projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Les entrades a cinemes i a funcions d'arts escèniques són els serveis culturals amb un tracte fiscal més diferenciat entre països
Des que el govern central va apujar el 2012 l'IVA del 8 % al 21 % de determinats productes culturals, els serveis artístics i les entrades d'espectacles com el cinema, el teatre o els concerts han passat a tenir un tracte fiscal que els grava com a béns de luxe.
Amb aquesta mesura, l'Estat espanyol s'ha posicionat entre els països europeus amb les càrregues impositives més elevades per a aquest tipus de béns i serveis culturals, només superat per Dinamarca (25 %) i Hongria (27 %).
D'altra banda, alguns estats de la zona euro utilitzen fórmules alternatives de finançament de la cultura, com per exemple destinar la recaptació d'un impost per finançar una política cultural concreta.
El cas més representatiu és el del cànon televisiu que apliquen països com França, Alemanya o el Regne Unit per finançar els seus mitjans públics.
En aquesta línia, la Generalitat aplicarà una nova figura fiscal a les companyies operadores d'Internet amb l'objectiu de fomentar el sector de l'audiovisual.
El gravamen serà de 0,25 euros al mes per cada connexió a Internet contractada en el territori català.
Totes aquestes informacions es poden consultar en l'informe "Fiscalitat i cultura", al darrer número de la capçalera DeCultura.
El document analitza la fiscalitat aplicada a l'Estat espanyol i a Catalunya, i la seva relació amb la cultura.
Inclou, a més, un apartat sobre la dació com a pagament d'impostos en l'àmbit cultural, una estimació de la recaptació tributària del sector i una comparativa dels diferents tipus d'IVA aplicats a la cultura en el context europeu.
Dos annexos sintetitzen en xifres les actuacions fetes i l'execució pressupostària
En el marc d'un nou concepte de transparència i eficàcia de les administracions públiques, el Departament de Cultura ha volgut oferir el relat de l'activitat feta al llarg de l'any 2013 d'una manera més àgil i entenedora, adreçada directament a qualsevol ciutadà que tingui interès per les polítiques culturals que s'han dut a terme durant la passada anualitat.
Per això, l'objectiu no és detallar de manera minuciosa cada una de les actuacions de cada una de les unitats i dels òrgans adscrits al Departament, sinó destacar els fets més rellevant o més innovadors en cada un dels àmbits en què el Departament té competències.
Els set grans eixos que conformen els diversos apartats d'aquesta publicació són:
Els sis primers punts incorporen una sèrie de dades clau que ofereixen la radiografia actual de cada sector, un esquema de les tendències de la producció, la distribució i el consum de la cultura i dels usos de la llengua.
El darrer apartat d'Administració conté les dades del pressupost executat del Departament, el personal, l'organigrama, la taula resum de normativa i la llista de les publicacions editades.
Com és habitual en els darrers anys, la Memòria enllaça amb dos annexos de síntesi, un amb les dades d'activitat i el segon amb les dades pressupostàries.
Els museus i les col·leccions del territori català reben més de 21 milions de visitants anuals
L'espai més visitat a Catalunya és, amb diferència, la col·lecció de la basílica de la Sagrada Família, que rep més de 3 milions de visitants.
El Teatre-Museu Dalí, amb una xifra de més d'1,5 milions de visitants, ocupa el segon lloc del rànquing, i el Museu del Futbol Club Barcelona, el Cosmo Caixa i el Caixa Fòrum de Barcelona se situen en les posicions següents de la classificació, respectivament.
El conjunt dels deu museus i col·leccions amb més afluència de públic acullen prop del 60 % del total dels visitants.
En total, les 388 col·leccions i els 112 museus registrats a Catalunya reben més de 21 milions de visitants anuals.
Totes aquestes informacions es poden consultar a l'informe "Els museus i les col·leccions a Catalunya", publicat en l'últim número de DeCultura.
Segons aquest document, la distribució territorial de l'oferta museística es concentra a Barcelona, i té una presència notable a les comarques de Girona.
