projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El sistema d'informació del MUC és un instrument de recollida, explotació, anàlisi i difusió de la informació més rellevant en matèria d'urbanisme i planejament.
Esdevé una eina de seguiment de l'activitat urbanística orientada a la transparència i difusió de la informació urbanística de demanda contrastada i permanent per part de la societat i del món de l'urbanisme.
Dins de la línia d'explotació bàsica del MUC i el seu sistema d'informació s'ha definit la sèrie de Dades bàsiques que s'organitza en tres blocs: municipals, comarcals i de Catalunya.
La sèrie Dades bàsiques municipals i comarcals s'organitza en dossiers comarcals disponibles per descarregar en format PDF.
Cada dossier inclou les Fitxes de dades bàsiques del MUC sintètic dels municipis de la comarca i el resum comarcal.
Concretament cada Fitxa de dades bàsiques del municipi recull unes Dades generals del municipi, Dades del planejament general amb superfícies de classificació de sòl i qualificació urbanística, uns Indicadors de classificació de sòl i de perfil del municipi i finalment una relació dels Sectors de desenvolupament del municipi amb unes dades mínimes.
El resum comarcal Fitxa de dades bàsiques del MUC sintètic de la comarca recull les Dades generals de la comarca, Dades del planejament general amb superfícies de classificació de sòl i qualificació urbanística, Indicadors de classificació de sòl i de perfil de la comarca, i finalment una relació de les Figures principals de planejament general de cada municipi integrades en la versió semestral del MUC.
A nivell de Catalunya, la sèrie Dades bàsiques Catalunya s'estructura en una primera part de Dades generals de superfícies de classificació i una segona amb les dades de superfícies de qualificació urbanística agrupades segons usos i subusos.
Les dades es donen per comarca, per àmbit territorial i pel conjunt de Catalunya.
Seleccioneu de la llista l'àmbit del vostre interès i descarregueu-vos el dossier comarcal o de Catalunya, per a la visualització en pantalla o posterior impressió.
El sistema d'informació del MUC és un instrument de recollida, explotació, anàlisi i difusió de la informació més rellevant en matèria d'urbanisme i planejament.
Esdevé una eina de seguiment de l'activitat urbanística orientada a la transparència i difusió de la informació urbanística de demanda contrastada i permanent per part de la societat i del món de l'urbanisme.
Dins de la línia d'explotació bàsica del MUC i el seu sistema d'informació s'ha definit la sèrie de Mapes.
Estan disponibles per descarregar els mapes comarcals, de l'Àrea Metropolitana de Barcelona, per àmbits territorials i de tot Catalunya del MUC sintètic, en format PDF, per a poder disposar de mapes en gran format.
Seleccioneu de la llista l'àmbit del vostre interès i descarregueu-vos el full o fulls corresponents, per a la visualització en pantalla o la posterior impressió.
Els sistemes d'informació urbanístics del RPUC i MUC ofereixen als ciutadans la consulta telemàtica de la informació urbanística i aporten un alt grau de transparència dels procediments urbanístics.
La concepció d'aquests sistemes requereix la normalització dels lliuraments dels instruments de planejament urbanístic i l'estructuració de la informació, en definitiva un nou model d'intercanvi d'informació: l'Estàndard de lliurament en suport digital dels instruments de planejament urbanístic.
L'Estàndard de lliurament en suport digital dels instruments de planejament urbanístic s'ha definit com a guia instrumental per a la homogeneïtzació dels lliuraments dels instruments de planejament amb l'objectiu de facilitar el manteniment actualitzat dels sistemes d'informació.
El document concreta els requeriments als quals s'ha de subjectar la presentació en suport digital de la documentació i informació gràfica dels instruments de planejament urbanístic i els arxius que en formen part sense incidir ni condicionar el contingut del planejament.
Podeu descarregar-vos el document Estàndard de lliurament en suport digital dels instruments de planejament urbanístic i la plantilla de lliurament amb l'estructura de carpetes que inclou els dos grans blocs, la Documentació tècnica i l'Estàndard MUC, com a base per a la preparació del lliurament.
A més, per tal de facilitar la generació d'aquest estàndard de lliurament, específicament de l'apartat Estàndard MUC, teniu disponible el document Estàndard d'intercanvi de dades urbanístiques en format CAD que es detalla en el bloc següent.
Per a l'elaboració del mapa, s'ha definit un Estàndard d'intercanvi de les dades urbanístiques en format CAD que s'ha utilitzat de base per a la digitalització i la refosa de les dades del MUC.
