Durant l'any 2017 s'han portat a terme diverses commemoracions centrals: el Dia Internacional en Record de les Víctimes de l'Holocaust i la col·locació dels stolpersteine, l'homenatge a la revista En Patufet, el 80è aniversari de l'inici de la Guerra Civil, la Trobada de petites Elnes i les Olimpíades Populars, entre d'altres.
Paral·lelament, el Memorial Democràtic ha homenatjat persones com el periodista Josep María Planes o col·lectius i institucions com les persones del moviment LGTBI.
Un dels homenatges que cal ressaltar és el fet a Enric Pubill, qui va ser el president de l'Associació Catalana d'Expresos Polítics del Franquisme i del Consell de Participació del Memorial Democràtic, i que va morir el mes de març del 2017.
A més dels esmentats, el Memorial Democràtic ha organitzat més de cinquanta actes que han comptat amb la presència de més de 3.800 persones.
Més enllà d'un còmic, En Patufet va ser una revista que va documentar la realitat d'una societat immersa en la guerra.
Va començar sent una revista infantil, però aviat es va convertir en un còmic familiar amb el qual grans i petits es recreaven tot i el context de violència que es vivia.
Durant la Guerra Civil, En Patufet va reflectir en les seves històries la quotidianitat dels lectors: parlava amb naturalitat de propaganda política, de fam, de cues, de violència... fent veure normalitat on no n'hi havia.
Amb aquesta pràctica, els autors, a més d'ajudar que la revista no desaparegués, van transmetre un missatge d'esperança (resignada)
als lectors i, sense saber-ho, van ajudar a explicar un dels capítols més convulsos de la història de Catalunya.
La il·lusió de la normalitat" és el nom de l'exposició que fa homenatge al paper d'aquesta revista durant els anys de guerra.
La mostra, organitzada pel Memorial Democràtic, va ser inaugurada el 19 de gener i comissariada per Julià Guillamon.
Com a part de l'homenatge al setmanari se'n va presentar el catàleg a la 35a edició del Saló Internacional del Còmic de Barcelona.
L'esdeveniment va comptar amb la presència de familiars dels dibuixants i extreballadors del setmanari, que van fer una visita guiada per l'exposició, acompanyats per Josep Lluís Martín i Berbois, l'historiador i tècnic del Memorial Democràtic.
La presentació del catàleg es va fer en una taula rodona en la qual participaven Plàcid Garcia-Planas, director del Memorial Democràtic; el responsable d'activitats del Saló Internacional del Còmic de Barcelona, Jordi Ojeda; el periodista i comissari de "Patufet en guerra.
La il·lusió de la normalitat", Julià Guillamon, i el net de l'escriptor Josep Maria Folch i Torres, Lluís Folch.
Amb els anys, la jornada "El còmic, una eina pedagògica" s'ha convertit en un punt de trobada entre el sector del còmic i el sector educatiu.
En aquesta edició, la responsable del servei educatiu del Memorial Democràtic, Gemma Simon, i Josep Lluís Martín i Berbois van explicar al professorat els recursos que el Memorial Democràtic posa al seu abast.
La trobada va tenir lloc al recinte de Fira Barcelona.
L'1 de novembre del 2005, l'Assemblea General de les Nacions Unides va aprovar la resolució 60/7, que condemnava sense excepcions qualsevol manifestació d'intolerància religiosa, incitació, assetjament o violència contra persones o comunitats basada en l'origen ètnic o les creences religioses a qualsevol lloc del món.
Es designava el dia 27 de gener, aniversari de l'alliberament del camp d'extermini d'Auschwitz (1945), com el Dia Internacional de Commemoració en Memòria de les Víctimes de l'Holocaust i instava, de manera urgent, tots els estats membres a desenvolupar programes
educatius en memòria de la tragèdia per a la prevenció d'actes de genocidi.
En aquest context, any rere any el Memorial Democràtic prepara diferents actes commemoratius i activitats pedagògiques que ajuden a conscienciar els adults i en especial els joves sobre la importància del valor del pluralisme i el respecte.
En aquest sentit, el Departament d'Ensenyament i el grup de treball Exili, Deportació i Holocaust, impulsat des del Memorial Democràtic, van planificar actes sota el tema How can life go on?