Quant a l'orientació disciplinària, de tot el conjunt de museus gairebé la meitat pertanyen a l'àmbit temàtic d'història i societat; una quarta part estan dedicats a l'art, i només cinc, a les ciències naturals.
L'informe també recull dades sobre les activitats als museus i col·leccions, sobre les exposicions i els llocs d'itinerància de les mostres, i sobre les publicacions que difonen els diferents espais museístics.
El document presenta, alhora, les darreres xifres d'ocupació del sector, com també les relatives a les despeses i als ingressos dels museus a Catalunya.
Les dades estadístiques sobre els museus i les col·leccions a Catalunya són recollides anualment pel Servei de Museus i Protecció de Béns Mobles de la Direcció General d'Arxius, Biblioteques, Museus i Patrimoni de la Generalitat de Catalunya.
Diferents estratègies impulsen el sector de la cultura i la creativitat
Les indústries culturals i creatives són un sector emergent que cobreix un ampli ventall d'activitats, productes i serveis que inclouen la generació d'idees i de coneixement.
Una part de les iniciatives per a modernitzar les economies de ciutats i països consisteix en promocionar les indústries culturals i creatives.
A Catalunya el sector cultural i creatiu ocupa a 182.200 treballadors, una xifra que representa el 6,2 % de la població catalana.
La majoria són pimes formades per persones relativament joves.
D'altra banda, Barcelona se situa entre les principals ciutats creatives a nivell europeu.
En aquest sentit, la creativitat ha esdevingut un atractiu més per establir negocis a la ciutat.
L'informe Les indústries culturals en clau creativa, disponible en l'últim número de la capçalera DeCultura, té com a voluntat ser una guia de recursos, un recull de les principals estratègies que es porten a terme actualment per potenciar aquest sector en projecció, no només a Catalunya sinó també a Europa.
Alhora, resumeix algunes de les propostes actuals del sistema català d'equipaments i de festivals vinculats a la cultura i a la creació, la majoria del qual es concentra a Barcelona.
El conjunt de les aportacions de l'Estat a les institucions culturals catalanes disminueix a la meitat en aquests últims quatre anys
La despesa general de l'Estat en matèria cultural s'ha reduït en 357 milions d'euros des del 2011, una xifra que suposa un descens del 31 %.
El programa pressupostari de Promoció i cooperació cultural és, en termes relatius, el que ha patit una retallada més dràstica, amb un descens del 82,2 %, mentre que en termes absoluts, els programes de Cinematografia i de Museus són els que han patit la major davallada.
A Catalunya, en els últims cinc anys, s'han eliminat totes les aportacions dels programes de Promoció del llibre i publicacions culturals, Promoció i cooperació cultural, Protecció del patrimoni històric i, pràcticament, també del programa de Biblioteques.
Alhora, la despesa d'euros per habitant per part del Govern central en aquest sector ha passat de 8,3 euros el 2011, a menys de 2 el 2015.
Totes aquestes informacions i d'altres ja es poden consultar en el dotzè número de la capçalera DeCultura " Subvencions i inversions nominatives en cultura als pressupostos generals de l'Estat 2011-2015 ".
L'informe té com a font el projecte dels Pressupostos Generals de l'Estat (PGE) per al 2015 i inclou una classificació de les dades segons els programes pressupostaris, el gestor de la despesa i la destinació territorial del finançament.
Els indicadors estadístics i econòmics més significatius d'enguany ja es poden consultar en la darrera actualització de l'Anuari estadístic
A fi de facilitar el coneixement de la situació i de l'evolució del sector de la cultura a Catalunya, el Departament de Cultura posa a disposició dels ciutadans una recopilació d'informació estadística dels principals àmbits del sector (finançament públic, indústries culturals i creatives, comerç exterior, ocupació, despeses de les llars en cultura, arxius, biblioteques, museus, patrimoni arquitectònic i arqueològic, arts visuals, audiovisual, llibre, arts escèniques, llengua i consum i pràctiques culturals).
