projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Millora de la competitivitat de les explotacions agràries
Mitigació del canvi climàtic a les explotacions agràries
Amb l'aprovació prèvia de la persona tècnica assessora en Gestió Integrada de Plagues de l'Agrupació de Defensa Vegetal (ADV) o de Producció Integrada (PI).
Els beneficiaris de l'ajut agroambiental de Sistemes alternatius a la lluita química, com a titulars d'explotacions agràries, tenen l'obligació de portar un quadern d'explotació per a l'ús sostenible de productes fitosanitaris.
Afegint al quadern l'annex de l'ajut agroambiental també es dona compliment a l'obligació de portar un quadern que estableix l'ajut agroambiental.
Els beneficiaris de l'ajut agroambiental de Gestió sostenible de zones humides, com a titulars d'explotacions agràries, tenen l'obligació de portar un quadern d'explotació per a l'ús sostenible de productes fitosanitaris.
Aquest quadern també dona compliment a l'obligació de portar un quadern que estableix l'ajut agroambiental.
En el cas de sol·licitar la mesura d'utilització de llavor certificada cal omplir també l'annex de l'ajut agroambiental.
Actuacions a realitzar anualment.
Fitxes interpretatives del contracte global d'explotació
Exemples de tramitació d'ajuts a la primera instal·lació de joves agricultors i agricultores
Criteris per complimentar el Pla d'empresa de l'ajut a la primera instal·lació de joves agricultors/es
Exemples de DUN 2020 per beneficiaris d'ajuts a la primera instal·lació de joves 2017, 2018 i 2019
Contingut mínim de les factures en els ajuts d'inversions CGE
Inversions en reg en l'ajut a la Millora de la competitivitat de les explotacions agràries.
Exemples de sol·licituds d'ajuts a inversions.
Condicions bàsiques dels préstecs preferents CGE 2018, 2019 i 2020
Condicions bàsiques dels préstecs preferents CGE 2017
Criteris per complimentar el document Compte justificatiu: Relació de despeses de la inversió.
Declaracions de no inici d'inversions ajuts a la competitivitat.
Tràmit digital per justificar l'execució del pla d'empresa dels joves
Tramitació digital per justificar l'execució d'inversions expedients només maquinària
Ajut a la gestió sostenible de zones humides, subactuació d'utilització de llavor certificada.
Descriure, conservar i inscriure en el Catàleg de varietats locals d'interès agrari de Catalunya una part significativa de les varietats locals existents a Catalunya.
Fomentar el coneixement per part dels mateixos agricultors, de les entitats i dels consumidors de l'existència d'aquestes varietats, a través, bàsicament, del seu cultiu en agricultura ecològica, i canalitzades en els mercats locals mitjançant el comerç de proximitat. �
I també promoure l'intercanvi d'informació entre organitzacions i realitzar activitats informatives, divulgatives i d'assessorament.
Presentar un projecte que inclogui el pressupost desglossat i una memòria.
Caracteritzar com a mínim 2 varietats locals per entitat i any, excepte el primer any, en que aquesta quantitat pot ser inferior.
S'estableix un ajut màxim de 12.000 euros per projecte i any.
Els imports màxims en Conservació in situ i ex situ es poden incrementar 400 euros en cas de realitzar analítiques sanitàries.
Els importa màxims de caracterització de varietat local es poden incrementar 600 euros en cas de realitzar analítiques.
L'objectiu de l'operació és millorar les pràctiques agràries que es duen a terme a les explotacions agràries relatives a la fertilització de conreus.
Es busca optimitzar la fertilització des del punt de vista agronòmic, econòmic i mediambiental.
D'aquesta manera, s'aconsegueix ajustar les dosis aplicades amb les necessitats dels conreus, evitant les pèrdues cap al medi ambient (sòl, aigua i atmosfera).
Gestionar una superfície elegible mínima de:
Queda exclosa la utilització de llots de depuradora, compost de residus sòlids industrials (RSI) i/o residus sòlids urbans (RSU).
