Aquest mes comença a prendre forma el nou barri de Llevant, que ocuparà 55 hectàrees entre la carretera comarcal C-245, els barris de la Torre-roja i Campreciós, l'espai forestal de la muntanya de Sant Ramon i el terme municipal veí de Sant Boi.
La urbanització d'aquest sector, que promou l'empresa municipal VIMED i del qual l'INCASÒL és un dels propietaris prioritaris, completa la fesomia del nucli urbà de Viladecans, comportarà millores importants per a tota la ciutat, com la creació d'un vial de ronda que reduirà el trànsit intern, la construcció de 1.371 pisos de protecció oficial que facilitaran l'accés a l'habitatge i l'extensió del parc de la Torre-roja per convertir-lo en el parc més gran metropolità en un únic municipi, així com la dotació d'espai per a importants equipaments educatius, culturals, esportius i lúdics de ciutat.
A Llevant hi haurà més superfície dedicada a espais verds que a habitatges i equipaments junts.
De fet, el 35 % del sòl del nou barri seran zones verdes i espais lliures, mentre que el 25 % es destina a carrers, el 18 % a equipaments, el 15 % a habitatges, el 6 % a sistemes i serveis i l'1% a espais comercials.
L'edificació residencial es concentra a la zona propera a l'avinguda de la Generalitat (C-245) i al barri de la Torre-roja, on ara hi ha bàsicament espais en desús d'activitats econòmiques abandonades i terrenys descampats privats.
Així, amb la creació del nou barri, el 84 % del sòl passarà a ser públic.
Aquest predomini del verd al barri es materialitzarà sobretot en l'ampliació del parc de la Torre-roja, creixerà cap a la falda de la muntanya de Sant Ramon, esdevenint un espai de traspàs entre el nucli urbà i la muntanya, tot generant vies verdes de connexió d'ús ciutadà.
El parc triplicarà la seva superfície –d'11,5 a 34,2 hectàrees– i es convertirà, així, en el parc urbà més gran de tota l'àrea metropolitana en un únic municipi.
Es planteja fer una intervenció mínima d'adequació dels terrenys actuals, incorporant el mínim mobiliari urbà necessari, però plantant 1.474 nous arbres.
Una part d'aquests arbres contribuiran a crear un bosc urbà, amb un 90 % del sòl amb cobertura vegetal d'arbres i arbustos, que es convertirà no només en espai de lleure en la natura i de captació del CO2 per lluitar contra el canvi climàtic, sinó també en un espai educatiu i de ciència a l'aire lliure a manera d'aula ambiental.
A més, al parc s'ubicaran uns horts lúdics, per donar resposta a la seva demanda ciutadana.
La cura i integració del patrimoni natural serà una de les ensenyes del barri.
Així es farà amb les rieres i torrenteres, mantenint en part la seva funció hidràulica, i reforçant la paisatgística i biogeogràfica, com es va fer amb la riera de Sant Climent.
I, també, amb els garrofers centenaris, tot i que potser caldrà trasplantar-ne algun.
Una petita revolució per a la mobilitat
La creació d'un vial de cornisa al nou barri permetrà reduir la circulació de vehicles per l'interior de la ciutat, ja sigui tant dels residents locals com dels que es desplacen al municipi veí de Sant Climent, tot contribuint a una reducció de la contaminació atmosfèrica i acústica i a una major seguretat viària.
Es calcula que deixaran de passar cada dia 3.000 cotxes per l'eix de la riera de Sant Climent i el barri de la Torre-roja, apropant l'accés 50 de l'autopista C-32 i ajudant a repartir millor el trànsit entre els dos accessos de la ciutat a l'autopista, descongestionant la sortida 52.
D'altra banda, el nou barri incrementarà un 30 % la xarxa ciclable local, ja que tots els carrers principals tindran carril bici.
A més, les vies secundàries seran ciclocarrers amb la velocitat limitada a 30 km/h per tal de donar més seguretat a l'ús de la bicicleta per la calçada.
A més, el barri comptarà amb una zona de prioritat de vianants a l'espai residencial.
D'aquesta manera, el nivell d'emissions de CO2 dins del barri pot ser fins a un 60 % inferior al de la mitjana local.
El naixement del nou barri, que podria acollir fins a 8.000 persones, també comportarà la creació d'una tercera línia d'autobús local que permetrà al barri –i altres barris de l'entorn– enllaçar ràpidament amb l'estació de tren.
La creació del nou barri permet seguir ampliant els equipaments de ciutat, essencials per dotar Viladecans d'uns serveis de primera.
Alguns eren tan necessaris que ja es van avançar en les zones frontereres amb la resta de la ciutat, com el tanatori o el tercer ambulatori, però d'altres igual de valuosos arribaran a partir d'ara.