Des de l'inici del projecte s'ha publicat aquest document en aquest web per donar-lo a conèixer amb l'objectiu d'esdevenir un estàndard per a l'intercanvi d'informació digital entre els ajuntaments i l'administració, ja que això facilita en gran mesura l'objectiu de l'actualització contínua del mapa.
Podeu descarregar-vos la darrera versió del mapa del vostre municipi en format dgn.
En els apartats següents es detallen les eines i documentació de suport que ajudaran els redactors/ores de planejament a la preparació de les dades en aquest format: eines de validació, arxius plantilla, guies per a la generació de l'estàndard CAD i vídeos didàctics.
Definició dels codis i la representació gràfica de les qualificacions urbanístiques del sòl utilitzades pel MUC sintètic així com la descripció de les qualificacions de totes les zones i sistemes.
La guia bàsica per a la generació de l'estàndard d'intercanvi de dades urbanístiques te per objecte proporcionar la base conceptual i les pautes necessàries per a l'elaboració dels arxius del format d'intercanvi del MUC i el seu lliurament.
S'estructura en diversos apartats que es poden consultar de forma independent: Edició bàsica del planejament, Criteris generals de digitalització segons l'estàndard, Casos d'ús, Errades més habituals i Lliurament de l'estàndard.
Estem treballant en la creació d' eines de validació de la informació geogràfica per tal de facilitar la seva elaboració ajustada al estàndard del MUC.
Mentre no es disposi d'aquestes eines, des de l'àrea del MUC validarem la informació del arxiu gràfic i les taules de les qualificacions i, si és necessari, us retornarem els fitxers amb indicació de les mancances o errades que haureu de corregir.
Abans de trametre el fitxer de dibuix cal fer aquestes comprovacions:
A més per tal de facilitar les tasques de creació d'arxius conforme a l'estàndard, s'ofereixen, per a la descàrrega, documents tant de l'arxiu CAD (DGN i DWG) com de les taules d'equivalències i de sectors en excel.
Per tal de facilitar la generació de l'estàndard d'intercanvi de dades urbanístiques en format CAD, la seva validació i el seu lliurament es troben disponibles un conjunt de sis vídeos didàctics que incideixen en els principals casos d'ús.
Vídeo 1: Eines i documentació a l'abast
Vídeo 2: Criteris digitalització segons l'estàndard
Vídeo 3: Digitalització d'un POUM
Vídeo 4: Modificació per Autocad
Vídeo 5: Modificació per Microstation
Vídeo 6: Lliurament de l'estàndard
(Data d'actualització: 19/09/2019)
L'elaboració del mapa sintètic es basa en un Estàndard d'intercanvi de dades urbanístiques en format CAD que permet l'organització de la informació urbanística de l'arxiu vectorial d'acord amb un model de dades i una codificació.
L'homologació de les qualificacions utilitzades per cadascun dels municipis de Catalunya en una única llegenda sintètica, permet una lectura contínua i homogènia del territori més enllà de les fronteres administratives.
Per a cada un dels municipi s'elabora una taula d'equivalència entre les qualificacions municipals i les de la llegenda sintètica, i amb aquesta homologació es pot passar el planejament municipal a la representació sintètica homogènia.
La llegenda sintètica pretén ser prou genèrica per englobar els diferents criteris, casuístiques, tendències de l'urbanisme a Catalunya però, alhora, prou concreta per donar una visió detallada del territori.
El model de dades en què es basa el Mapa sintètic s'estructura en diversos conceptes.
Un conjunt de nivells estructurats jeràrquicament
i els conceptes no jerarquitzats:
Pel que fa als conceptes i a la codificació utilitzada, podeu consultar el document Codificació i glossari de termes del MUC.
La principal aplicació per a la consulta del MUC és el visor de mapes per a la consulta gràfica del mapa sintètic.
El visor permet navegar lliurement pel territori o bé adreçar-se directament a un municipi, comarca o una adreça postal.
En tot moment es mostra la informació urbanística que es considera adequada a l'escala del mapa, tot i que els/les usuaris/àries més avançats/ades poden triar específicament les capes que volen visualitzar.
L'eina de consulta d'informació permet obtenir la informació urbanística d'un punt del territori seleccionat: s'informa del municipi al qual pertany, la classificació del sòl i la qualificació que li corresponen, així com la llista dels expedients que l'afecten i que han estat refosos.
Per a cadascun dels expedients de la llista es pot saltar directament a la consulta dels documents originals disponibles al Registre de planejament urbanístic de Catalunya (RPUC).
