultats globals al territori i un altre de resultats segons la percepció de la dificultat de les proves, que posa especial atenció a les diferències de gènere.
S'inclou un apartat nou, que porta per títol 'Comparació de variables amb PISA 2015'.
El número es tanca, com sempre, amb els apartats de 'Revista de llibres' i 'Publicacions del Consell'.
En el número 39 de la col·lecció 'Quaderns d'avaluació' es reuneixen dos articles que són la síntesi de resultats de dues avaluacions internacionals, promogudes per la IEA: PIRLS 2016 i TIMSS 2015.
La comprensió lectora (PIRLS) i les matemàtiques i les ciències (TIMSS) són àmbits fonamentals en el desenvolupament dels estudiants, tant en la vida acadèmica com en la vida social i ciutadana.
Per primera vegada, Catalunya participa en els dos estudis internacionals amb una ampliació de mostra.
El primer article del número està dedicat a PIRLS, que avalua el rendiment en comprensió lectora de l'alumnat matriculat al quart curs d'educació primària.
Ho fa en cicles de cinc anys (2001, 2006, 2011 i 2016), en què cada vegada hi participen més països, amb la voluntat d'obtenir dades homologables internacionalment.
En el PIRLS 2016 hi participen més de cinquanta països i territoris.
Set comunitats autònomes d'Espanya han ampliat també la mostra per obtenir dades representatives del seu territori.
El segon article presenta la síntesi de resultats de TIMSS 2015, que proporciona dades de rendiment educatiu i contextuals en matemàtiques i ciències en l'alumnat matriculat a quart curs d'educació primària i a segon d'ESO en més de seixanta països i territoris.
L'estudi d'avaluació es programa cada quatre anys des del 1995.
Catalunya participa en l'estudi del 2015 amb ampliació de mostra i només amb l'alumnat de quart curs d'educació primària.
Cinc comunitats autònomes han ampliat també la mostra.
El número es tanca amb les seccions 'Revista de llibres' i 'Publicacions recents del Consell'.
El número 36 de la col·lecció 'Quaderns d'avaluació' està dedicat íntegrament als resultats obtinguts per l'alumnat de 15 anys en el PISA 2015.
En aquest any, el domini principal de l'avaluació ha estat la competència científica.
S'han avaluat també la competència matemàtica i la comprensió lectora.
Es presenten gràfics amb els resultats de l'alumnat de Catalunya i dels països de l'OCDE i també de les comunitats autònomes d'Espanya, que han ampliat la mostra.
Les dades que oferim aquí són una síntesi de resultats.
Estem treballant en un informe que analitzi amb més profunditat els resultats obtinguts per l'alumnat de Catalunya en el PISA 2015 i que integri l'anàlisi de les diverses variables de context que permeten explicar aquests resultats.
L'informe inclourà, també, els resultats de la competència financera i de la competència en la resolució col·laborativa de problemes, a més de l'anàlisi del benestar de l'alumnat que l'OCDE anirà publicant al llarg del 2017.
El número 34 dels Quaderns d'avaluació presenta la síntesi de resultats obtinguts en l'avaluació de quart d'ESO de 2016.
S'hi inclouen taules i gràfics amb les puntuacions mitjanes globals en cada competència avaluada, la distribució de l'alumnat per nivells d'assoliment de les competències, els resultats globals segons les dimensions avaluades en cada competència i els resultats globals segons les diverses variables associades.
Hi ha també un apartat de resultats globals al territori, un altre de resultats segons la tipologia dels centres educatius i un altre de resultats segons la percepció de la dificultat de les proves.
La conclusió general més remarcable de l'avaluació d'aquest any és que els resultats evidencien la tendència a l'estabilitat.
Aquest any 2016 la prova presenta dues novetats importants, que són l'avaluació de la competència cientificotecnològica i l'avaluació de la llengua alemanya.
El volum es tanca, com sempre, amb els apartats de Revista de llibres i Publicacions del Consell.
El número 7 de la col·lecció Documents, Marc conceptual de l'avaluació de l'educació secundària obligatòria 2006, presenta els principis que guien l'avaluació de l'esmentada etapa educativa duta a terme pel Departament d'Educació.
