projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
La UE dona suport a la recuperació econòmica en tots eles estats membres injectant gairebé 2.200 milions d'euros en 140 projectes de transport clau.
Aquests projectes ajudaran a construir les connexions de transport que falten arreu del continent, impulsar el transport sostenible i crear llocs de treball.
Els projectes rebran finançament en el marc del programa de la UE per a infraestructures de transport, Conecting Europe Facility (CEF).
Amb aquest pressupost, la UE avança cap als seus objectius climàtics establerts en el Pacte verd europeu.
S'ha posat un especial èmfasis en reforçar les estructures ferroviàries, incloent-hi les connexions transfrontereres i connexions amb ports i aeroports.
El transport marítim ver vies navegables s'impulsa a través de més connexions multimodals amb les xarxes de carreteres i ferroviàries.
En el sector marítim, s'ha donat prioritat a projectes de curta distància basats en energies alternatives i la instal·lació de punts d'energia a terra perquè els ports redueixin les emissions dels vaixells atracats.
La UE donarà suport a projectes ferroviaris ubicats en les Xarxes TEN-T amb un total de 1.600 milions d'euros (55 projectes).
També donarà suport a la transició cap a energies més verdes (19 projectes) amb gairebé 142 milions.
Un nombre de projectes importants estan destinats a l'ús de gas natural liquat (LNG) en el transport marítim, com els que es duran a terme als ports de Barcelona i Palma.
Els projectes es van seleccionar a través de dues convocatòries competitives llançades a l'octubre del 2019 ( regular CEF Transport call ) i al novembre del 2019 (CEF Transport Blending Faciltiy call).
La contribució financera de la UE és en forma d'ajut amb diferents ràtios de cofinançament en funció del tipus de projecte.
El projecte Blockpool, amb finançament del programa de recerca Horizon 2020, ha anunciat les 25 pimes seleccionades per rebre suport per a l'adopció i implementació de solucions Blockchain i altres DLTs ( Distributed Ledger Tecnologies).
L'objectiu de Blockpool és augmentar la competitivitat de la indústria europea i estructurar la cadena de valor emergent dels Blockchain i les DLT que ofereixen els mercats financers.
Les pimes rebran orientació paneuropea, cursos online i fins a 30.000 € per finançar els seus projectes.
Entre les 25 pimes seleccionades hi ha la catalana Caelum Innovation S.L. (Sitges).
Caelum Labs és un estudi de desenvolupament de blockchain centrat en solucions d'identitat i privadesa.
Més de 150 persones ja s'hi han registrat a la plataforma amb l'objectiu de compartir les seves pràctiques, els seus recursos, els seus materials i estratègies.
Ja hi ha més de 50 d'aquestes pràctiques implementades a nivell local, perfectament documentades.
Algunes d'aquestes, es clar, són catalanes.
El projecte STEAMonEdu té com a objectiu augmentar l'adopció i l'impacte de l'educació STEAM invertint esforços en potenciar la comunitat de persones interessades i en el desenvolupament professional de les persones educadores i formadores.
L'enfocament del projecte és reconèixer a les persones educadores com els pilars de la implementació de les polítiques educatives STE(A)M i donar suport al seu desenvolupament professional ja sigui mitjançant una formació combinada o mitjançant la seva participació en una comunitat d'iguals.
L'intercanvi d'experiència, col·laboració i treball creatiu d'aquesta comunitat serà recolzat per l'aprenentatge en línia i per una plataforma de crowdsourcing.
Com a resultat de la investigació i de l'aplicació de les tècniques creatives que seran fonamentals entre les persones membre de la comunitat, es produirà el marc educatiu STE(A)M, que inclourà competències, polítiques, metodologies, objectes educatius, etc.
Partners de Bèlgica, Italia, Grècia, Alemanya, Romania i Catalunya ha aplegat esforços, amb el suport de la Comissió Europea (a través del programa Erasmus+) per a què això sigui possible.
El participant català és Colectic.
