projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Són subjectes passius, en qualitat de contribuents, les persones físiques o jurídiques, i també les entitats que sense tenir personalitat jurídica constitueixen una unitat econòmica o patrimoni separat susceptible d'imposició definides com a obligats tributaris per la normativa tributària general, que siguin titulars d'un o més dels establiments subjectes a l'impost.
Tenen la consideració de titular d'establiment comercial les persones físiques o jurídiques, i també les entitats que sense tenir personalitat jurídica constitueixen una unitat econòmica o patrimoni separat susceptible d'imposició definides com a obligats tributaris per la normativa tributària general, que duguin a terme de manera directa l'activitat comercial o de prestació de serveis subjecte a l'impost.
En el cas de grans establiments comercials territorials col·lectius, ho és la persona titular de la llicència comercial o assimilable.
Què cal fer en cas de necessitat d'aixecament de trava en el compte bancari?
(Informació actualitzada el 03.04.2020)
En la majoria de casos ha finalitzat el termini que permet fer l'aixecament de trava.
Això no obstant, les persones que tinguin dubtes i vulguin contactar amb l'Agència Tributària de Catalunya, poden fer-ho a través del formulari de contacte.
- Els camps "Tema" i "Subtema1" ja venen emplenats per defecte: Economia – Impostos / Tributs
- En el desplegable "Subtema 2", cal seleccionar " Recaptació executiva i embargaments"
- En el camp "Assumpte" cal escriure el motiu "Sol·licitud aixecament de trava", aquesta especificació és important per poder donar celeritat a la sol·licitud.
- Al camp "Missatge", el contribuent pot descriure i facilitar les dades de la seva situació, indicant l'import i el tipus de percepció que rep ( nòmina, pensió, PIRMI...).
Aquest formulari permet annexar documentació però només ha de fer-ho en el cas que el contribuent la tingui a mà, per evitar fer desplaçaments.
Moratòria en els terminis d'autoliquidació i pagament de tots els tributs propis i cedits de la Generalitat de Catalunya
El Govern ha aprovat un segon decret de mesures urgents per lluitar contra els efectes que la pandèmia del Covid-19 pugui tenir sobre diversos àmbits que afecten l'economia catalana.
En aquest sentit, l'acord de Govern, que complementa el ja aprovat pel Govern el dijous 12 de març, inclou un conjunt d'actuacions que afecten diversos àmbits com són: la contractació pública, la salut i gestió de residus sanitaris, la transparència, el transport públic i la gestió tributària.
En l'àmbit tributari, el decret llei preveu una moratòria en els terminis d'autoliquidació i pagament de tots els tributs propis i cedits de la Generalitat de Catalunya fins que finalitzi l'estat d'alarma decretat pel Govern espanyol el passat 14 de març.
El Decret aprovat ahir, 17 de març, entrarà en vigor el mateix dia de la seva publicació al Diari Oficial de la Generalitat.
Publicació del Decret llei 7/2020, de 17 de març, de mesures urgents en matèria de contractació pública, de salut i gestió de residus sanitaris, de transparència, de transport públic i en matèria tributària i econòmica
S'ha publicat el Decret llei 7/2020, de 17 de març, de mesures urgents en matèria de contractació pública, de salut i gestió de residus sanitaris, de transparència, de transport públic i en matèria tributària i econòmica (DOGC núm. 8089, de 19.3.2020).
Aquest Decret llei, d'acord i en el marc del Reial decret 463/2020, de 14 de març, conté determinades previsions en matèria de gestió tributària per tal de garantir el principi de seguretat jurídica davant la declaració de l'estat d'alarma establert arran de la situació sanitària provocada pel COVID-19.
