projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
L'objectiu general del projecte és promoure l'eficiència energètica i les energies renovables d'acord amb els objectius d'eficiència de recursos i de climatologia de la Unió Europea.
Concretament, dins del marc del projecte, es pretén potenciar la capacitat dels municipis i universitats en relació amb les aplicacions d'energia renovable i d'eficiència energètica.
En aquest sentit, s'espera que el contractista proporcioni els següents serveis:
La Direcció General de Justícia de la Comissió Europea obre convocatòria amb l'objectiu de frenar l'augment de les tendències del discurs d'odi a través d'Internet, i millorar la cooperació entre autoritats, societat civil i empreses d'Internet.
Aquests ajuts busquen ajudar la Comissió Europea a aplicar el codi de conducta sobre la lluita contra els discursos d'odi en línia, acordat entre aquesta institució i les principals empreses d'informació i tecnologia, entenent com les xarxes socials són usades per a reclutar seguidors/es a través de discursos i narratives d'odi i per a fer prendre consciència, prevenir i lluitar contra aquests discursos i narratives.
La convocatòria finançarà projectes centrats en una o més de les següents activitats:
1.Desenvolupament de tecnologia i eines web innovadores que eviten i contraresten el discurs d'odi il·legal en línia i donen suport a la recollida de dades.
Això inclourà el desenvolupament de repositoris en línia de la jurisprudència judicial i / o casos concrets de manifestacions del discurs d'odi en línia notificats a les plataformes en línia.
Estudis que analitzen la difusió dels discursos racistes i d'odi xenòfob en diferents estats membres, incloent-hi la font i les estructures dels grups que generen i divulguen aquest contingut, el volum i la freqüència de càrrega de contingut, les xarxes i les activitats de networking, les opcions de la plataforma i el seu abast a la societat i el material xenòfob que incita a la violència.
Desenvolupament, divulgació i activitats de sensibilització en línia, en particular: desenvolupament de narratives en línia que promoguin valors de la UE, tolerància i respecte als drets fonamentals de la UE i activitats de comprovació de fets que milloren el pensament crític i la consciència sobre la precisió de la informació en línia per a un projecte pilot sobre alfabetització mediàtica de la Xarxa de Comunicacions, Continguts i Tecnologia de la Direcció General de Comunicació de la Comissió de 2017.
Aprenentatge mutu, intercanvi de bones pràctiques, incloent la identificació de bones pràctiques que poden ser transferibles a altres països o organitzacions participants.
Activitats de capacitació i formació.
Inclou activitats dirigides a la formació de grups d'interès sobre marc jurídic comunitari i nacional que criminalitzen el discurs d'odi en línia.
El cofinançament podrà arribar fins al 80%.
L'objectiu general d'aquesta convocatòria és donar suport als estats membres en la implementació de la Recomanació de la Unió Europea "Vies de millora: Noves oportunitats per a adults".
L'objectiu específic és recolzar el desplegament, per part de les autoritats nacionals i/o regionals, com a element integral de la implementació de la Recomanació sobre vies de millora, de la provisió d'avaluacions de capacitats individuals (incloent alfabetització, numeració i habilitats digitals) per adults poc qualificats (i, en particular, per a grups prioritaris identificats per països en el marc de la Recomanació, si escau).
Les propostes s'han de centrar en una de les dues o en una combinació dels dos elements següents:
Pressupost: 1,5M € (la sol·licitud de subvenció de cada proposta hauria de trobar-se entre els 250.000 i els 500.000 €)
El passat 16 de maig es van publicar les condicions, terminis i criteris de selecció d'expressions d'interès per a la selecció d'operacions regulades en el Conveni de col·laboració entre la Generalitat de Catalunya i l'Àrea Metropolitana de Barcelona.
Gràcies al conveni es podran dur a terme les operacions de les línies d'actuacions contemplades en les clàusules 3.3, 4.3 i 5.3, per al desenvolupament d'actuacions dels eixos prioritaris 2, 4 i 6 en el marc del Programa Operatiu d'inversió en creixement i ocupació FEDER Catalunya 2014-2020, de 30 d'agost de 2017.
