Aquest Dictamen té per objecte el Projecte de decret pel qual s'estableix l'ordenació dels ensenyaments del batxillerat.
El Projecte consta d'un preàmbul, vint-i-quatre articles, estructurats en set capítols, vuit disposicions addicionals, una de transitòria, una de derogatòria, tres de finals i tres annexos.
En el preàmbul es descriu el contingut, els objectius i el marc normatiu en el qual s'insereix la norma projectada i llur finalitat, això és, la d'adequar-se al nou marc legal establert per la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació (LOE) i el Reial decret 1467/2007, de 2 de novembre.
Aquests objectius són els que despleguen l'articulat del Projecte i els tres annexos que l'acompanyen.
Els set capítols de què consta estan dedicats a les disposicions de caràcter general, al currículum, a l'organització dels ensenyaments, a l'acció tutorial i d'orientació, a l'atenció a la diversitat, a l'avaluació i promoció, i al desenvolupament del currículum i a l'autonomia dels centres.
Les vuit disposicions addicionals estan referides, respectivament, a l'autonomia dels centres, als documents oficials d'avaluació i mobilitat, a l'educació de persones adultes, al batxillerat nocturn i a distància, a l'ensenyament de religió, a l'alumnat que cursa estudis de música o dansa, a l'equivalència amb determinades matèries de modalitat establertes en el Reial decret 1467/2007, a la correspondència amb altres ensenyaments i a les limitacions a l'oferta de modalitats de batxillerat.
La disposició transitòria preveu una regulació respecte a la validesa del llibre de qualificacions de batxillerat.
La disposició derogatòria es refereix al Decret 82/1996, de 5 de març, pel qual s'estableix l'ordenació dels ensenyaments de batxillerat; al Decret 22/1999, de 9 de febrer, pel qual s'adequa l'organització i l'avaluació dels ensenyaments de batxillerat nocturn; al Decret 127/2001, de 15 de maig, pel qual es modifiquen determinats aspectes de l'organització curricular de l'educació secundària obligatòria del batxillerat i del batxillerat nocturn, i al Decret 182/2002, de 25 de juny, pel qual es modifiquen el Decret 82/1996, de 5 de març, pel qual s'estableix l'ordenació dels ensenyaments de batxillerat, i el Decret 22/1999, de 9 de febrer, pel qual s'adequa l'organització dels ensenyaments de batxillerat al règim nocturn.
Les tres disposicions finals contenen, respectivament, el calendari d'aplicació, una autorització al Departament per dictar les disposicions d'aplicació del Projecte i la determinació de l'entrada en vigor de la norma projectada per a l'endemà de la seva publicació al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
Finalment, l'annex 1 estableix les competències generals del batxillerat; l'annex 2 conté els currículums de les matèries comunes, les de modalitat i les optatives; i l'annex 3 el nombre d'hores setmanals de les diferents matèries.
La Comissió Jurídica Assessora és competent per emetre dictamen preceptiu respecte dels projectes de reglament que es dictin per desplegar lleis, segons disposa l'article 8.2.b) de la Llei 5/2005, de 2 de maig, com ara és el cas, en què el Projecte en qüestió es dicta en el marc i en desplegament de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació (en aquest mateix sentit, dictàmens 315/06, 46/07 i 232/07).
El conseller d'Educació sol·licita que aquest dictamen es formuli amb caràcter d'urgència atès que la implantació dels nous ensenyaments de batxillerats s'ha de produir en el curs 2008/2009.
Aquesta raó s'estima fonamentada i, per això, així es fa, si es té en compte que una de les normes bàsiques que el Projecte desplega 'el Reial decret 1467/2007' és de data 2 de novembre de 2007 i, per tant, no se'n pogué començar amb anterioritat la tramitació, força complexa, d'altra banda.
En l'examen de casos com el present, en què es dictamina sobre un Projecte reglamentari, és doctrina reiterada d'aquesta Comissió que l'abast de l'actuació comporta l'estudi de la competència de la Generalitat de Catalunya; l'habilitació del Govern o del conseller o de la consellera, si escau, per a dictar la norma de què es tracta; la comprovació que s'hagin seguit els tràmits procedimentals previstos en la llei per a l'elaboració; i, especialment, l'anàlisi de la legalitat del text normatiu.
L'objecte del present Projecte de decret constitueix una matèria sobre la qual la Generalitat té competència compartida amb l'Estat, d'acord amb el que estableix l'article 131.3.c) de l'Estatut, referit a 'L'establiment dels plans d'estudi corresponents, incloent-hi l'ordenació curricular'.
Sobre aquesta matèria, i d'acord amb l'article 111 de l'Estatut, la Generalitat exerceix la potestat legislativa, la potestat reglamentària 'com ara és el cas' i la funció executiva 'en el marc de les bases que fixi l'Estat com a principis o mínim comú normatiu en normes amb rang de llei, excepte en els supòsits que es determinin d'acord amb la Constitució i amb aquest Estatut'.
L'habilitació del Govern i la reserva funcional de llei prevista en l'article 111 de l'EAC
No està prevista una habilitació expressa i singular per part de cap llei catalana per a desplegar la matèria regulada pel Projecte de decret.