Després d'una introducció sobre l'educació secundària obligatòria a Catalunya i de plantejar els objectius generals de l'avaluació empresa, s'inclouen els marcs dels diferents estudis realitzats, que són: estudis de resultats (PISA, llengua anglesa, ciències socials), de context i de processos educatius (estudi sociodemogràfic i lingüístic, avaluació global diagnòstica de centres), estudis monogràfics (valors democràtics i educació ciutadana, enquesta sobre convivència escolar i seguretat a Catalunya, informe per a la millora dels resultats del sistema educatiu a Catalunya), dades de contrast (competències bàsiques 14 anys) i una avaluació sobre mètodes d'ensenyament i aprenentatge i les TIC (SITES).
El volum conté exemples addicionals de cada un dels estudis.
El número 6 de la col·lecció Documents, Diagnòstic de la formació de persones adultes a Catalunya.
Centres i aules del Departament d'Educació i Universitats, el Departament de Justícia i municipals, analitza en profunditat els nivells de formació de les persones adultes i la política educativa de persones adultes a Catalunya mitjançant un treball de camp desenvolupat en un total de 162 centres i aules.
La metodologia participativa de l'estudi ha permès recollir i analitzar l'opinió dels usuaris de la formació de persones adultes, del professorat, del futur professorat, dels organitzadors i de l'Administració, la qual cosa permet tenir una visió de conjunt del sistema real i plena de matisos.
L'estudi conté un apartat amb cinquanta conclusions i cinquanta propostes que han de donar elements per a l'elaboració d'un model de l'educació de les persones adultes específic i contextualitzat, que vol ser útil a la futura llei d'educació permanent de Catalunya.
El número 5 de la col·lecció Documents, PIRLS 2006.
Estudi Internacional sobre el progrés en comprensió lectora.
Marcs teòrics i especificacions d'avaluació, conté el marc conceptual de l'avaluació internacional sobre la capacitat lectora dels nens i nenes de 4t curs de l'educació primària.
L'avaluació, promoguda per la IEA, permet obtenir dades comparatives a nivell internacional i proporciona informació detallada sobre el suport familiar a la lectura i sobre el seu ensenyament en els centres docents.
Catalunya participa en l'avaluació internacional coordinada per l'INECSE amb vint-i-dos centres, que formen part de la mostra estatal.
A banda del marc teòric i de les especificacions d'avaluació, el volum conté textos d'exemple amb les preguntes corresponents i les guies de puntuació i una comparació entre l'estudi PIRLS i el PISA.
El número 4 de la col·lecció Documents, El sistema educatiu finlandès vist des de Finlàndia.
Breus apunts sobre el sistema educatiu finlandès i català, presenta dos articles diferents que donen pistes sobre els motius de l'èxit del sistema educatiu finlandès.
En primer lloc, "El sistema educatiu finlandès vist des de Finlàndia" és un resum del volum The Finnish Success in PISA - and some reasons behind it.
PISA 2000, publicat per la Universitat de Jväskylä l'any 2002, que explica els diferents factors que hi ha darrere l'èxit de Finlàndia en l'estudi PISA.
En segon lloc, "Breus apunts sobre el sistema educatiu finlandès i català" conté unes notes sobre el sistema educatiu finlandès i taules comparatives entre Finlàndia, Catalunya, Espanya i els països de l'euro quant al nivell de formació de la població adulta, les hores d'instrucció previstes per a l'educació primària i secundària obligatòria, les retribucions del professorat, la ràtio alumnes/professorat, les despeses en educació en percentatge del PIB i la formació inicial del professorat.
L'apartat es clou amb unes taules comparatives de resultats de l'alumnat.
L'estudi PISA 2003, en el qual van participar 41 països i diverses regions europees, va tenir les matemàtiques com a àmbit principal de l'avaluació.
Es van avaluar, també, la comprensió lectora i les ciències de la naturalesa.
Catalunya hi va participar amb una mostra de 50 centres.
El número 3 de la col·lecció Documents, PISA 2003.
Ítems alliberats, presenta els ítems de les proves que no han estat reservats per a comparacions amb altres avaluacions, de manera que es destinen a coneixement públic perquè puguin ser utilitzats pels professionals que ho desitgin.
La publicació conté 6 unitats alliberades de matemàtiques de la prova pilot de 2002.
De l'estudi PISA 2003 hi ha 21 unitats alliberades de matemàtiques i 10 de resolució de problemes.
L'estudi PISA 2000, en el qual van participar 32 països, va tenir la comprensió lectora com a àmbit principal de l'avaluació.