Sota aquesta complexa temàtica, proposada per l'ONU com a tema per a les activitats commemoratives del 2017, estudiants de 4t d'ESO i batxillerat van recordar les víctimes de l'Holocaust i van viure una jornada reflexiva i pedagògica.
Els actes es van fer a Terrassa (Vallès Occidental) i a la Jonquera (Alt Empordà).
Commemoració al Parlament de Catalunya
El president de la Generalitat, Carles Puigdemont, va encapçalar un acte commemoratiu pel Dia Internacional en Memòria de les Víctimes de l'Holocaust que es va desenvolupar a l'auditori del Parlament.
El van acompanyar la presidenta del Parlament, Carme Forcadell, i l'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau.
Es va fer un homenatge en record dels jueus exterminats pels nazis, dels infants que van perdre la vida a les cambres de gas, de les víctimes catalanes i de la resta de l'Estat assassinades als camps de concentració, dels col·lectius perseguits pel nacionalsocialisme, de les persones que van arriscar la vida per salvar els perseguits i dels supervivents de l'Holocaust.
A l'acte, també hi van intervenir estudiants de diversos centres de secundària i batxillerat que en darreres commemoracions havien participat mitjançant el projecte educatiu que desenvolupen el Memorial Democràtic i el Departament d'Ensenyament.
Tot, amb l'objectiu de fer conèixer l'Holocaust als alumnes i conscienciar-los de la necessitat que no s'ha de tornar a repetir.
Acte institucional de commemoració de les víctimes de l'Holocaust
L'auditori del Palau de la Generalitat va ser un altre escenari de la commemoració del Dia Internacional en Memòria de les Víctimes de l'Holocaust i de Prevenció dels Crims contra la Humanitat.
L'acte va ser presidit pel conseller d'Afers Exteriors, Relacions Institucionals i Transparència, Raül Romeva, acompanyat del director del Memorial
Democràtic, Plàcid Garcia-Planas.
L'escriptora i catedràtica d'història i expresidenta de l'Amical de Mauthausen, Rosa Toran, i la historiadora i investigadora de la cultura alemanya Rosa Sala van participar en l'acte amb les conferències "Josep Miret Musté, conseller de la Generalitat assassinat a Mauthausen" i "L'Holocaust també va arribar a Barcelona: el cas de la Jenny Kehr", respectivament.
Paral·lelament als actes commemoratius per les víctimes de l'Holocaust, el Memorial Democràtic i els ajuntaments de Manresa, Igualada i Castellar del Vallès han impulsat la col·locació de plaques stolpersteine en record als catalans deportats a camps nazis que van néixer en aquests municipis.
Els stolpersteine són llambordes on es graven les dades de les persones empresonades i deportades.
Es col·loquen al paviment de davant dels edificis o llocs on les víctimes van viure o treballar en llibertat abans de l'empresonament o la deportació.
Cada llamborda és única i es fa de manera especial, a mà, com a gest de respecte i humanitat que vol
contrastar amb l'exterminació industrialitzada dels nazis.
El Memorial Democràtic, juntament amb els ajuntaments de Manresa, Igualada i Castellar del Vallès, va convidar l'artista alemany Gunter Demnig per a la col·locació dels stolpersteine.
Demnig va ser el creador d'aquesta idea, que
ara compta amb més de 50.000 stolpersteine en 21 països europeus.
Actes de col·locació de plaques stolpersteine:
Mauthausen, homenatge a les víctimes del nazisme
Amb motiu de la commemoració del 72è aniversari de l'alliberament del camp de Mauthausen, el conseller d'Afers Exteriors, Relacions Institucionals i Transparència, Raül Romeva, va liderar una comitiva per homenatjar els deportats i víctimes del nazisme a l'antic camp de Mauthausen, a Àustria.
La comitiva, composta pel delegat del Govern a Àustria, Adam Casals; la directora de Relacions Institucionals i amb el Parlament, Carme Garcia; el director del Memorial Democràtic de la Generalitat de Catalunya, Plàcid Garcia-Planas; l'Associació Amical de Mauthausen, i altres entitats memorialístiques, va visitar el crematori i el memorial de Gusen, on van fer una ofrena floral.
A més, es va inaugurar una placa commemorativa de la Generalitat de Catalunya que es va col·locar al mur de les lamentacions del mateix camp de Mauthausen i en la qual es pot llegir en català, castellà, hebreu i alemany: "Tot el dolor d'un poble.
