projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Reglamentació d'utilització de la Marca Q establerta per a mels: ORDRE de 18 de desembre de 1992, per la qual s'aprova la Reglamentació de la mel que pot gaudir de la Marca Q. (DOGC núm. 1690, de 4.1.1993, pàg.
Els tipus de mel protegits per la marca "Q" són:
Reglamentació d'utilització de la Marca Q establerta per a galetes: ORDRE de 13 d'octubre de 1989, per la qual es desplega el Decret 362/1986, de 18 de desembre, sobre productes alimentaris de qualitat per a galetes (DOGC núm. 1214, de 3.11.1989, pàg.
Els ingredients utilitzats en l'elaboració de galetes "Q", entre altres, farina de blat, sucre, mantega i fruita seca, seran de la màxima qualitat.
No es permet la utilització d'additius a excepció de la lecitina.
S'admeten els següents tipus de galetes:
A l'etiqueta hi ha de figurar, a més de les mencions que exigeix la legislació vigent, el distintiu marca "Q" i el nom de l'entitat de control.
Tot el procés productiu està sota el control d'un entitat de certificació independent inscrita al Registre d'Entitats de Control i Certificació de la Direcció General d'Alimentació, Qualitat i Indústries Agroalimentàries, de forma que s'assegura el compliment del reglament de la Marca Q d'aquest producte.
C-38 PK 8,3 Colònia Estabanell s/n 17867 Camprodón
El Departament d'Agricultura organitza anualment el lliurament de Diplomes de Mestre artesà alimentari i del Premi al millor jove artesà alimentari innovador amb l'objectiu de distingir les persones que han destacat pel seus mèrits de creativitat i coneixement en el camp de l'artesania alimentària al llarg de la seva trajectòria professional i a més premiar els joves innovadors artesans.
El 21 de novembre de 2018 s'ha celebrat l'acte de lliurament d'aquests guardons corresponents a les convocatòries de 2017 i 2018.
Pel que fa al premi al millor jove artesà alimentari innovador, els guanyadors han estat el senyor Jaume Viñallonga Carrera, pastisser, de Montornès del Vallès (any 2017), i el senyor Maurici Cot Borràs, pastisser, de Llinars del Vallès (any 2018).
Es considera artesania alimentària l'activitat d'elaboració de productes alimentaris, que complint els requisits assenyalats per aquesta matèria, estan subjectes a unes condicions durant tot el seu procés productiu que garanteixen als consumidors un producte final individualitzat, de bona qualitat i amb característiques diferencials, obtingudes gràcies a les petites produccions controlades per la intervenció personal de l'artesà/ana.
Diplomes de mestre artesà alimentari i del Premi al millor jove artesà alimentari innovador.
La Marca Q de qualitat alimentària (Marca Q) és una marca propietat de la Generalitat de Catalunya que s'atorga a productes agroalimentaris que tenen unes característiques diferencials fixades per un reglament específic, que compleixen els requisits dels graus superiors de la normativa vigent en matèria de qualitat agroalimentària i que són certificades per entitats externes.
El distintiu de la Marca Q consisteix en un lacre de color vermell amb la lletra Q daurada al centre.
En aquest lacre constarà la indicació «Qualitat Alimentària.
Decret» (normativa d'autorització de cada producte) en color blanc sobre fons vermell i envoltant la Q.
DECRET 285/2006, de 4 de juliol, pel qual es desenvolupa la LLEI 14/2003, de 13 de juny, de qualitat agroalimentària.
Productes amb el reconeixement Marca Q:
El Departament d'Agricultura organitza anualment el lliurament de Diplomes de Mestre Artesà Alimentari i del Premi al Millor jove artesà alimentari innovador amb l'objectiu de distingir les persones que han destacat pel seus mèrits de creativitat i coneixement en el camp de l'artesania alimentària al llarg de la seva trajectòria professional i a més premiar els joves innovadors artesans.
Enguany, el guanyador ha estat el senyor Miquel Saborit Vilà, Flequer de Torelló (Osona).
