projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Àmbit: atenció extrahospitalària i hospitalària.
Sistema d'Emergències Mèdiques (SEM) i hospitals de referència per a l'atenció als pacients traumàtics greus adults i pediàtrics.
El Departament de Salut incorpora, en el marc de la planificació estratègica i operativa, l'ordenació de l'atenció als pacients amb traumatisme greu per desenvolupar a tot Catalunya.
Els traumatismes són la causa principal de mortalitat i discapacitat en persones entre 1 i 44 anys d'edat.
Els objectius que el Departament de Salut es planteja assolir són els següents:
• Millorar el procés d'atenció als pacients politraumàtics tant en l'àmbit extrahospitalari com hospitalari.
• Ordenar l'atenció inicial a les persones amb traumatisme greu d'acord amb la distribució territorial, les comunicacions i els serveis disponibles per atendre-les segons la complexitat (Instrucció 04/2011).
• Optimitzar l'assistència als pacients politraumàtics i potenciar la coordinació entre els nivells assistencials i els recursos de què disposa el sistema mitjançant la implantació del codi d'activació per a l'atenció als pacients politraumàtics (codi PPT) a tot Catalunya.
• Donar una resposta òptima de resolució i qualitat amb criteris de territorialitat i complexitat assistencial.
• Millorar l'accessibilitat als serveis sanitaris i l'efectivitat dels serveis prestats tant per als pacients adults com pediàtrics.
• Adequar la formació del personal dedicat a la resolució de les urgències i emergències per tal de disposar d'un sistema de formació integral d'alta qualitat reglat i reconegut.
• Assegurar la continuïtat assistencial adequada i de qualitat des del punt en què es produeix la urgència fins a l'atenció hospitalària inicial.
El treball d'ordenació s'elabora mitjançant la participació de la Comissió Assessora en l'Atenció al Pacient Traumàtic Greu creada el novembre de 2007 i formada per professionals referents de la seva especialitat i avalats per les societats científiques respectives.
Aquests professionals, juntament amb professionals del Departament de Salut i del Servei Català de la Salut, determinen les actuacions i les propostes consensuades en referència a la configuració del model organitzatiu i als dispositius per a l'atenció dels pacients traumàtics greus adults i pediàtrics.
La demanda d'atenció immediata que fa la ciutadania abasta situacions diferents (des d'emergències amb risc vital fins a consultes per problemes banals o que no precisen d'una atenció immediata) i es produeix amb intensitat variable en diferents moments.
Aquesta diversificació de situacions requereixen també de respostes diferents, de manera que cal dissenyar mecanismes per classificar aquesta demanda i establir circuïts que permetin dirigir-la al recurs més adient segons la necessitat assistencial de la persona afectada.
El Departament de Salut ha dut a terme un treball de definició del model d'atenció a les urgències amb la col·laboració d'un conjunt de professionals de diferents organitzacions, coneixedors de la realitat de l'atenció urgent i implicats en experiències de canvi en diversos territoris.
Els elements clau del model són el següents:
Direccionament de l'atenció immediata als dispositius més adequats segons la complexitat de la urgència.
Accés lliure de la població a l'atenció primària i a dispositius d'urgències de baixa complexitat, per via presencial, i a central de trucades, per via telefònica.
Amb derivació qualificada a dispositius d'atenció complexa quan correspongui, amb preferència d'accés un cop derivat.
Cartera de serveis diferenciada segons dispositius, amb correspondència amb els nivells de triatge del Model andorrà de triatge.
Atenció a les urgències de baixa complexitat amb estil de pràctica clínica d'atenció primària, ja sigui en dispositius localitzats en centres d'atenció primària, centres específics d'urgències o centres hospitalaris.
El model es pot adaptar a les característiques de cada territori però respectant els elements definidors del model sobre accés, cartera de serveis i direccionament.
Cada territori organitza l'atenció urgent a través d'un Pla funcional territorial d'ordenació de l'atenció immediata, amb els compromisos de tots els dispositius que hi intervenen i cercant el millor equilibri entre accessibilitat, qualitat i optimització dels recursos disponibles.
El Pla d'innovació d'atenció primària i salut comunitària impulsa, entre moltes altres mesures, la simplificació dels tràmits administratius a l'entorn de l'atenció primària, que van adreçades a aconseguir un accés més àgil i amb menys tràmits als serveis de salut.
En aquest sentit, es va formalitzar l'Acord de desburocratització entre el CatSalut i la Societat Catalana de Medicina Familiar i Comunitària (CAMFIC), conjuntament amb l' Institut Català de la Salut, la Unió Catalana d'Hospitals, el Consorci de Salut i Social de Catalunya i el Col·legi Oficial de Metges de Barcelona.
