projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
L'Assemblea de Parlamentaris, la qual actuà i es donà a conèixer, fonamentalment, al llarg de la segona meitat de l'any 1917, fou un moviment i una aposta de reforma democràtica de la monarquia d'Alfons XIII i de l'Estat espanyol.
No només això, fou una alternativa impulsada des de Catalunya i, en concret, pel catalanisme polític.
Més matisadament, per la Lliga Regionalista.
I a la seva proposta de reforma s'hi sumaren, en un principi, tots els sectors polítics i socials del catalanisme.
En rigor, el programa de l'Assemblea de Parlamentaris apuntava que tant la teòrica com la pràctica de la reforma de l'estat havia d'orientar-se cap a una estructura descentralitzada en la qual es recollís la voluntat d'autogovern d'una més que considerable part de la societat catalana.
La identitat catalana renaixent.
1, Del final de la guerra del Francès al fracàs de la monarquia isabelina (1814-1868), primera part del cinquè volum de la col·lecció El fet identitari català al llarg de la història, obra d'Albert Ghanime, historiador i professor d'història a la Universitat de Barcelona, és un intent d'aproximació a la complexa realitat identitària de la Catalunya dels dos primeres terços del segle XIX.
Albert Ghanime defuig de les interpretacions teleològiques habituals de la història de Catalunya per endinsar-se en una reflexió plena de matisos sobre la identitat catalana del segle XIX.
El llibre aborda diversos temes, com la proverbial capacitat de treball dels catalans, la defensa del model de desenvolupament industrial, la simbologia de la barretina, la importància del folklorisme per a la definició d'una identitat, la violència social com a element consubstancial a una societat catalana sacsejada per les transformacions de la modernitat, la recuperació de l'ús literari culte de la llengua catalana i la importància de la història en la definició d'un projecte identitari nacional.
Albert Ghanime subratlla la voluntat explícita de la majoria d'escriptors i historiadors catalans de l'època de contribuir a la construcció de la nació liberal espanyola, incorporant a la identitat espanyola els elements bàsics de la identitat catalana, perquè creien que la nació espanyola no es podia reduir únicament i exclusivament als elements identitaris de la castellana.
Ghanime apunta que l'esforç que es va fer per justificar el paper de Catalunya dins del procés general de construcció de la nació espanyola, al fracassar, acabaria sent reutilitzat per fonamentar la construcció d'una nació catalana singular.
L'obra va precedida d'una llarga i vindicativa reflexió del Dr.
Jaume Sobrequés i una suggeridora introducció del Dr.
Jordi Casassas que complementen el treball d'Albert Ghanime i aporten punts de vista diferents als de l'autor.
Entre 1808 i 1814, Catalunya va restar sota domini napoleònic.
L'ocupació francesa va donar lloc a l'esclat d'un doble sentiment patriòtic o nacionalista.
Un, de caràcter espanyol, que es va estendre per tot l'Estat i va trobar en la lluita contra l'invasor un estímul per manifestar-se amb una gran intensitat.
A Catalunya, però, la presència francesa va impulsar la recuperació del vell sentiment identitari de sempre, que feia reviure trets diferencials propis i enllaçava amb un passat nacional que el decret de Nova Planta de 1716 i altres disposicions borbòniques havien anat anorreant al llarg del segle XVIII.
El llibre desmitifica els tòpics religiosos, ideològics, polítics i militars de la historiografia espanyolista, i matisa la teoria del patriotisme espanyol sense fissures a Catalunya entre 1808 i 1814.
L'autor sosté que s'equivoquen tant els que només veuen, durant la guerra, patriotisme espanyol, com els que només hi veuen patriotisme català.
"Espanyol, sí, però catalans, seria la realitat majoritària".
El segon volum de "El fet nacional català al llarg de la història" analitza com a partir del segle XV es van consolidar els trets identitaris de la nació catalana i com van sobreviure amb plenitud al llarg de l'època moderna (segles XVI i XVII) i fins al 1714.
L'obra estudia els diversos aspectes de la plena consciència identitària del poble català, manifestada en el sistema polític, en el dret constitucional propi, en el llenguatge nacionalista, tant en l'aspecte civil com en l'institucional i l'eclesiàstic.
L'autor fa una especial referència a l'enfortiment del nacionalisme, plenament "modern", en els períodes de crisi política, l'interregne de Casp (1410-1412), la Guerra civil del segle XV (1462-1472) i la Guerra dels Segadors (1640-1652).
