projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Per fer una proposta de publicació a l'IEA, tant pel que fa a un projecte de llibre com un article per a la Revista, cal tenir en compte la informació que la Guia per a autors i presentació d'originals específica per a cada cas.
En aquest document s'hi detallen els objectius de les publicacions que edita l'Institut, com se seleccionen i avaluen els originals, quins criteris formals de presentació s'han de seguir, els permisos i els drets i deures d'autoria.
Les persones que vulguin proposar un llibre poden consultar la guia específica per la presentació d'originals per a llibres que teniu disponible en aquest apartat.
Les persones que vulguin enviar propostes d'articles, han d'assegurar-se que compleixen els criteris de la guia per als autors de la REAF-JSG, i enviar-les necessàriament mitjançant la plataforma Scholastica, l'enllaç de la qual teniu a la dreta.
La REAF-JSG és una revista d' accés obert i gratuït que es va començar a publicar l'any 2005 amb l'objectiu de posar a disposició del món de la investigació i l'acadèmic, i en general de les persones que estudien els diferents sistemes de descentralització política territorial, un fòrum especialitzat de reflexió teòrica i de debat, caracteritzat per la qualitat i el rigor científic.
És una revista pluridisciplinària de periodicitat semestral que dona cabuda a treballs duts a terme tant des del vessant jurídic com des de la ciència política, la teoria política o l'economia.
A partir del número 28, la Revista d'Estudis Autonòmics i Federals va iniciar una nova etapa que es visualitza en el títol complementari Journal of Self-Government, que aprofundeix la seva vocació de presència i d'impacte en el món acadèmic internacional.
El contingut dels articles seguirà obert a tots aquells camps de recerca vinculats als temes d'autogovern -politològics, jurídics, econòmics, lingüístics, comunicatius, culturals, etc– tant des d'una perspectiva analítica de caràcter teòric i de política comparada com de recerca aplicada vinculada a casos concrets de les democràcies contemporànies.
La revista no carrega cap cost als/ a les autor: la presentació d'originals i l'eventual publicació d'articles estan lliures de costos als/ a les autor.
El contingut de la revista està disponible gratuïtament, sense càrrec de cap mena per l'usuari o la seva institució.
Els usuaris poden llegir, descarregar, copiar, distribuir, imprimir, buscar i enllaçar els textos complets dels articles d'aquesta revista sense demanar permís previ a l'editor o a l'autor, d'acord amb la definició d'accés obert de la Iniciativa d'Acess Obert de Budapest (Budapest Open Access Initiative, BOAI).
Així doncs, els textos complets i els articles són accessibles i descarregables gratuïtament en aquesta mateixa pàgina i també des de diversos directoris i repositoris, d'entre els quals us recomanem el Directory of Open Access Journals (DOAJ), Dialnet i Revistes Catalanes d'Accés Obert (RACO), en els quals hi podeu fer cerques per diversos criteris (autor, títol, any, etc.).
Tots els articles publicats a la REAF-JSG tenen una llicència Creative Commons del tipus "Reconeixement – No Comercial – Sense Obra Derivada" (cc by-nc-nd).
La REAF-JSG es publica semestralment al juny i al desembre.
Normaument i a audicions diàries (de deluns a diuendres) tàs 12 e tàs 18 ores, a cargue dera carrilhonista deth Palai; tanben bèri dissabtes tàs 12 ores.
Es concèrts programadi cada sason se pòden escotar der interior deth Palai dera Generalitat estant, en Pati des Irangèrs o ben ena Galeria Gotica (en cas de ploja, massa solei o requeriments tecnics).
Era entrada gratuïta e era durada aproximada entà cadun d'aguesti concèrts ei de 60 minutes.Un viatge complèta tota era capacitat, ei possible d'escotar es interpretacions dempús des carrèrs deth Barri Gotic.
El 2017 la Canterbury Christ Church University (Regne Unit) va impulsar el projecte "50 Shades of Federalism", un projecte acadèmic adreçat a posar de rellevància la diversitat existent en els sistemes federals i descentralitzats.