Es van avaluar, també, les matemàtiques i les ciències de la naturalesa.
El número 2 de la col·lecció Documents, PISA 2000.
Ítems alliberats, presenta els ítems de les proves que no han estat reservats per a comparacions amb altres avaluacions, de manera que es destinen a coneixement públic perquè puguin ser utilitzats pels professionals que ho desitgin.
La publicació conté 11 unitats alliberades de comprensió lectora, 5 de matemàtiques i 2 de ciències de la naturalesa.
Aquest volum de la col·lecció 'Informes d'avaluació' té com a objectiu recollir els resultats obtinguts per l'alumnat de Catalunya en les avaluacions que s'han aplicat en les etapes d'escolarització obligatòria en els darrers anys, per poder establir comparacions entre avaluacions i cicles.
L'anàlisi se centra en els resultats corresponents a la competència en llengua catalana i en llengua castellana, amb la finalitat de determinar la contribució del sistema educatiu català a l'aprenentatge efectiu i equivalent de les dues llengües oficials de Catalunya de tots els alumnes quan acaben l'escolarització obligatòria.
La informació sobre els resultats avaluatius d'aquest volum té en compte avaluacions promogudes per organismes diversos.
En primer lloc, les avaluacions de sisè d'educació primària (del curs 2008-2009 al curs 2015-2016) i les de quart d'educació secundària obligatòria (del curs 2011-2012 al curs 2015-2016), aplicades pel Departament d'Ensenyament.
En segon lloc, les avaluacions de diagnòstic del Ministeri ''Educació, Cultura i Esport, aplicades a l'educació primària durant el curs 2008-2009 i a l'ESO durant el curs 2009-2010, que són les úniques edicions que se n'han dut a terme.
En tercer lloc, els resultats d'una avaluació internacional de la rellevància de PISA en els cinc cicles en què Catalunya hi ha participat amb mostra pròpia, des de l'any 2003 al 2015.
I per acabar, es té en compte la puntuació mitjana en llengua catalana i llengua castellana obtinguda pels estudiants aptes per accedir als estudis universitaris en les proves PAU dels anys 2012 al 2016.
L'estudi parteix de la premissa que cal anar molt amb compte amb les conclusions que es fan derivar de l'avaluació PISA, ja que el programa internacional avalua sistemes educatius i no individus.
Fer inferències amb una part dels alumnes d'un país participant que no representen el conjunt de la mostra té les seves dificultats perquè pot portar a idees equivocades.
Amb totes les prevencions que fan al cas, l'estudi para atenció a la situació de l'alumnat d'origen estranger de Catalunya representat a la mostra de PISA 2012, que té la competència matemàtica com a àrea prioritària d'avaluació.
A través de les dades que s'han pogut extreure dels resultats i dels qüestionaris de context, es pot observar que un cop controlades les variables socioeconòmiques i culturals, els resultats dels alumnes d'origen estranger no són significativament diferents dels resultats de l'alumnat nadiu.
Les diferències de rendiment entre l'alumnat nadiu i d'origen estranger a Catalunya són fonamentalment les mateixes que es donen a la resta de comunitats autònomes d'Espanya i a la mitjana de l'OCDE.
L'estudi està dividit en tretze capítols.
En els tres primers es resumeix en què consisteix l'avaluació PISA.
En el quart s'analitzen els paràmetres internacionals usats per obtenir la mostra d'alumnes que participen a PISA.
En el cinquè s'analitza el context socioeconòmic dels països participants a PISA.
En el sisè es descriuen els alumnes d'origen estranger de Catalunya, comparats amb els de la resta de comunitats autònomes d'Espanya.
Els capítols set, vuit i nou aborden diversos aspectes de l'equitat.
El capítol deu presenta els resultats dels alumnes d'origen estranger de Catalunya.
El capítol onze analitza els resultats no cognitius, que són les actituds observades envers les matemàtiques.
El capítol dotze està dedicat a les conclusions i el tretze recull les fonts d'informació utilitzades en els capítols precedents.
L'estudi consisteix en la descripció i l'anàlisi dels resultats obtinguts amb l'aplicació d'un qüestionari sociodemogràfic i d'usos lingüístics a una mostra d'uns 2.500 alumnes de quart d'ESO que van fer la prova censal de competències, aplicada al mes de febrer.