Això no obstant, la previsió de l'article 68.1 de l'EAC, segons la qual correspon al Govern l'exercici de la potestat reglamentària, és títol atributiu suficient, en aquest cas concret, atès que l'establiment del currículum i l'ordenació d'aquest ensenyament no és matèria reservada materialment a la llei, i atès que constitueix un desplegament de la normativa bàsica estatal: de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació, i del Reial decret 1467/2007, de 2 de novembre, pel qual s'estableix l'estructura del batxillerat i se'n fixen els ensenyaments mínims.
Precisament, pel fet que les bases estatals estiguin també fixades en una norma reglamentària, l'exigència de llei formal que preveu l'article 111 en l'àmbit de les competències compartides, com a forma que han de revestir les normes que despleguin les disposicions bàsiques estatals, no té cabuda en aquest supòsit, com reiteradament ha establert aquesta Comissió en casos com el present (dictàmens 232/07, 243/07, 255/07, 267/07 i 271/07).
La tramitació del decret projectat fou iniciada i impulsada per la Direcció General de l'Educació Bàsica i el Batxillerat.
La memòria que exigeix l'article 63 de la Llei 13/1989, de 14 de desembre, d'organització, procediment i règim jurídic de l'Administració de la Generalitat de Catalunya i que annexa el Projecte de Decret, conté el marc normatiu en què s'insereix la norma; la justificació de l'oportunitat i de l'adequació de la mesura, ampliada amb posterioritat, amb una especial consideració al batxillerat nocturn; una taula de vigències; i inclou, també, un estudi econòmic, ampliat a petició del cap de l'Assessoria Jurídica del Departament d'Economia i Finances per tal que es comprovi si l'aplicació de la nova regulació no requereix un complement pressupostari.
L'informe econòmic emès a aquest efecte valora aquesta possibilitat en sentit negatiu.
Dit això, i constatat que formalment es troben tots els documents de la memòria en l'expedient, aquesta Comissió ha de posar també de manifest que no s'efectua en l'expedient un exercici explicatiu suficient sobre el contingut material de l'articulat ni, sobretot, dels tres annexos adjunts.
Aquesta omissió impedeix, moltes vegades, identificar i conèixer amb claredat quins són els aspectes tècnics que el Govern regula ex novo en desplegament de la norma bàsica estatal, més enllà d'una mera transcripció.
Així mateix, hauria estat molt adequat i útil que s'hagués pogut incorporar a l'expedient un document que contingués les equivalències oportunes i recollís el treball de contrast necessari.
Aquesta mancança resulta rellevant, sobretot en regulacions que, com aquesta, presenten un fort caràcter tècnic i un alt component d'especialització (per exemple, Dictamen 64/08).
En aquest sentit, cal recordar que aquesta Comissió Jurídica Assessora es pronuncia des de ja fa temps (vid. Dictamen 21/1998) sobre la importància de la memòria explicativa, i el caràcter dinàmic i la naturalesa valorativa que té pel que fa a l'elecció a favor d'una o altra opció de les que es presenten al Govern.
Així, és important el caràcter explicatiu de la memòria, no només perquè la resta de tràmits compleixin la seva funció correctament (per exemple, la informació pública o la mateixa intervenció de l'òrgan consultiu que moltes vegades, per desconeixement d'aspectes tècnics, no té elements suficients per pronunciar-se, fins i tot, sobre aspectes de legalitat), sinó també perquè, en haver-se de referir al contingut material de la norma, la memòria s'ha de pronunciar sobre aquelles opcions que es presenten al Govern en el marc de la legalitat i ha d'incorporar durant la tramitació ulteriors elements de valoració i de judici.
Per això, i en casos com el present, el fet que la memòria examinada sigui formalment adequada al que disposa l'article 63 no resulta suficient, ja que hauria d'haver contingut una motivació més àmplia del contingut material de la regulació i haver reflectit el resultat dels judicis valoratius de caràcter tècnic que prèviament s'han portat a terme en un altre nivell.
Al marge d'aquesta qüestió, i seguint l'expedient, la proposta de disposició ha estat sotmesa al tràmit d'informació pública.
Consta, a més, l'acta de les sessions de la Mesa Sectorial de Personal no Universitari en l'Àmbit de l'Administració de la Generalitat amb diverses propostes sobre el contingut del Projecte.
Totes les observacions i propostes emeses en aquests tràmits han estat valorades i algunes d'elles incorporades al text de la norma projectada.
Com és preceptiu, el Projecte també s'ha sotmès a la consideració del Consell Escolar de Catalunya, el qual formula observacions a l'articulat del Projecte i no, en canvi, en relació amb els tres annexos.
Així mateix, també ha emès informe preceptiu l'Institut Català de les Dones.
S'han incorporat al text del Projecte totes les observacions formulades per l'esmentat Institut i han estat degudament valorades i parcialment incorporades les recomanacions del Consell Escolar.
També consta en l'expedient l'informe favorable de l'advocada de la Generalitat i de l'advocada en cap del Departament d'Educació, i el certificat de la Secretaria del Consell Tècnic conforme el Projecte ha estat objecte d'informe.
Finalment, s'ha emès una addenda al darrer informe jurídic ateses les modificacions al text que introduí el Consell Tècnic.