Per poder fer el seguiment d'aquest Acord, promoure'n la implantació i anar introduint les millores que ajudin a descarregar de tasques burocràtiques les consultes d'atenció primària, es crea una Comissió de Seguiment formada per representants de tots els sectors i àmbits implicats.
Aquesta comissió ha de facilitar criteris d'actualització permanent i intensificar les actuacions específiques que simplifiquin aquests tràmits i millorin la coordinació entre els nivells assistencials.
El 26 de febrer de 2010 es constitueix la Comissió amb les funcions següents:
El Consell Assessor és l'òrgan assessor del Departament de Salut en l'àmbit de l'atenció primària i salut comunitària, s'adscriu a la Direcció General de Planificació i Avaluació, i té com a funció elevar al Comitè de Direcció del Pla les propostes i suggeriments que consideri oportuns i els informes tècnics que recullin les seves recomanacions.
El president del Consell Assessor, nomenat per la consellera de Salut, és el doctor Vicenç Navarro.
Els més de setanta membres són representants de diferents direccions generals del Departament de Salut, del Servei Català de la Salut, d'entitats proveïdores de serveis sanitaris, de col·legis professionals, de les associacions científiques, de les associacions vinculades al món sanitari i de les associacions de persones usuàries.
El Consell Assessor es reuneix en sessió ordinària almenys dues vegades a l'any i en sessió extraordinària sempre que el convoqui la presidència, per iniciativa pròpia o a petició d'un mínim d'un terç dels seus membres.
La Comissió de Seguiment del Pla és l'òrgan que impulsa i fa el seguiment i l'avaluació de la implantació del Pla.
Els seus membres són representants del Servei Català de la Salut, la Direcció General de Planificació i Avaluació, la Direcció General de Salut Pública, la Direcció General de Recursos Sanitaris per part del Departament de Salut i de l'Institut Català de la Salut, el Consorci Sanitari i Social de Catalunya, la Unió Catalana d'Hospitals, la Societat Catalana de Medicina de Família i Comunitària i l'Associació d'Infermeria Familiar i Comunitària de Catalunya per part de les entitats proveïdores i associacions de professionals d'atenció primària.
La Comissió es reuneix de mensualment i està presidida per la subdirecció del CatSalut.
Periòdicament es publicaran els temes tractats a les reunions de seguiment.
Les darreres notícies d'interès sobre el Pla d'innovació, i altres de relacionades.
Aquesta conferència es va celebrar a Sevilla el 20 de gener de 2011, organitzada per la Societat Espanyola de Medicina Interna (SEMI) i la Societat Espanyola de Medicina Familiar i Comunitària (SEMFyC), conjuntament amb la Conselleria de Salut de la Junta d'Andalusia, la Conselleria de Salut de la Comunitat Valenciana i la Conselleria de Sanitat i Consum del País Basc.
El senyor Joan Carles Contel, col·laborador del Pla d'innovació d'atenció primària i salut comunitària i coordinador d'infermeria a la DAP Costa de Ponent, i el senyor Josep Manyach, director de la Fundació TicSalut, han participat en la taula sobre la informació clínica i la presa de decisions que es va fer en el marc d'aquesta conferència.
Actualment, s'està treballant en un document que consensuarà les principals línies estratègiques en l'atenció dels pacients crònics a nivell de totes les comunitats autònomes, en el qual s'han fet diverses aportacions des del Departament de Salut.
El dimecres 12 de gener de 2011 va tenir lloc la Jornada de col·laboració entre el màster en Gestió d'Equips i Serveis Sanitaris a l'Atenció Primària GESSAP-IL3 de la Universitat de Barcelona i el Departament de Salut, per a alumnes i antics i antigues alumnes del Màster.
La secretària general de Salut, Roser Fernández, va destacar en la seva intervenció la importància de la innovació en el sistema sanitari, que ha de ser sistèmica, compartida i revertida a tot el conjunt per millorar l'eficàcia i la qualitat de la prestació dels serveis a la ciutadania.
A continuació, es van presentar sis dels projectes del Pla d'innovació d'atenció primària i salut comunitària (PIAPSC) que s'estan desenvolupant a diferents governs territorials de salut (GTS):
El Pla estratègic d'ordenació de l'atenció al pacient nefrològic es va presentar el mes de febrer de 2009 i les propostes han estat incloses al Mapa sanitari, sociosanitari i de salut pública aprovat per l'acord de Govern de 20 de maig de 2008.