El mes d'agost de 2016 la Secretaria d'Acció Exterior i de la Unió Europea va publicar la primera edició del "Manual de pràctiques a les institucions europees i a altres actors internacionals", pensat per a tothom que tingui interès en adquirir experiència a nivell internacional i europeu.
Ara se'n presenta una nova versió actualitzada (la 5a edició), que recull encara més institucions, òrgans i agències d'àmbits diversos que ofereixen estades de pràctiques, bona part de les quals enfocades al jovent universitari.
Es facilita, així, l'accés a oportunitats formatives que permeten descobrir el funcionament de totes aquestes institucions i, alhora, adquirir experiència professional en un entorn europeu i internacional.
Aquí trobareu informació detallada sobre cadascuna de les estades formatives: institució i lloc de formació, tipologia de les pràctiques, principals requisits, remuneració, durada de l'estada, enllaços d'interès, període d'inscripció, etc.
En la majoria de casos cal tenir en compte que les convocatòries s'obren amb molta antelació respecte a l'inici de les pràctiques, per la qual cosa és recomanable no esperar fins al darrer moment.
A més, els períodes de convocatòria oscil·len i, per tant, cal anar consultant l'estat de disponibilitat repetidament.
Les pràctiques a les institucions europees i internacionals són una excel·lent porta d'entrada a una carrera a l'exterior.
El conseller d'Acció Exterior, Relacions Institucionals i Transparència, Bernat Solé, i la delegada del Govern davant la UE, Meritxell Serret, s'han reunit amb el ministre-president de Flandes, Jan Jambon, en el marc del viatge oficial del conseller a Brussel·les.
Durant la trobada, Solé i Jambon han convingut la voluntat de construir una aliança de territoris europeus per establir un model de gestió més eficient de la COVID-19 i els reptes que se'n desprenen.
En aquest sentit el conseller Solé ha defensat la necessitat de bastir una aliança amb altres territoris europeus, perquè s'ha d'escoltar "la veu important" que ve dels territoris.
"Catalunya vol ser una veu influent i treballar conjuntament per fer arribar aquesta veu a les institucions europees", ha expressat el conseller.
" És evident que cal un fons de reconstrucció important i immediat per donar solucions a la crisi que estem vivint", ha defensat Solé i ha afegit que "ho hem de fer des de la proximitat i Catalunya sap perfectament quines són les prioritats".
Per la seva banda, Jambon ha remarcat que Catalunya i Flandes estan d'acord en reivindicar el rol dels territoris d'Europa en la gestió dels fons per contrarestar la pandèmia: "Els estats membres de vegades han d'afrontar diferents reptes, per aquest motiu creiem que les ajudes d'Europa estarien més ben invertides si es treballa directament al nivell dels territoris en comptes del nivell estatal".
La trobada entre el conseller i el president de Flandes ha servit també per posar en comú les decisions preses per ambdues administracions per fer front a la COVID-19.
En aquest sentit, Solé ha explicat que "on s'ha optat per un model descentralitzat s'ha gestionat millor la pandèmia, donant una resposta més ajustada a les necessitats de cada indret i actuant d'una manera més ràpida".
El conseller ha fet referència a l'ús obligatori de la mascareta, una decisió que han aplicat altres comunitats com Andalusia o les Illes Balears i que s'estan plantejant països com el Regne Unit.
En el cas de Flandes, el govern ha reforçat la traçabilitat de la cadena de contagis amb trucades de rastrejadors, a més d'establir un sistema de gestió de nous contagis com a segona línia de defensa davant de possibles rebrots localitzats i un pla d'estimulació econòmica.
Solé i Jambon han estat d'acord en reivindicar que es respectin les competències i necessitats del país a nivell estatal i europeu per tal de ser capaços d'identificar les necessitats més urgents de la societat, prioritzar la salut de les persones i actuar com a governs responsables.
El 21 de juliol el Consell Europeu ha arribat a un acord sobre el Marc Financer Pluriennal (MFP 2021-2027) i el pla de recuperació econòmica per a la sortida de la crisi provocada per la COVID-19.
