projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Catedràtic de Dret Financer i Tributari a la Facultat de Ciències Jurídiques de la Universitat Rovira i Virgili de Tarragona.
Expert en finançament autonòmic, en dret tributari i financer de les administracions públiques autonòmica i local, en l'exercici de la potestat normativa tributària local i en deute públic de les administracions i fiscalitat ambiental, entre d'altres.
Ha estat professor en cursos de formació per a funcionaris per l'Escola d'Administració Pública de Catalunya, així com en nombrosos cursos de postgrau d'universitats llatinoamericanes.
És secretari interventor de l'Administració local, amb habilitació nacional, en excedència (1989-1992).
Membre de la Comissió Jurídica Assessora des de l'any 2016
És llicenciat en Dret per la Universitat Pompeu Fabra (UPF) i màster en Dret Urbanístic (IDEC-UPF).
És advocat en exercici i actualment és el soci responsable de l'àrea de Dret civil de la firma Bufet Vallbé de Barcelona.
Com a advocat ha participat en nombrosos procediments sobre responsabilitat civil i responsabilitat patrimonial de l'Administració i té una àmplia experiència en matèria de dret de fundacions, àmbit en el qual exerceix de secretari en diverses fundacions vinculades a la salut, l'educació i la dependència.
També ha actuat en procediments arbitrals com a àrbitre designat pel Tribunal Arbitral de Barcelona.
Ha estat conseller de Justícia del Govern de la Generalitat de Catalunya durant la XI legislatura (2016-2017) i va presidir la Comissió de Codificació del Dret Civil de Catalunya i l'Observatori del Dret Privat de Catalunya.
Durant aquest període es va aprovar la Llei del Llibre Sisè del Codi Civil de Catalunya, sobre obligacions i contractes, i es va aprovar la Llei que regula les voluntats digitals.
Entre altres fites, ha posat en funcionament el Registre de parelles estables de Catalunya i el Registre únic de grups d'interès de Catalunya.
També ha tancat la presó Model de Barcelona, després de 113 anys de funcionament, i ha impulsat la digitalització de l'Administració de justícia.
Coneix en profunditat el funcionament de l'Administració de la Generalitat i l'Administració local per la seva experiència com a cap del Gabinet del Departament d'Educació i del Departament de Cultura i Mitjans de Comunicació.
Va ser secretari de Mitjans de Comunicació de la Generalitat de Catalunya (2008-2010), mandat en el qual va liderar el trànsit de la televisió analògica a la digital (TDT).
També ha estat president de l'Agència Catalana de Notícies (ACN).
En l'àmbit universitari, ha estat membre del Consell Interuniversitari de Catalunya, del Consell Social de la Universitat de Barcelona (UB) i del Consell Social de la Universitat Pompeu Fabra (UPF), del qual n'ha presidit la Comissió Acadèmica.
Membre de la Comissió Jurídica Assessora des de l'any 2018
Llicenciat en Dret per la Universitat Pompeu Fabra.
Cursos de doctorat en Dret i suficiència investigadora a la Universitat Autònoma de Barcelona.
Advocat en exercici col·legiat a l'Il·lustre Col·legi de l'Advocacia de Barcelona.
Professor associat del Departament de Dret Administratiu de la Facultat de Dret de la Universitat de Barcelona.
Consultor de la Universitat Oberta de Catalunya.
Membre fundador del Col·lectiu Praga i de l'Associació Drets.
És autor de diverses monografies i articles científics de l'àmbit del dret administratiu.
Ha fet estades de recerca a la London School of Economics and Political Science sobre el sistema institucional britànic i la prestació dels serveis socials al Regne Unit, i a l'Institut Universitari Europeu de Florència sobre l'ús del mètode obert de coordinació per a l'elaboració de polítiques socials destinades a la lluita contra l'exclusió social.
Membre de la Comissió de Control de les Consultes.
Ha estat membre del Consell de Redacció de la revista Autonomies i de la Revista Catalana de Dret Públic.
Membre de la Comissió Jurídica Assessora des del febrer de 2016
Llicenciat en Dret per la Universitat Autònoma de Barcelona, també ha cursat el Programa Funció Directiva a les Organitzacions Públiques i Privades a ESADE (curs 2001-2002), i més recentment el Curs de formació continuada en Compliment Normatiu a l'UOC (2017).
La seva activitat professional se centra principalment en l'assessorament jurídic i estratègic, així com en els efectes al món de l'empresa de la nova normativa en matèria de compliment normatiu i transparència.
Per raó de la seva experiència com a gestor públic, també desenvolupa tasques d'assessorament públic i privat a partir de la nova Llei de contractes del sector públic.
