Els grups d'alumnes de 1r, 2n i 3r fan les classes amb modalitat mixta (presencial/en línia).
L'alumnat de 4t fa les classes presencials
Has pensat mai què tenen en comú la prima de risc, les catàstrofes naturals o l'espionatge industrial?
Tots són factors que un especialista en seguretat ha de conèixer per ser capaç d'analitzar el risc a la societat o a la seva organització.
Si t'interessen les polítiques públiques de seguretat o l'anàlisi de riscos, entens la seguretat com una estratègia empresarial que incideix en la competitivitat... t'agradarà estudiar aquest grau.
A la societat del risc hi ha un seguit d'amenaces que cal gestionar.
Moltes tenen un caire internacional, però les seves conseqüències arriben al nostre país.
La seva naturalesa és molt diversa: des de l'impacte del canvi climàtic, les catàstrofes mediambientals i la inseguretat alimentària fins al terrorisme, la ciberdelinqüència o els delictes econòmics.
I tot això amb la necessitat de garantir la seguretat de les instal·lacions crítiques com centrals nuclears, ports i aeroports, indústries o bé el transport de persones i de mercaderies.
La seguretat és una qüestió transnacional i partim d'aquesta perspectiva d'estudi.
La gestió de la seguretat requereix un coneixement integral de les eines disponibles per afrontar el repte, i també un coneixement ampli de les competències i capacitats dels actors implicats en el sistema: protecció civil, cossos i forces de seguretat, cossos de bombers, personal de seguretat privada...
Cada cop més corporacions i empreses, públiques i privades, demanen personal expert format en seguretat, que pugui fer un bon diagnòstic i activar els mecanismes més adequats per a respondre eficaçment als reptes plantejats.
El grau en Seguretat forma professionals capaços de gestionar aquest entorn.
Per a saber-ne més, mira els vídeos sobre el grau o imprimeix-te la Guia acadèmica.
Conté protocol covid i organització de les classes
Adquiriràs coneixements de dret, sociologia, psicologia, polítiques públiques o geopolítica i sobre els actors implicats en el sistema de seguretat, que t'aproparan a aquest món i que et permetran interpretar i generar coneixement en aquest àmbit.
T'oferim uns estudis innovadors per a formar-te com a professional de la seguretat i perquè, en funció de la menció que triïs, siguis capaç d'analitzar polítiques de seguretat des d'una perspectiva transnacional o bé de gestionar la seguretat corporativa.
Així mateix, et formaràs en habilitats com lideratge i comunicació, tècniques de negociació i mediació de conflictes, gestió de recursos humans, ciberseguretat o anàlisi estratègica.
Competències i capacitats específiques
Perfil d'ingrés Principalment el grau en Seguretat està dirigit a estudiants que recentment hagin acabat els estudis de batxillerat i que vulguin orientar el seu futur professional cap al sector de la Seguretat.
Aquest grau també està obert a professionals de la seguretat (membres de les forces i cossos de seguretat, bombers i professionals de la protecció civil, etc.) que compleixin els requisits d'accés previstos a la normativa vigent.
Preinscripció universitària Portal d'accés a la universitat
La branca de coneixement d'aquest grau és la de les Ciències Socials i Jurídiques.
Per això, el perfil d'ingrés més adequat és el de l'estudiant que hagi cursat el batxillerat d'humanitats i ciències socials; ara bé, no hi ha cap impediment perquè estudiants d'altres modalitats s'hi matriculin.
Per a la preinscripció del curs 2020-2021 les assignatures que ponderaran són:
Futur estudiant Sobre les diferents vies d'accés a la universitat (PAU, CFGS, MG25...) consulta la pàgina web de la UB Admissió a ensenyaments de grau.
Trasllat d'expedient En el grau en Seguretat no convoquem places de trasllat d'expedient; la forma d'accedir-hi és mitjançant la preinscripció universitària.
Període i procediment de matriculació
El mateix dia de la matrícula s'organitza una sessió d'acollida per a donar la benvinguda a l'ISPC, i també per a explicar els criteris de matriculació i la normativa de permanència de la UB.
El preu d'aquest grau és públic.
Enguany és de 17,69 € / crèdit + taxes.
