projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Al seminari Pau més enllà de la seguretat a les polítiques públiques es va analitzar quina és la noció de seguretat sobre la que se sustenten les polítiques actuals i, posteriorment, es va realitzar un examen sobre algunes polítiques concretes per poder plantejar alternatives que comportin un canvi substancial a les polítiques mancades de perspectiva de pau.
La conferència inaugural va anar a càrrec de David Chandler, catedràtic de Relacions Internacionals a la Universitat de Westminster i director del Centre for the Study of Democracy.
Les tres sessions que formaven el seminari van comptar amb la participació de Mark Akkerman (Stop Wapenhandel), Itziar Ruiz-Giménez (Universitat Autònoma de Madrid), Carme Colomina (periodista i investigadora sobre assumptes europeus), Rafael Martínez (Universitat de Barcelona), Helena Torroja (Universitat de Barcelona), Christophe Barbey (APRED), Virgina Álvarez (Amnistia Internacional), Raymond Taras (Tulane University) i Carlos Sánchez Almeida (advocat especialista en drets civils a Internet).
El seminari internacional "Experiències de reconciliació", organitzat per l'ICIP i la fundació Konrad Adenauer Stiftung, va tenir per objectiu abordar diferents processos de reconciliació que s'han viscut després d'episodis de conflictes violents.
La reconciliació entesa com a un procés global i llarg en el que es posen en joc nombroses qüestions com l'esclariment de la veritat i la justícia o la reparació, i en el qual no només intervenen víctimes i perpetradors, sinó la societat en el seu conjunt.
En el seminari van participar Aitziber Blanco (facilitadora de processos de diàleg al País Basc), Laryssa Chomiak (Centre d'Etudes Maghrébines à Tunis), Daniel Eror (Youth for Peace, Bòsnia i Hercegovina), Brandon Hamber (Ulster University), Yves Kamuronsi (AEGIS, Ruanda), Ulrich Mählert (Fundació Federal per a la Superació de la Dictatura de la RDA), Nishchal N. Pandey (Centre for South Asian Studies, Nepal), Queralt Solé (Universitat de Barcelona) i Raquel Zelaya (Asociación de Investigación y Estudios Sociales, Guatemala).
El seminari internacional "Violències fora de contextos bèl·lics", celebrat al Palau Centelles de Barcelona, ha reunit experts coneixedors de les violències que afecten diferents països de l'Amèrica Llatina, regió que concentra el 40% dels homicidis registrats a nivell mundial.
Violències vinculades a problemàtiques comunes com són el crim organitzat, el narcotràfic, les bandes, la corrupció, les desigualtats o la pobresa.
El seminari ha comptat amb la participació d'experts de diferents disciplines entre els quals Sergio Maydeu, analista i consultor, Ivan Briscoe (International Crisis Group), Jessica Cohen, analista en seguretat internacional, Katherine Aguirre (Institut Igarapé), Raquel Willadino (Observatorio de Favelas), Carles Feixa (Universitat Pompeu Fabra), David Bondia (Institut de Drets Humans de Catalunya), Marc Bosch (Metges sense Fronteres) o Gisela Cardús (Comissió Catalana d'Ajut al Refugiat).
L'ICIP ha organitzat la jornada de treball Política pública de consecució dels ODS amb l'objectiu de reflexionar sobre com les diferents administracions estan aplicant els disset Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS) aprovats per les Nacions el setembre de 2015.
En la jornada han participat responsables de les polítiques de cooperació de diferents comunitats autònomes, entre les quals Catalunya, el País Valencià, Cantàbria, Múrcia, Madrid, Canàries i Castella la Manxa.
També ha comptat amnb la intervenció del director de l'Oficina de l'Alta Comissionada per a l'Agenda 2030, Federico Buyolo.
Idees força i breu resum de les jornades sobre els Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS) organitzades per l'ICIP al setembre de 2018
El seminari Drogues, Polítiques i Violències.
