El capbreu d'Arnau de Blanes és el document original de reconeixement de drets senyorials més extens que es conserva a l'AHG.
Registra els drets que una seixantena de tinents de terres de la Bisbal d'Empordà i algunes parròquies veïnes (Corçà, Cruïlles, Llaneres i Vulpellac) pagava a aquest donzell, que era fill i l'hereu universal d'un homònim cavaller de la Bisbal.
El va redactar en llatí el notari bisbalenc Guillem Banyils entre els anys 1369 i 1371.
El document estava format per nou peces de pergamí, que es conservaven cosides entre si i enrotllades fins a la seva restauració; el conjunt dels fulls constituïa una tira de gairebé 7 metres de longitud.
Hi ha evidències que el capbreu original constava d'un nombre superior de làmines de pergamí i que les pèrdues han afectat les que contenien les primeres confessions.
Les capbrevacions conservades es disposen al document full per full i a doble corondell i s'hi van inscriure amb una escriptura gòtica de notable factura.
L'any 2013, el conjunt de fulls de pergamí es va descosir, netejar i aplanar, i es va reintegrar amb paper japonès la matèria que s'havia perdut al llarg dels anys com a conseqüència de la humitat i dels atacs dels corcs.
La restauració va anar a càrrec de l'empresa Rossell i Badia, amb seu a la ciutat de Barcelona.
Com a conseqüència d'aquesta intervenció, el capbreu es presenta ara en 9 fulls de pergamí separats, en condicions més adequades per a la seva preservació i consulta.
S'adjunta la transcripció de la capbrevació núm. 45, amb la qual Brunissenda, muller d'Arnau de Comes, de la Bisbal d'Empordà, reconeixia que tenia pel donzell Arnau de Blanes una feixa de terra situada al lloc de Pujols d'aquesta parròquia, per la qual pagava un cens anual de 2 sous i 7 diners barcelonesos de tern el dia de Sant Pere i Sant Feliu.
Títol: Capbreu dels drets que el donzell Arnau de Blanes percep al terme de la Bisbal d'Empordà i algunes parròquies veïnes
Data: 1369, març, 15 [o anterior] - 1371, març, 7
El capbreu abans de la restauració
Us mostrem el document imprès més antic conservat a la Biblioteca de l'Arxiu Històric de Girona.
Es tracta de l'obra Chrònica o hystoria de Espanya, escrita per Pere Miquel Carbonell (1434-1517), arxiver i notari.
L'obra va ser impresa l'any 1547 per Carles i Joanot Carles Amorós, pare i fill, impressors de Barcelona, trenta anys després de la mort del seu autor.
Pere Miquel Carbonell i de Soler va ser historiador, notari públic de Barcelona i arxiver de l'Arxiu Reial de Barcelona.
La seva obra tracta les llegendes dels primers pobladors del país i l'origen nacional de Catalunya.
L'arxiver recull les gestes dels reis gods, dels reis de Navarra, dels reis d'Aragó i dels comtes de Barcelona, tot qüestionant la historiografia de l'època.
Per a la redacció del llibre, Carbonell es forneix d'algunes cròniques medievals i aprofita la seva condició d'arxiver per utilitzar els fons documentals de l'actual Arxiu de la Corona d'Aragó.
Se'l considera el primer historiador català que publica una obra en base a la riquesa documental de l'Arxiu Reial de Barcelona.
L'any 1997, l'editorial Barcino va publicar una edició crítica molt complerta de l'obra, en dos volums, a càrrec d'Agustí Alcoberro titulada Cròniques d'Espanya.
L'exemplar de l'Arxiu Històric de Girona, tot i estar en força bon estat, no conserva l'enquadernació i els marges dels primers setanta-un fulls estan foradats i estripats.
Títol: Chrònica o hystòria de Espanya / composta e hordenada per Pere Miquel Carbonell, archiver del Rey Nostre Senyor e not[ari] públich de Barcelona
Sign.: [a]-z8, A-H8; però falten els últims fulls. -- Postil·les impreses. -- Portada orlada i text emmarcat. -- Fragment del sumari o taula. -- Sense enq.
La Carcajada és una publicació de sàtira política, de tendència republicana i federal, publicada en castellà a Barcelona entre 1869 i 1876.
Va canviar d'encapçalament diverses vegades: La Flaca, La Risotada, La Risa, La Madeja política, El Lío y La Madeja.
Era un setmanari il·lustrat, amb poemes i textos molt irònics.
Imprès a quatre pàgines, dues de les pàgines incloïen una litografia de quatre colors on solia aparèixer caricaturitzada la monarquia, el poble o la república.
