Resolució 255/2018, de 21 de setembre
Administració: Ajuntament de L'Hospitalet de Llobregat
Expedient d'un concurs oposició.
La interposició de recurs d'alçada contra la resolució del procés de selecció del qual se'n demana accés no fa inadmissible aquesta Reclamació, considerant que l'accés a l'expedient que ara es reclama, tot i ser esmentat en l'exposició de motius, no forma part del petitum d'aquell recurs i l'únic exigible jurídicament a la resolució del recurs administratiu és el seu pronunciament sobre les pretensions i peticions del recurrent, que no inclouen cap referència a la sol·licitud d'informació de la que deriva aquesta Reclamació.
No és ajustat a la legislació de protecció de dades personals l'accés de la persona reclamant als informes psicotècnics referits als altres candidats, per bé que això no impedeix l'accés als criteris i procediments d'avaluació i la metodologia utilitzada, i en tot cas l'accés a l'informe relatiu a la seva persona, considerant que l'article 15 LOPD i l'article 24.3 LTAIPBG emparen l'accés a les dades pròpies.
No es pot oposar a l'accés el caràcter intern de les pautes o plantilles de correcció utilitzades per avaluar els casos pràctics, ja que tenen una rellevància i un interès públic indubtable com a garantia de l'objectivitat del Tribunal.
Inadmissibilitat per litispendència.
Número d'expedient de la Reclamació: 165/2018
També posa de manifest que la persona reclamant hauria presentat, el 23 de maig de 2018, un recurs d'alçada contra l'acord final del tribunal qualificador, en el que s'invoca manca de lliurament de determinada documentació, si bé la pretensió del recurs és l'anul·lació de la prova C i la revisió de les puntuacions obtingudes; en aquestes circumstàncies, l'informe municipal invoca la Resolució de la GAIP 130/2016, que va inadmetre una reclamació perquè estava en concurrència amb un recurs de reposició simultani en relació amb el mateix objecte i demana que s'apliqui el mateix en aquest cas, ja que l'Ajuntament encara té pendent de resoldre aquest recurs i al fer-ho podria incidir en les mateixes qüestions reclamades, ja que segons l'article 119.3 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques (LPAC), l'òrgan que resol el recurs administratiu pot decidir totes les qüestions, tant de forma com de fons, que plantegi el procediment, hagin estat al·legades per les parts o no.
En relació amb aquesta qüestió, cal assenyalar que l'Ajuntament aporta còpia del recurs d'alçada indicat, de la què es desprèn clarament que el seu objecte és l'anul·lació de la prova C i la revisió de les puntuacions; la manca d'accés a l'expedient (i concretament a informació coincident amb la que és objecte d'aquesta Reclamació) és un argument emfasitzat a l'exposició dels antecedents del recurs i invocat al primer apartat dels arguments jurídics que el fonamenten, però no forma part del seu petitum o pretensions.
L'informe també facilita el número d'identificació de les terceres persones afectades per la sol·licitud d'informació de la que deriva aquesta Reclamació.
L'Ajuntament argumenta que hi ha un recurs administratiu d'alçada pendent de resoldre, que té per objecte la resolució del mateix procediment de selecció en relació amb el qual es demana la informació objecte d'aquesta Reclamació, per demanar a la GAIP que resolgui la inadmissibilitat de la Reclamació, en atenció als mateixos motius que varen dur a la inadmissió de la Reclamació 130/2016, per raó d'haver estat plantejada en relació amb el mateix objecte d'un recurs administratiu de reposició encara pendent de resolució.
Aquesta pretensió municipal no pot ser estimada, ja que, a diferència del cas invocat, no hi ha una identitat mínima entre l'objecte del recurs administratiu i el de la Reclamació davant la GAIP.
En el precedent de la Reclamació 130/2016, estava pendent de resoldre un recurs potestatiu de reposició que tenia per únic objecte l'estimació de la sol·licitud d'informació pública de la que també derivava la Reclamació presentada a la GAIP.
En canvi, en aquest cas, com posa de manifest l'antecedent 7, l'objecte del recurs administratiu d'alçada no és l'estimació de la sol·licitud d'informació de la que deriva la Reclamació, sinó la revisió de la resolució del procés de selecció, que és molt diferent.
La formulació del recurs fa referències diverses a la manca d'accés a informació afectada per la Reclamació, però en cap moment no es demana directament que es doni accés a ella, ja que aquestes referències són merament a títol d'argument per fonamentar la pretensió de revisió del contingut de la resolució del procés selectiu.
