projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
En garantia d'interessos supralocals, a més de les reserves de sòl que la legislació urbanística estableix com a mínimes, el Pla territorial sectorial d'habitatge pot establir reserves de sòl més àmplies destinades als habitatges a què fa referència l'apartat 3.b, en l'àmbit d'un o més municipis, i pot incidir en llur repartiment entre aquests, d'una manera equilibrada i no segregada, d'acord amb els ajuntaments afectats.
El Pla territorial sectorial d'habitatge ha de delimitar les àrees del territori que poden contenir àmbits susceptibles d'ésser declarades pel mateix Pla o bé pels plans locals d'habitatge com a àmbits de demanda residencial forta i acreditada, als efectes de l'aplicació del que estableix l'article 42.6.
El Govern ha d'establir una línia de finançament específica, en forma de memòria econòmica, que asseguri i concreti la inversió de la Generalitat per fer efectives les mesures i per atendre els requeriments amb càrrega econòmica que determini el Pla territorial sectorial d'habitatge.
A aquest efecte, són causes justificades el trasllat per raons laborals, el canvi de domicili per una situació de dependència, l'abandonament de l'habitatge en una zona rural en procés de pèrdua de població i el fet que la propietat o la possessió de l'habitatge sigui objecte d'un litigi judicial pendent de resolució.
L'ocupació sense títol legítim no impedeix que es pugui considerar buit un habitatge, llevat del cas que la persona propietària acrediti haver iniciat les accions judicials adequades per a la recuperació efectiva de la possessió abans de complir-se el termini per considerar l'habitatge buit.
l) Habitatge d'ús turístic: l'habitatge l'ús del qual els propietaris, amb l'autorització de l'administració competent, cedeixen a tercers en condicions d'immediata disponibilitat per a una estada de temporada, en règim de lloguer o sota qualsevol altra forma que impliqui contraprestació econòmica.
Emplaçament i construcció dels habitatges
Dels requisits per a la construcció dels habitatges
Condicions de capacitat i habilitació
Requisits de construcció i habitabilitat
De la publicitat, de la informació i de l'oferta
Informació en l'oferta per a la venda
Informació en l'oferta per al lloguer
Dels requisits previs per a la venda d'habitatges en projecte o en construcció
Dels requisits previs per a la venda i el lloguer dels habitatges acabats
Alienació d'habitatges construïts
L'ús, la conservació i la rehabilitació i adaptació de l'habitatge
De l'ús i de la conservació de l'habitatge
De la rehabilitació de l'habitatge
Autorització d'obres de rehabilitació
De l'adaptació especial de l'habitatge
Realització d'obres d'adaptació
Consell Assessor de l'Habitatge de Catalunya
Promoció de sòl de la Generalitat
De la promoció pública d'habitatges
Programes de promoció d'habitatge
Promoció d'habitatge per la Generalitat
Dels beneficis i dels ajuts econòmics a l'habitatge
Dels drets de l'Administració en la transmissió d'habitatges de protecció oficial
Dels drets d'opció de compra, tempteig i retracte
Procediment per l'exercici del dret d'opció de compra
Procediment per a l'exercici del dret de tempteig
Procediment per a l'exercici del dret de retracte
Règim de defensa del consumidor
De les mesures administratives de protecció i sanció
Expropiació, desnonament i pèrdua del dret d'ús
Òrgans competents per a la imposició de sancions
Dels responsables i de la prescripció
Havent observat errades a la Llei 4/2016, del 23 de desembre, de mesures de protecció del dret de l'habitatge de les persones que es troben en risc d'exclusió residencial, publicada al DOGC núm. 7276, de 29.12.2016, se'n detalla la correcció oportuna:
A la pàgina 2/23, al preàmbul, on hi diu:
"Així mateix, l'article 5 de l'Estatut d'autonomia disposa que totes les persones tenen dret a viure lliures de situacions d'explotació i maltractaments, com les que, de facto, comporten la manca d'un habitatge digne o el sobreendeutament.",
"Així mateix, l'article 15 de l'Estatut d'autonomia disposa que totes les persones tenen dret a viure lliures de situacions d'explotació i maltractaments, com les que, de facto, comporten la manca d'un habitatge digne o el sobreendeutament."
