projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Jornada adreçada al públic en general
La simbiosi industrial ha emergit com una estratègia que permet millorar les condicions ambientals en tancar el cercle en l'ús de recursos, reintroduint materials i productes en els processos productius.
En aquesta jornada volem presentar diferents casos d'èxit d'aquesta estratègia i estimular un debat entre els diferents actors per aprofundir en la seva implantació.
Lloc: Auditori Campus de la Ciutadella de la UPF
Organitzador: Agència de Residus de Catalunya
Director de l'Àrea de Planificació Estratègica de l'Àrea Metropolitana de Barcelona (AMB)
Gerent de l'Associació d'Empresaris de Bufalvent
Servei d'Empresa i Emprenedoria de l'Ajuntament de Granollers
Gerent de la Unió Empresarial Anoia
Responsable Servei a Empreses i Emprenedoria, Ajuntament de Viladecans
Fundador i CEO d'iNex Circular.
Enllaç a una carpeta de la plataforma Dropbox.
Dins la carpeta trobareu algunes fonts que s'han d'instal·lar, un arxiu Powerpoint i una arxiu de vídeo en format MP4
Investigador al Departament d'Arquitectura de Computadors, UPC
Jornada adreçada al sector agrari potencialment receptor d'aquest recurs (compost)
Al llarg de la jornada, que es es va desenvolupar a la Masia de Can Comas, Centre d'Informació i Gestió del Parc Agrari del Baix Llobregat, es van explicara els beneficis de la utilització del compost i de la fertilització orgànica.
Organitzador: Agència de Residus de Catalunya i Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació
Centre de Mecanització Agrària.
Consorci del Bages per a la gestió de residus
ADV de Fruita del Baix Llobregat
Jornada adreçada exclusivament a gestors de RAEE, productors d'AEE i centres tecnològics.
L'objectiu de la jornada era establir connexions entre aquests dos actors tan importants, buscant complicitats que permetin una millor gestió dels RAEE.
Es tractava que els gestors coneguessin de primera mà la innovació que estan duent a terme els productors en el disseny dels seus productes que puguin facilitar la seva posterior gestió com RAEE.
Així mateix es pretenia que els productors rebessin de primera mà informació sobre les millores en els tractaments que estan implantant els gestors i les eventuals possibilitats de recuperar materials del seu interès amb aquests tractaments, així com les dificultats de tractament que puguin tenir determinats productes.
La jornada va incloure les presentacions de productors i gestors, així com un taller pràctic amb participació dels assistents que seguint la metodologia de la fundació Ellen MacArthur va ajudar a identificar estratègies d'economia circular en la fabricació d'AEE i en la gestió de RAEE.
Jornada adreçada al sector agrari potencialment receptor d'aquest recurs (compost)
Al llarg de la jornada, que es es va desenvolupar al Parc Ambiental de Bufalvent, es van explicar els beneficis de la utilització del compost i de la fertilització orgànica.
També es va realitzar una visita guiada a la planta de compostatge així com una demostració d'aplicació de compost amb diversos tipus de maquinària.
Organitzador: Agència de Residus de Catalunya, Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació i Consorci del Bàges per a la Gestió de Residus
Jornada adreçada als tècnics municipals i a professionals de l'àmbit dels residus.
Jornada amb la finalitat de buscar estratègies comunes per tal d'assolir els nous objectius de reciclatge i d'abocament de residus fixats per als propers anys per la Unió Europea.
En aquest sentit, les noves mesures en matèria de residus derivades de l'aprovació del Paquet d'Economia Circular per part de la Unió Europea, inclouen una sèrie de mesures ambicioses destinades a adequar la legislació dels residus a nivell europeu, fet que requereix la implicació dels ens locals tant a nivell tècnic com polític.
Organitzador: Plataforma residus municipals, creada per l'Agència de Residus de Catalunya, Ecoembes i Ecovidrio, amb la col·laboració de la Federació de Municipis de Catalunya, l'Associació Catalana de Municipis i l'Àrea Metropolitana de Barcelona.
