L'article 3 de la Llei 15/1984, de 20 de març, del joc, estableix que l'aprovació del catàleg de jocs i apostes correspon al Govern.
Mitjançant el Decret 325/1985, de 28 de novembre, es va aprovar el primer catàleg de jocs i apostes autoritzats a Catalunya, en desenvolupament de l'esmentat article 3.
L'aprovació de disposicions reglamentàries posteriors ha motivat una sèrie de modificacions d'aquesta norma, que han afectat la major part de la seva part dispositiva.
Així, el contingut de l'article 1 del Decret 325/1985 fou ampliat pel catàleg de jocs i apostes que es poden practicar exclusivament en els casinos de joc, aprovat mitjançant Decret 386/2000, de 5 de desembre, el qual va derogar igualment l'article 2.
Finalment, l'article 4 del Decret 325/1985, relatiu a màquines recreatives, va ser derogat pel Decret 316/1992, de 28 de desembre, pel qual es va aprovar el Reglament de màquines recreatives i d'atzar.
D'altra banda, l'article 4 de la Llei 15/1984, de 20 de març, del joc, també atribueix al Govern la planificació dels jocs i de les apostes.
Pel Decret 324/1985, de 28 de novembre, es va establir la planificació del joc, en desenvolupament de l'esmentat article 4.
No obstant cal tenir en compte que l'aprovació de normes planificadores, contingudes en reglamentacions específiques posteriors, ha comportat igualment una sèrie de modificacions que han afectat d'una manera important al contingut d'aquesta disposició reglamentària.
Així, l'article 3.b) del Decret 324/1985, que establia limitacions del nombre de màquines del tipus B destinades a bars i bars restaurant, va ser tàcitament derogat pel Decret 316/1992, de 28 de desembre, d'aprovació del Reglament de màquines recreatives i d'atzar.
Aquesta mateixa norma va implicar la derogació expressa dels articles 4 i 5.
Posteriorment el Decret 66/1995, de 7 de març, pel qual es modifica la planificació del joc a Catalunya i es limita el nombre de màquines del tipus B instal·lades en bars i bars restaurant, va tornar a limitar el nombre d'aquest tipus de màquines per a aquests establiments, limitació que va mantenir posteriorment el Reglament de màquines recreatives i d'atzar aprovat pel Decret 28/1997, de 21 de gener.
Igualment el Reglament del joc de la plena o bingo, aprovat pel Decret 147/2000, d'11 d'abril, va modificar l'article 1 del Decret 324/1985, variant el nombre de sales autoritzades, fixant una distància mínima per a noves autoritzacions i trasllats, i limitant la possibilitat de concessió de noves autoritzacions i ampliacions que superin les 600 places d'aforament.
Ateses les modificacions produïdes en les normatives reguladores del catàleg de jocs i apostes i de la planificació del joc a Catalunya es considera necessari aprovar una nova disposició normativa que integri de forma unitària el contingut vigent d'ambdós textos legals.
D'altra banda, cal tenir en compte que l'especificitat pròpia de cadascun dels jocs regulats en el catàleg ha fet necessària una regulació normativa exhaustiva que concreta les diferents modalitats i denominacions i els elements i regles essencials per practicar-los, així com una regulació detallada dels requisits de concessió de les autoritzacions i la seva localització territorial, entre d'altres.
Així mateix l'evolució de noves tecnologies i la proliferació d'activitats relacionades amb el joc a través de mitjans informàtics i sistemes telemàtics, fa convenient l'actualització de la normativa, en el sentit d'admetre la possibilitat d'utilitzar aquests mitjans per a la realització dels jocs i les apostes compresos en el catàleg.
En aquest sentit el Parlament de Catalunya, a través de la Resolució 991/VI, de 25 d'octubre de 2001, ha instat el Govern de la Generalitat a adoptar les mesures necessàries per ajustar la normativa vigent en matèria de joc, en particular la dels casinos, a la realitat derivada de l'ús de les noves tecnologies en els jocs propis dels casinos, quan aquests siguin promoguts per empreses amb seu a Catalunya.
Per tot l'exposat, d'acord amb el dictamen de la Comissió Jurídica Assessora, a proposta de la consellera d'Interior i en ús de les atribucions que estableix la disposició final tercera de la Llei 15/1984, de 20 de març, del joc, amb la deliberació prèvia del Govern,
Aquest Decret té per objecte aprovar el catàleg de jocs i apostes autoritzats a Catalunya, així com aprovar els criteris que han de regir en la planificació dels esmentats jocs i apostes.