A la pàgina 15/23, a la Disposició final tercera, apartat 3, on hi diu:
"»l) No presentar una demanda d'execució hipotecària, o no comunicar la voluntat de presentar-la, o no exercir una acció de desnonament, en els casos establerts per la Llei de mesures de protecció del dret a l'habitatge de les persones en risc d'exclusió residencial.",
"»l) No comunicar la presentació d'una demanda d'execució hipotecària, la voluntat de presentar-la o l'exercici una acció de desnonament, en els casos establerts per la Llei de mesures de protecció del dret a l'habitatge de les persones en risc d'exclusió residencial."
Les mesures d'intervenció previstes en els articles 2 i 4 s'estableixen amb caràcter temporal i es limita el seu exercici als 12 anys següents a l'entrada en vigor d'aquest Decret llei.
Les mesures d'intervenció previstes en els articles 2 i 4 s'estableixen amb caràcter temporal i es limita el seu exercici als 6 anys següents a l'entrada en vigor d'aquest Decret llei.
- 2 El termini de prescripció comença a comptar des de la data en què s'ha comès la infracció.
-2.El termini de prescripció comença a comptar de la data en què s'ha comès la infracció o, si aquesta és desconeguda, del dia en què s'hauria pogut incoar l'expedient corresponent.
S'entén que l'expedient pot ésser incoat des que hi ha signes externs que palesen la infracció.
b) En matèria de construcció i de rehabilitació d'habitatges, els promotors, els propietaris, els constructors, els fabricants de materials, els comercialitzadors, els instal•ladors, els industrials, els facultatius i els tècnics que intervinguin en el procés d'edificació i de rehabilitació, cadascun en l'àmbit de la seva intervenció.
-2 Si la infracció és imputada a una persona jurídica, poden ésser considerades també com a responsables les persones que integren els seus organismes rectors o de direcció, en el cas que així s'estableixi en les disposicions reguladores del règim jurídic de cada forma de personificació.
Quan el compliment de les obligacions legalment previstes correspongui a diverses persones conjuntament, aquestes respondran de forma solidària de les infraccions que, si s'escau, cometin i de les sancions que s'imposin.
b) En matèria de construcció i de rehabilitació d'habitatges, els promotors, els propietaris, els constructors, els fabricants de materials, els comercialitzadors, els instal·ladors, els industrials, els facultatius i els tècnics que intervinguin en el procés d'edificació i de rehabilitació, cadascun en l'àmbit de la seva intervenció.
Si la infracció és imputada a una persona jurídica, poden ésser considerades també com a responsables les persones que integren els seus organismes rectors o de direcció, en el cas que així s'estableixi en les disposicions reguladores del règim jurídic de cada forma de personificació.
En l'atorgament dels contractes de lloguer de finques urbanes és obligatòria la prestació d'una fiança en els termes establerts per la legislació sobre arrendaments urbans i per la Llei del Registre i el dipòsit de fiances dels contractes de lloguer de finques urbanes i de modificació de la Llei 24/1991, de l'habitatge.
En la celebració dels contractes de lloguer és obligatòria l'exigència i la prestació d'una fiança, en quantitat equivalent a una mensualitat de renda, en l'arrendament o el sots-arrendament total d'habitatges, i a dues mensualitats, en l'arrendament d'habitatges moblats, que ha d'ésser dipositada davant la Generalitat de Catalunya, en la forma que sigui establerta per reglament.
b) Per infraccions lleus, l'import de la sanció no pot superar el 35% de l'import de la fiança o de les seves actualitzacions que siguin procedents, amb un màxim de 3.000 euros.
En el supòsit de regularització de la demora en l'ingrés de les fiances de manera voluntària i sense requeriment de la Inspecció, es meriten els interessos de demora pel temps en què s'hagi demorat l'ingrés, amb un màxim del 10% de l'import de la fiança que es dipositi, sense que comporti cap altre recàrrec.
Són infraccions lleus: l'incompliment dels requisits formals que es fixin per reglament, l'incompliment de l'obligació establerta per l'article 5 i el dipòsit de les fiances fora del termini establert per l'article 3.1 llevat que es regularitzi d'acord amb l'article 12 bis.
Són infraccions lleus: l'incompliment dels requisits formals que es fixin per reglament, l'incompliment de l'obligació establerta per l'article 5 i el dipòsit de les fiances fora del termini establert per l'article 3.1.
ORDRE de 8 de maig de 1995, per la qual s'estableixen mesures per promoure i coordinar la gasificació de poblacions mitjançant xarxes locals de gas canalitzat.
ORDRE de 24 de gener de 1994, per la qual s'aproven les bases per a la inclusió d'obres de generació, distribució i subministrament d'energia elèctrica en el medi rural en el PERC per a l'any 1994.