Està regulat pel Decret 64/2020, de 30 de juny, que fixa els preus dels serveis acadèmics a les universitats públiques de Catalunya i a la UOC per al curs 2020-21.
En el mateix Decret s'informa de les exempcions i bonificacions de matrícula.
Consulta també la pàgina de Beques i ajuts de la Universitat de Barcelona.
El Pla d'estudis inclou 240 crèdits:
Un cop finalitzat el grau, l'estudiant podrà obtenir les habilitacions de director de seguretat i de cap de seguretat, sigui quina sigui la menció que hagi fet.
Totes les assignatures per tipus de matèria, per cursos i per semestres
Els estudiants del grau faran pràctiques externes en empreses de l'àmbit de la seguretat, en departaments de seguretat d'empreses i corporacions, així com en departaments de seguretat i prevenció de les institucions públiques i organitzacions no governamentals.
Tipus d'assignatura: optativa de 6 crèdits que s'ofereix a 4t curs, tant en el primer com en el segon semestre.
Consulta la Normativa de pràctiques acadèmiques externes aplicable a estudiants de la UB
Empreses i entitats amb què tenim convenis de pràctiques
Què és el treball final de grau (TFG)?
D'acord amb la normativa general de la Universitat de Barcelona i amb la normativa de la Facultat de Dret, el pla d'estudis del grau en Seguretat inclou el treball final de grau (TFG) entre les matèries obligatòries que cal superar per obtenir el títol acadèmic.
La matrícula requereix haver superat o bé haver-se matriculat de totes les assignatures obligatòries per acabar els estudis.
El TFG té una càrrega lectiva de 12 crèdits.
És un treball que es duu a terme individualment i de manera autònoma, atenent les indicacions formals previstes en la normativa acadèmica aprovada per la Facultat de Dret.
El TFG s'ha de fer amb l'orientació d'un tutor, que ha d'actuar com a dinamitzador i facilitador del procés d'aprenentatge.
El tutor orienta l'estudiant en la definició del TFG, en el marc d'una àrea temàtica determinada, resol dubtes sobre el desenvolupament i vetlla perquè tingui la qualitat científica requerida fent un nombre raonable de revisions del treball escrit.
El projecte finalitzat s'ha de lliurar mitjançant el campus virtual en la data establerta al calendari acadèmic.
Els estudiants que no dipositin el TFG en el termini establert constaran com a no presentats i no tindran dret a la reavaluació.
El tutor determinarà el dia, l'hora i el lloc de la defensa del TFG, dins el període marcat en el calendari acadèmic.
A principis del primer semestre del 4t curs la professora encarregada dels TFG fa una tutoria amb els estudiants matriculats on explica què és un TFG, com es trien i adjudiquen els tutors i les dates en què s'han de presentar i defensar els TFG.
Després d'aquesta tutoria es dona un període de temps perquè els estudiants demanin àrea temàtica i tutor.
La professora encarregada dels TFG i el cap d'estudis adjudiquen els tutors en funció del tema escollit i de l'expedient acadèmic de l'estudiant.
Una vegada feta la presentació i defensa del TFG davant el tutor, en el cas que la qualificació atorgada pel tutor sigui de 8, l'alumne podrà decidir defensar el seu TFG davant un tribunal per tal d'obtenir una qualificació superior.
Aquesta defensa es farà en les dates determinades en el calendari acadèmic.
Treballs de fi de grau publicats al RECERCAT
De forma general, les assignatures s'organitzaran en activitats presencials, activitats de treball dirigit i activitats de treball autònom.
Les sessions presencials, que ocuparan un terç del total d'hores de dedicació de l'assignatura, podran dedicar-se a l'exposició del professor i el debat amb els estudiants sobre els continguts de la matèria i els problemes que planteja la seva concepció teòrica i la seva aplicació pràctica.
Les activitats dirigides es poden utilitzar, així mateix, perquè els estudiants desenvolupin les seves activitats i per a la seva revisió.
El pla docent de les assignatures és l'instrument on es determinen tant els continguts com la metodologia i els sistemes d'avaluació.
En aquest apartat descrivim, de forma general, les metodologies docents que es desenvolupen en el grau, sense perjudici que en el pla docent es puguin detallar de forma més concisa aquestes metodologies.
