El mostassaf era un oficial municipal que ja trobem documentat a València el segle XIII i a Catalunya a la primera meitat del segle XIV.
A Solsona en tenim notícia de la seva existència l'any 1405.
La seva funció estava molt vinculada a la comprovació dels pesos i les mesures, la vigilància dels carrers, els mercats, els oficis artesans i vetllava per la qualitat de les transaccions.
El càrrec de mostassaf va ser suprimit pel decret de nova planta a començament del segle XVIII.
Les ordenances del mostassaf eren recollides en el llibre de mostassaferia que era un corpus normatiu.
Es conserva la primera compilació de les ordinacions de la mostassaferia de Solsona que foren aprovades i compilades pel comte de Cardona, el 22 de març de 1434, al castell de Cardona.
Els seus 28 folis recullen les normes que regien i regulaven diversos aspectes de la vida pública solsonina, especialment, el seu comerç.
Però també és interessant pel seu tractament de la moral i costums públics, la religió, el joc, els jueus, els esclaus, higiene i sanitat, la conservació de les muralles o els furts.
Les ordenacions constitueixen doncs un viu exponent de la vida medieval de Solsona.
És una imatge típica de Solsona: els absis de la catedral, però presenta un seguit d'elements que la fan molt especial.
És la primera fotografia coneguda de la ciutat; la imatge va ser presa per Francesc de Paula Arenas Marsans que signava amb el pseudònim Steff.
Es va realitzar a mitjans del mes d'octubre de l'any 1864.
Era la primera vista que tenien de la ciutat els viatgers, que a mitjans del segle XIX, arribaven a la ciutat des de Manresa i Cardona.
En Ramon Planes ens explica "La imatge ens presenta la part forana de la catedral completament integrada en l'estructura defensiva construïda al començamet del segle XIV, quan l'església de Santa Maria passa a formar part dels mateixos murs de Solsona".
És interessant llegir la inscripció que figura a la llinda de la finestra de la part afegida a l'absis central, porta la inscripció "Arxiu 1685"; es referia a l'Arxiu de la Comunitat de la catedral.
Aquesta fotografia va ser adquirida el Departament de Cultura de la Generalitat i dipositada a l'Arxiu Comarcal, l'any 2005.
Títol: Les torres de la catedral de Solsona
Data: [13-17] d'octubre de 1864
Suport material: còpia a l'albúmina feta a partir d'un negatiu sobre vidre al col·lodió humit, muntada sobre un cartró de color crema
En el context de creixement que Catalunya va tenir durant el segle XVIII diverses indicadors recolliren aquest desenvolupament.
La primacia econòmica que el Principat assolir al capdavant de la resta de l'Estat va tenir un referent en l'augment de la construcció.
La renovació i millora dels edificis religiosos durant el segle XVIII no va ser aliè a aquesta dinàmica.
I en aquest impuls de construcció eclesiàstica els santuaris van tenir uns productes més ben acabats que les parròquies.
En aquest marc de l'onada de millores en edificis religiosos cal encabir la construcció del retaule major del Santuari del Miracle per part de l'escultor de Vic Carles Morató a mitjans de segle.
Aquesta obra es va veure acabada amb el seu daurament per part de l'artista local Anton Bordons.
Títol: Contracte entre els regidors de Riner i el pintor i daurador de Solsona Anton Bordons i Aguilar, per a daurar el retaule major del santuari del Miracle, esculturat per Carles Morató i Brugaroles
El dia de Sant Joan de l'any 1931, el president de la Generalitat de Catalunya, Francesc Macià va visitar la ciutat de Solsona.
Aquesta visita s'ha d'emmarcar dins de la campanya electoral per escollir els diputats a corts d'aquell any.
La visita formava part de l'estratègia electoral de partit i no va ser per tant una visita oficial.
Per aquest motiu la comitiva no va passar per l'ajuntament sinó que les seves elocucions es van fer des de el saló Catalunya.
En aquesta visita, que desprès continua cap a la Seu d'Urgell i Ponts, Macià anava acompanyat pel comandant Pérez Farràs i pel polític i jurista Pere Coromines.
En la imatge es pot veure a primera fila i d'esquerra a dreta l'alcalde de Solsona Ramon Ciuró Oliver, Francesc Macià i Pere Coromines.
La instantània va ser feta per Josep Maria Vicens i Purgimon.
El seu fons fotogràfic va ser ingressat a l'Arxiu Comarcal del Solsonès el juny de l'any 2007.
Títol: Visita de Francesc Macià a Solsona
Visita de Francesc Macià i Pere Coromines a Solsona
Una de les activitats socio-culturals que més repercussió té dins i fora de la comarca és el carnaval de Solsona.
La festa que va ser suprimida arreu de l'Estat amb l'ordre del govern de Burgos de 6 de febrer de 1937.
Durant 34 anys el carnaval va ser arraconat.
Fins que l'any 1971 es va recuperar la festa.
Aquesta no va ser una còpia de la celebració anterior a la Guerra Civil sinó que s'hi van anar configurant nous elements que han anat evolucionant al llarg del temps.
Aquesta nova visió de la festa meitat tradició meitat innovació va trencar esquemes.
L'any 1980 menys d'una dècada desprès de la seva recuperació va rebre el qualificatiu de "Festa d'interés nacional de Catalunya".
Títol: Programa de Carnaval de 1971