Actualitza les dades obtingudes amb el qüestionari que es va aplicar l'any 2006, en el context de l'avaluació de l'educació secundària obligatòria, amb la finalitat d'obtenir una informació demoscòpica sobre els hàbits d'estudi, el consum cultural i les pràctiques lingüístiques de l'alumnat de Catalunya al final d'aquesta etapa educativa (vegeu el número 11 de la col·lecció "Informes d'Avaluació").
El volum presenta les dades descriptives dels individus de la mostra i de les seves famílies, els usos lingüístics dins i fora del context escolar, els hàbits de treball personal, les actituds davant de l'estudi, el suport a l'aprenentatge rebut, el concepte acadèmic i les expectatives de futur, així com el treball de la competència lingüística a l'aula.
Hi ha un capítol dedicat a les variables associades al rendiment en l'avaluació de quart d'ESO de 2013.
De fet, aquesta és l'aportació més significativa de l'estudi, perquè s'han creuat les dades de percepció extretes dels qüestionaris amb les dades dels resultats obtinguts en la prova d'avaluació censal de final de l'ESO.
El volum conté un apartat final amb la síntesi de cada capítol.
En un annex, s'hi ha afegit el qüestionari i una taula comparativa amb els resultats de l'estudi que es va fer el 2006 i els de l'estudi del 2013.
El volum 18 de la col·lecció Informes d'Avaluació és l'anàlisi exhaustiva dels resultats obtinguts per l'alumnat de 15 anys de Catalunya en l'avaluació internacional PISA 2009, que té la comprensió lectora com a àrea prioritària d'avaluació.
S'avaluen també la competència matemàtica i la competència científica.
En l'avaluació hi participa una mostra de 1.381 alumnes, provinents de 51 centres educatius de Catalunya, 29 dels quals són de titularitat pública i 22 de titularitat concertada o privada.
El volum presenta els resultats de l'alumnat de Catalunya comparats amb els dels 65 països participants a PISA, 43 dels quals són membres de l'OCDE.
També es comparen els resultats amb els de les regions europees i les comunitats autònomes que han ampliat la mostra.
Els resultats en comprensió lectora s'analitzen en funció d'alguns factors associats.
Els factors associats relacionats amb l'alumnat i la família són el gènere, l'origen, el curs on està matriculat, la llengua parlada habitualment a casa i l'índex de nivell socioeconòmic i cultural familiar.
S'hi inclou un apartat dedicat a l'alumnat resilient.
Els factors associats relacionats amb l'aprenentatge són la participació en activitats de lectura i les estratègies d'aprenentatge.
S'inclou un apartat amb les conclusions sobre la influència dels hàbits de lectura i les estratègies per a l'aprenentatge.
Els factors associats relacionats amb l'alumnat, el professorat i les característiques dels centres són el clima de disciplina, les interrelacions entre el professorat i l'alumnat, els factors relacionats amb el comportament que afecten el clima escolar, les activitats extraescolars, etc.
El volum inclou un capítol sobre la relació que hi ha entre els resultats en comprensió lectora i algunes dades del sistema educatiu de Catalunya: equitat i excel·lència, variablilitat en els resultats entre centres i dins de cada centre, etc.
A més del bloc de conclusions i propostes, hi ha tres annexos amb ítems alliberats.
Publicació del resum executiu de l'avaluació de la formació professional reglada (cicles formatius de grau mitjà i cicles formatius de grau superior) des de l'any 2001 fins al 2008.
Per a la realització de l'estudi, promogut i coordinat pel Consell Superior del Sistema Educatiu, s'ha creat un equip multidisciplinari, integrat per experts en cada un dels enfocaments des dels quals s'ha abordat l'avaluació de l'FPR.
El volum conté una presentació, que resumeix les característiques de l'avaluació.
El primer capítol està dedicat a la metodologia i el segon conté les conclusions i recomanacions, dividides en tres blocs:
- Conclusions i recomanacions de l'anàlisi del marc normatiu i del marc normatiu comparat en els quals es desenvolupa avui l'FPR a Catalunya.
- Conclusions i recomanacions de l'anàlisi de l'estructura orgànica (Departament d'Educació) i de l'estructura funcional (centres) del sistema d'FPR.
- Conclusions i recomanacions de la valoració de la inserció professional i la continuïtat formativa dels graduats i graduades en cicles formatius de grau mitjà i grau superior.