Ha tornat a l'exercici professional després d'una dilatada carrera política, durant la qual ha estat diputat al Parlament de Catalunya i al Congrés dels Diputats, i ha exercit diverses responsabilitats a l'Administració pública, com la de secretari general i conseller de la Presidència de la Generalitat de Catalunya entre els anys 2010 i 2015.
Destaca també el fet que va participar activament com a ponent de l'Estatut d'autonomia de Catalunya vigent, així com en el desplegament de les principals lleis institucionals bàsiques de la Generalitat de Catalunya.
Ha publicat dos llibres directament vinculats amb l'Estatut d'autonomia i el seu desplegament: Catalunya a judici, 2008; i Dret a decidir.
Membre de la Comissió Jurídica Assessora des de l'any 2018
Doctora en dret i professora titular de dret administratiu a la Universitat Autònoma de Barcelona.
Directora de la Càtedra Enric Prat de la Riba d'Estudis Jurídics Locals d'aquesta universitat.
Ha realitzat estades de recerca en diverses universitats estrangeres, entre les quals: UCL-Universitat de Londres, Institut de Federalisme de la Universitat de Fribourg, Facultat de Ciències Polítiques de la Universitat de Pàdua i Universitat de Califòrnia-Berkeley.
És autora de més d'un centenar de contribucions científiques, directora de la col·lecció "Soc regidor, i ara què?" i membre de diversos consells assessors de revistes especialitzades en dret públic.
És investigadora del Centre d'Estudis de Dret Ambiental (CEDAT) i membre del grup de Recerca "Territori, Ciutadania i Sostenibilitat" de la URV, vocal de la Comissió de Territori de Catalunya del Departament de Territori i Sostenibilitat i representant permanent de l'Associació Espanyola de Dret Urbanístic en l'Associació Internacional de Dret Urbanístic (AIDRU).
Ha estat presidenta de la Comissió de Control de les Consultes Populars no Referendàries (2016-2018), vocal de la Ponència Tècnica de la Comissió Territorial d'Urbanisme de Barcelona (2002-2018), de la Comissió Sectorial d'Ordenació de la Taula de Turisme (2013-2018) i del Jurat d'Expropiació de Catalunya (2009-2018) i directora de l'Agència de l'Habitatge de Catalunya del Departament de Territori i Sostenibilitat (2018-2020).
Membre de la Comissió Jurídica Assessora des del 7 de juliol de 2020
Catedràtic de Dret Administratiu de la Universitat de Barcelona.
Ha estat director del Departament de Dret Administratiu i Dret Processal de la Universitat de Barcelona.
Doctor en Dret per la Universitat de Bolonya.
Expert en la regulació de l'organització territorial del poder, dret municipal, l'exercici de la potestat normativa per part de les administracions, les formes de col·laboració publicoprivades i dret europeu, entre altres àmbits del dret públic.
Llicenciat en Dret per la Universitat de Barcelona, amb una diplomatura de postgrau en Dret Urbanístic i una altra en Gestió i Dret Local.
Des del juny de 2015 fins ara ha estat secretari general del Departament de Governació, Administracions Públiques i Habitatge.
Entre el 1995 i el 2008 va ser secretari dels ajuntaments de Monistrol de Montserrat, Castellcir, Sallent, i les Franqueses del Vallès; entre el 2009 i el 2011 ha estat gerent i cap de Gabinet de l'Alcaldia de l'Ajuntament de Premià de Mar, i entre el 2011 i el 2015 ha estat coordinador general de l'Ajuntament de Mataró.
Secretari i tresorer de l'Agrupació de Municipis amb Transport Urbà (AMTU), ha estat membre de la comissió d'experts per a la redacció de la Llei de governs i finances locals de Catalunya.
Col·labora amb l'Associació Catalana de Municipis i Comarques i forma part del Patronat de la Fundació Pi i Sunyer, d'estudis autonòmics i locals.
Director del Gabinet Jurídic de la Generalitat de Catalunya des del 13 de juny de 2017.
Membre nat de la Comissió Jurídica Assessora des del 13 de juny de 2017
Professora titular de Dret administratiu de la Universitat de Girona.
Ha estat degana de la Facultat de Dret d'aquesta universitat, i ha rebut un Premi extraordinari de doctorat.
Experta en dret administratiu de la regulació pública de l'activitat econòmica, dret de les infraestructures, dret sancionador i dret del medi ambient, ha estat investigadora visitant a les universitats de Heidelberg, Konstanz i München, i pertany a diversos grups de recerca i xarxes acadèmiques internacionals.
