projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
-1 Les cooperatives de consumidors i usuaris tenen per objecte primordial el lliurament de béns o la prestació de serveis per al consum directe dels socis i de llurs familiars i el desenvolupament de les activitats necessàries per a una major informació, formació i defensa dels drets dels consumidors i els usuaris.
-2 Els estatuts poden autoritzar operacions amb tercers no socis, que han d'ésser comptabilitzades de manera que en qualsevol moment se'n pugui conèixer el volum global.
Les cooperatives de consumidors tenen com a objecte primordial el lliurament de béns o la prestació de serveis per al consum directe dels socis i de llurs familiars.
Les operacions de venda fetes a persones no sòcies, si es produeixen, seran comptabilitzades de manera que a tothora se'n pugui conèixer el volum global.
Els excedents que resultin atribuïbles a les operacions fetes amb tercers no socis hauran d'ésser incorporats íntegrament a fons col·lectius irrepartibles, amb independència dels percentatges que corresponguin a aquests sobre els excedents, segons s'indica en els estatuts.
-1 Les cooperatives de primer grau poden ésser:
-2 No obstant l'apartat 1, les cooperatives poden dedicar-se a qualsevol activitat econòmico-social lícita i es poden constituir amb objectius socials diferents dels que esmenta el dit apartat.
Les cooperatives de primer grau poden ésser:
Cooperatives d'ensenyament i escolars.
No obstant això, les cooperatives poden realitzar qualsevol activitat econòmico-social lícita i es poden constituir amb objectius socials diferents dels esmentats anteriorment.
-1 Un cop acabada la liquidació, els liquidadors han de fer el balanç final, que ha d'ésser sotmès a l'Assemblea General.
-2 Si la reunió de l'Assemblea General és impossible, els liquidadors han de publicar el balanç final en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, en un diari de gran difusió a Catalunya i en un diari de gran difusió en l'àmbit territorial on tinguin el domicili social les cooperatives afectades.
-3 El balanç pot ésser impugnat, d'acord amb el que disposa l'article 36, dins els sis mesos següents d'haver estat publicat.
Si passat aquest termini el balanç no ha estat impugnat, s'entén que és aprovat.
-4 Un cop aprovat el balanç final, els liquidadors han de procedir a adjudicar l'haver social, conformement al que disposa l'article 70, i han de sol·licitar en el termini de quinze dies la cancel·lació dels assentaments referents a la societat liquidada en el Registre de Cooperatives on sigui inscrita i dipositar en aquesta oficina els llibres i els documents relatius al tràfic de la cooperativa.
Acabada la liquidació, els liquidadors han de fer el balanç final, que serà sotmès a la decisió de l'Assemblea General.
Si fos impossible la tinguda de l'Assemblea General, els liquidadors publicaran el balanç final en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, i en un diari de gran difusió a Catalunya i en un diari de gran circulació en l'àmbit territorial on tinguin el domicili social les cooperatives afectades.
Passats sis mesos d'ençà d'aquestes publicacions sense que hagi estat impugnat el balanç davant el Consell Superior de la Cooperació, s'entendrà que és aprovat.
Aprovat el balanç final, els liquidadors hauran de sol·licitar en el termini de quinze dies la cancel·lació dels assentaments referents a la societat liquidada en el Registre de Cooperatives on sigui inscrita i dipositar en aquesta oficina els llibres i els documents relatius al tràfic de la cooperativa.
Per a adjudicar l'haver social s'ha de procedir segons l'ordre següent, respectant en tot cas íntegrament el Fons d'Educació i Promoció Cooperativa:
Reintegrar als socis i adherits llurs aportacions al capital social, actualitzades quan s'escaigui.
Aplicar el sobrant, si n'hi ha, al Fons d'Educació i Promoció Cooperativa, perquè sigui transferit a l'entitat federativa a la qual la cooperativa estigui associada.