Ara bé, en dates 12 i 17 de juny de 2008, és a dir, aproximadament un mes més tard que aquesta Comissió hagués registrat l'entrada del present expedient, tingueren entrada sengles escrits del conseller d'Educació en què es proposava un canvi de redactat de la disposició addicional quarta del Projecte de decret a proposta del Departament d'Interior, Relacions Institucionals i Participació, i s'afirmava que es tractava 'd'un canvi de forma que no afecta el fons de la regulació'.
Aquest no és el parer d'aquesta Comissió, perquè, tot i que es tracta de modificacions de redacció sobre les quals, per via interpretativa, podria concloure's que no suposen una modificació substancial del text original, el que és cert és que en cap cas es tracta de mers 'canvis de forma': se substitueix '['] La determinació del currículum de l'ensenyament de la religió catòlica i de les diferents confessions religioses [']' per '['] La determinació del currículum de l'ensenyament de les diferents confessions religioses [']'.
I se substitueix '['] és competència, respectivament de la jerarquia eclesiàstica i de les corresponents autoritats religioses [']' per '['] és competència de les corresponents autoritats religioses [']'.
Des d'aquesta perspectiva, és important constatar que aquesta modificació de la disposició addicional quarta del Projecte de decret ni ha estat valorada pel servei jurídic del Departament, o almenys no hi consta, ni ha estat informada pel Consell Tècnic.
Tanmateix, aquesta manera de procedir no s'ajusta exactament a allò que disposa l'article 65 de la Llei 13/1989 esmentada.
En aquest cas, manca una llei catalana d'ensenyament que constitueixi la norma de capçalera del marc normatiu de la matèria que regula el Projecte de decret.
El contrast de la legalitat del Projecte s'ha de fer, per tant, amb la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació, i amb aquelles altres normes reglamentàries estatals que, a causa de la remissió efectuada per aquella Llei orgànica, actuen també com a bàsiques en el sentit establert en l'article 111 de l'Estatut.
En efecte, la Llei orgànica 2/2006 regula en els articles 32 a 37 els objectius, l'organització, l'avaluació i la titulació del batxillerat, ensems que preveu, en l'article 6.2: 'Amb la finalitat d'assegurar una formació comuna i garantir la validesa dels títols corresponents, el Govern ha de fixar, en relació amb els objectius, competències bàsiques, continguts i criteris d'avaluació, els aspectes bàsics del currículum que constitueixen els ensenyaments mínims a què es refereix la disposició addicional primera, apartat 2, lletra c), de la Llei orgànica 8/1985, de 3 de juliol, reguladora del dret a l'educació' (ensenyaments que donen lloc a títols acadèmics i professionals vàlids en tot el territori espanyol).
Així, la norma reglamentària que fixa aquesta normativa bàsica és el Reial decret 1467/2007, de 2 de novembre, pel qual s'estableix l'estructura del batxillerat i se'n fixen els ensenyaments mínims, llevat de l'article 8, de la disposició transitòria segona i de la disposició derogatòria, apartats 2 i 3, segons el que es desprèn de la disposició final segona del mateix Reial decret.
Aquest és, doncs, el marc normatiu en què se situa la norma projectada.
En general, no es detecten contradiccions que contravinguin directament el marc legal de la norma projectada, la qual cosa no significa que no hi hagi lògiques diferències de regulació entre el Projecte de decret i la normativa bàsica esmentada, atès que la Generalitat deté, en aquest supòsit, una competència de desplegament que permet establir una regulació pròpia i diferenciada, d'acord amb el que estableix l'article 111 de l'EAC.
El que sí que es detecta, però, són algunes omissions de regulació en el Projecte que, per contra, es troben reflectides a la normativa bàsica estatal.
En aquests casos, la Comissió Jurídica Assessora es limita a posar de manifest aquestes omissions, i recomana una inclusió explícita de la regulació omesa, car, ateses les especificitats tècniques de la norma projectada i la manca d'una explicació i justificació en la memòria de les opcions adoptades, com ja s'ha indicat, no és possible comptar amb arguments suficients com per apreciar una lesió directa de la normativa bàsica estatal.
Seguidament, per tant, es farà referència a aquelles diferències de regulació que aquesta Comissió entengui que no s'adiuen amb les finalitats i objectius de la mateixa norma projectada (en la mesura que, com s'ha avançat, les regulacions ex novo que conté el Projecte constitueixen un desplegament legítim de la normativa bàsica en els termes que disposa l'article 111 de l'EAC); es posaran de manifest les omissions que es detectin, en els termes indicats; i, finalment, s'inclouran també observacions de possible millora tècnica del Projecte, amb el benentès que amb elles no es pretenen qüestionar en cap moment els aspectes tècnics i d'oportunitat que, en exclusiva, correspon valorar a l'Administració activa.
El preàmbul, l'articulat i les disposicions
En relació amb el preàmbul, i d'acord amb l'article 13.2 de la Llei 5/2005, reguladora de la Comissió Jurídica Assessora, s'ha de consignar que el Decret s'aprova d'acord amb el dictamen emès, per tal com no es formulen observacions de legalitat de caràcter essencial.
b) Article 1, apartat 2: la norma bàsica estatal estableix que l'alumnat pot estar cursant batxillerat en règim ordinari durant quatre anys, consecutius o no; en canvi, el Projecte substitueix l'expressió 'règim ordinari' per l'expressió 'règim diürn'.