Convocatòria i relació de guardonats 2003-2018
Un total de 30 persones han estat guardonades amb el Diploma de Mestre Artesà Alimentari
per la qual s'atorga el Diploma de Mestre/a Artesà/ana Alimentari/ària a diverses persones (DOGC núm. 7148, de 23.6.2016).
per la qual s'atorga el Diploma de Mestre/a Artesà/ana Alimentari/ària a diverses persones.
Reglamentació d'utilització de la Marca Q establerta per per a la carn de conill: ORDRE de 29 de setembre de 2000, per la qual es reglamenta la utilització de la Marca Q per a la carn de conill.
(DOGC núm. 3245, de 16.10.2000, pàg.
La carn de conill emparada sota aquest distintiu prové d'animals de línies seleccionades per a producció càrnia, que procedeixen de granges de selecció.
S'ha de garantir l'exclusivitat de les naus de la granja que es dediquen a la producció de conills amb la Marca Q.
Després de les etapes d'alletament i engreix, els animals es sacrificaran amb un pes viu de 1,750 a 2,250 kg, i no seran sotmesos a cap tractament o alimentació medicamentosa durant els 20 dies anteriors al sacrifici.
Les fórmules de pinso s'hauran de notificar al Servei de Producció Ramadera del Departament i complir els requisits de composició de proteïna bruta (15-18%) i fibra bruta (13-17%).
Les matèries primeres han de ser de primera qualitat.
Pel que fa al transport dels animals a l'escorxador, la distància entre aquest i la granja mai no ha de superar el 300 km amb un temps màxim de 5 hores.
Les canals tindran un pes entre 1,000 i 1,500kg, seran de color rosat i no presentaran cap defecte ni contusió.
Només podran gaudir de la Marca Q les presentacions següents:
En tots els casos, l'envàs portarà una etiqueta identificativa amb la data de sacrifici, pes, número de lot que permeti fer el seguiment fins a la granja d'origen, nom de l'empresa adjudicatària i el distintiu de la Marca Q.
En cas de congelació, les canals no es podran comercialitzar amb la Marca Q.
Reglamentació d'utilització de la Marca Q establerta per a capons dins del sector avícola: ORDRE de 5 de setembre de 1995, per la qual s'aprova la reglamentació dels capons que poden gaudir de la Marca Q. (DOGC núm. 2103, de 20.9.1995, pàg.
Les canals seran de categoria A, fresques-refrigerades i es presenten sota una de les dues formes següents:
A l'etiqueta de l'envàs s'indicarà, a més de les indicacions que exigeix la legislació vigent, les següents dades:
Reglamentació d'utilització de la Marca Q establerta per bombons de xocolata dins el sector xocolater: ORDRE d'1 de juliol de 1988, per la qual es desplega el Decret 362/1986, de 18 de desembre, sobre productes alimentaris de qualitat per als bombons de xocolata.
(DOGC núm. 1019, de 18.7.1988, pàg.
Els ingredients utilitzats en l'elaboració dels bombons seran de màxima qualitat.
El component principal és la cobertura de xocolata que pot ésser de xocolata negra, amb llet i blanca.
També s'utilitzen altres components com fruites seques, praliné d'ametlla, d'avellana o de nous, trufa, fruites confitades i licors segons els tipus de bombó.
El praliné contindrà com a mínim un 45% de fruites seques.
No s'admet la utilització d'additius a excepció de la vainilina i la lecitina ni de farines, fècules ni midons.
Els envasos han de ser de material autoritzat que assegurin una bona protecció i una presentació acurada del producte.
A l'etiqueta hi ha de figurar, a més de les mencions que exigeix la legislació vigent, el distintiu de la marca "Q" i el nom de l'entitat de control.
Tot el procés productiu està sota el control d'una entitat de certificació independent inscrita al Registre d'Entitats de Control i Certificació de la Direcció General d'Alimentació, Qualitat i Indústries Agroalimentàries, de forma que s'assegura el compliment del reglament de la Marca Q d'aquest producte.
En aquest espai del web trobareu informació sobre les especialitats tradicionals garantides.
Com s'obté aquest reconeixement?
Quins productes tenen aquesta certificació i quins altres es troben en fase d'estudi?