El projecte consisteix en l'elaboració i publicació online de breus articles.
L'Institut d'Estudis de l'Autogovern ha arribat a un acord de col·laboració amb la Canterbury Christ Church University per difondre el projecte oferint la traducció dels articles al català i al castellà en el nostre web.
En aquest butlletí us donem notícia d'aquest projecte i hi enllacem els primers articles d'aquesta col·laboració.
Els següents articles apareixeran en els propers butlletins.
Avís legal | D'acord amb l'article 17.1 de la Llei 19/2014, la ©Generalitat de Catalunya permet la reutilització dels continguts i de les dades sempre que se'n citi la font i la data d'actualització i que no es desnaturalitzi la informació (article 8 de la Llei 37/2007) i també que no es contradigui amb una llicència específica.
El Registre Oficial de Professionals de l'Esport de Catalunya (ROPEC) és l'eina que garanteix l'acreditació de les persones que exerceixen les activitats professionals regulades a la Llei 3/2008 de l'exercici de les professions de l'esport.
Les persones graduades o llicenciades en CAFE no s'han d'inscriure al ROPEC sinó que s'han de col·legiar al COPLEFC.
Quan l'activitat professional no és exclusivament per compte d'altri, és obligatòria la contractació prèvia d'una assegurança de responsabilitat civil que cobreixi la indemnització pel danys que es puguin causar a tercers en la prestació dels serveis professionals.
En el cas dels professionals col·legiats, pel fet de ser membres d'un col·legi, ja disposen de l'assegurança requerida.
Per a més informació, en el cas de professionals del socorrisme aquàtic, podeu consultar aquesta infografia.
Per a més informació en el cas de monitor, entrenador i director podeu consultar aquesta infografia.
Per a més informació per inscriure-us al ROPE, podeu consultar aquesta infografia.
A les persones que vulguin exercir les professions de l'esport i disposin de titulació reglada.
En cas de no disposar de titulació caldrà sol·licitar el Certificat per a la incorporació en el Registre Oficial de Professionals de l'Esport de Catalunya.
El Palau de la Generalitat, seu de la Presidència i del Govern de Catalunya, acull els actes polítics i institucionals més rellevants del país.
La Diputació del General de Catalunya, coneguda popularment com a Generalitat, va establir la seva seu en aquest edifici l'any 1400.
Històricament, la Diputació del General de Catalunya té els seus orígens en les antigues Corts Catalanes, l'assemblea de representació parlamentària que compartia el poder amb el monarca, i és un dels primers òrgans d'aquesta naturalesa a Europa.
El primer president va ser Berenguer de Cruïlles, nomenat a les Corts de Cervera de 1359.
L'objectiu d'aquest document és analitzar un d'aquests escenaris: el presidit per un referèndum sobre la independència.
L'anàlisi inclou, d'una banda, un resum de les idees i els arguments principals que la teoria política actual proporciona en termes de legitimitat sobre processos d'independència en contextos democràtics plurinacionals.
D'altra banda, es descriuen processos pràctics de referèndums d'independència que ofereix la política comparada.
Finalment, a partir dels dos components anteriors, s'analitza el cas actual de Catalunya.
Aquest informe analitza, d'una banda, un dels components de l'autogovern dels ens subestatals d'algunes democràcies liberals territorialment compostes, federals i regionals: la naturalesa i característiques de les relacions intergovernamentals entre els dos principals nivells territorials de govern.
D'altra banda, s'analitza la qualitat de l'autogovern en les relacions intergovernamentals en el cas de Catalunya i l'Estat espanyol.
Finalment, es proposen reformes institucionals en escenaris polítics de futur, susceptibles de dotar Catalunya d'un autogovern nacional políticament sòlid i jurídicament protegit, que tingui en les seves institucions el principal centre de gravetat de les decisions col·lectives del país.
Recull les dades que faciliten la identificació electrònica unívoca de les persones que volen comunicar-se digitalment amb la Generalitat de Catalunya mitjançant l'alta al Registre de la Seu electrònica de l'Administració de la Generalitat de Catalunya per fer ús del servei l'idCAT Mòbil.