Les proves pilot realitzades al curs baix de l'Ebre i als canals de reg del seu delta en el marc del projecte europeu Life Ebro Admiclim demostren que cal una aportació suplementària de sediments al riu d'entre 1,2 i 3,5 milions de tones anuals.
Aquesta és una de les conclusions del projecte, coordinat per l'Institut de Recerca i Tecnologia Agroalimentàries (IRTA), del Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació; l'Oficina Catalana del Canvi Climàtic (OCCC), l'Agència Catalana de l'Aigua (ACA), i l'Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya (ICGC), tots tres del Departament de Territori i Sostenibilitat; la Universitat de Còrdova (UCO); el Consorci d'Aigües de Tarragona (CAT); i la Comunitat de Regants Sindicat Agrícola de l'Ebre.
El Life Ebro Admiclim, que s'ha desenvolupat al llarg de quatre anys, planteja diferents accions de mitigació i adaptació al canvi climàtic al Delta de l'Ebre, una zona molt vulnerable a la pujada del nivell del mar i a la subsidència.
I ho fa amb un enfocament innovador a escala internacional a partir de la gestió integrada de l'aigua, dels sediments i dels hàbitats –arrossars i zones humides– per optimitzar l'elevació del sòl, mitjançant l'aportació de sediment i de matèria orgànica, reduir l'erosió costanera, augmentar l'acumulació –segrest– de carboni al sòl, minvar les emissions de gasos amb efecte d'hivernacle (GEH), i millorar la qualitat de l'aigua.
El Delta de l'Ebre és una zona humida de gran importància internacional, considerada un dels sistemes costaners més vulnerables al canvi climàtic de la Mediterrània i de tota la Unió Europea.
Actualment pateix una pèrdua de zones humides i d'arrossars degut a la regressió de la costa per la falta de sediments fluvials, que queden retinguts als embassaments de la conca.
El retrocés costaner és superior als 10 metres per any a la zona de la desembocadura, on la pèrdua d'aiguamolls s'ha avaluat en 150 hectàrees entre els anys 1957 i 2000.
Aquest problema s'accentua per la pujada del nivell del mar com a conseqüència del canvi climàtic, i per la subsidència –enfonsament–de manera que gairebé un 50% de la superfície del Delta podrà quedar afectada per aquest fenomen durant aquest segle.
El Life Ebro Admiclim planteja com a solució mobilitzar a través del riu els sediments que queden retinguts als embassaments, per una banda, i els fangs resultants del procés de potabilització de l'aigua a la planta del CAT situada a l'Ampolla, transportant-los i injectant-los a la xarxa de canals, per l'altra.
Les proves pilot d'injecció de sediment realitzades a Móra d'Ebre i a Benifallet, amb solatges provinents de terrasses fluvials d'aigües amunt, han permès calcular, amb un model de simulació, com seria la distribució dels sediments fins al Delta i afinar l'aportació suplementària que cal al riu perquè n'arribin prou a la costa per afrontar l'amenaça combinada de la subsidència i l'augment del nivell del mar: una aportació mínima d'1,2 milions de tones anuals fins a l'any 2100.
Aquesta primavera s'ha inaugurat l'anomenada "Via Marina del Camí de Sant Jaume" que uneix les ciutats de Girona i Barcelona resseguint la ruta marina de l'Antiga Via Augusta que passa per la Costa Brava i pel Maresme i que es converteix en la primera ruta mediterrània del Camí de Sant Jaume.
La iniciativa, impulsada pel Consorci de Promoció Turística del Maresme, ha estat finançada amb fons europeus per al desenvolupament regional (FEDER) i compta també amb el suport de l'Associació Gerunda Amics del Camí de Sant Jaume, la Generalitat, la Diputació de Barcelona i molts municipis del Gironès, la Selva, el Maresme i el Barcelonès.