Atès que s'han introduït modificacions el darrer moment de la tramitació del Projecte respecte al tractament del règim nocturn, caldria valorar si aquestes modificacions no afecten les expressions utilitzades.
c) Article 8: el títol de l'article, si es vol mantenir en l'actual redacció, hauria de referir-se també a les 'competències específiques'.
En algunes matèries de modalitats s'aprecien diferències entre la regulació bàsica i el Projecte de decret.
Algunes d'aquestes diferències, com ara la inclusió de la literatura catalana en la modalitat d'humanitats i de ciències socials, són conseqüència directa de la previsió de l'article 6.3 de la LOE ('3.
Els continguts bàsics dels ensenyaments mínims requereixen el 55 per cent dels horaris escolars per a les comunitats autònomes que tenen llengua cooficial i el 65 per cent per a les que no en tenen.').
En tot cas, les diferències de regulació apreciades són conseqüència directa de les facultats de desplegament que l'article 111 de l'EAC reconeix a la Generalitat.
En aquest sentit, per exemple, en l'àmbit de la modalitat de ciències i tecnologia les modificacions del Projecte afecten tant la denominació com la distribució de les matèries.
Així, el Reial decret preveu, d'una banda, les matèries de biologia; biologia i geologia; i ciències de la terra i mediambientals; en canvi, el Projecte preveu: biologia I i II i ciències de la terra i del medi ambient I i II.
D'altra banda, el Reial decret estableix les matèries de física; química; física i química; en canvi el Projecte estableix física I i II i química I i II.
Aquesta estructuració diferent de les matèries de modalitat de ciències i tecnologia és justificada pel Departament a través de la introducció d'una disposició addicional sisena al Projecte de decret relativa a l'equivalència amb determinades matèries de modalitat establertes en el Reial decret.
Així, el fet d'haver superat conjuntament les matèries de física I i de química I es considera equivalent a haver superat la matèria de física i química.
Haver superat conjuntament les matèries de biologia i de ciències de la terra i mediambientals I es considera equivalent a haver superat la matèria biologia i geologia.
Haver superat la matèria de química II es considera equivalent a haver superat la matèria de química, etc.
Aquesta justificació és suficient per considerar que, quant a continguts, es respecta el Reial decret bàsic des de la perspectiva de l'article 111 de l'EAC.
A més, cal tenir en compte que una regulació semblant ja es trobava en l'ara derogat Decret 182/2002, el qual fou impugnat per aquest motiu davant del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya; i que mitjançant Sentència 301/2006, de 31 de març, es resolgué desestimar el recurs i estimar conforme a dret la redistribució de matèries operada pel Decret impugnat.
e) Article 14, relatiu a les matèries optatives.
Atès que, com s'ha dit, l'article 8 del Reial decret, referit a les matèries optatives, no és bàsic, l'ordenació de la Generalitat és conforme a dret perquè només troba com a límit el fet d'haver de reconèixer-les, i així ho fa.
Competències generals del batxillerat
El Reial decret entén per currículum del batxillerat (article 9.1) el conjunt d'objectius, continguts, mètodes pedagògics i criteris d'avaluació d'aquests ensenyaments.
El Projecte que examinem afegeix a aquests aspectes de l'article 9.1 les competències (previstes, així mateix, en l'article 6.1 de la LOE: 'Als efectes del que disposa aquesta Llei, s'entén per currículum el conjunt d'objectius, competències bàsiques, continguts, mètodes pedagògics i criteris d'avaluació de cadascun dels ensenyaments que regula aquesta Llei').
Aquest és el fonament de l'article 7.2 del Projecte, el qual, a diferència del Reial decret, preveu la inclusió d'un annex 1 dedicat a les competències generals del batxillerat, al marge que després, a cada matèria, es prevegin les competències específiques.
Pel que s'ha exposat, l'acarament de l'annex 1 del Projecte amb la normativa bàsica cal fer-lo directament amb la LOE, i el resultat de l'acarament és correcte, en la mesura que l'annex 1 és respectuós amb els principis pedagògics establerts en l'article 35 de la llei orgànica esmentada.
L'annex 2 conté els currículums de les matèries comunes, de les matèries de modalitat i de les matèries optatives.
En totes elles s'aborden els objectius, els continguts i els criteris d'avaluació, de la mateixa manera que també ho fa el Reial decret bàsic.
Tanmateix, el Projecte inclou també una referència a les competències específiques i les connexions amb altres matèries, aspectes que el Reial decret no preveu.
En la verificació si l'annex 2 de la norma projectada pel Departament d'Educació respecta els mínims fixats per la normativa estatal, caldrà tenir en compte els límits de l'abast de pronunciament d'aquesta Comissió en la seva funció dictaminadora, atès que és en aquest annex on es concentra el més elevat grau de tecnicitat i especificitat.
Per tant, en els termes que correspon a aquesta Comissió, de l'acarament efectuat s'observa el següent:
a) Àmbit de llengües: Llengua catalana i literatura, llengua castellana i literatura, llengües estrangeres.
Tot i que l'article 11 del Projecte fa esment a un nivell I i a un nivell II per a cada llengua, en l'annex 2 no es continua amb aquesta denominació, sinó que s'estructura la matèria en llengua catalana, llengua castellana i llengua estrangera de primer i segon curs acadèmic.