Recordem que el Consell Europeu el formen els caps d'Estat o de Govern dels 27 estats membres de la UE, el seu president, Charles Michel i la presidenta de la Comissió Europea, Úrsula von der Leyen.
El Consell Europeu defineix les orientacions i prioritats polítiques generals de la UE.
Es tracta d'un paquet ambiciós i exhaustiu que reuneix el clàssic MFP juntament amb mesures extraordinàries de recuperació destinades a fer front als efectes d'una crisi sense precedents, atenent a l'interès superior de la UE.
Els elements principals de l'acord són aquests:
Nou Mecanisme de Recuperació i Resiliència: 672.500 milions d'euros, dels quals en préstecs 360.
000 milions d'euros i en subvencions 312.500 milions.
Aquest Mecanisme tindrà en compte l'impacte macroeconòmic de la COVID-19, i assignarà recursos en base als projectes d'inversió que els estats membres han de presentar, com a tard, al mes d'octubre, i que han de ser aprovats per majoria qualificada al Consell.
Segons l'assignació prevista, a Espanya li pertocaran una mica més de 72.000 milions d'euros en transferències, a més de 68.000 milions d'euros en préstecs.
REACT-EU: 47.500 milions d'euros per a donar suport als sectors clau per a la recuperació post COVID-19.
000 milions d'euros (que s'afegiran als 75.900 milions previstos en el context del Marc Financer Pluriennal)
500 milions d'euros (que s'afegiran als 77.850 milions previstos en el context del M arc Financer Pluriennal).
El percentatge de cofinançament en el cas de les regions més desenvolupades no superarà el 43%
Fons de Transició Justa: 10 000 milions d'euros
El percentatge de cofinançament per als programes Interreg no superarà el 80%.
Assolit aquest acord sobre els aspectes principals del pla de recuperació i del Marc Financer Pluriennal (2021-2027), caldrà que la proposta revisada de Marc Financer Pluriennal (2021-2027) sigui aprovada finalment pel Consell un cop rebi el vistiplau del Parlament Europeu, d'acord amb el procediment legislatiu especial definit al Tractat de Funcionament de la UE (articles 311 i següents TFUE).
La Decisió sobre els recursos propis de la UE haurà de ser ratificada pels estats membres d'acord amb els seus procediments interns.
El projecte europeu Triangulum està desenvolupat per un consorci de 22 institucions de diferents països europeus, en què l'institut alemany de recerca Fraunhofer IAO n'és el coordinador.
L'objectiu principal del projecte és crear un nou model de ciutat que aprofita les noves tecnologies per a ser més eficient, ecològica i orientada a la ciutadania, mitjançant la implementació de solucions integrades d'innovació urbana.
Es tracta d'un projecte finançat pel programa Horitzon 2020 de la Comissió Europea.
L'Ajuntament de Sabadell ha participat en el projecte Triangulum juntament amb els seus tercers vinculats Habitatges Municipals de Sabadell, SA, Informàtica Ajuntament de Sabadell i Promoció Econòmica de Sabadell SL.
Sabadell, com a ciutat seguidora en Triangulum, desenvolupa una estratègia d'implementació de 10 solucions innovadores integrant els àmbits de l'energia, el transport i les TIC.
L'Ajuntament de Sabadell, juntament amb les ciutats de Praga i Leipzig, testeja la replicabilitat de tecnologies i metodologies que s'han aplicat en les anomenades ciutats precursores del projecte, Eindhoven, Manchester i Stavanger.
Una de les accions realitzades en el marc del projecte ha estat instal·lar una cabina de videoconferència al Centre d'Empreses Industrials de Can Roqueta per ús tant de les empreses allotjades en aquest centre, com d'empreses i entitats de tota la ciutat.
Aquesta tecnologia facilitarà els intercanvis de les empreses amb d'altres interlocutors, sense haver de fer desplaçaments i amb la màxima qualitat i comoditat, especialment útil en formats de reunions mitjanes o grans.
També millorarà les seves capacitats per fer presentacions i reunions presencials en el propi espai, i difondre el contingut que s'hi fa a través de sistemes d'"streaming" per arribar a un públic el més ampli possible.