Les dades aportades en aquest registre tenen els usos següents:
Si disposeu de l' idCAT Mòbil, les vostres dades personals ja consten en aquest registre.
A les persones que es relacionen amb la Generalitat de Catalunya i els seus organismes vinculats i que tinguin més de 16 anys.
Es persones damb mobilitat redusida i accediràn pera madeisha entrada.
Ei imprescindible mostrar un document identificatiu oficiau (NIF, passapòrt, eca.) entà entrar ath Palai.
Damb motiu dera situacion d'excepcion provocada pera Covid-19 se suspenen es concèrts deth XXVII Hestivau Internacionau de Carilló de Barcelona.
Per poder accedir al Palau de la Generalitat a escoltar els concerts de carilló és obligatori fer una inscripció prèvia, mitjançant aquest formulari o bé trucant al 012, per cada persona que vulgui assistir al concert.
El dijous abans de cada concert serà l'últim dia per inscriure's, o bé quan s'hagi omplert l'aforament.
L'accés al Palau es farà per la porta del carrer de Sant Honorat, des de 45 minuts abans de l'inici del concert.
Les persones amb mobilitat reduïda hi accediran per la mateixa entrada.
És imprescindible mostrar un document identificatiu oficial (NIF, passaport, etc.) per entrar al Palau.
Els concerts tenen una durada de 60 minuts i es demana que no se surti fins al final per tal de no interrompre una tranquil·la audició.
També cal tenir present que són concerts de "tall clàssic", per la qual cosa, si veniu amb infants, haurien d'estar acostumats a aquest tipus d'audicions.
No es permet visitar el Palau, només accedir als espais des d'on es poden escoltar els concerts.
També us podeu inscriure trucant al 012
Cada primer dilluns de mes s'obre la inscripció per al concert o concerts del mes vinent.
Amb motiu de la situació d'excepció provocada per la Covid-19 se suspenen els concerts del XXVII Festival Internacional de Carilló de Barcelona.
L'actual carilló del Palau de la Generalitat té 49 campanes de bronze i un pes total de 4.898 quilos.
Aquest nombre de campanes, que abasten una extensió tonal de quatre octaves cromàtiques, li dona la categoria de carilló de concert.
Va ser construït per la casa Petit & Fritsen, d'Aarle-Rixtel (Països Baixos), i fou inaugurat el 21 de desembre de 1976, pocs mesos abans del restabliment de la Generalitat de Catalunya.
Aquest nou instrument fou instal·lat sota l'impuls de la carillonista M. Dolors Coll, i substituí el petit "carilló" de l'any 1927.
Normalment hi ha audicions diàries (de dilluns a divendres) a les 12 i a les 18 hores, a càrrec de la carillonista del Palau; també alguns dissabtes a les 12 hores.
En aquest tipus d'audicions, el carilló s'escolta des dels carrers del Barri Gòtic.
Els concerts programats cada Temporada s'escolten des del Pati dels Tarongers i la Galeria Gòtica.
O, en cas de pluja, massa sol o requeriments tècnics, des de la Galeria Gòtica i Pati de Carruatges cobert.
En aquests espais l'audició és òptima i, a més, aquesta audició s'acompanya amb la visualització dels teclats de l'instrument a través d'un circuit tancat de televisió.
També es presenten cadascuna de les peces dels diferents programes.
L'entrada és gratuïta i la durada aproximada per a cadascun d'aquests concerts és de 60 minuts.
Un cop complet l'aforament, és possible escoltar les interpretacions des dels carrers del Barri Gòtic.
És imprescindible fer inscripció per assistir als concerts des de dins del Palau de la Generalitat.
Cada Temporada presenta concerts tots els primers diumenge de mes (excepte a l'agost i al setembre), a les 12 del migdia, amb programes variats, tant clàssics com més populars, així com també concerts per les Festes de la Mercè i per Sant Esteve.
Al mes de juliol s'ofereixen, a més, els concerts del Festival Internacional de Carilló de Barcelona.
