projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Són nuls, encara que es facin en nom de persona interposada:
1r Les retrodonacions fetes posteriorment per l'hereu o donatari a favor de l'heretant o donant, o dels seus hereus, dels béns compresos en un heretament o en una donació atorgada en capítols matrimonials.
2n Els actes posteriors del donant o de l'heretant en disminució, derogació o perjudici de la donació o de l'heretament, i els de l'hereu o donatari que els consenti.
Serà ineficaç tot acte o contracte dirigit a eludir aquestes prohibicions.
Es presumiran fraudulents, en particular, la compra feta pel pare o la mare al fill de les coses donades, si el pagament del preu consta solament per confessió del donatari, i el reconeixement de deutes fet pel fill a favor del pare o de la mare, si no en consta la realitat per altres mitjans de prova.
Les donacions conjuntes, sense designació de parts, fetes pel pare i la mare en capítols matrimonials a favor del fill s'entendran realitzades per meitat entre ambdós.
-1 Les donacions fetes pel pare i la mare en capítols matrimonials a favor del fill, sense designació de parts, s'entendrà que han estat realitzades per meitat entre ambdós.
Els béns donats conjuntament als contraents pertanyeran a tots dos en proindivís ordinari i per parts iguals, si el donant no havia disposat el contrari.
-2 Les donacions atorgades en capítols matrimonials no són revocables:
b) Per supervivència o supervenció de fills, si bé podran ésser reduïdes en allò que resultin inoficioses per raó de llegítimes.
c) Per pobresa del donant, sens perjudici del seu dret d'aliments.
Són nuls, bé que es facin en nom de persona interposada: a) les retrodonacions fetes per l'hereu o donatari a favor dels heretants o donants, o de llurs hereus, dels béns compresos en un heretament o en una donació per causa de matrimoni, atorgades en capítols matrimonials; i b) els actes del donatari o hereu que consentin els del donant en disminució, derogació o perjudici de la donació o de l'heretament.
Serà ineficaç tot acte o contracte encaminat a esquivar la prohibició de retrodonacions o a derogar totalment o parcialment els capítols matrimonials fora dels casos previstos en aquesta Compilació.
Es presumiran fraudulents: a) les revocacions fetes pel donant; b) les limitacions imposades en forma de mode o de fideïcomís per acte entre vius; c) les compres fetes pel pare al fill de les coses donades, si el pagament del preu consta solament per confessió del donatari; i d) el reconeixement de deutes fet pel fill a favor del pare, si la seva realitat no consta per altres mitjans de prova.
Els capítols matrimonials quedaran sense efecte:
2n En el cas de dissolució del matrimoni per divorci.
Això no obstant, i a més del que disposa el darrer paràgraf de l'article 35, conservaran la seva eficàcia:
a) Els heretaments i les donacions a favor d'un dels contraents, si l'afavorit continua vivint a la casa i treballant per a ella i hi ha descendència del matrimoni.
Nogensmenys, seran ineficaços l'usdefruit vidual i els drets que, si s'escau, s'haguessin pactat en forma accessòria a favor del cònjuge.
Si no hi ha convivència ni descendència, i també si l'afavorit contreu nou matrimoni, l'heretament o la donació esdevindran revocables per la sola voluntat de l'heretant o donant.
b) Els heretaments a favor dels descendents del matrimoni en consideració als quals s'havien atorgat els capítols.
Nogensmenys, els heretaments purs esdevindran revocables.
Les donacions i els heretaments fets en contemplació d'un determinat matrimoni produiran efectes des que s'hagi celebrat.
En conseqüència, seran ineficaços si el matrimoni no s'arriba a celebrar, àdhuc sense culpa del donatari o hereu, o si fos declarat nul o s'obtingués dispensa de matrimoni no consumat, assolida, si s'escau, la corresponent homologació i, en el cas de matrimoni no consumat, amb aplicació del que disposen l'article 10 i el darrer paràgraf de l'article 35 d'aquesta Compilació.
-1 Els atorgants podran, en capítols matrimonials, determinar el règim econòmic conjugal, convenir la institució contractual d'hereu, establir els pactes o les estipulacions que estimin convenients, llevat que siguin contraris a la llei, i fer qualsevol disposició per raó de matrimoni.
Els capítols matrimonials, que hauran de constar necessàriament en escriptura pública, podran ésser atorgats abans del matrimoni o durant aquest.