En memòria de les persones deportades als camps nazis".
El 28 de maig es va celebrar la 6a trobada de nenes Elna i nens Nael, que va tenir lloc al recinte de la Maternitat de Barcelona, una trobada que ha commemorat el 80è aniversari de la fundació de l'Ajuda Suïssa als Nens Víctimes de la Guerra (1937).
La Maternitat d'Elna va ser una institució que va ajudar centenars de dones a donar a llum els seus fills.
Aquestes mares eren refugiades de la Guerra Civil i es trobaven internades en camps de concentració.
Alguns fills de dones jueves també van ser afavorits per la Maternitat.
Aquest homenatge, organitzat pel Memorial Democràtic i l'Ajuntament de la vila d'Elna, va ser una jornada lúdica amb jocs, tallers de pintura i activitats familiars, i va acabar amb les intervencions musicals de Joanjo Bosk i Montse Castellà, qui va interpretar una cançó composta especialment per a la Maternitat d'Elna.
La trobada va reunir més de 300 nenes Elna i nens Nael, formant una multitud familiar de 600 persones vingudes d'arreu de Catalunya i també de França i Suïssa.
A l'acte va participar el conseller d'Afers Exteriors, Relacions Institucionals i Transparència, Raül Romeva, acompanyat del director del Memorial Democràtic, Plàcid Garcia-Planas, entre altres representants institucionals.
El Memorial Democràtic va acollir la mostra "A propòsit de Josep Maria Planes (1907-1936)"
L'exposició va retre homenatge a la curta vida del periodista que va deixar un llegat periodístic i cultural important.
Va ser un periodista excepcional que dominava amb especial habilitat l'expressió escrita.
Hàbil i versàtil, va tocar gairebé tots els estils periodístics: així ho demostra la seva carrera professional, en la qual, a més d'escriure, va fundar i dirigir la revista Imatges, on reivindicava la fotografia periodística en uns anys en què elsdiaris eren atapeïts de textos densos.
L'exposició, comissariada per Jordi Finestres i Jordi Serrat, forma part de les commemoracions de l'Any Josep Maria Planes.
Recordant que fa 81 anys que Josep Maria Planes va ser assassinat, el Memorial Democràtic i la Comissió Any Josep Maria Planes van organitzar un homenatge al qual van participar el director del Memorial Democràtic, Plàcid Garcia-Planas; l'alcalde de Manresa, Valentí Junyent; el vicedegà del Col·legi de Periodistes de Catalunya, Joan Maria Morros, i Jordi Finestres, periodista i biògraf de Planes.
Durant l'acte es van llegir diversos textos de Planes i el Quartet Brossa va interpretar cuplets de l'època.
A més, es va col·locar una placa dissenyada per Ramon Maria Jounou que recorda l'assassinat del periodista quan només tenia 29 anys.
Amb motiu del Dia Internacional de l'Orgull LGTBI+, el Memorial Democràtic i el Museu d'Història de Catalunya, amb la col·laboració del Casal Lambda i de l'Associació ACATHI, Migració, Refugi i Diversitat LGTBI+, van organitzar el 28 de juny un acte per recordar la persecució patida per moltes persones per motius d'orientació sexual i d'identitat de
L'acte va tenir lloc al Museu d'Història de Catalunya i hi van intervenir el director del Memorial Democràtic, Plàcid Garcia-Planas, i la directora del Museu d'Història de Catalunya, Margarida Sala.
També hi van participar Irene Vílchez, alumna de batxillerat a l'institut El Sui de Cardedeu, qui va presentar un treball de recerca sobre memòria i història LGTBI a l'Estat espanyol, i Laia Vila, delegada al Magreb de Novact, qui va explicar com aquesta ONG va ser expulsada del Marroc perquè duia a terme activitats formatives de suport a persones del moviment LGTBI.
Durant l'acte es va projectar el curtmetratge Al otro lado, el qual narra la història d'amor entre dos joves amb el rerefons de la frontera entre Mèxic i els Estats Units.
Dins dels actes de commemoració de la Guerra Civil, la Generalitat de Catalunya va voler recordar les Olimpíades Populars del 1936, uns jocs que volien exaltar la pau i la germanor entre pobles i en els quals havien de participar més de 6.000 atletes de 22 nacions, però que el cop d'estat franquista va impedir-ne la realització.