Agricultura ecològica 2014-2020.
S'estableixen els següents ajuts per hectàrea, any i tipus d'actuació següents:
Mantenir la variabilitat genètica de les poblacions ramaderes catalanes i preservar de la desaparició aquelles races que forment part del patrimoni genètic i cultural del territori i que, a més constitueixen la base de les explotacions tradicionals, respectuoses amb l'entorn i font de productes ramaders de qualitat, però que, en l'actualitat, no tenen rendibilitat.
Tenir races autòctones en perill d'extinció segons el Catàleg oficial de races en perill d'extinció o que tinguin el Llibre genealògic creat i reglamentat a Catalunya l'aptitud dels quals sigui la producció ramadera, diferent del lleure o l'esport.
Estar inscrit en el Registre d'explotacions col·laboradores que gestiona l'associació de criadors reconeguda per a la gestió del Llibre genealògic corresponent a la raça.
Tenir els caps de bestiar inscrits en el Llibre de registre oficial de la raça corresponent.
Les explotacions han de disposar d'un cens mínim de:
S'estableixen els següents ajuts per Unitat Bestiar Gros (UBG), any i tipus d'animal:
Reduir de l'aplicació de productes químics mitjançant el foment de l'aplicació de sistemes alternatius a la lluita química contra plagues i malalties en cultius de fruiters, vinya, olivera, cítrics i hortalisses.
Pertànyer a una Agrupació de Defensa Vegetal (ADV) o estar inscrit en el registre de Productors de Producció Integrada (CCPI) amb la totalitat de la superfície acollida a l'ajut i complir les obligacions que es deriven.
La superfície mínima on s'ha de dur a terme l'actuació és d'1 hectàrea per a tots els cultius excepte per al cultius hortícoles i maduixera a l'aire lliure que serà de 0,5 hectàrees i hortícoles, ornamentals i maduixa sota coberta que serà de 0,1 hectàrees.
Mantenir una superfície de cultiu mínima homogènia amb l'objectiu que els sistemes alternatius a la lluita química tinguin la màxima efectivitat.
En cas de no assolir la superfície mínima exigida, els agricultors podran agrupar-se amb altres membres de la seva Agrupació de Defensa Vegetal o del CCPI.
Agricultura ecològica 2014-2020
Aquesta presentació mostra, de manera dinàmica, les dades referides a les empreses que consten al Registre oficial d'empreses proveïdores de material vegetal (ROEMPV) disposades en dues pàgines:
Registre oficial d'empreses proveïdores de material vegetal (ROEMPV)
A la part superior esquerra hi ha un mapa de Catalunya a on clicant a sobre, mostra el nom de la comarca i el número d'empreses que té en aquella comarca.
A la part superior dreta hi trobem unes targetes amb les dades de cada empresa de manera que, quan cliquem sobre una comarca concreta, mostra les targetes de totes les empreses localitzades en aquella comarca.
A sota del mapa hi ha una cerca per nom de l'empresa.
Hi ha un altra filtre que ens indica el número total d'empreses a Catalunya.
Aquesta dada també varia en funció de la comarca on ens situem en el mapa.
A la part inferior dreta hi ha un quadre amb la relació de les empreses a on s'indiquen les dades de cada registre (empresa, productor, municipi, comerciant, autoconsum, col·lecció botànica, comerciant fusta, empresa jardineria, màquila de llavors i marcador d'embaltges)
A la part superior dreta hi ha un llistat amb els municipis fora de Catalunya per a seleccionar.
A continuació hi ha l'indicador d'empreses totals registrades fora de Catalunya.
Tot seguit, hi ha unes targetes amb la informació de cada empresa.
A la part inferior hi ha una cerca per nom d'empresa i a sota d'aquest filtre hi ha un quadre amb la relació d'empreses amb seu social fora de Catalunya i amb establiments a Catalunya on s'indiquen les dades de cada registre.