En el context actual, les dades que ofereixen els indicadors estadístics i econòmics resulten de gran valor per desenvolupar estratègies de producció eficaces, per part tant de les indústries culturals com de la resta de professionals que treballen en la producció de la cultura.
De la mateixa manera, l'estadística cultural és essencial per a l'elaboració de polítiques culturals, ja que proporciona una informació i un coneixement necessaris per al disseny i la redacció d'iniciatives adequades a la realitat del sector en cada moment.
La darrera actualització de l'Anuari Estadístiques culturals de Catalunya 2015 ja està disponible al web Dades culturals del Departament de Cultura i es pot consultar en català, castellà i anglès.
L'Enquesta de participació cultural 2014 inclou noves preguntes de caràcter qualitatiu que amplien la informació sobre els hàbits i les pràctiques culturals de la població catalana
L'edició 2014 de l' Enquesta de participació cultural elaborada pel Departament de Cultura continua amb la línia analítica iniciada l'any 2013 i, de nou, incorpora preguntes de caràcter qualitatiu.
L'objectiu és proporcionar informació estadística més detallada que permeti contextualitzar les pràctiques culturals i d'oci de la població catalana des d'una perspectiva que tingui en compte la dimensió social de la cultura.
Com a novetat en aquesta edició, l'enquesta analitza quins són els principals actors que els catalans identifiquen en el seu procés de socialització cultural.
La iniciativa pròpia, la família, els amics i l'escola es conformen com els principals agents a l'hora de despertar l'interès per la cultura.
El document inclou també qüestions relatives a la percepció de la població sobre els seus hàbits de participació en comparació amb els de persones del seu entorn o persones de la seva mateixa edat.
Així, gairebé 2 milions de catalans consideren que participen en cultura menys que altres persones de la seva mateixa edat.
Per altra banda, el qüestionari inclou una mesura de la percepció de la població sobre els preus culturals, i assenyala que 7 de cada 10 catalans no està disposat a pagar per música en format digital, encara que es tracti del seu artista o grup favorit.
Altres temes que inclou el qüestionari tenen a veure amb la dicotomia entre els conceptes d'oci i de cultura.
Sobre aquest punt, l'informe assenyala que jugar a videojocs i veure la televisió són les activitats que els catalans més associen al concepte oci, mentre que visitar un museu i assistir a un concert de música clàssica són les que més consideren activitats culturals.
El qüestionari complet inclou, d'una banda els motius que dificulten la participació cultural i, de l'altra, els que la justifiquen i la incentiven.
Mesures destinades a adequar els preus de les activitats culturals, millores en l'accessibilitat, actuacions per posar a l'abast més informació o l'adequació de l'oferta són, per aquest ordre, els principals incentius de la població catalana a augmentar la seva participació.
Tota aquesta informació ja es pot consultar a la capçalera DeCultura del web Dades Culturals, on també s'aniran incorporant anàlisis posteriors de la mateixa enquesta.
El 5 % de la població ocupada a Catalunya treballa en el sector de la cultura i la creació
La taxa d'atur en el sector cultural i creatiu és la més baixa que es registra des del 2010 i continua sent molt més baixa amb relació a la de la resta de l'economia catalana.
La xifra de desocupats cau progressivament des del 2012, quan se situava en el 12,8 % i fixa una taxa de desocupats del 7,7 % el 2014.
Tot i així, l'atur femení en aquest sector (8,7 %) segueix mantenint-se avui per sobre del que es registra per als homes (6,9 %).
A dia d'avui, gairebé el 4 % de les persones ocupades de l'Estat espanyol treballa en el sector cultural i creatiu.
D'aquests treballadors, el 23 % es troba a Catalunya.
Aquestes informacions i altres es poden consultar en aquest nou número de la capçalera DeCultura, elaborat a partir de les darreres dades de l'Enquesta de població activa (EPA) i amb una nova metodologia emprada pel Departament de Cultura en col·laboració amb l'Institut d'Estadística de Catalunya.