Les imatges eren signades per Tomás Padró Pedret (1840-1877), que firmava amb el pseudònim d'AoWo.
L'Arxiu Històric de Girona disposa del números publicats entre el 17 de gener de 1872 i el 4 d'octubre de 1873.
Localització: Arxiu Històric de Girona.
Il·lustració publicada el 24 de juliol de 1872
Els documents més antics de l'Arxiu són en pergamí i formen part del fons de l'Hospital de Santa Caterina dels fons de la Diputació de Girona.
El primer és la donació de les rendes de l'església de Sant Miquel sa Cot feta per l'arxiprevere Guitart el dia 16 de setembre de 1009.
Altres pergamins dels segles XI i XII de la mateixa col·lecció deixen constància de pagaments, reconeixements de deutes o testaments de particulars.
Títol: Donació de rendes a l'Hospital de Santa Caterina
Localització: Fons Hospital de Santa Caterina, Pergamí 1
Donació de rendes a l'Hospital de Santa Caterina
Procés vist a la Cúria Reial de Girona en el qual Maria Teresa de Sala i Cella i Pere Juscafresa pledegen pels límits de les finques del mas Mota de Riudellots de la Creu i del mas Juscafresa, del veïnat de Montbó de Canet d'Adri.
Per a poder termenar bé les finques es demanen informes a tres experts agrimensors, un dels quals realitza un croquis en color on apareixen les vedrunes i les fites, a més d'una recreació dels masos del voltant.
Aquest plet conté una còpia de la capbrevació del mas de la Mota de 1619 i una còpia de la sentència de 1698 de Reial Audiència d'un procés anterior.
També dins d'aquesta causa, el notar i transcriu un document solt del llibre de la batllia de la Mota i Riudellots de la Creu.
Es tracta una "nota de rodalia", document on es defineixen els límits de les parròquies.
Títol: Procés entre Maria Teresa de Sala i Cella, i Pere Juscafresa, de Montcal
Localització: Fons Cort Reial de Girona, signatura 30/323
En el moment de la seva expulsió (1492) els jueus gironins van vendre o van deixar un gran nombre de documents.
Els enquadernadors de la ciutat els van aprofitar per donar gruix i flexibilitat a les cobertes de pergamí i, d'aquesta manera tan singular, com a material de farciment, ens han arribat fins avui centenars de fragments de textos hebraics que constitueixen un tresor documental excepcional.
Títol: Escrit al call de Girona
Localització: Fragments hebreus, FH3.13
El 22 de juny de 1757 un vaixell de Mataró topà amb una galiota de pirates algerians davant de cap Roig, en un dels molts incidents d'aquestes característiques que es van produir a les nostres costes fins molt entrat el segle XVIII.
Quinze anys després el notari Francesc Pouplana en volgué deixar constància ("ad futuram rei memoriam") en aquesta extraordinària narració plena d'anècdotes.
Títol: Acta notarial: pirates a les costes de Cap Roig
Localització: Fons notarials_Palafrugell 315 f.1
Acte notarial: pirates a les costes de Cap Roig (Palafrugell)
Francesos, polonesos, alemanys, italians... milers de ciutadans europeus van passar la frontera espanyola fugint de la persecució nazi.
Els expedients que obria la policia espanyola ens informen dels seus noms, orígens, condició i destí.
En el millor dels casos podien seguir fugint cap a Portugal o el nord de l'Àfrica.
Sovint se'ls confiscaven els diners i moltes vegades acabaven ingressats a la presó o en un camp de concentració.
Aquesta sèrie d'expedients és un testimoni més de la barbàrie que va patir l'Europa amenaçada pel totalitarisme.
Títol: Comunicat municipal de la mort de Walter Benjamin a Portbou
Localització: Fons Govern Civil, exp.
Comunicat de la mort de W. Benjamin a Portbou
L'aviació franquista va bombardejar un gran nombre de poblacions catalanes durant les darreres setmanes de la Guerra Civil, provocant un gran nombre de víctimes civils.
El nou règim oferí, a partir de l'octubre de 1939, la possibilitat de sol·licitar ajudes per a resoldre aquestes i altres destrosses resultants de la contesa.
Són els expedients de la Comissaria de Regions Devastades y Reparacions que formen part del fons del Govern Civil.
Contenen la descripció i valoració econòmica exhaustiva i detallada dels danys.
Un exemple n'és aquest dossier elaborat per l'ajuntament de Figueres, ciutat que fou molt castigada al final de la guerra.
Títol: Dossier de l'ajuntament de Figueres.
Localització: Fons Govern Civil, 2760