La implantació del Pla es va iniciar l'any 2009 amb diferents activitats de difusió i d'impuls per fer-lo operatiu:
Les actuacions prioritàries previstes per al període 2010-2014 són:
El Pla estratègic es desenvolupa des d'una perspectiva de consens i la metodologia de treball implica la participació de professionals de prestigi reconeguts en el camp de l'atenció nefrològica, professionals que treballen en l'ordenació de serveis com a proveïdors, responsables de planificació de Departament de Salut i d'institucions proveïdores de serveis, a més de representants de les societats científiques.
La visió estratègica de Catalunya en l'horitzó 2015 es planteja en els elements següents:
El Pla estratègic es desenvolupa des d'una perspectiva de consens i la metodologia de treball implica la participació de professionals de prestigi reconegut en el camp de l'atenció especialitzada i l'atenció primària, professionals que treballen en l'ordenació de serveis com a proveïdors, responsables de planificació de Departament de Salut i d'institucions proveïdores de serveis, a més de representants de les societats científiques.
La visió estratègica de Catalunya en l'horitzó 2015 es planteja en els elements següents:
Accions de caràcter general per al conjunt de Catalunya
El Model d'atenció al dolor crònic a Catalunya s'ha elaborat amb el lideratge de la Direcció General de Planificació i Avaluació (actualment Direcció General de Regulació, Planificació i Recursos Sanitaris), de manera coordinada amb el Pla director de malalties reumàtiques i de l'aparell locomotor, el Pla d'innovació d'atenció primària i salut comunitària i el Mapa sanitari, sociosanitari i de salut pública.
El grup de treball ha comptat amb el consens d'una Comissió Assessora en què també estan representades les societats catalanes de dolor; d'anestesiologia, reanimació i terapèutica del dolor; de medicina familiar i comunitària; de neurologia; de cirurgia vascular; l'Associació Catalana de Diabetis, i la Societat Espanyola de Metges Rurals i Generals (SEMERGEN).
El Model d'atenció al dolor crònic pretén assegurar un model que sigui accessible, equitatiu, de qualitat i eficient.
El dolor és un símptoma que és present en moltes malalties i, per tant, les propostes de millora en el seu maneig apareixen de manera transversal en diferents plans directors i estratègics.
Les recomanacions que es proposen des del grup de treball sobre dolor són aplicables a qualsevol tipus de dolor crònic, però aquest document s'adreça específicament a l'atenció al dolor neuropàtic, menys freqüent però molt incapacitant, atès que els altres tipus de dolor crònic són objecte dels plans directors de malalties reumàtiques, sociosanitari i d'oncologia.
Els elements que formen el model que aquí es proposa inclouen eines per millorar la qualitat de l'atenció als pacients amb dolor neuropàtic en l'atenció primària i especialitzada, així com els criteris de planificació de les unitats de dolor.
Disposa d'un marc de treball basat en una visió estratègica de futur i àrees de treball prioritàries.
El Pla estratègic treballa des d'una perspectiva de consens i la metodologia de treball implica la participació de professionals de prestigi reconegut en el camp de la pediatria, que treballen en l'ordenació de serveis de pediatria com a proveïdors, com a responsables de planificació del Departament de Salut i d'institucions proveïdores de serveis, a més de ser representants de les societats científiques.
Grup assessor per a l'elaboració del Pla estratègic d'ordenació, amb representació de les organitzacions, de les entitats proveïdores de serveis i de les societats científiques.
Comissió de seguiment de la implantació del Pla estratègic, segons el mandat del Parlament ( Resolució 74/VIII ), amb representació de les organitzacions, de les entitats proveïdores de serveis i de les societats científiques.
L'atenció quirúrgica a la població infantil té una sèrie d'especificitats derivades del volum reduït de casos, de l'expertesa necessària i de la gestió del pacient pediàtric, que determinen que la seva pràctica no pugui ser generalitzable en qualsevol entorn hospitalari.
En aquest context, el Pla de salut 2011-2015 ha identificat la cirurgia pediàtrica com un dels àmbits de prioritat en l'ordenació territorial de la cartera de serveis segons els nivells de complexitat per millorar la resolució en el conjunt del sistema de salut.
Per desenvolupar aquest projecte d'ordenació, el Departament de Salut va crear un grup de treball en el qual han participat especialistes en cirurgia pediàtrica i en cirurgia general, conjuntament amb tècnics del Departament de Salut i del Servei Català de la Salut.