Clicant un municipi, s'actualitzen totes les dades d'acord amb el municipi escollit.
L'objectiu dels ajuts és subvencionar l'activitat de les Agrupacions de Defensa Vegetal en l'àmbit de la Sanitat Vegetal en dos sentits:
Les actuacions objecte dels ajuts han variat ajustant-se a les necessitats concretes, disponibilitats pressupostàries i a les prioritats establertes pel Servei de Sanitat Vegetal.
A partir de l'any 2015 l'objectiu principal de l'ajut per a totes les actuacions ha estat l'assessorament en gestió Integrada de Plagues; la subvenció per mitjans de defensa per la lluita contra organismes nocius es concentra en la prevenció i lluita contra la mosca de l'olivera ( Bactrocera oleae ) declarada oficialment com a plaga en l'Ordre ARP/259/2006 de 22 de maig.
(*) Només per actuacions d'assessorament en GIP i lluita contra la mosta de l'olivera.
Des del 2015, les ajudes de lluita col·lectiva passen al PDR 2014-2020
Totes les ADV actives que compleixen amb els requisits i les obligacions del DECRET 61/2015, de 28 d'abril, sobre els productes i operadors de mitjans de defensa fitosanitària de Catalunya i les agrupacions de defensa vegetal, i per tant que col·laboren estretament amb el Servei de Sanitat Vegetal, s'inscriuen al registre d'ADV de Catalunya.
En la relació d'ADV les trobareu agrupades per Servei Territorial (Barcelona, Girona, Lleida, Tarragona i les Terres de l'Ebre), i podeu consultar les dades de contacte i els cultius de cada una d'elles.
El perfil de les ADV en el territori segons les entitats que hi tenen associades és variable.
Les ADVs poden ser associacions de productors però també poden estar lligades a entitats com cooperatives, SATs, associacions de viveristes, D.O., OPFH, parcs agraris, etc.
Relació d'Agrupacions de Defensa Vegetal (ADV) registrades
Distribucio de les entitats a Catalunya
* Els vivers d'ornamental no estan obligats a fer la DUN
La Directiva 91/414/CEE, relativa a la comercialització de productes fitosanitaris (i les seves posteriors modificacions), transposada a l'Estat espanyol pel Reial Decret 2163/94 (BOE 18.11.94) va posar les bases per a la inclusió en una Llista Única Comunitària de les substàncies actives destinades a la formulació de productes fitosanitaris.
L'objectiu era unificar a nivell de la UE els criteris per a l'avaluació dels productes fitosanitaris, amb un alt nivell d'exigències toxicològiques i ecotoxicològiques, per tal de minimitzar el seu impacte sobre la salut humana i el medi ambient.
Per confeccionar aquesta llista, es va establir el següent:
En data 24 de novembre es va aprovar el REGLAMENT (CE) 1107/2009, de 21 d'octubre de 2009, relatiu a la comercialització de productes fitosanitaris, i el qual substituirà a partir del dia 14 de juny de 2011 a la Directiva 91/414.
Abans, d'acord amb el que especifica l'esmentat reglament, la Comissió haurà d'aprovar una sèrie de reglaments complementaris entre els que cal destacar un Reglament que contindrà la llista de substancies actives ja aprovades, i un altre Reglament pel que s'establiran els requisits de l'etiquetat dels productes, i sobre els que anirem informant puntualment a mesura de la seva entrada en vigor.
Per a realitzar consultes cal fer la cerca amb el nom de la substància activa, per exemple: "tebuconazole".
Es clica "buscar substància" ("find substance"), i una vegada marcada es clica el botó de consultar dades (show details).
D'aquesta manera es poden recuperar també els LMRs.
L' ORDRE APA/326/2007, de 9 de febrer (BOE núm. 43 - 19/02/2007) obliga els titulars d'explotacions agrícoles i forestals a portar un registre en paper o en suport informàtic amb la informació següent:
Aquest registre ha de mantenir-se a disposició de les autoritats competents durant dos anys a partir de la finalització de la campanya.