En el primer cas, produiran efectes des que el matrimoni s'haurà celebrat.
-2 Podran atorgar capítols matrimonials aquells qui puguin contreure vàlidament matrimoni, però necessitaran, si s'escau, el concurs de les persones que en tinguin la pàtria potestat, la tutela o la curatela.
No caldrà la intervenció de defensor judicial, encara que hi hagi oposició d'interessos en les donacions o en els dots que els pares facin a llurs fills amb reserva de drets.
-3 Els pactes dels capítols matrimonials solament podran podran ésser modificats o deixats sense efecte:
En els supòsits en què s'hagi previst expressament aquesta possibilitat o quan es tracti d'estipulacions revocables per llur naturalesa.
Pel consentiment, solemnitzat en escriptura pública, de tots els atorgants o de llurs hereus, el qual consentiment, si algun d'ells és incapaç o es troba absent i se n'ignora el parador, se suplirà o complementarà d'acord amb la llei.
Els pactes successoris recíprocs entre cònjuges podran ésser modificats o deixats sense efecte per aquests, com també els establerts per ells a favor de llurs fills, sense necessitat de l'acord de les altres persones que hagin concorregut en els capítols ni dels hereus.
La modificació del règim econòmic del matrimoni també podrà ésser acordada exclusivament pels cònjuges.
Fora d'aquests casos, tot acte o contracte dirigit a modificar o deixar sense efectes els capítols matrimonials serà ineficaç.
-4 Els capítols matrimonials, com també els pactes, les resolucions judicials i altres fets que modifiquin el règim econòmic conjugal, no seran oposables a tercer mentre no es facin constar en les inscripcions de matrimoni al Registre Civil.
En tot allò que es refereixi a béns o drets, es podran fer constar en els registres públics corresponents.
Els cònjuges podran celebrar entre ells durant el matrimoni actes i contractes a títol onerós o gratuït; en cas d'impugnació judicial, la prova del caràcter onerós correspondrà als demandats.
Durant l'any següent a la mort d'un dels cònjuges, anomenat any de plor, el supervivent, si no és usufructuari universal de l'herència del premort, o si la vídua no gaudeix del benefici de tenuta, tindrà dret a habitar tot l'habitatge conjugal i a ésser alimentat a càrrec del patrimoni del premort en consonància amb el nivell de vida que havien mantingut els cònjuges i amb la quantia del dit patrimoni.
Aquest dret és independent de l'existència de dot, d'aixovar, d'escreix o esponsalici i de soldada, i de llur devolució.
Els aliments comprendran totes les necessitats comunes a la vida, així en salut com en malaltia.
El cònjuge supervivent separat judicialment o de fet no tindrà els drets esmentats, i els perdrà en altre cas, si durant l'any de plor es tornava a casar o passava a viure maritalment amb una altra persona, i també si abandonava o negligia greument els fills menors.
En cap cas no estarà obligat a tornar l'import dels aliments percebuts.
Serà d'aplicació a aquest usdefruit el que disposa l'article 69 del Codi de Successions per Causa de Mort en el Dret Civil de Catalunya.
El que disposa l'article 65 serà d'aplicació a aquest usdefruit.
Al cònjuge sobrevivent, no separat judicialment o de fet, li correspondrà sempre la propietat de la roba, del mobiliari i dels estris que constitueixen el parament de l'habitatge conjugal, sense computar-los en el seu haver hereditari.
No hi estaran compresos les joies, els objectes artístics o històrics ni altres de valor extraordinari propis del premort, ni, si aquest en disposés per actes d'última voluntat a favor d'altres persones, els mobles de procedència familiar.
El divorci produeix la ineficàcia dels capítols matrimonials i, per tant, de totes llurs disposicions, llevat del que indiquen els paràgrafs següents i el darrer paràgraf de l'article 35.
Els heretaments i les donacions a favor del fill o la filla en consideració al matrimoni dels quals s'havien atorgat els capítols conservaran llur eficàcia si el fill o la filla continua vivint a la casa i treballant per a ella i hi ha descendència del matrimoni, llevat dels drets que s'hauran pactat, si fos el cas, a favor del consort.
En cas contrari i també si el fill o la filla contrauen nou matrimoni, l'heretament o la donació s'esdevindran revocables per la sola voluntat de l'heretant o donant.