Certament, com diu l'informe municipal, en resoldre aquest recurs d'alçada l'Ajuntament podria pronunciar-se també sobre l'accés a la informació concernida.
Però no té cap deure de fer-ho.
L'article 119 LPAC requereix que la resolució del recurs es pronunciï en relació amb les seves pretensions (apartat 1) i que sigui congruent amb les peticions del recurrent (apartat 3); tot i que aquest mateix precepte preveu que la resolució també pugui decidir sobre totes les qüestions que plantegi el procediment (apartat 3), d'aquest precepte se'n dedueix clarament que l'únic exigible jurídicament a la resolució del recurs administratiu és el seu pronunciament sobre les pretensions i peticions del recurrent, que no inclouen cap referència a la sol·licitud d'informació de la que deriva aquesta Reclamació.
La persona reclamant va sol·licitar que se seguís en la tramitació de la reclamació el procediment de mediació previst per l'article 42 LTAIPBG, però un cop celebrada la sessió de mediació, s'ha constatat la impossibilitat de finalitzar-lo amb acord de les parts.
D'acord amb això, de conformitat amb el que disposen els articles 42.6 LTAIPBG i 42.2 RGAIP, així com I'apartat 15.d del Manual de mediació de la GAIP, en no assolir-se acord en procediment de mediació és procedent continuar la tramitació de la reclamació per procediment ordinari fins a la Resolució de la Comissió sobre el fons de la qüestió.
La sol·licitud que porta causa d'aquesta reclamació demanava la informació següent:
Amb caràcter previ a la Reclamació, l'Administració va estimar i va lliurar la informació relativa a la còpia de la prova D (cas pràctic) i dels exercicis realitzats pels candidats (punts 4 i 5) i còpia de totes les actes del Tribunal (punt 10).
Pel que fa als ítems de valoració establerts pel Tribunal per a la prova D (cas pràctic) (punt 6), i E (defensa del cas pràctic) (punt 8), es van lliurar els criteris genèrics de correcció.
La resta de la informació va ser desestimada: en el cas dels punts 1, 2 i 3 considerant que contenia dades personals, algunes especialment protegides, i pel que fa al punt 9, es va informar que no hi havia puntuació diferenciada de cada membre del Tribunal, sinó una valoració col·lectiva no havent- se produït cap discrepància de vot (ni en contra, ni abstenció) de forma que les valoracions del tribunal es van adoptar per unanimitat.
La Reclamació demana accés complet a l'expedient corresponent, però tanmateix en relació amb la informació sol·licitada que ja ha estat estimada i lliurada, no hi hauria objecte de controvèrsia i per tant no formaria part de la Reclamació, sens perjudici que es pugui tornar a facilitar accés a alguna de la documentació ja lliurada si així ho demana la persona reclamant.
D'acord amb això, aquesta Resolució es limitarà a avaluar el dret d'accés sobre la part de la informació que ha estat desestimada, o que ha estat només parcialment lliurada:
Els punts 1, 2 i 3 de la sol·licitud (còpia de l'informe tècnic de la prova psicotècnia i de l'entrevista d'avaluació psicològica de tots els candidats, i dels ítems de valoració d'aquesta prova) van ser desestimats invocant la protecció de dades personals, algunes especialment protegides per la legislació considerant que tenen relació amb la salut.
La persona reclamant afirma que la prova psicotècnica consta de dos exercicis i que la seva pretensió d'accés es centra en el segon exercici, consistent en la valoració de les competències professionals, si més no.
Els representants de l'Ajuntament van exposar en fase de mediació que malgrat consti de dos exercicis és una prova única i se'n fa una única valoració conjunta en un mateix informe, i consideren que han respost adequadament la petició en haver lliurat les actes del Tribunal la persona reclamant, que li permeten conèixer els ítems i criteris d'avaluació, així com les puntuacions de cadascuna de les proves no eliminatòries de la fase d'oposició, entre les quals hi consta la qualificació obtinguda en la prova C (entrevista).
En aquest sentit, l'Acta número 11 sobre " valoració fase de concurs, qualificacions, relació d'aprovats i proposta de nomenament " recull un llistat amb les puntuacions parcials de cada prova, i finals, referides a cada aspirant identificat amb un codi, i existeix un altre llistat on apareixen el nom i cognoms dels diferents candidats aprovats amb el resultat final obtingut per cadascun d'ells, de manera que la persona reclamant pot relacionar la puntuació de l'entrevista amb el nom i cognoms de cada candidat aprovat.
