El producte interior brut de Catalunya registra una variació interanual del -21,3% al segon trimestre del 2020, segons l'Institut d'Estadística de Catalunya (Idescat).
La intensa davallada del PIB s'explica principalment per l'evolució negativa de la demanda interna (-19,7%) en tots els components, excepte en el consum de les administracions públiques (5,3%).
Pel que fa al sector exterior, les exportacions totals a l'estranger han disminuït un 37,7% interanual i les importacions totals s'han reduït fins al 33,6%.
En el context actual de recessió econòmica d'àmbit global a causa de la COVID-19, l'evolució interanual de l'economia catalana al segon trimestre de l'any situa el creixement del PIB català vuit dècimes per sobre de la mitjana espanyola (-22,1% avanç) i nou punts i sis dècimes per sota respecte a la UE-27 (‐11,7%).
L'evolució intertrimestral del PIB generat per l'economia catalana és del -16,9% i se situa un punt i sis dècimes per sobre de la taxa espanyola (-18,5% avanç).
La taxa intertrimestral de creixement de la UE-27 és d'un -14,1%.
Des de l'òptica de la demanda, la davallada del PIB s'explica principalment per l'evolució negativa de la demanda interna (-19,7%), amb comportaments molt diferents dels components.
D'una banda, el consum de les administracions públiques s'ha incrementat un 5,3% al segon trimestre de l'any.
En canvi, destaca la davallada del consum de les llars (-26,3%), deguda a la paralització de les compres no essencials a partir de la declaració de l'estat d'alarma, produïda per la crisi sanitària de la COVID-19.
La intensa reducció de les vendes del comerç al detall dels mesos d'abril i maig es va atenuar molt el mes de juny, ja que la millora de la situació sanitària va permetre la progressiva eliminació de les restriccions a la mobilitat i una certa normalització de l'activitat econòmica.
La formació bruta de capital presenta una taxa interanual del -22,7%.
Per components, aquesta caiguda és més accentuada en la inversió en construcció (-26,2%) que en la inversió en béns d'equipament (-22,2%).
El sector exterior presenta una variació interanual negativa de les exportacions totals a l'estranger (‐37,7%).
Les exportacions de bens i serveis han minorat un 26,1% com a conseqüència de la frenada de la indústria i del comerç mundial.
Degut al tancament de fronteres, el consum dels estrangers al territori es redueix un 95,8% en relació amb l'any anterior.
Cal tenir present que la fi de l'estat d'alarma no va comportar suprimir tots els controls d'accés per a les persones no residents, ja que encara es va mantenir la restricció temporal de viatges no imprescindibles des de tercers països a la Unió Europea.
Pel que fa a les importacions, la taxa interanual ha davallat un -33,6%, fet que s'explica tant per la disminució de les importacions de béns i serveis (-30,2%) com pel consum dels residents a l'estranger (‐88,7%).
Des de l'òptica de l'oferta, l'anàlisi mostra una intensa davallada de l'activitat a tots els sectors, tot i que, en menor mesura, a l'agricultura.
La construcció és el sector que presenta el major descens (-25,1%), però destaca la caiguda del sector serveis (-20,4%), que no s'havia produït en crisis anteriors, degut principalment al comerç, transport i hostaleria (-39,8%).
En aquest grup d'activitats, destaca el decrement del volum de negoci de les activitats d'hostaleria i d'altres activitats relacionades amb el turisme com el transport aeri, que ha estat molt més intens que el transport terrestre i el comerç.
Les activitats immobiliàries, professionals i altres mostren una taxa del ‐16,5% amb evolucions molt heterogènies per sectors.
La reducció moderada de l'activitat immobiliària i d'informació i comunicacions contrasta amb la davallada d'algunes activitats com les agències de viatges, activitats relacionades amb l'ocupació i la publicitat.
Finalment, l'Administració pública, educació, sanitat i serveis socials mostra un creixement positiu del 2,1%.
La indústria assoleix unes taxes de creixement interanual negatives (-23,1%) i les branques més afectades són la fabricació de vehicles de motor i la metal·lúrgia.
Malgrat l'important deteriorament de l'activitat industrial en aquest període, també s'ha de remarcar la intensitat de la recuperació que reflecteixen les dades del mes de juny, on alguns dels sectors clau de l'economia catalana, com la indústria alimentària i el sector químic i farmacèutic, pràcticament han recuperat el nivell d'activitat que mantenien fa un any.
Finalment, el sector agrari presenta una variació interanual negativa del -2,3%.