Les dues institucions han treballat conjuntament amb tres objectius principals: d'una banda, eliminar soroll estadístic, és a dir, les classificacions que són parcialment cultura, però que també agreguen sectors d'altres subbranques econòmiques; d'altra banda, adequar la metodologia a criteris europeus, i per últim, homogeneïtzar diverses explotacions estadístiques.
El Departament de Cultura posa a disposició dels usuaris les dades de les companyies de teatre, dansa i circ del període 2013-2009 amb un annex detallat per a cada àmbit
El 78 % de totes les representacions de teatre, circ i dansa que s'han vist el 2013 a Catalunya corresponen a companyies catalanes.
El 34 % d'aquestes entitats tenen una llarga trajectòria amb més de 25 anys en escena, encara que es tracta d'un sector dinàmic que en els darrers anys ha incorporat un 27 % de companyies més al cens.
Així també, la mitjana d'explotació a Catalunya és de gairebé 5 representacions per espectacle, tot i que a Barcelona la xifra és d'11,7, i a la resta del territori català és de només 1,4.
Des d'un punt de vista territorial s'observa una gran concentració de teatres al Barcelonès (53 sales), al Vallès Occidental (19 sales), al Vallès Oriental (13) i al Baix Llobregat (15).
Aquest document pren com a font l 'Estadística d'arts escèniques.
Companyies de teatre, dansa i circ elaborada anualment pel Departament de Cultura i que respon a la necessitat de disposar de dades oficials per planificar les polítiques culturals i per avaluar accions en el marc de les arts escèniques.
Aquest treball s'elabora gràcies a la col·laboració de les companyies d'arts escèniques que responen els qüestionaris a partir del quals s'extreuen les dades per a l'estadística.
Tota aquesta informació està disponible a la capçalera digital DeCultura.
Es preveu una evolució positiva d'aquestes dades ja que el nombre d'espectadors dels teatres de Barcelona durant el 2014 ha crescut un 6,5 % respecte de l'any anterior
Aquest treball sobre els teatres de Catalunya durant el període 2009-2013 explica l 'Estadística d'arts escèniques.
Sales de teatre, dansa i circ que elabora anualment el Departament de Cultura gràcies a la col·laboració de les sales que responen els qüestionaris a partir del quals s'extreuen les dades per a l'estadística.
Per facilitar l'anàlisi de les dades corresponents a les sales de teatre, dansa i circ de Catalunya s'han establert 7 grans tipologies, 4 ubicades a Barcelona i 3 a la resta del país.
Així, la ciutat de Barcelona concentra 49 teatres que es poden classificar en grans equipaments públics (6), grans teatres privats (21) teatres de petit format (15) i sales dedicades als espectacles familiars (7).
D'altra banda, fora de Barcelona hi ha 35 teatres públics ubicats en grans poblacions, que tenen una alta utilització com a equipaments polivalents i representen el 43 % de les butaques de tot Catalunya.
Els 65 teatres públics d'altres poblacions tenen un ús escènic més baix i programen sobretot espectacles amateurs o semiprofessionals.
Per últim, els 11 teatres privats restants inclouen les sales independents de fora de Barcelona i els teatres vinculats a fundacions d'entitats financeres o a associacions amb una entitat molt marcada, com les diferents passions.
El treball també inclou dades sobre la programació escènica, l'evolució de l'assistència, els recursos disponibles o el personal que hi treballa i completa, amb el DeCultura anterior dedicat a les companyies de teatre, dansa i circ, l'anàlisi del sector de les arts escèniques a Catalunya de l'any 2013.
La recaptació de les representacions de 2014 creix en 10 milions d'euros respecte el 2013 i es trenca tendència a la baixa iniciada el 2011
L'últim treball de DeCultura: Estadística d'arts escèniques.
Sales de teatre, dansa i circ (2014) confirma una certa recuperació del sector de les arts escèniques del país.