També hi trobareu informació sobre la normativa general i l'específica de cadascun dels productes ETG
L'especialitat tradicional garantida (ETG) és una certificació de característiques específiques que reconeix, mitjançant la inscripció al registre comunitari, un producte agroalimentari que té una composició tradicional o que ha estat obtingut a partir de matèries primeres tradicionals o mitjançant un mètode de producció o transformació de tipus tradicional - Reglament (CE) núm. 1151/2012 del Parlament Europeu i del Consell de 21 de novembre de 2012 sobre regímens de qualitat dels productes agrícoles i alimentaris (DOUE L 343/1 - 14/12/2012).
L'obtenció de l'ETG obliga els operadors a respectar un plec de condicions definit, en el qual queda establert la descripció del producte, el procés d'elaboració així com els requisits de control adients.
Aquests productes poden ésser elaborat a qualsevol estat membre de la comunitat europea.
En l'actualitat, els sectors amb productes amb el reconeixement comunitari d'Especialitats Tradicionals Garantides són: carn i productes carnis, formatges i làctics, cerveses i pa i productes de pastisseria.
Els productes diferenciats amb una ETG que certifiquen a Catalunya són:
Per tramitar els expedients del RIAAC, cal adreçar-se a una oficina de gestió empresarial
Per obtenir informació sobre el servei, cal adreçar-se als punts d'informació dels serveis territorials del Departament d'Agricultura a Barcelona, Tarragona, Lleida o Girona.
Cal tenir en compte que en clicar el punt que representa la indústria en el mapa, o bé en fer qualsevol "cerca", l'establiment industrial sortirà tantes vegades com activitats hagi declarat.
Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació.
Aquestes llistes indiquen totes les activitats comunicades per l'establiment industrial.
Al llistat Excel, a més, s'especifica quina és la seva activitat principal.
Contacte, funcions, normativa, organigrama, informació addicional
L'article 23 de la LCA estableix les infraccions en matèria de contractació que poden ser denunciades per un operador agroalimentari en cas de desavinença amb l'altra part per tal que s'investigui i s'avaluï.
Tots els operadors de la cadena alimentaria poden presentar una denúncia en nom propi o a través d'una organització representativa per mantenir l'anonimat.
L'afectat pot presentar una denúncia via correu electrònic a l'adreça [EMAIL] o per registre presencial a qualssevol organisme de l'Administració, adjuntat la major documentació justificativa disponible.
per la qual s'aprova el reconeixement transitori i el Reglament de la Indicació Geogràfica Protegida Ratafia Catalana, i es reconeix el seu Consell Regulador provisional.
La Ratafia Catalana és un licor elaborat per maceració hidroalcohòlica, bàsicament de nous verdes (contingut mínim 10g/l de ratafia), i la incorporació d'una barrega de plantes aromàtiques i especies macerades i/o destil·lades.
La ratafia té una coloració característica de caramel, més o menys intensa segons la fórmula de cada elaborador.
La Ratafia Catalana s'obté per maceració hidroalcohòlica de nous verdes, amb incorporació prèvia o posterior d'una barreja de plantes aromàtiques i especies macerades o destil·lades que varien segons la recepta de cada elaborador però que inclou obligatòriament maria lluïsa, canyella, clau i nou moscada.
El temps mínim de maceració de les nous verdes és de tres mesos.
El producte elaborat se sotmet a envelliment en recipients de fusta durant un període mínim de tres mesos.
Les ampolles de la Ratafia Catalana IGP van proveïdes d'etiquetes numerades.
A més, hi figuren les expressions "Ratafia Catalana" i "Indicació Geogràfica Protegida" (o el seu acrònim IGP) en el mateix camp visual.
El Consell Regulador garanteix que els productes emparats per la IGP compleixen els requisits establerts en el reglament.
L'entitat de certificació Premiumlab SL en realitza el control i la certificació.
Tots els elaboradors de ratafia emparada per la IGP Ratafia Catalana han d'estar inscrits al registre del Consell Regulador de la IGP (CR).