Si no n'està, l'Assemblea General ha de decidir a quines entitats federatives de cooperatives d'entre les que hi ha a Catalunya s'ha de destinar l'import d'aquest fons, sempre a fi que sigui utilitzat amb les finalitats esmentades; si l'Assemblea General no ho fa, correspon al Consell Superior de la Cooperació de decidir a quina o quines d'aquestes entitats s'ha de destinar l'import del fons.
En cas de dissolució d'una cooperativa de segon grau o d'un grau ulterior, d'una cooperativa de crèdit o d'una caixa rural, l'haver líquid resultant ha d'ésser distribuït entre les cooperatives sòcies en proporció al retorn rebut els darrers cinc anys, o si més no des de la constitució de l'entitat dissolta, i ha d'ésser destinat sempre als fons de reserva obligatoris respectius.
Per a l'adjudicació de l'haver social s'ha de procedir, en tot cas, per l'ordre següent:
Primer.- Respectar íntegrament el Fons d'Educació i Promoció Cooperativista.
Segon.- Saldar els deutes socials.
Tercer.- Reintegrar als socis llurs aportacions al capital social, actualitzades quan s'escaigui.
Quart.- Aplicar el sobrant, si n'hi ha, al Fons d'Educació i Promoció del Cooperativisme i transferir-lo a l'entitat federativa a la qual la cooperativa estigui associada.
Si no ho està a cap, l'Assemblea General ha de decidir a quines entitats federatives de cooperatives, de totes les existents a Catalunya, s'ha de destinar l'import d'aquest fons, sempre a fi d'ésser utilitzat amb els fins esmentats.
Altrament, el patrimoni sobrant tindrà la destinació que acordi el Consell Superior de la Cooperació, d'acord amb els criteris fixats en aquest precepte.
a) Subscriure, juntament amb el Consell Rector, l'inventari i el balanç de la cooperativa en el moment de l'inici de llurs funcions, referits al dia en què s'iniciï la liquidació.
d) Alienar els béns socials, tenint present que els immobles han d'ésser venuts necessàriament en pública subhasta, llevat que l'Assemblea General acordi un altre procediment.
e) Reclamar i percebre els crèdits i els dividends passius al temps d'inici de la liquidació.
f) Concertar les transaccions i els compromisos que convinguin als interessos socials.
g) Pagar els creditors i els socis i adherits de manera que s'atenguin les normes que aquesta Llei estableix.
-1 Els liquidadors, en nombre senar, són nomenats per l'Assemblea General, en votació secreta.
-2 Si passa un mes de la dissolució de la cooperativa i l'Assemblea General no ha fet el nomenament, el Consell Rector ha de sol·licitar al jutge competent per raó del domicili social que, després d'haver escoltat el Consell Superior de la Cooperació, nomeni els liquidadors, en primer lloc entre els socis i, si de cas hi manquen, entre persones no sòcies.
La sol·licitud de nomenament de liquidadors també pot ésser feta per qualsevol soci de la cooperativa, si el Consell Rector no la fa en el termini d'un mes.
-3 El Consell Rector i la Direcció cessen en llurs funcions en ésser nomenats els liquidadors, als quals han de prestar llur concurs en les operacions de liquidació, si hi són requerits.
-4 Els liquidadors han de fer totes les operacions que calguin per a la liquidació de la cooperativa.
-5 Durant el període de liquidació han d'ésser observades les disposicions legals i estatutàries aplicables al règim de les assemblees generals, a les quals els liquidadors han de donar compte de la liquidació i el balanç corresponents perquè els aprovin.
Els socis liquidadors, en nombre senar, són nomenats per l'Assemblea General, en votació secreta.
Si passa un mes de la dissolució de la cooperativa sense que n'hagi fet el nomenament, el Consell Rector haurà de sol·licitar al Consell Superior de la Cooperació el nomenament de liquidadors, que pot recaure en persona no soci.
També pot sol·licitar-ho al Consell Superior de la Cooperació qualsevol soci de la cooperativa.