Director de l'Àgència de Residus de Catalunya
Director de planificació estratègica de l'Agència de Residus de Catalunya
Gerent del Consorci de Residus del Bages
Exconseller de Territori i Medi Ambient del Consell Comarcal del Berguedà
Tècnic del Consell Comarcal del Segrià
Director de serveis de l'Ajuntament de Barcelona
Cap del departament de prevenció i eficiència dels recursos de l'ARC
Cap de secció de neteja i recollida de l'Ajuntament de Sant Cugat
Cap de medi ambient i projectes de Solidança
Cap del departament de foment de la recollida selectiva de l'ARC
Direcció general de medi ambient de la Comissió Europea (ponència en anglès)
Cap del servei de qualificació ambiental de la Direcció General de Qualitat Ambiental i Canvi Climàtic
Directora de l'àrea d'economia circular de l'ARC
Jornades adreçades al món local i altres professionals del món dels residus.
Sessions territorials per presentar les dades territorials per àmbits de la recollida selectiva de residus municipals 2018 i les novetats relatives al cànon dels residus municipals i la compra pública d'innovació (CPI) en la recollida selectiva de residus municipals.
Data: 23, 25, 30 i 31 d'octubre i 7 de novembre
Jornada adreçada al sector agrari potencialment receptor d'aquest recurs (compost)
Al llarg de la jornada, que es es va desenvolupar al Parc Mediambiental de la Selva, es van explicar els beneficis de la utilització del compost i de la fertilització orgànica.
També es va realitzar una visita guiada a la planta de compostatge així com una activitat dinàmica i interactiva conjuntament amb una exposició de compost de diferents orígens.
Organitzador: Agència de Residus de Catalunya, Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació i Consell Comarcal de la Selva
Jornada adreçada al personal tècnic de l'administració local (municipal o supramunicipal), empreses (subministradores de tecnologia o de recollida de residus), entitats, etc.
L'Agència de Residus de Catalunya impulsa ajuts destinats a ens locals de Catalunya provinents del Fons Europeu de Desenvolupament Regional (FEDER) per a la realització de projectes pilot de compra pública d'innovació en matèria de recollida selectiva de residus municipals
Aquests ajuts tenen per objecte seleccionar els projectes pilot de compra pública d'innovació en l'àmbit del servei públic de gestió de residus municipals i, específicament, en el servei de recollida selectiva de residus.
Organitzador: Agència de Residus de Catalunya amb la col·laboració del Departament de la Vicepresidència i d'Economia i
Adreçada als ens locals que disposin d'un projecte definit.
28 de gener de 2020 a les 10:30h
Requisits mínims dels projectes, criteris de valoració i indicadors.
En aquesta jornada sobre Estratègies de circularitat del tèxtil a Catalunya, es presenten els continguts de la nova ESTRATÈGIA PER A LA PREVENCIÓ I GESTIÓ DE RESIDUS TÈXTILS MUNICIPALS A CATALUNYA (2020-2025) i diversos instruments per avançar en la circularitat de la gestió del tèxtil, com unes de les primeres actuacions del pla d'acció que inclou aquesta Estratègia que pretén millorar la prevenció, recollida, reutilització i valorització d'aquesta fracció, alhora que aconseguir els objectius de gestió que planteja.
A la jornada també es presenten quatre bones pràctiques d'economia circular del sector del tèxtil, detectades en el marc de l'anàlisi de la situació actual de la gestió del residu tèxtil que inclou l'Estratègia.
Joan Santamaria i Francesc Solà.
L'àmplia gamma cromàtica permet pintar més acuradament les situacions dels pictogrames que es representen.
En el cas de la versió amb línia s'utilitzen dos únics colors: el negre per la positiva i el blanc per la negativa.
En una de les versions dels pictogrames s'hi inclou el text que el defineix.
Per fer-ho s'utilitza l'Helvetica Bold combinant caixa alta i baixa.
