projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El Pla director sociosanitari (PDSS) és l'instrument d'informació, estudi i proposta mitjançant el qual el Departament de Salut determina les línies directrius per impulsar, planificar i coordinar les actuacions que cal desenvolupar en els àmbits de l'atenció de la salut a persones que necessitin atenció geriàtrica, cures pal·liatives, que pateixin la malaltia d'Alzheimer i altres demències, així com a persones amb altres malalties neurològiques que puguin cursar amb discapacitat.
L'envelliment progressiu de la població catalana associat a l'augment de l'esperança de vida, fan que hi hagi un col·lectiu de població amb necessitats específiques que ha de ser atès de manera preventiva, curativa i/o pal·liativa.
Els problemes de salut i els reptes que suposen l'envelliment i les malalties cròniques evolutives, majoritàriament, incloses en les quatre línies del Pla director sociosanitari, conjuntament amb la necessària implicació de tots els nivells i àmbits assistencials per a la prevenció, el diagnòstic i el tractament, fan essencial el desenvolupament d'estratègies globals, coordinades i integrades en el nostre sistema sanitari.
En aquest sentit, el Departament de Salut va crear el Pla director sociosanitari.
El PDSS també treballa coordinadament amb altres programes, com és el cas de les Malalties Minoritàries (MM) i el de Prevenció a Atenció a la Cronicitat (PPAC), per assolir una atenció integral transversal i de qualitat a les persones.
Planificar, executar i avaluar les accions més efectives i els recursos més adequats per desenvolupar polítiques sociosanitàries que millorin la salut de les persones incloses en les quatre línies d'atenció abans esmentades, mitjançant la redefinició d'un model d'atenció i organització dels serveis.
El Pla director sociosanitari disposa d'un Consell Assessor i de diversos grups de treball ad-hoc que assessoren al Departament de Salut en les fases successives d'elaboració, implantació, avaluació i actualització del Pla.
El Consell Assessor sociosanitari està format per professionals de diferents àmbits sociosanitaris, col·legis professionals, societats científiques.
Composició del Pla director sociosanitari
El Pla director de les malalties reumàtiques i de l'aparell locomotor és l'instrument per millorar l'atenció de les malalties reumàtiques, que inclouen les malalties que afecten les estructures de l'aparell locomotor, o sistema musculoesquelètic, és a dir, que recauen en els ossos, les articulacions, les estructures periarticulars, com ara tendons o lligaments, i els músculs.
El Pla Director té com a missió millorar l'atenció de les malalties reumàtiques i de l'aparell locomotor mitjançant accions de promoció de la salut, prevenció, diagnòstic precoç, tractament adequat i rehabilitació, i també establir un model assistencial orientat a les necessitats de la població, d'acord amb els principis d'equitat, eficiència, sostenibilitat i satisfacció dels ciutadans.
Els objectius per trienni 2017-2019 són els següents:
• Millorar l'atenció a les malalties reumàtiques i de l'aparell locomotor mitjançant accions de promoció de la salut, prevenció de les malalties, diagnòstic precoç, tractament adequat i rehabilitació.
• Millorar la qualitat de vida de les persones que pateixen problemes relacionats amb les malalties reumàtiques i de l'aparell locomotor i amb el dolor crònic.
• Implantar un model assistencial orientat a les necessitats de la població, d'acord amb els principis d'equitat, eficiència, sostenibilitat i satisfacció dels/les ciutadans /es
El Pla director de malalties reumàtiques i de l'aparell locomotor s'organitza en l'estructura següent: la direcció del Pla, en règim de codirecció i el Consell Assessor, en els termes que preveu l'Ordre SLT/571/2010, de 25 de novembre, per la qual es crea l'estructura del Pla director de malalties reumàtiques i de l'aparell locomotor, modificada per l'Ordre SLT/335/2012, de 30 d'octubre, de modificació de l'Ordre SLT/570/2010, de 25 de novembre, per la qual es crea l'estructura del Pla director de malalties de l'aparell respiratori, i de l'Ordre SLT/571/2010, de 25 de novembre, per la qual es crea l'estructura del Pla director de malalties reumàtiques i de l'aparell locomotor.