Ha rebut el Premi Vilaseca i Marcet de l'Institut d'Estudis Autonòmics per un treball sobre la gestió de les infraestructures aeroportuàries l'any 2009, i una menció especial en el Premi Enric Prat de la Riba l'any 2005.
Ha estat becària de l'Alexander von Humboldt Stiftung.
Membre de la Comissió Jurídica Assessora des del 13 de juny de 2017
És catedràtic de dret administratiu a la Universitat Oberta de Catalunya.
Doctor en dret (2003) i llicenciat en dret (1994) per la Universitat de Barcelona i en ciència política i de l'administració (1996) per la Universitat Autònoma de Barcelona.
Ha estat director dels Estudis de Dret i Ciència Política de la Universitat Oberta de Catalunya i, actualment, és el Síndic de Greuges de la UOC.
És expert sobre administració digital, transparència pública i difusió i reutilització d'informació pública a través d'Internet, l'ús de la intel·ligència artificial a les administracions públiques, la governança pública i la integritat pública i la prevenció de la corrupció en la contractació pública, matèries sobre les quals ha portat a terme recerca i ha publicat articles científics i monografies.
Membre de la Comissió Jurídica Assessora des del 7 de juliol de 2020
Doctor en dret per la Universitat de Bolonya (1997) i llicenciat en dret (1993) i en història moderna (1995) per la Universitat de Barcelona.
És professor titular de dret civil a la Universitat Pompeu Fabra des de l'any 2002, amb acreditació de catedràtic d'universitat l'any 2010.
Ha estat investigador visitant a les universitats de Bolonya, Cambridge, Cornell (Nova York) i al Max-Planck-Institut d'Hamburg.
És autor de més d'una seixantena de publicacions científiques sobre dret privat, entre llibres, articles de revista i capítols de llibre en obres col·lectives.
Ha estat vocal de la Comissió de Codificació de Catalunya i de l'Observatori de Dret Privat, ha participat activament en els treballs prelegislatius que han portat a l'aprovació del diferents llibres del Codi Civil de Catalunya, sobre el qual ha contribuït a l'aplicació i consolidació mitjançant estudis, comentaris sistemàtics, presentacions en congressos i jornades i formació de postgrau.
Ha estat investigador en projectes de recerca finançats en convocatòries competitives, tant de la Unió Europea com de la Generalitat de Catalunya i de l'Estat, sobre dret patrimonial i dret de família i successions.
És membre del consell de redacció de la revista «InDret».
President de la Comissió Jurídica Assessora des del 25 de febrer de 2014
Les importants repercussions mediambientals, econòmiques i socials s'han posat de manifest en tots els projectes professionals i d'estudiants d'economia circular exposats a iGenium'17.
Forestal Catalana SA, en nom del Col·legi d'Enginyers de Forests de Catalunya, a presentat els pilars de l'economia circular en la creació del Centre de Tremp inaugurat fa menys d'un any, a través del vídeo "Cadena de valor de l'ús de la fusta provinent de la gestió de boscos públics catalans".
També podeu accedir a un resum de la jornada https://youtu.be/mDVv3fWnlsU
Piscifactories de Pont de Suert i Bagà
Els centres piscícoles de Pont de Suert i Bagà, de la Direcció General d'Ecosistemes Forestals i Gestió del Medi (DGEFiGM), estan destinats a la repoblació amb truita comuna ( Salmo trutta ) a diverses zones de pesca de Catalunya.
Les repoblacions es fan principalment amb exemplars de mida pescable, des de març a setembre, per tal de satisfer la demanda de pesca.
Paral·lelament, des del 2008 s'està treballant al centre piscícola de Pont de Suert per tal d'aconseguir criar la truita comuna mediterrània, autòctona dels nostres rius, amb l'objectiu d'aconseguir un estoc suficient per poder substituir a mitjà termini l'estoc actual del centre.
Es tracta d'una explotació cinegètica del Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació de la Generalitat de Catalunya.
Té per objectiu reproduir en captivitat perdius roges seleccionades a partir de la seva puresa genètica, de l'espècie Alectoris rufa.
La producció d'exemplars es destina totalment a la repoblació, dins el territori català, en tots aquells espais en què l'espècie estigui en regressió o necessiti un reforç de població i disposi d'un hàbitat adient per adaptar-s'hi, o bé on s'hagin fet millores d'hàbitat per rebre els exemplars de repoblació.