Els pelegrins que vulguin fer aquesta ruta podran iniciar el recorregut a Sarrià de Ter i continuar pels municipis de Girona, Fornells de la Selva, Riudellots de la Selva, Caldes de Malavella, Vidreres, Lloret de Mar, Blanes, Malgrat de Mar, Santa Susanna, Pineda de Mar, Calella, Sant Pol de Mar, Canet de Mar, Arenys de Mar, Caldes d'Estrac, Sant Vicenç de Montalt, Sant Andreu de Llavaneres, Mataró, Cabrera de Mar, Vilassar de Mar, Premià de Mar, El Masnou, Montgat, Badalona, Sant Adrià de Besòs i Barcelona.
La recuperació d'aquesta ruta vol fomentar el turisme sostenible i de qualitat d'aquesta part de la costa catalana i té la intenció d'atreure tant a viatgers nacionals com internacionals.
D'un total de 62 finalistes, s'han triat 9 projectes LIFE en relació a la seva contribució a millores mediambientals, econòmiques i socials, amb especial atenció a la seva innovació, replicabilitat, rellevància política i cost-eficàcia.
En la categoria medi ambient, un dels projectes guanyadors és ECODHYBAT, que té per objectiu demostrar que el disseny eco-higiènic d'equips i instal·lacions de la indústria alimentària pot reduir significativament l'impacte ambiental.
El consorci que ha dut a terme el projecte el formen les empreses Grupo Leche Pascual, Pescanova, el centre tecnològic Aina i l'associació catalana multisectorial d'empreses, Amec.
El públic estava convidat a votar pel seu projecte preferit de ciutat verda, d'un total de 6 projectes.
El guanyador és el projecte AIRUSE, que té l'objectiu de millorar la qualitat de l'aire al sud d'Europa i ha dut a terme diferents accions i estudis a Barcelona.
El coordinador del projecte és l'Institut de Diagnosi Ambiental i Estudis de l'Aigua del CSIC.
2018 explora les maneres en què la UE està ajudant a les ciutats a ser millors llocs per viure i treballar.
Amb l'evolució de les polítiques sobre la qualitat de l'aire, el soroll, la natura, la biodiversitat, la gestió dels residus i l'aigua, promou els enfocaments participatius del desenvolupament urbà.
També examina els sistemes de xarxes, eines per compartir bones pràctiques i maneres d'involucrar les autoritats locals i els ciutadans, i animar-los a compartir la seva visió d'un futur sostenible.
El IX Premi Europeu de Prevenció de Residus ha tingut dos guanyadors catalans, la Fundació Prevenció Residus i Consum –Rezero–, i l'Institut Comte de Rius, de la ciutat de Tarragona.
En la categoria "Associacions", el jurat ha guardonat Rezero per la campanya "Jo sóc Coco" de foment del consum conscient entre la ciutadania.
Ha comptat amb la participació de diferents unitats familiars –famílies amb fills, parelles sense fills, pisos d'estudiants, jubilats, etc.– i un mateix repte: cinc famílies que han estat 30 dies intentant no generar residus, amb l'aplicació de bones pràctiques en el seu dia a dia i l'ús de mitjans audiovisuals per a la difusió dels resultats obtinguts.
El guardó en la categoria "Institucions escolars" se l'ha endut l'Institut Comte de Rius de Tarragona, amb un set d'activitats per a alumnes de secundària centrades a repensar i redissenyar aparells ortopèdics i mèdics reutilitzant materials, com pantalles de llum, plaques amb llum i música, o cadires de rodes amb llums de bicicletes reutilitzats, per ajudar persones grans o amb necessitats específiques.
El premi s'emmarca en la Setmana Europea de la Prevenció de Residus, una iniciativa finançada per la Unió Europea a través del Programa LIFE+, i que a Catalunya coordina l'Agència de Residus de Catalunya (ARC).
Amb aquesta iniciativa, Europa vol assentar les bases perquè els països desenvolupin diferents actuacions per fomentar entre la població la consciència que hem de generar menys residus.
Ho fa a través de la xarxa internacional de ciutats i regions ACR+, una organització que promou el consum responsable de recursos i la gestió sostenible de residus municipals a través de la prevenció en origen, la reutilització i el reciclatge.
S'han publicat els resultats de la convocatòria del Programa Europa Creativa Cultura de suport als Projectes de Cooperació Europea relacionats amb l'Any Europeu del Patrimoni Cultural.