A partir d'ara, en una feina que s'anirà desenvolupant per territoris, el visor del mapa urbanístic de Catalunya mostrarà els sectors dels plans parcials i els plans de millora urbana que estiguin aprovats i vigents i les seves qualificacions urbanístiques.
Aquestes qualificacions s'han incorporat com una nova capa que es superposa a la informació actual del MUC, extreta del planejament general i les seves modificacions.
Les qualificacions del planejament derivat s'han assimilat a les sintètiques del MUC per poder obtenir una visió unitària del territori, resolent les diferències de codificació, llenguatge i representació que tenen els diferents plans urbanístics.
Els primers àmbits que es poden consultar amb planejament derivat són les Terres de l'Ebre, l'Alt Pirineu i Aran i el Camp de Tarragona, on s'han incorporat les determinacions de 365 sectors de planejament.
Actualment ja s'està treballant en els propers àmbits territorials, per completar la informació de Catalunya, continuant per les Comarques Gironines.
En els sectors que compten amb un pla derivat aprovat, la informació de cada punt incorpora dades referides al pla derivat i en un futur, es pretén completar amb informació dels principals paràmetres urbanístics de les zones edificables.
Superfície de sòl destinada a protecció especial i a protecció (identificats en el MUC amb les codis N3 i N2) que preveu el planejament per habitant.
Objectiu: poder avaluar d'una manera objectiva el reconeixement que el planejament preveu dels valors i patrimoni natural, ambiental i paisatgístic del municipi en relació amb la població del municipi
Mapa actualitzat: 1 de gener de 2017.
Superfície de sòl destinat a serveis tècnics, ambientals i de suport al transport d'aigua per al reg que preveu el planejament pe habitant.
Objectiu: poder avaluar d'una manera objectiva la quantitat de serveis tècnics que el planejament preveu en relació amb la població del municipi.
Mapa actualitzat: 1 de gener de 2017.
Superfície de sòl destinada a equipaments pel planejament, independentment de la titularitat del sòl, per habitant.
Comprèn els centres de caràcter docent, sanitariassistencial, administratiu, proveïment, cultural, social, religiós, esportiu, funerari, transport, seguretat i defensa i també inclou les reserves sense ús assignat.
Objectiu: poder avaluar d'una manera objectiva la quantitat de dotacions que el planejament preveu en relació amb la població del municipi.
Mapa actualitzat: 1 de gener de 2017.
Superfície d'espais lliures i zones verdes (identificades en el MUC amb el codi SV) previstes pel planejament per habitant en relació als estàndards recomanats per la Organització Mundial de la Salut.
Els espais verds són considerats per la Organització Mundial de la Salut (OMS) com a imprescindibles pels beneficis que reporten al benestar físic i emocional de la població fent les àrees urbanes més habitables i saludables.
La OMS recomana que els nuclis i ciutats disposin com a mínim de 10-15 m 2 d'àrea verda per habitant.
Per això s'han definit els rangs següents: 15m 2
Objectiu: poder avaluar d'una manera objectiva la quantitat de zona verda que el planejament preveu en relació amb la població del municipi.
Mapa actualitzat: 1 de gener de 2017.
Superfície de sectors de sòl urbanitzable delimitat destinats a ús mixt en el municipi.
El càlcul pren com a hipòtesi una mitja d'un 40% de cessions que es detreuen de la superfície total de cada sector per tal d'aproximar millor l'indicador a la realitat
Objectiu: reflectir la reserva de sòl per a usos mixtos que el planejament preveu al municipi centrada en les noves àrees de desenvolupament.
Superfície de sectors de sòl urbanitzable delimitat destinats a activitat econòmica en el municipi.
El càlcul pren com a hipòtesi una mitja d'un 40% de cessions que es detreuen de la superfície total de cada sector per tal d'aproximar millor l'indicador a la realitat.
Objectiu: reflectir la reserva de sòl per activitat econòmica que el planejament preveu al municipi centrada en les noves àrees de desenvolupament.
Superfície de sectors de sòl urbanitzable delimitat de desenvolupament residencial en el municipi.
El càlcul pren com a hipòtesi una mitja d'un 40% de cessions que es detreuen de la superfície total de cada sector per tal d'aproximar millor l'indicador a la realitat.
Objectiu: reflectir la reserva de sòl residencial que el planejament preveu al municipi centrada en les noves àrees de desenvolupament.
Sumatori de la superfície de sòl urbà destinat a ús residencial (identificat en el MUC amb els codis R1, R2, R3, R4, R5 i R6) més superfície de sòl urbanitzable delimitat de desenvolupament residencial (identificat en el MUC amb el codi D1) en el municipi amb relació a la població.