A continuació es llisten els formats en els quals es poden trobar els pictogrames i les respectives versions, cadascun dels formats és apropiat per diferents aplicacions, segons suport i mida de reproducció:
La documentació que s'ha de presentar en la fase de reconeixement preliminar consisteix:
A. En el cas dels emplaçaments on es desenvolupa o s'ha desenvolupat una activitat potencialment contaminant del sòl (APC), d'acord amb el RD 9/2005, s'ha de presentar l 'informe preliminar de situació (IPS), el contingut mínim del qual, en el cas de Catalunya, queda detallat en el formulari.
B. Per a la resta d'emplaçaments (abocaments incontrolats, accidents...), la documentació que cal presentar correspon a la informació de reconeixement preliminar, que ha d'indicar de forma explicativa els fets ocorreguts, per tal de permetre avaluar l'existència o inexistència d'indicis de contaminació del subsòl.
Si el vostre navegador no us mostra el formulari, feu botó dret sobre aquest enllaç i deseu l'arxiu al vostre ordinador per després obrir-lo amb l'Adobe Reader.(versió en castellà)
Si el vostre navegador no us mostra el formulari, feu botó dret sobre aquest enllaç i deseu l'arxiu al vostre ordinador per després obrir-lo amb l'Adobe Reader. (versió en castellà)
L'informe del 2012 de les emissions de GEH, Gasos Efecte Hivernacle, a la UE-28 suggereix que el sector dels residus va representar poc més del 3% del total d'emissions.
Aquest baix percentatge podría fer pensar que es tracta d'un sector en el qual es pot fer relativament poc per contribuir a reduir els GEH però res més lluny de la realitat.
Diversos estudis indiquen que els estalvis potencials deguts a les millores de tones de C02 equivalent) superen amb escreix el nivell d'emissions reportades sota el sector "residus" a l'inventari (de l'ordre de 100 milions de tones de C0 2 equivalent).
Catalunya ha estat present a la cimera de París juntament amb 200 països i s'ha compromés a lluitar contra el canvi climàtic mitjançant diverses iniciatives legislatives i de planificació estratègica.
El PRECAT20 és una d'elles; el programa té com a objectiu contribuir des d'una prespectiva de cicle de vida, i en el marc de la política energética, a la lluita contra el canvi climàtic i altres impactes associats a la gestió de residus i a l'ús de recursos.
Els nous paquets d'economía circular presentats a la COP21 de París han de contribuir a la reducció de les emissions dels GEH.
Per aquesta raó cal transformar el model i canviar de paradigma; això implica una nova política municipal que comporti un salt qualitatiu en sistemes de recollida, fiscalitat, sensibilització, etc.
Barcelona, 16 de desembre de 2015
Els ens locals poden aplicar diferents instruments de gestió de residus municipals.
En l'àmbit fiscal, el principal instrument disponible són les taxes de residus.
Les taxes de residus municipals poden contribuir no només a cobrir la despesa associada al servei de recollida i tractament, sinó també a crear un incentiu econòmic cap a la reducció i la separació dels residus en origen.
Aquest tipus de taxes s'anomenen Taxes Justes.
Un bon disseny d'aquestes taxes permet, a més, distribuir de forma més equitativa i justa les càrregues associades a la gestió dels residus i reflectir el diferent grau d'utilització del servei, tant per part dels domicilis com de les activitats econòmiques.
Els models de gestió de residus que inclouen aquest tipus de Taxes Justes es basen en sistemes de pagament per generació (PxG) i pagament per participació (PxP), els quals apliquen mecanismes per tal de que l'usuari del servei de recollida de residus pagui la taxa d'escombraries en funció de la seva generació de residus i/o de la seva participació o utilització del servei de recollida.
Aquests sistemes permeten traslladar així el principi de "qui contamina paga" a la taxa de residus i premiar aquells ciutadans i comerços que fan un esforç per reduir els seus residus i participar en la recollida selectiva.