Entre els seleccionats es troba un projecte català: Where the city loses its name, de la Cooperativa LaFundició (L'Hospitalet, Barcelona), que ha rebut 129.132€.
A més, entre la llista de projectes seleccionats incloent partners, trobem 4 entitats catalanes que participen com a partners en diversos projectes europeus seleccionats.
En concret, es tracta de la Universitat Autònoma de Barcelona, l'Ajuntament de Gironella, Tasca Serveis d'Animació i EPE Fundació Mies van der Rohe.
El principal objectiu de la convocatòria de suport als projectes de cooperació europea relacionats amb l'Any Europeu del Patrimoni Cultural 2018 (AEPC 2018) és reflectir el propòsit d'aquest, que consisteix en promoure la posada en comú i el reconeixement del patrimoni cultural europeu com a recurs compartit, fomentar la presa de consciència pel que fa a la història i als valors comuns, i reforçar un sentit de pertinença a un espai europeu comú.
En aquest sentit, els objectius específics dels projectes són:
Aquest pressupost inclou una partida global de 139.500 MEUR dedicada a invertir en les persones, la cohesió social i els valors.
Quins canvis concrets es proposen en els fons europeus que invertiran en les persones?
Es crea un clúster o grup de fons europeus dedicat a invertir en les persones, la cohesió social i els valors, amb un accent especial en la joventut.
Aquest clúster estaria integrat per aquests fons:
S'espera que la Comissió Europea publiqui, el 30 de maig de 2018, les propostes dels Reglaments específics de cadascun d'aquests fons, en els quals s'especificarà els detalls de la seva aplicació.
Les accions existents que donin suport a la cultura, l'audiovisual i la creativitat europea s'integraran en un nou programa Creative Europe (incloent MEDIA).
L'objectiu és promoure la cultura i els valors europeus que contribueixin a la identitat de la Unió.
El nou programa també inclourà la promoció i protecció dels drets i valors fonamentals i la creació d'oportunitats de participació civil i política.
Aquest programa inclourà una sòlida línia MEDIA amb fons per promocionar encara més el cinema europeu i els sectors creatius i audiovisuals en general.
L'Agència Executiva d'Educació, audiovisual i cultura continuarà duent la gestió del programa.
Es proposa reduir la càrrega administrativa i millorar la relació cost-eficàcia.
Les oficines Europa creativa asseguraran la comunicació, la difusió i el retorn d'informació sobre els resultats del programa.
Complementarietats amb: el Programa del mercat únic, Erasmus+, el programa per a una Europa numèrica (donarà suport a la transformació numèrica del patrimoni cultural –com es fa ara amb Europeana), Horizon 2020 i l'instrument financer alternatiu Fons InvestEU.
Àrees temàtiques: cultura europea, audiovisual, diversitat cultural i lingüística, patrimoni cultural, creativitat, valors culturals, indústria audiovisual, mobilitat dels professionals dels sectors culturals i creatius, promoció dels artistes i les seves obres a escala internacional, innovació artística, realitat virtual.
Dotació econòmica global (2021-2027): 1.850 MEUR
Aquest pressupost inclou una partida global de 139.500 MEUR dedicada a invertir en les persones, la cohesió social i els valors.
Quins canvis concrets es proposen en els fons europeus que invertiran en les persones?
Es crea un clúster o grup de fons europeus dedicat a invertir en les persones, la cohesió social i els valors, amb un accent especial en la joventut.
Aquest clúster estaria integrat per aquests fons:
S'espera que la Comissió Europea publiqui, el 30 de maig de 2018, les propostes dels Reglaments específics de cadascun d'aquests fons, en els quals s'especificarà els detalls de la seva aplicació.
Pretén facilitar la participació dels joves a les activitats solidàries tant dins com fora de la UE.
Integrarà l'actual programa de voluntariat d'ajuda de la UE com també les accions en l'àmbit de la solidaritat que existeixen actualment en diversos programes de finançament (com ara el LIFE, Erasmus+).
El Cos europeu de solidaritat donarà suport a l'assignació de participants a les organitzacions acreditades que gestionen projectes de solidaritat.
