Carme Oriol, nascuda a Amposta l'any 1955, es Catedràtica del Departament de Filologia Catalana de la Universitat Rovira i Virgili (URV).
Imparteix docència en etnopoètica i narrativa oral a la Facultat de Lletres d'aquesta universitat i dirigeix l'Arxiu de Folklore de la URV, des d'on ha contribuït a crear diverses bases de dades especialitzades consultables en línia [URL].
És membre del Grup de Recerca Identitats en la Literatura Catalana (GRILC), reconegut i consolidat per la Generalitat de Catalunya, i, des de gener de 2016, dirigeix la Càtedra Josep Anton Baixeras de Patrimoni Literari Català.
Llicenciada en Filologia Catalana per la Universitat de Barcelona (1982), va obtenir el grau de llicenciatura (1984) amb un estudi sobre la Rondallística de Joan Amades i es va doctorar en Filologia Catalana (1990) amb una tesis sobre las cançons de Nadal catalanes.
La seva investigació se centra en l'estudi de la teoria, els gèneres i la història de la literatura popular (o etnopoètica) i del folklore.
Entre els treballs desenvolupats des de diverses orientacions metodològiques, cal destacar els realitzats des d'una perspectiva de gènere, particularment els dedicats a posar en valor la contribució de les dones a l'estudi del folklore.
Ha realitzat estades de recerca a les universitats de Califòrnia-Berkeley (1993), Göttingen (1996, 1998), Algarve (2010) i Tolosa de Llenguadoc (2011).
Ha dut a terme diversos treballs de recerca en el marc de projectes i contractes d'investigació: "Folklore d'Andorra" (1993-95), dins del projecte "Estudi etnogràfic de les valls d'Andorra: canvi social, identitat i patrimoni cultural", finançat pel Govern d'Andorra, i dirigit per l'antropòloga Dolors Comas d'Argemir; "RondCat: rondalles catalanes" (realitzat en diverses fases entre 2000-02 i 2005-08) gràcies al suport del Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya; "El patrimoni oral de les comarques de Tarragona" (2002-03), encarregat per la Diputació de Tarragona; i "Literatura oral a Faió, Favara, Maella i Nonasp" (2007-08), impulsat pel Govern de la Comarca del Baix Aragó-Casp.
Des de 2006, ha liderat diversos projectes competitius del Plan Nacional del Govern d'Espanya duts a terme per un equip interuniversitari d'investigadors.
Els quatre primers, centrats en l'estudi de la literatura popular catalana en diversos períodes històrics, han estat: "Repertori biobibliogràfic de la literatura popular catalana: el cicle romàntic (1778-1893)" (2006-09); "La literatura popular catalana (1894-1959): protagonistes, actituds, realitzacions" (2010-12); "La literatura popular catalana en la segona meitat del segle XX: documentació, estudi i difusió (2013-15); i "L'estudi diacrònic de la literatura popular catalana: fons inèdits i recursos a la xarxa" (2016-18).
Actualment dirigeix el projecte "Literatura popular catalana: gèneres, conceptes i definicions" (Ministerio de Ciencia, Innovación y Universidades, 2019-22).
Entre els llibres que ha publicat, destaquen: El cançoner nadalenc al Principat de Catalunya (1853-1951) (1995), obra guanyadora del VI Premi de Cultura Popular Valeri Serra i Boldú; Estudi del folklore andorrà en el seu context (1997); Introducció a l'etnopoètica.
Història i mètodes (2016); i 100 llegendes urbanes.
Unes històries sorprenents dels nostres temps (2019).
En col·laboració amb altres autors, ha publicat els llibres: Índex tipològic de la rondalla catalana (Oriol/Pujol 2003); Index of Catalan Folktales (Oriol/Pujol 2008); Literatura oral a Faió, Favara, Maella i Nonasp (Oriol/Navarro/Sales 2010); i ha estat editora i coautora de les publicacions: El rei Jaume I en l'imaginari popular i en la literatura (Oriol/Samper 2010); Repertori biobibliogràfic de la literatura popular catalana: el cicle romàntic (Oriol/Samper 2011); Història de la literatura popular catalana (Oriol/Samper 2017); i A History of Catalan Folk Literature (Oriol/Samper 2019).