També conservaran llur eficàcia els heretaments a favor dels descendents del matrimoni en consideració al qual s'havien atorgat els capítols, però els purs esdevindran revocables.
Sigui quin sigui el règim matrimonial aplicable, per a disposar dels drets sobre l'habitatge habitual necessari per a la vida familiar i dels seus mobles d'ús ordinari, si pertanyen a un sol cònjuge, aquest haurà d'obtenir el consentiment de l'altre o, si hi manca, l'autorització judicial.
La manca d'aquests requisits, si el cònjuge transmetent hagués ocultat la destinació familiar dels béns indicats per mitjà d'una manifestació expressa i falsa, no afectarà la validesa de la transmissió onerosa, sens perjudici de les responsabilitats civils i penals en què haurà incorregut aquest cònjuge, d'acord amb la legislació aplicable.
Els capítols matrimonials solament podran ésser modificats o deixats sense efecte en els supòsits que hi siguin previstos o per acord unànime, solemnitzat en escriptura pública, d'aquells qui haguessin concorregut a llur atorgament i visquin, en el moment de la modificació o resolució, ensems amb els hereus dels atorgants difunts.
Si qui ha de donar el consentiment és incapaç o es troba absent i s'ignora el seu parador, hom en suplirà o complementarà el consentiment d'acord amb la llei.
Són exceptuades del que preveu aquest article les estipulacions que per pacte exprés o per llur natura siguin revocables.
Els pactes successoris recíprocs entre consorts podran ésser modificats per aquests o deixats sense efecte sense necessitat de l'acord de les altres persones que hagin concorregut en els capítols ni de llurs hereus.
-1 Tindran la consideració de despeses familiars les necessàries per al sosteniment de la família i, en particular, les originades en concepte d'aliments en el seu sentit més ampli, les de conservació o millora de l'habitatge conjugal o del seu parament i les d'atencions de previsió, amb adequació, en tot cas, als usos i al nivell de vida de la família.
No tindran la consideració de despeses familiars les derivades de la gestió i la defensa dels béns privatius ni, en general, totes les que responguin a l'interès exclusiu d'un dels cònjuges.
-2 A aquests efectes, s'entendrà que la família és integrada pels cònjuges, els fills comuns i els fills de qualsevol dels cònjuges que convisquin amb ells.
Si s'escau, la unitat familiar podrà incloure també altres parents dels cònjuges, sempre que hi hagi convivència.
-3 Els cònjuges estan obligats a contribuir al sosteniment de les despeses familiars.
Es considerarà contribució a les despeses familiars el treball realitzat per qualsevol dels cònjuges en interès de la família per a la casa, o com a col•laboració personal o professional no retribuïda, o amb retribució insuficient, a la professió o empresa de l'altre cònjuge.
Si hi ha dot o altres béns afectes a l'aixecament de les càrregues del matrimoni, els seus fruits i les seves rendes s'aplicaran preferentment al sosteniment de les despeses familiars.
Altrament, a manca de pacte, els cònjuges contribuiran al sosteniment de les despeses familiars en proporció a llurs ingressos i, si aquests no són suficients, a llurs patrimonis, també proporcionalment a les respectives quanties.
-4 Dels deutes contrets en atenció al sosteniment de les despeses familiars, en respon el cònjuge deutor, davant tercers, amb tots els seus béns.
Podran atorgar capítols matrimonials i, per tant, heretaments, aquells qui, d'acord amb la llei, puguin contreure vàlidament matrimoni, però necessitaran el concurs de les persones sota les quals estiguin en pàtria potestat o en tutela.
No caldrà la intervenció de defensor judicial, encara que hi hagi oposició d'interessos en les donacions o en els dots que els pares facin a llurs fills amb reserva de drets.
El règim econòmic dels cònjuges serà el convingut en capítols matrimonials.
Si no hi ha pacte, o en el cas que els capítols matrimonials siguin ineficaços, el règim econòmic serà el de separació de béns.
El règim econòmic familiar dels cònjuges serà el convingut en llurs capítols matrimonials, que podran ésser atorgats abans o durant el matrimoni, necessàriament en escriptura pública, i seran irrevocables salvant el que preveu aquesta Compilació.
A manca de pacte, el matrimoni quedarà subjecte al règim de separació de béns, que reconeix a cada cònjuge la propietat, el gaudiment, l'administració i la disposició dels béns propis, sens perjudici del règim especial del dot, si n'hi havia.