Objectiu: reflectir l'orientació residencial que el planejament dona al municipi en el seu conjunt.
Sumatori de la superfície de sòl urbà destinat a activitat econòmica de tipus industrial de serveis i logístic (identificat en el MUC amb els codis A1, A2 i A3) més superfície de sòl urbanitzable delimitat destinat a activitat econòmica (identificat en el MUC amb el codi D2) en el municipi amb relació a la població.
Objectiu: reflectir l'orientació productiva que el planejament dona al municipi en el seu conjunt.
Les activitats autoritzades del MUC són els àmbits de sòl en els quals s'hi emplacen altres usos existents en el sòl no urbanitzable, identificats i qualificats específicament pel planejament, amb una superfície superior a 1 ha, que convé remarcar per raons d'estructura territorial: explotació de recursos naturals, dotacions esportives i/o lúdiques, residencial, serveis i altra activitat econòmica.
Objectiu: il·lustrar el consum que del sòl no urbanitzable es fa en un municipi pel sòl d'usos específics legalment implantats.
Definit per la data de publicació de l'aprovació definitiva de la darrera versió de la figura principal del Pla urbanístic del municipi en relació als moments clau de la legislació urbanística a Catalunya: Decret legislatiu 1/1990 i Llei d'urbanisme de Catalunya 2/2002.
Objectiu: il·lustrar l'estat d'actualitat del planejament per poder valorar la seva renovació a partir d'altres variables com el dinamisme de cada municipi.
Descàrrega del documento completo
Segons el registre de planejament urbanístic de Catalunya, a data 30 de setembre de 2015 a Catalunya hi havia 17.986 figures de planejament vigents.
D'aquestes 9.607 eren plans, de caràcter general o derivat, 8.074 eren modificacions de plans aprovats i 305 eren altres tipus d'expedients.
Del total 8.734 figures feien referència a planejament general i 9.252 a planejament derivat.
En els expedients de planejament general predominen les modificacions i els plans només representen un 10% dels expedients, mentre passa el contrari en els expedients de planejament derivat, on els plans són el 94% i les modificacions representen només el 6% dels expedients.
8.734 expedients són de planejament general.
Un 44% del total són modificacions de plans generals d'ordenació i un 31% modificacions de normes subsidiàries, ambdues figures anteriors a la llei d'urbanisme de 2002.
Nombre d'expedients segons la figura de planejament
En data 30 de setembre de 2015 consten al RPUC 9.252 expedients vigents de planejament derivat.
El 94% són plans i un 6% són modificacions.
Dels plans, un 51 % són plans especials i un 36% són plans parcials.
Nombre d'expedients per tipus de figura de planejament
Els municipis amb un major nombre d'expedients de planejament derivat són Barcelona amb 798, Badalona amb 344, Sant Cugat del Vallès amb 270 i l'Hospitalet del Llobregat amb 268. un total de 239 municipis (25% dels municipis de Catalunya) no tenen cap instrument de planejament derivat vigent i 121 municipis (16% del total) tenen un únic expedient aprovat de planejament derivat.
En aquest mapa s'han representat en un cercle de color verd el nombre de figures de planejament derivat vigents a cada municipi i el color del punt central correspon al tipus de figura de planejament general de cada municipi.
L'àmbit del Pla General Metropolità de Barcelona és un cas especial, ja que té actualment el planejament general vigent més antic de Catalunya.
Va ser aprovat l'any 1976 i afecta 27 municipis, els quals concentren un gran nombre d'expedients de planejament general i derivat, que en total sumen 4.970 figures vigents, un 28% del total.
Taula de figures de planejament per municipi de l'AMB
Més informació: Fitxes de les unitats de paisatge [ enllaç]
Sòl artificialitzat│Improductiu
Espais naturals de protecció especial (ENPE)
Protecció especial d'interès natural (PEIN)
Percentatge de sòl no urbanitzable
Ocupació mitjana de les edificacions (m2)
Urbanitzable delimitat residencial
Urbà no consolidat activitat econòmica
Urbanitzable delimitat activitat econòmica
Urbanitzable no delimitat activitat econòmica
Per ocupar el domini públic marítimo terrestre amb obres o instal·lacions no desmuntables o amb instal·lacions desmuntables per a un termini superior a un any, cal que l'Administració atorgui prèviament una concessió administrativa.
Al llarg del 2017 s'han obert 43 expedients referents a concessions.