Segons les dades que es publiquen, durant el 2014 s'han programat un total de 16.595 representacions de 3.540 espectacles que han recaptat més de 65 milions d'euros, 10 milions d'euros més que en l'any anterior.
Pel que fa al nombre d'espectadors, més de 3 milions de persones han assistit a alguna representació d'arts escèniques en els 165 teatres repartits arreu de Catalunya el 2014, una xifra superior a la del 2013 però que encara no se situa en els nivells d'abans de la crisi.
Com a novetat, i continuant la línia analítica iniciada amb el DeCultura 16, on s'establien 7 grans tipologies de sales en la xarxa escènica catalana, en aquest document s'analitza l'activitat dels teatres en funció de la procedència de les companyies programades.
Segons el document, durant els últims anys, les companyies catalanes han consolidat la seva presència en els escenaris del país i han passat de ser el 73,9 % del total de les funcions representades a Catalunya el 2010, al 81,2 % el 2014.
Les dades que es presenten en aquest treball s'han obtingut gràcies a la col·laboració de les sales de teatre, dansa i circ del país, que responen anualment els qüestionaris.
El document permet descriure l'evolució del sector respecte del nombre de sales, els espectacles produïts i representats, l'assistència, així com els recursos disponibles i el personal.
Podeu consultar-lo a DeCultura, juntament amb un annex detallat per a cadascun dels àmbits (arts escèniques, teatre, dansa i circ).
Declarada festa patrimonial d'interès nacional, combina les diades castelleres amb activitats populars i actes religiosos
Els estudis d'impacte econòmic estimen i quantifiquen el conjunt d'activitats econòmiques originades directament o indirecta per un esdeveniment cultural en una àrea geogràfica concreta.
Així, la Festa Major de Vilafranca del Penedès genera un impacte econòmic, en termes de producció, de 878.252 euros, i un increment de la riquesa a l'Alt Penedès de més de 415.000 euros anuals, calculat a partir del valor afegit brut que es crea.
Cada euro invertit en la Festa Major reverteix en 4'3 euros en producció de béns i serveis a la zona.
Els actes més multitudinaris d'aquesta festa, declarada festa patrimonial d'interès nacional i que conserva la mateixa estructura des del segle xvii, són la Diada castellera que té lloc a la plaça Major i l'Entrada de Sant Fèlix a la basílica de Santa Maria.
Quant al perfil dels assistents, un de cada tres és el primer cop que va a la Festa i el 96 % afirmen que tornaran en properes edicions.
El 43 % dels visitants són de fora de l'àrea d'influència de l'Alt Penedès, dels quals la meitat provenen del Barcelonès, el Garraf i el Baix Llobregat.
La despesa diària mitjana per persona és de 25'3 euros, la majoria dedicats a restauració i oci nocturn.
Aquestes i altres dades es recullen al document Impacte econòmic d'esdeveniments de cultura popular i tradicional a Catalunya: Festa Major de Vilafranca del Penedès.
Podeu consultar també les altres anàlisis d'impacte econòmic publicades fins al dia d'avui pel Departament de Cultura: la Processó de Dijous Sant a Verges, la Festa Major de Sant Martirià a Banyoles, l'Aquelarre de Cervera i les Falles d'Isil.
El 2015 el web Dades culturals del Departament de Cultura va rebre un 15 % més de visitants i va registrar un 25 % més de visites amb relació a l'any anterior.
El full DeCultura 43 repassa l'activitat del segon any de funcionament del portal on s'expliquen, d'una banda, els continguts publicats i de l'altra, les dades de visites, de visualitzacions de pàgina i dels arxius més descarregats.
Com a novetat del 2015, s'ha publicat el nou butlletí electrònic del portal.
A més d'estudis i treballs tècnics, el butlletí inclou les darreres publicacions del Departament, les novetats rebudes a la Biblioteca central i ressenyes de llibres, entre altres continguts.