Segons les últimes dades aportades pel CR, les empreses elaboradores són 4, la relació de les quals consta a continuació:
Les primeres referències escrites de la salaó de carn de porc apareixen durant l'Imperi Romà, a finals del segle II aC, on ja es recollien les pràctiques de l'època pel que fa a la seva elaboració.
Les recomanacions d'aquella època encara són vigents, i el procés actual d'elaboració del pernil serrà reprodueix, en termes generals, el mètode tradicional.
El pernil reconegut amb la ETG Jamón Serrano ha de procedir de porcs sans sacrificats d'acord amb tots els requisits higienicosanitaris exigits per la legislació vigent.
Els pernils en sang han de tenir un pes mínim de 9,5 quilos per aquells que es presenten amb pota i de 9,2 quilos per als pernils sense pota.
Prèviament al procés d'elaboració, els pernils són sotmesos a unes condicions per aconseguir una temperatura màxima de 30C en l'interior de la peça i a un procés de pressió per tal d'evacuar-ne la sang romanent en els vasos sanguinis.
El procés d'elaboració segueix unes estrictes condicions d'elaboració amb una durada mínima obligatòria de 210 dies, que inclou les fases de:
Un cop acabat el procés, el pernil, pot romandre a temperatura ambient.
Els pernils mai no es sotmetran en cap cas al procés de fumat ni recobriment de pebre vermell o altres espècies.
El pernil serrà presenta un greix brillant, untuós, de coloració entre blanc i groguenca, aromàtic i de gran sabor.
El tall presenta un color característic del rosa al vermell púrpura en la part magra i aspecte brillant del greix.
El sabor de la carn és delicat, poc salat, i aroma agradable i la textura és homogènia, poc fibrosa i sense pastositat.
El pernil es presenta amb una conformació uniforme i homogènia en diferents formes comercials:
En tots els casos, a l'etiqueta del pernil ha de figurar la llegenda "Pernil Serrà.
Especialitat Tradicional Garantida" i el logotip comunitari de productes específics.
d'acord amb el paràgraf segon de l'apartat 1 de l'article 8 del Reglament (CEE) no 2082/92, relatiu a la certificació de les característiques específiques (98/C 371/03).
de 12 de novembre de 1999, que completa l'annex del Reglament (CE) no 2301/97 relatiu a la inscripció de determinades denominacions en el registre de certificacions de característiques específiques establert en el Reglament (CEE) no 2082/92 del Consell relatiu a la certificació de les característiques específiques dels productes agrícoles i alimentaris (DOUE núm. L 291 - 13/11/1999)
En data 19 de juliol es va publicar el DECRET 163/2018, de 17 de juliol, de venda de llet crua de vaca, que va entrar en vigor el 8 d'agost de 2018.
El decret crea el Directori d'explotacions de venda directa de llet crua de vaca i regula els requisits que han de complir les explotacions en l'àmbit de la producció, la manipulació, la venda i l'envasament, el transport, l'etiquetatge i la informació al consumidor.
Es considera llet crua de vaca la llet produïda per la secreció de la glàndula mamària de les vaques que no hagi estat escalfada a una temperatura superior a 40 graus centígrads ni sotmesa a un tractament d'efecte equivalent.
La venda directa es podrà realitzar seguint les modalitats regulades pel Decret:
Els requisits tecnicosanitaris de la llet crua per poder exercir aquesta activitat són més estrictes, i en cas que es deixin de complir, s'interromprà immediatament l'activitat.
Els productors que vulguin iniciar la venda directa de llet crua hauran de realitzar el tràmit de comunicació prèvia a l'inici de l'activitat, acompanyada d'una memòria descriptiva de les activitats, programa de prevenció de mamitis i control d'aigua de neteja, diagrama de flux i anàlisi de perills i punts de control crítics (APPCC), així com acreditar haver rebut la formació corresponent i la ubicació de les màquines automàtiques.
