Sia notori a tots els ciutadans que el Parlament de Catalunya ha aprovat i jo,
en nom del Rei i d'acord amb el que estableix l'article 33.2 de l'Estatut
d'autonomia de Catalunya, promulgo la següent
Barcelona, capital de Catalunya, ha estat sempre un símbol de llibertat
Ciutat de convivència, feta en la pluralitat i en
la diversitat, ha projectat al món la seva capacitat d'iniciativa, la
seva vocació de modernitat i el seu compromís solidari en la
construcció d'un món en pau, basat en el respecte i la
Barcelona, bressol de cultures, ha estat i vol ésser
un exemple en la defensa dels drets humans i dels pobles.
A les darreries del segle xx i partint de l'experiència de molts segles
d'un règim propi, basat en la seva tradició històrica i
nacional, que té com a referent de caràcter permanent i com a
senyes d'identitat, pel que fa als símbols, la Creu de Sant Jordi sobre
fons blanc i les tradicionals quatre barres vermelles sobre fons groc, la
ciutat de Barcelona vol assolir ara una Carta municipal que reforci la seva
autonomia, al servei d'una gestió administrativa eficaç i propera
als ciutadans, d'una descentralització més forta, d'una
potenciació de les competències municipals en el marc d'una
col·laboració institucional positiva, i d'una millora de la
qualitat dels serveis de la ciutat que es correspongui amb les necessitats i
les ambicions de tots els barcelonins i barcelonines.
Una Carta que respon als anhels de la ciutadania que, amb la seva
participació i la seva implicació col·lectiva, ha fet de
La Carta aprofundeix els mecanismes de
participació ciutadana, reforça la pràctica
democràtica i estimula la cooperació entre l'Ajuntament i el
moviment associatiu i els agents socials, com a factor de progrés i de
La Carta reforça la voluntat descentralitzadora de Barcelona dotant els
districtes de la ciutat d'una personalitat forta, amb un ampli nivell
Al servei d'aquesta descentralització, la Carta anuncia,
per mitjà del seu desplegament reglamentari, un nou sistema de
composició i elecció dels consells de districte, i obre les
portes perquè aquesta elecció tingui lloc en el mateix
àmbit territorial i perquè es redueixin els requeriments d'edat
en l'esglaó inicial de la participació política.
Barcelona és el nucli central d'un continu urbà i d'un territori
que s'expressa en realitats municipals plurals i amb valor propi, però
que, pel seu caràcter de conurbació, demana coordinació,
entesa i l'aplicació de criteris comuns en àmbits diversos.
La voluntat de Barcelona és compartir amb les ciutats del seu entorn
metropolità formes específiques de col·laboració
institucional en la prestació de determinats serveis, que tinguin
així en compte el pes específic de la Barcelona metròpoli,
estratègic de l'àmbit regional, la planificació, la
coordinació i la gestió del transport urbà, i la
planificació, la construcció, la coordinació i la
gestió de les grans infraestructures de comunicacions i de
promoció econòmica, i també les mediambientals, són
objectius que Barcelona comparteix amb el seu entorn.
La vitalitat de Barcelona es posa al servei de tot el país, però
de manera singular d'aquelles ciutats que comparteixen amb la capital de
Catalunya una mateixa problemàtica, que demana solucions
específiques per damunt de delimitacions administratives que molt sovint
Aquesta és una Carta que recull les ambicions dels nostres ciutadans i
ésser un catàleg de drets, el respecte, la defensa i el
mira el futur esperançada i amb confiança.
Barcelona vol descansar en l'orgull del barcelonisme i de la catalanitat com a
base de la seva projecció universal.
Barcelona, històricament i recentment, manté uns lligams molt
estrets amb Europa, de la qual forma part activa: un projecte que
necessàriament ha de tenir en compte les ciutats i que ha
d'avançar cap a la consolidació de l'autonomia local.
La Carta municipal neix amb el desig de donar resposta a la demanda de
més proximitat que fan les grans ciutats d'Europa; de donar prioritat al
nivell d'administració més proper; de construir l'Europa de la
Barcelona accepta els reptes del segle xxi, per a afrontar els quals necessita
La qualitat com a exigència cívica s'ha de traduir
en una millora efectiva dels serveis municipals, en tots els camps, per a
tothom, sense excepcions ni discriminacions per raó de sexe, d'edat, de
llengua, d'origen o de religió.
Els Usatges, primer precedent de la
Carta, ja establien, al segle xiii, que a Barcelona no es retrauria a
ningú la seva religió i que tot acusat tenia dret a ésser
Tothom hauria de sentir-se orgullós de la ciutat: aquesta
és la servitud que han d'acceptar els qui la vulguin honorar i
Una Carta al servei d'una administració àgil, moderna, atenta i
amable, que té l'ètica com a norma, sempre present, de la seva
Una Carta que asseguri a tots els ciutadans i ciutadanes un
urbanisme pensat per a ells i per a la millora de la qualitat de vida en tots
els àmbits de la ciutat, que afavoreixi una política
pròpia d'habitatge, que tingui en compte tant la construcció com
la rehabilitació dels barris envellits i que doni una prioritat especial
a les necessitats d'habitatges assequibles i per a la joventut.
Una Carta que vol l'equilibri de la ciutat amb una prestació
eficaç del servei de transports urbans, que arribi a tots els ciutadans
i ciutadanes, visquin on visquin; una Carta que afavoreixi una mobilitat que
tingui el vianant com a destinatari més important.
que obri la ciutat a les noves tecnologies en el camp de les telecomunicacions,
que la facin més competitiva, i que tingui el medi ambient com a
prioritat per a l'acció del govern municipal.
Barcelona vol gaudir d'una sanitat de qualitat, d'un sistema educatiu que sigui
orgull de tothom i garantia d'igualtat i de promoció social; vol oferir
a tots uns serveis socials que permetin el lliure desenvolupament de la
de la cultura, vol una Carta que l'ajudi en aquesta responsabilitat
Barcelona vol ésser una ciutat segura, que aspira a una justícia
àgil, innovadora, propera als ciutadans i ciutadanes, i també a
gaudir d'un règim financer adequat i suficient, que es correspongui a
les necessitats i les ambicions de la ciutat, d'acord amb les aportacions que
Barcelona fa a Catalunya i a l'Estat.
És per això que, considerant la voluntat expressada per
l'Ajuntament de Barcelona i la proposta de la Comissió Mixta, prevista
per la disposició transitòria primera de la Llei 8/1987, de 15
d'abril, municipal i de règim local de Catalunya, s'aprova la
La ciutat de Barcelona és la capital de Catalunya.
La ciutat de Barcelona gaudeix del règim jurídic especial
El terme municipal de la ciutat de Barcelona és l'actual en el
moment d'entrar en vigor aquesta Carta.
A iniciativa de l'Ajuntament de
Barcelona, correspon al Parlament de Catalunya, mitjançant llei,
l'alteració d'aquest terme municipal.
L'Ajuntament de Barcelona ha de promoure i dur a terme activitats
d'interès comú amb altres ciutats, especialment les adjacents,
amb les altres administracions públiques i amb institucions i organismes
europeus i internacionals, en l'àmbit de les competències que li
atribueixen aquesta Carta i la legislació general de règim
L'Ajuntament de Barcelona ha de promoure que la ciutat sigui seu
d'organismes dependents d'altres nivells d'administració i
d'institucions europees i internacionals.
La ciutat de Barcelona ostenta els títols que té atorgats
en atenció a la seva història i la seva tradició, i, en
concret, el de "Ciutat Comtal".
El segell oficial de la ciutat s'inspira en el de Pere III el
La bandera oficial de la ciutat incorpora sobre fons groc amb quatre
barres vermelles, en sentit vertical, el símbol de la ciutat.
El català, llengua pròpia de Catalunya, ho és
també de l'Ajuntament de Barcelona.
L'Ajuntament de Barcelona ha de garantir l'ús del
castellà, dins el marc constitucional i estatutari.
fer possible l'atenció als ciutadans i ciutadanes que pertanyen a
L'Ajuntament de Barcelona ha de normalitzar l'ús del
català en l'àmbit de les seves competències.
L'Ajuntament de Barcelona ha de fomentar l'ús del català
en l'àmbit de les relacions internacionals, per a promoure i
reforçar el multilingüisme i la multiculturalitat en el marc
En tot allò que no sigui previst en aquesta Carta són aplicables
les normes generals sobre règim local i les normes reguladores dels
diferents sectors de l'acció pública.
Correspon a l'Ajuntament de Barcelona el desplegament reglamentari d'aquesta
Carta en els àmbits de l'organització, les obres, les activitats
L'Ajuntament de Barcelona té legitimació per a recórrer
directament davant el Tribunal Constitucional contra les lleis i les
disposicions amb força de llei de l'Estat i de la Generalitat de
Catalunya i, si escau, les disposicions de rang inferior, quan contravinguin a
l'autonomia local, garantida per l'article 140 de la Constitució,
d'acord amb el procediment i els termes establerts per la Llei orgànica
Organització del govern municipal
El govern municipal actua d'acord amb els principis d'eficàcia,
jerarquia, descentralització, desconcentració i
Han d'ésser criteris essencials de la seva
organització diferenciar les funcions deliberants d'ordenació,
programació i control de les executives de govern i
administració, i desenvolupar la descentralització i la
desconcentració territorial i fomentar la participació
El govern del municipi de Barcelona correspon, en els termes d'aquesta Carta,
d) Els presidents i els regidors de districte, si escau.
El Consell Municipal és l'òrgan de màxima
representació política dels ciutadans en el govern de la ciutat.
És format pels regidors i és presidit per l'alcalde o
El sistema electoral és l'establert per la legislació
general sobre eleccions municipals.
Els estrangers gaudeixen del dret de sufragi en les eleccions
municipals en els termes establerts en les normes vigents.
L'Ajuntament de Barcelona ha d'interessar els òrgans competents
perquè legislin i celebrin tractats internacionals que promoguin els
instruments adequats a fi que totes les persones empadronades al municipi
Els estrangers empadronats poden participar en referèndums i
altres procediments consultius que promogui l'Ajuntament.
El Consell Municipal té les atribucions següents:
a) Impulsar, controlar i fiscalitzar els altres òrgans de govern.
b) Aprovar el Codi ètic d'actuació de tot el personal al
c) Exercir la iniciativa per a alterar el terme municipal.
d) Aprovar l'escut, el segell i la bandera de la ciutat.
e) Aprovar de manera definitiva el Reglament orgànic, les
ordenances i qualsevol altra norma local l'aprovació de la qual no sigui
atribuïda a cap altre òrgan municipal.
f) Aprovar i modificar el Reglament orgànic que regula la
composició i l'elecció dels consells de districte.
g) Aprovar el Pla general d'acció municipal, del Programa
d'actuació, el Pla d'inversions i el Programa financer.
h) Informar dels projectes del Pla territorial general, del Pla
territorial parcial i de llurs revisions o modificacions.
i) Ordenar i imposar tributs, establir els preus públics, no
especificats per l'article 16.m, i aprovar els pressupostos i els comptes.
j) Aprovar de manera provisional el Pla general i les seves revisions i
modificacions, en l'àmbit del seu terme municipal.
k) Aprovar de manera definitiva els plans parcials i especials, les
ordenances i les altres normes urbanístiques.
l) Exercir activitats econòmiques, constituir societats mercantils
per a dur-les a terme, i participar-hi, i crear altres ens d'interès
m) Decidir sobre serveis reservats, d'acord amb el que estableixen
l'article 86 de la Llei de bases de règim local i els articles 227, 228
i 229 de la Llei 8/1987, del 15 d'abril, municipal i de règim local de
n) Acceptar la delegació de competències feta per altres
o) Exercir accions judicials contra membres de la corporació.
p) Adquirir béns i drets quan llur valor sigui superior a dos mil
cinc-cents milions de pessetes, i també fer les alienacions patrimonials
Quan es tracti de béns immobles, o de béns mobles que
hagin estat declarats de valor històric o artístic, i
l'alienació no sigui prevista pel pressupost.
Quan, tot i ésser prevista pel pressupost, l'alienació
superi les quanties indicades per a l'adquisició de béns.
r) Contractar obres i concessions de tota classe si l'import supera els
dos mil cinc-cents milions de pessetes, i també si es tracta de
contractes i concessions plurianuals d'una durada superior als quatre anys, o
de plurianuals de menys durada si l'import acumulat de les seves anualitats
és superior a la quantia damunt assenyalada.
s) Acordar la participació en organitzacions supramunicipals.
t) Aprovar i concertar les operacions de crèdit la quantia
acumulada de les quals, dins de cada exercici econòmic, excedeix el 10%
dels recursos ordinaris del pressupost, excepte les de tresoreria, que li
corresponen si l'import acumulat de les operacions vives en cada moment supera
el 15% dels ingressos corrents liquidats en l'exercici anterior.
u) Cedir a títol gratuït béns a altres administracions,
institucions públiques o entitats privades, en els supòsits
autoritzats per les normes reguladores del patrimoni municipal.
v) Aprovar els expedients de municipalització.
w) Aprovar la plantilla de personal i la relació de llocs de
treball, determinar la quantia de les retribucions fixes i periòdiques
dels funcionaris, i establir el nombre i el règim del personal
x) Alterar la qualificació jurídica dels béns de
y) Votar sobre la moció de censura a l'alcalde o alcaldessa i sobre
la qüestió de confiança plantejada per aquest, que es regeix
per la legislació electoral general.
z) Les altres que aquesta Carta li atribueix.