Del consens global a nous enfocaments, organitzat per l'ICIP i Casa Amèrica Catalunya, ha reunit durant dies a Barcelona una vintena d'experts europeus i americans i un centener d'assistents amb l'objectiu de reflexionar sobre les violències causades pel narcotràfic i la guerra contra les drogues i analitzar els riscos i les oportunitats d'una regulació del mercat.
El seminari ha abordat qüestions com la perspectiva històrica en el control de drogues, les noves polítiques en la matèria que superen el prohibicionisme imperant, els diners de les drogues i el seu circuit a l'economia mundial, el narcotràfic i la captura de l'estat, la violència que causen les polítiques de drogues i, per últim, les drogues a les ciutats.
En la taula final de conclusions, en la qual han participat deu dels ponents convidats, s'ha compartit la tesi que una reforma de la política de drogues és necessària si es vol reduir l'alt nivell de violència que genera actualment el narcotràfic i la seva persecució, sobretot en països de l'Amèrica Llatina com Colòmbia, el Brasil o Mèxic.
El I Fòrum Internacional per la Construcció de la Pau a Mèxic, coorganitzat amb la Taula per Mèxic i l'entitat mexicana Serapaz, ha aplegat una quarantena de ponents i més d'un centenar d'assistents, tant del món acadèmic, l'activisme social, les institucions, la cultura com el periodisme.
Tres dies de debats sobre les oportunitats i les escletxes que hi ha actualment a Mèxic per avançar en la construcció de la pau, en un país amb altíssims nivells de violència: homicidis, extorsions, segrestos, desaparicions forçades i nombroses vulneracions de drets humans.
El Fòrum ha comptat amb una diversitat d'experts per tal d'abordar els reptes actuals a Mèxic des de diferents àmbits: des de la seguretat, l'anàlisi de les migracions, les lluites per la defensa de la terra i el territori, la situació de la llibertat de premsa i la necessitat d'avançar en espais de veritat, justícia i reparació de les víctimes.
La celebració del Fòrum ha coincidit amb el 5è aniversari de la desaparició de 43 estudiants a Ayotzinapa, a Iguala, un cas emblemàtic de la impunitat, la corrupció i la falta de veritat i de justícia que es viu al país.
En les jornades ha participat el pare d'un dels joves, Epifanio Álvarez, el qual ha portat fins a Barcelona la seva lluita i la dels milers de famílies amb persones desaparegudes, juntament amb el testimoni de Yolanda Álvarez, mare d'un jove desaparegut l'any 2008 a mans de militars i actual directora del Colectivo Búscame de familiars de persones desaparegudes.
L'ICIP ha organitzat el cicle de seminaris en línia Diàlegs en xarxa: Repensem la seguretat en temps de COVID-19 amb l'objectiu de reflexionar sobre la noció imperant de seguretat per part dels Estats per fer front a la pandèmia del coronavirus i definir estratègies a curt i llarg termini que apostin per polítiques de seguretat pensades en defensar les persones i les múltiples vulnerabilitats.
Les sessions en línia, obertes al públic, han tingut lloc els dijous 7, 14 i 21 de maig.
Podeu recuperar els debats en els següents enllaços:
La primera sessió, amb el títol "La securitització de la vida", ha comptat amb les intervencions de Jordi Armadans (FundiPau), Luca Gervasoni (Novact), Ainhoa Ruiz (Centre Delàs d'Estudis per la Pau) i Maria Villellas (Escola de Cultura de Pau).
La segona sessió, amb el títol "Nous paradigmes de seguretat: què pot aportar una perspectiva humanista, feminista i ecologista?", ha comptat amb les intervencions de Carmen Magallón (Fundación SIP/WILPF), Itziar Ruiz-Giménez (Universitat Autònoma de Madrid), Karlos Pérez de Armiño (Hegoa, Universitat del País Basc), Nuria Alabao (Fundación Los Comunes) i Sonia Andolz (Universitat de Barcelona i Blanquerna).