En homenatge a les persones i entitats que van organitzar aquelles Olimpíades, el Govern va celebrar una jornada esportiva al centre de l'Institut Nacional d'Educació Física de Catalunya (INEFC) de Barcelona.
A l'acte, hi van participar el conseller d'Afers Exteriors, Relacions Institucionals i Transparència, Raül Romeva; la directora general de Relacions Institucionals i amb el Parlament, Carme Garcia, i el director del Memorial Democràtic, Plàcid Garcia-Planas.
Durant la jornada es va interpretar, per primera vegada, l'Himne de l'Olimpíada Popular, amb música de Hans Eisman, i el poema que va escriure Josep Maria de Sagarra per a la inauguració del 1936.
A més del conseller Romeva, hi van participar el conseller de Cultura, Lluís Puig; el quart tinent d'alcalde de Barcelona, Jaume Asens; la directora de Relacions Institucionals i amb el Parlament, Carme Garcia; el representant del CADCI, Daniel Laspra; el president del Memorial dels Treballadors de la SEAT, Carles Vallejo, i la presidenta de la Fundació L'Alternativa, Adelina Escandell.
En finalitzar l'acte, els 500 nens i nenes que van participar en la jornada esportiva van rebre una medalla per part del conseller Raül Romeva.
Dins dels actes commemoratius en record de l'Olimpíada Popular del 1936, es va celebrar la conferència "L'ideal de l'Olimpíada Popular", a càrrec de Xavier Pujadas, doctor en Història i professor de la Universitat Ramon Llull.
Tot seguit, el doctor en Història de l'Art especialitzat en cartellisme Santi Barjau va parlar del cartellisme durant la Segona República i la imatge gràfica de les Olimpíades Populars.
La presentació de les conferències va ser a càrrec del conseller d'Afers Exteriors, Relacions Institucionals i Transparència, Raül Romeva, i també hi va participar el director del Memorial Democràtic, Plàcid Garcia-Planas.
Amb motiu del 40è aniversari de les eleccions generals del 1977, el Memorial Democràtic va organitzar un diàleg obert entre la metgessa, teòloga i monja benedictina Teresa Forcades i la historiadora i catedràtica emèrita de la Universitat de Barcelona Mercedes Vilanova.
Prenent com a punt de partida els resultats de les eleccions generals del 1936, el 1977 i el 2016 a Barcelona, Forcades i Vilanova van dialogar sobre la democràcia deliberativa i els límits de la democràcia representativa.
La moderació del diàleg va ser a càrrec de Plàcid Garcia-Planas, director del Memorial Democràtic.
Dia Nacional de l'Exili i la Deportació.
Ruta Espais de memòria de l'exili
El diumenge 5 de febrer del 2017 va tenir lloc la commemoració del Dia Nacional de l'Exili i la Deportació, amb la visita de diferents espais de memòria a la Jonquera, Agullana, la Vajol i Argelers, i la inauguració d'una placa commemorativa a la platja d'Argelers.
La Guerra Civil a les comarques de Lleida i Girona
Es van realitzar jornades gratuïtes divulgatives entre experts i ciutadans per compartir experiències i coneixement sobre les característiques i les conseqüències que va deixar la Guerra Civil a les comarques de Lleida i Girona.
Ebre, del bressol a la batalla.
En record de l'inici de la Batalla de l'Ebre, el Memorial Democràtic i 13 casals catalans van projectar simultàniament la pel·lícula Ebre, del bressol a la batalla, de Román Parrado.
La presentació de la pel·lícula va ser a càrrec del director del Memorial Democràtic, Plàcid Garcia-Planas.
Les ciutats on es va poder veure són Barcelona, Luxemburg, Dublín, Ginebra, Viena, Tenerife, Tolosa de Llenguadoc, Edimburg, Buenos Aires, Vitòria-Gasteiz, Santiago de Xile, Nantes, Paranà i Béziers.
També es va projectar el setembre a Nova York, Saragossa, Rosario i Guayaquil.
Projecció del film Incerta glòria
A la seu del Memorial Democràtic es va projectar la pel·lícula Incerta glòria, amb la qual es van poder conèixer 18 casals i centres culturals catalans de diferents països.
A la presentació de la pel·lícula van ser presents la productora Isona Passola i el director del Memorial Democràtic, Plàcid Garcia-Planas.
El Memorial Democràtic va inaugurar l'exposició "Une Catalogne indépendante?