Els grups municipals constituïts en el Consell Municipal poden
caràcter general, de la forma que es determini per reglament.
grup pot sotmetre al Consell Municipal propostes d'acord sobre matèries
El Reglament orgànic ha de regular
del Consell Municipal per a adoptar els acords següents:
a) Aprovar i modificar amb caràcter definitiu el Reglament
b) Aprovar l'organització territorial en districtes i aprovar amb
caràcter definitiu el Reglament de composició i elecció
c) Transferir funcions o activitats a altres administracions
d) Alienar béns quan llur quantia excedeixi el 20% dels recursos
e) Cedir a títol gratuït béns a altres administracions
f) Aprovar provisionalment els plans generals i llur revisió o
g) Fer la concessió de béns o serveis per més de cinc
anys, sempre que la quantia excedeixi el 20% dels recursos ordinaris del
h) Aprovar operacions financeres o de crèdit si la quantia excedeix
el 10% dels recursos ordinaris del pressupost, i també les operacions de
crèdit previstes per l'article 158.5 de la Llei de l'Estat 39/1988,
i) Crear, modificar i dissoldre mancomunitats o altres organitzacions
associatives, participar-hi, i també aprovar-ne i modificar-ne els
j) Imposar i ordenar els recursos propis de caràcter tributari.
k) Alterar la qualificació jurídica dels béns
l) Aprovar l'escut, el segell i la bandera de la ciutat.
Les competències del Consell Municipal són indelegables
en l'alcalde o alcaldessa i en la Comissió de Govern, sens perjudici
dels encàrrecs que, per a una concreció més adequada i una
execució millor dels seus acords, pugui fer el Consell Municipal a
qualsevol d'aquests òrgans de govern o a algun dels seus membres.
La creació de comissions correspon al Plenari del Consell
El Reglament orgànic n'ha d'establir el nombre,
l'àmbit d'actuació i el règim de funcionament, en tot
allò que no estigui establert per aquesta Carta.
obligatòria l'existència de la Comissió d'Hisenda,
Corresponen a les comissions del Consell Municipal les funcions
següents, en relació amb les matèries de llur àmbit
a) Les que els atribueixi o delegui el Consell Municipal.
atribuïbles ni delegables les funcions decisòries establertes per
y de l'article 11.1, i per l'apartat 3 del mateix article 11.
és delegable la competència definida per la lletra r de l'article
11.1 si la concessió de béns i serveis és per a més
de cinc anys, sempre que la seva quantia excedeixi el 20% dels recursos
b) Aprovar inicialment els projectes de Reglament orgànic,
d'ordenances i d'altres normes municipals, i també els plans i els
instruments urbanístics l'aprovació definitiva dels quals o la
que posi fi a la tramitació municipal correspongui al Plenari del
c) Aprovar inicialment el pressupost.
d) Aprovar inicialment el Pla general d'actuació municipal, el
Programa d'actuació, el Pla d'inversions i el Programa financer.
e) Dictaminar sobre els assumptes que s'han de sotmetre al Plenari del
Consell Municipal, llevat dels assumptes de necessitat urgent que presenti
l'alcalde o alcaldessa i sobre els quals el Plenari n'apreciï la
f) Impulsar, controlar i fiscalitzar l'activitat dels òrgans de
l'Administració municipal executiva.
L'ordre del dia de les comissions ha d'ésser elaborat pel
president o presidenta de la Comissió, en la forma que es determini per
reglament, i ha d'incloure obligatòriament els punts que li trameti
Les sessions de les comissions poden ésser públiques.
han d'ésser en tot cas quan tinguin caràcter decisori, d'acord
amb el que estableix l'apartat 2.a.
L'alcalde o alcaldessa és el president o presidenta de la
a) Dirigir el govern i l'administració municipals; impulsar i
inspeccionar els serveis i les obres municipals, mitjançant les
d) Organitzar l'administració municipal executiva i nomenar els
tinents d'alcalde i els regidors de districte.
e) Dictar decrets i bans i vetllar perquè es compleixin.
f) Dur la gestió econòmica d'acord amb el pressupost
aprovat; disposar despeses dins els límits de la seva
competència; ordenar pagaments i retre comptes; tot això de
conformitat amb el que disposa la Llei de l'Estat 39/1988, reguladora de les
hisendes locals, o l'específica que s'aprovi per a Barcelona, d'acord
amb el que estableix l'article 142 de la dita Llei.
g) Concertar operacions de crèdit, amb exclusió de les
contingudes en l'article 158.5 de la Llei de l'Estat 39/1988, reguladora de les
hisendes locals, o del que es legisli específicament per a Barcelona
d'acord amb l'article 142 de l'esmentada Llei, sempre que les dites operacions
estiguin previstes pel pressupost, pel Pla general d'inversions, pel Programa
d'actuació o per les bases d'execució del pressupost, i llur
import acumulat, dins de cada exercici econòmic, no superi el 10% dels
recursos ordinaris, excepte les de tresoreria que li corresponen si l'import
acumulat de les operacions vives en cada moment no supera el 15% dels ingressos
liquidats en l'exercici anterior.
h) Exercir la direcció superior de tot el personal de
l'Administració municipal i la prefectura de la Policia Municipal.
i) Aprovar l'oferta pública d'ocupació, d'acord amb el
pressupost i la plantilla aprovats pel Consell Municipal; aprovar les bases de
les convocatòries per a la selecció del personal i dels concursos
de provisió de llocs de treball i distribuir les retribucions
complementàries que no siguin fixes i periòdiques.
j) Nomenar i sancionar el personal, incloses la separació del
servei dels funcionaris de la corporació i l'acomiadament del personal
laboral, de les quals disposicions ha de donar compte al Plenari en la primera
k) Exercir accions judicials i administratives per a la defensa
l) Adoptar personalment i sota la seva responsabilitat, en el cas de
catàstrofe o d'infortuni públic, o de risc greu d'aquests, les
mesures necessàries i adequades, de les quals ha de donar compte
immediatament al Plenari o a la Comissió del Consell Municipal que sigui
competent per raó de la matèria.
m) Sancionar les faltes de desobediència a la seva autoritat i les
infraccions d'aquesta Carta, de les ordenances municipals i d'altres
disposicions, si així ho disposen.
n) Disposar les contractacions i les concessions de tota classe que no
superin els mil milions de pessetes, incloses les de caràcter plurianual
si no tenen una durada superior als quatre anys, sempre que l'import acumulat
de totes les anualitats no superi l'esmentada quantitat.
o) Disposar l'adquisició de béns i drets si llur valor no
supera els mil milions de pessetes, i també l'alienació del
patrimoni que no superi la quantitat indicada en els supòsits
La de béns mobles, excepte els declarats de valor històric
o artístic l'alienació dels quals no sigui prevista pel
p) Concedir llicències, si ho disposen les lleis i els
q) Ordenar la publicació, l'execució i el compliment dels
r) Les altres que expressament li atribueixin les lleis i les que aquesta
Carta i la normativa vigent assignen al municipi i no atribueixen a altres
Les atribucions de l'alcalde o alcaldessa enumerades en les lletres d i
e de l'apartat 1 són indelegables.
ésser delegades o desconcentrades a la Comissió de Govern, als
regidors i als òrgans i als càrrecs directius de
Els tinents d'alcalde són nomenats per l'alcalde o alcaldessa d'entre
els regidors, i l'han de substituir, en cas d'absència, malaltia o
vacant, de la manera que l'alcalde o alcaldessa determini.
La Comissió de Govern és integrada per l'alcalde o
alcaldessa, els tinents d'alcalde i els regidors que nomeni l'alcalde o
alcaldessa, i ha de donar compte al Consell Municipal d'aquests nomenaments.
També poden integrar la Comissió de Govern els regidors
La Comissió de Govern té les atribucions següents:
a) Exercir la iniciativa del govern municipal mitjançant
l'aprovació dels projectes de les normes i els instruments següents
i proposar als òrgans competents l'aprovació:
Dels reglaments orgànics i de les ordenances i les altres normes
Del Pla general d'actuació municipal, del Programa
d'actuació, del Pla d'inversions, del Programa financer i de llurs
b) Aprovar els projectes d'urbanització i donar compte d'aquesta
aprovació al Consell Municipal.
c) Aprovar els instruments de gestió urbanística previstos
d) Declarar l'ocupació urgent en les expropiacions a què es
refereix l'article 72, i donar compte d'aquesta declaració al Consell
e) Aprovar les formes de gestió dels serveis, llevat dels
supòsits de l'article 11.1.m i dels que, d'acord amb aquesta Carta,
corresponen a altres òrgans municipals.
f) Contractar i concedir tot tipus d'obres i serveis, subministraments,
consultoria i assistència, serveis i treballs específics i
concrets no habituals, concedir béns si llur import és superior a
mil milions de pessetes i no excedeix els dos mil cinc-cents milions de
pessetes, sempre que no tinguin una durada superior als quatre anys i que
l'import acumulat de totes les anualitats no superi l'esmentada quantitat.
g) Aprovar les normes específiques de cada convocatòria per
a la selecció de personal, de les previstes en l'oferta pública
d'ocupació, d'acord amb les bases generals aprovades per l'alcalde o
h) Autoritzar o denegar la compatibilitat del personal al servei de
l'Ajuntament per a l'exercici d'un segon lloc de treball o activitat.
i) Plantejar conflictes de competència amb altres entitats locals i
altres administracions públiques, les quals accions ha de ratificar el
Consell Municipal en la primera sessió que tingui.
j) Alienar béns, en els supòsits no reservats al Consell
k) Acordar la cessió onerosa per qualsevol títol de
l) Adquirir béns a títol onerós si la despesa
és superior a mil milions de pessetes i no excedeix els dos mil
cinc-cents milions de pessetes, o a títol gratuït si hi ha
m) Aprovar els preus públics dels serveis.
n) Acordar la declaració de lesivitat dels actes de l'Ajuntament.
Organització i funcionament del Consell Municipal
El nombre de regidors que pot designar cada grup municipal per a
integrar les comissions del Consell Municipal ha d'ésser proporcional a
En les comissions en què no es pugui
garantir aquesta proporcionalitat, s'ha d'actuar amb vot ponderat.
Els presidents de les comissions són nomenats pel Plenari del
Consell Municipal d'entre els regidors que les integren.
Cada grup municipal designa el portaveu que l'ha de representar en les
seves relacions amb tots els òrgans municipals.
Els portaveus dels grups municipals constitueixen la Junta de Portaveus,
que és presidida pel president o presidenta del Consell Municipal o el
Els acords de la Junta de Portaveus s'han d'adoptar per vot ponderat.
En cas d'empat, decideix el president o
presidenta fent ús del vot de qualitat.
Correspon a la Junta de Portaveus debatre l'ordre del dia de les
sessions ordinàries del Consell Municipal proposat per l'alcalde o
Correspon al Consell Municipal regular, mitjançant el Reglament
En tot cas, aquesta regulació ha de
a) La proporcionalitat en la composició de les comissions del
Consell Municipal i la resolució de les votacions mitjançant vot
ponderat en els supòsits en què no sigui possible aquesta
b) La constitució dels grups municipals i la dotació dels
mitjans materials, econòmics i personals necessaris per a llur
c) La constitució de la Junta de Portaveus, que ha d'ésser
integrada per un representant de cadascun dels grups municipals.
d) Els actes d'intervenció dels regidors, individualment o
integrats en els respectius grups, en el Consell Municipal.
Els districtes són òrgans territorials per a la
desconcentració de la gestió i la descentralització de la
participació ciutadana i per a l'aplicació d'una política
municipal orientada a la correcció dels desequilibris i la
representació dels interessos dels diversos barris i zones del municipi.
L'actuació dels districtes s'ha d'ajustar als principis d'unitat de
govern, eficàcia, coordinació i solidaritat.
Correspon al Consell Municipal acordar l'establiment de districtes, i
també establir-ne el nombre i els límits territorials,
L'organització en districtes s'estén a tot el terme
Transitòriament, mitjançant acord del Consell
Municipal, es pot fer excepció de les zones del municipi en què,
per les característiques especials de les actuacions a fer-hi, sigui
aconsellable que aquestes siguin dutes a terme pels òrgans centrals.
El pressupost municipal ha de garantir que cada any el 15% dels seus
recursos ordinaris, com a mínim, siguin gestionats pels districtes.
El president o presidenta del Consell de Districte és nomenat i
separat per l'alcalde o alcaldessa d'entre els regidors, a proposta del Consell
de Districte, d'acord amb el que disposi el Reglament orgànic.