La tercera sessió, amb el títol "Resistències i estratègies glocals: quines respostes comunitàries poden contribuir a una pau i seguretat més sostenibles?", ha comptat amb les intervencions de Orfe Castillo (JASS Mesoamérica, Mèxic), Juliana Suescún (Corporación Ciase, Colòmbia) i Sara Cuentas (Red Migración, Género y Desarrollo, Catalunya).
Joe Bonham s'allista voluntari per lluitar pel seu país amb un fusell a les mans, com sempre ha desitjat, i és enviat al front europeu.
Poc després, el jove soldat es despertarà en un hospital i descobrirà horroritzat que no es pot moure, ni veure, ni sentir, ni parlar.
Només li queden els records i, a poc a poc, Johnny comprèn que l'espera una vida pitjor que la mort.
Publicada el 1939, Johnny va agafar el fusell va merèixer el National Book Award: els lectors van quedar fascinats pel seu estil vehement, poètic i directe.
És una lectura impossible d'oblidar, una obra mestra intemporal que dinamita la glorificació de les guerres que fan els exèrcits i els governs, potser l'al·legat antibel·licista més punyent de la literatura contemporània.
Per primera vegada en català, en el cinquanta aniversari de la mort de Dalton Trumbo.
Traducció d'Albert Pijuan Hereu.
Periodista, guionista i novel·lista (1905-1976), Dalton Trumbo figura entre els autors estadounidencs més destacats del s.
Va ser inclòs en les llistes negres de Hollywood i va haver de treballar durant molts anys amb pseudònim.
Va guanyar dos Oscar - reconeguts posteriorment- pels guions de Vacances a Roma (1953) i The Brave One (1956).
El 1960 se'l va reconèixer públicament com a guionista d' Èxode i Espàrtac.
El 1971 va dirigir la versió cinematogràfica de Johnny va agafar el fusell.
Organitzat per l'ICIP, SERAPAZ i la Taula per Mèxic
En un context d'alts nivells de violència i de greus vulneracions dels drets humans a Mèxic, l'ICIP convoca el primer Fòrum Internacional per la Construcció de Pau a Mèxic que tindrà lloc a Barcelona del 25 al 27 de setembre i que reunirà més de 40 participants del món acadèmic, l'activisme social, les institucions, la cultura i el periodisme.
L'esdeveniment, coorganitzat amb l'organització mexicana SERAPAZ i la Taula per Mèxic de Catalunya, té per objectiu donar a conèixer, analitzar i debatre les escletxes que poden suposar un canvi de paradigma i promoure la construcció de la pau.
El Fòrum també comptarà amb la participació de defensors dels drets humans i periodistes amenaçats i amb familiars de persones víctimes de desaparició forçosa.
La celebració del Fòrum coincidirà amb el cinquè aniversari de la desaparició de 43 estudiants d'Ayotzinapa, a Iguala i, en paral·lel a les taules de debat, se celebrarà un acte commemoratiu amb familiars dels desapareguts.
L'esdeveniment s'emmarca en el programa de treball de l'ICIP "Violències fora de contextos bèl·lics" i és obert al públic prèvia confirmació d'assistència a [EMAIL].
Centre de Cultura Contemporània de Barcelona
ICIP, Serapaz i Taula per Mèxic
Més de 40 persones de l'acadèmia, l'activisme social, les institucions, la cultura i el periodisme es reuniran a Barcelona del 25 al 27 de setembre.
Mèxic viu des de fa uns anys una greu crisi de seguretat que afecta molt greument els drets humans de les persones que hi viuen o hi transiten.
Entre els fets més preocupants destaca l'elevat nombre d'homicidis (33.000 l'any 2018) i de desaparicions forçades (40.000 en els últims 13 anys), així com la pràctica habitual de la tortura i violència sexual, el tràfic de persones i els atacs contra la llibertat d'expressió i l'activisme social.
S'hi sumen totes les violències relacionades amb l'empobriment de la població, l'exclusió social i l'espoli del territori.