El Pla director de malalties de l'aparell respiratori treballa les malalties respiratòries des d'una perspectiva global, i alhora en fa l'abordatge d'una manera específica i adequada a les necessitats detectades.
Es pretén treballar també des de la perspectiva de la integració en el sistema sanitari pel que fa a la prevenció, el diagnòstic i el tractament d'aquest tipus de malalties, per tal que les intervencions siguin coordinades, sinèrgiques i més efectives.
La metodologia de treball implica la participació dels diferents agents i organitzacions que treballen en les diferents estructures que fan l'abordatge de les malalties de l'aparell respiratori.
També requereix l'assessorament específic, continuat o puntual, de comissions per al seguiment i la implantació dels projectes.
Per tal d'avançar en la utilització i l'anàlisi de la informació disponible, i amb l'objectiu de millorar la qualitat de l'atenció sanitària a les malalties de l'aparell respiratori, és necessari fer un recull d'indicadors per avaluar, per exemple, l'evolució de la mortalitat o la supervivència d'aquest grup de malalties.
És per aquesta raó que, amb caràcter de progressivitat i factibilitat, s'han d'anar millorant els indicadors existents i se n'han d'incloure d'altres que es consideren necessaris per arribar a disposar d'una bona anàlisi de la situació i evolució de l'atenció a la població amb malalties de l'aparell respiratori a Catalunya i de la resposta assistencial del sistema sanitari català a aquesta població.
Atenció coordinada, integrada i multidisciplinària
Els ciutadans són el centre de l'atenció.
L'atenció prestada ha de ser coordinada, integrada i multidisciplinària; per tant, s'han de potenciar accions a tots els nivells assistencials i s'ha de garantir la continuïtat assistencial integrant i coordinant la pràctica dels diferents professionals dels centres, dels nivells assistencials i també dels serveis socials.
Objectivitat, validesa, sensibilitat, especificitat i consens
És per aquesta raó que, amb caràcter progressiu i quan sigui factible, s'han de millorar els indicadors existents i se n'han d'incloure d'altres que es considerin necessaris per arribar a disposar d'una bona anàlisi de la situació i evolució de l'atenció a la població immigrant a Catalunya i de la resposta assistencial del sistema sanitari català a aquesta població.
Eficàcia, sostenibilitat, accessibilitat i flexibilitat
Les accions portades a terme han de ser eficaces i sostenibles i l'assistència prestada ha de ser accessible i, a més, flexible i equitativa territorialment, és a dir, ha de preveure les diferents necessitats i realitats territorials i organitzatives del país.
A més, aquesta atenció ha d'afavorir una visió transversal i sectoritzada de tot el sistema sanitari.
El Pla director de malalties de l'aparell respiratori (PDMAR) és l'instrument mitjançant el qual el Departament de Salut determina les línies directrius per impulsar, planificar, coordinar i avaluar les actuacions que cal desenvolupar en l'àmbit de la promoció de la salut de les malalties de l'aparell respiratori, la prevenció, el tractament i la rehabilitació, amb l'objectiu de millorar la qualitat de vida de les persones afectades.
Millorar l'atenció a les malalties respiratòries mitjançant la reordenació de recursos i accions de promoció de la salut, prevenció de les malalties, diagnòstic precoç, tractament adequat i rehabilitació sota una perspectiva territorial, de condició social i de gènere equitativa i sostenible, per tal de reduir-ne l'impacte sobre la salut de la població.
El Pla director de malalties de l'aparell respiratori neix amb el propòsit de contribuir a l'assoliment dels objectius de salut i a la disminució de risc que ha formulat el Pla de salut de Catalunya per a l'any 2010.
Així doncs, el Pla director de malalties de l'aparell respiratori neix com a resultat de l'operativització d'un dels objectius fixats pel Pla de salut de Catalunya a l'horitzó 2010.