La base vuitena de les bases de la convocatòria del concurs-oposició preveuen la realització d'una prova psicotècnica (proba B), i d'una entrevista d'avaluació psicològica (prova C).
La prova psicotècnica consta de dos exercicis tipus test, i és de caràcter obligatori i eliminatori, amb el resultat d'apte o no apte.
Consisteix en la valoració dels trets de personalitat i l'estat psicològic i de les competències de l'aspirant, amb la finalitat d'acreditar les habilitats de lideratge, d'influència en el grup i d'altres factors considerats pertinents per al lloc de treball, de conformitat amb la Resolució INT/2403/2015, de 2 d'octubre del Departament d'Interior, per la qual s'estableixen els criteris orientatius d'avaluació psicològica per a l'accés, la promoció i la mobilitat de les policies locals de Catalunya.
Per tant, en aquesta prova i d'acord amb els criteris orientatius de la Resolució INT/2043/2015 de 2 d'octubre, abans esmentada, s'avalua el perfil del candidat en l'àmbit aptitudinal, de la personalitat i l'estat psicològic del candidat, per a la qual cosa s'empren els qüestionaris compeTEA Ediciones i CTC, que s'avaluen d'acord amb criteris de valoració qualitativa com les habilitats de lideratge, influència en el grup i d'altres factors considerats pertinents per la categoria de sotsinspector, de conformitat amb el Decret 233/2002, de 25 de novembre pel qual s'aprova el Reglament d'accés, promoció, i mobilitat de les policies locals de Catalunya i la Resolució INT 2403/2015.
Examinats aquests informes per la GAIP, no s'hi ha trobat referències directes a estats de salut mental dels avaluats, però certament hi consten anotacions referides al perfil professional i personal dels candidats identificats, que són dades protegides per la legislació aplicable que, per raons de temporalitat de la sol·licitud, és la Llei orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de protecció de dades de caràcter personal, la qual cosa va motivar que la GAIP demanés a l'APDCAT que es pronunciés sobre l'encaix i adequació de la reclamació, en aquests punts, a la legislació de protecció de dades.
L'informe de l'APDCAT s'expressa així: " L'informe tècnic sobre els resultats obtinguts pels candidats en els dos tests psicotècnics realitzats i l'ajustament del perfil de cadascun dels candidats, oferiria informació sobre el sobre trets de la personalitat i l'estat psicològic, que són dades relatives a la salut (article 4. f) RGPD i art. 5.1.g) RLOPD ) i com a tals mereixedores d'especial protecció.
3 de l'LOPD només autoritza la comunicació a tercers de dades relatives a la salut de les persones quan per raons d'interès general així ho disposi una llei, o la persona afectada ho consenti expressament.
A manca d'aquest consentiment exprés dels afectats, i més enllà del la qualificació d'apte o no apte no és possible facilitar aquesta informació.
L'entrevista té per objecte integrar tots els elements explorats a la prova psicotècnica, i aprofundir de forma individual en els trets personals i competències valorades.
En la mesura que amb l'entrevista és pretén fer una valoració psicològica dels candidat i aprofundir en els trets personals, és previsible que en l'informe de valoració realitzat pel tècnic psicòleg arran d'aquestes entrevistes es plasmi una avaluació de determinats trets o aspectes de la personalitat i de l'estat psicològic del candidat (dades de salut mereixedores d'especial protecció), l'accés a la qual ha de ser limitat, tret que es compti amb el consentiment exprés de l'afectat (article 7.
De fet, aquest és un dels motius pels quals l'Ajuntament denega l'accés al reclamant.
Al marge de les dades que puguin estar relacionades amb la salut dels candidats, no es pot descartar que l'informe d'avaluació de l'entrevista pugui contenir també altres dades especialment protegides (com ara les relatives a la ideologia, orientació sexual, etc.) d'accés restringit, així com altra informació de caràcter sensible que podria afectar la intimitat de la persona. (...)
Respecte a aquella informació que no tingui el caràcter d'especialment protegit, cal tenir en compte que la realització d'ambdues proves (tests psicotècnics i entrevista), pretén avaluar en definitiva, el perfil sòcio-psicològic del candidat per tal d'assegurar que aquest s'ajusti al perfil requerit per al desenvolupament de les tasques pròpies de sergent de la policial.
La divulgació d'aquesta informació seria una mesura força invasiva de la privacitat de les persones afectades, que pot afectar tant el desplegament de la seva vida en l'esfera personal, com en l'esfera social o professional.