El volum inclou, en annex, els indicadors per a la creació d'un observatori de la relació cost-eficàcia de l'FPR.
El número 16 de la col·lecció "Informes d'Avaluació" correspon a la quarta avaluació de l'educació primària que s'ha fet després de l'aplicació de la LOGSE, que completa estudis anteriors, fets els anys 1995, 1999 i 2003.
Aquests estudis han estat coordinats per l'Instituto de Evaluación, del Ministeri d'Educació, amb la col·laboració de les comunitats autònomes de l'Estat.
Com és habitual, Catalunya participa en aquesta avaluació de sisè d'educació primària amb ampliació de la mostra i de les proves d'avaluació.
L'informe inclou un capítol introductori, un segon amb la metodologia emprada en l'estudi i un tercer, que és el més llarg, amb els resultats en els àmbits avaluats, que són la llengua catalana, la llengua castellana, la llengua anglesa, les matemàtiques, el coneixement del medi social i natural i el coneixement del medi social i cultural de Catalunya.
Els resultats inclouen els resultats globals, la comparació entre les diferents avaluacions (1995, 1999, 2003, 2007), i els resultats obtinguts segons variables relacionades amb els centres educatius, l'alumnat i les famílies.
Es presenten en percentatges d'encerts i segons el mètode d'anàlisi de resposta a l'ítem.
Cada àmbit avaluat es clou amb una anàlisi del context d'aprenentatge i dels usos lingüístics o de l'ús habitual de la llengua (lectura i escriptura) en el cas de la llengua catalana i la llengua castellana respectivament.
El capítol quart conté la síntesi de resultats de l'alumnat de Catalunya i d'Espanya.
El capítol cinquè és una descripció de les dades de context, obtingudes amb els qüestionaris aplicats a l'alumnat, la direcció dels centres i les famílies.
El volum es clou amb un apartat de conclusions.
El sistema educatiu català (i també l'espanyol) presenta un nombre de joves que acaben l'ensenyament secundari obligatori (ESO) sense graduació, així com també un desinterès de bona part d'aquest jovent a continuar formant-se posteriorment.
Així, segons dades de l'any 2008 (IDESCAT), la taxa mitjana de persones de 18 a 24 anys que han completat l'ESO i que no continuen estudis posteriors és del 31,4% a Catalunya (un punt per sobre de la mitjana espanyola), enfront del 15,2% de la mitjana dels països de la Unió Europea (UE-27).
La classe social de la família i el sexe de l'alumnat, ¿són factors que contribueixen a explicar aquest assoliment educatiu i formatiu del jovent?
Les expectatives de l'alumnat de 4t d'ESO i de 2n de batxillerat i dels cicles formatius de formació professional, ¿estan relacionades amb la desigualtat social?
¿Fins a quin punt la cruïlla que suposa el pas de l'educació postobligatòria és un encreuament de camins amb dificultats de decisió i d'elecció per al jovent?
¿Quin paper juguen la procedència de l'alumnat, el context familiar i el context socioeconòmic en aquesta presa de decisió, en l'elecció dels itineraris formatius posteriors i durant tota la secundària postobligatòria?
El número 15 de la col·lecció "Informes d'Avaluació" tracta de respondre totes aquestes preguntes, que considerem claus en uns temps com els actuals, en què cada cop es fa més urgent i necessari apujar el nivell formatiu i educatiu de la societat catalana en general i, de manera especial, dels més joves.
Com els informes d'avaluació 11, 12 i 13, aquest volum forma part de l'avaluació de l'educació secundària obligatòria 2006.
És l'anàlisi exhaustiva dels resultats obtinguts per l'alumnat de 15 anys de Catalunya en l'avaluació internacional, que té la competència científica com a àrea prioritària d'avaluació.
S'avaluen també la competència matemàtica i la competència en comprensió lectora.
Hi participa una mostra de 1.527 alumnes, provinents de 51 centres educatius de Catalunya.
El volum presenta els resultats de l'alumnat de Catalunya comparats amb els dels 57 països participants a PISA, les regions europees i les comunitats autònomes que han ampliat la mostra.
S'analitzen també les dades de context (entre les quals s'inclou la variable de funcionament de centre) que s'associen al rendiment i que expliquen la variació dels resultats.
Hi ha un annex dedicat a l'agrupació de centres segons el funcionament i un apèndix amb una selecció d'ítems alliberats.