A prop de l'estadi de beisbol està prevista la construcció de la piscina d'estiu, un equipament molt reivindicat per la ciutadania però que no tenia una ubicació idònia en cap altre indret de la ciutat fins ara per les condicions i dimensions de l'espai necessari.
Enguany es preveu l'inici de la redacció del projecte i l'any 2023 podria estar construïda.
També el futur estadi d'atletisme tindrà el 50 % del seu emplaçament al nou barri, pel que aquest equipament és una mica més a prop de ser realitat.
A més, es potenciaran els elements i espais esportius a l'aire lliure al parc de la Torre-roja.
Un altre equipament de primer nivell serà l'Ateneu de la Història, que allotjarà un centre cívic, una biblioteca especialitzada en patrimoni històric, la nova seu de l'Arxiu Municipal i un espai museístic.
Estarà ubicat davant de la plaça central del barri on s'integrarà en la seva estructura la xemeneia i el forn de l'antiga bòbila de Sales, ara en estat d'abandonament.
Una altra millora per al patrimoni històric serà l'eliminació de les línies elèctriques aèries davant de l'ermita de Sales, l'edifici més antic de la ciutat i un element d'interès històric i atractiu turístic per les singulars pintures medievals que s'hi van trobar al seu interior.
També es construiran a Llevant un institut-escola –per donar una seu definitiva a l'actual Escola Mediterrània i l'Institut Olímpia, ubicats al parc de la Torre-roja– i la nova comissaria de la Policia Local.
Gairebé la meitat dels pisos seran de protecció
Dels 2.996 habitatges previstos al nou barri en 52 edificis residencials, 1.371 pisos seran de protecció oficial (HPO).
És a dir, un 47 %, molt per sobre al que obliga la llei a Catalunya.
Per promoure un barri, sobretot per al jovent –gairebé la meitat de la població de Viladecans té ara menys de 35 anys–, el nou barri esdevé una eina per potenciar l'accés a una vivenda assequible i l'emancipació dins la mateixa ciutat.
Per la seva part, l'INCASÒL disposa d'un total de 8 parcel·les destinades a habitatges de protecció oficial.
Ja n'ha venut 6 a cooperatives per un total de 474 habitatges en règim especial, general i concertat de protecció oficial.
En les dues parcel·les restants destinades a habitatge social serà l'INCASÒL qui promourà directament 163 habitatges protegits de lloguer.
Serà un barri compacte, amb els edificis d'habitatges concentrats a tocar dels barris de Torre-roja i de Sales, divers i equilibrat, s'ha dissenyat un barri amb una barreja d'habitatges lliures i protegits (dels quals gairebé dos terços seran de règim general i la resta especials i concertats).
A la ciutat se n'han construït 200 habitatges protegits des del 2015.
A l'Oficina Local d'Habitatge, però, s'hi han adreçat 2.000 persones per sol·licitar-ne una darrerament.
Davant la dificultat d'accés a l'habitatge mentre que les zones verdes i els equipaments faran la transició amb l'espai forestal de la muntanya de Sant Ramon.
La disposició de les noves edificacions manté l'estructura d'illes tipus eixample molt habitual als barris de l'entorn.
Hi haurà edificis amb diferents alçades, amb una concentració d'edificabilitat que permetrà millorar notablement la sostenibilitat ambiental i la viabilitat funcional, a més d'oferir el màxim d'espais públics.
El cost de les obres per donar forma a les infraestructures i l'espai públic serà de 38 milions d'euros, sense comptar la construcció d'edificacions residencials o d'equipaments.
Aquesta inversió es reparteix entre els titulars del sòl, sobretot en mans de privats i de l'INCASÒL.
Aquests urbanitzen els terrenys per construir habitatges ells mateixos o per incorporar a altres promotors.
A la licitació pública per fer les obres es van presentar deu propostes.
L'adjudicatària, amb la puntuació més alta, va ser la Unió Temporal d'Empreses (UTE) formada per Sacyr, Scrinser y Excavaciones y Construcciones Benjumea.
El perímetre del nou barri estarà tancat durant els dos anys d'obres per seguretat i per agilitzar l'actuació, però es podrà accedir a l'espai forestal de la muntanya de Sant Ramon des de l'avinguda de la Fraternitat.
Tot i que la majoria d'obres es faran fora del nucli urbà actual, s'informarà en cada moment d'aquelles afectacions imprescindibles, bàsicament sobre la mobilitat de l'entorn o l'accés a la muntanya.
Les úniques obres a l'actual nucli urbà seran la renovació de col•lectors d'aigua a l'avinguda de la Fraternitat i al carrer del Torrent Fondo, per connectar el nou barri a la xarxa de recollida de les aigües pluvials.