Quant als objectius perseguits en l'ensenyament de la matèria, cal posar de manifest que no sembla que s'hagi recollit expressament en aquest apartat de l'annex del Projecte la capacitat de conèixer les característiques generals dels períodes de la literatura en llengua castellana, així com els autors i les obres rellevants, quan aquest aspecte és qualificat en la normativa estatal com a objectiu de la llengua castellana (apartat 9 del objectius de la llengua castellana fixats en el Reial decret 1467/2007).
Tot i això, aquests aspectes es troben inclosos en l'annex 2 del Projecte, en l'apartat de continguts propis de la literatura catalana i castellana que es desenvoluparan durant el primer curs de batxillerat.
Cal valorar, per tant, si no cal també incloure'ls entre els objectius.
Respecte al contingut i als criteris d'avaluació de les matèries es posa de manifest que existeix un tractament diferenciat entre el Reial decret 1467/2007 i l'annex adjunt al Projecte de decret, el qual, això no obstant, no pot ser considerat vulnerador de l'article 111 de l'EAC.
En efecte, el Reial decret ha estructurat el contingut propi de la llengua castellana en tres blocs diferenciats (la varietat dels discursos i el tractament de la informació; el discurs literari, i el coneixement de la llengua) i ha establert uns criteris d'avaluació de la matèria d'acord amb els objectius determinats.
En canvi, el Projecte ha sistematitzat el contingut de les dues llengües, la catalana i la castellana, segons el curs acadèmic en què es troba l'alumnat i ha fixat els criteris d'avaluació de conformitat amb els objectius de cada curs.
D'aquesta manera, s'ha estructurat el primer curs en quatre blocs o apartats (dimensió estètica i literària; comprensió de discursos literaris, producció de discursos orals, escrits i audiovisuals i coneixement dels textos clàssics de la literatura 'on s'aborda el contingut propi de la literatura catalana i castellana'), i el segon curs en dos blocs (dimensió comunicativa i dimensió plurilingüe i intercultural).
Aquest plantejament divergent de l'ensenyament de les llengües, tot i que porta implícit una major dificultat per analitzar-lo, sembla que aborda tots els continguts mínims fixats en la normativa estatal.
A més, tot indica que s'han incorporat aspectes nous com poden ser coneixements relatius a la situació d'altres llengües europees; aspectes relatius a comunicacions en situacions multilingües; foment d'actituds positives vers les persones que parlen altres llengües o interès per apreciar no tan sols la llengua sinó també la cultura, la història o el folklore d'alumnat provinent d'altres països.
I quant als criteris d'avaluació de la matèria establerts en l'annex 2 del Projecte, cal posar de manifest que no sembla que s'hagi determinat com un dels criteris avaluadors conèixer les característiques generals de l'espanyol d'Amèrica i algunes de les seves varietats, tal i com recull el Reial decret 1467/2007 (criteris d'avaluació de la llengua castellana i literatura, apartat novè).
Atesa l'especificitat tècnica d'aquesta qüestió, aquesta Comissió no pot deduir que aquesta omissió constitueix una vulneració directa de la normativa bàsica estatal, però sí que pot recomanar que es valori si convé especificar de forma expressa aquest criteri d'avaluació.
Finalment, i pel que fa a la llengua estrangera, es detecta una sistematització diferenciada de la matèria respecte del tractament atorgat per la normativa estatal i el tractament que es realitza en la proposta tramesa.
Aquesta diferent sistematització és perfectament legítima des de la competència que aquí exerceix la Generalitat.
Això no obstant, aquesta diferència va acompanyada també d'una omissió: mentre que el Reial decret inclou en el contingut de la matèria els 'aspectes socioculturals i consciència intercultural' (apartat 4 del Reial decret 1467/2007), no sembla que el Projecte els incorpori.
Si això és així, cal especificar en l'annex aquest contingut.
b) Ciències per al món contemporani.
Els objectius fixats per a aquesta matèria coincideixen, a grans trets, amb els objectius mínims fixats per la normativa estatal.
Quant al contingut de la matèria, el Reial decret n'efectua una estructuració en sis grups (continguts comuns; el nostre lloc a l'univers; viure més, viure millor; cap a una gestió sostenible del planeta; noves necessitats, nous materials i el veïnatge universal; de la societat de la informació a la societat del coneixement).
Aquesta estructura no ha estat adoptada en el Projecte.
Però, a banda de la divergència en l'estructuració del contingut, perfectament legítima, el Projecte no recull expressament en aquest apartat tots els aspectes qualificats expressament en el Reial decret 1467/2007 sota la denominació 'continguts comuns', tot i que potser podrien deduir-se dels apartats 'les competències específiques de la matèria' i 'estructura dels continguts'.
Si no fos així, s'hi haurien d'incloure.
Tot indica que els criteris d'avaluació fixats com a mínims per l'Estat han estat tinguts en compte pel legislador autonòmic i són recollits majoritàriament en l'apartat corresponent de l'annex, excepte el criteri d'avaluació número 8, relatiu a la manipulació genètica i embrionària, de difícil cabuda en la resta de criteris continguts en l'annex 2 del Projecte.