Les causes d'aquesta crisi són multidimensionals i combinen una sèrie de factors que tenen a veure amb les dinàmiques del crim organitzat, la corrupció i el funcionament de les institucions públiques, entre elles les forces de seguretat i el sistema judicial.
En aquesta situació en què els nivells d'inseguretat i sofriment són molt equiparables a les d'un conflicte armat, s'imposa la necessitat no només de denunciar internacionalment el que està succeint en el país, sinó també desenvolupar estratègies de pau i de recuperació dels drets humans.
Són nombroses les iniciatives que van sorgint en aquest sentit des de la societat civil, malgrat totes les dificultats i perills.
Són igualment nombroses les veus que demanen noves polítiques de seguretat, desmilitaritzades i enfocades a les necessitats reals de les persones.
Per la seva banda, durant el seus primers mesos de mandat, el nou govern mexicà també ha avançat propostes per fer minvar els nivells d'impunitat i avançar en el benestar social.
Amb l'objectiu de donar a conèixer, analitzar i debatre aquestes escletxes que podrien conduir cap a la pau a Mèxic, l'ICIP convoca, juntament amb la Taula per Mèxic i l'organització mexicana SERAPAZ el primer Fòrum Internacional per la Construcció de Pau a Mèxic, que tindrà lloc al Centre de Cultura Contemporània de Barcelona els dies 25, 26 i 27 de setembre de 2019.
Amb la celebració d'aquest Fòrum s'espera oferir un marc d'anàlisi que plantegi els reptes en la seguretat i els drets humans com a reptes de construcció de pau.
El Fòrum també comptarà amb la participació de defensors dels drets humans i periodistes amenaçats i amb familiars de persones víctimes de desaparició forçosa.
La celebració del Fòrum coincidirà amb el cinquè aniversari de la desaparició forçosa de 43 estudiants d'Ayotzinapa, a Iguala i, en paral·lel a les taules de debat, se celebrarà un acte commemoratiu amb familiars dels desapareguts.
La trobada s'emmarca en el programa de treball de l'ICIP "Violències fora de contextos bèl·lics" i és oberta al públic prèvia confirmació d'assistència a [EMAIL].
Centre Delàs d'Estudis per la Pau.
30 anys després del referèndum.
Barcelona: Institut Català Internacional per la Pau; Líniazero, 2016.
Trenta anys i unes quantes guerres, amb conseqüències terribles per a milions de persones, després del referèndum consultiu sobre la permanència d'Espanya a l'Organització del Tractat de l'Atlàntic Nord, cal preguntar-se si té sentit la continuïtat de l'OTAN, quan no existeix cap altre bloc militar que constitueixi una amenaça, i si l'Estat espanyol hi ha de seguir col·laborant.
El present llibre ofereix una excel·lent informació sobre l'evolució de l'OTAN, els incompliments de les tres condicions del referèndum, així com un seguit de raons per respondre negativament a la pertinença a aquesta aliança militar.
El Centre d'Estudis per la Pau J.M. Delàs, fundat l'any 1999, té com a missió el foment d'una cultura de pau i la construcció d'una societat desarmada i per això es dedica a sensibilitzar sobre els efectes perversos de les armes i el militarisme.
Combina el treball d'estudi i publicació amb la difusió i la mobilització social al voltant dels efectes negatius del militarisme, entre ells la despesa militar, la R+D militar i la fabricació i el comerç d'armes, així com la denuncia de l'incompliment dels acords dels governs en aquestes matèries.
El Centre d'Estudis per la Pau rep el nom de J.M. Delàs, en record de Josep Manuel Delàs, que va ser president de Justícia i Pau de Girona i abans comandant de l'exèrcit a la reserva i membre de la UMD (Unió Militar Democràtica) i que va decidir en l'última etapa de la seva vida dedicar-se a la ferma defensa de la pau i els valors de la noviolència.
L'ICIP, en col·laboració amb el CIDOB, la Fundación Cultura de Paz i el Club de Roma, ha organitzat el primer semestre de 2020 el cicle de conferències Polarització i diàleg en societats democràtiques, amb l'objectiu d'analitzar els creixents processos de polarització política i social en les quals es troben moltes societats democràtiques.