Els agricultors han de guardar durant aquest període la documentació següent:
D'acord amb el que estableix l'Ordre esmentada, el Departament posa a disposició de les persones interessades tres models de fitxes, que els/les professionals de l'agricultura i la silvicultura han d'emplenar, quan sigui procedent, per a cada finca o parcel·la:
Millorar la biodiversitat en els agroecosistemes fràgils on hi pugui haver espècies relictes, mitjançant actuacions dirigides a promoure sistemes d'explotació apícola que incloguin una major base territorial.
Estar inscrit en el Registre d'explotacions ramaderes.
Sol·licitar l'actuació agroambiental per un mínim de 150 arnes
La superfície d'acollida serà la de vegetació entomòfila, caracteritzada per ecosistemes de biodiversitat fràgil propis de pastius i agrosistemes propis de la devesa, així com les de zones amb biodiversitat fràgil i vegetació autòctona.
Revaloritzar les àrees de cultius de secà dins de la Zona d'Especial Protecció de les Aus (ZEPA) amb tècniques agronòmiques que afavoreixin l'hàbitat de l'avifauna i incrementin les seves poblacions.
Agricultura ecològica 2014-2020
Gestió de cereals i superfície lliure de sembra sense coincidència amb el component verd: 163 €/ha
Gestió de cereal i superfície lliure de sembra amb coincidència amb el component verd: 145 €/ha
L'objectiu d'aquesta línia és fomentar la recuperació i conservació dels ecosistemes de prats de dall, amb la finalitat d'aconseguir un mosaic paisatgístic que es traduirà en un increment de biodiversitat.
Aquesta mesura inclou la racionalització dels aprofitaments ramaders extensius i semi extensius incentivant el respecte a les càrregues ramaderes, la realització de treballs culturals que garanteixin la conservació dels hàbitats, entre d'altres.
S'entén per biodiversitat el conjunt d'espècies de flora vinculades a les superfícies auxiliables així com tota la fauna present en el territori que faci ús de les pastures subvencionades.
Tots els beneficiaris hauran de tenir una explotació ramadera extensiva activa ubicada a les zones fixades amb un nombre d'animals mínim de 0,6 UBG.
S'estableixen els ajuts per hectàrea, any i tipus d'actuació següents:
Catalunya va ésser pionera en legislar en producció integrada, essent la primera autonomia que va desplegar normativa sobre aquesta matèria.
Des de llavors, ha estat un referent a nivell de l'Estat Espanyol.
Actualment més del 42% de la fruita dolça de Catalunya es cultiva en producció integrada.
La producció integrada és un sistema productiu que prioritza la producció d'aliments d'alta qualitat, la protecció del medi ambient i la salut humana així com la sostenibilitat de l'activitat agrària.
En la jornada d'enguany, al igual que en altres anys, s'exposen temes d' actualitat com són: la inspecció dels equips d'aplicació de fitosanitaris, l'aplicació de sistemes de control biològic de plagues a la producció integrada d'Andalusia, i l'aplicació de sistemes alternatius a la lluita química a Catalunya.
Aquesta jornada pretén seguir sent, també, un punt de trobada entre tècnics, productors i empreses per exposar els resultats del programa de control i anàlisi de mostres, analitzar les dades de la campanya de promoció, control i certificació de la producció integrada relativa a l'any 2015 i presentar les principals novetats per al 2016.
Cap del Centre de Mecanització Agrària.
Consell Català de la Producció Integrada.
Coordinador de Producció Integrada.
Els avisos fitosanitaris són recomanacions als agricultors sobre:
El personal tècnic del Servei de Sanitat Vegetal elabora aquests avisos a partir del seguiment de les plagues i malalties i de l'experimentació de camp en col·laboració amb els tècnics de les Agrupacions de Defensa Vegetal (ADV)
Data d'actualització: 30.09.2020
Els avisos fitosanitaris són fruit de la tasca realitzada per les estacions d'avisos fitosanitaris del Servei de Sanitat Vegetal, les quals tenen com a funcions principals:
El seguiment de plagues d'insectes també es realitza, en molts casos, mitjançant controls i observacions directes de la plaga sobre el conreu, per tal de determinar el nivell d'atac, la conveniència o no d'un tractament i, en cas afirmatiu, la definició del moment òptim de tractament.