Geopolítica i Guerra Civil (1936-1939)", l'objectiu de la qual era explicar la visió que tenien de Catalunya diversos països europeus.
La mostra es va veure fins a l'1 d'abril del 2018 i va tenir lloc a la seu del Memorial Democràtic.
L'exposició tractava de rememorar i il·lustrar com durant la Guerra Civil, tant els ministeris d'afers exteriors europeus i americans com la premsa internacional, van creure que Catalunya proclamaria la seva independència.
Aquest fet es va desenvolupar dins d'un context d'inestabilitat geopolítica que vivia el continent durant la primera meitat del segle XX, a més de les problemàtiques identitàries que patien els seus habitants.
L'exposició, comissariada pel professor de la Universitat Autònoma de Barcelona Arnau Gonzàlez i Vilalta, ha sigut produïda a partir de l'estudi exhaustiu de la visió dels diplomàtics i periodistes europeus i americans, i d'una àmplia selecció de peces de gran valor històric, amb les quals es pretenia veure la nostra història des d'una altra perspectiva, a més de desvelar successos que van quedar ocults per no arribar a culminar-se.
Homenatge a Enric Pubill, lluitador i defensor dels drets i les llibertats
El Memorial Democràtic ha volgut fer un homenatge especial a Enric Pubill i Arnó, qui va morir el 29 de març d'enguany a l'edat de 86 anys.
Pubill va ser militant del PSUC i president de l'Associació Catalana d'Expresos
Polítics del Franquisme i del Consell de Participació del Memorial Democràtic.
"Tot el que he fet ho tornaria a fer", afirmava.
I malgrat les complexes circumstàncies que va viure per seguir les seves conviccions, sempre va lluitar per la llibertat i perquè la memòria no s'esborrés, raó per la qual va impulsar la creació del Memorial Democràtic.
El 27 d'octubre va tenir lloc aquest homenatge, que es va dividir en dues parts:
- La primera part va ser dedicada a la figura d'Enric Pubill.
L'obra de teatre es basa en el testimoni del poeta republicà represaliat Marcos Ana i també de presos polítics catalans que van compartir el seu captiveri, Lluís Martí Bielsa i el mateix Enric Pubill, i de l'Antònia Jover, nascuda entre reixes com a filla de presos polítics.
"Ja sóc aquí!" 40è aniversari del restabliment de la Generalitat de Catalunya
El Memorial Democràtic va realitzar l'exposició "Ja sóc aquí!", amb motiu del 40è aniversari del restabliment de la Generalitat de Catalunya, un dels fets polítics més notables de la transició espanyola.
"Ciutadans de Catalunya, ja sóc aquí!".
Les inoblidables paraules que Tarradellas va pronunciar aquell històric 23 d'octubre del 1977 són un esdeveniment que cal recordar, atès que la Generalitat catalana va ser l'única institució política de l'exili republicà que va enllaçar l'Espanya monàrquica de la Transició amb l'Espanya republicana dels anys trenta.
La democràcia va tornar a Catalunya la seva autonomia mitjançant les eleccions del 15 de juny del 1977.
Així, el setembre d'aquell any, el govern d'Adolfo Suárez va restablir la institució per mitjà d'un decret, i Tarradellas
L'exposició va tenir lloc a la seu del Memorial Democràtic des del 2 de novembre del 2017 fins al 28 de febrer del 2018.
Plàcid Garcia-Planas, director del Memorial Democràtic, en va fer la presentació amb la col·laboració de Montserrat Catalan, coordinadora de les activitats commemoratives del retorn del president Tarradellas, exdirectora de l'Arxiu Montserrat Tarradellas i Macià i antiga secretària personal del president, i Pere Portabella, director, guionista i productor de cinema.
Concert "Música sota les bombes"
En homenatge als artistes que, malgrat la guerra i fins i tot l'exili, van tractar de continuar amb la seva activitat creadora, s'ha organitzat un concert amb obres compostes majoritàriament en el context de la guerra.
Algunes d'elles van ser interpretades per primera vegada.
El concert, que es va celebrar a la Sala Gimbernat de la Reial Acadèmia de Medicina, va ser una proposta musical coordinada pel periodista i crític Jorge de Persia i presentada per l'actor Joan Carreras.
A l'acte, hi va participar el director del Memorial Democràtic, Plàcid Garcia-Planas.