Els productors que ja constaven al Registre d'indústries agroalimentàries i al Registre sanitari per a la venda de llet crua envasada s'inscriuran d'ofici directament al nou Directori, i disposen de dos mesos (fins al 8 d'octubre) per presentar la documentació requerida (Programa de prevenció de mamitis i control d'aigua, diagrama de flux i APPCC, Memòria de l'activitat, i ubicació de les màquines automàtiques) i 1 any per fer la formació de 20 hores i complir tots els requisits de resultats analítics.
Per a qualsevol dubte podeu posar-vos en contacte amb el Servei d'Ordenació ramadera a través de la adreça de correu electrònic següent: [EMAIL]
Què és la venda directa de llet crua de vaca [PDF]
Disposicions de caràcter general relacionades amb la identificació i el registre dels agents del sector lleter
pel qual es modifica el Reial decret 217/2004, de 6 de febrer, pel qual es regulen la identificació i registre dels agents, establiments i contenidors que intervenen en el sector lacti, i el registre dels moviments de la llet, i el Reial Decret 1728/2007, de 21 de desembre, pel qual s'estableix la normativa bàsica de control que han de complir els operadors del sector lacti.
pel qual s'estableix la normativa bàsica de control que han de complir els agents del sector de llet crua d'ovella i cabra.
pel qual s'estableix la normativa bàsica de control que han de complir els operadors del sector lacti i es modifica el Reial decret 217/2004, de 6 de febrer, pel qual es regulen la identificació i registre dels agents, establiments i contenidors que intervenen en el sector lacti, i el registre dels moviments de la llet.
pel qual es regulen la identificació i el registre dels agents, els establiments i els contenidors que intervenen en el sector lacti, i el registre dels moviments de la llet.
El productor és l'únic que té dret a rebutjar la durada d'un any del contracte.
No existeix cap model formalitzat de rebuig de la oferta de durada d'un any.
El productor haurà de comunicar oficialment el rebuig al DARP, al qual caldrà adjuntar també l'oferta inicial del comprador.
No, en aquest cas el contracte i l'oferta se substitueixen pels acords i estatuts de la cooperativa, en els quals s'hauran de recollir els mateixos requisits i elements mínims exigits a l'oferta i al contracte.
Sí, de forma excepcional, mitjançant una addenda o modificació al contracte formalitzat inicialment, firmada per ambdues parts i de mutu acord abans de l'acabament del contracte.
No està permès modificar per addenda les condicions de:
A més, només es permet modificar el volum una única vegad a a l'alça, amb un màxim del 25% de la quantitat de llet contractada inicialment, i quan el volum inicialment pactat s'hagi esgotat pel subministrament.
En aquest cas, de mutu acord, s'ha de finalitzar o concloure el contracte en vigor i formalitzar-se'n un de nou.
En cas de canvi de titularitat de l'explotació productora, hi ha la possibilitat de subrogació del contracte de subministrament de llet crua per al nou titular, sempre que la part receptora de la llet, no manifesti la seva oposició en el termini de 10 dies.
L'article 11 bis 2 del Reial decret 125/2015, possibilita les parts signants de contractes de compravenda de llet que incloguin, si així ho acorden, una clàusula relativa a la conciliació i vista prèvia per part d'INLAC, en cas d'existir diferències en la interpretació o en l'execució del contracte.
En aquest cas cal enviar una còpia del contracte a INLAC
També es pot recórrer a la mediació, de mutu acord, en aquells casos en els quals, després d'un procés de negociació entre una OP i un comprador de llet, no s'aconseguís un acord en algun element del contracte, però es mantingués la voluntat d'assolir-lo.
Sí, s'han establert per Llei diferents infraccions que són sancionables, com són:
En tots els casos, la legislació pressuposa que l'autor de la infracció és aquell que ostenti la posició dominant en la relació contractual, tret de que es demostri el contrari.
de Denominacions d'Origen i Indicacions Geogràfiques Protegides d'àmbit territorial supraautonòmic.
de mesures per a millorar el funcionament de la cadena alimentaria.
El primer comprador té l'obligació de comunicar els contractes formalitzats amb productors.
Haurà de comunicar part de la informació recollida al contracte, mitjançant suport informàtic, en un termini mínim de 7 dies abans de la data d'inici del contracte i sempre abans de que comenci el lliurament de la llet objecte del contracte al Fons Espanyol de Garantia Agrària (FEGA), a través de l'aplicació informàtica INFOLAC.