El projecte de la col·lecció "El fet identitari català al llarg de la història" vol estudiar els trets identitaris catalans, com s'han consolidat, i quins han arribat als nostres dies.
Aquest primer volum, de Stefano Maria Cingolani, ofereix resposta a la possible influència del substrat anterior al període carolingi; a la formació de llinatges propis per gestionar l'àmbit geogràfic en formació; a la consolidació d'un nom que individualitzi el territori; a la formació d'un llinatge que assumeixi un paper preeminent acceptat arreu; al debat sobre la frontera, que emmarca una identitat pròpia diferenciada.
És una obra innovadora i sense precedents historiogràfics en el seu gènere.
Presentació de Jaume Sobrequés i Callicó.
L'obra es proposa reconstruir amb detall les polèmiques ideològiques que van esclatar a la premsa catalana i als seus cercles intel·lectuals entre aliadòfils, germanòfils i neutralistes, conèixer què pensaven sobre la guerra Cambó, Xènius, Prat de la Riba, Rovira i Virgili, Lerroux, Rusiñol, Gaziel o Pestaña, entre molts altres.
L'objectiu és mostrar un panorama molt ampliat del període, en un intent de rebatre antics prejudicis i classificacions apriorístiques.
Escriptors, periodistes, polítics, espies, sindicalistes, militars i filòsofs conflueixen en aquestes pàgines que busquen retratar amb fidelitat una etapa especialment confusa de la cultura catalana.
A més, l'estudies presenta com un balanç de les aportacions acadèmiques aparegudes durant el centenari de l'any 1914.
Presentació de Jaume Sobrequés i Callicó
La present obra és una reedició en un únic volum de La guerra de les nacions, conjunt de cinc llibres escrits per Antoni Rovira i Virgili sobre la Primera Guerra Mundial i publicats entre 1914 i 1925.
A excepció de l'últim volum, els primers quatre llibres es van editar de manera coetània als fets sota el sobrenom de Captain Morley.
L'àgil prosa del periodista i la reflexió crítica de l'historiador convergeixen en un relat vibrant sobre una guerra que va canviar la història del món.
Rovira analitza les causes del conflicte, en descriu el desenvolupament, les gestions diplomàtiques, la situació política dels estats bel·ligerants, la fi dels imperis centrals i otomà i d'una bona part de les monarquies europees, així com els canvis en tots els nivells que van comportar els tractats de pau.
La guerra de les nacions és, a més a més, un estudi brillant sobre les nacions sense estat i les conseqüències de l'establiment de fronteres artificials.
Edició a cura de Mercè Morales Montoya, amb un estudi introductori de Jaume Sobrequés i Callicó.
El 2015 va fer quaranta anys de la mort de Franco i del començament de la fi del règim de dictadura que es va instaurar des del 1939.
Durant aquest període de temps s'han produït canvis en tots els aspectes de la vida política, social i econòmica, de les mentalitats i, en general, de les llibertats individuals i col·lectives tant a Catalunya com a l'Estat espanyol.
El simposi " A 40 anys de la mort de Franco ", que es va fer a Barcelona els dies 8, 9 i 10 de juliol de 2015, tenia com a objectiu fer un balanç d'aquests quatre decennis en diferents aspectes.
Organitzat pel Centre d'Història Contemporània de Catalunya i la Societat Catalana d'Estudis Històrics, filial de l'Institut d'Estudis Catalans, va ser un balanç rigorós que, a partir dels instruments i mètodes analítics propis de les ciències socials (història, demografia, economia, sociologia, politologia, etc.) va voler indagar on som avui i fornir reflexions sobre el futur.
El memorial sobre la revolta de les Quintes de 1773-1774 a Catalunya, que ens ha arribat sota l'encapçalament d' Ephemerides comentáreas de la Quinta del Principado de Cataluña, de 1773, és un document que evidencia de manera excepcional la complexitat i fermesa de les conflictives relacions entre la monarquia borbònica i els diversos sectors i institucions de la societat catalana al segle XVIII.
La historiografia sovint ha considerat que la repressió borbònica s'havia anat dissolent en el marc dels plantejaments reformistes de la monarquia al llarg del segle.
El document que presentem, però, ho desmenteix doblement.
D'una banda, pels principis que proclama, per la importància quer dona als fets que relata i per les mesures que proposa per tal de fer-hi front; i d'altra banda, per l'interès que té l'autor de marcar les pautes de cara a establir el que hauria de ser, segons ell, la memòria històrica d'aquells esdeveniments.