El Consell ha de fer el nomenament en el termini màxim d'un mes.
El Consell Rector i la direcció cessaran en les seves funcions des del nomenament dels liquidadors, als quals hauran de prestar el seu concurs per a la pràctica de les operacions de liquidació, si són requerits a fer-ho.
Els liquidadors hauran de fer totes les operacions que calguin per a la liquidació de la societat.
Durant el període de liquidació s'han d'observar les disposicions legals i estatutàries aplicables sobre el règim de les assemblees generals, a les quals donaran comptes els liquidadors de la marxa de la liquidació i del balanç corresponents per a la seva aprovació.
-1 Les cooperatives, llurs federacions i la Confederació de Cooperatives de Catalunya han de dipositar en la Direcció General competent en la matèria, dins els dos mesos següents a la data en què hagin estat aprovats per l'Assemblea General, els comptes anuals, que han de comprendre el balanç, el compte anual de pèrdues i guanys i la memòria explicativa de l'exercici, segons el procediment que les normes regulin.
-2 Les cooperatives que tenen l'obligació, en virtut de la Llei de l'Estat 19/1988, del 12 de juliol, d'Auditoria de Comptes, de sotmetre's a una auditoria, han de dipositar l'auditoria en la Direcció General competent en la matèria.
-1 Les cooperatives han de portar, en ordre i al dia, els llibres següents:
d) Llibre d'inventaris i balanços i llibre diari.
e) Qualssevol altres que els siguin imposats per altres disposicions legals.
-2 Els llibres i els altres registres comptables que han de portar les cooperatives han d'ésser relligats i foliats i, abans de fer-ne ús, han d'ésser habilitats pel registre de cooperatives competent.
-3 També són vàlids els assentaments i les anotacions fets per procediments informàtics o per altres procediments adequats, que posteriorment han d'ésser relligats correlativament, per formar els llibres obligatoris, els quals han d'ésser legalitzats en el termini de sis mesos des de la data de tancament de l'exercici.
Les cooperatives han de portar, en ordre i al dia, els llibres següents:
d) Llibre d'inventaris i balanços i Llibre diari.
Tots ells han d'ésser diligenciats pel Registre de Cooperatives competent.
El Departament competent en matèria de cooperatives pot autoritzar a les cooperatives que ho sol·licitin un altre sistema de documentació que ofereixi garanties anàlogues a la dels llibres oficials esmentats en el paràgraf anterior.
El Fons de Reserva Obligatori és irrepartible entre els socis o, si s'escau, els adherits i és constituït per:
a) El percentatge sobre els excedents nets de cada exercici que estableixin els estatuts socials d'acord amb l'article 59.1.
b) Els beneficis a què es refereix l'article 58.1.b).
c) Les deduccions sobre les aportacions obligatòries en cas de baixa del soci.
d) Les quotes d'ingrés i, si n'estableixen els estatuts socials, les quotes periòdiques.
e) El percentatge corresponent sobre el resultat de la regularització del balanç, d'acord amb els articles 53.2 i 60.1.c).
El Fons de Reserva Obligatori és irrepartible entre els socis i es constitueix:
a) Amb el percentatge sobre els excedents nets de cada exercici que estableixin els Estatuts socials d'acord amb l'article 59 d'aquesta Llei.
b) Amb els beneficis extracorporatius.
c) Amb les deduccions sobre les aportacions obligatòries en els supòsits de baixa del soci.
d) Amb les quotes d'ingrés i periòdiques, si fossin establertes pels Estatuts socials.
-1 En la determinació dels resultats de l'exercici econòmic s'han d'aplicar les normes següents:
a) S'han de considerar com a deduccions per a fixar l'excedent net de l'exercici econòmic:
L'import dels béns lliurats pels socis per a la gestió i el desplegament de la cooperativa i l'import de les bestretes laborals dels socis treballadors i els socis de treball, que no poden ésser superiors a les retribucions que són satisfetes a la zona.