-1 Les mesures de protecció dels menors desemparats i l'adopció, pel que fa a les seves regles de capacitat, formes de constitució i efectes, es regeixen per allò que disposa la Llei de Catalunya sobre Mesures de Protecció dels Menors Desemparats i de l'Adopció.
-2 Els drets successoris derivats de l'adopció es regiran pel Codi de Successions per Causa de Mort en el Dret Civil de Catalunya.
Els drets successoris derivats de l'adopció es regiran, en tot cas, per llei del Parlament de Catalunya i pel que que estableix aquesta Compilació.
Pertocant a l'adopció s'aplicaran les disposicions del Codi civil, excepte les que es refereixen als drets successoris de l'adopció plena, que es regiran pel que aquesta Compilació disposa.
L'acció només per a impugnar la filiació correspon al fill i als qui figurin registralment com a pares, si la filiació és matrimonial, i als qui en resultin afectats, si és no matrimonial, i caduca al cap de quatre anys d'haver estat inscrita en el Registre Civil o d'haver assolit el fill la majoria d'edat, quan aquest entauli la impugnació.
Els fills podran promoure les accions conduents a la investigació, la prova i la declaració de llur filiació i exigir de llurs pares el compliment de les obligacions que aquesta condició els imposa.
L'acció per a la declaració judicial de paternitat o maternitat correspondrà únicament al fill durant la seva vida.
Excepcionalment la podrà exercitar qualsevol descendent seu quan aquell hagi mort després d'entaular judicialment l'acció o si, essent menor d'edat, no s'hagués promogut.
L'acció per a la declaració judicial de paternitat o maternitat, si el pare o la mare haguessin mort, podrà ésser dirigida contra llurs hereus.
Els efectes dels estatus personal, real i formal a Catalunya i per als catalans, així com la condició de tals en relació amb altres territoris i persones de diferent legislació civil, es regiran per les normes establertes en el Títol Preliminar del Codi Civil i en les disposicions concordants.
Nogensmenys, els estrangers que adquiriran la nacionalitat espanyola quedaran sotmesos al Dret civil català mentre mantinguin el veïnatge administratiu a Catalunya, salvant que manifestin llur voluntat en contra.
El veïnatge local serà determinat per les normes que regeixen el veïnatge civil.
Els conflictes interlocals i intercomarcals es resoldran segons les normes a les quals es refereix el primer paràgraf d'aquest article per a la solució dels interregionals.
El dret local, escrit o consuetudinari peculiar d'algunes poblacions o comarques, com són Barcelona, Tortosa i els seus termes, el Camp de Tarragona, el Bisbat de Girona, la Vall d'Aran, el Pallars Sobirà i la Conca de Tremp, serà observat al mateix territori que d'antic aquelles comprenien, en la part que aquesta Compilació el reculli o s'hi remeti.
De conformitat amb el que estableixen la Constitució i l'Estatut d'Autonomia, les disposicions del Dret civil de Catalunya regiran amb preferència al Codi Civil i a les altres disposicions d'igual aplicació general.
Per tal d'interpretar i integrar aquesta Compilació i les altres normes hom prendrà en consideració les lleis, els costums, la jurisprudència i la doctrina que constitueixen la tradició jurídica catalana, d'acord amb els principis generals que inspiren l'ordenament jurídic de Catalunya.
Els càrrecs directius de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals i de les seves empreses filials se sotmeten al control de la comissió parlamentària corresponent, per mitjà dels procediments establerts pels articles 192 i següents del Reglament del Parlament de Catalunya, sens perjudici del control directe sobre el president o presidenta de la Corporació com a màxim responsable de l'entitat.
Els càrrecs directius de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals i de les seves empreses filials se sotmeten al control de la comissió parlamentària corresponent, per mitjà dels procediments establerts pels articles 173 i següents del Reglament del Parlament de Catalunya, sens perjudici del control directe sobre el president o presidenta de la Corporació com a màxim responsable de l'entitat.
El director o directora general de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals, els directors generals, els consellers delegats i els altres càrrecs directius de les empreses filials se sotmeten al control de la comissió parlamentària corresponent, per mitjà dels procediments establerts pels articles 173 i següents del Reglament del Parlament de Catalunya, sens perjudici del control directe sobre el president o presidenta de la Corporació com a màxim responsable de l'entitat.