Amb motiu de la situació d'excepció provocada per la Covid-19 se suspenen els concerts del XXVII Festival Internacional de Carilló de Barcelona.
L'informe inclou un primer capítol d'anàlisi lingüística de la Sentència i cinc capítols d'anàlisi jurídica.
El capítol de caràcter lingüístic se centra en els principals conceptes i estratègies argumentatives a través de les quals el Tribunal tracta de legitimar la seva decisió.
En els capítols d'anàlisi jurídica, l'informe analitza tres grans blocs de continguts.
En primer lloc, s'examina la relació d'actuacions processals inclosa en els antecedents de fet; en segon lloc, s'analitzen els drets individuals i col·lectius susceptibles de ser vulnerats en el decurs del procés judicial i per la mateixa Sentència, i, en tercer lloc, s'analitzen els tipus de delictes, l'atribució de responsabilitats i la imposició de penes a les persones processades.
Finalment, s'esmenten quatre conseqüències polítiques rellevants de futur sorgides d'aquesta causa judicial.
Prèviament ara presentacion dera peticion generica, cau comprovar que non i age cap tràmit associat ara sollicitud que se vò presentar en cercador de Tràmits gencat.
Non i a taxes associades ad aguest tràmit.
Alternativament se poderà presentar era peticion de forma presenciau en quinsevolh des lòcs que prevé er article 38.4 dera Lei 30/1992, de 26 de noveme, de regim juridic des administracions publiques e deth procediment administratiu comun.
Es peticions s'adreçaràn automaticament ath departament que s'indique (o ar organ competent en cas que s'age trigat ua tematica).
S'era peticion qu'auetz presentat en Registre generau electronic se correspon damb era sollicitud d'un servici qu'a abilitada era tramitacion en linha damb formulari especific, laguens de Tràmits gencat, er organ competent entà resòlver aurà en compde eth dia de presentacion en aguest registre mès poderà requerir ara persona sollicitanta era complementacion dera informacion que non age aportat, comunicant-li ath madeish temps eth tèrme de qué dispòse era Administracion dera Generalitat entà resòlver.
En aquest número els lectors podran trobar quatre articles de recerca.
En primer lloc, els articles de Peter Bussjäger, Christoph Schramek, i Mirella Johler, i de Roland Sturm analitzen la situació actual del federalisme centreeuropeu dels casos austríac i alemany.
En segon lloc, Adam Holesch analitza el procés de descentralització de Polònia en les tres darreres dècades; és a dir, des del col·lapse dels sistemes socialistes de l'Europa de l'Est; finalment, Asier Martínez de Bringas analitza el cas de les autonomies indígenes a Amèrica llatina a partir del que ofereix la política comparada de quatre casos rellevants: Bolívia, Equador, Colòmbia i Perú.
A càrrec de Ferran Requejo, director de l'IEA
Investigador postdoctoral a l'Institut Barcelona d'Estudis Internacionals (IBEI)
Professor a l'Institut de Dret Públic, Estat i Ciència de l'Administració a la Universitat d'Innsbruck, i director de l'Institute of Federalism a Innsbruck
Project assistant a l'Institute de Dret Públic, Estat i Ciència de l'Administració a la Universitat d'Innsbruck i al Liechtenstein Institute
Professor encarregat de Dret Constitucional a la Facultat de Dret de la Universitat de Deusto
Resum: La autonomia indígena, pel que fa a dret, s'expressa i projecta com a procés polític a través del qual els pobles indígenes exerceixen el seu dret a la lliure determinació en el marc de l'Estat.
Això es concreta com la capacitat per determinar lliurement la seva condició política com a pobles, el seu propi desenvolupament econòmic, així com les estructures socials i culturals per la producció, reproducció i desenvolupament de la vida individual i col·lectiva.
En aquest assaig procedim a realitzar un anàlisi comparatiu a l'Amèrica Llatina (Bolivia, Ecuador, Colómbia i Perú) de les dificultats que es presenten en la construcció dels processos autonòmics indígenes, i com dificulten enormement la construcció d'un Dret intercultural entre l'Estat i els pobles indígenes.