Els interessos que es deuen als socis i als adherits per les aportacions al capital social, als obligacionistes i als altres creditors.
Qualsevol altra que sigui autoritzada amb els mateixos efectes per la legislació fiscal aplicable.
b) Han de figurar en comptabilitat en compte a part, i s'han de destinar al Fons de Reserva Obligatori, els beneficis obtinguts de les operacions cooperativitzades que es facin amb tercers no socis, els beneficis procedents de plusvàlua en l'alienació dels elements de l'actiu immobilitzat, els beneficis obtinguts d'altres fonts no necessàries per a les finalitats específiques de la cooperativa i els beneficis derivats d'invertir o actuar en empreses no cooperatives.
-2 En les cooperatives d'habitatge no es poden considerar en cap cas com a pèrdues els increments de costos que es produeixin durant el procés de realització del projecte.
En la determinació dels resultats de l'exercici econòmic s'han d'aplicar les normes següents:
a) Es consideren com a deduccions per fixar l'excedent net de l'exercici econòmic les següents:
L'import dels béns lliurats pels socis per a la gestió i el desplegament de la cooperativa, així com l'import de les bestretes laborals dels socis treballadors i els socis de treball que no poden ésser superiors a les retribucions que són satisfetes a la zona.
Els interessos deguts als socis per les aportacions al capital social, als obligacionistes i altres creditors.
Les quantitats destinades a compensar les pèrdues d'exercicis anteriors.
Qualsevol altres deduccions autoritzades amb els mateixos efectes per la legislació fiscal aplicable.
b) Han de figurar en comptabilitat, en compte a part, com a beneficis extra cooperatius, els beneficis procedents de plus-vàlua en l'alienació dels elements de l'actiu immobilitzat o els obtinguts d'altres fonts no necessàries als fins específics de la cooperativa, així com els derivats d'inversions o actuació en empreses no cooperatives.
En les cooperatives d'habitatges en cap cas no s'han de considerar com a pèrdues els increments de costos que es produeixin durant el procés de realització del projecte.
-1 L'Assemblea General pot acordar l'emissió de títols participatius, de conformitat amb el que disposa aquest article.
-2 El títol participatiu és una modalitat de valor mobiliari, emès per qualsevol classe de cooperativa, que té per objecte d'obtenir finançament extern.
Mitjançant aquest títol, el subscriptor fa una aportació econòmica per un temps predeterminat i l'emissor s'obliga, en canvi, a remunerar-la.
-3 Poden subscriure títols participatius tant les persones físiques com les jurídiques.
-4 Les emissions de títols participatius han de tenir les característiques següents: a) El subscriptor o portador del títol participatiu ha de tenir dret a:
Obtenir la mateixa informació que qualsevol soci de la cooperativa.
Assistir a les assemblees generals, amb veu i sense vot.
Tenir fins a tres representants en el Consell Rector, amb veu i sense vot, d'acord amb les condicions que estableixi l'emissió.
En qualsevol cas, el nombre de representants no pot excedir del vint-i-cinc per cent dels membres del Consell Rector.
b) La remuneració del títol participatiu, que és mixta, consisteix, d'acord amb les condicions que estableixi l'emissió, en un interès fix, d'una banda, i en una remuneració variable, en funció dels resultats de l'activitat de l'emissor, de l'altra.
El nominal subjecte a interès fix, que ha d'ésser fixat obligatòriament en les condicions de l'emissió, no pot ésser inferior al vint per cent ni superior al vuitanta per cent del total del nominal.
c) L'amortització del títol participatiu no pot ésser de menys de tres anys ni de més de vint-i-cinc.
-5 La regulació de l'emissió del títol participatiu s'ha d'atenir a la legislació vigent en matèria financera.