Correspon al president o presidenta del Consell de Districte:
a) Representar l'Ajuntament i el districte en la demarcació del
districte, sens perjudici de la funció representativa general de
b) Convocar i presidir les sessions del Consell de Districte i establir-ne
c) Sotmetre al Consell de Districte el projecte de Reglament de
d) Sotmetre al Consell de Districte la proposta del Pla i del Programa
d'actuació perquè, si escau, l'aprovi.
e) Elevar als altres òrgans municipals les propostes del Consell de
f) Fomentar les relacions de l'Ajuntament amb les entitats cíviques
i culturals del districte i informar els administrats de l'activitat municipal
mitjançant els òrgans de participació corresponents.
g) Impulsar els serveis i les obres que es facin en l'àmbit
territorial del districte i donar-ne compte al Consell de Districte.
h) Convocar i presidir les sessions del Consell d'Entitats i Associacions
del Districte en els supòsits que estableixin el Reglament
orgànic municipal i els altres òrgans consultius.
i) Les altres que li delegui expressament l'alcalde o alcaldessa.
El Reglament orgànic municipal ha de regular la
composició dels consells de districte i l'elecció de llurs
Correspon al Consell de Districte:
Districte, el Reglament intern d'organització i funcionament del
b) Aprovar el Programa d'actuació del districte i sotmetre ́l
c) Proposar als òrgans de govern municipal la inclusió
d'assumptes en l'ordre del dia i traslladar les propostes d'acord.
e) Proposar a l'òrgan municipal competent l'aprovació
d'instruments d'ordenació urbanística que afectin l'àmbit
f) Emetre informe preceptiu en els procediments següents:
Instruments d'ordenació urbanística que afectin l'àmbit
Projectes d'equipaments del districte.
Concessió d'habitatges en el territori del districte.
Desenvolupament del procés de descentralització i
Estudi de les peticions i les iniciatives individuals i col·lectives dels
veïns, a l'efecte de traslladar-les, amb l'informe corresponent, als
g) El control i la fiscalització dels òrgans quan
l'àmbit territorial d'actuació sigui el del districte.
Els acords a què es refereixen les lletres c i e de l'apartat 2
denominació de regidor o regidora de districte, les seves atribucions
perquè puguin ésser exercides en l'àmbit territorial del
districte, sens perjudici de les corresponents als seus òrgans de
En aquest supòsit, li corresponen a aquest regidor o regidora,
com a mínim, les atribucions següents:
a) Dirigir l'administració del districte i exercir la
b) Inspeccionar els serveis i les obres del districte.
c) Disposar despeses dins els límits de la seva competència,
autoritzar i ordenar el pagament i retre comptes.
d) Elaborar la plantilla orgànica del districte i definir
e) Vetllar per la protecció ciutadana al districte i adoptar, en
cas d'emergència, les mesures necessàries de caràcter
urgent per a la seguretat de les persones i els béns, de les quals ha de
donar compte immediatament a l'Alcaldia, i establir la coordinació
necessària, d'acord amb les directrius establertes per la Junta Local de
f) Assegurar la relació constant del districte amb els diferents
sectors de l'Administració municipal.
g) Les altres que li delegui l'alcalde o alcaldessa.
Els acords dels òrgans col·legiats del districte s'han
d'adoptar per majoria simple dels seus membres, llevat del que disposa
Es pot recórrer davant l'alcalde o alcaldessa contra els actes
dels òrgans del districte que siguin definitius o que, tot i
ésser de tràmit, decideixin directament o indirectament el fons
de l'afer de manera que posin fi al procediment, o bé que en suspenguin
la continuació, o que causin indefensió.
La potestat normativa municipal s'exerceix en el marc i en desplegament
Les normes dictades per l'Ajuntament de Barcelona adopten les formes
a) Reglaments: les disposicions de caràcter general aprovades pel
Consell Municipal en exercici de la potestat d'autoorganització
municipal, les manifestacions principals de la qual són el Reglament
orgànic del municipi i els reglaments interns dels districtes.
b) Ordenances: les disposicions de caràcter general aprovades, amb
finalitat d'ordenació social, pel Consell Municipal en exercici de la
potestat normativa inherent a l'autonomia municipal, de valor i eficàcia
S'inclouen en les ordenances les normes contingudes en els plans
urbanístics i les d'ordenació tributària.
c) Decrets de la Comissió de Govern: les disposicions de
caràcter general aprovades, en l'àmbit de les seves
competències, per la Comissió de Govern per a l'ordenació
i el funcionament de l'administració, les obres i els serveis
municipals, en exercici de la potestat d'autoorganització municipal i en
el marc del Reglament orgànic municipal i, si escau, dels reglaments
interns dels districtes, i també per a l'ordenació social, en
desenvolupament i compliment de les ordenances.
d) Decrets de l'Alcaldia: les disposicions de caràcter general
dictades per l'alcalde o alcaldessa en l'àmbit de les seves
competències pròpies, tant de naturalesa organitzativa com
d'ordenació social, en aquest darrer cas, en execució dels
reglaments i les ordenances aprovats pel Consell Municipal.
procedent, tenen la forma d'instruccions de l'alcalde o alcaldessa.
e) Bans: les disposicions de caràcter general dictades per
també en ocasió de circumstàncies o esdeveniments de
significació o rellevància especials, de les quals ha de donar
compte al Plenari del Consell Municipal en la primera sessió que
La iniciativa per a l'aprovació dels reglaments i les ordenances
municipals s'ha d'exercir d'acord amb el que estableix el Reglament
f) Els consells sectorials, creats d'acord amb el que disposa aquesta
La iniciativa per a l'aprovació del Reglament orgànic i
de les ordenances fiscals i preus públics, si escau, correspon
exclusivament a l'alcalde o alcaldessa, a la Comissió de Govern i als
Pot exercir la iniciativa ciutadana per a proposar a l'Ajuntament
l'aprovació d'una disposició municipal de caràcter general
un nombre mínim d'un u per cent dels empadronats més grans de
setze anys, o que representi més del tres per cent d'aquesta
població en tres districtes, com a mínim, de la ciutat.
Les ordenances han de tipificar exactament les obligacions
l'incompliment de les quals sigui objecte de sanció.
tipificació s'ha de limitar a les matèries en què
l'Ajuntament té competència d'acord amb aquesta Carta o la llei
L'incompliment de les prescripcions contingudes en les ordenances i les
disposicions generals municipals i les ordres individuals és sancionable
Quan l'ordenança municipal ho estableixi,
d'acord amb la llei o, si hi manca, amb el consentiment previ de la persona
afectada, hom pot substituir la multa pecuniària per treballs per a la
Participació ciutadana i drets dels veïns
L'Ajuntament de Barcelona garanteix la participació ciutadana,
especialment en les matèries que afecten més directament la
qualitat de vida dels ciutadans.
La participació ciutadana es regeix pel que s'estableix en
aquest títol i informa el conjunt de la Carta municipal.
Les normes de participació contingudes en aquesta Carta es
desenvolupen per mitjà de disposicions reglamentàries aprovades
Instituts de participació ciutadana
L'audiència pública és la forma de
participació per mitjà de la qual els administrats proposen a
l'Administració municipal l'adopció de determinats acords o reben
informació en llurs actuacions.
Es fa de forma oral, en unitat d'acte i
amb l'assistència dels ciutadans que ho desitgin.
L'àmbit de l'audiència pública pot ésser de
Mitjançant la iniciativa ciutadana els ciutadans
sol·liciten a l'Ajuntament que dugui a terme una determinada activitat
d'interès públic i de competència municipal, i per a
fer-la aporten mitjans econòmics, béns, drets o treball
L'Ajuntament pot establir per reglament els procediments de
col·laboració amb els ciutadans en supòsits d'actuacions
conjuntes, promoció privada de projectes municipals o obligacions
pactades amb els propietaris o usuaris d'edificis o establiments en els quals
incideixin obres o serveis municipals, o en situacions anàlogues.
Es reconeix la iniciativa per a l'aprovació de disposicions de
caràcter general per als ciutadans, d'acord amb el que estableix
Les entitats, les organitzacions i les associacions ciutadanes sense
ànim de lucre poden exercir competències municipals o participar
en nom de l'Ajuntament, en la gestió de serveis o equipaments la
titularitat dels quals correspon a altres administracions públiques.
gestió cívica de competències municipals es pot utilitzar
per a les activitats i els serveis susceptibles de gestió indirecta,
té sempre caràcter voluntari i no lucratiu i s'adjudica
mitjançant concurs públic quan hi hagi diverses entitats o
organitzacions amb característiques idèntiques o semblants.
L'Ajuntament i cadascun dels seus districtes poden demanar l'opinió dels
ciutadans en matèria de la seva competència per mitjà de
la consulta ciutadana, la qual, dins el marc de la legislació pertinent,
a) El dret de tots els empadronats a ésser consultats.
b) El dret dels consultats a conèixer les solucions alternatives
amb el màxim possible d'informació escrita i gràfica.
Es crea el Consell de Ciutat, integrat pels representants de les
entitats econòmiques, socials, culturals, professionals i de veïns
més representatives, com a òrgan de debat del Programa
d'actuació, dels pressupostos municipals, dels grans projectes de ciutat
i dels indicadors dels resultats de la gestió municipal.
de Ciutat es reuneix, com a mínim, un cop l'any.
S'han de determinar per reglament la composició del Consell de
Ciutat i la constitució dels consells sectorials i de districte.
El Consell de Ciutat pot formular propostes d'acord al Consell
Municipal, que s'han d'incloure en l'ordre del dia de les sessions que
A fi de facilitar la participació ciutadana, s'ha de regular el
Fitxer general d'entitats ciutadanes com a instrument bàsic per a les
relacions de l'Administració municipal amb les entitats.
L'Ajuntament pot establir els criteris, els procediments i els efectes
de la declaració d'entitat d'interès ciutadà.
L'Ajuntament de Barcelona pot proposar a l'administració o
administracions competents que determinades entitats siguin declarades
d'utilitat pública o d'interès social.
Les entitats a què fa referència aquest article poden
formular al·legacions o propostes sobre els assumptes inclosos en l'ordre
L'alcalde o alcaldessa pot acordar, si així
ho creu convenient i la importància de l'assumpte ho aconsella, que
al·legacions o les propostes de les entitats, abans de passar a la
votació de l'assumpte corresponent.
Les entitats ciutadanes poden exercir la iniciativa ciutadana per a
proposar a l'Ajuntament l'aprovació de disposicions de caràcter
general, d'acord amb els requisits de procediment i de representació que
estableixi el Reglament orgànic.
L'Ajuntament de Barcelona ha de vetllar perquè a la ciutat no es
produeixin conductes discriminatòries negatives per raó de
raça, religió, color, ascendència, edat, gènere,
sexe, discapacitat o lloc de naixement.
La ciutat, els ciutadans i les ciutadanes de Barcelona han de fer
extensiu el seu zel en la defensa i la protecció d'aquests drets
fonamentals a totes les persones que es trobin a la ciutat sense
Els ciutadans tenen dret a ésser informats de les activitats
municipals, a accedir als arxius públics i a utilitzar tots els mitjans
d'informació general que l'Ajuntament estableixi mitjançant
l'ús de qualsevol de les tecnologies al servei de la comunicació,
en els termes i les condicions i amb l'abast que determini la legislació
general sobre la matèria, el Reglament orgànic i les
A fi d'assegurar la màxima participació, la
informació municipal es pot fer en les formes següents:
b) Informació pública individualitzada, que s'ha d'utilitzar
en les actuacions urbanístiques de singular rellevància i en
altres supòsits que s'estableixin per reglament.
c) Consulta directa dels ciutadans, mitjançant sistemes
telefònics i telemàtics, de les bases de dades, fitxers i
registres que l'Ajuntament disposi obrir a l'accés públic.
L'Ajuntament ha de regular els efectes de les comunicacions trameses
Els veïns tenen dret a ésser informats dels resultats de la
A fi de fer efectiu aquest principi de
transparència, l'Ajuntament de Barcelona ha de definir un conjunt
d'indicadors d'activitat, costos, eficàcia, eficiència i
qualitat, els valors dels quals han d'ésser publicats anualment abans
Aquesta informació és difosa pels mitjans
i per les xarxes de comunicació per a assegurar-ne el coneixement
Per a l'exercici del dret de petició, s'ha de seguir el que disposen les
lleis generals sobre aquesta matèria, amb les particularitats
a) L'exercici del dret de petició pot ésser individual o
b) En l'exercici d'aquest dret sobre les matèries que siguin
competència dels districtes es pot sol·licitar que tingui lloc un
debat públic previ a la seva resolució.
aplicables les normes que regulen l'audiència pública.
L'Ajuntament de Barcelona ha de prestar el servei d'accés a la
informació municipal i ciutadana per sistemes telemàtics.
servei municipal pot ésser gestionat per qualsevol de les formes de
gestió establertes per aquesta Carta.