En el present número, la Revista d'Estudis de l'Autogovern – Journal of Self-Government (REAF-JSG) continua la fase iniciada el desembre de 2018, en la qual incorpora de manera sistemàtica les anàlisis teòriques, comparades, empíriques i d'estudis de cas dins de l'àmbit de recerca internacional sobre temàtiques d'autogovern.
En aquest número 29, s'inclouen quatre articles publicats després de l'habitual procediment de recórrer a referees anònims, així com una anàlisi sobre les decisions del Tribunal Constitucional espanyol relacionades amb les tensions territorials desenvolupades al llarg de l'any 2018.
A càrrec de Ferran Requejo, director de l'IEA
Professora agregada de Dret Constitucional de la Universitat de Girona
Resum: L'article proposa analitzar el règim lingüístic en l'ensenyament a Suïssa, un Estat federal plurilingüe especialment respectuós amb la diversitat.
A la primera revisa críticament la dimensió política del fet lingüístic i el paper que assumeix l'escola en la protecció de la diversitat lingüística en clau comparada.
Seguidament, l'article revisa el marc de repartiment competencial entre la Confederació helvètica i els vint-i-sis cantons en matèria de llengua en l'ensenyament.
A Suïssa, el principi de territorialitat s'erigeix com la clau de volta de l'ordenació del règim lingüístic escolar.
Cadascun dels cantons suïssos decideix amb plena autonomia quines seran les llengües vehiculars i d'aprenentatge al seu respectiu sistema educatiu.
L'article desenvolupa un estudi més detallat del règim lingüístic a l'ensenyament als tres cantons bilingües de Friburg, Berna i el Valais.
Conclou analitzant les fórmules d'harmonització i cooperació intercantonal en aquest àmbit.
L'exemple suís permet comprovar com pot gestionar-se eficientment un entorn sociolingüístic complex des d'opcions de gestió d'aquesta diversitat en l'àmbit educatiu excepcionalment descentralitzades, i fer-ho garantint el consens, la cooperació i coordinació interna.
Paraules clau: Suïssa; llengua ensenyament; federalisme.
Cap de l'Àrea d'Assessorament sobre l'Organització Territorial del Poder de l'Institut d'Estudis de l'Autogovern, i professor associat de Dret Constitucional de la Universitat de Barcelona
Les persones interessades a publicar a la REAF-JSG han de saber que la gestió de tot el procés de recepció i avaluació de propostes es fa exclusivament mitjançant la plataforma Scholastica: https://reaf.scholasticahq.com/.
Així, els articles s'han de presentar necessàriament en línia mitjançant aquesta plataforma.
Els autors i autores que vulguin enviar propostes d'articles han d'assegurar-se de complir i acceptar les condicions i els criteris descrits a la Guia d'estil REAF-JSG que podeu trobar en aquesta mateixa pàgina i, si us convé, descarregar-ne el pdf.
Els autors i autores també han de tenir present de garantir l'originalitat dels seus articles i assegurar-se que el seu treball compleix amb la política contra el plagi, que inclou l'autoplagi o la publicació duplicada.
Els articles que es publicaran a la REAF-JSG seran originals inèdits, llevat d'acord en un altre sentit entre l'IEA i l'autor d'un treball determinat.
S'admetran articles i, si escau, publicaran en les llengües següents: català, espanyol i anglès.
Tots els originals s'hauran de presentar en format Word o similar a través de la plataforma de gestió de revistes acadèmiques Scholastica.
Estem treballant per definir el codi ètic de la REAF-JSG, incidint en establir una política clara contra el plagi.
El codi ètic, que serà públic, inclourà:
Per ara, la revisió per detectar el plagi en els textos presentats l'han fet els editors i revisors, basant-se en el seu propi coneixement acadèmic.
Actualment, estem considerant si utilitzar eines sistemàtiques, com ara CrossCheck.