En aquest sentit, el Pla director fa seus els objectius següents:
Format per representants de totes les organitzacions rellevants de la societat catalana que tinguin interès en la salut de les malalties respiratòries (societats científiques, associacions professionals i de pacients, indústria i administracions públiques).
El Consell pot exercir les seves funcions en el Ple i en la Comissió Permanent.
El Pla director de malalties de l'aparell respiratori té dues comissions permanents que estan formades per persones designades de comú acord entre el director o directora del Pla corresponent i la Direcció General de Planificació i Avaluació (DGPA), que es consideren adients per la seva expertesa en els diferents camps i àmbits d'actuació de les malalties de l'aparell respiratori.
La funció de la Comissió Permanent és estudiar i elaborar les accions i propostes.
El director o directora del Pla es reserva la facultat de consultar puntualment persones de confiança amb l'aprovació de la DGPA i d'organitzar els grups de treball específics que consideri necessaris, per tal de desenvolupar tasques concretes.
El Pla director planteja una sèrie d'objectius i propostes d'actuació per continuar millorant la qualitat de l'atenció, la prevenció i la qualitat assistencial, potenciar la recerca.
El Pla Director en l'àmbit de les Malalties Cardiovasculars (PDMCV), una vegada aconseguida l'excel·lència en el tractament de l'infart agut de miocardi amb elevació del segment ST mitjançant el Codi IAM, es planteja ampliar les línies d'actuació que es preveu desenvolupar en el període 2017-2019.
El Pla director de malalties de l'aparell circulatori (PDMAC) és l'instrument d'informació, estudi i proposta mitjançant el qual el Departament de Salut determina les línies directrius per impulsar, planificar, coordinar i avaluar les actuacions que cal desenvolupar en l'àmbit de la promoció de la salut de les malalties de l'aparell circulatori (malalties cardiovasculars i vasculars cerebrals), la prevenció, el tractament i la rehabilitació, amb l'objectiu de millorar la qualitat de vida de les persones afectades.
El PDMAC reparteix els seus objectius, estratègies i prioritats en dos plans: el Pla director de malaltia cerebrovascular i el Pla director de malaltia cardiovascular.
Millorar l'atenció a les malalties de l'aparell circulatori a Catalunya mitjançant la reordenació de recursos i accions de promoció de la salut, prevenció de les malalties, diagnòstic precoç, tractament adequat i rehabilitació, sota una perspectiva territorial, de condició social i de gènere equitativa i sostenible, per tal de reduir el seu impacte sobre la salut de la població.
El PDMAC té el propòsit de contribuir a l'assoliment dels objectius de salut i de reducció de desigualtats que el Pla de salut de Catalunya formula en l'horitzó 2020 relacionats amb les malalties de l'aparell circulatori.
En aquest sentit, fa seus els objectius següents:
- Reduir en un 20% la taxa de mortalitat per malalties de l'aparell circulatori (2011-2020)
- Reduir en un 15% la taxa de mortalitat per malalties isquèmiques del cor (2011-2020)
- Reduir en un 10% addicional la taxa de mortalitat per malalties isquèmiques del cor (2016-2020)
- Reduir en un 15% la taxa de mortalitat per ictus (2011-2020)
- Incrementar en un 7% la prevalença de pacients hipertensos atesos a l'atenció primària de salut amb un bon control de la tensió arterial (2016-2020)
El Pla director de malalties de l'aparell circulatori s'organitza en l'estructura següent: la direcció del Pla, en règim de codirecció i el Consell Assessor de Malalties Cerebrovasculars i el Consell Assessor de Malalties Cardiovasculars, en els termes que preveu el Decret 28/2006, de 28 de febrer, pel qual es crea el Pla director de malalties de l'aparell circulatori i el seu Consell Assessor, modificat pel Decret 140/2012, de 30 d'octubre, pel qual es modifiquen els decrets de creació dels plans directors d'oncologia, de malalties de l'aparell circulatori, de salut mental i addiccions i sociosanitari i dels consells assessors respectius, i es deroga el Decret 29/2006, de 28 de febrer, pel qual es crea el Pla director de recerca en ciències de la salut i el seu Consell Assessor.