ORDRE de 5 de juliol de 1993, per la qual s'aprova el procediment de control aplicable a les xarxes dels serveis públics que discorren pel subsòl.
ORDRE de 7 d'octubre de 1991, per la qual s'estableixen condicions als sistemes de connexió dels aparells mòbils que utilitzen gas canalitzat.
ORDRE de 9 de juliol de 1987, per la qual s'atorga a la comunitat de propietaris de l'edifici "La Torre de la Bisbal" la concessió administrativa per al servei públic de subministrament de GLP als habitatges de l'edifici, al terme municipal de la Bisbal d'Empordà.
ORDRE de 19 de març de 1986, per la qual es declara d'interès preferent l'empresa "Gas Tarraconense, SA" per a la realització de les instal·lacions relatives a la distribució i el subministrament de gas natural als termes municipals de Tortosa i Roquetes, a la província de Tarragona.
ORDRE d'1 d'abril de 1986, per la qual es declara d'interès preferent l'empresa "Catalana de Gas y Electricidad, SA" per a la realització de les instal·lacions relatives a l'ampliació de la seva xarxa de distribució de gas natural al terme municipal de Vilanova i la Geltrú i subministrament i distribució als termes municipals de Vilanova i la Geltrú, Sant Pere de Ribes i Sitges, a la província de Barcelona.
ORDRE de 13 de març de 1986, per la qual es declara d'interès preferent l'empresa "Catalana de Gas y Electricidad, SA" per a la realització de les instal·lacions relatives a la distribució i el subministrament de gas natural als termes municipals de Gavà i Castelldefels (Correcció d'errada en el DOGC núm. 729, p.
ORDRE de 25 de novembre de 1985, per la qual s'atorga a "Catalana de Gas y Electricidad, S.A." la concessió administrativa de transport de gas natural al municipi de Vilanova i la Geltrú (Barcelona).
ORDRE de 18 de juliol de 1985, per la qual s'aproven les bases reguladores del procediment i els criteris de concessió de subvencions per a la realització d'auditories energètiques d'instal·lacions elèctriques.
ORDRE de 9 de gener de 1985, sobre concessió administrativa per a la prestació del Servei Públic de Gas Propà a l'Hostal "El Roser" de l'Escala (Girona).
DECRET LLEI 6/2013, de 23 de desembre, pel qual es modifica la Llei 22/2010, de 20 de juliol, del Codi de consum de Catalunya.
Mentre no es faci el desplegament reglamentari relatiu a les matèries a què fa referència la lletra c de la disposició final tercera, és aplicable el que estableix el Decret 108/1997, del 29 d'abril, pel qual s'estableixen els òrgans competents en la imposició de sancions i altres mesures en matèria de defensa dels consumidors i dels usuaris, i en l'adopció de mesures per garantir la seguretat dels productes destinats al mercat, d'acord amb les modificacions que en fa l'apartat 2.
L'òrgan al qual correspon de resoldre l'expedient pot, com a mesura complementària, requerir a l'infractor l'eliminació i el cessament de la incorporació de clàusules o de pràctiques que siguin considerades abusives o deslleials.
En el supòsit de crèdits i préstecs hipotecaris, l'òrgan al qual correspon de resoldre l'expedient pot acordar la dació en pagament o altres mesures complementàries, sempre que hi hagi una relació directa entre la clàusula o la pràctica abusiva o deslleial i la mesura adoptada.
e) Els apartats a), b), c), d), e) i m) de l'article 331-6.
a) Que s'hagin comès conscientment o deliberadament o sense complir els més elementals deures de diligència exigibles.
d) Que la quantia del perjudici produït com a conseqüència directa o indirecta de la infracció superi l'import màxim establert per a les sancions aplicables a les infraccions qualificades com a lleus.
e) Que es reincideixi en la comissió d'una infracció lleu.
f) Que vulnerin els principis del consum responsable.
g) Que es tracti de pràctiques il·lícites del mateix tipus generalitzades en un sector determinat.
h) Que comportin risc per a la salut o la seguretat de les persones consumidores, llevat que el risc formi part del tipus infractor.
Les persones intermediàries en els serveis de la societat de la informació són responsables de la veracitat i la legalitat de la informació que publiquen referent a l'àmbit dels trastorns de conducta alimentària des del moment que coneixen o poden haver conegut -emprant una diligència normal- la manca de veracitat o la il·licitud dels continguts, i sempre que no actuïn de manera ràpida per procedir a la retirada d'aquestes les dades o a impossibilitar el seu accés.