Els estatuts socials han de regular el dret al reemborsament de les aportacions al capital social, en cas de baixa del soci, d'acord amb les normes següents:
a) De l'import de les aportacions en el moment de la baixa s'han de deduir les pèrdues imputades al soci corresponents a l'exercici econòmic en què aquestes s'hagin produït, i també les corresponents a exercicis anteriors que no hagin estat compensades en virtut de l'article 60.
b) De l'import de les aportacions obligatòries, una vegada feta, si escau, la deducció per pèrdues a què es refereix la lletra a), es poden establir deduccions no superiors al trenta per cent, en el supòsit de baixa per expulsió, ni al vint per cent, en el supòsit de baixa no justificada.
c) El termini de reemborsament no pot excedir dels cinc anys a partir de la data de la baixa o dels tres anys en cas de defunció, amb dret a percebre, sobre la quantitat no reintegrada, el tipus d'interès bàsic del Banc d'Espanya, incrementat de tres punts.
Excepcionalment, en els supòsits en què la devolució pugui posar en dificultat l'estabilitat de la cooperativa, la Direcció General competent en la matèria pot, a petició de l'entitat afectada, ampliar els terminis esmentats.
Els Estatuts socials han de regular el dret al reemborsament de les aportacions al capital social, en cas de baixa del soci, d'acord amb les normes següents:
a) De l'import de les aportacions en el moment de la baixa s'han de deduir les pèrdues imputades al soci corresponent a l'exercici econòmic en què s'hagi produït aquella, així com les amortitzacions acreditades i no deduïdes.
b) De l'import de les aportacions obligatòries, una vegada feta, si escau, la deducció per pèrdues a què es refereix l'apartat anterior, es poden establir deduccions no superiors al trenta per cent, en el supòsit de baixa per expulsió, ni al vint per cent en el de baixa no justificada.
c) El termini de reemborsament no pot excedir cinc anys a partir de la data de la baixa o tres anys en cas de defunció, amb dret a percebre, sobre la quantitat no reintegrada, el tipus d'interès bàsic del Banc d'Espanya.
Excepcionalment, en els supòsits en què, mitjançant la devolució, es pogués posar en dificultats l'estabilitat de la cooperativa, la Direcció General de la Cooperació, a petició de l'entitat afectada, podrà ampliar els terminis esmentats.
-1 El balanç de les cooperatives pot ésser regularitzat en els mateixos termes i amb els mateixos beneficis que s'estableixen per a les societats de dret comú, sens perjudici del que estableix aquesta Llei sobre la destinació dels resultats de la regularització del balanç.
-2 Excepte que la cooperativa es trobi en la situació d'imputar pèrdues regulada per l'article 60, s'ha de destinar un cinquanta per cent del resultat de la regularització del balanç al Fons de Reserva Obligatori i l'altre cinquanta per cent a un compte de passiu denominat "Actualització d'aportacions", amb càrrec al qual s'ha de dur a terme l'actualització de les aportacions al capital social.
-3 En cada exercici econòmic, si ho acorda l'Assemblea, es poden actualitzar les aportacions desemborsades que hi hagi en la data de tancament de l'exercici, en tant que ho permeti la dotació del compte d'actualització d'aportacions a què es refereix l'apartat 2.
En qualsevol cas, aquesta actualització no pot ésser superior a l'Índex de Preus al Consum, publicat per l'Institut Nacional d'Estadística, referit a l'exercici econòmic en qüestió.
-4 L'actualització de les aportacions només pot ésser feta, com a màxim, en relació amb els cinc exercicis no actualitzats anteriors a aquell en què siguin aprovats els comptes per l'Assemblea General.
Només poden ésser actualitzades les aportacions dels socis i adherits que continuïn essent-ho en el moment d'ésser acordada l'actualització per l'Assemblea General.
-5 En cas de liquidació de la cooperativa, el romanent existent en el compte d'actualització d'aportacions s'ha d'aplicar d'acord amb el que disposa l'article 70.
Les aportacions al capital social podran actualitzar-se al final de cada exercici econòmic, amb càrrec al resultat de la revalorització de l'immobilitzat material de l'actiu de la societat cooperativa.