En la prestació del servei a què fa referència
l'apartat 1, l'Ajuntament ha de vetllar perquè qualsevol persona,
empresa, administració, institució, organisme o entitat pugui
accedir a la màxima informació sobre la ciutat, tant pel que fa a
aspectes generals com a qüestions específiques.
finalitat, l'Ajuntament pot convenir amb altres administracions, organismes,
institucions o entitats nacionals o internacionals la interconnexió de
informació és pròpiament municipal i quina és
L'Ajuntament de Barcelona pot promoure tota mena de consorcis i
associacions, i participar-hi, qualsevol que en sigui l'àmbit
geogràfic, amb la finalitat d'impulsar i estimular l'ús de les
noves tecnologies i el desenvolupament de nous sistemes d'informació,
posar en comú les bases de dades i d'informació municipals i
En el tractament específic de la informació que es posi a
disposició de qui la vulgui consultar i en la determinació dels
procediments i protocols d'accés, cal tenir en compte la normativa que
regula el caràcter privat de les dades personals.
exigir la identificació prèvia del consultant i establir
requisits específics per a obrir l'accés a determinats fitxers o
Tots els ciutadans tenen dret a ésser informats de les dades que
l'Ajuntament posseeix sobre les condicions ambientals en el terme municipal,
especialment sobre les relatives als nivells de contaminació de l'aire,
del sòl i de l'aigua, i sobre la contaminació de caràcter
En el marc de la Carta dels drets mediambientals i de la
legislació general sobre medi ambient, l'Ajuntament ha de desenvolupar
la seva política mediambiental i exercir totes les seves
competències atenent la seva incidència en la qualitat del medi
L'Ajuntament ha de fomentar l'ús del transport públic
davant el transport privat i l'ús de vehicles no contaminants davant
dels que puguin produir algun tipus de contaminació.
concretes d'aplicació d'aquesta norma s'han d'establir en les ordenances
És principi general de la hisenda municipal que les activitats o
els béns que produeixin contaminació o qualsevol altres tipus de
molèsties han d'ésser més intensament gravats que els que
En tot cas, els serveis municipals han de considerar com a
prioritàries les actuacions dirigides a restablir l'ordre mediambiental
L'Ajuntament ha de fomentar l'ús d'energies renovables en totes
les seves instal·lacions i n'ha de promoure l'aplicació als
habitatges i les indústries del municipi.
Els veïns de Barcelona tenen dret a ésser protegits per
l'Ajuntament davant les companyies públiques i privades prestadores de
Amb aquesta finalitat, i sens perjudici d'altres actuacions, els
ciutadans poden fer ús del procediment arbitral municipal regulat per
La ciutat de Barcelona ha de reconèixer les activitats, les
realitzacions o les trajectòries de persones i entitats que ho
L'Ajuntament de Barcelona pot exercir la funció d'administrar,
si ho estableix la legislació civil, els béns objecte de
disposicions testamentàries sense determinació de beneficiaris
Organització municipal executiva
Formes d'organització per a la gestió dels serveis i les
Les formes de gestió directa són les següents:
3) Gestió funcionalment descentralitzada, mitjançant la
a) Organismes autònoms de caràcter administratiu o
b) Entitats de dret públic que han d'ajustar llur activitat al dret
c) Societats mercantils amb capital íntegrament o
majoritàriament aportat per l'Ajuntament, per algun dels organismes
esmentats per les lletres a i b o per altres societats amb participació
municipal exclusiva o majoritària.
El Consell Municipal, l'alcalde o alcaldessa i la Comissió de
Govern poden desconcentrar i descentralitzar les competències
respectives a altres òrgans municipals o a regidors.
Els centres gestors són òrgans amb autonomia funcional i
pressupostària, sense personalitat jurídica, les
característiques dels quals són l'homogeneïtat o l'afinitat
del producte, l'autosuficiència per a la producció de resultats i
Els organismes i les entitats autònomes i les empreses i les
societats municipals poden adoptar les formes previstes per la
legislació de l'Estat i de la Generalitat en matèria de societats
Aquests ens es poden finançar mitjançant taxes, preus
públics o tarifes aprovades per l'Ajuntament o bé per aportacions
econòmiques de la mateixa corporació municipal.
L'Ajuntament de Barcelona pot gestionar les activitats i els serveis per
qualsevol de les formes de gestió indirecta establertes per la normativa
Ordinàriament l'exercici de la iniciativa municipal en
l'activitat econòmica ha d'adoptar la forma de societat mercantil amb
participació íntegra o parcial de l'Ajuntament, d'organismes
autònoms, d'entitats i d'altres societats municipals.
No obstant el que estableix l'apartat 1, i d'acord amb llurs estatuts,
els organismes autònoms de caràcter econòmic, les entitats
de dret públic subjectes a dret privat i les societats municipals, a
més de l'activitat principal de servei públic, poden exercir
activitats econòmiques de mercat relacionades amb aquella, sempre que
compleixin les condicions següents:
a) Que l'activitat principal de servei públic i l'activitat
econòmica de mercat tinguin règims econòmics separats.
b) Que ni els recursos generals per a la gestió del servei
públic ni les aportacions econòmiques de l'Ajuntament no
s'apliquin a l'activitat econòmica de mercat.
L'Ajuntament de Barcelona pot constituir fundacions privades, que es
regeixen per la legislació de Catalunya, en el que hi sigui aplicable.
Les fundacions municipals tenen per objecte serveis públics que
no impliquin exercici d'autoritat o bé activitats sense contingut
Aquestes fundacions s'han d'inscriure en el Registre de
Fundacions de la Generalitat de Catalunya.
El personal al servei de l'Ajuntament
Les polítiques de personal es dirigeixen a garantir que
l'Ajuntament estigui dotat de recursos humans adequats per a la
realització d'activitats d'interès municipal.
El personal professional de l'Ajuntament de Barcelona es selecciona i
s'ordena en aplicació dels principis constitucionals d'igualtat,
mèrit i capacitat, i actua amb imparcialitat en el desenvolupament de
La planificació de personal té per objectiu articular-ne
la gestió amb les altres polítiques municipals.
de determinar per reglament els supòsits de mobilitat funcional que
millorin l'aprofitament dels recursos humans.
Integren el personal de l'Ajuntament:
a) Els funcionaris de carrera i els funcionaris interins.
c) El personal eventual, nomenat per a desenvolupar llocs de
confiança o assessorament especial, i també el personal eventual
d'alta direcció que reuneixi les aptituds professionals corresponents.
El nomenament i el cessament del personal eventual corresponen a
l'alcalde o alcaldessa, el qual n'ha de donar compte al Consell Municipal.
Els ciutadans dels estats membres de la Unió Europea, com a
conseqüència de la lliure circulació de treballadors, poden
participar en les convocatòries per a cobrir les vacants existents que
no impliquin l'exercici de potestats públiques o la responsabilitat en
L'Ajuntament ha de determinar per reglament
El Reglament orgànic ha d'establir el nombre, la
denominació, les funcions i el règim dels llocs de treball
ocupats per personal d'alta direcció.
Quan els llocs de treball d'alta direcció siguin ocupats per
funcionaris, aquests mantenen la situació administrativa de servei
actiu, o passen a la de serveis especials, segons que correspongui en cada cas,
d'acord amb el que estableixi el reglament que desenvolupi aquesta Carta.
En el marc de les normes bàsiques sobre la funció
pública local, correspon a l'Ajuntament de Barcelona l'establiment de
les bases, la determinació de la composició dels tribunals o
òrgans anàlegs, i el contingut dels programes, els barems de
mèrits, els cursos selectius i les proves a què s'hagin d'ajustar
els procediments de selecció del seu personal i la provisió de
llocs de treball dins l'Administració municipal.
Les ofertes públiques d'ocupació, els anuncis de
convocatòria i les proves de selecció o provisió de llocs
aprovats pel Consell Municipal han d'ésser publicats en el
Butlletí Oficial de la Província (BOP), en el Diari
Oficial de la Generalitat de Catalunya (DOGC) i en el Boletín
Pel que fa a la publicitat de les bases, les
llistes d'admesos i exclosos i el nomenament de personal en general, la
publicació a la Gaseta Oficial de l'Ajuntament substitueix, amb
caràcter general, qualsevol altra publicació.
publicació als diaris oficials es pot substituir per mitjans
tecnològics que garanteixin als ciutadans la possibilitat d'accedir a la
mateixa informació en els àmbits territorials que cobreixin
Pel que fa a la promoció interna, l'Ajuntament de Barcelona pot
reservar l'accés a determinades subescales o categories professionals al
personal de la seva pròpia plantilla.
L'Ajuntament de Barcelona pot establir, amb altres administracions
publiques, acords de col·laboració pels quals els funcionaris
municipals siguin destinats en comissió de servei a llocs de treball
d'altres ens públics, o personal d'altres institucions sigui incorporat
a llocs de treball de l'Administració municipal de Barcelona.
concrets han d'establir el règim i la durada de les comissions de
L'Ajuntament de Barcelona pot crear un centre propi de selecció i
formació de personal, els títols i els diplomes del qual poden
ésser homologats, dins l'àmbit de l'Ajuntament de Barcelona, amb
el mateix valor que l'atorgat als dels centres oficials de formació
d'altres administracions públiques.
amb altres centres oficials de formació de funcionaris i de la
corresponent homologació quan sigui procedent, es pot reconèixer
als títols i als diplomes expedits pel Centre Municipal de
Formació el mateix valor que els expedits per aquells centres oficials.
Aquestes funcions s'han d'exercir sens perjudici de les competències de
l'Escola d'Administració Pública de Catalunya, que ha de tenir un
representant en l'òrgan superior rector del centre, i en un marc de
cooperació entre les dues institucions.
l'Ajuntament de Barcelona són les derivades de la legislació
laboral de caràcter general, les normes i les resolucions de
règim intern de la corporació i els pactes i els acords
col·lectius negociats amb els òrgans de representació del
A l'Ajuntament de Barcelona no és aplicable cap norma que
determini, pel que fa a les condicions de treball del personal,
l'homologació amb règims específics establerts per al
personal d'altres administracions públiques.
El règim jurídic del personal laboral al servei dels
organismes autònoms municipals és el derivat de la
legislació laboral general, de les normes estatutàries i de
règim intern de l'organisme, i dels acords col·lectius que hi
L'Ajuntament de Barcelona gaudeix de representació pròpia en el
Consell Català de la Funció Pública i en el Consell Rector
de l'Escola d'Administració Pública de Catalunya.
Per a l'efectivitat de l'autonomia garantida constitucionalment i del
règim de capitalitat reconegut en aquesta Carta, i també per al
compliment de les finalitats establertes per l'article 2 de la Llei reguladora
de les bases del règim local i en la Carta europea d'autonomia local, la
legislació de l'Estat i la de la Generalitat de Catalunya han
d'assegurar al municipi de Barcelona l'atribució de les
competències procedents d'acord amb la seva capacitat de gestió,
i també la participació en la gestió dels serveis i els
equipaments de l'Estat o de la Generalitat bàsics per al desenvolupament
La participació de la ciutat en la gestió dels serveis i
els equipaments a què es refereix l'apartat 1 s'ha de fer per
mitjà de l'Ajuntament o de les entitats o associacions ciutadanes que
aquest designi, d'acord amb el que estableix el títol quart d'aquesta
prestar tots els serveis públics que afectin l'interès general
dels ciutadans i que no estiguin expressament atribuïts a altres
En aquest supòsit, l'Ajuntament pot
fer activitats complementàries de les pròpies d'aquestes
El municipi de Barcelona té les competències atribuïdes per
aquesta Carta, les que li atribueixen les altres normes i les que li siguin
delegades per les altres administracions.
La cooperació, que té caràcter voluntari, es pot fer per
mitjà dels instruments següents, a més de tots els
b) Consorci voluntari, entès com a ens associatiu amb d'altres
administracions o entitats privades sense ànim de lucre.
Els consorcis legals són ens associatius, creats per llei, entre
la Generalitat de Catalunya i l'Ajuntament de Barcelona, per a la gestió
conjunta de funcions, activitats o serveis.
exerceixen competències generals en tot el territori municipal, els
consorcis poden exercir les potestats reglamentàries, planificadores i,
Generalitat que siguin aplicables a tot l'àmbit territorial de
També exerceixen la potestat programadora i
d'organització en relació amb les activitats i els serveis que
els atribueix la llei de creació.
Les lleis de creació d'aquests consorcis han de determinar la
majoria de representants o vots en els òrgans de govern que corresponen
a cada Administració i que en cap cas no poden ésser superiors a
les tres cinquenes parts del total.
Els estatuts dels consorcis, dins el marc
de la llei de creació, han de determinar-ne el règim
orgànic i funcional, en el qual cal tenir en compte, en tot cas, les
a) L'Ajuntament, en relació amb els serveis que gestioni en el
moment de creació del Consorci, pot optar entre integrar-los al Consorci
amb la forma de gestió que aquest acordi, o bé que el Consorci
creï un ens personalitzat d'acord amb el que estableix la lletra b, sense
que en cap cas no s'alteri el sistema de finançament dels consorcis
necessàriament, l'opció decidida per l'Ajuntament.
b) Als efectes del que estableix la lletra a i amb l'objectiu de preservar
els interessos competencials de l'Ajuntament, quan no tingui majoria en el
Consorci li correspon la majoria de representants o vots en els òrgans
de govern dels ens personalitzats.
c) Les lleis de creació dels consorcis han d'establir, així
mateix, les regles relatives a llur finançament, sens perjudici de pacte
en contrari de les administracions consorciades.
aportacions han d'ésser, com a mínim, iguals a les pressupostades
amb aquesta finalitat en l'exercici anterior per al desenvolupament de les
respectives competències, llevat de les derivades d'actuacions
El mateix Consorci ha de determinar per reglament la
programació, els sectors d'inversió o els requisits
d'aplicació de les taxes o tarifes, si escau, de les activitats o els
Les administracions consorciades poden suspendre l'exercici de llurs
competències per mitjà del Consorci, en els supòsits
a) La no-inclusió per l'altra administració en els seus
b) La no-aportació al Consorci, per l'altra administració,
de les subvencions o els ajuts de qualsevol naturalesa d'altres entitats
públiques o privades perquè siguin destinades a finalitats
contingudes en l'objecte del Consorci o dels seus ens personalitzats.
c) L'exercici de competències o el desenvolupament d'activitats la
naturalesa de les quals sigui igual o anàloga a l'objecte del Consorci o
dels seus ens personalitzats al marge o en paral·lel a aquests.
d) La no-creació d'ens personalitzats amb el contingut, la forma o
els terminis establerts per la Llei.
e) L'incompliment d'obligacions essencials per l'altra
Administració o el reiterat incompliment de qualsevol altre tipus
f) L'acord adoptat per una administració de suspendre l'exercici de
les seves competències per mitjà del Consorci ha d'ésser
immediatament executiu i se n'ha de donar compte al Parlament de Catalunya.