Per a la composició del grup de treball es va demanar a les organitzacions representatives de la xarxa sanitària d'utilització pública (Institut Català de la Salut, la Unió i Consorci Social i Sanitari de Catalunya) i a les societats científiques catalanes de cirurgia i pediatria que designessin professionals per representar-les.
L'objectiu del treball era establir criteris de planificació, de classificació de procediments i de nivells de complexitat de la cirurgia pediàtrica en l'àmbit del sistema públic de salut, per tal d'ordenar els serveis d'acord amb els principis d'equitat en l'accés i en els resultats, de qualitat i d'eficiència, tenint en compte els recursos disponibles i el desenvolupament professional dels especialistes.
Sobre la base dels criteris definits, les regions sanitàries estan establint els graus de cobertura territorial de la cartera de serveis segons el volum de població i la demanda esperada, acordant els fluxos de referència i impulsant les mesures d'ordenació en cada territori amb un esquema de treball en xarxa.
El Pla de salut 2011-2015 prioritza la dermatologia com un àmbit on, per freqüència de relació entre l'atenció primària i l'atenció especialitzada, hi ha una gran oportunitat de millora en resolució i accessibilitat si s'afronten problemes de variabilitat en la utilització de serveis i pràctica clínica, temps d'espera, diferències territorials en recursos humans i organització del procés d'atenció.
El Departament de Salut, amb la col·laboració de professionals clínics, ha definit el model d'atenció en dermatologia, el qual s'ha consensuat amb les societats científiques implicades en l'atenció a la patologia dermatològica (Societat Catalana de Dermatologia, Societat Catalana de Medicina Familiar i Comunitària-CAMFiC, Societat Catalana de Pediatria, Associació d'Infermeria Familiar i Comunitària de Catalunya-AIFCC) i les organitzacions de proveïdors (Institut Català de la Salut, Consorci de Salut i Social de Catalunya i Unió Catalana d'Hospitals), com també amb el Servei Català de la Salut i les regions sanitàries que l'han d'impulsar i fer el seguiment de la implantació.
Els objectius que el Departament de Salut es planteja assolir amb el model d'atenció en dermatologia d'acord amb el Pla de salut són els següents:
Les característiques que cal considerar en el plantejament de les actuacions són les següents:
Per la seva rellevància en l'àmbit de la dermatologia, s'ha considerat convenient incloure també en el model d'atenció els dos apartats següents:
La planificació de serveis i la implantació del model que es proposa s'han de desenvolupar en cada regió i sector sanitari en funció dels pactes territorials i concretant quin és el paper de cada dispositiu assistencial, les funcions dels diferents professionals implicats i les interaccions que s'han de produir entre els diferents dispositius assistencials.
El Pla estratègic d'atenció maternoinfantil i ASSIR treballa des d'una perspectiva global d'atenció integral i integrada en el sistema sanitari, centrat en les necessitats de les dones i de les seves famílies, i orientat a proporcionar una atenció d'alta qualitat, incloent-hi les cures de salut proveïdes per bons professionals que garanteixin una salut sexual i reproductiva i una atenció durant el procés d'embaràs, part i puerperi (postpart) segures.
La metodologia de treball es fonamenta en el coneixement científic i una perspectiva de consens que implica la participació de les diferents estructures, organitzacions i professionals que treballen en l'àmbit de l'atenció MI i ASSIR, i l'assessorament tècnic i científic de les diferents àrees d'intervenció.
La visió estratègica per a Catalunya en l'horitzó 2015 es planteja en el elements següents:
Els plans estratègics d'ordenació de serveis defineixen un model d'atenció i organització de serveis que, partint de la realitat, permeten continuar avançant en l'eficiència i qualitat del sistema.
Amb la definició de les activitats i l'ordenació dels serveis necessaris es podran assolir les polítiques plantejades, amb una visió integrada entre els diferents nivells assistencials i d'acord amb els avenços en el coneixement científic, el desenvolupament dels serveis sanitaris i l'evolució de les competències dels seus professionals.
Aquests plans són la base per dissenyar plans d'actuació concrets a cada regió sanitària i als governs territorials de salut per desenvolupar el model.
En els darrers anys, diferents factors socials i demogràfics han influït en l'evolució de la societat catalana.
Aquest canvi en la composició de la societat, amb població immigrant amb percepcions i comportaments sanitaris diferents dels de la població catalana, l'aparició de nous models de família i l'augment del nombre de naixements, junt amb els avenços en els coneixements científics i les competències dels professionals, fan necessària una reorientació dels serveis cap a un model d'atenció centrat en la ciutadania, i un nou plantejament dels rols i dinàmiques de treball dels equips professionals a l'atenció primària i als hospitals maternoinfantils, tot assegurant que les millores obtingudes es mantinguin.