El Pla director d'oncologia planteja una sèrie d'objectius i propostes d'actuació per continuar millorant la qualitat de l'atenció oncològica, la prevenció del càncer i la coordinació assistencial, evitar la duplicació de recursos, consolidar la recerca epidemiològica i clínica, i enfortir els serveis d'atenció oncològica per poder competir en un entorn europeu.
Cribratge de càncer de coll uterí:
Cribratge de càncer de còlon i recte:
El Pla director d'oncologia és un instrument que determina les línies directrius per impulsar, planificar, coordinar i avaluar les actuacions del Departament de Salut en l'àmbit de la prevenció, el tractament i la rehabilitació de les malalties oncològiques i la recerca en oncologia.
La tendència evolutiva del càncer a Catalunya mostra un increment a l'entorn del 20% de casos entre el 2010 i el 2020, en bona part atribuïbles a l'envelliment de la població catalana.
Un altre factor explicatiu d'aquest creixement és l'impacte del tabaquisme en les dones, com demostra l'augment del càncer de pulmó i altres tumors relacionats amb el tabac.
Aquest impacte, juntament amb la millora de la supervivència, els avenços de la recerca oncològica i la prevenció, així com la necessitat d'adaptar les organitzacions assistencials als nous reptes plantejats, fa necessari establir nous objectius del Pla contra el càncer.
La finalitat del Pla director d'oncologia és la de reduir l'impacte de la malaltia en la nostra societat:
Aquesta finalitat es concreta en accions centrades en les estratègies clàssiques de prevenció primària, cribratge, atenció oncològica (diagnòstic i tractament), cures pal·liatives sistemes d'informació i recerca.
El Pla director d'oncologia s'organitza en l'estructura següent: la direcció del Pla i el Consell Assessor, en els termes que preveu el Decret 27/2006, de 28 de febrer, pel qual es creen el Pla director d'oncologia i el seu Consell Assessor, modificat pel Decret 140/2012, de 30 d'octubre, pel qual es modifiquen els decrets de creació dels plans directors d'oncologia, de malalties de l'aparell circulatori, de salut mental i addiccions i sociosanitari i dels consells assessors respectius, i es deroga el Decret 29/2006, de 28 de febrer, pel qual es crea el Pla director de recerca en ciències de la salut i el seu Consell Assessor.
El Departament de Salut ha constituït un grup impulsor format per professionals i representants del PDSMiAd i el CatSalut amb l'encàrrec de formular una nova estratègia amb l'horitzó 2020.
Per aconseguir el màxim consens amb el sector, es va organitzar una jornada de treball, el 7 d'octubre del 2016, amb una àmplia representació dels professionals, les societats científiques, les entitats patronals, els moviments en primera persona, associacions de familiars i professionals d'altres departaments.
Es van formar diferents grups de treball per debatre les propostes i incorporar la visió dels diferents col·laboradors i es van recollir les aportacions i consideracions.
El document final va ser aprovat pel Consell Assessor de Salut Mental i Addiccions en data 3 d'abril del 2017.
Les estratègies prioritàries en salut mental i addiccions pel període 2017-2020, s'han elaborat conjuntament pel Pla director de salut mental i addiccions i el Servei Català de la Salut (CatSalut), i pretenen donar resposta a l'objectiu del Pla de salut de Catalunya 2016-2020 d'impulsar el desplegament d'un model d'atenció comunitària en l'àmbit de la salut mental i les addiccions.
Així mateix, formula les estratègies que s'adoptaran els propers anys a Catalunya, en coherència amb les polítiques europees i amb diferents plans interdepartamentals del Govern de la Generalitat: Pla interdepartamental de salut pública (PINSAP), Pla interdepartamental d'atenció i interacció social i sanitària (PIAISS) i Pla integral d'atenció a les persones amb trastorn mental i addiccions.