L'Administració valorarà si s'hi troba i, en cas contrari, l'haurà d'incloure.
Respecte els criteris d'avaluació, tot sembla indicar que manca la inclusió del criteri núm. 6 recollit en el reglament estatal relatiu a la realització, en el medi natural, d'una activitat física de baix impacte ambiental, i la col·laboració en la seva organització.
Ara bé, d'una interpretació molt àmplia del segon criteri d'avaluació contingut en l'annex 'relatiu a l'organització i realització de diferents tipus d'activitats físiques en diferents àmbits, entre els quals se cita l'àmbit escolar i l'entorn' seria possible considerar que l'esmentat criteri ha estat tingut en compte pel legislador autonòmic i que aquest es troba recollit en l'annex.
Si no fos així s'hauria d'incloure'l.
L'Estat l'ha dividit en cinc blocs o apartats el contingut propi d'aquesta matèria (continguts comuns; el saber filosòfic; l'ésser humà: persona i societat; filosofia moral i política i democràcia i ciutadania).
El Projecte de decret, a més d'incorporar nous continguts comuns a tots els blocs o apartats, presenta alguns canvis respecte a la denominació dels dos últims ja que es refereix a L'acció: llibertat i responsabilitat en comptes de filosofia moral i política i s'esmenta la política: democràcia i ciutadania en comptes de democràcia i ciutadania.
Es tracta de petits canvis que no sembla que afectin el contingut específic de cada bloc ja que, a grans trets, es respecta el contingut mínim estatal.
Ara bé, aquesta afirmació es posa en dubte respecte al darrer bloc o apartat, ja que en aquest no es recullen expressament aspectes relatius a l'origen i legitimitat del poder polític ni a la legitimitat de l'acció de l'Estat per defensar la pau, els valors democràtics i els drets humans.
És possible que aquesta omissió constitueixi un oblit que cal esmenar, atès que saber assenyalar les diferents teories sobre l'origen del poder polític és un dels criteris mínims d'avaluació recollits en l'annex per a aquesta matèria concreta.
L'Administració ha de valorar si es tracta o no d'una veritable omissió i actuar en conseqüència.
Tot sembla indicar que l'annex 2 del Projecte no té en compte determinats aspectes continguts en el bloc anomenat en el Reial decret 'arrels històriques de l'Espanya contemporània', com poden ser la pervivència del llegat romà en la cultura hispànica; l'origen, l'evolució i la diversitat cultural de les entitats polítiques peninsulars en l'edat mitjana: regnes cristians i Al-Andalus, o aspectes relatius a la formació i l'evolució de la monarquia hispànica: de la unió dels Reis Catòlics a la unió de regnes dels Àustries.
L'Administració ha de valorar si es tracta d'una omissió.
Respecte dels criteris d'avaluació, i des d'un punt de vista formal, es constata que s'ha produït un error en la sistemàtica emprada en la numeració.
Finalment, cal posar de manifest que, d'acord amb l'establert en l'article 6.3 del Reial decret, aquesta matèria s'ha d'impartir obligatòriament a segon curs de batxillerat, per tant, en el Projecte convindria fer esment d'aquesta circumstància.
El que s'acaba d'indicar és aplicable també a aquesta matèria: convindria que el Projecte establís expressament, tal i com preveu la normativa bàsica, que aquesta matèria s'imparteix obligatòriament a segon curs de batxillerat.
Abans d'abordar cadascuna de les matèries pròpies d'aquesta modalitat, es posa de manifest que si bé l'article 13 del Projecte fa esment a dibuix artístic I i II, dibuix tècnic I i II i anàlisi musical I i II, aquesta sistemàtica no és utilitzada en l'annex 2, ja que s'estructuren les matèries en dibuix artístic, dibuix tècnic i anàlisi musical de primer i segon curs acadèmic, respectivament.
Tal vegada, aquesta sistematització diferent és possible que pugui donar lloc a una certa confusió, atès que l'article 13.6 del Projecte permet que 'les matèries de modalitat de nivell I també es poden oferir a l'alumnat de segon curs, en el marc del projecte de centre'.
Via d'arts plàstiques, imatge i disseny:
Dibuix artístic: Respecte al contingut de la matèria, es destaca que s'ha fixat un contingut comú per als dos cursos acadèmics en què s'estructura l'ensenyament 'i que configuren els anomenats 'dibuix artístic I' i 'dibuix artístic II' en la normativa estatal' i, al seu torn, s'ha estructurat cada curs en diferents blocs.
En el primer curs s'aborden aspectes relacionats amb l'anàlisi de la forma; el dibuix descriptiu d'objectes; el color i el dibuix descriptiu d'espais.
En el segon, aspectes relatius a la interpretació i expressió subjectiva de la forma; la representació i descripció de la natura i l'anàlisi i representació de la figura humana.
Sembla que és possible concloure que, tot i l'estructuració divergent entre la normativa estatal i l'autonòmica, els aspectes recollits en l'annex s'ajusten al contingut mínim fixat en el Reial decret, excepte en l'anàlisi espacial de dibuix artístic II (recollit en l'apartat 6 del Reial decret), on és possible que es plantegin certs dubtes.