La dissolució dels consorcis s'ha de dur a terme per llei.
La creació i la dissolució dels ens personalitzats
dependents del Consorci a què es refereixen els apartats 1, 2, 3 i 4
corresponen al Consorci d'acord amb el que estableixin les lleis de la seva
creació i a proposta de l'Administració consorciada titular de
les competències que en constitueixen l'objecte, tenint en compte, en
tot cas, el que estableix l'apartat 2.
Aquests ens poden tenir naturalesa
pública o privada, i el Consorci és propietari de llurs accions
Els funcionaris i el personal laboral que siguin incorporats a les
plantilles dels consorcis i les entitats a què es refereix aquest
article conserven tots els drets adquirits de què gaudeixin en el moment
de la incorporació, incloses les expectatives de promoció i
mobilitat, i els altres inherents a llur situació funcionarial o
Es creen els consorcis d'Habitatge, de Serveis Socials i
d'Educació i s'estableix la creació d'un ens personalitzat de
capítols III, X, XV i IX, respectivament, d'aquest títol els
regulen específicament, d'acord amb el marc general que estableix aquest
El Consorci Sanitari de Barcelona es regeix per les seves normes de
creació i, supletòriament, per les contingudes en aquest
La coordinació de l'activitat de l'Ajuntament amb la de
l'Administració de l'Estat i amb la de l'Administració de la
Generalitat es fa només si les formes de cooperació
voluntària no garanteixen els objectius perseguits.
Els instruments de coordinació han de consistir en òrgans
de col·laboració o en plans sectorials formulats amb
l'audiència de l'Ajuntament de Barcelona.
Els contractes programa han de garantir el finançament complert dels
programes d'actuació corresponents.
L'Ajuntament de Barcelona participa en l'ordenació del territori,
a) L'informe preceptiu dels projectes de Pla territorial general, dels
plans territorials sectorials i de llurs revisions o modificacions.
b) La intervenció directa en l'elaboració dels plans
coordinació que afecten el municipi de Barcelona, i també llurs
Aquesta intervenció s'ha de dur a terme
mitjançant el nomenament de representants en els òrgans de
seguiment i en els òrgans tècnics encarregats de la
El Pla general d'ordenació municipal o supramunicipal, en
l'àmbit del terme municipal de Barcelona, conté les
a) La classificació del sòl amb expressió de les
superfícies assignades a cadascun dels tipus i categories de sòl
b) L'estructura general i orgànica del territori, integrada pels
elements determinants del desenvolupament urbà i, en particular, pels
espais lliures destinats a parcs públics i zones verdes, i pels
c) Els sistemes generals de comunicació i les seves zones de
protecció, quan transcorrin per sòl urbà.
d) Les mesures per a la protecció del medi ambient, la
conservació de la natura i la defensa del paisatge, els elements
naturals i els conjunts urbans històrics i artístics.
A més de les determinacions de caràcter general, els
plans generals, en sòl urbà, han de contenir les següents:
a) Delimitació del perímetre i assenyalament, si s'escau, de
l'àmbit de les operacions de reforma interior, millora urbana,
rehabilitació o protecció que s'estimin necessàries.
b) Assignació d'usos detallats del sòl, vol i subsòl
c) Delimitació dels espais lliures i zones verdes destinats a parcs
i jardins públics i a zones esportives, d'esbarjo i d'esplai.
d) Els emplaçaments reservats per a centres docents, públics
i privats, assistencials i sanitaris, temples, grans instal·lacions
hoteleres, gasolineres, equipaments de medi ambient i altres serveis o
activitats públiques o privades per a les quals calgui reservar
sòl per raons de desenvolupament economicosocial, cultural, d'oci, o
sòl i edificacions per a ús exclusiu d'habitatges sotmesos a
algun dels règims vigents de protecció pública o a les
noves modalitats de promoció que es puguin definir per a Barcelona.
e) Traçat i característiques de la xarxa viària i
previsió d'aparcaments amb assenyalament d'alineacions i rasants per a
f) Reglamentació detallada de l'ús del vol i del
subsòl, volum i condicions higienicosanitàries dels terrenys i
les construccions, i també de les característiques
estètiques de l'ordenació, de l'edificació i del seu
g) Ordenació i racionalització de l'ús del
subsòl públic, característiques i traçat de les
galeries i xarxes de proveïment d'aigua, clavegueram, energia
elèctrica, residus sòlids urbans, recollida pneumàtica i,
si s'escau, altres serveis que estableixi el Pla.
h) Avaluació econòmica de la implantació dels serveis
i de l'execució de les obres d'urbanització.
Correspon a l'Ajuntament de Barcelona la delimitació de les
unitats d'actuació a l'efecte de la cessió obligatòria i
gratuïta del sòl amb destinació a espai viari, jardins,
Els acords corresponents s'han de
remetre a la Subcomissió d'Urbanisme de Barcelona, perquè en
Corresponen a l'Ajuntament de Barcelona l'elaboració i
l'aprovació inicial i provisional del Pla general d'ordenació, en
l'àmbit del seu terme municipal.
Es crea la Subcomissió d'Urbanisme del Municipi de Barcelona,
presidida pel president o presidenta de la Comissió d'Urbanisme de
consellera de la Generalitat de Catalunya competent per raó de la
matèria i per l'alcalde o alcaldessa de Barcelona.
A les sessions de la Subcomissió d'Urbanisme de Barcelona, hi
pot assistir un representat de l'Estat, amb veu i sense vot, que ha
d'ésser designat pel delegat o delegada del Govern a Catalunya.
Correspon a la Subcomissió d'Urbanisme de Barcelona
l'aprovació definitiva del planejament general, i també de la
revisió o la modificació corresponents, en l'àmbit del
Les aprovacions inicial i provisional, en el
mateix cas, corresponen a l'Ajuntament de Barcelona.
En el tràmit d'aprovació definitiva, quan la
Subcomissió d'Urbanisme imposi modificacions al Pla provisional aprovat
per l'Ajuntament de Barcelona, aquestes s'han de seguir en allò que
afecti els interessos supralocals i, pel que fa als interessos locals, quan es
tracti d'aspectes reglats del Pla i quan les modificacions derivin de les
exigències del principi constitucional d'interdicció de
l'arbitrarietat dels poders públics.
L'aprovació definitiva de plans que comporti una
modificació de zones verdes o espais lliures correspon a la
Subcomissió d'Urbanisme de Barcelona, amb l'informe previ de la
Comissió d'Urbanisme de Catalunya i de la Comissió
Jurídica Assessora de la Generalitat, que, en aquest darrer cas,
No s'entenen com a modificació de
zones verdes o espais lliures els ajustos en llur delimitació que no
n'alterin la funcionalitat, la superfície ni la localització en
La tipologia de plans especials és l'establerta per la normativa
A més, s'admeten els plans d'usos, integrals, de reforma
interior, de millora urbana, de protecció, de rehabilitació, de
Els plans especials d'usos tenen com a objectiu ordenar la
incidència i els efectes urbanístics, mediambientals i sobre el
patrimoni urbà que les activitats produeixen en el territori,
mitjançant la regulació de la seva intensitat i les condicions
físiques del seu desenvolupament en funció de les
distàncies, el tipus de via urbana i les circumstàncies
Es poden aprovar plans especials integrals, entesos com els plans
especials que defineixen i comprenen operacions desenvolupades a escala de
projecte arquitectònic i també de regulació d'usos en
operacions de rehabilitació integral.
Per a l'aprovació dels plans parcials i especials i dels estudis
de detall s'ha de seguir el procediment següent:
a) Aprovació inicial per l'alcalde o alcaldessa.
b) Informació pública durant el període d'un mes.
c) Aprovació definitiva pel Consell Municipal.
La competència de l'Ajuntament de Barcelona per a
l'aprovació de plans s'estén als àmbits territorials del
terme municipal, l'administració i la gestió del qual correspon a
altres administracions públiques.
període d'informació pública, el Pla s'ha de sotmetre a
informe de les administracions afectades.
infraestructures de l'Estat o de la Generalitat, l'informe és vinculant
en allò que afecti directament la infraestructura, sens perjudici dels
requisits més específics que pugui establir, si escau, la
legislació sectorial corresponent.
En el cas d'actuacions no previstes
en el planejament general són aplicables les previsions generals
Per a cadascun dels plans aprovats definitivament per l'Ajuntament de
Barcelona es pot crear una comissió de seguiment de la seva
execució, amb la participació de les entitats i les
organitzacions cíviques, econòmiques, socials i professionals de
Els instruments d'ordenació aprovats definitivament per
l'Ajuntament de Barcelona són immediatament executius des del moment
Els acords d'aprovació s'han de trametre a la
Generalitat de Catalunya, d'acord amb el règim de comunicació
dels acords establert per l'article 130 de la Llei municipal i de règim
Els òrgans competents per a l'aprovació inicial dels
instruments de planejament poden acordar, amb la finalitat d'estudiar-ne la
formació o bé la reforma, la suspensió de l'atorgament de
llicències de parcel·lació dels terrenys,
d'edificació, reforma o rehabilitació, d'enderrocament,
d'instal·lació o ampliació d'activitats o d'usos concrets.
L'acord que s'adopti ha de determinar l'abast de la suspensió.
L'aprovació dels projectes d'urbanització correspon a la
És potestatiu sotmetre a informació
pública aquests projectes, llevat dels que comportin expropiació,
i també els que determinin les normes invocades per l'article 70.
L'aprovació dels projectes d'obres ordinàries correspon a
És obligatori, en tot tipus de projectes, l'elaboració
d'una memòria que justifiqui l'execució de les obres i un estudi
En l'elaboració dels instruments d'ordenació i dels projectes
d'urbanització i d'obres s'ha de fomentar la participació
ciutadana per mitjà dels procediments regulats en el títol IV.
Reglament del Consell Municipal ha d'establir els supòsits en què
sigui obligatori, a més del tràmit d'informació
pública, si s'escau, el seguiment d'altres procediments de
L'autorització d'instal·lació i d'obertura d'activitats,
indústries i establiments de tot tipus requereix, en tot cas,
l'autorització de l'Ajuntament de Barcelona.
també, per delegació, el tràmit de qualificació i
Correspon a l'Ajuntament de Barcelona la declaració d'ocupació
urgent dels béns i els drets afectats en els supòsits
d'expropiacions per raons urbanístiques d'iniciativa municipal.
Per a la gestió urbanística en general i, en particular,
per al repartiment de les càrregues urbanístiques, s'admet la
reparcel·lació discontínua de parcel·les urbanes.
aquest cas, cal l'aprovació d'un pla especial que ho justifiqui, sens
La transferència de sostre edificable entre diverses
parcel·les no pot incrementar l'edificabilitat global del municipi de
Barcelona ni reduir els espais destinats pel planejament a parcs i jardins
urbans i a equipaments en cadascun dels districtes municipals.
El Patrimoni Municipal d'Urbanisme ha d'incloure un fons de sòl
o econòmic que rebi les aportacions de les càrregues o les
El Patrimoni Municipal d'Urbanisme pot ésser gestionat per totes
les formes admeses en l'àmbit del dret públic.
transmissió o la constitució de qualsevol dret real es pot fer
En el desenvolupament del planejament urbanístic en el
sòl urbà de la ciutat, l'Ajuntament pot delimitar polígons
i unitats d'actuació destinades a la formació de patrimoni
Per a la seva gestió es pot utilitzar qualsevol dels sistemes
A l'efecte de la declaració de determinades zones de la ciutat com a
zones turístiques o altres amb un tractament equivalent des dels punts
de vista fiscal, urbanístic, comercial o d'altres, el municipi de
Barcelona no ha d'ésser considerat com una unitat d'actuació
L'Ajuntament és competent per a fer aquestes declaracions.
L'ordenació del subsòl es fa mitjançant plans especials
específics que han de fixar, en tot cas, l'aprofitament
urbanístic de què és susceptible, atenent les
La cessió de béns immobles propietat de l'Ajuntament de Barcelona
a d'altres administracions públiques s'ha de fer sota la condició
de reversió en favor de l'Ajuntament quan es desafectin de l'ús o
del servei que sigui causa de la cessió.