El Pla director de salut mental i addiccions promou un nou model d'atenció per a la salut mental i les addiccions, basat en:
Model organitzatiu del Pla director de salut mental i addiccions: tres realitats molt diferents:
- Senyals d'alarma infantils i juvenils.
- Altres problemes de salut que requereixen atenció integral (somatitzacions, fibromiàlgia, fatiga crònica, etc.).
- Activitats de promoció/prevenció.
- Valoració de la demanda-resolució-interconsulta-derivació.
- Senyals d'alarma en població infantil i adolescent.
- Activitats de salut mental: aconsellament, resolució de conflictes, infermeria psiquiàtrica, orientació psicològica, orientació familiar, grups.
- Salut integral per a les persones amb trastorns mentals greus.
- Equip integral de suport especialitzat (personal de psiquiatria, psicologia infantil i juvenil, psicologia d'adults, infermeria de salut mental).
Tractament especialitzat (complexitat mitjana)
- Trastorns de la personalitat.
- Trast. límit de la personalitat.
- Trast. per dèficit d'atenció i hiperactivitat.
- Discapacitats intel·lectuals.
- Guies clíniques per a patologies (especialització).
- Servei especialitzat de salut mental per a discapacitats intel·lectuals.
Assistència integral (complexitat alta)
- Esquizofrènia i altres psicosis.
- Persones amb trastorns mentals greus.
- Poblacions específiques de risc (exclusió social, sense llar, penats, etc.).
- Intervencions pacient/família/entorn.
- Atenció a la crisi i a domicili.
- Programa d'atenció a la psicosi incipient.
- Programes de trastorns mentals greus / trastorns mentals severs.
- Servei d'emergències mèdiques.
- Pla de serveis individualitzats (PSI).
- Serveis de rehabilitació comunitària.
- Hospitalització aguts, subaguts i rehabilitació intensiva.
- Altres programes i serveis específics.
Els criteris de planificació definits en el mapa sanitari, sociosanitari i de salut pública de Catalunya responen al model proposat i determinen un sistema general de recursos d'atenció a la salut mental equilibrat i proporcionat als reptes que es plantegen.
Es considera també l'impacte que els canvis socials actuals i les noves realitats emergents tenen sobre la salut mental i els determinants socials per construir una nova hipòtesi de treball que impliqui els agents sanitaris i socials.
Es configura, doncs, un nou escenari capaç d'introduir les noves pràctiques assistencials i els nous models de gestió clínica que la població de Catalunya necessita.
La formació, la recerca en salut i la innovació sanitària constitueixen els instruments fonamentals per incrementar el benestar socioeconòmic, garantir la sostenibilitat dels sistemes de protecció social i millorar la qualitat i expectatives de vida de la ciutadania catalana.
Les estratègies en matèria de formació, recerca i innovació en salut tenen com a finalitat enfortir el lideratge del sistema de salut de Catalunya en el conjunt del sector públic, garantint la generació del nou coneixement.
L'èxit d'una estratègia nacional d'atenció integrada a la cronicitat exigeix articular de manera molt decidida un conjunt de palanques de canvi que facilitin que el sistema d'atenció sanitària i social actuïn pròpiament com un sistema en cada àmbit territorial.
Les experiències desenvolupades en altres països fan un èmfasi molt especial en la necessitat d'impulsar una agenda de generació d'instruments que facilitin el procés de transformació que requereix la implementació, en la que els professionals que hi treballen siguin una part imprescindible en el disseny d'aquest marc avaluatiu.
Aproximadament el 5% de la població presenta necessitats d'atenció complexa de la seva salut, majoritàriament relacionades amb càrregues rellevants de morbiditat crònica, dependència i dificultat en la presa de decisions.
L'impacte d'aquest grup poblacional en el model convencional d'atenció, en els resultats en salut esperables així com en el perfil i el cost de l'ús de recursos, és molt important.