Engloba tots els països del món en el cas d'activitats d'ordre humanitari.
En altres casos de voluntariat s'estarà als criteris geogràfics establerts pel cas del programa Erasmus+.
En el cas concret d'estades i ofertes laborals l'àmbit geogràfic seran els estats membres de la UE.
La gestió serà compartida entre les agències estatals (programa Erasmus+), l'Agència executiva d'Educació, audiovisual i cultura (EACEA) i la Comissió Europea.
Complementarietats amb: Erasmus +, el Fons Social Europeu + i el programa LIFE.
Àrees temàtiques: joventut, solidaritat, valors fonamentals de la UE, accions humanitàries, ajut humanitari, ONG, ajut al desenvolupament, protecció del medi ambient, prevenció de catàstrofes naturals, solidaritat intergeneracional.
Dotació econòmica global (2021-2027): 1.260 MEUR.
Fons Social Europeu +, com a instrument únic i global
Ha de donar suport financer a l'aplicació del Pilar europeu de drets socials
Es proposa simplificar-lo i reestructurar-lo per aplegar els recursos que actualment es destinen a aquests programes, els quals desapareixerien:
Dotació econòmica global (2021-2027): 101.200 MEUR
Simplificació del funcionament del FSE+: reducció de càrregues administratives; més flexibilitat per reaccionar més ràpidament als reptes socials imprevistos i més accent en els resultats que en els costos.
La gestió continuarà essent compartida entre la UE i els estats membres però es proposa donar entrada a la gestió directa del FSE per part de la UE.
Es proposa elevar el cofinançament per part dels estats membres.
Es manté el sistema de condicionalitat ex ante i de condicionalitat macroeconòmica.
Definició de normes comunes per a tots els fons de gestió compartida per a reforçar la coherència i les sinergies: FEDER, Fons de Cohesió, FSE+, FEADER, Fons europeu marítim i de la pesca, el Fons Asil, migració i integració, el Fons per a la seguretat interior i el Fons per a la gestió integrada de fronteres.
Complementarietat amb altres fons: Fons europeu d'adaptació a la globalització (suport a la pèrdua de llocs de treball provocats per la globalització o la crisi), Erasmus+, Horizon Europa, el nou programa per a una Europa numèrica, el Fons Asil, migració i integració i l'instrument financer alternatiu (Fons InvestEU).
El conseller de Treball, Afers Socials i Famílies, Chakir el Homrani, es va reunir el 17 d'octubre amb la directora general de Migracions i Afers d'Interior de la Comissió Europea, Paraskevi Michou.
A la trobada, que va tenir lloc a la seu de la Direcció General, el conseller va plantejar diverses propostes per ajudar a millorar la gestió del fet migratori a Europa.
La primera, la necessitat d'un reenfocament en el discurs de migració europea que deixi enrere la mirada únicament sobre les fronteres i se centri en el marc de la interculturalitat, la interacció i la cohesió.
"Cal que lluitem -va afirmar el conseller- contra la xenofòbia i els populismes racistes i antieuropeus".
El conseller va expressar la seva preocupació pel fet que l'agenda europea se centra exclusivament en el control de fluxos i va proposar posar el focus en la convivència, en la diversitat i en la interculturalitat.
El Homrani va reclamar també que Catalunya pugui rebre directament el Fons d'Asil, Migració i Integració (AMIF) per a projectes d'acollida i inclusió de persones immigrades, fons que actualment rep l'Estat i no descentralitza a diferència d'altres països.
Pel que fa a aquest fons, el Conseller El Homrani va denunciar que ni la Generalitat ni els ajuntaments no reben cap finançament per a l'acollida i la inclusió de les persones immigrades.
El procés d'acollida i inclusió es basa fonamentalment en les competències de la Generalitat, mentre que l'Estat es queda en exclusiva tots aquests recursos per a actuacions vinculades a la gestió de fronteres i dels sistemes de protecció internacional.
En paraules del conseller aquest desajust perjudica l'accés a la igualtat d'oportunitats de les persones immigrades, especialment les polítiques de millora d'oportunitats en l'àmbit de l'aprenentatge lingüístic, l'educació i de l'ocupació.