Els propietaris de les corresponents superfícies de sòl
tenen, en els termes de la legislació urbanística aplicable, els
El subsòl que tingui atribuït aprofitament
urbanístic susceptible d'apropiació privada està
sotmès a les servituds administratives necessàries per a la
prestació de serveis públics o d'interès públic,
sempre que aquesta utilització sigui compatible amb l'ús de
En cas que no sigui compatible, s'ha de procedir a
l'expropiació, d'acord amb les determinacions del planejament.
La realització d'obres, la materialització
d'aprofitaments i el desenvolupament d'usos o activitats en el subsòl
requereixen l'ordenació prèvia d'aquest pel pla especial
Les companyies de serveis públics les instal·lacions de les
quals estiguin emplaçades totalment o parcialment en el subsòl
han d'elaborar i lliurar a l'Ajuntament, si aquest ho demana, un plànol
de situació de les esmentades instal·lacions, que s'ha
L'Ajuntament ha de determinar els supòsits en què els
diferents serveis s'han d'instal·lar obligatòriament en galeries
d'utilització conjunta per les diferents companyies subministradores.
Amb caràcter general, les instal·lacions de les companyies de
serveis públics són subterrànies en tot el terme municipal
i transcorren pel lloc establert pel Pla o per altres disposicions
superfície amb l'autorització prèvia expressa de
Per a l'execució forçosa dels actes administratius en
matèria d'intervenció i ús del sòl s'admet la
imposició de multes coercitives reiterades per un import màxim,
Els propietaris d'edificis, a més de les obligacions que els atribueixen
domini públic en bon estat de conservació, tant per a mantenir-ne
la bona imatge com per a evitar qualsevol perill per als usuaris de les vies
Les ordenances municipals poden regular aquestes obligacions,
inclosa la d'acreditar, periòdicament, la seguretat de l'immoble i
l'existència d'una pòlissa d'assegurança de l'edifici que
sigui suficient per a cobrir aquestes contingències.
Barcelona ha de vetllar pel compliment de les normes establertes sobre
conservació i rehabilitació dels immobles.
La potestat sancionadora de l'alcalde o alcaldessa, pel que fa a la quantia de
les multes, pot arribar al màxim permès per les normes aplicables
Correspon al Consell Municipal actualitzar les quanties de les sancions i les
La planificació, la programació i la gestió de
l'habitatge públic, en règim de propietat i de lloguer, en el
terme municipal de Barcelona corresponen exclusivament al Consorci creat per
l'article 61.7, en el marc de les disposicions generals establertes pel Govern
de la Generalitat en relació amb aquest àmbit sectorial.
Catalunya gaudeix de les tres cinquenes parts de representants o vots i
El Consorci es finança amb les aportacions de les
administracions consorciades segons el que estableix l'article 61.2.
En la seva actuació, el Consorci ha de tenir en especial
consideració el pes poblacional i les especificitats derivades de la
centralitat i la diversitat social dins la ciutat.
El Consorci, mitjançant reglament, ha d'establir els criteris de
selecció i d'accés a l'habitatge públic.
El Pla general ha de reservar espais per a l'habitatge de qualsevol
reservar espais per a aquesta finalitat, sempre que tècnicament sigui
La reserva d'espais per a habitatge de protecció pública
ha de legitimar-ne l'expropiació.
Cal vetllar perquè les promocions d'habitatge siguin
respectuoses amb el medi ambient i propiciïn la implantació de
La iniciativa pública municipal en l'activitat econòmica
L'Ajuntament, mitjançant expedient en el qual s'acrediti la
conveniència i l'oportunitat de la mesura, pot exercir la iniciativa
pública per a l'exercici d'activitats econòmiques, de conformitat
amb el que preceptua l'article 128.2 de la Constitució.
La iniciativa municipal en activitats econòmiques s'exerceix
sempre en règim de lliure concurrència i en el marc dels
principis de llibertat d'empresa i economia de mercat, reconeguts per l'article
38 de la Constitució i els articles 92 i 93 del Tractat de Roma i altres
Gestió dels serveis i de les infraestructures estratègiques per
La participació que correspongui a l'Ajuntament de Barcelona en la
gestió d'infraestructures de titularitat d'altres administracions
és sens perjudici de les funcions de planejament, gestió i
disciplina urbanística, policia local, servei d'extinció
d'incendis, policia sanitària, mobilitat, protecció i millora del
medi ambient i les altres que corresponen a l'Ajuntament quan afectin
l'àmbit territorial del terme municipal de Barcelona.
L'Ajuntament de Barcelona té una representació en els
òrgans de govern de les caixes d'estalvis amb seu a la ciutat, en els
termes que estableixi la legislació vigent.
La coordinació del servei de transports urbans de viatgers
la Generalitat de Catalunya, l'Ajuntament de Barcelona i l'Entitat
l'Administració de l'Estat i les altres administracions titulars de
serveis públics de transports col·lectius que pertanyin a
l'àmbit format per les comarques de l'Alt Penedès, el Baix
Llobregat, el Barcelonès, el Garraf, el Maresme, el Vallès
Occidental i el Vallès Oriental.
El Consorci té com a objecte articular la cooperació
entre les administracions públiques titulars dels serveis i de les
infraestructures del transport públic col·lectiu de l'àrea
Les funcions del Consorci són les següents:
a) La planificació de les infraestructures del transport
públic de viatgers en el seu àmbit territorial.
b) La planificació dels serveis i l'establiment de programes
d'explotació per a tots els organismes i empreses que els presten.
c) L'elaboració d'un marc de tarifes comú.
El Consorci es finança per mitjà dels recursos següents:
a) Les aportacions de la Generalitat de Catalunya, l'Ajuntament de
Barcelona, l'Entitat Metropolitana del Transport i de les altres
administracions que posteriorment s'incorporin al Consorci.
b) Els convenis de finançament o contractes programa subscrits
entre qualsevol administració o institució i el Consorci.
c) Les subvencions, les aportacions o les donacions d'entitats de dret
e) Els ingressos obtinguts per la prestació de serveis i pel
f) Qualsevol altre que li pugui correspondre d'acord amb les normes
És competència pròpia de l'Ajuntament de Barcelona
l'ordenació del trànsit de persones i vehicles, i això
inclou la vigilància i la sanció de les infraccions a totes les
L'Ajuntament ha de determinar per reglament, tenint en compte els
nivells de circulació i morfologia de la ciutat, els supòsits en
què els vehicles obstaculitzin o dificultin la circulació dels
altres vehicles o de les persones o creïn problemes de seguretat
viària, a fi d'aplicar les mesures cautelars i les sancions establertes
La sanció per infraccions a normes de circulació comeses
L'alcalde o alcaldessa pot desconcentrar o delegar l'exercici
d'aquestes competències en els termes de la legislació
bàsica de règim local i d'aquesta Carta.
Els actes de l'alcalde o alcaldessa de Barcelona en matèria de
sanció d'infraccions de normes de circulació posen fi a la via
Les ordenances municipals han de regular els mecanismes necessaris per a
controlar i sancionar els propietaris o els usuaris de vehicles de motor que
facin un ús indegut dels senyals acústics, emetin fums o
produeixin sorolls molestos amb els seus vehicles.
L'Ajuntament de Barcelona disposa de personal auxiliar de la Guàrdia
Urbana per a controlar la utilització adequada dels aparcaments en la
via pública i denunciar les conductes contràries a les normes que
L'Ajuntament ha de facilitar als ciutadans l'accés a les formes de
notificació d'infraccions de trànsit en les vies urbanes pels
mitjans tecnològics de telecomunicacions.
En el marc de les relacions de col·laboració i coordinació
de les administracions públiques, les empreses concessionàries
del servei d'inspecció tècnica de vehicles (ITV) han d'exigir als
usuaris l'acreditació del pagament de l'impost de vehicles de
tracció mecànica i posar en coneixement de l'Ajuntament les dades
dels titulars de vehicles que no acreditin aquest pagament.
Els vehicles abandonats i fora d'ús tenen el caràcter de
residus sòlids, d'acord amb la normativa mediambiental, i poden
ésser desballestats, competència que correspon a l'Ajuntament.
Els vehicles es consideren abandonats si no han estat reclamats per
llurs propietaris un cop practicada la notificació en la forma
L'Ajuntament de Barcelona ha d'elaborar els plans de seguretat
viària per a tot l'àmbit territorial del municipi.
d'ésser aprovats pel Consell Municipal i se n'ha de fer una
divulgació àmplia del contingut, el qual ha de tenir cinc blocs
a) La informació sobre els accidents i la recerca de les causes.
b) L'educació viària i la divulgació preventiva.
c) Les millores de la via i la moderació de la circulació.
L'Ajuntament de Barcelona ha d'estar representat en els òrgans
de direcció del trànsit a Catalunya.
La construcció, l'ampliació, la reforma o
l'alteració de xarxes de telecomunicacions que necessiti la
utilització del domini públic requereixen obtenir
prèviament l'autorització municipal corresponent, encara que la
nova estesa que es faci utilitzi canalitzacions existents.
planificar i ordenar l'establiment o la instal·lació de noves
xarxes de telecomunicacions en un determinat àmbit o sector de la
En aquests casos, l'Ajuntament pot dictar les resolucions pertinents
per a optimitzar les canalitzacions i els drets de pas existents a l'objecte de
permetre'n la utilització conjunta pels diferents operadors.
Per a la instal·lació d'antenes de qualsevol tipus, s'ha de
seguir el que estableixen les ordenances municipals.
concessions i les autoritzacions atorgades per l'administració competent
per a utilitzar l'espai radioelèctric que afecti la ciutat de Barcelona
han d'ésser comunicades a l'Ajuntament.
Tots els ciutadans de Barcelona tenen dret a gaudir d'un servei de
telecomunicacions de qualitat, que permeti la prestació de serveis
avançats i interactius, amb capacitat d'adaptació a
l'evolució de la tecnologia i prestat en règim de
El reconeixement d'aquest dret comporta el dret que els
cables, els equips i les instal·lacions que calguin per a prestar-lo
puguin arribar a cada domicili en les condicions establertes per la normativa
Són nuls per contraris a la llei els acords de les comunitats de
propietaris que limitin o impedeixin l'exercici d'aquest dret.
L'Ajuntament de Barcelona, dins l'àmbit de les seves competències
i amb un compromís de ciutat sostenible, ha de formular i mantenir
polítiques dirigides a la preservació, la restauració i la
millora del medi ambient urbà i natural i, en particular, a assegurar la
recomanacions internacionals; la qualitat de l'espai urbà; el
manteniment i la promoció de la salut pública; la
minimització, la reutilització, la recollida selectiva, el
reciclatge i el tractament de residus municipals; l'estalvi i l'ús
eficient i eficaç de l'energia; la gestió eficient dels recursos
naturals, i també la defensa i la protecció dels animals.
Es consideren àrees d'actuació en matèria de medi ambient,
defensa dels usuaris i consumidors, salut pública i sanitat les
En relació amb el medi ambient:
b) L'adopció de mesures de prevenció, control i
correcció de la contaminació atmosfèrica.
c) La gestió de l'evacuació i el tractament de les
d) La intervenció en l'avaluació de l'impacte ambiental en
relació amb els projectes d'obres i en tota classe d'activitats que es
e) El control sanitari d'indústries, activitats i serveis,
f) El control sanitari i la recollida, el transport i el tractament dels
g) La regulació de les condicions d'insonorització interior
dels edificis i de les mesures d'estalvi i ús eficient de l'energia i de
h) El control dels immobles en mal estat, estiguin o no edificats.
i) El foment de la minimització dels residus i la recollida
j) El control de les emissions lumíniques.
Les competències de recollida, tractament i reciclatge de tota mena de
residus, i les establertes per les lletres c i g s'exerceixen de manera
coordinada amb l'entitat o l'organisme metropolità legalment
En relació amb la defensa dels usuaris i els consumidors:
a) La inspecció dels productes i els serveis per a comprovar-ne
l'origen i la identitat, el compliment de la normativa vigent en matèria
de preus, d'etiquetatge, de presentació i de publicitat i la resta de
requisits o signes externs que fan referència a les seves condicions
d'higiene, sanitat i seguretat.
b) L'exercici directe de la inspecció tècnica o
tecnicosanitària i dels corresponents controls i anàlisis, en la
mesura que comptin amb mitjans per a fer-los, o promoure i facilitar-ne
l'exercici per altres entitats i organismes, i col·laborar-hi.
c) L'adopció de les mesures urgents i els requeriments de les
col·laboracions necessàries en els supòsits de crisi o
emergències que afectin la salut o la seguretat dels consumidors.
En relació amb la salut pública:
a) El control sanitari de la distribució i el subministrament
d'aliments i begudes i altres productes, directament o indirectament
relacionats amb el consum humà, i també els mitjans de
tecnicosanitàries en relació amb els productes de les vendes no
c) El control sanitari dels centres d'alimentació.
d) El control sanitari en l'àrea d'higiene alimentària,
escorxadors i indústries del terme municipal, i també en
relació amb els animals domèstics i la zoonosi.
e) El control sanitari de proveïment d'aigües i la
vigilància de la utilització obligatòria d'aigua depurada
f) El control sanitari d'edificis i llocs d'habitatge i convivència
humana, inclosos els campaments turístics i les àrees
g) La informació sanitària, la promoció de la salut i
la prevenció de la malaltia, d'acord amb les disposicions vigents.