Només poden ésser sancionades les persones físiques o jurídiques que cometin infraccions, encara que sigui per inobservança.
El prestador, si concerta o efectua directament la prestació dels serveis preparatoris de l'operació i la despesa és a compte de la persona consumidora, li ha d'indicar la identitat dels professionals o entitats seleccionats a aquest efecte i les tarifes dels honoraris aplicables, i li ha de lliurar el servei contractat per
l'empresa o prestat per aquesta, si el crèdit o préstec hipotecari no s'arriba a formalitzar, o una còpia en el cas contrari.
El prestador ha de lliurar a la persona consumidora una còpia de l'informe de taxació si l'operació s'arriba a formalitzar, o l'original de l'informe en cas contrari.
Als efectes d'aquest títol, s'entén per:
a) Rehabilitació: conjunt d'obres de caràcter general que millora la qualitat pel que fa a les condicions de seguretat, funcionalitat, accessibilitat i eficiència energètica.
b) Prestador: qualsevol persona física o jurídica que, de manera professional, concedeix o es compromet a concedir crèdits o préstecs hipotecaris, incloent-hi les entitats financeres i de crèdit.
c) Intermediari de crèdit: persona física o jurídica que no actua com a prestador ni com a fedatari públic, ni tampoc es limita a posar en contacte, directament o indirectament, una persona consumidora amb un prestador o intermediari de crèdit i que, en el decurs de l'exercici de la seva activitat comercial o professional i a canvi d'una remuneració, que pot ésser de caràcter econòmic o en forma de qualsevol altre avantatge econòmic convingut, duu a terme alguna de les activitats següents:
Presenta o ofereix contractes de crèdit a les persones consumidores.
Assisteix les persones consumidores en els tràmits previs o en qualsevol altra gestió precontractual de contractes de crèdit diferents dels esmentats en el punt 1r.
Subscriu contractes de crèdit amb persones consumidores en nom del prestador.
d) Servei accessori: servei ofert a la persona consumidora pel prestador o per l'intermediari de crèdit juntament amb el contracte de crèdit o préstec.
e) Avaluació de la solvència: avaluació de la capacitat de la persona consumidora per a fer front a les seves obligacions de deute.
f) Servei d'assessorament: prestació d'assessorament personalitzat a una persona consumidora amb relació a una o més operacions de contractes de crèdit, si es tracta d'una activitat diferent de la concessió del crèdit i de les activitats d'intermediació a què fa referència la lletra c.
g) Pràctiques de venda vinculada: oferta o venda d'un paquet constituït per un contracte de crèdit i altres productes o serveis financers diferenciats si el contracte de crèdit no s'ofereix a la persona consumidora per separat.
h) Pràctiques de venda combinada: oferta o venda d'un paquet constituït per un contracte de crèdit i altres productes o serveis financers diferenciats si el contracte de crèdit s'ofereix també a la persona consumidora per separat, malgrat que no es faci necessàriament en els mateixos termes i condicions que combinat amb altres serveis auxiliars.
i) Intermediari de crèdit vinculat: intermediari de crèdit que actua en nom i sota la responsabilitat plena i incondicional d'un sol prestador, d'un sol grup o d'un nombre de prestadors o grups que no representa la majoria del mercat.
S'entén per serveis de caràcter minorista, els serveis financers i els productes d'inversió destinats a les persones consumidores o que poden ésser adquirits per les persones consumidores.
No són serveis de caràcter minorista els productes o serveis destinats a professionals als quals hom presumeix l'experiència, els coneixements i les qualificacions necessàries per a prendre decisions d'inversió i valorar correctament els riscos que assumeixen.
Les empreses, sens perjudici de la protecció que les normatives específiques en matèria financera i d'inversió atorguen a les persones consumidores d'aquests serveis, estan obligades a:
a) Lliurar la informació i la documentació d'acord amb el que estableix aquesta llei.
b) Deixar constància per escrit de la voluntat de les persones consumidores de contractar.
En cap cas, no es pot dur a terme la contractació si el test d'idoneïtat, de conveniència, de solvència o qualsevol altre equivalent tenen un resultat negatiu amb relació al perfil de la persona consumidora.
c) Informar la persona consumidora de les condicions generals i particulars que l'afecten i posar a la seva disposició el model d'aquestes condicions com a mínim cinc dies hàbils abans de la formalització del contracte.
d) Lliurar un document informatiu sobre les despeses, tant fixes com variables, que poden derivar de la relació contractual i sobre els riscos financers que comporta l'operació.