L'aplicació de Taxes Justes es fonamenta en els següents elements: la identificació del generador de residus o del receptacle que aporta al servei, la mesura del tipus i quantitat o volum de residus generats i la mesura del nivell d'utilització dels deferents serveis de recollida.
Vídeo Taxa justa amb subtítols i text en anglès.
El model d'autoliquidació l'han de presentar els subjectes passius substituts, és a dir, les persones físiques o jurídiques titulars de les instal·lacions d'incineració de residus municipals, tant públiques com privades, a l'Agència de Residus de Catalunya.
En data 31 de març de 2017 entra en vigor la Llei 5/2017, del 28 de març, de mesures fiscals, administratives, financeres i del sector públic i de creació i regulació dels impostos sobre grans establiments comercials, sobre estades en establiments turístics, sobre elements radiotòxics, sobre begudes ensucrades envasades i sobre emissions de diòxid de carboni, que modifica la Llei 8/2008, del 10 de juliol, de finançament de les infraestructures de gestió dels residus i dels cànons sobre la disposició del rebuig dels residus.
En concret, el dia 31 de març de 2017 entra en vigor l'increment dels tipus dels cànons sobre la disposició del rebuig dels residus municipals i, en conseqüència, la primera autoliquidació que es veu afectada per aquests canvis és la corresponent al primer trimestre 2017.
A efectes pràctics, i vist que l'entrada en vigor d'aquest increment dels tipus de cànons s'ha produït durant el període de liquidació del primer trimestre de 2017, l'autoliquidació que els subjectes passius substituts hauran de presentar pel cànon meritat durant aquest trimestre requerirà, de manera excepcional, de la presentació conjunta de dos models d'autoliquidació:
Els criteris de distribució del retorn els acorda, sempre respectant el que estableix la Llei del cànon, la Junta de Govern del Fons de Gestió de Residus Municipals, que està integrada pels representants de la Federació de Municipis de Catalunya, l'Associació Catalana de Municipis i Comarques, l'Àrea Metropolitana de Barcelona i l'Agència de Residus de Catalunya.
El model de gestió català aplica la racionalització de la planificació de les instal·lacions de tractament i disposició final amb l'objectiu de reduir el desplaçament dels residus i reordenar els fluxos de residus existents, determinant l'autosuficiència dels territoris.
Recerca de les incineradores en funcionament a Catalunya per a gestionar residus industrials a tercers.
Determinats residus posseeixen característiques fertilitzants que pel seu contingut de matèria orgànica i elements nutritius, poden valoritzar-se al sòl per millorar les seves característiques estructurals i aportar elements nutritius per als cultius.
Com a criteri general, els residus orgànics, per poder ser valoritzables a l'agricultura, cal que demostrin la seva:
EFICÀCIA: valor agronòmic del material.
INNOVUÏTAT: exempció de contaminants.
CONSTÀNCIA: la variació de la composició ha de ser mínima i sempre controlable.
ESTABILITAT: els materials han de disposar d'un minim d'estabilitat de la matèria orgànica.
El paper de la indústria en l'àmbit del reciclatge és d'un abast molt ampli i té múltiples perspectives.
Introduir criteris mediambientals en el disseny dels productes i de la seva producció.
La indústria és un dels actors principals en l'establiment d'aquelles sinèrgies que permetin impulsar la demanda de matèries i productes recuperats i així consolidar els mercats d'aquestes matèries.
Productes ambientalment correctes, relacionats amb el vector residu o eficiència de materials.
És a dir, productes fabricats amb materials reciclats, que afavoreixin la prevenció i la reciclabilitat dels residus, la desmaterialització, que siguin biodegradables, compostables, reutilitzables, etc.
Accés a informació (funcionament, tipus, residus tractats, etc.) de les plantes de valorització i reciclayge de residus.
El compost és el producte resultant de la descomposició aeròbia de la matèria orgànica mitjançant el procés de compostatge.