La mobilització política al voltant d'assumptes altament divisius s'ha traduït en un qüestionament dels pilars fonamentals dels nostres sistemes polítics, a més de la polarització de les societats que habitem.
Projectes ideològics antagònics generen actualment una confrontació creixent en societats que veuen aparèixer noves línies divisòries a causa de les disparitats socioeconòmiques, les migracions, el rebuig cap a les institucions polítiques tradicionals o l'encaix territorial.
El cicle ha abordat la divisió al voltant del Brexit, o les figures de Trump o Salvini (als Estats Units i Itàlia, respectivament) i durant la tardor de 2020 abordarà també la situació a Catalunya, amb una creixent polarització política i social al voltant del Procés.
El cicle es va iniciar el mes de gener però es ha haver d'interrompre al març a causa de la propagació del coronavirus COVID-19 i les mesures excepcionals decretades arreu.
Posteriorment, el mes de juny el cicle s'ha reprès en format virtual, a través del canal de YouTube del CIDOB.
Aquestes són les sessions celebrades (en els casos de les sessons en línia podeu recuperar els debats íntegres en el següents enllaços):
Sessió 1: "Conflicte, polarització i diàleg al Regne Unit: Brexit, Irlanda del Nord i Escòcia".
Debat amb Brian Gormally, director del Committee on the Administration of Justice a Irlanda del Nord, i Míriam Juan-Torres, investigadora sènior de More in Common,
Sessió 2: "El cas d'Itàlia: el nou govern Conte com a resposta a l'amenaça del populisme i l'euroescepticisme".
Debat amb Paola Lo Cascio, professora de la Universitat de Barcelona, i Eva Giovannini, escriptora i periodista de Rai TV.
Sessió 3: "L'Era Trump: polarització, populisme i COVID-19".
Podeu recuperar la sessió en castellà i en anglès.
Sessió 4: "COVID-19: amenaça o impuls per a la cooperació global?"
Podeu recuperar la sessió en anglès.
Sessió 5: "Polarització i diàleg a Catalunya".
Taula rodona amb Fernando Sánchez Costa, historiador i president de Societat Civil Catalana; Marina Subirats, sociòloga; Joan Manuel Tresserras, doctor en Ciències de la Informació i exconseller de Cultura; i Sonia Andolz, politòloga.
Podeu recuperar la sessió aquí.
La darrera sessió del cicle serà la següent:
Sessió 6: "Condicions per a un diàleg social i polític".
Resum de les sessions internacionals del cicle "Polarització i diàleg en societats democràtiques", organitzat per l'ICIP, el CIDOB, la Fundación Cultura de Paz i el Club de Roma.
Clàssics de la pau i la noviolència, 19.
A Henry David Thoreau se'l considera un dels pares fundadors de la literatura nord-americana, profeta de l'ecologia i l'ètica ambiental, i inventor de la desobediència civil.
Intel·lectual original i pioner, el seu pensament abraça temes i preocupacions que han anat adquirint importància molts anys després de la seva mort.
Sens dubte, la seva oposició als nous valors d'una societat en creixent industrialització el van convertir en un personatge sovint incomprès pels seus contemporanis.
«La seva vida de resistència al poder, la seva reivindicació de la individualitat i la seva obra literària i filosòfica, dedicada sobretot a la crítica social i al desmuntatge de tòpics d'acord amb principis de rigorisme moral, ens el fan avui absolutament proper. [...]
La biografia que ha escrit Antonio Casado da Rocha ens permet acostar-nos a un personatge fascinant i ens planteja qüestions que són d'importància decisiva —i que ho seran durant molts anys—.
Per això mateix Thoreau és un clàssic.»
(Fragment del pròleg de Ramon Alcoberro).
Traducció d'Alba Galí i Jaume Salvanyà.
Nascut a Sant Sebastià el 1970, Antonio Casado da Rocha és llicenciat en Humanitats per la National University of Ireland i doctor en Filosofia per la Universitat del País Basc (UPV/EHU).