També se segueixen les malalties provocades per fongs, virus i bacteris, a través de mitjans com ara:
A Catalunya es disposa de 7 estacions d'avisos fitosanitaris:
Xarxa d'estacions d'avisos fitosanitaris de Catalunya (XECAC)
(Avisos per SMS i correu electrònic)
La informació elaborada des de les Estacions d'Avisos més general es difon mitjançant avisos fitosanitaris mensuals.
Amb una cadència variable en funció de l'evolució dels diferents agents nocius, el Servei de Sanitat Vegetal elabora avisos fitosanitaris més propers, dirigits a una zona geogràfica concreta, on es determina amb més precisió les actuacions a realitzar.
Aquesta informació es difon mitjançant els Informadors telefònics automàtics.
Aquests avisos fitosanitaris també es poden rebre per correu electrònic clicant sobre l'adreça electrònica que us interessi i enviant un missatge amb el tema: "Subscripció a l'estació d'avisos".
Aquest personal tècnic té el suport de les associacions de defensa vegetal (ADV).
Avellaner, fruiters, hortícoles, olivera i vinya
El 2020 se celebra l'Any Internacional de la Sanitat Vegetal.
La FAO estima que cada any es destrueixen fins el 40% dels cultius a causa de les plagues i les malalties de les plantes, fet que es veu agreujat pel canvi climàtic i les activitats humanes.
Sota el lema "Protegir les plantes, protegir la vida" les Nacions Unides han declarat aquesta efemèride per tal de sensibilitzar a escala mundial sobre com la protecció de la sanitat vegetal pot ajudar a reduir la pobresa i la fam, protegir el medi ambient i impulsar el desenvolupament econòmic.
En aquesta pàgina trobareu actuacions destacades a Catalunya per a fomentar la sanitat vegetal.
El Servei de Sanitat Vegetal disposa de 9 estacions d'avisos fitosanitaris que informen als agricultors
El Reglament (UE) núm. 1308/2013, del Consell, de 17 de desembre, pel qual es crea una organització comuna de mercats agrícoles i s'estableixen disposicions específiques per a determinats productes agrícoles (Reglament únic per a les OCM), refereix en l'article 164 l'establiment de l'extensió de normes, d'una circumscripció econòmica i dels requisits que s'han de complir.
El Reial Decret 547/2013, de 19 de juliol, estableix les normes bàsiques quant a l'establiment de circumscripcions econòmiques i l'extensió de normes en el sector de fruites i hortalisses.
La circumscripció econòmica és un dels instruments que ha de permetre la millora de la comercialització de la fruita dolça, ja que es permetrà establir normes, acordades pel sector i d'obligat compliment, sobre les característiques del producte que va al mercat, fet que permetrà incidir en la regulació del mercat per prevenir crisis de preus i poder actuar i minimitzar-ne els efectes, en cas que es produeixin.
La tramitació de la circumscripció econòmica és un dels compromisos assumits pel Departament d'Agricultura i el conjunt del sector, en el marc de la Taula Sectorial de la Fruita Dolça, per a millorar el funcionament i la transparència dels mercats.
La sol·licitud va ser presentada per AFRUCAT, l'Associació catalana de les empreses productores i comercialitzadores de fruita, que agrupa a través de les 44 organitzacions de productors sòcies prop del 60% de la producció de fruita dolça catalana.