El catàleg de jocs i apostes autoritzats a Catalunya, previst en l'article 3 de la Llei 15/1984, de 20 de març, del joc, comprèn els següents: loteria, jocs que es poden practicar exclusivament als casinos de joc previstos a l'article 8.2 del present Decret, plena o bingo, màquines recreatives, màquines recreatives amb premi i d'atzar, rifes, tómboles, combinacions aleatòries, apostes hípiques, apostes de llebrers i apostes de trinquet.
3.1 Els jocs i apostes que especifica l'article 2 poden ser organitzats i explotats en establiments autoritzats a l'efecte, així com mitjançant l'ús de sistemes informàtics o telemàtics per qualsevol dels mitjans o sistemes de suport previstos.
3.2 Les reglamentacions específiques de l'organització i explotació de jocs i apostes mitjançant sistemes informàtics o telemàtics han de determinar les modalitats concretes de jocs i, si escau, la possibilitat de practicar en temps real determinats jocs; els requisits dels operadors autoritzats i les condicions per oferir la pràctica del joc; els mecanismes de control i de seguretat; les garanties de protecció dels fons dipositats com a conseqüència de la pràctica del joc i dels pagaments dels guanys corresponents; els sistemes de protecció de les persones menors d'edat i de les persones sobre les que recaiguin prohibicions específiques; els possibles límits a les apostes i a les pèrdues i, si escau, la inscripció de les persones jugadores en el corresponent registre de l'operador.
3.3 Els jocs i les apostes descrits a l'apartat 1 únicament poden ser organitzats, gestionats i explotats per persones físiques o jurídiques inscrites en els corresponents registres i autoritzades d'acord amb les reglamentacions específiques.
L'organització i desenvolupament dels jocs i apostes continguts en aquest Decret es regeixen per la Llei 15/1984, de 20 de març, del joc, per la Llei 1/1991, de 27 de febrer, reguladora del règim sancionador en matèria de joc i per les reglamentacions específiques d'aplicació.
Aquestes reglamentacions han de contenir els elements necessaris per practicar-los, les seves regles essencials i les garanties del funcionament en cada una de les seves modalitats, si escau.
5.1 Pel que fa a la loteria, com a joc d'atzar, serà organitzada per la Generalitat de Catalunya per mitjà de l'Entitat Autònoma de Jocs i Apostes de la Generalitat, a qui correspon l'organització i la seva gestió directa, sens perjudici de les competències que corresponguin a altres organismes.
5.2 Les modalitats que admet el joc de la loteria són les següents:
a) Sorteigs, en cada un dels quals s'adjudiquen als números que resultin guanyadors els premis oferts en el prospecte respectiu, de manera que la persona que adquireix cada bitllet sap exactament el número que juga, que és el que es troba imprès en el bitllet, i les possibilitats del seu premi, que consisteix en una quantitat fixa.
b) Sorteigs subjectes a dues variables: el nombre de persones que participen, i els números que cada jugador o jugadora determina en el seu bitllet, de manera que l'import del premi està en proporció a les aportacions dels jugadors i jugadores, desconeixent aquests prèviament l'import del premi que els pot correspondre.
c) Loteria presortejada, que consisteix en el fet que el número del bitllet és invisible per a la persona que l'adquireix i, un cop obert, li descobreixen si es correspon amb algun premi fixat prèviament i rigorosament secret.
En aquesta modalitat el jugador o jugadora queda informat instantàniament de la seva fortuna.
De conformitat amb el que disposa l'article 4 de la Llei 15/1984, de 20 de març, del joc, es planifiquen els jocs i apostes, fixant els criteris pels quals s'ha de regir la concessió d'autoritzacions, tant pel que fa a la situació territorial i al nombre, com a les condicions objectives per obtenir-les, d'acord amb el que estableixen els articles següents.
7.1 Es limita a 75 el nombre d'autoritzacions de sales de bingo per a tot el territori de Catalunya.
7.2 No es pot autoritzar el trasllat ni la instal·lació de noves sales de bingo quan existeixin altres sales autoritzades dins un radi de 1.000 metres des de la ubicació pretesa.
Aquesta distància es mesura des del punt central de la porta d'accés a la sala; en el supòsit en què la porta d'accés a la sala no coincideixi amb l'entrada a l'edifici on s'ubica la sala, la distància es mesura des del punt central de la porta d'accés a la sala.
En cap cas no es poden autoritzar noves sales ni ampliacions de les ja existents que superin el nombre total resultant de 600 places d'aforament.