Des de la seva presentació el 2013, el web ha mantingut una tendència creixent pel que fa al nombre de visitants i visites
Durant el mes de maig, el web Dades culturals del Departament de Cultura ha actualitzat el seu portal amb un nou disseny responsiu.
El web també ha ampliat i reorganitzat els seus continguts.
L'objectiu és esdevenir un espai de consulta àgil i útil tant per a centres d'estudis, observatoris i professionals, com per al públic en general interessat en la cultura.
Enguany, a més, el nou espai estrena la versió lingüística del seu web en anglès, que en facilita la difusió a l'estranger.
Aquest apartat és una selecció dels continguts més representatius del portal.
Dades culturals es va presentar públicament a finals de l'any 2013 i durant aquest període de temps ha rebut 17.000 visitants.
A diferència de la versió anterior, ara els continguts i l'estructura del web s'adapten a qualsevol tipus de dispositiu ja sigui un telèfon mòbil, una tauleta, un portàtil o un ordinador de taula.
Estadístiques culturals de Catalunya és l'anuari estadístic que el Departament de Cultura publica amb l'objectiu de facilitar a l'usuari l'accés a la informació estadística disponible de cada sector cultural a Catalunya.
A continuació es detallen algunes dades dels diferents àmbits de la cultura a Catalunya:
En aquesta nova edició de les Estadístiques culturals de Catalunya podeu trobar la informació dels diferents sectors culturals en tres llengües (català, castellà i anglès), a més de la presentació metodològica.
La publicació s'estructura en els capítols següents:
La publicació d'aquest anuari, a banda de complir l'obligació establerta per la llei de fer públiques totes les estadístiques produïdes en el marc del Programa anual d'actuació estadística, té essencialment la voluntat de servei als professionals de la cultura i a la ciutadania en general.
El Departament de Cultura ha publicat la convocatòria de beques (DOGC del 3 d'abril de 2018) per fer pràctiques al Gabinet Tècnic del Departament de Cultura.
Són beques remunerades, d'una durada de 6 mesos, relacionades amb les següents especialitats:
Aquestes beques són de tramitació telemàtica obligatòria i us caldrà disposar d'un certificat digital per poder fer la sol·licitud.
Aquí es pot trobar més informació sobre com tramitar en línia.
El termini per a la presentació de sol·licituds és del 4 al 17 d'abril de 2018 (ambdós inclosos).
El fons de la Biblioteca comprèn una gran varietat de formats: monografies, revistes, buidats, audiovisuals, multimèdia...
Tot aquest fons està integrat en el Catàleg de Biblioteques Especialitzades de la Generalitat (BEG) que dóna accés al fons documental de les biblioteques i centres de documentació de diversos departaments i d'entitats i institucions de dret públic que en depenen.
Els serveis que presta la Biblioteca són:
Aquest treball mostra amb exemples concrets com, amb les iniciatives adequades, es pot implicar gairebé tota la població a participar activament en el món de la cultura.
El document recull un seguit de projectes per a la formació i el foment de la pràctica en tota mena d'àmbits culturals (teatre, cinema, música, fotografia, etc.) que s'estan portant a terme tant a Catalunya com a nivell europeu, i que són un exemple d'èxit.
L' Enquesta sobre participació cultural a Catalunya 2013, que ha elaborat el Departament de Cultura amb la col·laboració de la Fundació Audiències de la Comunicació i la Cultura, analitza les pràctiques culturals i d'oci de la població catalana major de 14 anys i les relaciona amb l'entorn socioeconòmic de la persona entrevistada, la seva edat o la llengua d'ús, entre d'altres variables.
L'edició 2014 de l' Enquesta de participació cultural elaborada pel Departament de Cultura incorpora noves preguntes de caràcter qualitatiu amb l'objectiu de proporcionar informació estadística més detallada que permeti contextualitzar les pràctiques culturals i d'oci de la població catalana des d'una perspectiva que tingui en compte la dimensió social de la cultura.