El Departament d'Agricultura va aprovar l'establiment de 3 circumscripcions econòmiques de la fruita per a Catalunya en data 6 de març de 2017, a petició d'AFRUCAT, reconeguda com associació d'OPFH:
AFRUCAT, Associació Catalana d'Empreses de Fruita i Hortalisses
El sòl és un recurs no renovable a escala humana, essencial per a la vida, en tant que és la base de la producció d'aliments i fibres, manté la diversitat de plantes, animals i vida microbiana i regula els cicles de nutrients, l'intercanvi de gasos amb l'atmosfera, etc. No obstant això, no és habitual parar-se a pensar en aquesta tasca tan dispersa que realitza i en els serveis imprescindibles que cada dia ens ofereix.
En l'actualitat s'identifiquen una sèrie de temes crítics de la gestió dels quals en dependrà el futur del planeta.
Entre ells destaquen la demanda d'aliments, l'aigua, els nutrients i l'energia, el canvi climàtic, la pèrdua de biodiversitat, els residus i l'equitat en els recursos mundials.
La qüestió és que tots ells tenen un vincle en comú: els sòls.
En aquest sentit, les bones pràctiques agràries relacionades amb el sòl incideixen sobre molts aspectes que van, fins i tot, més enllà del món agrari.
Un maneig adequat del sòl té com a objectiu optimitzar la seva productivitat, millorant la disponibilitat i absorció d'aigua i nutrients per les plantes a través d'afavorir l'activitat biològica, la reposició de matèria orgànica i la humitat del sòl.
La utilització de la informació de sòls per a la planificació agrícola resulta molt adient des del punt de vista tècnic per a la millora de la producció i la qualitat dels productes obtinguts.
A la fitxa 90, que podeu descarregar, s'explica quina informació podem trobar al Mapa de Sòls (1:25.000) de Catalunya i com es pot accedir a ella tant en paper com digitalment.
Tot i que la gestió del sòl és generalment realitzada a nivell de finca de manera puntual, els seus efectes col·laterals van més enllà i s'estenen a àmplies zones degut a l'estret lligam existent entre sòl, aigua, aire i biota.
Així doncs, les bones pràctiques agràries lligades al maneig del sòl han d'anar encaminades a reduir fenòmens com l'erosió, l'escolament i la lixiviació, afavorir la vida de flora, fauna i microorganismes i mantenir el reservori de carboni, entre d'altres aspectes.
A la pràctica, les actuacions més destacades en aquest sentit inclouen:
El problema de contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries ha estat abordat per la Unió Europea en la seva Directiva 91/676/CEE, de 12 de desembre de 1991, transposada pel Reial decret 261/1996, de 16 de febrer, al dret de l'Estat.
El sòl, a banda de les seves funcions de producció d'aliments, en qualitat i quantitat, té un paper clau en el filtrat de les aigües.
L'aparició d'àrees amb aigües que contenen elevats continguts de nitrats procedents d'una contaminació difusa lligada a l'ús de fertilitzants, planteja la necessitat de perfeccionar-ne la gestió mitjançant l'adopció d'un seguit de pràctiques agràries millorades.
La normativa comunitària obliga als estats membres, entre d'altres aspectes, a elaborar un Codi de bones pràctiques agràries.
Aquest Codi serà d'obligat compliment en les zones vulnerables designades.
A Catalunya, mitjançant l'Ordre de 22 d'octubre de 1998, s'estableix el Codi en relació amb el nitrogen.
El Codi és un referent quant al desenvolupament de l'agricultura compatible amb el medi ambient destacant els següents punts:
El Manual del Codi de bones pràctiques agràries en relació amb el N és la guia per a la interpretació pràctica del CBPA elaborada pel Departament d'Agricultura.
Per tal que els beneficiaris dels ajuts directes de la PAC i de determinats ajuts al desenvolupament rural puguim percebre integrament els ajuts, cal que respectin:
Les bones condicions agràries i mediambientals (característiques específiques de la superfície, incloses les condicions climàtiques del sòl, el sistema d'explotació agrària i l'estructura de l'explotació) i
Els requisits legals de gestió (normes en matèria de salut pública, zoosanitat, fitosanitat, medi ambient i benestar dels animals)