La Presidenta de la GAIP, Elisabet Samarra Gallego, ha participat en el V Congrés Internacional de Transparència celebrat del 28 de setembre a l'1 d'octubre en modalitat telemàtica, amb el suport tècnic de la Universitat Nacional d'Educació a Distancia, atesa la situació sanitària provocada per la COVID-19.
En el marc del Congrés, la Presidenta participa el dia 30 de setembre, juntament amb el director del Consejo de Transparencia y Protección de Datos d'Andalusia, Manuel Medina, i la Subdirectora general de Reclamacions del Consejo de Transparencia y Buen Gobierno, Esperanza Zambrano, en la taula de debat " La transparència des d'una perspectiva judicial ", on s'han exposat els criteris jurisprudencials en relació amb l'aplicació de la legislació de transparència i accés a la informació pública que resulten de les sentències del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya, del Tribunal Suprem i de l'administració de justícia a Andalusia sobre els recursos interposats contra les resolucions estimatòries del dret d'accés de la GAIP i d'aquests òrgans de garantia.
En aquest mateix marc, s'ha presentat l'Anuario de Transparencia Local de l'any 2019, una publicació que recopila les principals resolucions i criteris interpretatius de tots els òrgans de garantia en matèria del dret d'accés amb especial rellevància o interès per a les administracions locals, i que és el fruit de la col·laboració amb la Fundación Democracia y Gobierno Local.
El dia 1 d'octubre, com a cloenda del Congrés, tots els òrgans de garantia han fet públic el manifest tradicional al voltant de l'efemèride del Dia Internacional del Dret a Saber, el contingut del qual es pot consultar aquí:
En les dues edicions anteriors, 3a i 4a, d'aquest Congrés Internacional de Transparència, celebrades al setembre de 2018 a Cadis i al setembre de 2019 a Màlaga, amb motiu del Dia Internacional del Dret a Saber, les i els representants dels òrgans de garantia de la transparència a l'Estat espanyol, agrupats en la Xarxa de Consells i Comissionats de Transparència, van formular sengles declaracions públiques d'impuls a la transparència i al dret d'accés a la informació pública i de demanda d'un major suport a la seva tasca per part de la resta dels poders públics i les Autoritats estatals, autonòmiques i locals.
Totes dues Declaracions van comptar amb l'anuència explícita dels organitzadors del Congrés i de diverses personalitats i organitzacions de la societat civil, i van aconseguir certa repercussió en els mitjans de comunicació, tant a nivell estatal com autonòmic i local, així com en les xarxes socials.
Les Declaracions de la Xarxa estatal de Consells i Comissionats de Transparència plantejaven dues qüestions fonamentals als Governs i Autoritats públiques.
En primer lloc, la necessitat de continuar impulsant la transparència i la garantia de l'accés a la informació pública com a pilars fonamentals de la transformació demandada pels ciutadans, les ciutadanes i la societat civil organitzada en el procés polític i administratiu de tots els nivells de govern de l'Estat amb vista a fer-lo cada vegada més obert, participat i pròxim.
I en segon lloc, la necessitat també d'un reconeixement de la tasca fonamental dels Consells i Comissionats de Transparència en aquest sentit, que, des de la seva posició d'independència del govern i les administracions, actuen com a garants dels drets de la ciutadania i com a promotors del canvi i la implantació efectiva de la cultura de la transparència en la nostra vida pública, donant-los un suport material explícit, en forma d'una major dotació de recursos econòmics, humans i materials.
Així mateix, a la Declaració de Màlaga es reclamava per als Consells i Comissionats de Transparència un protagonisme efectiu en la proposta i posada en pràctica de les mesures que poguessin dissenyar-se per a modificar l'actual normativa bàsica en matèria de transparència i accés a la informació, que, com ha quedat de relleu després de cinc anys d'aplicació i del seu desenvolupament per les Comunitats Autònomes i alguns governs locals, ha quedat superada per les circumstàncies i no satisfà plenament les peticions i demandes de la ciutadania
El protagonisme dels Consells i Comissionats en aquesta futura modificació de la normativa bàsica de transparència i accés a la informació pública resultava en el seu moment i també resulta avui especialment necessari perquè algunes de les insuficiències o millores més reiteradament demandades per les ciutadanes, els ciutadans i la societat civil organitzada estan directament relacionades amb les facultats coercitives o sancionadores dels òrgans garants.
Centrant-nos en la data actual i anant al terreny dels fets, cal dir que les Declaracions formulades per la Xarxa de Consells i Comissionats en els Congressos de Cadis i de Màlaga no han obtingut a data d'avui la resposta esperada.