En relació amb la sanitat: la participació en la
planificació, la gestió i l'avaluació dels centres, els
serveis i els establiments, instal·lats a la ciutat, dependents del Servei
Català de la Salut o l'organisme que desenvolupi les mateixes
El Consorci Sanitari de Barcelona és un ens públic de
caràcter associatiu, constituït per la Generalitat de Catalunya i
l'Ajuntament de Barcelona, amb la finalitat de dirigir i coordinar la
gestió dels centres, els serveis i els establiments d'atenció
sanitària, sociosanitària i els de promoció i
protecció de la salut de la regió sanitària del municipi
El Consorci Sanitari de Barcelona s'ha de dotar dels òrgans de
govern i de gestió necessaris per a dur a terme les seves finalitats,
d'acord amb el que disposin els seus estatuts, que han de respectar, en tot
cas, el que estableix l'article 103.4.
La participació en l'exercici de funcions sanitàries en
l'àmbit territorial de la regió sanitària de Barcelona que
qualsevol disposició atribueixi a entitats o òrgans locals
supramunicipals correspon, exclusivament, a l'Ajuntament de Barcelona.
El Consorci Sanitari de Barcelona ha de crear l'Agència de Salut
Pública i Medi Ambient de Barcelona, amb naturalesa d'organisme
autònom, que ha d'exercir les competències relacionades en els
apartats 1, 2 i 3 de l'article 103 en l'àmbit territorial de Barcelona i
a la qual correspon la direcció i la gestió dels centres i els
serveis de salut pública a la ciutat de Barcelona.
En els òrgans de govern de l'Agència, l'Ajuntament de
Barcelona gaudeix de les tres cinquenes parts de representants i la Generalitat
L'Agència és presidida per l'alcalde o alcaldessa de
Les administracions integrants del Consorci Sanitari de Barcelona li
han de transferir les assignacions necessàries per a desenvolupar les
seves competències en els sectors a què es refereix aquest
L'Agència és competent per a l'exercici de la potestat
sancionadora i la imposició de les corresponents sancions, i
també per a l'adopció de mesures cautelars de suspensió
d'activitats, pel que fa a les infraccions en matèria mediambiental, de
salut pública i de defensa dels consumidors, llevat de les infraccions
qualificades de molt greus; respecte a aquestes darreres infraccions,
l'Agència és competent, en tot cas, per a tramitar el procediment
sancionador i elevar a l'Administració de la Generalitat les
corresponents propostes de sanció.
L'activitat de prestació dels serveis socials ha de contribuir a
fer real i efectiva la igualtat garantint i facilitant a tots els ciutadans
l'accés als serveis que tendeixin a afavorir un desenvolupament lliure i
ple de la persona i dels col·lectius dins la societat, especialment en cas
S'ha de promoure la prevenció i
l'eliminació de les causes que menen a la marginació i aconseguir
la integració de tots els ciutadans afavorint la solidaritat i la
La gestió dels serveis socials en l'àmbit territorial del
municipi de Barcelona es coordina, en allò que sigui possible, amb els
serveis d'assistència sanitària.
municipi de Barcelona es constitueix en sector regional als efectes del que
disposa el Decret legislatiu 17/1994, de 16 de novembre, en matèria
d'assistència i serveis socials.
Les funcions en matèria de serveis socials que es desenvolupen
en l'àmbit municipal de Barcelona són les següents:
a) Elaborar la planificació general, l'aprovació de la qual
correspon al Consell Executiu de la Generalitat de Catalunya.
b) Proposar al Govern de la Generalitat la reglamentació de les
entitats, els serveis i els establiments, públics i privats, que presten
serveis socials en el municipi de Barcelona.
c) Programar, prestar i gestionar els serveis especialitzats corresponents
al tercer nivell a què es refereix l'article 11.c del Decret legislatiu
d) Programar, prestar i gestionar els serveis socials especialitzats
corresponents al segon nivell a què es refereix l'article 11.b del
e) Coordinar la prestació de serveis socials corresponents al segon
nivell amb els del mateix nivell prestats per institucions d'iniciativa social
o mercantil, d'acord amb les normes de coordinació que siguin dictades
planificació general, tot respectant el principi d'autonomia de les
f) Programar, prestar i gestionar els serveis socials d'atenció
primària a què es refereix l'article 11.a del Decret legislatiu
17/1994, i també fer-ne la zonificació i la
g) Coordinar la prestació dels serveis socials corresponents al
primer nivell amb els del mateix nivell prestats per institucions d'iniciativa
social o mercantil, d'acord amb les normes de coordinació que siguin
dictades pel Govern de la Generalitat, amb la finalitat d'assolir les
previsions de la planificació general, tot respectant el principi
d'autonomia de les entitats privades.
h) Organitzar la informació als ciutadans i proporcionar el suport
informatiu, d'avaluació i estadístic a les tasques ordenadores i
planificadores dels serveis socials.
La gestió dels serveis socials a l'àmbit regional de
Barcelona, relacionats en els apartats a, b, c i h de l'article 107.3, s'ha de
dur a terme mitjançant el Consorci creat per l'article 61.7.
En els òrgans de govern del Consorci de Serveis Socials, la
Generalitat de Catalunya gaudeix de les tres cinquenes parts de representants o
de vots i l'Ajuntament de Barcelona de les dues cinquenes parts restants.
Les funcions relacionades en els apartats d, e, f i g de l'article
107.3 corresponen a l'Ajuntament de Barcelona.
El Consorci de Serveis Socials i l'Ajuntament de Barcelona, en
l'àmbit de les competències respectives, han de promoure la
cooperació de les entitats i els col·lectius socials i
l'acció privada ciutadana per a la realització d'activitats de
El Consorci de Serveis Socials ha d'emetre informe pel que fa a les
sol·licituds relatives a l'atorgament de subvencions i convenis formulats
per la Generalitat de Catalunya o l'Ajuntament de Barcelona amb l'Estat o
altres entitats públiques o privades que afectin el municipi
El Consorci de Serveis Socials i l'Ajuntament de Barcelona, en l'àmbit
de les respectives competències, exerceixen la potestat sancionadora pel
que fa a les infraccions administratives legalment establertes en
relació amb els serveis socials que es presten en el municipi de
Barcelona, llevat de les infraccions qualificades de molt greus.
aquestes darreres infraccions, el Consorci i l'Ajuntament són competents
per a tramitar el procediment sancionador i elevar a l'Administració de
la Generalitat les propostes de sanció corresponents.
serveis que facilitin la inserció professional dels joves, i
també la participació d'aquest sector en la vida ciutadana, i ha
de prestar una atenció especial al desenvolupament de fórmules de
voluntariat i de manteniment de la xarxa associativa juvenil.
gestió de tots els equipaments públics destinats a la
infància i la joventut, en el camp de la prevenció, la
promoció i el lleure, situats en el seu terme municipal.
Sobre la base del principi de reciprocitat, l'Ajuntament de Barcelona
participa en els òrgans competents per a la planificació de la
política de joventut i ha d'ésser informat de les
sol·licituds relatives a l'atorgament de subvencions d'entitats juvenils i
infantils que actuïn en el municipi.
serveis que facilitin la integració i la participació de la dona
en la societat i evitin la discriminació per raó de sexe.
gestió de tots els equipaments públics destinats a la dona,
situats en el seu terme municipal.
L'Ajuntament de Barcelona participa en els òrgans competents per
a la planificació de la política de la dona i ha d'ésser
informat de les sol·licituds relatives a l'atorgament de subvencions
d'entitats de promoció de la dona que actuïn en el municipi.
L'Ajuntament ha de proporcionar ofertes culturals d'interès per
als ciutadans, ha de posar un èmfasi especial en la promoció
d'iniciatives culturals als districtes i als barris i ha d'estimular els
relació i de col·laboració amb les principals ciutats del
mateix domini lingüístic, amb la finalitat de potenciar i
desenvolupar les indústries de la cultura.
L'activitat de l'Ajuntament en el sentit a què es refereix
a) Donar suport a la iniciativa ciutadana i cívica.
científic, tecnològic, natural i documental.
d) Impulsar les activitats de sectors culturals sense ànim de
lucre, i potenciar-ne el diàleg interdisciplinari.
e) Incentivar la presència a la ciutat d'indústries
culturals i dels equipaments d'ús cultural.
f) Informar de totes les activitats culturals que es desenvolupen a la
l'Estat, de la Generalitat o concurrent, radicades en el municipi.
Es consideren àrees d'actuació en matèria de cultura les
a) La creació i la gestió dels museus de titularitat
b) La creació i la gestió de biblioteques i arxius
c) La creació i la gestió de teatres, auditoris musicals i
qualsevol altre tipus d'equipament cultural municipal.
d) La conservació i la custòdia dels béns integrants
del patrimoni històric, artístic, científic,
tecnològic i natural, compresos en el terme municipal de Barcelona.
e) L'adopció de les mesures oportunes per a evitar el
deteriorament, la pèrdua o la destrucció dels béns
El Consell del Patrimoni Cultural de Barcelona és un
òrgan de coordinació integrat paritàriament per
representants de la Generalitat de Catalunya i de l'Ajuntament de Barcelona.
a) Coordinar l'exercici de les competències de les administracions
b) Estudiar i acordar, si escau, la possible gestió conjunta
d'equipaments culturals de relleu nacional.
Correspon al Consell del Patrimoni Cultural de Barcelona l'aprovació de
plans especials del subsòl l'objecte dels quals sigui la
determinació de zones arqueològiques i la regulació del
En aquests plans s'ha de determinar si n'hi ha prou amb un
plànol de la zona arqueològica, situar els objectes de valor
arqueològic perquè siguin dipositats en un museu o en un altre
lloc d'emmagatzematge o investigació o, si escau, que es resituïn
Per a l'aprovació d'aquests plans s'ha de
seguir el procediment establert per als plans especials.
En el cas del patrimoni històric, artístic, científic,
tecnològic i natural, la declaració de béns culturals i
altres qualificacions anàlogues la titularitat de les quals pertoqui a
altres administracions públiques, correspon a l'Ajuntament de Barcelona
informar, preceptivament, de la inclusió o la desafectació d'un
bé al patrimoni esmentat, i també exercir la iniciativa per a la
incoació dels expedients corresponents.
En relació amb els museus la titularitat dels quals correspongui a
altres administracions públiques que no tinguin la naturalesa de grans
infraestructures culturals, correspon a l'Ajuntament de Barcelona:
a) Participar en l'ens o l'òrgan col·legiat de la Generalitat
de Catalunya competent per a planificar, crear o assessorar els museus situats
b) Ésser representat en els òrgans de govern dels museus
nacionals de Catalunya i dels altres museus públics que hi ha al terme
c) Informar preceptivament sobre la creació de nous museus en el
Per a conservar i fomentar el patrimoni cultural en el terme municipal de
Barcelona, en el pressupost de tota obra pública que hi dugui a terme la
Generalitat de Catalunya, l'Ajuntament de Barcelona o qualsevol altra
administració territorial de Catalunya s'ha d'incloure una partida
equivalent a l'1% d'aquest pressupost amb la finalitat de finançar els
treballs d'enriquiment o de conservació del patrimoni esmentat.
L'Ajuntament ha de promoure i facilitar l'accés a l'esport i la
seva pràctica individual i col·lectiva, com a factor fonamental del
Les competències municipals pròpies són:
a) L'elaboració i l'aprovació de plans especials
d'instal·lació i equipaments esportius.
b) La construcció d'instal·lacions i equipaments esportius i
la gestió, si no hi ha conveni, dels que tinguin caràcter
públic en l'àmbit territorial del municipi de Barcelona.
Correspon també a l'Ajuntament de Barcelona:
a) Promoure, per si mateix o en cooperació amb altres
administracions o entitats, programes, activitats i competicions esportives.
b) Subministrar els elements necessaris per a establir les determinacions
del Pla director d'instal·lacions i equipaments esportius de Catalunya.
c) Participar en l'elaboració i l'execució dels programes de
la Generalitat que tenen per objecte finançar la construcció,
l'ampliació i la millora de les instal·lacions i els equipaments
esportius públics de la ciutat.
En el marc dels principis generals que inspiren les relacions
interadministratives, l'Ajuntament de Barcelona i les altres administracions
públiques competents en matèria d'esport s'han d'informar
recíprocament sobre les subvencions atorgades a entitats situades a la
ciutat de Barcelona per a activitats o actuacions inversores esportives.