La revolta de les Quintes va posar de manifest la voluntat i capacitat de resistència que la societat catalana plantejava encara a la monarquia borbònica.
Una resistència que, tot i que de manera fugaç, arribaria a traspuar l'orgull d'haver generat, amb aquell episodi, la primera claudicació de la monarquia des de la implantació de la Nova Planta.
Edició, introducció i apèndixs de Lluís Roura i Aulinas.
Transcripció de Jaume Sobrequés i Callicó i Mercè Morales Montoya.
Recull de les actes del simposi que es va celebrar a Barcelona els dies 12, 13 i 14 de 2013, amb el títol "Espanya contra Catalunya: una mirada històrica (1714-2014)", fet en commemoració del tres-cents aniversari de la caiguda de la ciutat de Barcelona en mans de les tropes de Felip V. El simposi, convocat pel Centre d'Història Contemporània de Catalunya i la Societat Catalana d'Estudis Històrics, filial de l'Institut d'Estudis Catalans, va analitzar amb criteris històrics, des del segle XVIII fins als nostres dies, les conseqüències que ha tingut per al país i la seva gent l'acció política, sovint de caire repressiu, de l'Estat espanyol en relació a Catalunya.
L'anàlisi va tenir un caràcter transversal des del punt de vista temàtic, cronològic i disciplinari, amb participació d'historiadors, economistes, juristes, sociòlegs i lingüistes.
Direcció de Jaume Sobrequés i Callicó; edició a cura de Lluís Duran.
Aquest llibre és un recull de textos (cartes escrits, discursos, manifestos, declaracions...) del President Francesc Macià del període 1907-1931.
L'any 1907 correspon al moment en que accepta formar part de la candidatura de Solidaritat Catalana i abandona forçat l'exèrcit.
La segona data, el 1931, és el del triomf de Macià a les eleccions que el portaran a la proclamació de l'Estat català i finalment a la presidència provisional de la renovada Generalitat de Catalunya.
Introducció, selecció i comentaris a cura de Josep M. Roig Rosich
Són diverses les activitats que es realitzen per capacitar als usuaris que estan en els darrers graus d'execució penal
El director del CIRE assisteix al Canal Taronja, un mitjà de comunicació de les comarques de la Catalunya Central
El programa "En directe a Ràdio 4" tracta temes quotidians i d'actualitat a peu de carrer
El director del CIRE participa en la conferència de clausura del projecte ENTRESISTEMAS.EU, celebrada a Sintra (Portugal)
S'emmarca en el curs de soldadura amb elèctrode revestit i TIG que es realitza al Centre Penitenciari de Joves
L'article recull l'activitat global del CIRE, enfocat a donar a conèixer a les empreses el model FOI
Es celebra al CaixaForum l'entrega de guardons a les entitats que participen en el programa
Enguany el Made in CIRE ha ofert als clients la possibilitat de personalitzar regals d'empresa
Per donar suport en els processos de formació promocionant la transferència de coneixements entre SECOT i les persones privades llibertat
El SOC proposa el CIRE com a exemple de bones pràctiques entre els representants dels diversos departaments de la Generalitat
El delegat de protecció de dades és la persona encarregada de vetllar pel dret fonamental a la protecció de dades personals al Centre d'Iniciatives per a la Reinserció i de supervisar el compliment de la normativa reguladora.
Les persones interessades es poden posar en contacte amb el delegat de protecció de dades per exercir els drets d'accés, rectificació, supressió, oposició i limitació del tractament, i per a qualsevol qüestió relacionada amb el tractament que el Centre d'Iniciatives per a la Reinserció fa de les seves dades.
Aquest apartat ofereix la informació requerida per la Llei 19/2014, del 29 de desembre, en els articles 8 i 12.
En aquest sentit, recopilem aquí dades sobre plans i programes generals i sectorials i informació estadística.
En relació a les auditories dels serveis públics, no s'aporta informació perquè no és d'aplicació.
Aquesta informació és d'actualització anual.
Aquest apartat ofereix la informació requerida per la Llei 19/2014, del 29 de desembre, en els articles 13 i 14.
En aquest sentit, recopilem aquí informació sobre el perfil del contractant del CIRE.
S'enllaça amb la Plataforma de Serveis de Contractació Pública i el Registre públic de contractes.
Així mateix, es recullen els convenis de col·laboració que signa el CIRE.
Es recullen tarifes d'acord amb les quals la Generalitat, ens locals i el sector públic han de retribuir el CIRE.
Pels encàrrecs que li efectuïn en la seva condició de mitjà propi i servei tècnic d'aquells poders adjudicadors.