Data d'actualització: 12.07.2016
És un conjunt de mesures legals comunitàries i nacionals, desenvolupades per a millorar la transparència, l'equilibri i l'estabilitat a la cadena de subministrament lacti, implicant tots les baules de la cadena en una millor vertebració del sector.
El REIAL DECRET 1363/2012 regula la aplicació del "Paquet Lacti" a Espanya, a través dels contractes, les Organitzacions de Productors i Organitzacions Interprofessionals.
La UE ho va aprovar l'octubre de 2012 i a Espanya es va decidir una ràpida implantació, de manera que està en plena vigència des de el 3 d'octubre de 2012
pel qual es regula el reconeixement de les organitzacions de productors de llet i de les organitzacions interprofessionals en el sector lacti i s'estableixen les seves condicions de contractació.
Per què es va crear el Paquet Lacti?
El seu origen va ser la important crisi de preus de la llet de 2009, que en va propiciar una reflexió a tota la UE, i que va treure a la llum la volatilitat del mercat lacti, l'opacitat de la cadena de valor i la debilitat de la primera baula.
El resultat va ser el desenvolupament d'un paquet de mesures específiques per al sector que perseguissin corregir aquestes deficiències.
Entre d'altres, pretén generalitzar l'ús de contractes lactis de llarga durada; millorar la capacitat de negociació dels productors, a través de les organitzacions de productors (OPs), així com ampliar les funcions i la capacitat d'actuació de les interprofessionals.
En el cas d'Espanya, de l' Organització Interprofessional Làctia (INLAC).
Perquè una OP compti amb poder de negociació es necessita una mínima dimensió, per això la normativa recull uns mínims de producció anual comercialitzable, a partir dels quals pot crear-se una OP.
Creació de l'OP mínims de producció comercialitables:
Al sector lacti, les OPL poden negociar col·lectivament el contingut dels contractes.
Per a això ha de disposar d'un mandat de negociació de cadascun dels seus socis.
Aquesta possibilitat li concedeix força i una de millor posició en la negociació dels contractes.
Sí, per evitar situacions de posició dominant del mercat, hi ha unes condicions i limitacions definides.
Les OPL estan autoritzades per poder negociar col·lectivament, en nom dels seus membres, els termes dels contractes, inclòs el preu.
La negociació podrà dur-se a terme per la totalitat o part de la producció, i realitzar-se amb o sense transferència de la propietat de la llet crua dels ramaders a l'OPL.
En tot cas, el volum total de llet el contracte que sigui negociat col·lectivament per part de l'OPL no ha de superar:
Ha d'adquirir un compromís d'adhesió mínima de dos anys.
Si un soci de l'OPL incompleix aquest compromís serà penalitzat sense poder sol·licitar l'alta en una altra OPL durant un període d'un any des de la data de baixa.
El soci de l'OPL es compromet a comunicar per escrit la renúncia.
A més han de cedir per a la negociació col·lectiva la quantitat de llet que hagin inclòs en el mandat.
Un productor no podrà ser membre de més d'una OPL reconeguda per a la mateixa espècie, tret que sigui titular de més d'una explotació de l'esmentada espècie conforme al Reial decret 479/2004, de 26 de març, pel qual s'estableix i regula el Registre general d'explotacions ramaderes.
Sí podrà ser membre de dues OPL reconegudes per a diferents espècies.
pel qual s'estableix i regula el Registre general d'explotacions ramaderes.
L'OPL reconeguda és inscrita pel Departament d'Agricultura, com a òrgan competent, al Registre d'organitzacions i associacions d'organitzacions de productors de llet (PROLAC), creat per l'Ordre ARM/3159/2011.
La informació sobre les OPL reconegudes en relació al nombre d'operadors que la integren i la capacitat de comercialització amb la que compten es publica en la pàgina web del Ministeri d'Agricultura en el següent enllaç:
Relació d'organitzacions incloses a PROLAC (Ministeri d'Agricultura)
Data d'actualització: 16.11.2016