Després de diverses estades a l'estranger, en l'actualitat és investigador permanent al Departament de Filosofia dels Valors i Antropologia Social de la UPV/EHU, on imparteix docència en qüestions ètiques contemporànies.
De 2012 a 2017 va ser vicedegà de la Facultat de Filosofia i Ciències de l'Educació.
Des del 2017 és director de Projecció Universitària de campus de Guipúscoa.
Ha publicat articles i llibres sobre ètica assistencial, ètica ambiental i de la investigació, com ara La desobediencia a partir de Thoreau (Gakoa, 2002), Bioética para legos (Plaza y Valdés, 2008), Thoreau.
Barcelona: Institut Català Internacional per la Pau; Líniazero, 2020.
Quins mecanismes condueixen al perdó, d'on sorgeix, què el motiva?
Richard Holloway reflexiona des d'una perspectiva personal i política sobre la complexitat del perdó i aborda el gran repte de com respondre i perdonar allò que considerem imperdonable.
Posa de manifest que la necessitat de perdonar esdevé més gran que mai quan som capaços d'alliberar-nos dels vincles del passat.
A través del seu argumentari, el llibre recorre la visió del perdó d'un gran nombre de figures rellevants de la filosofia i del pensament, des d'Steiner, Nietzsche, Derrida, Arendt o Mandela, així com també amb nombroses citacions de fonts bíbliques i obres poètiques.
Si les complexitats històriques sovint impossibiliten perdonar accions i persones concretes, ens queda el dilema d'insistir en una justícia correctiva o, més radicalment, de perdonar incondicionalment.
No es tracta d'oblidar l'imperdonable sinó de trobar noves formes perquè no es perpetuï la represàlia.
Traducció de Víctor Obiols Llandrich.
Richard Holloway (1933) és escriptor, comunicador i l'autor de més d'una vintena de llibres en què reflexiona serenament sobre ètica, religió o la mort.
Va ser bisbe d'Edimburg durant catorze anys i cap de l'Església episcopal escocesa fins a la seva dimissió.
De llavors ençà, ha esdevingut una figura molt influent en qüestions relacionades amb les creences religioses en el món modern.
També ha presentat diversos programes de ràdio i televisió de la BBC.
Nagler, Michael N. Manual de la noviolència.
Una guia per a l'acció pràctica.
Barcelona: Institut Català Internacional per la Pau; Líniazero, 2018.
En aquest llibre, Michael N. Nagler ofereix una síntesi dels principis inspiradors de la noviolència, des dels orígens del pensament de Gandhi fins a les figures i exemples més destacats dels darrers anys.
El llibre és una guia per a utilitzar la noviolència de manera creativa a l'hora de confrontar qualsevol problema i per a construir moviments de canvi capaços de reestructurar les bases de la societat.
L'autor també identifica alguns errors tàctics concrets que solen cometre les accions noviolentes sense èxit, com ara les manifestacions de la Plaça de Tiananmen o les protestes dels moviments Occupy, i inclou també exemples d'històries de revolucions noviolentes exitoses d'arreu del món, fins i tot un exemple de l'Alemanya Nazi.
Per a Nagler la noviolència és molt més que una simple tàctica, és una manera de viure que enriqueix tots els aspectes de la nostra vida.
Michael N. Nagler és catedràtic emèrit de Literatura Clàssica i Comparada a la Universitat de California, a Berkeley, on va fundar el programa d'estudis sobre Pau i els Conflicte.
És autor dels llibres Our Spiritual Crisis (Open Court, 2005) i The Search for a Nonviolent Future (New World Library, 2000), que l'any 2000 va rebre l'American Book Award i ha estat traduït a diferents llengües.
També ha escrit articles per The Wall Street Journal i altres publicacions.
Nagler és també fundador i president del Metta Centre for Nonviolence (Centre Metta per a la Noviolència), on actualment desenvolupa la seva principal activitat.