En el cas de la videoconferència, la replicació s'ha produït principalment amb la ciutat d'Stavanger, que ha implantat el sistema de videoconferència a diverses llars per la tele-assistència mèdica a gent gran.
El pressupost global de Triangulum és de 30 milions d'euros (2015-2020).
El finançament de la Comissió Europea (Horizon 2020) és de 25 milions d'euros.
El projecte Triangulum va finalitzar el 31 de gener de 2020.
STEP (Societal and political engagement of young people in environmental issues) tenia com a objectiu desenvolupar i pilotar una plataforma SaaS eParticipation cloud integrada amb funcions de mineria web, mitjans de comunicació, gamificació, traducció automàtica i visualització, per prmoure la participació social i política dels joves en el procés de presa de decisions sobre qüestions mediambientals.
El projecte, amb finançament Horizon 2020, va començar al juny de 2015 amb una durada de 30 mesos.
Sis pilots de la plataforma STEP van tenir lloc a 4 països europeus: Itàlia, Espanya, Grècia i Turquia.
Els pilots es van implementar amb la participació directa d'una autoritat regional, quatre municipis i una associació de municipis i van incloure procediments de presa de decisions sobre qüestions mediambientals importants.
Va tenir lloc un pilot addicional a la UE amb l'objectiu de sensibilitzar els ciutadans joves europeus en matèria mediambiental.
Un dels pilots va ser a Mollet del Vallès:
Durant el pilot STEP es van produir un gran nombre de processos de participació pública.
El més exitós va ser un diàleg sobre pressupostos participatius, en què els ciutadans van suggerir i seleccionar un projecte d'inversió pública al qual es destinarien 100.000 euros del pressupost municipal.
Hi va haver una crida oberta a propostes per fer l'espai públic més sostenible.
Els ciutadans van presentar 600 propostes i 9 van ser seleccionades.
Es va fer un procés de votació a través de la plataforma STEP, i es va seleccionar la proposta guanyadora: reurbanitzar una plaça pública per afavorir la mobilitat dels vianants.
Es va fer una exposició a l'ajuntament i a la biblioteca pública.
El municipi va emetre un concurs públic per a empreses privades disposades a desenvolupar el projecte.
L'Ajuntament de Gironella forma part del projecte europeu CREATEX, dins el programa Europa Creativa de l'Agencia de Cultura de la Comissió Europea.
Gironella, juntament amb 4 socis europeus més, l'Ajuntament de Santo Tirso (Portugal), el Museu del Tèxtil de Prato (Itàlia), l'Acadèmia de les Arts de Lodz (Polònia), i l' Acadèmia Sueca de Tèxtil – Universitat de Borås (Suècia), portarà a terme un projecte basat en la revaloració del patrimoni tèxtil europeu.
Createx vol donar importància al patrimoni tèxtil, entès com una font d'inspiració per a dissenyadors i indústries creatives.
Per aconseguir-ho, el projecte consta de dues fases.
La primera consisteix en la digitalització i catalogació de patrimoni tèxtil dels 5 socis, i la segona busca experimentar amb l'ús dels teixits digitalitzats i reinterpretar aquest patrimoni, amb l'objectiu de crear 15 col·leccions de moda inspirades amb el patrimoni digitalitzat dels 5 territoris.
Aquestes col·leccions seran creades per 15 joves dissenyadors, que a més de dissenyar i produir-les, tindran l'oportunitat de realitzar una residencia creativa internacional.
El projecte té un pressupost total de 330.000€, 198.000€ subvencionats per la Comissió Europea, i 132.000€ cofinançats pels 5 participants.
L'Ajuntament de Gironella, disposa d'un pressupost de 40.000€, 24.000€ subvencionats per la comissió, i 16.000€ que s'assumeixen amb fons propis.