Per aquest motiu, assegurar una resposta assistencial adequada a les necessitats i preferències de les persones, que garanteixi les condicions òptimes d'equitat i justícia social que permetin minimitzar condicions de desigualtat, és un objectiu principal del sistema sanitari, i també del social.
Aquesta línia té com a finalitat fomentar el desenvolupament i la implementació d'estratègies que promoguin l'autonomia, l'autoresponsabilitat i l'autocura de la ciutadania.
Aquestes són polítiques que els poders públics han de potenciar per tal de vetllar per la sostenibilitat del sistema i com a criteris de justícia i equitat.
L'evidència manifesta que la participació activa de les persones en la cura de la seva salut i benestar són claus per:
El 3 d'octubre de 2013, es va organitzar una sessió sobre el nou model d'atenció al pacient crònic complex amb la participació de més de 150 professionals.
La trobada d'avui ha permès escoltar la veu dels professionals que, des de l'expertesa i la reflexió, han aportat elements per avançar i han consolidat el lideratge clínic com una de les palanques de canvi que cal potenciar.
En definitiva, la Jornada ha ajudat a configurar el full de ruta cap a una transformació del sistema de salut i social basat en l'atenció a les necessitats de les persones mitjançant la integració de tots els dispositius assistencials.
L'atenció als pacients crònics complexos o amb malaltia crònica avançada comporta canvis importants en l'actual model de pràctica clínica.
Aquests canvis es poden concretar en nous plantejaments organitzatius, en noves estratègies de gestió clínica i en una implicació més gran dels professionals, dels pacients i de les persones que en tenen cura.
El nou model es basa en un abordatge assistencial centrat en la "pràctica col·laborativa" entre diferents professionals i organitzacions d'àmbits assistencials diversos, aplicada en dispositius territorials capaços de donar una resposta ràpida i amb la intensitat que es necessiti en cada moment.
Aquest és un projecte que té una transcendència i una capacitat de transformació de la provisió de serveis molt important i que porta a repensar el funcionament actual de les organitzacions i a cercar-hi alternatives assistencials.
Els objectius d'aquest nou model són oferir els millors serveis als pacients i les famílies i alhora situar el model català d'atenció sanitària i social en una posició capdavantera i referent en l'àmbit internacional.
Intervencions per debatre i explicar com el model d'atenció a la complexitat comporta treballar els rols i els lideratges professionals i també redissenyar les organitzacions i instruments per a la integració.
Exposicions sobre l'atenció global del 061 CatSalut Respon, el model col·laboratiu d'integració assistencial social i sanitària, d'atenció residencial i d'ús de les TIC.
Promoció de la salut mental i prevenció dels trastorns mentals i les addiccions:
Millora de l'atenció dels trastorns mentals i addiccions a l'atenció primària de salut:
Orientació de la Cartera de serveis a les necessitats dels usuaris de la xarxa de salut mental:
Increment de la satisfacció dels professionals:
Compromís del sistema d'atenció amb els drets humans: la veu dels afectats:
Impuls a l'organització funcional integrada de les xarxes i serveis d'atenció de salut mental:
Millora dels sistemes de gestió amb la implicació de les entitats proveïdores:
Reforç de la recerca epidemiològica i clínica de l'avaluació dels serveis i de la cooperació europea:
Les malalties reumàtiques són el problema de salut crònic més prevalent de la població catalana.
L'activitat relacionada amb aquestes malalties ocupa al voltant d'un 30% del temps assistencial dels metges d'atenció primària (AP), i anualment ocasiona uns 130.000 contactes hospitalaris convencionals i prop de 240.000 procediments quirúrgics (2015).
És la primera causa d'ingrés en alguns recursos sociosanitaris i representa el 60% de l'activitat de rehabilitació ambulatòria i domiciliària contractada pel CatSalut.
També es la primera causa d'incapacitats temporals i de dies laborals perduts.