L'índex general de preus a l'engròs, segons les dades publicades per l'Institut Nacional d'Estadística o per qui faci funcions similars, i referit a la data de tancament de l'exercici econòmic, en relació amb el de la data del seu inici, és el límit màxim per actualitzar les aportacions.
La revalorització dels béns de l'immobilitzat material no pot ésser superior a les variacions de l'índex general de preus aplicat separadament a cadascun d'ells i en cap cas al valor que tinguin en el mercat.
L'excés resultant de la revalorització de l'actiu no aplicat a l'actualització de les aportacions s'ha de portar en un compte de passiu, amb càrrec al qual s'han d'efectuar les actualitzacions futures.
En cas de liquidació de la cooperativa, l'import s'ha de destinar als fins del Fons de Reserva Obligatori.
Els aspectes fiscals que incideixin en aquesta qüestió estaran subjectes a les disposicions generals que es dictin al nivell de l'Estat, llevat que la Generalitat de Catalunya arribi a tenir competències en aquesta matèria.
La quantia de les aportacions obligatòries dels nous socis o adherits no pot excedir la de les efectuades pels que ja en són, amb les actualitzacions que escaiguin, respectant la limitació de l'Índex de Preus al Consum, d'acord amb el que estableix l'article 53.
Les aportacions obligatòries dels nous socis no poden ésser superiors en la seva quantia a les efectuades pels socis actuals, amb les actualitzacions realitzades quan s'escaigui, d'acord amb aquesta Llei.
-1 El capital social és constituït per les aportacions dels socis i dels adherits, obligatòries i voluntàries, que s'han d'acreditar mitjançant títols o llibretes de participació nominatius.
Les llibretes han de reflectir amb claredat tant les aportacions com les actualitzacions d'aquestes i els interessos i els excessos de percepció que hom acordi de capitalitzar.
Les aportacions dels adherits al capital social s'acreditaran mitjançant títols nominatius i especials.
Si ho autoritzen els estatuts socials o ho acorda l'Assemblea General, poden consistir també en béns o en drets.
En aquest cas, el Consell Rector n'ha de fixar la vàlua, amb l'informe previ d'un o de diversos experts independents, fet sota llur responsabilitat, relatiu a les característiques i la vàlua de l'aportació i als criteris utilitzats per calcular-la.
L'avaluació ha d'ésser feta pel Consell Rector en el termini de trenta dies i pot ésser revisada, a petició escrita d'algun soci o adherit, per acord de l'Assemblea General.
-3 L'import total de les aportacions de cada soci a una cooperativa de primer grau no pot excedir del vint-i-cinc per cent del capital social i l'import total de les aportacions de cada adherit no pot excedir del vint per cent del capital social.
En les cooperatives de segon grau i de grau ulterior i en les cooperatives de crèdit, aquest import pot arribar al quaranta per cent.
Constitueixen el capital social les aportacions obligatòries i voluntàries dels socis, i s'acreditaran mitjançant títols o llibretes de participació nominatius.
Les llibretes hauran de reflectir amb claredat les aportacions, així com les actualitzacions d'aquestes i els interessos i els excessos de percepció que s'acordi de capitalitzar.
Si ho tinguessin en compte els Estatuts socials o ho acordés l'Assemblea General, també podran consistir en béns o en drets; en aquest cas, el Consell Rector serà qui en fixi la vàlua, previ informe fet per un o diversos experts independents, sota la seva responsabilitat, sobre les seves característiques, vàlua i criteris utilitzats per calcular-la.
L'avaluació feta en el termini de trenta dies pel Consell Rector a petició escrita d'algun soci es podrà revisar mitjançant acord de l'Assemblea General.
L'import total de les aportacions de cada soci, a les cooperatives de primer grau no pot excedir del vint-i-cinc per cent del capital social; a les cooperacions de segon i ulterior grau i en les de crèdit, pot arribar al quaranta per cent.