Els serveis d'atenció a la salut maternoinfantil i d'atenció a la salut sexual i reproductiva a Catalunya proporcionen una atenció d'alta qualitat a l'hora que possibiliten a les dones i les seves parelles a fer eleccions segures, a través d'una àmplia cartera de serveis que inclou tots els procediments i tecnologies existents tant a l'atenció especialitzada als hospitals maternoinfantils com a les unitats d'atenció a la salut sexual i reproductiva (ASSIR) de suport a l'atenció primària.
Al Pla es detallen els criteris de planificació sorgits de l'anàlisi de la situació i les orientacions derivades d'un procés de reflexió amb la participació de professionals i responsables del sector.
El Pla forma part del Mapa sanitari, sociosanitari i de salut pública aprovat pel Govern de la Generalitat el 20 de maig de 2008.
El Decret 37/2008, de 12 de febrer, pel qual es regula el Mapa sanitari, sociosanitari i de salut pública, estableix que aquest és l'instrument de planificació mitjançant el qual el Departament de Salut determina les línies directrius per fer efectiu el desenvolupament dels serveis que conformen el sistema públic de salut, a fi d'adequar-los a les necessitats de la població, d'acord amb els objectius del Pla de salut de Catalunya i els plans directors del Departament de Salut, i atenent als criteris d'equitat, eficiència, sostenibilitat i satisfacció de la ciutadania.
El nucli bàsic del Mapa està constituït per les línies estratègiques, que orienten les decisions del sistema amb una perspectiva de futur, els criteris de planificació, que expliciten valors quantitatius indicatius sobre tendències, necessitats i elements qualitatius d'adaptació al territori, i els escenaris per territoris, que orienten la presa de decisions sobre el desenvolupament i l'adequació dels serveis en els diferents àmbits territorials.
El Mapa és el marc de referència general i integrador per a la planificació de serveis del sistema públic de salut de Catalunya.
Els escenaris de desenvolupament i adequació dels serveis al territori que estableix el Mapa comporten la necessitat de desplegament i renovació dels equipaments assistencials que s'inclouen en el Pla d'inversions del Servei Català de la Salut.
Orientar els serveis per donar resposta a les necessitats de la població atenent als criteris d'equitat, eficiència, sostenibilitat i satisfacció de la ciutadania.
En l'elaboració del Mapa hi ha participat un nombre important de professionals i experts, mitjançant grups de treball i jornades de debat.
La majoria de propostes s'han elaborat a partir de grups de treball amb participació de professionals de l'àmbit afectat, tècnics de la Direcció General de Planificació i Avaluació (actualment Direcció General de Regulació, Planificació i Recursos Sanitaris), del CatSalut, de l'ICS, de les organitzacions de proveïdores i de les regions sanitàries.
Els principals grups de treball que han participat en l'elaboració de les bases metodològiques i en la definició de criteris de planificació han estat:
L'Agència de Salut Pública de Catalunya (ASPCAT) treballa per fer més sana, saludable i segura la vida i l'entorn de les persones de Catalunya.
Vetlla per la millora de la salut individual i col·lectiva amb polítiques de promoció per a la salut i prevenció de la malaltia, de protecció i vigilància de la salut, de seguretat alimentària i de salut laboral.
L'activitat de l'ASPCAT està definida en el seu catàleg de serveis de salut pública i té com a finalitat evitar l'aparició de la malaltia o retardar-la.
L'Agència neix amb la voluntat d'unir esforços i d'oferir a la població, d'una manera organitzada i coordinada, tots els serveis que vetllen per la salut pública, que fins ara eren gestionats per organismes diferents (l'Agència de Protecció de la Salut, l'Agència Catalana de Seguretat Alimentària i la Direcció General de Salut Pública).
Per prestar aquests serveis, l'ASPCAT es coordina amb les institucions i organitzacions arreu de Catalunya.
El Pla director sociosanitari, en col·laboració amb professionals de la xarxa pública d'atenció sociosanitària de Catalunya, ha realitzat una selecció de la principal bibliografia.
L'objectiu és posar a l'abast dels professionals tota aquella documentació de referència que permet divulgar el coneixement científic, els avenços i els projectes relacionats amb l'atenció sociosanitària.
La biblioteca del Departament de Salut n'ha realitzat la classificació i publicació utilitzant l'eina Zotero que és un gestor bibliogràfic d'accés obert utilitzat per a l'elaboració de les bibliografies temàtiques que en permet la consulta a través d'Internet i la inserció de citacions als treballs científics.