Al capítol V, "Previsions en matèria tributària", i concretament a l'article 14, "Suspensió dels terminis de presentació i ingrés de tributs", el Decret estableix que:
Aclariment sobre la data inicial de la suspensió de la presentació d'autoliquidacions i pagament que preveu el Decret llei 7/2020
L'article 14 del Decret llei 7/2020, de 17 de març, de mesures urgents en matèria de contractació pública, de salut i gestió de residus sanitaris, de transparència, de transport públic i en matèria tributària i econòmica, fa referència a la suspensió dels terminis de presentació i ingrés de tributs, però no concreta quina és la data inicial de la suspensió de la presentació d'autoliquidacions i pagament que preveu.
En l'àmbit d'aplicació dels tributs propis de la Generalitat de Catalunya i dels tributs cedits s'estableix la suspensió de la presentació d'autoliquidacions i pagament dels esmentats tributs fins que es deixi sense efecte l'estat d'alarma establert en el Reial decret 463/2020, de 14 de març, pel qual es declara l'estat d'alarma per a la gestió de la situació de crisi sanitària provocada pel COVID-19."
Per determinar quina és la data inicial de la suspensió de la presentació d'autoliquidacions i pagament prevista en aquest precepte, tota vegada que l'article 14 no en diu res, cal tenir en compte el que estableix el preàmbul del Decret llei 7/2020, el qual, si bé és cert que no té caràcter dispositiu o normatiu, sí que té un reconegut caràcter informador o d'abast interpretatiu del contingut de la norma que introdueix.
Atenent a aquest caràcter, podem entendre que, essent la finalitat del Decret llei complementar -en el marc de les competències de la Generalitat- les mesures necessàries per atendre la situació d'estat d'alarma segons queda expressament declarat en el preàmbul, s'ha d'entendre que la finalitat de la suspensió dels terminis de presentació i autoliquidació a què es refereix l'article 14 ha d'abastar des de l'inici de la declaració d'estat alarma.
En conclusió, el termini de suspensió a què fa referència l'article 14, s'inicia el 14 de març i es manté fins que es deixi sense efecte l'estat d'alarma.
La base imposable de l'impost és constituïda per la quantitat, en quilograms, d'òxids de nitrogen emesa durant el cicle LTO de les aeronaus durant el període impositiu.
A l'efecte de determinar la base imposable d'aquest impost, s'han d'aplicar els factors d'emissió que determina la guia d'inventaris d'emissions EMEP/EEA, de l'Agència Europea de Medi Ambient.En el cas dels helicòpters, els factors d'emissió aplicables són els que estableix l'Oficina Federal d'Aviació Civil de Suïssa.
– NV és el nombre de vols (enlairaments) efectuats durant el període impositiu.
– BI teòrica és el resultat de sumar les bases imposables parcials que resulten de multiplicar, per cada model d'aeronau del contribuent, el nombre de vols anuals pel factor d'emissions d'òxids de nitrogen.
– NV és el nombre total de vols (enlairaments) efectuats durant el període impositiu.
El model d'autoliquidació es va aprovar per ordre del conseller del departament competent en matèria d'hisenda:
Ordre VEH/132/2020, de 24 de juliol, per la qual s'aproven els models d'autoliquidació 550 i 560 de l'impost sobre les instal·lacions que incideixen en el medi ambient (DOGC núm. 8190, de 31/07/2020).
Nota: el primer pagament d'aquest impost serà de l'1 al 20 d'octubre de 2020.
Nota: els primers pagaments fraccionats d'aquest impost seran de l'1 al 20 d'octubre de 2020.
En el cas de les activitats de producció, emmagatzematge o transformació d'energia elèctrica, atès el caràcter continuat del fet imposable, el període impositiu coincideix amb l'any natural, i en tot cas entra en vigor l'1 de juliol de 2020.
En el cas de les activitats de producció, emmagatzematge o transformació d'energia elèctrica, l'impost es merita el 31 de desembre de cada any.
En el cas de la resta d'activitats gravades, l'impost no està subjecte a període impositiu i es merita el 30 de juny de cada any (la primera meritació es produirà el 30 de juny de 2020).