Per tot això, es conclou que si bé no hi hauria inconvenient en facilitar informació sobre els criteris o ítems de valoració fixats per a l'avaluació de les proves psicotècniques i d'entrevista personal, l'accés a la informació personal que puguin contenir els informes tècnics de valoració sobre aquestes proves d'avaluació psicològica dels diferents candidats, només restaria justificat respecte a les dades referides al mateix candidat reclamant.
En canvi, caldria limitar l'accés a la informació personal de la resta de candidats, a l'empara de l'article 7.3 LOPD. "
Pels arguments expressats, l'APDCAT conclou que no és ajustat a la legislació de protecció de dades personals l'accés de la persona reclamant als informes referits als altres candidats, i, d'acord amb el seu criteri, es desestima parcialment l'accés als punts 1 i 2 de la sol·licitud en allò que fa referència a altres candidats.
Tanmateix, quant als informes referits a la pròpia persona reclamant, se n'estima l'accés considerant que l'article 15 LOPD i l'article 24.3 LTAIPBG emparen l'accés a les dades pròpies.
Pel que fa als criteris valoratius que el Tribunal hagi fixat per la valoració psicològica dels candidats sol·licitat al punt 3, i considerant que el punt 7 de la Resolució INT/2403/2015 preveu que l'informe de resultats obtinguts en les proves psicotècniques i entrevista personal incorpori un document on s'exposi el procediment general, l'objectiu de l'avaluació i la metodologia utilitzada, se n'estima l'accés en la mesura en que els informes tècnics d'avaluació de les proves B o C continguin aquesta informació.
La persona reclamant disposa ja d'una còpia de totes les actes del Tribunal Qualificador, que li ha proporcionat l'Ajuntament atenent el punt 10 de la seva sol·licitud.
La persona reclamant, tanmateix, manté la Reclamació en aquest punt, que la fase de mediació concreta en saber si hi ha valoracions diferenciades, si es fa un sumatori de cadascuna de les votacions dels membres del tribunal i s'obté la puntuació final de la mitjana aritmètica de les diferents valoracions.
Els representants de l'Ajuntament van exposar ja en la mediació que les valoracions s'acorden per unanimitat, i que en el cas que hi hagués algun vot particular o discrepàncies entre els membres del Tribunal, aquest fet quedaria reflectit en les actes ja lliurades a la persona reclamant.
La informació aportada per l'Ajuntament respon adequadament a la sol·licitud de saber si hi havia discrepàncies entre els membres del Tribunal i, per tant, es dona per adequadament satisfeta amb la informació ja facilitada.
La Resolució de l'Ajuntament va estimar la sol·licitud en aquests punts, i va lliurar els criteris genèrics de correcció d'aquestes proves.
Tanmateix, la persona reclamant reitera en fase de mediació que vol obtenir les pautes específiques de correcció.
Els representants de l'Ajuntament, en la sessió de mediació, no van poder donar informació sobre si existien o no aquestes pautes més concretes o específiques per a la correcció dels casos pràctics, més enllà dels criteris general ja lliurats, però sí que van considerar que seria documentació interna de valoració.
En un cas similar, la Resolució de la GAIP 174/2018, de 12 de juliol, en el seu FJ3, ja va establir en relació amb el caràcter intern de les plantilles de correcció utilitzades pel tribunal en unes proves, que eren objecte de reclamació, que el caràcter intern de la informació sol·licitada no justifica per si sol la seva denegació, ja que l'article 29.1.a LTAIPBG requereix que aquest document de treball intern no tingui rellevància o interès públic, i que " En aquest cas, la rellevància i interès públic dels documents sol·licitats són més que evidents, ja que se suposa que juguen un paper crucial per garantir l'objectivitat del tribunal, i de la seva aplicació en dependrà alguna cosa de tan rellevant interès públic com és la selecció de les persones candidates a l'ocupació pública.
En aquestes circumstàncies, el caràcter intern de la documentació sol·licitada, si no està protegida per una qualificació legal de secreta o confidencial, que pel que estableix el fonament anterior no és el cas, no pot comportar la seva exclusió del dret d'accés a la informació pública."
D'acord amb això, s'estima el dret de la persona reclamant a la pauta o plantilla correctora o una altra documentació utilitzada pel tribunal per a la correcció dels casos pràctics, si existeix; en cas de no existir cap altre guia o pauta de correcció més enllà dels criteris generals de correcció ja lliurats, cal que es faci constar.
Sobre la base dels antecedents i fonaments jurídics exposats, el Ple de la GAIP, en la sessió de 21 de setembre de 2018, resol per unanimitat:
Barcelona, 21 de setembre de 2018