L'oficina judicial és una organització de caràcter instrumental que de forma exclusiva serveix de suport a l'activitat jurisdiccional de jutges i tribunals.
L'estructura bàsica és homogènia a tot l'Estat.
Està organitzada jeràrquicament, amb divisió de funcions i coordinació, sota la direcció d'un secretari judicial.
La reforma de l'oficina judicial té per objectius millorar l'agilitat del treball, incrementant l'eficiència, racionalitzant la feina i millorant la cooperació entre administracions.
D'aquesta manera els ciutadans obtindran un servei més pròxim i de qualitat, tal com recull la Carta de drets dels ciutadans davant la justícia.
Més informació (article 435 Llei orgànica del poder judicial (LOPJ))
L'Administració de justícia, en aquest país, havia esdevingut una administració obsoleta, estructurada amb un disseny absolutament antiquat, més pròpia del s.
La necessitat de modernitzar la justícia era un clam de tots els operadors jurídics, a fi de poder donar una millor qualitat de servei a la ciutadania.
L'estructura organitzativa anterior dels jutjats i tribunals no respon a les necessitats del procés modern ni a les d'una societat evolucionada, ni tampoc té relació amb l'increment de litigiositat que s'ha produït en els últims anys.
Es vol trencar amb el model anterior d'oficina judicial, atomitzada en nombroses microoficines judicials, tantes com òrgans jurisdiccionals, amb una gran autonomia administrativa, amb criteris propis d'organització i autosuficients.
És a dir, en el sistema tradicional cada jutjat té assignats recursos propis, tant personals com materials, per dur a terme la seva funció amb independència dels altres jutjats d'un mateix partit judicial, la qual cosa incideix en una manca d'uniformitat en la tramitació dels procediments.
La reforma introduïda per la Llei orgànica 19/2003, de 23 de desembre, de modificació de la LOPJ, estableix que les comunitats autònomes tenen competències per al disseny, creació i organització dels serveis comuns processals.
Aquesta reforma permet posar en marxa canvis importants en l'organització interna, que fan possible la introducció de metodologies de treball i criteris de gestió homogenis a totes les oficines judicials, la racionalització dels mitjans instrumentals, la incorporació de les noves tecnologies i una distribució més racional i especialitzada de les tasques de l'oficina que comporta una major agilitat en els processos a fi d'oferir un servei més àgil, eficaç i de qualitat a la ciutadania.
Més informació (article 438.3 LOPJ )
Es distingeixen dos tipus d'unitats:
El model definit per a Catalunya parteix de la creació de 3 tipus de serveis comuns processals:
En l'organització de l'oficina judicial que es proposa, els serveis comuns processals assoleixen un paper fonamental.
És on es concentren els recursos humans i materials disponibles per centralitzar les tasques que no requereixen una intervenció directa de jutge o magistrat.
Això permet rendibilitzar els recursos disponibles i aplicar tècniques de gestió homogènies.
Per últim, una altra novetat que estableix la LOPJ és la creació de les unitats administratives, que sense estar integrades a l'oficina judicial, es constitueixen per a la direcció, ordenació i gestió dels recursos humans de l'oficina judicial, dels mitjans informàtics, les noves tecnologies i altres mitjans materials.
Les línies bàsiques de reforma de l'oficina judicial són:
L'objectiu de la reforma rau a aconseguir un millor servei i una justícia més propera a la ciutadania.