Aquesta informació s'actualitza puntualment.
Gestió econòmica i financera i subvencions
Aquest apartat ofereix la informació requerida per la Llei 19/2014, del 29 de desembre, en els articles 11 i 15.
En aquest sentit, recopilem aquí dades sobre:
- Els pressupostos aprovats, executats i liquidats.
- Els comptes anuals i els informes d'auditoria de comptes i fiscalització del CIRE.
En relació a subvencions i ajuts, no s'aporta informació perquè no és d'aplicació.
Aquesta informació és d'actualització anual, un cop tancat l'any en curs.
A continuació s'ofereix informació sobre:
- L'estructura organitzativa i de funcionament del CIRE.
- Dades sobre l'alt càrrec i els empleats públics.
- Les convocatòries de vacants de personal laboral
- Informació relativa a la representació sindical de l'empresa.
Aquest apartat ofereix la informació requerida per la Llei 19/2014 en els articles 8, 9, 10 i 59.
- Els acords de creació i funcionament de l'entitat.
- Els convenis, acords i pactes en matèria de personal.
Dades d'alt càrrec, incompatibilitats, activitats, béns i interessos, retribucions, indemnitzacions i dietes.
Aquest apartat ofereix la informació requerida per la Llei 19/2014 en els articles 8, 9 i 11.
- La Relació de Llocs de Treball del CIRE
- Retribucions, indemnitzacions i dietes.
En relació al personal adscrit per adjudicataris de contractes amb l'Administració, no s'aporta informació perquè no és d'aplicació.
En aquest sentit, recopilem aquí dades sobre les convocatòries de personal laboral del CIRE.
En relació a convocatòries de col·lectius específics i formació per a promoció, no s'aporta informació perquè no és d'aplicació.
En aquest sentit, recopilem aquí dades sobre el nombre i cost dels alliberats sindicals del CIRE.
Aquesta informació és d'actualització anual, un cop tancat l'any en curs.
Està adreçada a les persones que estan en la fase final de la seva condemna.
És la primera d'aquestes característiques d'una entitat pública de tot l'Estat espanyol.
La borsa de treball del CIRE és el pont entre el món penitenciari i l'empresarial.
Posa a l'abast de les empreses els professionals més qualificats i que millor s'adapten al perfil sol·licitat.
El servei que ofereix és integral:
Al CIRE necessitem també la col·laboració de tots els agents socials.
En aquest sentit, el CIRE estableix convenis amb diverses entitats i, en especial, amb el tercer sector.
L'objectiu és sumar esforços i multiplicar les possibilitats d'inserció de les persones privades de llibertat.
Els interns en semillibertat desenvolupen una feina a l'exterior com a etapa de transició cap al món laboral.
La majoria d'aquests interns s'han format prèviament dins dels centres.
I han estat ocupats en tallers productius o de serveis, on han après hàbits i competències.
Les colles externes porten a terme obres de manteniment, pintura, trasllats i condicionament d'espais naturals, entre d'altres.
A través dels serveis exteriors del CIRE s'aconsegueix apropar els interns a la realitat laboral actual.
Adquireixen coneixements bàsics de l'ofici i hàbits laborals que els faciliten la reinserció sociolaboral un cop fora del centre penitenciari.
Al CIRE acumulem més d'una dècada d'experiència en el sector forestal.
Les principals actuacions són la neteja de parcel·les, l'obertura i manteniment de tallafocs i la poda d'altura, entre d'altres.
Les brigades exteriors realitzen feines tant diverses serveis de neteja d'obra, trasllats, instal·lacions elèctriques o pintura.
A més, el CIRE dóna suport al muntatge d'esdeveniments de tot tipus.
Dins de les presons, els interns es formen i treballen com a botiguers, cuiners o jardiners.
El CIRE presta el servei d'alimentació a diversos centres penitenciaris i permet formar els interns en l'especialitat d'ajudant de cuina.
Hem reconvertit en tallers de reinserció tant la cuina destinada als interns com les cafeteries per al personal funcionari.
El servei d'alimentació està constituït com un taller FOI (formació, ocupació i inserció).
Un dels eixos principals és la formació continuada dels interns que hi treballen.
Es tracta d'una prestació indispensable a l'àmbit penitenciari.
Consisteix en la producció i servei dels menjars dels interns privats de llibertat als centres penitenciaris de Catalunya.
Abasta la compra de matèries primeres, la producció dels plats i la seva distribució a les unitats residencials de vida.