La quota tributària dels subjectes passius residents a Catalunya s'obté d'aplicar a la base liquidable l'escala de gravamen següent:
Límit de quota íntegra i quota mínima de l'impost sobre el patrimoni
Només per als subjectes passius sotmesos a l'impost per obligació personal, la suma de la quota íntegra de l'impost sobre el patrimoni conjuntament amb les quotes de l'IRPF (quota íntegra general i quota íntegra de l'estalvi) no pot superar el 60% de la suma de les bases imposables, general i de l'estalvi, de l'IRPF (cal tenir en compte que l'article 31 de la Llei de l'impost sobre el patrimoni introdueix determinades precisions sobre les partides que cal excloure o afegir a l'efecte de determinar l'import de la base imposable i la quota íntegra de l'estalvi de l'IRPF, i també de determinar la quota íntegra de l'impost sobre el patrimoni).
En qualsevol cas, si es produeix un excés del límit del 60%, l'excés s'ha de reduir en la quota de l'impost sobre el patrimoni, i la reducció no pot superar el 80% d'aquesta quota.
És a dir, s'estableix una quota mínima no reduïble en l'impost sobre el patrimoni equivalent al 20% de la quota íntegra del mateix impost.
Si els components d'una unitat familiar han optat per la tributació conjunta en l'IRPF, el límit de les quotes íntegres conjuntes d'aquest impost i de la de l'impost sobre el patrimoni es calcula acumulant les quotes íntegres meritades pels components de la unitat familiar en l'impost sobre el patrimoni.
La reducció que, si escau, s'hagi de practicar s'ha de prorratejar entre els subjectes passius de manera proporcional a les quotes íntegres respectives en l'impost sobre el patrimoni.
Deducció per impostos satisfets a l'estranger
En el cas d'obligació personal de contribuir, i sens perjudici del que disposin els tractats o els convenis internacionals, de la quota d'aquest impost s'ha de deduir, per raó de béns situats fora d'Espanya i de drets que es puguin exercir o que s'hagin de complir fora d'aquest territori, la quantitat menor de les dues següents:
a) L'import efectiu que s'hagi satisfet a l'estranger per raó de gravamen de caràcter personal que afecti els elements patrimonials computats en aquest impost.
b) El resultat d'aplicar sobre la part de la base liquidable gravada a l'estranger el tipus mitjà efectiu de gravamen d'aquest impost.
Constitueix la base imposable de l'impost el valor del patrimoni net del contribuent.
Aquesta magnitud és la diferència algebraica entre l'import del patrimoni brut i tots els deutes deduïbles.
Els diferents béns i drets que integren el patrimoni brut del contribuent, s'han de computar aplicant les regles de valoració específiques que estableix a aquest efecte la Llei de l'impost segons la naturalesa pròpia de cada element patrimonial (per a més informació, podeu consultar, a l'enllaç destacat, el manual pràctic que l'AEAT publica anualment).
Es consideren deutes deduïbles en l'impost sobre el patrimoni les càrregues i els gravàmens de naturalesa real que disminueixin el valor dels béns o els drets respectius, com també els deutes i les obligacions personals de què hagi de respondre el subjecte passiu.
Només són deduïbles si estan justificats degudament, i els interessos no es poden deduir en cap cas.
Per determinar la base liquidable dels subjectes passius residents a Catalunya, la base imposable s'ha de reduir en 500.000 euros, que és l'import del mínim exempt de tributació.
Estan exempts de l'impost sobre el patrimoni, amb les condicions i limitacions que s'estableixen a l'article 4 de la Llei de l'impost (podeu consultar, a l'enllaç destacat, el manual pràctic que l'AEAT publica anualment), els béns i els drets següents:
a) Els béns que integren el patrimoni històric espanyol que estiguin inscrits al Registre general de béns d'interès cultural o a l'Inventari general de béns mobles, com també aquells que s'hagin qualificat com a béns d'interès cultural per part del Ministeri de Cultura i estiguin inscrits al registre corresponent.
b) Els béns que integren el patrimoni històric de les comunitats autònomes.
e) Els drets de contingut econòmic en els instruments següents:
- Els drets consolidats dels partícips i els drets econòmics dels beneficiaris en una pla de pensions.