L'Ajuntament de Sant Feliu del Llobregat és l'únic soci de l'Estat Espanyol a participar en el projecte EdiCitNet (Edible Cities Network), finançat amb gairebé 12 milions d'euros en el marc del programa Horizon 2020, i centrat a demostrar que la implementació d'infraestructures verdes no ornamentals pot augmentar la producció sostenible d'aliments a escala local, així com regenerar espais urbans i potenciar l'economia verda.
L'ús sistemàtic de paisatges urbans per a la producció de conreus és un gran pas endavant perquè les ciutats siguin més habitables i saludables.
En aquest context, el projecte preveu la creació d'una xarxa de ciutats oberta i participativa que, a través d'una metodologia comuna, ajudi les set ciutats participants a planificar, implementar i adaptar al seu context urbà solucions de ciutats comestibles o, en anglès, " edible city solutions " (ECS).
Durant els 5 anys de durada del projecte i a través d'un grup de treball multidisciplinari format per agents clau de la ciutat i tècnics de l'Ajuntament, el municipi de Sant Feliu s'ha compromès a desenvolupar un pla urbanístic estratègic que integri solucions naturals comestibles, juntament amb la millora de la gestió i recuperació de l'aigua.
En aquest sentit, l'Ajuntament vol aprofitar l'impuls del projecte per potenciar, entre altres, projectes d'agricultura urbana social, la creació d'àrees d'horts mòbils amb diferents col·lectius, o la millora en la gestió i recuperació de l'aigua per irrigació.
Sant Feliu forma part de la xarxa mundial de 35 ONGs, pimes, administracions locals i centres de recerca que aposten per solucions basades en la natura per a la producció d'aliments en el marc del projecte europeu EdiCitNet coordinat per la Universitat Tècnica de Berlin.
El projecte Impact EdTech, finançat per la UE ( Horizon 2020), llança una segona convocatòria per abordar l'escolarització remota.
Aquesta segona convocatòria segueix de prop la primera convocatòria que acaba de tancar el 30 de juny de 2020.
IMPACT EdTech busca start-ups / pimes per afrontar alguns dels principals reptes als que han de fer front els professors durant la crisi COVID19 i proporcionar solucions innovadores que seran implementades pels professors durant els pilots a les escoles a partir d'octubre de 2020.
Fins a 12 start-ups / pimes seleccionades tindran l'oportunitat de participar en el programa d'acceleració específic de " Remote Schooling " de 5 mesos d'IMPACT EdTech, durant el qual rebran suport per pilotar la seva solució a les escoles i portar-la al mercat.
Impacte EdTech ofereix un import fix de fins a 110.000 euros, incloent-hi fins a 20.000 euros d'experiència empresarial i educativa basada en vals i recursos especialitzats per els candidats seleccionats.
Es preveu que els participants participin en un camp d'entrenament intensiu de 3 dies a Madrid en funció de l'evolució de la situació de Covid19, sessions de tutoria en línia i formació de professors amb les solucions triades.
Cada solució seleccionada serà provada per professors i professionals de tres països diferents de la UE en entorns educatius reals, per tal de recollir comentaris sobre la seva implementació pedagògica.
L'enfocament IMPACT EdTech dóna suport a activitats d'aprenentatge remot a nivell d'educació escolar.
Exemples de tecnologies i aplicacions que poden rebre suport:
L'acció ELISE és un paquet de solucions d'interoperabilitat jurídica, política, organitzativa, semàntica i tècnica per facilitar serveis i processos públics digitals transfronterers o intersectorials més eficients i eficaços que involucrin informació sobre la ubicació i informació sobre aquesta informació (informació sobre localització).
És una iniciativa del programa Isa 2.
Es centra en l'elaboració d'orientació pràctica, propostes de valor convincents i una llista de prioritats per a accions polítiques posteriors, que ajudin a millorar la qualitat i la prestació dels serveis públics mitjançant l'ús significatiu i innovador de dades i tecnologia d'ubicació a nivell local.
S'haurien de desenvolupar a partir d'un mapeig en profunditat i d'anàlisi crítica d'iniciatives recents, solucions emergents i els seus possibles impactes.