En efecte, malgrat que en l'annex existeixen referències a la representació gràfica espacial per al segon curs acadèmic, no queda clar si tots els aspectes recollits en la normativa estatal respecte de l'anàlisi espacial (antropometria, espais interiors i exteriors) es troben recollits en l'annex, atès que sembla que aquests aspectes tan sols s'hagin tingut en compte pel que fa a la representació gràfica d'elements de l'entorn natural i urbà i no en termes genèrics, tal i com consta en el Reial decret.
L'Administració haurà de valorar si es tracta o no d'una veritable omissió.
Dibuix tècnic: El reglament estatal estableix com a objectiu propi d'aquesta matèria, valorar la universalitat de la normalització en el dibuix tècnic i aplicar les principals normes UNE i ISO referides a l'obtenció, posició i acotació de les vistes d'un cos. Tot i que es desconeix el contingut de les normes esmentades, es constata que, un cop valorats els objectius específics per a aquesta matèria en l'annex, no sembla que aquestes hagin estat recollides pel legislador autonòmic, almenys no de forma expressa.
L'Administració haurà de valorar de nou si es tracta o no d'una omissió i procedir en conseqüència.
Quant al contingut, en el Reial decret 1467/2007 s'estructura el dibuix tècnic I en quatre blocs (art i dibuix tècnic; traçats geomètrics; sistemes de representació i normalització i croquització) i el dibuix tècnic II en tres blocs (traçats geomètrics; sistemes de representació i normalització).
En canvi, el legislador autonòmic ha estructurat el contingut de la matèria per al primer curs acadèmic en cinc blocs (continguts comuns: llenguatge, contextualització i recerca; la introducció a la geometria mètrica plana; els sistemes de representació bidimensional i la representació en perspectiva) i el segon curs en quatre blocs (continguts comuns: aproximació als referents històrics i a la contextualització; geometria mètrica plana; aprofundiment en el sistema diètric directe de representació i sistemes de representació i dibuix industrial.
Implicació del dibuix en els projectes).
Novament, es posa de manifest que tot i que es desconeix el concepte de la normalització en el dibuix tècnic, no sembla que s'hagi recollit en l'annex, almenys de forma expressa, les normes fonamentals UNE i ISO, malgrat que consten expressament en el reglament estatal per al dibuix tècnic I. Cal valorar, per tant, si s'ha produït una omissió.
Pel que fa al contingut del segon curs acadèmic de dibuix tècnic, tot indica que no s'han inclòs en l'annex determinats aspectes relatius a la normalització, concretament, als principis de representació: posició i denominació de les vistes en el sistema europeu americà.
Elecció de les vistes i vistes particulars, malgrat que es tracta d'aspectes previstos per la normativa bàsica estatal (apartat 3 del contingut de dibuix tècnic II).
Disseny: Quant als criteris d'avaluació d'aquesta matèria, es destaca que no sembla que l'annex hagi recollit qüestions relatives a comprendre les relacions del disseny amb altres matèries, com la natura, la societat, la ideologia o l'ètica; conèixer i descriure les característiques fonamentals dels moviments històrics, corrents i escoles més rellevants en la història del disseny i realitzar propostes elementals de disseny industrial o d'espai habitable, aspectes tots ells a tenir en compte per efectuar l'avaluació de la matèria, segons l'establert en el reglament estatal.
Cal valorar, per tant, si es tracta de veritables omissions.
Història de l'art: Des d'un punt de vista formal, es constata que s'ha produït un error en la sistemàtica emprada en la numeració, tant pel que fa als objectius perseguits per la matèria com als criteris d'avaluació.
Tècniques d'expressió graficoplàstica: Els objectius, el contingut i els criteris d'avaluació fixats en l'annex per a aquesta matèria concreta s'ajusten, en general, a l'establert en la normativa bàsica estatal.
Ara bé, respecte al contingut, es destaca que l'Estat ha classificat tots els aspectes d'ensenyament mínim en cinc blocs o apartats (el llenguatge graficoplàstic; tècniques de dibuix; tècniques de pintura; tècniques de gravat i estampació: monoimpressió i reproducció múltiple; i incidència de les tècniques en el procés artisticocultural), mentre que l'annex adjunt al Projecte de decret classifica el contingut en quatre blocs (anàlisi i evolució del llenguatge visual i plàstic com a canal de comunicació; tècniques i procediments graficoplàstics; interrelacions entre els diferents llenguatges i el procés en la creació plàstica).
Aquests canvis d'estructura, a grans trets, no sembla que afectin el contingut específic de cada bloc.
Ara bé, l'annex 2 del Projecte tramès aborda d'una manera molt genèrica les diferents tècniques artístiques de dibuix, pintura i gravat i estampació, circumstància que potser podria comportar un incompliment de l'establert en el reglament bàsic estatal.
Com a títol d'exemple, no s'esmenten en l'annex les tècniques humides, mixtes o seques o les tècniques a l'aigua, sòlides, olioses o mixtes, tot i ser considerades de contingut mínim pel Reial decret 1467/2007.
L'Administració ha de valorar si es tracta de veritables omissions.
Via d'arts escèniques, música i dansa:
Anàlisi musical: L'estructuració del contingut d'aquesta matèria pel legislador autonòmic es fa en termes molt més genèrics que els expressats pel legislador estatal 'que estructura en tres blocs l'anàlisi musical I i en dotze blocs l'anàlisi musical II, i on s'aborden de manera exhaustiva els diferents estils i estètiques musicals', la qual cosa comporta que l'annex no faci esment d'una manera expressa a tots i cadascun dels continguts fixats com a ensenyaments mínims per la normativa estatal.