El president o presidenta de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals ha d'informar permanentment el Consell de Govern i el Consell Assessor de Continguts i de Programació sobre el compliment de les obligacions relatives a la programació que estableix el contracte programa.
El director o directora general de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals ha d'informar permanentment el Consell de Govern i el Consell Assessor de Continguts i de Programació sobre el compliment de les obligacions relatives a la programació que estableix el contracte programa.
A les persones amb contracte d'alta direcció els és aplicable el mateix règim retributiu que el dels membres del Consell de Govern.
Els dits estatuts també han de determinar les facultats reservades al director o directora general de la Corporació.
El càrrec de director o directora del mitjà té les mateixes incompatibilitats que el de director o directora general de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals.
Els directors dels mitjans que gestionen el servei públic de comunicació audiovisual a què fa referència l'article 18.1 són elegits d'acord amb el procediment següent:
a) El Consell de Govern de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals ha de regular i convocar un procediment públic de selecció de candidats per a cobrir el càrrec de director o directora dels mitjans.
b) La convocatòria ha d'especificar els mèrits a valorar, entre els quals s'ha de considerar d'una manera especial l'experiència en l'exercici de funcions d'administració, d'alta direcció, de control o d'assessorament, o funcions de responsabilitat similar, en entitats públiques o privades, preferentment del sector audiovisual o dels mitjans de comunicació.
c) El procés de selecció ha d'incloure obligatòriament una proposta d'objectius, que han de presentar els candidats, sobre l'organització i l'actuació de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals, tenint en compte el contracte programa.
Correspon al Consell de Govern resoldre el procediment de selecció.
Per a resoldre'l, el Consell de Govern pot comptar amb la participació d'experts independents de prestigi reconegut en el sector audiovisual, designats d'acord amb els criteris establerts per les normes que regulen el procediment públic de selecció.
El nomenament i la separació dels directors dels mitjans que gestionen el servei públic de comunicació audiovisual es fa d'acord amb el que estableix l'article 11. d.
Per a exercir les funcions consultives que li corresponen, el Consell Assessor de Continguts i de Programació ha d'elaborar un reglament de funcionament intern, que ha de regular el procediment per a l'elecció del president o presidenta, el règim de sessions i el procediment per a l'adopció d'acords.
Per a exercir les funcions consultives que li corresponen, el Consell Assessor de Continguts i de Programació ha d'elaborar un reglament de funcionament intern.
Per a exercir les funcions consultives que li corresponen, el Consell Assessor de Continguts i de Programació ha d'elaborar un reglament de funcionament intern, el qual ha de regular el procediment per a l'elecció del president o presidenta, el règim de les sessions i el procediment per a l'adopció d'acords.
El Consell Assessor de Continguts i de Programació és integrat per setze membres, elegits pel Parlament d'entre persones de prestigi reconegut, els quals han de representar la pluralitat de la societat catalana.
Han d'haver-hi representats, com a mínim, els sectors professionals, els sectors educatius i les associacions cíviques, culturals i d'usuaris i els treballadors de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals.
Els membres del Consell Assessor de Continguts i de Programació han d'ésser elegits pel Ple del Parlament per una majoria de dos terços.
b) Convocar el Consell Assessor, a instància pròpia o del Consell de Govern, o a petició de la meitat dels membres del Consell Assessor, presidir i ordenar les sessions del Ple i vetllar perquè s'executin les decisions que pren.
b) Convocar el Consell Assessor, a instància pròpia o del Consell de Govern, i presidir i ordenar les sessions del Ple i vetllar perquè s'executin les decisions que pren.
El Consell Assessor assisteix el Consell de Govern i el director o directora general en la definició i l'avaluació de les polítiques i les estratègies de programació dels diversos mitjans i serveis de la Corporació.
El Consell Assessor de Continguts i de Programació és integrat per vint-i-un membres, elegits pel Parlament entre persones de prestigi reconegut, els quals han de representar la pluralitat de la societat catalana.
Han d'haver-hi representats, com a mínim: els sectors professionals, els sectors educatius, les associacions cíviques, culturals i d'usuaris, i els treballadors de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals.
El Consell Assessor de Continguts i de Programació s'ha de constituir en un termini no superior a sis mesos des de la constitució del Consell de Govern.
La condició de membre del Consell Assessor de Continguts i de Programació comporta el dret a percebre les dietes que acordi el Consell de Govern.