Si bé és un fet que, any a any i mes a mes, la política de transparència al nostre país va reafirmant-se i s'incrementa gradualment l'ús i el coneixement de les eines i instruments que posa a la disposició de la ciutadania per a exercitar els seus drets –degut, entre altres causes, al treball desplegat pels Consells i Comissionats juntament amb l'esforç constant dels mitjans de comunicació i la ciutadania més organitzada i activa-, la transparència, l'accés a la informació i els propis òrgans garants continuen estant absents de l'agenda dels governants i els grups polítics.
En aquest sentit, cal assenyalar que els Consells de Transparència de Castella i la Manxa, Madrid, Astúries i Cantàbria continuen -incomprensiblement - sense constituir-se si més no, fins a dos anys més tard d'haver estat creats per les seves respectives lleis autonòmiques, en el que suposa una mostra d'incoherència entre el sistema autonòmic de transparència que es diu i presumeix configurar per llei autonòmica i el realment "no posat en marxa", en la pràctica.
L'absència de reconeixement i entitat denunciada en totes les nostres declaracions anuals es manifesta a més, en uns casos, en la citada escassetat de mitjans econòmics i, en uns altres, en l'absoluta falta de mitjans econòmics propis, bé perquè no disposen de cap recurs o bé perquè manquen d'un pressupost propi i segregat de la institució a la qual es vinculen; o com a no se'ls permet presentar el seu informe anual davant la comissió o ple de la institució parlamentària que els va crear, col·lapsant d'aquesta forma un mínim retiment de comptes i un major coneixement públic de la seva actuació.
Tampoc s'ha produït a cap nivell de govern un reconeixement institucional del paper o la funció dels òrgans garants o un suport exprés als mateixos ni, per descomptat, un increment de la dotació dels mitjans humans i materials necessaris per al desenvolupament de la seva labor amb tota l'eficàcia i executivitat necessàries.
Finalment, no ha millorat tampoc el grau d'atenció prestat per les Administracions i institucions públiques als requeriments i recomanacions de millora expressats pels Consells i Comissionats reiteradament en els seus acords i resolucions ni el nivell de compliment de les seves resolucions, contestades, fins i tot, en l'àmbit judicial per algunes de les organitzacions o institucions cridades a executar-les.
En aquest estat de coses, la Xarxa de Consells i Comissionats de Transparència de l'Estat es veu obligada a reiterar, en aquesta Declaració el contingut de les seves precedents Declaracions de Cadis i de Màlaga.
Així, en primer lloc, és necessari posar de manifest la necessitat de que la política de transparència i accés a la informació es configuri com un objectiu prioritari i irrenunciable de l'acció de tots els Governs, Administracions i Poders de l'Estat.
I això perquè, a més de constituir una peça clau en la transformació de les Administracions Públiques per a convertir-les en les organitzacions obertes, participades i pròximes que exigeix la societat del segle XXI, constitueixi també una demanda permanent i irrenunciable de la ciutadania, que no es considera satisfeta amb l'actuació seguida a l'actualitat per les institucions i Administracions públiques, com ho prova el fet incontrastable del creixement constant i sostingut de les sol·licituds d'informació dirigides als organismes i entitats públiques i de les reclamacions plantejades davant els òrgans garants, així com de la complexitat de les mateixes que cada vegada van afectant a aspectes diferents de l'actuació pública i a noves exigències de retiment de comptes.
En relació amb la importància de la demanda social de transparència, no pot deixar-se d'esmentar el succeït sobre aquest tema en els últims mesos a Espanya i a tot el món en ocasió de la catastròfica pandèmia de la COVID-19, que ha posat a prova amb la seva lamentable reguera de víctimes i les seves desastroses conseqüències, els sistemes sanitaris i la resiliència de les societats a nivell global.
La demanda de transparència en l'actuació pública i d'informació ajustada i veraç sobre les conseqüències de la pandèmia i les mesures adoptades per a la seva contenció, ha estat una constant present en tots els Estats i les societats organitzades a nivell mundial.
Així mateix, arran de la desgraciada situació causada per la pandèmia, ha quedat demostrat que el subministrament de la informació sobre aquest tema ha estat l'eina més eficaç per a mitigar l'alarma de la població i els correlatius i lògics sentiments de confusió i preocupació, en possibilitar el coneixement de les dades reals i minimitzar l'efecte indesitjable de les informacions fictícies.
És evident que els Consells i Comissionats de Transparència compleixen una funció decisiva en la implantació efectiva de la transparència.