8.1 Es limita a tres el nombre de casinos autoritzats per a tot el territori de Catalunya.
8.2 Els jocs que es poden practicar exclusivament als casinos de joc són els següents: ruleta francesa, ruleta americana d'un sol zero, vint-i-u o "Black Jack", bola o "Boule", trenta i quaranta, daus o "Craps", punt i banca, bacarà o "Chemin de fer" o ferrocarril, bacarà a 2 draps, pòquers de contrapartida (pòquer sense descart i pòquer "Trijoker"), pòquers de cercle (pòquer cobert en la seva varietat de pòquer cobert de 5 cartes amb descart, i pòquer descobert en les seves modalitats de "Seven Stud Pòquer", "Omaha", "Hold'em", "Five Stud Pòquer" i pòquer sintètic) i roda de la fortuna.
8.3 No es poden autoritzar altres modalitats o localització de jocs de casino diferents de les previstes a l'apartat anterior, i la seva pràctica s'ha d'ajustar a les previsions, condicions i regles de joc establertes a la reglamentació d'aprovació del catàleg de jocs que es poden practicar exclusivament als casinos de joc.
Únicament es podran practicar altres jocs en els locals o establiments autoritzats com a casinos de joc, en els termes que estableixi la Reglamentació dels casinos de joc a Catalunya.
9.1 La reglamentació específica de les màquines recreatives i d'atzar ha de contenir la regulació del joc desenvolupat mitjançant màquines recreatives i d'atzar, o aparells automàtics que a canvi d'un preu cert ofereixen a l'usuari únicament un temps d'utilització per al sol entreteniment o bé l'obtenció d'un premi, així com la regulació d'aquestes màquines recreatives i d'atzar, de les activitats que s'hi relacionen i de les persones o empreses i establiments dedicats a la realització d'aquestes activitats
9.2 Les màquines recreatives i d'atzar es classifiquen en els tipus següents: màquines tipus A, o recreatives; màquines tipus B, o recreatives amb premi, i màquines tipus C, o d'atzar.
9.3 No es poden emetre permisos d'explotació per a màquines del tipus B, o recreatives amb premi, destinades als establiments dedicats a l'activitat de bar o bar restaurant, llevat que es tracti d'una alta per substitució d'una màquina de les mateixes característiques.
10.1 S'entén per rifa, als efectes de la corresponent reglamentació especifica d'aquest joc, el sorteig d'un bé prèviament determinat, moble o immoble, però en cap cas valors, metàl·lic o signe que el representi.
El sorteig se celebra entre diverses persones mitjançant l'adquisició de butlletes o bitllets d'import únic.
El total de les butlletes emeses ha de satisfer com a mínim el valor de l'objecte sortejat.
10.2 S'entén per tómbola el sorteig simultani de diversos béns mobles, de manera que en una única butlleta o papereta d'import únic existeixi la possibilitat d'adquirir qualsevol dels objectes sortejats a la vista del jugador.
El total de les butlletes haurà de satisfer, almenys, el preu de tots els objectes sortejats.
10.3 S'entén per combinacions aleatòries aquells sorteigs que amb finalitats exclusivament publicitàries o de promoció d'un producte o servei, i tenint com a única contraprestació el consum del producte o servei sense cap increment del seu cost ordinari, ofereixen determinats premis en metàl·lic, espècies o serveis.
10.4 Els jocs mitjançant rifes, tómboles i combinacions aleatòries que se celebrin a Catalunya s'han d'atenir a les reglamentacions específiques en aquesta matèria.
11.1 Els cinc hipòdroms previstos en el Decret 455/1983, de 22 de setembre, s'han d'instal·lar d'acord amb el seu reglament particular, però durant els deu anys posteriors a l'autorització del primer d'aquests no se'n pot autoritzar cap altre.
11.2 L'autorització per a l'establiment d'un hipòdrom comporta la de gestionar les apostes relatives a les curses que s'hi celebrin.
D'acord amb els reglaments particulars pot autoritzar-se la instal·lació de nous canòdroms, velòdroms i frontons amb la llicència annexa per organitzar les apostes internes; però en cap cas no es pot autoritzar l'organització d'apostes urbanes o externes d'aquest tipus.
En entrar en vigor el present Decret, es deroguen les disposicions següents:
a) El Decret 324/1985, de 28 de novembre, pel qual s'estableix la planificació del joc d'acord amb la Llei 15/1984, de 20 de març.
b) El Decret 325/1985, de 28 de novembre, pel qual s'aprova el primer catàleg de jocs i apostes autoritzats a Catalunya.
c) El Decret 66/1995, de 7 de març, pel qual es modifica la planificació del joc a Catalunya i es limita el nombre de màquines del tipus B instal·lades en bars i bars restaurant.