El compost es pot obtenir a partir de diferents materials i residus orgànics, com són els fems, les restes vegetals, la fracció orgànica de la recollida selectiva de residus municipals, els fangs de depuradora i residus de la indústria alimentària.
Un compost de bona qualitat es caracteritza per:
El compost s'utilitza a l'agricultura i a la jardineria com a esmena orgànica i fertilitzant, d'acord amb la legislació que regula els productes fertilitzats.
Per aquesta raó, el cicle de la matèria orgànica és un dels exemples més evidents d'economia circular, on els residus que es generen un cop tractats biològicament, esdevindran un recurs (compost) i seran retornats al sòl en forma de matèria orgànica i nutrients, que permetran el desenvolupament de cultius que seran consumits.
Afavorim l'economia circular i lluitem contra el canvi climàtic
Vídeos del cicle de la MO i de la fertilització amb compost cicle de la MO
Activitats relacionades amb el compostatge i el compost
Sobre el compost i matèria orgànica (FORM - FV)
La funció de les plantes de triatge és seleccionar el contingut del material entrant que els hi arribi amb l'opció de separar-ne les fraccions recuperables i preparar-les per a la seva comercialització.
Els materials no separats es preparen per a ser duts a un tractament finalista.
A les plantes de triatge hi ha una combinació entre processos de selecció mecànics o automatitzats i processos manuals.
Per aquest motiu, és fonamental adoptar criteris rigorosos en tot allò referent a la salut i seguretat laboral.
A les instal·lacions de triatge podem diferenciar-hi a grans trets cinc àrees de treball: la zona de recepció de residus, la línia de triatge, la zona de premsat i embalat, la zona d'emmagatzematge de materials i les oficines.
A la zona de recepció arriben els camions i es pesen.
Des d'aquesta zona s'alimenta la línia, des d'on es fa el triatge efectiu.
Els residus recuperats es premsen i s'emmagatzemen fins que són duts a les plantes de reciclatge.
La mida i capacitat de cada planta dependrà del municipi o agrupació de municipis, de manera que tots els aspectes referents al tamany i capacitat de la instal·lació es dimensionen en funció de la quantitat i tipus de residus a tractar.
La Setmana Internacional del Compost (ICAW - International Compost Awareness Week) és una iniciativa que se celebra en diferents països cada any per informar i promoure l'ús del compost, explicar d'on prové, com s'ha d'utilitzar i quins són els seus beneficis.
El compost és el producte resultant de la descomposició aeròbia de la matèria orgànica mitjançant el procés de compostatge, que reutilitzat en el sector agrícola, és una eina per a la millora de la fertilitat dels sòls i dels cultius.
L'ICAW es va iniciar al Canadà el 1995 i amb el temps s'ha anat estenent a altres països.
Aquesta iniciativa ha continuat creixent a mesura que més entitats, centres educatius i organitzacions s'hi van adherint.
La Setmana Internacional del Compost es du a terme la primera setmana de maig de cada any.
En cada edició de l'ICAW es reforça un missatge relacionat amb el compostatge, descobreix el d'enguany i participa-hi!
Activitats realitzades a l'edició de l'any 2019
Activitats realitzades a l'edició de l'any 2018
Les característiques físiques, químiques i biològiques del compost permeten que aquest producte pugui ser utilitzat en diversos àmbits i activitats obtenint resultats molt positius:
En aquest apartat es donaran algunes orientacions sobre la quantitat i forma d'aplicació del compost en alguns d'aquests àmbits.
Aspectes com el tipus de sòl, les condicions climàtiques de la zona o les espècies de plantes o conreus receptors, poden fer variar lleugerament aquestes recomanacions.
En la majoria de casos la dosi d'aplicació s'expressa en quilograms de compost per metre quadrat de sòl.
Cal tenir en compte que és un valor estimatiu ja que dependrà entre altres de la humitat del compost, de si aquest s'ha garbellat, etc.