Aquest fet pot comportar certa incertesa quant al respecte que l'annex tramès presenta en relació amb la normativa bàsica estatal.
Per tant, l'Administració ha de valorar si es tracta de veritables omissions.
Anatomia aplicada: Quant al contingut d'aquesta matèria, no sembla que es faci esment en l'annex 2, almenys no d'una manera expressa, a aspectes relatius a l'accés i l'ús d'informació, tot i que el Reial decret li ha atorgat la qualificació d'ensenyament mínim (apartat 8 del contingut propi d'aquesta matèria).
Convé que l'Administració valori si aquestes són veritables omissions.
b) Modalitat d'humanitats i ciències socials
Economia: Pel que fa als objectius no s'observa, en general, una divergència substancial respecte de les previsions mínimes estatals, llevat de l'objectiu núm. 9 de l'annex del Reial decret, que no sembla que trobi una correspondència en aquest apartat del Projecte, tot i que es podria interpretar que s'ha recollit en el bloc destinat a les competències específiques de la matèria que preveu el Projecte.
L'Administració és, però, qui ha de valorar si es tracta o no d'una omissió.
c) Modalitat de ciències i tecnologia
Biologia: Pel que fa als criteris d'avaluació, tot i que en el Projecte s'assignen uns criteris d'avaluació per al primer curs de batxillerat i uns altres criteris per al segon curs, sembla que, a grans trets, es recullen els mínims normatius fixats per la norma bàsica estatal, excepte pel que fa referència al tercer criteri d'avaluació estatal, relatiu al paper de l'aigua i les sals minerals en els processos biològics i la relació de les propietats biològiques dels oligoelements amb les seves característiques fisicoquímiques, que no sembla que estigui recollit en el Projecte.
L'Administració haurà de valorar si es tracta d'una omissió.
Ciències de la terra i del medi ambient: Pel que fa als continguts, s'observa que el Projecte divideix els continguts que preveu el Reial decret entre els dos cursos acadèmics i n'introdueix canvis nominals.
Així, els sis blocs de continguts que el Reial decret denomina medi ambient i fonts d'informació ambiental; els sistemes fluids externs i la seva dinàmica; la geosfera; l'ecosfera; interfases i la gestió del planeta, en el Projecte s'agrupen en tres blocs per al primer curs 'el sistema Terra i el medi ambient; la geosfera i el temps en geologia' i tres blocs més per al segon curs 'les capes fluides de la Terra; riscos, recursos i impactes de la geosfera.
Interfases entre subsistemes i el temps en geologia'.
Sembla, per tant, que el contingut dels dos cursos s'ajusta al mínim normatiu establert en el Reial decret, llevat del bloc estatal relatiu a l'ecosfera.
En aquest apartat es recullen aspectes relatius als components i interaccions de l'ecosistema, a les relacions tròfiques entre els organismes dels ecosistemes, als cicles biogeoquímics de l'oxigen, el carboni, el nitrogen, el fòsfor i el sofre i aspectes relacionats amb la biosfera com a patrimoni i com a recurs fràgil i limitat.
No sembla que aquestes qüestions s'hagin recollit com a contingut propi de la matèria, tot i que certs aspectes sí que es preveuen en altres apartats com els relatius a les competències en la comprensió i capacitat d'actuar sobre el món.
L'Administració ha de valorar si es tracta o no d'una veritable omissió.
L'annex 3 recull l'horari escolar per a les matèries comunes i de modalitats del batxillerat i la seva distribució en dos cursos, tal com preveu l'article 9 del Projecte.
De la comparativa entre l'annex 3 del Projecte i l'annex II del Reial decret 1467/2007 (incorporat a través d'una correcció d'errades, per omissió, en el text publicat inicialment) es constata, pel que fa al còmput del conjunt total d'hores (comunes + modalitats), que el Projecte respecta el previst en el Reial decret (art. 6.3 de la LOE: '3.
Els continguts bàsics dels ensenyaments mínims requereixen el 55 per cent dels horaris escolars per a les comunitats autònomes que tenen llengua cooficial i el 65 per cent per a les que no en tenen').
En canvi, si es fa el còmput d'hores diferenciant matèries 'comunes' i de 'modalitats', el resultat ja no és el mateix.
En tot cas, el Departament ho justifica considerant que es tracta d'una solució que opta per la potenciació de les 'modalitats' en relació amb les matèries 'comunes' (tal i com es desprèn, per exemple, de la pàgina 3 de la memòria justificativa i 17 de l'Informe jurídic).
Aquesta Comissió entén que aquesta opció entra dintre les facultats de desplegament que l'article 111 de l'EAC reconeix a la Generalitat, atesa l'obertura de la norma bàsica estatal i, per tant, és perfectament legítima.
Un cop considerades les observacions contingudes en aquest Dictamen, en especial aquelles formulades en el fonament jurídic VI, en les quals es detecten omissions de regulació en la norma projectada, es pot aprovar el Projecte de decret pel qual s'estableix l'ordenació dels ensenyaments del batxillerat.