Durant l'any 2014, s'han portat a terme nou commemoracions centrals: el Dia internacional en record de les víctimes de l'holocaust; el 75è aniversari de la fi de la Guerra Civil i l'inici de l'exili republicà; el 75è aniversari de la confiscació per part de les tropes franquistes de fons documentals, biblioteques, diners i altres béns; el 50è aniversari de les declaracions de l'abat Escarré al diari Le Monde; les jornades sobre el salvament de vides durant la Guerra Civil a Catalunya; l'homenatge al mestre Pau Casals; l'homenatge als immolats per la llibertat al Fossar de la Pedrera; l'homenatge a les Brigades Internacionals a Barcelona, i l'homenatge a les persones afusellades al Camp de la Bota.
Paral·lelament, el Memorial Democràtic ha continuat les commemoracions iniciades en anys anteriors amb motiu del 75è
aniversari dels bombardeigs a la població civil i les infraestructures catalanes i del 35è aniversari de les eleccions generals de 1977 i del pas de la dictadura al sistema democràtic.
El Memorial Democràtic ha organitzat més de setanta-cinc actes que han comptat amb la presència de més de 6.000 persones.
L'1 de novembre del 2005, l'Assemblea General de les Nacions Unides va aprovar la resolució 60/7 on condemnava sense excepcions qualsevol manifestació d'intolerància religiosa, incitació, assetjament o violència contra persones o comunitats basada en l'origen ètnic o les creences religioses, a qualsevol lloc del món.
Es designava el dia 27 de gener, aniversari de l'alliberament del camp d'extermini d'Auschwitz (1945), com el Dia Internacional de commemoració en memòria de les víctimes de l'Holocaust i instava, de manera urgent, tots els estats membres a desenvolupar programes educatius en memòria de la tragèdia per a la prevenció d'actes de genocidi.
L'any 2014, per exemple, també s'ha recordat el 20è aniversari del genocidi de Rwanda, on després de quatre anys de guerra el conflicte violent va degenerar en matances sistemàtiques contra la població civil de les ètnies tutsi, hutu i twa que va donar pas a una fèrria dictadura i, posteriorment, va causar matances indiscriminades a la veïna República Democràtica del Congo.
Cada any la commemoració se centra en un tema concret.
Aquest 2014 el lema, escollit per l'ONU, ha estat "Itineraris" (Journeys).
Els camins d'exili, fugida o supervivència són un tema comú en moltes de les víctimes de l'Holocaust.
En molts casos, els viatges van acabar amb la vida dels qui van haver de patir-los, ja fos per assassinat, deportació o marxes de la mort.
En d'altres, però, la supervivència va ser possible gràcies a la resistència, els refugis i la possibilitat d'amargar-se i fugir del perill.
Altres itineraris van portar les persones perseguides a nous països, on van haver de començar de nou.
Finalment, després de l'alliberament dels camps els supervivents, van emprendre diferents itineraris, alguns cap a noves destinacions i d'altres de retorn als indrets d'origen.
Acte per a estudiants amb motiu del Dia Internacional en record de les víctimes de l'Holocaust
Després de l'entrada de les tropes franquistes a Barcelona el 26 de gener de 1939, la fi de la Guerra Civil a Catalunya era una qüestió de pocs dies.
L'exèrcit republicà en retirada i grans columnes de refugiats van omplir tots els camins que conduïen cap al nord, en direcció a la frontera amb França.
A les darreries de gener i la primera setmana de febrer, contingents nombrosos
de refugiats civils i de tropes col·lapsaven ciutats com Girona i Figueres mentre esperaven que s'obrís la frontera per accedir als departaments de la Catalunya del Nord.
Sota bombardejos aeris i penalitats de tota mena, el 10 de febrer de 1939 al voltant de 475.000 persones, moltes d'elles també procedents d'altres zones de l'Estat espanyol, havien deixat Catalunya i havien travessat els Pirineus.
Aquest èxode era la plasmació de la derrota republicana i de l'ocupació franquista de tot el Principat.
Setanta-cinc anys després d'aquella desfeta, el Memorial Democràtic ha organitzat diferents actes d'homenatge, de commemoració, pedagògics i de difusió d'aquells fets tan transcendentals per al nostre país que, alhora, vol ser un homenatge a totes les persones que van viure aquelles dramàtiques circumstàncies.
El Memorial Democràtic ha organitzat actes commemoratius des de la mateixa institució, però també ha volgut sumar complicitats amb altres institucions i entitats amb l'objectiu de generar sinergies i d'arribar a diferents públics.