Sobre la tasca realitzada per les dones folkloristes, és autora dels articles sobre Maria del Pilar Maspons (Maria de Bell-lloch) i Joaquima Santamaria (Agna de Valldaura) publicats al Diccionari Biogràfic de Dones (2010) i dels treballs "L'aportació de les dones folkloristes a la revista Arxiu de Tradicions Populars " (2012), "La recuperació del Rondallari de Pineda de Sara Llorens: la correspondencia entre Joan Amades i Manuel Serra i Moret" (2015), "Les dones folkloristes i la literatura popular catalana a Catalunya, un segle d'estudis i recerques" (2015), "Catalan folk literature and republican values: The contribution of Sara Llorens i Carreras" (2016), i "Cuentos populares con protagonistas activas: la cara más desconocida de la tradición" (2017).
Edició, catalogació i estudi del seu corpus rondallístic" (defensada per Laura Villalba l'any 2014) i tres treballs de final de grau sobre les folkloristes Maria Baldó, Mercè Ventosa i Manela Fina.
Enciclopèdia de la cultura popular de Catalunya.
Ha impartit conferències i ha presentat ponències i comunicacions en nombroses jornades científiques.
Des de la seva creació, dirigeix la revista Estudis de Literatura Oral Popular / Studies in Oral Folk Literature.
També forma part del comitè científic de les revistes Fabula.
És membre del Consell d'Etnologia de Catalunya i de diverses associacions nacionals i internacionals: Associació Internacional de Llengua i Literatura Catalanes, Societat Catalana de Llengua i Literatura, International Society for Folk Narrative Research, European Research Group on Oral Narrative, Grup d'Estudis Etnopoètics, i International Society for Contemporary Legend Research.
Entre els càrrecs de gestió que ha tingut a la URV destaquen els de vicedegana de la Facultat de Lletres, Responsable de l'Ensenyament de Filologia Catalana i Directora del Departament de Filologia Catalana.
Estudia Filosofia i Lletres, secció Història, a la UB.
Becària del Museu Etnològic de Barcelona.
Guanya les oposicions a Professora Adjunta d'Antropologia, el 1974.
Imparteix per primera vegada "Etnologia dels Països Catalans" a 1978.
S'ha dedicat a l'ensenyament de l'Antropologia Religiosa, Antropologia del Mite i Etnologia de Catalunya.
Especialitzada en Cultura Popular, els Folkloristes, especialment J.M. Batista i Roca, R. Serra i Pagès, Sara LLorens i Palmira Jaquetti.
Les dues publicacions principals són: Aragón y el Carnaval (Guara, 1980) i Rondallari de Sara Llorens (Pineda, 1996, reeditat enguany).
En l'actualitat és professora honorífica d'Antropologia de la UB.
Maria dels Àngels Subirats Bayego
Va nèixer a Barcelona l'any 1943.
Mestra a l'Escola Primària des de l'any 1961 feina que va compartir des de l'any 1972 amb la de docent a l'Escuela Normal del Magisterio.
L'any 2013 va finalitzar la seva carrera professional activa com a Catedràtica titular del Departament de Didàctica de l'Expressió Musical i Corporal de la Facultat de Formació del Professorat de la Universitat de Barcelona.
Obtingué els títols de Professora Superior de Pedagogia Musical, Professora de Piano, Professora de Solfeig i Transposició, Professora de Clavicèmbal i Diplomada en Flauta de bec.
Llicenciada en Geografia i Història, especialitats d'Història de l'Art i Antropologia Cultural i es va doctorar en Ha de l'Art (1992) amb una tesi sobre La cançó de bressol a Espanya: un fenòmen etnomusicològic.