En el projecte col·labora la Federació Catalana de Caça, mitjançant un conveni en què són els federats de les diferents APC els que fan les millores de l'hàbitat i el manteniment de les perdius en voladors d'aclimatació fins a l'edat òptima per alliberar-les al medi amb garanties d'arrelar i reproduir-se l'any següent.
Amb aquest projecte es volen recuperar les poblacions autòctones de l'espècie, molt abundants en temps passats, i molt afectades per la urbanització i la industrialització del territori, la intensificació de conreus, l'abandonament d'activitats tradicionals, els canvis en les modalitats de conreu, l'aplicació d'herbicides i insecticides, i les repoblacions "mal fetes" amb híbrids de perdiu chukar.
Es contribueix en gran mesura a la preservació de la fauna i la biodiversitat, perquè la perdiu roja, junt amb el conill, per la seva posició en la piràmide alimentària, és un del puntals de l'alimentació de la fauna salvatge.
L'Àrea de Gestió Ambiental de Forestal Catalana, dins de l'encàrrec de la Direcció General de Polítiques Ambientals i Medi Natural referent als treballs de cria en captivitat d'espècies amenaçades, recuperació d'espècies protegides i reubicació d'animals exòtics abandonats o decomissats, està executant d'acord amb el plec de prescripcions tècniques:
Tarifes per al 2018 de visita als centres de recuperació de fauna
Per tal de prevenir el risc de grans incendis forestals es realitzen projectes de millora d'infraestructures en les zones anomenades Perímetres de protecció prioritària (zones d'alt risc d'incendis) consistents en l'arranjament i construcció de punts d'aigua, arranjament de camins, treballs de senyalització, així com actuacions de silvicultura preventiva que permetin mantenir àrees de baixa densitat de vegetació.
D'altra banda, es realitzen tractaments fitosanitaris i de control de plagues.
Periòdicament i segons les nostres necessitats, anirem desant a aquesta secció els documents corresponents als llocs de treball disponibles.
En el cas que algún d'aquests llocs de treball s'ajusti al vostre perfil, us demanem que us poseu en contacte amb nosaltres mitjançant el nostre correu [EMAIL] esmentant la referència de l'oferta.
Oferta d'1 plaça de Tècnic especialista/ Conductor/a a St.Feliu de Buixalleu
La gestió dels planters de Forestal Catalana, SA es du a terme sota el criteri d'adequar la producció de plançons als requeriments de l'Administració forestal i les demandes de les entitats locals.
El seu objectiu consisteix a produir i comercialitzar planta autòctona de qualitat d'origen conegut per tal d'atendre les necessitats dels treballs de reforestació o restauració en àrees pobres o degradades que projecta el Departament.
No obstant això, existeix una nova realitat social que ha anat condicionant la gestió dels planters fins a adaptar-la a les exigències de la societat, més encaminades a la millora i la conservació dels recursos genètics forestals autòctons i a la sensibilització dels valors ecològics, que en definitiva van més enllà dels valors productius.
Per aquest motiu els planters de Forestal Catalana, SA actuen també com a banc d'espècies vegetals amb l'objectiu de preservar i millorar la diversitat genètica forestal present a Catalunya, i participen en activitats de divulgació i sensibilització ambiental.
Per cobrir els diferents objectius, Forestal Catalana, SA disposa de diferents centres de producció vegetal, situats arreu del territori català.
Aquests centres produeixen espècies de tipus forestal i a la vegada actuen com a reservori de material forestal de reproducció de les principals espècies forestals autòctones i de materials de base prèviament seleccionats de qualitat genètica contrastada.
Cal remarcar altres línies de treball entre els planters i diferents organismes o entitats, com la col·laboració establerta amb escoles oficials de capacitació agrària perquè l'alumnat faci pràctiques als planters d'una manera degudament tutelada i supervisada, o l'acord de col·laboració amb el Parc Natural de la Zona Volcànica de la Garrotxa per recuperar varietats tradicionals de fruiters de Catalunya, o el conveni marc de col·laboració amb l'Institut de Recerca i Tecnologia Agroalimentàries per dur a terme conjuntament projectes orientats a estudiar i desenvolupar diferents activitats dins d'unes línies de cooperació establertes, entre d'altres.
Des d'aquest enllaç podreu començar a tramitar les factures electròniques
La factura electrònica és un document electrònic que compleix amb els mateixos requisits legals exigits a la factura tradicional o en paper:
Els portals de lliurament de la factura electrònica són: e-fact (Generalitat de Catalunya) i Face (Estat espanyol).
La Llei 29/2010, del 3 d'agost, de l'ús dels mitjans electrònics al sector públic de Catalunya preveu el foment de la factura electrònica en l'àmbit de la Generalitat de Catalunya.