- Els drets de contingut econòmic que corresponguin a primes satisfetes als plans de previsió assegurats definits a l'article 51.3 de la Llei de l'IRPF.
- Els drets de contingut econòmic que corresponguin a aportacions efectuades pel subjecte passiu als plans de previsió social empresarial regulats a l'article 51.4 de la Llei de l'IRPF.
- Els drets de contingut econòmic derivats de les primes satisfetes pel subjecte passiu als contractes d'assegurança col·lectiva, diferents dels plans de previsió social empresarial, que instrumentin els compromisos per pensions assumits per les empreses, en els termes que preveu la disposició addicional primera del text refós de la Llei de regulació dels plans i els fons de pensions, i la normativa de desplegament corresponent, com també els derivats de les primes satisfetes pels empresaris als contractes d'assegurança col·lectiva esmentats.
- Els drets de contingut econòmic que corresponguin a primes satisfetes a les assegurances privades que cobreixin la dependència definits a l'article 51.5. de la Llei de l'IRPF.
f) Els drets derivats de la propietat intel·lectual o industrial, mentre formin part del patrimoni de l'autor i, en el cas de la propietat industrial, sempre que no estiguin afectes a activitats econòmiques.
g) Els valors pertanyents a no residents els rendiments dels quals estiguin exempts en virtut del que disposa l'article 14 del text refós de la Llei de l'impost sobre la renda de no residents, aprovat pel Reial decret legislatiu 5/2004, de 5 de març.
i) Les participacions en determinades entitats empresarials i professionals.
j) L'habitatge habitual del contribuent, amb un import màxim de 300.000 euros.
Són subjectes passius de l'impost les persones físiques.
Amb caràcter general, tributen per obligació personal les persones físiques que tenen la residència habitual al territori espanyol, que han de declarar el conjunt de béns i drets de contingut econòmic de què siguin titulars a 31 de desembre, independentment del lloc on estiguin situats els béns o es puguin exercir els drets, deduint-ne les càrregues i els gravàmens de naturalesa real que disminueixin el valor dels béns i els drets respectius, com també els deutes i les obligacions personals de què hagi de respondre el declarant.
Tributen per obligació real les persones que no tenen la residència habitual al territori espanyol i són titulars de béns o drets que estan situats, es poden exercir o s'han de complir al territori espanyol a 31 de desembre, deduint-ne les càrregues i els gravàmens de naturalesa real que afectin aquests béns o drets, com també els deutes per capitals que s'hi han invertit.
Les persones que hagin realitzat un ingrés tributari en el tresor de la Generalitat poden sol·licitar a l'Administració l'emissió d'un certificat que acrediti l'import, la data i el concepte corresponent a l'ingrés portat a terme.
No s'expedeix certificat quan ja han transcorregut més de 4 anys des de la data en què es va realitzar l'ingrés.
Demanar el certificat d'ingressos
El tràmit telemàtic es fa a través del registre electrònic, mitjançant el formulari genèric.
Cal seleccionar l'opció "Altres" en el desplegable del tipus de tràmit.
L'accés al formulari genèric requereix identificació digital.
La sol·licitud de certificat d'ingrés (model S08) s'ha de presentar, juntament amb la identificació fiscal de la persona interessada, a la delegació o oficina de l'Agència Tributària de Catalunya que correspongui, o, també, a les oficines de la xarxa Tributs de Catalunya.
En l'escrit de sol·licitud cal identificar suficientment l'ingrés al qual s'ha de referir el certificat sol·licitat.