"És necessari que parlem no només de fronteres.
Hem de parlar sobre inclusió i acollida, sobre el paper que hi tenim els territoris i sobre la manera en què ens ha d'arribar el finançament europeu perquè puguem acollir la població migrant, especialment els joves i adolescents, ja que ens trobem en una situació d'emergència."
És per això que a la reunió, el Conseller va demanar a la directora general de la Comissió Europea que el repartiment dels fons a nivell estatal inclogui els nivells subestatals que tenen la competència directa en primera acollida i en polítiques d'integració (educació, ocupació, salut, serveis socials).
La directora general de Migracions i Afers Interiors de la Comissió Europea, Paraskevi Michou, va compartir la visió que s'ha de revisar aquest sistema de finançament dels territoris pel que fa als Fons d'Asil, Migració i Integració.
El projecte INNOLACT té com a objectiu dinamitzar i impulsar la innovació i la competitivitat del sector lacti tradicional transfronterer.
A través de la col·laboració transfronterera en ambdós costats dels Pirineus, INNOLACT ofereix formació al sector lleter tradicional i desenvolupar conjuntament solucions innovadores adaptades a les necessitats i capacitats del sector.
El projecte es focalitza en ajudar a promoure la diversificació de productes lactis tradicionals mitjançant la innovació en productes i processos que millorin la seva competitivitat en el mercat.
Les entitats catalanes que hi participen com a sòcies:
En aquest marc, el Centre Tecnològic BETA ha desenvolupat INNOLACT-BETA Tool una eina de gestió adaptada a les iniciatives europees més actuals en sostenibilitat ambiental.
Aquesta eina s'ofereix gratuïtament als productors lleters, convertint-la en una oportunitat per a implementar canvis a la seva cadena de producció que millorin la sostenibilitat de les seves explotacions i en redueixin les emissions.
El projecte INNOLACT està cofinançat amb el programa Interreg POCTEFA de cooperació transfronterera, a la seva primera convocatòria i tindrà una durada de 3 anys, de 01/06/2016 fins a 31/05/19.
El projecte disposa d'un pressupost de 1.162.295,00 euros.
La plataforma C-Roads és una iniciativa conjunta dels Estats membres europeus i els concessionaris d'autopistes per a la millora de la mobilitat cooperativa, connectada i automàtica mitjançant la implantació de sistemes de transport intel·ligent (SIT).
Els SIT són aquells sistemes en què les tecnologies d'informació i comunicació s'apliquen en l'àmbit del transport per carretera, incloses infraestructures, vehicles i usuaris, en la gestió del trànsit i la gestió de la mobilitat per millorar l'eficiència i seguretat del transport amb un menor impacte i consum energètic.
La plataforma engloba una relació de projectes pilots, entre ells està l'espanyol C-Roads Spain, el qual està format per cinc pilots diferents, cadascun d'ells amb el seu grup de tecnologies i serveis de sistemes cooperatius de transport intel·ligent i amb la participació de diferents socis.
Els diferents pilots valoraran l'impacte de la mobilitat connectada en molts escenaris representatius, així com el valor afegit dels serveis de sistemes cooperatius de transport intel·ligent en diferents escenaris.
Com a participants catalans en el projecte C-Roads Spain trobem la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC), el RACC i les empreses consultores Aimsum [anteriorment anomenada TSS Transport Simulation Systems SL (TSS)] i SenseFields.
El Servei Català de Trànsit ha estat nomenat membre de la Consell Assessor Administratiu de la plataforma C-ROADS.
En el cas de Catalunya, la prova pilot es du a terme a l'AP-7, on es prova la connectivitat entre vehicle-vehicle (V2V) i entre infraestructura-vehicle (I2V).
En concret, emetent missatges sobre treballs de manteniment de carreteres i obres, la detecció d'un vehicle lent o aturat, accidents i incidents i meteorologia, entre d'altres.
El projecte C-Roads (i C-Roads Spain) està cofinançat amb el programa Mecanisme Connectar Europa amb 55,5 milions d'euros a la convocatòria del 2015.
La durada dels pilots és del febrer 2016 al desembre 2020.