Les línies d'actuació investigadora es despleguen en dos vessants: L'educació en general i en particular l'educació musical i la recol·lecció, transposició i estudi de les músiques tradicionals a partir del treball de camp assumint el guiatge dels joves investigadors en aquests temes.
Ha publicat articles en revistes de prestigi, i obres amb d'altres autors i en solitari en relació a aquestes línies.
Rebé el premi "Emili Pujol" pel treball Una recerca etnomusicológica a Sant Llorenç de Morunys.
Un procés singular en la recerca de l'Obra del Cançoner Popular de Catalunya.
Doctor en Art (especialitat de musicologia) per la Universitat Autònoma de Barcelona, on va elaborar la tesi doctoral (1997), llicenciat en Filologia Catalana per la Universitat de Barcelona, i professor de violí pel Conservatori Superior Municipal de Barcelona.
Ha tocat en orquestres clàssiques de prestigi.
Ha participat en diversos estudis i recerques sobre la música oral catalana i va obtenir un màster a l'École des Hautes Études en Sciences Sociales de París.
Ha estat membre del Grup de Recerca Folklòrica d'Osona.
Ha participat en l'edició de CDs per a les Fonoteques de música tradicional valenciana, catalana, i de DVDs per al Consell de Mallorca.
Ha publicat articles etnomusicològics en revistes internacionals i és autor de diversos llibres.
Professor d'etnomusicologia a la UAB, de 1998 a 2012 i cap del Departament de Musicologia a l'Escola Superior de Música de Catalunya entre 2000 i 2005.
Actualment és el director del Museu de la Música de Barcelona i del Centre Robert Gerhard, el 2012 va rebre el Premi Nacional de Cultura Popular de la Generalitat de Catalunya.
Té com a principal camp de recerca els cants polifònics en els països mediterranis de llengua romànica.
Llicenciat en Filosofia i Lletres (secció Història de l'Art) en l'Especialitat Musicologia per la Universitat Autònoma de Barcelona (1991) i Professor Superior de Guitarra pel Conservatori Superior de Música del Liceu de Barcelona (1995).
Doctor en Filosofia i Ciències de l'Educació. (secció Ciències de l'Educació) per la Universitat de Barcelona (2003).L'any 1996 s'incorporà com a professor a la Universitat de Girona a l'actual Facultat d'Educació i Psicologia, en el departament de Didàctiques Específiques impartint docència en els estudis de Mestre en Educació Musical.
Actualment és Professor Agregat.
Des de la seva incorporació a la universitat ha participat en nombrosos projectes de recerca i innovació educativa així com d'altres vinculats al folklore i a la música tradicional i popular.
Destaquem els becats pel Departament de Cultura de la Generalitat sobre recerques entorn l'Obra del Cançoner Popular de Catalunya.
Ha estat membre del Grup Grup de Recerca en Educació, Patrimoni i Arts Intermèdia de la UdG (GREPAI)
Actualment lidera el Grup de Recerca en Música i Educació Transformativa de la UdG (GR-MusET).
És membre fundador i investigador de la Red de Etnomusicología Napiniaca (Pueblo Grande) juntament amb els integrants dels Cossos Acadèmics de: Cesmeca-UNICACH.
La seva activitat actual està relacionada amb el camp de la formació inicial de mestres, formació continua, postgraus i màsters, direcció de tesis doctorals, la recerca i la innovació docent.
S'especialitzà en l'estudi del Romancero Tradicional amb el Dr.
Estudia la història, la tipologia i l'oralitat de la cançó popular catalana.
S'ha interessat per la tasca recol·lectora de Jacint Verdaguer i Joan Amades, així com per l'Obra del Cançoner Popular de Catalunya.
Ha reivindicat també l'aportació de col·lectors oblidats: Ildefons Cerdà i Clotilde Bosch, Josep Subirana, Celestí Pujol, Celestí Rosich Cotuli i Montserrat Cardús.