Una vegada emès el certificat, s'ha de recollir personalment a les dependències de les delegacions de l'Agència, directament per la persona interessada, amb acreditació de la seva identitat, o bé mitjançant una persona representant; en aquest segon cas cal aportar la documentació següent:
a) El NIF de la persona interessada a nom de la qual s'expedeix el certificat.
b) En cas de persones jurídiques, còpia de l'escriptura pública d'apoderament o un altre document acreditatiu vàlid en dret, i el NIF de la persona apoderada.
c) Autorització signada per la persona interessada i a favor de qui la representa.
Les empreses o entitats pagadores que han rebut una diligència d'embargament de sous i salaris han de donar-hi compliment i aplicar, si correspon, a la nòmina de la persona treballadora afectada per l'embargament, la retenció de l'import corresponent fins a cobrir l'import del deute.
Les persones o entitats que han o entitats pagadores que han rebut una diligència d'embargament de crèdits, interessos, rendes i fruits de tota espècie, han de donar-hi compliment i retenir l'import de pagaments pendents derivats de qualsevol tipus de contracte amb la persona deutora fins a cobrir l'import del deute que l'Agència Tributària de Catalunya hagi indicat.
També en el cas que sigui la pròpia persona embargada qui rebi la notificació d'una diligència d'embargament a causa d'un deute impagat o bé se li hagi embargat un compte, pot obtenir la carta de pagament per pagar totalment o parcialment el deute.
L'aixecament de la retenció bancària per causa d'embargament únicament es pot sol·licitar:
- Quan en el compte afectat s'hi abonen sous, salaris o pensions i l'import retingut es pot considerar renda mínima garantida o bé, sou, salari o pensió al qual sigui d'aplicació els límits d'inembargabilitat previstos en la normativa (art. 607 de la Llei 1/2000, de 7 de gener, d'enjudiciament civil i art. 3 de la Llei 14/2017 de 20 de juliol).
- O bé en el cas que el deute ja hagi estat pagat.
Per poder tramitar la sol·licitud d'aixecament de la retenció bancària en els terminis legalment establerts, és imprescindible aportar, dins els 15 primers dies comptadors des del dia de la trava, la documentació següent:
- L'extracte bancari del compte on s'ha practicat l'embargament amb els moviments dels dos últims mesos i on quedi acreditada la titularitat.
- La còpia de l'última nòmina, salari o pensió, si se'n té.
Si es tracta d'una pensió de renda garantida de ciutadania, s'ha d'aportar una còpia de la resolució de concessió.
- Justificant que el deute ja ha estat pagat, en el cas que així sigui.
Les persones a qui s'hagi embargat un compte a causa d'un deute gestionat per l'Agència Tributària de Catalunya poden demanar que se'ls aixequi la trava, o obtenir més informació, a través del formulari de contacte.
Aquesta és la via més ràpida i recomanable.
Cal tenir present que l'aixecament només es pot fer efectiu durant els primers dies en què s'ha produït la trava (màxim 15 dies), i que cal justificar les circumstàncies per les quals es demana.
- Els camps "Tema" i "Subtema1" ja venen emplenats per defecte: Economia – Impostos / Tributs
- En el desplegable "Subtema 2", cal seleccionar " Recaptació executiva i embargaments"
- En el camp "Assumpte" cal escriure el motiu "Sol·licitud aixecament de trava", aquesta especificació és important per poder donar celeritat a la sol·licitud.
- Al camp "Missatge", el contribuent pot descriure i facilitar les dades de la seva situació, indicant l'import i el tipus de percepció que rep (nòmina, pensió,...)
Cal adjuntar la documentació pertinent.
En el cas que la petició es vulgui fer desplaçant-se a les oficines de l'ATC és imprescindible demanar cita prèvia.
Cal aportar la documentació pertinent i tenir present que si la cita prèvia es realitza després de 15 dies de l'embargament del compte ja no serà possible gestionar l'aixecament de la trava.
Aquesta és la pàgina d'accés al tràmit de petició d'ajornament o fraccionament del pagament d'un deute.
