Període: de l'1 de juny de 2010 fins al 31 de maig del 2013
Instrumentació per al control eficient del reg.
Ús d'instruments/dispositius per al control del reg.
Es van avaluar dos dispositius per al control del reg realitzant els experiments en dos vivers diferents de la comarca del Maresme.
Ús d'un electrotensiòmetre amb interruptor supressor del reg.
A la figura es mostra l'esquema.
Ús d'un electrolisímetre per a l'activació automàtica del reg.
Substrats alternatius: ús de substrats autòctons en la producció de planta en contenidor.
a) Prospecció i caracterització de diferents tipologies de compost.
Es van caracteritzar 17 compost produïts a Catalunya que, potencialment, es podrien emprar com a substrat per al cultiu en contenidor (taula 1).
Un dels compost de fems es va produir a la planta de compostatge pilot de l'IRTA de Cabrils ja que dos dels compost de fems comercials prospectats presentaven unes característiques desfavorables per al seu ús com a substrat.
Per determinar l'aptitud de diferents compostos que es produeixen a Catalunya per fer-los servir com a substrat, cal tenir en compte que han de tenir les característiques següents:
En general, les propietats físiques de tots els materials són adequades, i la capacitat d'aireació és alta.
Aquestes propietats poden tenir efectes sobre la gestió del reg.
Es pot actuar efectuant barreges amb materials de menys diàmetre de partícula o bé sobre la freqüència del reg durant el cultiu.
Els compost de FORM (CFORM) i fems (CFEMS) solen presentar un pH elevat, mentre que els que estan formulats sobre la base d'escorça de pi (CESC) solen tenir una alcalinitat moderada i apta per al seu ús com a substrat.
Un dels materials de fems va presentar un pH adequat; corresponia al que va ser obtingut en la planta pilot de compostatge de l'IRTA.
D'altra banda, la salinitat dels CFORM és molt elevada però també es detecta una gran variabilitat en funció de l'origen del compost.
A més, algun dels compost de fems va presentar valors de salinitat del tot limitant.
No obstant això, els CRV i CESC tenen una salinitat molt baixa.
Els CFORM i CFEMS presenten concentració alta de nitrats ja que el contingut d'N de les primeres matèries sol ser elevat.
Els CFEMS presenten alts nivells de P i el K és excessiu CFORM i CFEMS.
En general, els CRV i CESC van presentar els nivells més baixos de nutrients solubles en aigua i el K n'és una excepció.
b) Ús de compost per a la producció de planta ornamental en contenidor.
Es van avaluar tres compost (CFORM, CRV, CFEMS) per a la producció d'Hebe andersonii, Grevillea rosmarinifolia cv.
Tots els vivers empraven substrats que contenien torba com a component majoritari i, per tant, el substrat del viverista va ser emprat com a substrat de referència.
Les barreges contenien el substrat alternatiu i la resta de la barreja el componia el substrat de referència o bé compost d'escorça de pi.
S'ha vist que l'ús de CFORM conferia a la barreja una salinitat elevada degut a la concentració en excés de K i Na d'aquest material, de manera que els resultats productius van estar afectats per la salinitat inicial de les barreges.
No obstant això, s'ha demostrat que el viverista podria substituir el substrat que utilitza actualment en un 20% sense provocar una disminució estadísticament significativa ni del creixement ni de la qualitat de les plantes.
L'ús de CFEMS (en concret, del compost de la fracció sòlida del purí de porcí) en barreges augmenta la fertilitat de la mateixa però també del contingut de Na.
No obstant això, la salinitat de les barreges que contenien aquest material va ser moderada.
El pH va ser favorable, atès que durant el compostatge es va incentivar la nitrificació durant la maduració.
La incorporació de CFEMS en una proporció del 20% va afavorir un creixement diferencial de les plantes d'Euryops pel que fa a les plantes que van créixer sobre el substrat testimoni.
El compost CRV presentava uns nivells de fertilitat molt baixos.
Atesa la seva naturalesa, probablement unit a un període de compostatge massa curt, va provocar un baix creixement de les plantes que contenien aquest ingredient en el substrat.
Es podrien haver donat fenòmens d'immobilització d'N ja que, a més, el contingut de clorofil·les de les fulles de les plantes va ser sempre superior en el substrat de referència.
No obstant, aquest material convenientment compostat i barrejat amb d'altres materials complementaris, podria ser un candidat per a emprar-lo exitosament en barreges de substrats.
Descripció dels composts mostrejats i caracteritzats.
Outputs editats o presentacions d'aquests productes/mètodes i resultats
Els resultats del projecte s'han fet públics mitjançant la realització amb diversos materials, fitxes tècniques, revistes de divulgació del sector, o la celebració d'events de divulgació:
Millora de la sostenibilitat dels vivers: ús de substrats autòctons i instrumentació per al reg.
Realitzat amb la col·laboració del Centre de Formació i Estudis Agrorurals (DAAM).
DL: T-169-2012, disponible a la web http://www.ruralcat.net/web/guest/tt [consulta 26/10/2012] i web del DAAM, Centre de Formació i Estudis Agrorurals [consulta 26/10/2012].
Ficha Técnica Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural no 20.
Revistes de divulgació del sector:
Capítols de llibre-comunicacions en congressos nacionals i internacionals:
Resta pendent la publicació de resultats de l'àmbit 2 en publicacions de la Institució Catalana d'Estudis Agraris (ICEA)