Per aquest motiu, va signar un conveni específic per commemorar aquests fets amb el Museu Memorial de l'Exili (MUME) i va organitzar de manera conjunta activitats de formació, pedagògiques i de difusió amb altres institucions i entitats amb les quals també col·labora en el marc de convenis de col·laboració.
S'han portat a terme actuacions amb el Parlament de Catalunya, el Departament d'Ensenyament, els ajuntaments de Barcelona, la Jonquera, Portbou, Argelers i Elna, el camp de Ribesaltes, la Universitat de Barcelona o la UNED, entre d'altres.
De manera específica, es va dedicar una jornada a la confiscació d'arxius i altres béns a institucions, entitats i particulars, i també es va enfocar l'acte anual d'homenatge a Pau Casals, que es fa conjuntament amb el Gran
Teatre del Liceu, per tractar la vida del mestre durant l'exili a França els anys posteriors a la fi de la Guerra Civil.
Totes dues actuacions es detallen més endavant.
Els actes commemoratius centrals han estat: dues sortides als espais on van succeir els fets històrics: una primera a la Jonquera i el camp de Ribesaltes i una segona a Portbou, el coll dels Belitres i Argelers; una sortida amb estudiants de secundària a Portbou i el coll dels Belitres, un seminari per a professorat de secundària sobre la fi de la Guerra Civil i l'exili, amb una sortida a Portbou i Elna, i l'homenatge a les persones que van patir l'exili a partir de les vivències de "la Nena del 36", Josefina Piquet, traspassada l'estiu de 2013.
Aquestes commemoracions centrals han sumat més de 1.000 participants.
Conferència amb motiu del 75è aniversari de la fi de la Guerra Civil, a càrrec de Martí Marín
Homenatge a la Josefina Piquet i a totes les persones que van patir la Guerra Civil i l'exili.
Curs per a professorat de secundària "L'exili de 1939.
Jornada de commemoració del 75è aniversari de l'exili republicà a Portbou i Argelers
Presentació del llibre De França a Mèxic, a càrrec del fill de l'autor, Artur Bladé, a la seu del Departament de Governació a Barcelona
Senyalització dels espais de memòria del Campus Mundet
Homenatge "Dos metges en temps de guerra (1936-1939), Frederic Duran i Jordà i Norman Bethune"
L'any 2014 es compleix el 75è aniversari de la confiscació per part de les tropes franquistes dels fons documentals, biblioteques, diners i altres béns personals de molts ciutadans.
Aquests fons són coneguts com els papers de Salamanca.
Amb motiu d'aquests fets, el Memorial Democràtic va organitzar la jornada "75è aniversari de la confiscació dels arxius catalans, els papers de Salamanca: una reparació pendent".
Els objectius van ser explicar quan i com va tenir lloc aquesta espoliació, a qui va afectar, quina finalitat va tenir i com va acabar derivant en el major arxiu documental de la Guerra Civil.
També es va tractar la reivindicació del retorn a Catalunya de la documentació i el reclam de reparació i restitució.
Per últim, a la jornada es va exposar l'estat actual en què es troba la reclamació de retorn de la documentació i altres béns.
13/06/14 Jornada "75è aniversari de la confiscació de la confiscació dels arxius catalans.
Els papers de Salamanca: una reparació pendent".
Hi van intervenir: Ferran Mascarell, conseller de Cultura, i Jordi Palou-Loverdos, director del Memorial Democràtic.
"Acció institucional per a la recuperació dels arxius documentals", a càrrec de Joan Pluma, director general d'Arxius, Biblioteques, Museus i Patrimoni de la Generalitat de Catalunya.
Història i actualitat", a càrrec del Josep Cruanyes, Comissió de la Dignitat.
Taula rodona: "Una reparació pendent".
Generalitat de Catalunya: Josep Maria Sans Travé, director de l'Arxiu Nacional de Catalunya.
Ajuntaments: Josep Lluís Alay, director de Patrimoni, Museus i Arxius de l'Ajuntament de Barcelona, i Llàtzer Sibís, alcalde de Sort.
Entitats: Josep Maria Andreu, president del Centre Autonomista de
Dependents del Comerç i la Indústria (CADCI).
"Els arxius, memòria i dret a la veritat i a la reparació", a càrrec de Federico Mayor Zaragoza, president de la Fundació Cultura de Pau i antic secretari general de la UNESCO.
Hi van intervenir: Lluís Bertran i Saura, secretari general de Governació i Relacions Institucionals de la Generalitat de Catalunya, i Joaquim Forn, primer tinent d'alcalde de l'Ajuntament de Barcelona.
La jornada va tenir lloc a la Sala Martí l'Humà del Museu d'Història de