El contractista hauria d'estructurar orgànicament la informació disponible a nivell local i regional, investigar noves pràctiques –també amb la seva replicabilitat i potencialitats d'escalabilitat– i suggerir possibles vies futures per a l'evolució dels serveis públics a la UE.
Hauria d'ajudar a comprendre, mitjançant un ús extensiu de "sandboxing", les implicacions polítiques dels diferents enfocaments de governança, models de negoci i oportunitats per al desenvolupament i diversos usos d'ecosistemes de dades i bessons digitals subnacionals (regionals i locals), juntament amb les seves implicacions sobre innovació del sector públic.
Per "ecosistema de dades" entenem un sistema socio-tècnic complex de persones, organitzacions, tecnologia, polítiques i dades d'una àrea o domini específic que interaccionen entre si i amb el seu entorn circumdant amb un propòsit concret.
Per "sandboxing" ens referim a l'establiment i la utilització d'entorns tècnics d'assaig d'una manera àgil i inclusiva que ajudi a obtenir visions valuoses sobre la manera com la innovació impulsada per dades pot beneficiar un ampli espectre d'actors diferents.
La Comissió Europea llança una convocatòria de propostes per a una acció preparatòria en el camp de la Intel·ligència Artificial i les dades massives per a les administracions públiques regionals i locals.
L'objectiu d'aquesta acció preparatòria és donar suport a l'establiment d'una plataforma paneuropea que faciliti l'aprofitament i l'ús de la Intel·ligència Artificial i Big Data per part de les administracions públiques regionals i locals de tota Europa, amb l'objectiu de millorar l'eficàcia i l'efectivitat de l'administració pública en la prestació de serveis centrats en els usuaris.
L'acció se centrarà en les següents activitats:
En aquesta convocatòria són elegibles els següents tipus d'activitats:
Per ser elegible, el consorci ha d'estar format per almenys 5 administracions regionals d'almenys 3 estats membres de la UE.
La Comissió Europea llança una convocatòria de propostes per a una acció preparatòria en el camp de les solucions digitals per a la participació ciutadana.
La tecnologia es pot utilitzar per facilitar l'accés dels ciutadans a les administracions públiques i les interaccions amb elles.
L'objectiu d'aquesta acció preparatòria és constituir una xarxa de "laboratoris" locals per donar suport al desenvolupament i implementació de solucions innovadores habilitades digitalment per al compromís ciutadà en la presa de decisions, així com la cocreació i la coentrega dels serveis públics a nivell local.
Les tecnologies digitals a utilitzar han de basar-se en solucions disponibles al mercat mitjançant tendències tecnològiques innovadores com Internet de les coses (IoT), Intel·ligència Artificial (AI), incloent-hi l'aprenentatge automàtic i la realitat virtual.
En aquesta convocatòria de propostes són elegibles els següents tipus d'activitats:
Qualsevol dels candidats ( o combinacions de) següents pot presentar propostes:
Per ser elegible, el consorci ha de presentar una proposta formada per a almenys cinc persones jurídiques d'almenys 3 tres països elegibles.
La Directiva Marc de l'Estratègia Marina (MSFD) té per objectiu l'assoliment d'un bon nivell mediambiental de les aigües marines.
L'objectiu d'aquesta convocatòria és donar suport a la preparació dels propers 6 anys del cicle d'implantació de la MSFD mitjançant les estratègies marines.
Les propostes haurien de centrar-se en resultats concrets i en objectius a assolir.
Aquests objectius haurien de contribuir clarament a la implementació de la MSFD.
L'objectiu és que les propostes finançades puguin ajudar l'estat membre interessat en els seus esforços per posar en pràctica la cooperació regional necessària per a implementar amb èxit la MSFD.
Les activitats que es finançaran son:
Els sol·licitants han de ser organitzacions sense ànim de lucre (privades o públiques), administracions públiques (nacionals, regionals, locals), organitzacions internacionals, universitats, institucions educatives, centres de recerca o entitats amb ànim de lucre.
Per poder ser elegible, un consorci ha de presentar una proposta d'almenys 2 persones jurídiques diferents, de 2 països elegibles diferents.