Les instal·lacions esportives de les escoles públiques i
concertades s'han de projectar i construir de manera que se'n faciliti la
utilització polivalent i es puguin posar a disposició de la
comunitat i de les associacions esportives, tot respectant el desenvolupament
normal de les activitats docents pròpies del centre escolar, que tenen
instal·lacions esportives escolars públiques correspon a
l'Administració municipal, que l'ha d'exercir:
a) Directament, quan la gestió del centre escolar estigui
encomanada a l'Ajuntament de Barcelona.
b) En altres casos, assegurant un determinat horari d'obertura i
d'utilització per al públic, mitjançant l'aprovació
de les propostes que li sotmetin els centres, la vigilància de llur
contingut i, si escau, prestant la col·laboració que s'estimi
pertinent, econòmica, tècnica o de personal, per a l'efectivitat
En el contingut econòmic dels concerts entre l'administració
educativa i les entitats privades s'ha de valorar l'acceptació del que
Es consideren àrees d'actuació en matèria
d'educació als efectes d'aquesta Carta les següents:
a) La programació i la distribució territorial dels centres
docents compresos en les lleis d'ordenació educativa vigents, llevat
dels universitaris, d'acord amb el que estableix l'article 61.
b) La creació, en el marc de la planificació general, la
construcció i les obres de reforma, d'ampliació i millora dels
centres docents públics, llevat dels universitaris, d'acord amb el que
c) La conservació, el manteniment i la vigilància dels
edificis destinats a centres docents públics d'educació
secundària obligatòria i postobligatòria, educació
primària, educació infantil, educació d'ensenyaments de
règim especial i educació d'adults.
d) La gestió de tots els centres públics d'educació
infantil, d'educació primària, d'educació
secundària obligatòria i postobligatòria.
e) La gestió dels programes de garantia social, de la
formació professional específica, dels centres de règim
especial i de l'educació de persones adultes.
f) L'educació complementària i extraescolar.
g) La creació, en el marc de la planificació general, i la
gestió de centres pedagògics i de recursos, de serveis de suport,
assessorament i investigació psicopedagògica i la formació
h) L'execució dels programes d'educació
i) La vigilància del compliment de l'escolaritat
j) La reglamentació i la gestió del transport, del menjador
k) L'aplicació a Barcelona de la normativa de matriculació
d'alumnes i qualsevol altra d'anàloga que necessiti una adaptació
La competència sobre les activitats i els serveis relacionats en
contingudes en l'apartat c de l'article 123, que s'han d'exercir en
funció de l'administració a la qual correspongui la titularitat
patrimonial del centre, sens perjudici dels acords que es puguin establir en el
Corresponen també al Consorci, en el marc de la
legislació aplicable, les funcions següents:
a) Instar l'actuació de la inspecció tècnica
educativa, informant preceptivament en tots els expedients instruïts en
l'àmbit del municipi de Barcelona.
b) Emetre informe preceptiu de les sol·licituds relatives a
l'establiment de centres concertats a la ciutat de Barcelona.
Catalunya ha de tenir les tres cinquenes parts de representants o vots i
L'Ajuntament de Barcelona ha de tenir un representant en els consells socials
de les universitats que tenen la seu social dins del seu terme municipal i en
el consell social de la Universitat Autònoma de Barcelona, sens
perjudici de la representació que correspon a les corporacions locals
d'acord amb la legislació sectorial que sigui aplicable.
En tots els centres docents a què es refereix aquest capítol i
dins el marc de l'ordenació curricular, s'ha de prestar una
atenció especial a l'ensenyament de continguts referits als drets humans
reconeguts i protegits en normes internacionals i en la Constitució, i
també a l'organització i l'activitat de les organitzacions
internacionals l'objectiu principal de les quals sigui el foment de la pau, la
El Consell Escolar Municipal de Barcelona és presidit per l'alcalde o
alcaldessa de la ciutat i, pel que fa al funcionament i a les
competències, es regeix pel que l'ordenament aplicable estableix en
relació amb els consells escolars territorials.
finalitat, el règim dels consells escolars de districte és el que
l'ordenament esmentat estableix per als consells escolars municipals.
Correspon a l'Ajuntament de Barcelona:
a) Col·laborar en la funció de policia de seguretat ciutadana,
d'acord amb el que estableix la Junta Local de Seguretat.
b) Sancionar en les ordenances municipals els actes contraris a l'ordre i
la seguretat ciutadana en l'àmbit de les relacions de veïnatge, tot
respectant els drets i les llibertats fonamentals.
c) Exercir les atribucions que en matèria d'espectacles estableix
la legislació sectorial vigent.
Aquestes competències i funcions municipals en matèria de
seguretat són desenvolupades per la Guàrdia Urbana de Barcelona,
sens perjudici de les que corresponguin a altres forces i cossos de
les conductes constitutives d'infracció administrativa greu
a) Produir desordres i danys greus a persones i als béns de domini
b) Practicar, a la via pública, tota mena de jocs d'atzar no
autoritzats, amb finalitat lucrativa o mitjançant aposta.
c) Posseir animals que puguin causar alarma, molèsties i danys a
les persones, sense haver obtingut les autoritzacions corresponents, d'acord
amb els requisits que s'estableixin per reglament, i sense donar compliment a
les condicions de seguretat i higiene exigibles.
de sancionar d'acord amb el que estableix la Llei 3/1988, del 20 d'abril, de
d) Fer actes i produir aldarulls com a conseqüència de
conductes incíviques, vandàliques o a causa d'embriaguesa en la
via pública, o en instal·lacions i béns de domini
produeixin a l'exterior de locals de concurrència pública,
l'ordenança ha de regular la responsabilitat dels propietaris dels
e) Tenir comportaments incívics, de continguts xenòfobs,
f) Fer comerç ambulant, neteja de vidres i altres activitats a la
g) Vendre productes alcohòlics i tabac a menors.
L'Ajuntament ha de tenir coneixement de les sol·licituds i les
propostes de manifestacions públiques que es presentin davant
l'administració competent i ha d'emetre informe preceptiu sobre el
recorregut proposat, si així ho estableix la normativa corresponent.
L'Ajuntament pot retirar els objectes dipositats en la via
pública per les companyies i les empreses de servei públic, si
aquests poden ésser utilitzats per a provocar desordres en actes o
exigència de responsabilitat contra les companyies que, havent estat
requerides, no hagin adoptat les disposicions pertinents per a evitar
l'ús inadequat dels seus materials.
Corresponen a la Junta Local de Seguretat de Barcelona les funcions
a) Elaborar les polítiques i els plans de seguretat ciutadana i de
prevenció del delicte, dins l'àmbit municipal.
b) Elaborar els programes de coordinació, col·laboració
i cooperació de les forces i els cossos de seguretat que operin en la
ciutat, adoptar les decisions pertinents en aquesta matèria, fer-ne el
c) Intercanviar informació entre les diferents forces i cossos de
seguretat per a un millor compliment de les funcions respectives.
L'alcalde o alcaldessa, en qualitat de president de la Junta Local de
Seguretat, té la capacitat executiva necessària per a garantir el
compliment dels acords de la Junta pels seus membres.
L'alcalde o alcaldessa de Barcelona té la condició
d'autoritat competent en matèria de seguretat, quan actuï en
l'exercici de les competències atribuïdes al municipi en aquesta
L'alcalde o alcaldessa pot imposar, dins l'àmbit de les
competències municipals en matèria de seguretat, les sancions
La Guàrdia Urbana de Barcelona actua com a policia d'autoritat, policia
de seguretat i assistencial i policia judicial, en els termes d'aquesta Carta i
de les lleis orgàniques i processals aplicables.
La Guàrdia Urbana de Barcelona, com a policia d'autoritat, vetlla, a
partir de les instruccions generals i les ordres emanades de les autoritats
municipals, especialment de l'alcalde o alcaldessa, pel compliment de les
ordenances, els bans i altres disposicions municipals.
La Guàrdia Urbana de Barcelona exerceix les funcions següents:
a) Protegir les autoritats de l'Ajuntament, i també els edificis i
b) Ordenar i dirigir la mobilitat i l'ús de la via pública
en el terme municipal, d'acord amb el que estableixen les normes de
c) Instruir atestats per accidents de circulació dins el terme
d) Prestar auxili en els supòsits d'accident, catàstrofe o
calamitat pública, i participar, en la forma establerta per les lleis,
en l'execució dels plans de protecció civil.
e) Efectuar diligències de prevenció i les actuacions que
tendeixin a evitar la comissió d'actes delictius en el marc de
col·laboració establert en la Junta Local de Seguretat.
f) Vigilar els espais públics i col·laborar amb les forces i
els cossos de seguretat de l'Estat i la Generalitat en la protecció de
manifestacions i el manteniment de l'ordre quan sigui requerida.
g) Cooperar en la resolució dels conflictes privats quan se li
h) Captar, rebre i analitzar totes les dades que tinguin interès
per a l'ordre i la seguretat en els espais públics i estudiar, programar
i executar els mètodes i les tècniques de prevenció de la
delinqüència que atempti contra aquella seguretat.
L'objecte principal de la protecció civil municipal és
garantir la protecció física de les persones i els béns en
situació de greu risc col·lectiu, calamitat pública o
catàstrofe extraordinària en què la seguretat i la vida de
L'objecte complementari de la protecció civil municipal
és minimitzar els efectes derivats dels riscs naturals, antròpics
i tecnològics que puguin afectar el conjunt de la població, els
serveis bàsics i el funcionament normal de la ciutat i el seu entorn
A l'Ajuntament de Barcelona li correspon, dins el marc de les seves
competències, elaborar, aprovar i implantar els seus plans de
protecció civil, ja siguin plans territorials, especials o
específics, amb excepció dels de risc bèl·lic o de
central nuclear de potència, i per a tots els riscs que disposen o han
de disposar de directriu bàsica aprovada per l'Estat.
municipals han d'ésser homologats per la Comissió de
Protecció Civil de la Generalitat de Catalunya.
La competència en matèria de protecció civil de
l'Ajuntament de Barcelona s'estén a tot el seu territori, i correspon a
Direcció en els plans especials de la Generalitat i els tècnics
municipals especialistes formen part del Comitè Assessor d'aquests
La planificació i el control de la protecció civil
són exercits per la Comissió de Protecció Civil
L'actuació en matèria de protecció civil
s'estructura d'acord amb el repartiment de funcions de l'organització
La tipologia i l'abast dels plans d'emergència de competència
a) Plans d'autoprotecció: conjunt sistemàtic d'actuacions
que el titular d'un risc determinat ha de fer per a garantir-ne la
pròpia seguretat i el seu entorn des de la prevenció i la
coordinació operativa en les situacions d'emergència.
b) Plans d'emergència interior: estableix el conjunt
sistemàtic d'actuacions que el titular d'un risc tecnològic ha de
fer per a la seva pròpia seguretat i la del seu entorn en cas d'una
c) Plans d'acció: estableix el conjunt sistemàtic
d'actuacions que els serveis municipals han de fer en cas d'emergències
que siguin cobertes pel mateix servei.
d) Plans específics: estableix el conjunt sistemàtic
d'actuacions que diversos serveis municipals i altres externs han de fer
coordinadament en situacions de riscs específics.
e) Pla bàsic: estableix el conjunt sistemàtic d'actuacions
que tots els serveis municipals i altres administracions han de fer
coordinadament en totes les situacions d'emergència en la ciutat.
L'Ajuntament de Barcelona ha de potenciar la participació de
tots els ciutadans en la reducció dels riscs que la mateixa societat
genera i en les tasques preventives d'emergències, per a augmentar la
L'Ajuntament de Barcelona ha d'impulsar el desenvolupament de programes
de cultura de l'autoprotecció en la població i en les activitats
L'autoritat de protecció civil municipal, d'acord amb el
principi de legalitat constitucional, pot mobilitzar els béns i els
drets de persones i ens jurídics que consideri imprescindibles per a
atendre les situacions d'emergència.
Procediment arbitral en matèria de consum
d'administrar el sistema arbitral de consum en l'àmbit territorial del
La Junta Arbitral de Consum és un òrgan especialitzat de
l'organització municipal executiva que ha de sotmetre la seva
actuació a les lleis reguladores de la defensa dels consumidors i
usuaris, de l'arbitratge, i també a les disposicions que aprovi el
La Junta Arbitral compleix les seves funcions amb independència
i objectivitat, mitjançant l'impuls, la investigació i la
resolució d'ofici de totes les reclamacions que li siguin sotmeses.
Per a la revisió d'aquesta Carta municipal, s'ha d'aplicar el mateix
sistema que estableix la disposició transitòria primera, apartat
2, de la Llei 8/1987, de 15 d'abril, municipal i de règim local de
Les disposicions d'aquesta Carta que comporten una adaptació especial
per a l'Ajuntament de Barcelona del règim general d'organització
i funcionament municipal entraran en vigor i seran aplicables, quan s'escaigui,
d'acord amb el que determini la Llei de bases de règim local.
Mentre l'Ajuntament de Barcelona no aprovi el desplegament reglamentari
establert per l'article 6, és aplicable el Reglament d'obres, activitats
i serveis dels ens locals, aprovat pel Decret 179/1995, o la disposició
que el substitueixi, que, en tot cas, és aplicable en els aspectes no
regulats per les disposicions municipals.
Sens perjudici del que estableixen els articles 6 i 30.3 d'aquesta Carta,
s'autoritza el Govern de la Generalitat perquè dicti les disposicions
necessàries per a desplegar per reglament aquesta Llei.
Per tant, ordeno que tots els ciutadans als quals sigui d'aplicació
aquesta Llei cooperin al seu compliment i que els tribunals i les autoritats
Palau de la Generalitat, 30 de desembre de 1998