Podeu consultar informació relacionada (ajornaments i fraccionaments específics, terminis, documentació, efectes...) a la pàgina Ajornaments i fraccionaments.
La petició d'ajornament o fraccionament telemàtic actualment es pot fer en nom propi i també en nom de terceres persones (sempre que el presentador estigui adherit a un conveni per a la presentació telemàtica en nom de tercers o bé tingui la representació telemàtica per fer aquesta sol·licitud) i per als conceptes que s'han detallat a la pantalla anterior *.
Les dades de la persona sol·licitant ja venen emplenades automàticament, pel fet d'haver accedit amb identificació digital.
Les dades relatives a l'adreça no estan bloquejades i es poden modificar en cas de necessitat.
Avís (04.09.2020) sobre la concessió automàtica
L'Agència Tributària de Catalunya pot concedir, de manera automatitzada, l'ajornament o fraccionament de determinades sol·licituds corresponents a deutes d'entre 100 i 3.000 €.
Vegeu la guia informativa sobre la concessió automàtica d'ajornaments i fraccionaments (conté informació sobre com saber, en el moment d'obtenir el justificant de sol·licitud, si ha estat concedit).
* En els casos no disponibles mitjançant la funcionalitat específica es pot utilitzar l'alternativa del registre electrònic, a través del formulari genèric, que permet seleccionar l'opció corresponent en el desplegable del tipus de tràmit.
- El codi del deute que es vol ajornar o fraccionar (liquidacions en període voluntari o bé liquidacions i altres deutes en període executiu).
El servei no s'ofereix per a autoliquidacions.
Cal presentar la sol·licitud acompanyada de la documentació necessària per identificar el deute i, si escau, la garantia corresponent, junt amb la proposta d'un calendari d'ingressos i la documentació que justifiqui l'existència de dificultats econòmiques.
La sol·licitud es pot presentar a qualsevol delegació o oficina de l'Agència.
Cal consultar la informació i condicions de la cita prèvia: si es requereix assistència per tramitar la sol·licitud d'ajornament o fraccionament, cal demanar cita de recaptació (el registre de documents és únicament per a la presentació de sol·licituds ja emplenades i documentació relacionada).
Per calcular l'import a embargar, cal emplenar en cadascun dels mesos l'import de la retribució líquida que s'espera que rebi el treballador.
En el camp "tipus de paga" cal seleccionar si la mensualitat incorpora paga extraordinària o no i si les pagues estan prorratejades o no.
A continuació es mostrarà la quantitat que s'ha ingressar d'acord amb el que preveu l'article 607 de la LEC i es podrà obtenir la carta de pagament.
Sol·licitar la constitució de dipòsit en efectiu
Per a més informació podeu consultar la guia de tramitació telemàtica del model 226.
El pagament telemàtic es pot fer amb targeta bancària o mitjançant càrrec en compte, en aquest darrer cas, només es pot fer el pagament a través de Banc Sabadell, BBVA i CaixaBank.
Per sol·licitar la constitució de dipòsits en efectiu davant l'Agència Tributària de Catalunya cal seguir els passos següents:
Emplenar el formulari de sol·licitud de constitució de dipòsits en efectiu que us correspongui, en funció de la delegació territorial de l'Agència on s'hagi de constituir el dipòsit.
Realitzar l'ingrés de l'import del dipòsit en el compte corrent que s'indica en el formulari de sol·licitud corresponent, mitjançant transferència bancària o ingrés en efectiu en el compte esmentat.
Finalment, cal que aporteu a la delegació territorial corresponent el document acreditatiu de l'ingrés en el compte corrent juntament amb el formulari de sol·licitud degudament emplenat i signat.
D'acord amb la normativa vigent, els dipòsits en efectiu, efectuats en els comptes corrents de l'Administració tributària, no comporten el pagament de deutes tributaris.
Pagament telemàtic i pagament presencial.