Si es detecta cap mena de plagi en els passos previs a la publicació d'un article (pels editors, el Comitè de Redacció, els revisors...), la direcció de la Revista emprendrà accions correctives, com ara refusar l'article, prohibir a l'autor publicar a la REAF-JSG i comunicar aquesta pràctica deshonesta a la institució a la qual pertany l'autor.
Els originals rebuts se sotmetran a avaluació anònima a doble cec per especialistes en el tema tractat, els quals seran externs a la revista o pertanyents als seus consells de redacció i científic.
Per tant, l'original no pot incloure cap referència (a text, notes o bibliografia) que permeti identificar l'autoria.
Si les avaluacions aconsellen la introducció de canvis en l'original, l'acceptació definitiva de l'article restarà condicionada a la realització per part de l'autor dels canvis assenyalats.
Els informes d'avaluació tindran en compte, entre altres factors:
Les persones que durant els anys 2017, 2018 i fins el darrer número de la REAF (juny 2019) han avaluat els articles rebuts per a la publicació a la Revista són les que relacionem més avall.
L'IEA i el Consell Editorial de la REAF-JSG els agraeix la seva aportació en el procés de selecció anònima.
Aquesta col·lecció va ser editada amb la voluntat de ser una veu actual, aleshores, de les qüestions suscitades en el món jurídic i econòmic, sense gaire preocupació de perennitat ni la pretensió de deixar assentada una tesi definitiva sobre el tema tractat, però amb la voluntat d'abordar qüestions obertes amb altura científica.
Amb aquesta finalitat recull treballs, més aviat de caire pràctic, que transcriuen el contingut de reunions amb experts de fora i dins del país sobre el desenvolupament de les autonomies polítiques a tot el món.
També aplega articles de premsa o revistes sobre algun tema aleshores actual amb l'intent d'orientar els lectors sobre el seu estat de la qüestió.
Finalment, també inclou treballs de recerca encarregats expressament per l'Institut a experts en les diferents matèries.
Aquesta col·lecció es va editar de 1986 a 1999.
Fonamentalment, recull treballs fets directament pels col·laboradors de l'Institut d'Estudis Autonòmics sobre qüestions referents a les autonomies polítiques i, eventualment, només administratives, de qualsevol país, i més en particular de Catalunya i Espanya.
Aquests treballs seran moltes vegades doctrinals però més sovint pràctics, d'examen de la realitat del desenvolupament efectiu d'un règim autonòmic determinat en un moment precís d'evolució.
En qualsevol cas mereixen la qualificació d' estudis, amb la qual es titula la col·lecció, per la profunditat i seriositat d'elaboració.
Col·lecció pensada per divulgar de manera breu i immediata esdeveniments d'especial repercussió sobre l'autonomia: processos, activitat legislativa, decisions polítiques, jurisprudència o el resultat d'activitats investigadores o de debat que poden tenir especial interès per al desenvolupament autonòmic.
Tot i que la major part d'aquestes actuacions queden reflectides posteriorment en altres publicacions més extenses, l'exposició sintètica o una primera anàlisi del contingut, pot ser especialment útil per donar-ne coneixement i fer-ne una primera reflexió sobre l'abast i efectes.
Davant el context de canvi i incertesa en el que es troben avui els governs locals arran de l'impacte de la crisi, però també en la nova manera de fer política (transparència, participació ciutadana), aquesta obra es proposa prendre consciència de l'abast que tenen actualment aquests reptes per als nostres governs locals i proposar pautes que puguin ser tingudes en compte a l'hora d'abordar una futura i ja imprescindible reforma del sistema local.
Text introductori a càrrec de Michael Burgess.
L'edició original d'aquest llibre va ser publicada en anglès amb el títol Federal Government.
Traducció d'una de les més importants obres clàssiques sobre el federalisme.
En l'estudi introductori, Michael Burges situa la primera publicació de l'obra el 1941 i resumeix la definició de federalisme de Wheare citant-lo: "... distribució de funcions entre autoritats coordinades, autoritats que no estan subordinades de cap manera l'una a l'altra ni en l'abast ni en l'exercici de les funcions...".