Com a membre de l'Equip de Recerca Palmira Jaquetti (2001-2007), ha investigat a fons la biografia de Jaquetti i Isant i les seves missions per comanda de l'Obra de Cançoner Popular de Catalunya.
És membre del Grup d'Estudis Etnopoètics (Societat Catalana de Llengua i Literatura, filial de l'Institut d'Estudis Catalans) i assessor del Pan-Hispanic Ballad Projecte (Univ. de Washington).
L'any 2017 va rebre el Premi de Cultura Popular Valeri Serra i Boldú per Les cançons de Teresa Gelats, mare de Joan Amades (2018).
Ha publicat, així mateix, Cançoner tradicional del Baix Camp i el Montsant, amb Gabriel Ferré i Puig i Isabel Ruiz (1988), Rasquera, cançons de la tradició oral, amb Salvador Palomar (1990), Actes del Col·loqui sobre Cançó Tradicional (1994), Cana, la hija de la maestra, obra d'Encarnació Molina coeditada amb Antonio Zabala Echeverria (2002), i Cançons populars catalanes recollides per Jacint Verdaguer, amb Jaume Ayats, Xavier Roviró i Ignasi Roviró [Grup de Recerca Folkòrica d'Osona] (2002).
Llicenciat en Filologia Catalana per la Universitat de Barcelona.
Músic especialitzat en direcció coral, amb una llarga experiència amb diversos cors.
Membre actiu de la Federació Catalana d'Entitats Corals.
Ha treballat com a professor de català a l'Escola Tabor de Barcelona (1983 1990) i en altres entitats i centres docents de manera esporàdica.
A partir de l'any 1990 es va incorporar a la Direcció General de Política Lingüística com a Responsable de Campanyes de Normalització Lingüística i, posteriorment, com a Responsable d'Audiovisuals, concretament portant la gestió de les campanyes de doblatge i subtitulació de pel·lícules al català.
Actualment és el Responsable de la Fonoteca de Música Tradicional Catalana a la Direcció General de Cultura Popular i Associacionisme Cultural del Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya.
Etnomusicòloga, especialista en documentació i gestió del Patrimoni Musical.
Treballa com a tècnic de la Fonoteca de Música Tradicional Catalana (Servei de Recerca i Protecció de la Direcció General de Cultura Popular i Associacionisme Cultural, Departament de Cultura de la Generalitat).
Ha publicat articles de caire científic en la línia de l'estudi del folklore, els nacionalismes i la recopilació de músiques de tradició oral.
Ha treballat en l'inventari i catalogació de diversos arxius de música de tradició oral i en la preservació i difusió del patrimoni sonor enregistrat, entre d'altres.
Associació de Professionals i Estudiosos en Llengua i Literatura Catalanes
Associació Dones per la República de Els Monjos
Associació Taleia Cultura de Barcelona
Centre Excursionista de Catalunya
Col·lectiu de l'Escola Àngel Baixeras
Consell Cultural de les Valls d'Àneu
Federació Catalana d'Entitats Corals
Grup d'Estudis Etnopoètics (Societat Catalana de Llengua i Literatura, IEC)
Institució Antoni M. Alcover (Manacor)
Institut d'Estudis Comarcals de l'Alt Urgell
Museu d'Història de Sant Feliu de Guíxols
Geografia literària dels Països Catalans
La Direcció General de Cultura Popular i Associacionisme Cultural convida les institucions, les entitats i el conjunt de la societat a participar en la celebració de l'Any Palmira Jaquetti organitzant activitats, recolzant les iniciatives que vagin sorgint i participant en els actes commemoratius.
Podeu informar-nos de les activitats que realitzeu i les inclourem a l'Agenda.
Podeu fer-nos arribar els vostres comentaris, consultes i suggeriments mitjançant aquesta Bústia.