I la Llei estatal 25/2013, de 27 de desembre, d'impuls de la factura electrònica i creació del registre comptable de factures en el sector públic, regula l'obligació de presentació de factura electrònica a les Administracions Públiques a partir del 15 de gener de 2015.
El 4 de desembre de 2017 es va publicar al DOGC l' ORDRE EH/138/2017, per la qual es deroga la lletra a de l'apartat 4 de l'article 4 de l'Ordre ECO/306/2015, de 23 de setembre, per la qual es regula el procediment de tramitació i anotació de les factures en el Registre comptable de factures en l'àmbit de l'Administració de la Generalitat de Catalunya i el sector públic que en depèn.
Forestal Catalana SA per encàrrec del Departament d'Agricultura gestiona els productes derivats dels treballs de millora silvícola inclosos dintre del Pla d'aprofitaments forestals anuals de la Subdirecció de Boscos.
A aquest link trobareu l'aplicatiu de seguiment dels diferents aprofitaments amb la informació econòmica relativa als diferents boscos.
Per poder accedir cal usuari i contrasenya
Aquí hi trobareu documents que podran ser del vostre interès
Document de seguretat de Forestal Catalana, SA
Procediment d'exercici dels drets d'accés, rectificació, cancel·lació i oposició (ARCO)
Documents per al registre de control horari tan digitalment com manual
PER OMPLIR EL DOCUMENT DIGITAL CORRECTAMENT S'HA DE DESCARREGAR
Document de control horari per omplir amb signatura digital
Document de control horari per omplir manualment
Periòdicament podeu trobar la programació de les jornades tècniques.
Per assistir a les jornades, cal que ompliu degudament el formulari en format Excel d'aquesta pàgina i l'envieu a l'adreça electrònica [EMAIL].
Formulari per poder assistir a les jornades tècniques
5è curs de Fusta Constructiva que es cel·lebrarà des del 21/2/20 fins el 11/12/2021.
Aquí podreu trobar el programa, com inscriure's i moltes altres dades del vostre interès.
Portar a terme aquests objectius exigeix la realització d'obres diverses (dics, gabions, esculleres, reforestacions, infrastructures de camins, tractaments silvícoles, aclarides, podes, desbrossaments...) de complexitat i dificultat tècnica, tant en la projecció com en la construcció.
Forestal Catalana gestiona aquest tipus de treballs, fent la licitació dels projectes encomanats així com el seguiment tècnic d'aquests a través de la gerència i la direcció d'obra i també de la coordinació de seguretat i salut quan cal.
Igualment es gestionen obres de restauració, millora i construcció d'edificis destinats a equipament públics (seus de parcs naturals) i de cases forestals necessàries per mantenir equips de treball a tot el territori i donar servei als milers de visitants que tenen anualment els boscos catalans.
La política de recursos humans de Forestal Catalana, SA, s'assenta en el cabal humà de l'empresa, constituït per més de 300 professionals dels diferents nivells, amb una gran proporció de titulats universitaris en diverses disciplines relacionades amb l'enginyeria, la biologia, la sanitat animal, el dret, l'administració i direcció d'empreses i la informàtica, a més de la dotació de tècnics especialistes de prevenció de riscos, formació professional, oficials, administratius i operaris.
Tots satisfan les necessitats definides a les àrees d'actuació de l'empresa, que, d'aquesta manera, pot disposar dels millors especialistes per desenvolupar els projectes i els encàrrecs que rep dels organismes públics relacionats amb el medi ambient.
L'empresa ofereix als treballadors i treballadores una conjuntura favorable amb els components d'estabilitat laboral, desenvolupament professional i promocions internes, conciliació de la vida familiar, formació continuada i un ambient de treball actiu i emprenedor.
El passat 24 d'octubre es va celebrar al Palau Robert de Barcelona la jornada iGenium que és el punt de trobada anual de totes les associacions d'enginyeria, en la que es donen a conèixer diferents projectes d'èxit.
En aquesta 6a edició d'iGenium s'ha apostat per l' economia circular com a eix temàtic de recerca, reflexió i debat.
Les importants repercussions mediambientals, econòmiques i socials s'han posat de manifest en tots els projectes professionals i d'estudiants d'economia circular exposats a iGenium'17.
Forestal Catalana SA, en nom del Col·legi d'Enginyers de Forests de Catalunya, a presentat els pilars de l'economia circular en la creació del Centre de Tremp inaugurat fa menys d'un any, a través del vídeo "Cadena de valor de l'ús de la fusta provinent de la gestió de boscos públics catalans".