A continuació es descriuen algunes recomanacions sobre com utilitzar el compost:
Aquestes recomanacions es realitzen partint de la base que es disposa un compost de qualitat i madur (higienitzat i amb la matèria orgànica estabilitzada).
L'aplicació de compost fresc o mig madur, la matèria orgànica del qual no ha assolit un grau d'estabilitat adequat, pot comportar en certs casos algun problema en la seva aplicació, com pot ser la inhibició de la germinació, presència d'insectes, mala olor, etc.
Contribueix a l'increment de matèria orgànica dels sòls agrícoles, i per tant a la millora de la seva fertilitat, estructura i retenció hídrica, prevenint així la seva erosió i degradació.
Estalvia recursos i d'ús d'adobs químics, ja que el compost conté macronutrients (N, P, K) i micronutrients indispensables per al creixement de les plantes.
Disminueix l'emissió dels gasos de l'efecte hivernacle.
Amb la valorització dels residus orgànics com a compost, disminueixen les entrades de residus biodegradables als dipòsits i a les incineradores, i per tant les emissions de metà (CH4) a causa del procés de descomposició anaeròbia i les emissions de CO2 degut al procés de combustió de les restes orgàniques, respectivament.
Reté carboni en el sòl, per tant incrementa el potencial del sòl com a reservori de carboni.
Es tanca el cicle de la matèria orgànica.
Al valoritzar la matèria orgànica dels residus orgànics en compost, que s'utilitzarà en l'agricultura per a la producció d'aliments, tanquem el cicle de la matèria orgànica.
L'Agència de Residus de Catalunya (ARC) ha posat en marxa un projecte per facilitar una gestió correcta de les xarxes de pesca un cop acabada la seva vida útil.
Les xarxes de pesca estan fabricades a partir de polietilens d'alta densitat (HDPE), poliestirens (PS) o poliamides (PA), conegut com a nylon, plàstics tots ells reciclables.
Segons el tipus de pesca que es realitza a cada zona (arrossegament, cèrcol, palangre, arts menors, nanses, etc..) es genera més o menys quantitat d'un tipus o altre de xarxa.
La gestió dels residus de xarxes, fins l'inici del projecte, era que els pescadors les dipositaven en el contenidor de residus voluminosos dels ports i després es gestionaven via abocador.
Aquest projecte pretén potenciar la valorització material de les xarxes, evitant que acabin als abocadors o directament al mar, com a escombraria marina (Marine Litter), esdevenint un problema ambiental de primera magnitud.
Un cop a l'aigua, el plàstic es degrada amb la llum del sol i l'acció mecànica del mar i es fragmenta en trossos cada cop més petits que entren a la cadena tròfica dels peixos quan el confonen amb el seu aliment.
Els organismes poden morir ofegats pels microplàstics o també per desnutrició, a causa de l'obstrucció dels seus estómacs.
També els coralls, peixos o tortugues poden quedar atrapats en els aparells de pesca i xarxes abandonats, un fenomen conegut com a "pesca fantasma", que, a banda del greu impacte ambiental que genera, també crea problemes a la indústria pesquera.
El projecte consisteix en col·locar als ports catalans un contenidor per dipositar-hi les xarxes velles i fetes malbé.
Aquests residus es transporten a les instal·lacions de gestors autoritzats que realitzen el triatge i la classificació dels materials, que s'envien, ja en forma de bales de polietilè o poliamida, als gestors finals.
Aquests els tracten per tornar a elaborar altres productes plàstics, cordes pel cultiu del musclo, o fil de niló per confeccionar peces de roba.
Recuperant les xarxes velles s'aconsegueix reduir la presència d'elements perjudicials per al medi marí, alhora que els materials amb que estan confeccionades tornen al cicle productiu en forma de primeres matèries.
Un exemple ben evident d'economia circular, en contraposició a la clàssica economia lineal, basada a produir, usar i llençar.
És a dir, els components tornen a formar part dels cicles naturals o industrials amb un consum mínim d'energia.