En el cas d'operacions de refinançament de crèdits o deutes, s'han de complir els requisits següents:
a) S'han de justificar i documentar els crèdits anteriors o preferents que són objecte de refinançament, i s'ha de documentar de manera fefaent la cancel·lació total o parcial dels crèdits refinançats amb caràcter previ o simultani a la signatura del contracte de refinançament.
b) El comprovant del lliurament o pagament real de les quantitats objecte de l'operació de refinançament ha de constar en els documents contractuals, públics i privats, relatius al crèdit o préstec.
Els serveis públics de consum que acompleixin les activitats en l'àmbit territorial de Catalunya han de formar part del Directori de serveis públics de consum de Catalunya, amb finalitats informatives.
Aquest directori l'elabora i l'actualitza l'Agència Catalana del Consum i té caràcter públic.
Els serveis públics de consum han de facilitar a l'Agència Catalana del Consum les dades necessàries sobre les funcions que exerceixen d'entre les que estableixen les lletres a, b, c, d i e de l'article 126-10.1, i les altres dades que els siguin sol·licitades.
Les persones consumidores, els avaladors i els tercers hipotecants tenen dret a rebre informació i protecció efectiva de l'Administració de la Generalitat en els aspectes relacionats amb els contractes de crèdit o préstec hipotecari sobre l'habitatge.
Les persones consumidores, els avaladors i els tercers hipotecants relacionats amb el negoci de crèdit o de préstec hipotecari tenen dret a rebre dels notaris, amb una antelació d'almenys cinc dies hàbils i de manera que els sigui comprensible, la informació següent:
a) El contingut de l'escriptura pública del contracte de crèdit o préstec hipotecari de l'habitatge i les seves conseqüències jurídiques i econòmiques per a la persona consumidora, els avaladors i els tercers hipotecants.
b) Les conseqüències d'una possible execució per impagament i de les fluctuacions del preu de mercat de l'habitatge, la possibilitat que les entitats de crèdit demanin ampliacions de garantia en determinats supòsits i els altres drets i obligacions que comporta el contracte de crèdit o préstec hipotecari.
c) La informació relativa a l'arbitratge de consum i als altres mecanismes extrajudicials de resolució dels conflictes que són conseqüència de no atendre les obligacions derivades del contracte.
Els notaris, en el marc de llurs obligacions legals, a més de comprovar que, en les escriptures relatives a crèdits o préstecs hipotecaris sobre l'habitatge, no s'inclouen clàusules que en altres casos hagin estat declarades nul·les judicialment per haver estat considerades abusives, han de vetllar pel respecte dels drets que aquesta llei atorga a les persones consumidores que són deutors hipotecaris.
Els notaris s'han d'assegurar que les persones consumidores i els avaladors comprenen correctament tota la informació obligatòria referida al contracte hipotecari abans de signar-lo.
Correspon al Govern imposar sancions a partir de 500.001 euros per infraccions molt greus, i també ordenar el tancament de l'empresa infractora o el cessament de la seva activitat.
Correspon al Govern de la Generalitat la imposició de multes a partir de 5.000.001 pessetes, així com el tancament temporal de l'establiment o empresa infractora.
En aquest darrer supòsit pot determinar les mesures complementàries per a la plena eficàcia de la sanció.
Correspon al conseller o consellera del departament competent en matèria de consum imposar sancions de fins a 500.000 euros per infraccions molt greus, i també ordenar el tancament de l'empresa infractora o el cessament de la seva activitat.
Correspon al conseller d'Indústria, Comerç i Turisme la imposició de multes a partir de 2.500.001 fins a 5.000.000 pessetes.
Corresponen als directors dels serveis territorials del departament competent en matèria de consum i al subdirector o subdirectora general de Disciplina de Mercat de l'Agència Catalana del Consum les funcions següents:
a) Imposar sancions per les infraccions lleus.
b) Imposar multes coercitives de fins a 1.500 euros o fins al 5% de l'import de l'obligació.
Correspon als delegats dels serveis territorials del Departament d'Indústria, Comerç i Turisme i, a Barcelona, al cap del Servei de Competència i Disciplina del Mercat:
2.1 Imposar sancions fins a una quantia de 500.000 pessetes.
2.2 Imposar multes coercitives fins a una quantia de 50.000 pessetes.