Dins de l'àmbit de l'alimentació, també està inclosa la producció de pà i pastes a les nostres fleques.
Tota l'activitat s'orienta a la protecció de la salut dels usuaris mitjançant menús dissenyats per dietistes nutricionistes col·legiats.
També es realitzen rigorosos controls sanitaris per garantir la innocuïtat dels aliments.
El servei de botiga és un taller de formació i ocupació per als interns.
Es formen i treballen com a gestors d'estoc, carreters de magatzem o auxiliars de botiga.
El servei de botiga i expenedoria és una prestació prevista al reglament penitenciari.
Amb l'objectiu que els interns dels centres puguin adquirir productes de naturalesa complementària als que facilita la institució penitenciària.
A través de diferents punts de venda als mòduls residencials i màquines expenedores.
Es tracta d'una prestació bàsica a l'àmbit penitenciari.
Consisteix en el rentat de la roba personal i de llit o plana dels interns dels centres penitenciaris.
Els serveis auxiliars proporcionen una ocupació als interns en tasques de manteniment, jardineria, perruqueria o neteja dins del centres penitenciaris.
El treball està íntimament relacionat amb aspectes educatius, formatius i de tractament.
Ha de formar part d'un procés integral de reinserció laboral i social, adaptat a les limitacions i capacitats dels interns.
El CIRE disposa d'aproximadament 60.000m2 d'instal·lacions arreu del territori català.
El CIRE disposa de tallers productius i de serveis als centres penitenciaris i educatius de justícia juvenil.
Els interns es formen i treballen en activitats com ara muntatges industrials, confecció, serralleria, impremta o fleca, entre d'altres.
Als tallers penitenciaris, els interns es capaciten per dur a terme des de manipulació de peces fins a complexos muntatges.
Entre altres, els interns munten quadres elèctrics, armaris bàsics o centralitzacions.
També realitzen l'assemblatge de peces i en fan el control de qualitat (tasques de verificació i selecció de peces).
Al CIRE des de fa més de 20 anys tenim com clients moltes empreses dels sectors de l'automòbil i l'elèctric.
El CIRE confecciona roba plana i uniformes per al sector sanitari i el de la restauració.
Als centres penitenciaris Quatre Camins, Brians 2 i Ponent es fan també treballs de serigrafia i manipulat del producte acabat.
Així com, caixes de fusta per al sector vitivinícola i alimentari, entre molts altres productes.
A més, el CIRE fa una part del mobiliari de les escoles públiques catalanes.
Els interns que es formen i treballen al taller exterior de Raïmat fabriquen equipament per als centres penitenciaris catalans.
També papereres i bancs destinats a mobiliari urbà.
A més, solden maquinària auxiliar per transportar fruita per al sector agrícola.
Les impremtes estan preparades per realitzar treballs en òfset i en digital, en diferents formats, gramatges i tintes.
El CIRE està especialitzat en papereria corporativa (publicacions, targetes, material d'oficina) i muntatges per a les arts gràfiques.
Made in CIRE és una marca pròpia que llança al mercat productes elaborats íntegrament als centres penitenciaris catalans.
D'aquesta manera es dona a conèixer i es prestigia el treball que realitzen els interns.
Els productes es poden adquirir a www.madeincire.cat.
Al CIRE concebem la formació com a professionalitzadora, pràctica i útil.
Certificada per entitats de prestigi, és prèvia a la incorporació a la feina.
I no perd el seu protagonisme durant tot el procés de reinserció de l'intern.
Treballem per dotar els interns d'una formació en oficis adequada a les demandes del mercat de treball.
D'una banda, en col·laboració amb empreses especialitzades, es dóna als alumnes una formació lligada a l'activitat CIRE.
Es forma els interns en els coneixements necessaris per desenvolupar la seva activitat als diferents tallers productius.
Està vinculada a sectors com la confecció industrial, el servei d'alimentació o l'àmbit forestal.
Per altra part, s'ofereix una formació certificada amb l'objectiu d'incrementar les seves possibilitats de reinserció en un futur.
Per prendre com a model la fórmula de formació i inserció i conèixer el funcionament de l'execució penal a Catalunya
Amb aquesta entrevista el CIRE s'apropa a professionals del sector de la formació ocupacional
Aquestes capes porten serigrafiat el logotip PV (Petit Valent)
Encarrega al CIRE les actuacions derivades dels treballs de recuperació funcional hidràulica i ambiental de lleres públiques per causes sobrevingudes
L'entrevista porta per títol "El model català de treball penitenciari en temps de transició"