Tres fan referència a concessions d'abocament i els restants són concessions ordinàries.
Les concessions destinades a obres d'urbanització i protecció ambiental han estat les més nombroses, seguides per les referides a equipaments, les de legislació i/o ordenació i d'usos i les destinades a activitats econòmiques.
Pel que fa a l'actuació concreta que precisa cada expedient 18 (45%) comporten la construcció i/o la instal·lacions de noves edificacions, 15 expedients (37,5%) són de millora i/o reforma de construccions ja edificades, 5 expedients encara estan en fase de projecte i dos expedients són per millorar l'accessibilitat a una zona.
Únicament tenen possibilitat de pròrroga pel que fa a la vigència inicialment atorgada 2 expedients, la resta són improrrogables.
Entre els anys 2008 i 2016 s'han tramitat 2.426 expedients de concessió en domini públic.
Per demarcacions destaca les comarques gironines que concentren el 30% dels expedients i l'àmbit Metropolità de Barcelona el 35%.
Aquests expedients es reparteixen en 73 municipis costaners.
Els municipis que acumulen més expedients són Castelldefels amb 123 expedients, Tarragona amb 114 expedients, Barcelona i Amposta amb 112 expedients.
La mitjana és de 32 expedients per cada municipi litoral.
Es consideren expedients actius a data 1 de maig de 2017 aquells que es troben entre els expedients oberts, (que estan pendents de documentació, valoració i resolució final) i els vigents (aquells que no han superat el termini màxim de vigència de la concessió).
En total són 1.266 expedients, repartits en 72 municipis.
El 49% d'aquests expedients comporten una nova construcció destinada principalment a obres d'urbanització de l'espai públic i a activitat econòmica.
El 15% de les concessions actives responen a xarxes de subministrament de serveis bàsics, aigua, clavegueram, electricitat telefonia i en la majoria d'ocasions també ha comportat la construcció d'una nova obra.
El 14% de les concessions han estat de millora i reforma principalment d'obres i activitats econòmiques existents.
El 9% de les concessions té una finalitat residencial.
En el 2012 es va modificar la normativa sectorial de Costes i estableix que qualsevol obra o activitat que es vulgui dur a terme en la zona de servitud de trànsit i protecció del domini públic maritimoterrestre està subjecte a autorització prèvia del Servei de Costes, a excepció de les obres menors que no suposin un augment de volum ni de superfície ni canvi d'ús, les quals es poden acollir al règim de comunicació prèvia.
En el 2017 s'han tramitat 303 expedients, seguint una tendència de creixement sostingut al llarg dels darrers anys.
La distribució per matèries mostra un clar predomini de les actuacions de caràcter residencial.
Les situacions més freqüents han estat la consolidació i millora o la reparació de façanes, balcons, terrasses i altres elements exteriors, seguit per la reforma en serveis bàsics com banys i cuines.
El nombre de comunicacions per activitats econòmiques i obres d'urbanització són similars.
El 89% dels expedients referents a comunicacions prèvies en zona de servitud, 269 expedients, han estat per millora, reparació i consolidació d'edificacions existents.
El 11% restant han estat comunicacions per informar de la instal·lació de xarxes de subministrament o infraestructures temporals.
En total s'ha obert 904 expedients referents a comunicacions prèvies entre el 2012 i 2016.
La tendència des de 2012 és de creixement sostingut.
Girona concentra el 50% dels expedients sobre comunicacions prèvies rebudes pel Servei de Costes.
Els municipis que han tramitat més comunicacions prèvies són Calafell (T) amb 66 i Palafrugell (G) amb 61.
El 73% dels expedients fan referència a usos residencials, el 53% per a reformes (façanes, altres parts de l'habitatge) i el 43% per a reparacions (façanes, reformes interiors, cobertes i terrasses).
El 14% fan referència a obres d'urbanització (72% xarxa de subministraments, principalment de gas i elèctrica)
El 10% dels expedients fan referència a activitat econòmica (67% reformes en càmpings, comerç i restauració)
Edificacions a Catalunya segons mapa topogràfic a escala 1:5.000, extretes de la versió vigent el desembre de 2017.
Les edificacions estan representades d'acord amb la qualificació urbanística del sòl, amb els colors corresponents al Mapa Urbanístic de Catalunya, actualitzat a 1 de gener de 2017.
Per la forma de representació de les edificacions emprada (amb una línia gruixuda al llarg del seu perímetre) aquestes apareixen a la imatge amb una dimensió superior a la real, amb la intenció de fer avinent la dispersió d'edificacions en diferents indrets dels espais oberts.