L'existència d'òrgans independents, encarregats de supervisar i avaluar l'actuació en aquest sentit de les Administracions i les institucions públiques, representa no sols, al costat dels Tribunals de Justícia, la garantia institucional necessària per a l'efectivitat dels drets dels ciutadans, les ciutadanes i les seves organitzacions, sinó també l'estímul necessari perquè aquestes Administracions i institucions compleixin eficaçment amb les exigències legals en la matèria i escometin les transformacions i modificacions necessàries dels seus processos de treball.
Per això, l'enfortiment, normatiu i material, dels òrgans garants de la transparència, el compliment de les seves resolucions, la posada en pràctica de les seves recomanacions i el suport a la labor que desenvolupen han d'incorporar-se necessàriament a l'estratègia de gestió i a les polítiques de totes les organitzacions públiques.
Respecte de la necessària intervenció dels Consells i Comissionats de Transparència de l'Estat en la reforma de la normativa bàsica de transparència i accés a la informació, cal destacar que al 2019, a Santa Cruz de Tenerife, afavorits pel Comissionat de Transparència de Canàries, els membres de la Xarxa vam celebrar un seminari monogràfic dedicat a aquesta qüestió, que ens va permetre aconseguir un consens unànime respecte diverses de les modificacions que seria necessari introduir a l'actual Llei de Transparència i Accés a la Informació Pública de l'Estat.
Entre aquestes qüestions es troba la regulació de les infraccions per incompliment de les resolucions dels Consells i Comissionats i del corresponent règim sancionador, basat en la figura legal de les multes coercitives; la creació d'un Registre estatal d'Interessos i Grups d'Interès que, combinat amb la publicació de les agendes de treball dels alts càrrecs i responsables polítics, permetrà a la ciutadania informar-se sobre les reunions mantingudes per aquests amb grups d'influència i pressió, així com la introducció d'un tràmit de mediació dels òrgans garants entre les Administracions i els i les demandants d'informació en cas de conflicte, que ofereixi un marc de relació mútua que permeti acostar posicions i arribar a un acord consensuat sobre l'accés a la informació, la qual cosa reduiria la conflictivitat existent en l'actualitat.
D'acord amb la nostra sol·licitud de protagonisme en la reforma de la Llei bàsica estatal, els Consells i Comissionats de Transparència hem resolt adoptar una posició més proactiva i, a més d'incloure la sol·licitud en una Declaració formulada i difosa públicament, ens proposem traslladar les nostres propostes de modificació de la Llei bàsica de Transparència tant al Govern de l'Estat com als Consells de Govern dels nostres respectius àmbits territorials, així com a totes les forces polítiques representades a les Corts Generals i en els diferents Parlaments i Assemblees Legislatives.
Amb això, pretenem avançar un pas més en la nostra tasca de suport a la completa implantació de la cultura de la transparència i l'accés a la informació en la nostra vida pública i realitzar una actuació positiva conjunta com a Xarxa de Consells i Comissionats de Transparència de l'Estat que constitueixi l'inici d'una nova etapa de la nostra actuació en defensa de la transparència pública, que transcendeixi de la simple presentació de sol·licituds i demandes i avanci cap a la aincorporació de propostes i solucions.
És per això que avui, a través d'aquesta declaració pública, denominada de la UNED per ser la Universitat Nacional d'Educació a Distància el Centre que, amb les seves infraestructures i juntament amb l'esforç dels seus organitzadors, ha fet possible la celebració del V Congrés Internacional de Transparència:
1r.- Reiterem als Governs i Autoritats de tots els àmbits territorials i nivells d'Administració, als representants polítics nacionals, autonòmics o locals i a totes les organitzacions polítiques, les mateixes demandes que vam plantejar fa just un any respecte del suport intens i decidit a la política de transparència i accés a la informació pública.
2n.- Igualment reiterem la demanda de reconeixement explícit i suport intens al nostre treball i funcions i a l'enfortiment i millora de les nostres organitzacions i la seva dotació de recursos.
3r.- Posem de manifest la nostra decisió de traslladar les nostres propostes de modificació de la Llei bàsica de Transparència tant al Govern de l'Estat com als Consells de Govern dels nostres respectius àmbits territorials, així com a totes les forces polítiques representades en les Corts Generals i en els diferents Parlaments i Assemblees Legislatives, especialment a aquelles que tenen processos legislatius en marxa amb nous textos en tràmit d'aprovació, i d'iniciar una nova etapa en la nostra tasca de suport a la completa implantació de la cultura de la transparència i l'accés a la informació en la nostra vida pública a través d'actuacions positives conjuntes que transcendeixin de la simple presentació de sol·licituds i demandes i avancin cap a la proposta de mesures i solucions.
Internet, a 1 d'octubre de 2020.
Consulta la Declaració de la UNED
V Congrés Internacional de Transparència en motiu del Dia Internacional del Dret d'Accés