El sistema ordinari d'avaluació de les assignatures és l'avaluació continuada, que ha de servir tant per acreditar i valorar l'adquisició dels aprenentatges com, sobretot, per esdevenir un instrument de formació i d'aprenentatge.
Les directrius acadèmiques i docents incorporen les indicacions relatives al règim d'avaluació de les assignatures.
─ En el règim d' avaluació continuada hi ha una prova de síntesi i un seguit d'activitats avaluables.
La prova de síntesi i el conjunt d'activitats avaluables han de permetre acreditar l'adquisició dels coneixements teòrics o conceptuals de la matèria, i també, en un vessant pràctic, la capacitat de resoldre activitats aplicades d'aquesta matèria.
La prova de síntesi és de concepció global, de manera que garanteix l'assoliment dels objectius de la matèria exposats en el pla docent, tant pel que fa als coneixements que cal adquirir com pel que fa a les habilitats que cal desenvolupar.
─ L'estudiant té la possibilitat d'acollir-se a l'avaluació única en les condicions que fixa la normativa de la Universitat de Barcelona.
L'estudiant ha de sol·licitar acollir-se en el sistema d'avaluació en els terminis que s'estableixin mitjançant el sistema que se'ls comuniqui a l'inici del semestre.
Els estudiants que no sol·licitin l'avaluació única dins del termini establert, hauran de continuar en règim d'avaluació continuada.
─ El Pla docent de cada assignatura conté tota la informació relativa al sistema d'avaluació.
─ Les assignatures tenen una única convocatòria d'avaluació, però hi ha la possibilitat de reavaluar l'avaluació continuada o l'avaluació única que no hagi estat superada.
La reavaluació requereix que l'estudiant hagi estat avaluat i exclou els casos de no presentats.
─ El calendari de proves finals ( de síntesi, úniques i de reavaluació ) és aprovat pel Consell d'Estudis (vegeu el calendari acadèmic ).
Per a més informació, consulta la Normativa reguladora dels plans docents de les assignatures i de l'avaluació i la qualificació dels aprenentatges (aprovada per Consell de Govern, 8 de maig de 2012)
La Universitat de Barcelona (UB) té una llarga tradició de relació i col·laboració amb universitats d'altres països.
Aquesta col·laboració abasta l'intercanvi i la mobilitat de professorat, investigadors i estudiants, així com la participació en programes universitaris en el marc de les xarxes i els projectes de docència i d'investigació internacionals.
En particular a Europa, la construcció de l'espai europeu d'educació superior (EEES) i de l'espai europeu d'investigació (EER), i també a Iberoamèrica, la creació de l'espai iberoamericà d'educació superior (EIES), fan que la relació amb l'entorn universitari sigui imprescindible.
La UB és present de manera proactiva a les xarxes d'universitats europees, participa en diferents grups de treball i té la voluntat d'inserir-se plenament en les noves propostes de formació de grau i de postgrau, així com en les diverses iniciatives vinculades a la investigació en el marc del setè Programa marc de la Unió Europea.
Aquest objectiu s'estén també a les universitats i a les xarxes universitàries no europees que es distingeixen per la seva excel·lència, amb qui també és prioritària la cooperació.
Un element clau per a millorar la qualitat dels ensenyaments i de la investigació en la UB ha de ser el fet de compartir informació i experiències amb les universitats estrangeres i estar presents en els nivells en què podem representar i defensar millor els nostres interessos.
Per això, la UB participa activament en les iniciatives educatives, d'investigació i de transferència de tecnologia d'abast mundial.
A més, en l'àmbit docent, participa en els principals programes d'intercanvi i mobilitat europeus i ha subscrit convenis bilaterals amb universitats de diferents regions del món.
Mitjançant aquests programes i convenis, prop de 800 estudiants de la UB cursen cada any part dels seus estudis en diferents universitats estrangeres, mentre que la UB rep anualment al voltant de 1.800 estudiants universitaris de l'exterior.
És important ressaltar que la UB compta també amb diversos centres específics vinculats estretament a aquesta activitat internacional, com ara l'Escola d'Idiomes Moderns, l'Institut d'Estudis Hispànics, el Centre d'Estudis Canadencs, el Centre d'Estudis Australians, l'Observatori del Tibet i Àsia Central o l'Institut Confuci creat recentment conjuntament amb la UAB i la Casa Àsia.
Institucions amb conveni signat