projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El passat 15 d'abril, el CoNCA va activar un servei d'acompanyament especialitzat en la cerca de recursos destinats als sectors culturals i artístics catalans davant la crisi produïda per la COVID-19.
Creadors de les arts escèniques i les arts visuals, músics, distribuïdors de cinema i teatre, regidors d'espectacles, entre d'altres professionals de la cultura, han adreçat al Consell prop de 200 consultes, que han estat ateses i conduïdes per un equip tècnic d'especialistes.
Les relatives a ajuts, subvencions i a l'àmbit laboral han estat les més nombroses en les setmanes de més incertesa de la crisi.
Per tal d'adaptar-se a una nova fase de la crisi i amb la progressiva disminució de consultes dels usuaris, des d'avui, 8 de juny, aquest Canal es reformula amb l'objectiu d'identificar les necessitats actuals i centrar-se en les problemàtiques socioeconòmiques motivades pel confinament i l'aturada de l'activitat dels sectors culturals catalans.
Mitjançant un qüestionari en línia, disponible al web del CoNCA, i adreçat a artistes, professionals i representants del sector, es volen detectar tant les mancances conjunturals i immediates de les mesures COVID19 com les estructurals, incorporant reivindicacions i expectatives de futur.
El seguiment permetrà al CoNCA treballar en el diagnòstic de l'afectació de la crisi a mig i llarg termini en el teixit català i traslladar propostes a les administracions.
El Consell seguirà difonent les dues eines de consulta que han acompanyat el Canal des de la seva creació: l'Actualització de les mesures d'urgència, de caràcter setmanal, i el repositori Històric de les mesures d'urgència.
El CoNCA atén prop de 200 consultes del sector cultural i artístic durant la crisi de la COVID-19
El CoNCA ha traslladat avui als Governs de la Generalitat de Catalunya i de l'Estat i els grups del Parlament de Catalunya i del Congrés dels Diputats el document COVID-19 i sector cultural, amb nou línies d'actuació complementàries a les ja adoptades per garantir la supervivència de les estructures culturals, així com de l'ocupació i de les empreses en aquesta fase de la crisi originada per la pandèmia.
Les singularitats del sector han fet moltes vegades ineficaces les previsions generalistes, tant per a la protecció dels treballadors com per a les empreses, especialment autònoms i pimes, que, a la pèrdua de liquiditat, hi sumaven la falta d'un accés adequat al finançament.
De les 710.200 persones ocupades el 2019 al sector cultural a Espanya, un 68,8% era personal assalariat, i un 31,2% d'artistes en règim d'autònoms i de caràcter intermitent.
Aquesta composició del mercat laboral, sumada als efectes de la caiguda de la demanda d'activitats que impliquen concentració de públic, allargaran els efectes econòmics de la COVID-19 més enllà de la finalització de l'estat d'alarma i el procés de desescalada.
Nou mesures urgents per a la recuperació del teixit cultural
Les nou mesures urgents que el CoNCA trasllada ara als poders públics estan orientades cap a la protecció i la recuperació progressiva del teixit empresarial, associatiu i artístic, unes estructures culturals sense les quals seria impossible el retorn desitjat a qualsevol normalitat.
Aquestes línies d'actuació parteixen d'un convenciment: la necessitat d'una taula de diàleg entre el sector cultural i l'Administració, de caràcter permanent, que canalitzi un seguiment atent de les evolucions de cada segment, amb l'ajustament afinat i a temps de les mesures indispensables, així com la necessitat d'una taula de coordinació entre les diferents administracions, per tal de garantir la complementarietat entre les respectives actuacions i posar fi als solapaments i les llacunes.
El Consell reclama una taula de diàleg permanent entre el sector cultural i l'Administració
A partir dels resultats obtinguts en l'estudi La participació cultural de la joventut catalana 2001-2015, que va dirigir el professor Antoni Ariño, el CoNCA ha ampliat aquesta línia de treball amb una recerca qualitativa encarregada a la consultora cultural Bissap, que ha tingut com a resultat l'informe Factors que incideixen en la participació cultural de la gent jove.
Amb la nova eina, el Consell posa a disposició dels responsables de les polítiques culturals, educatives i de joventut models i criteris que els permeten promoure d'una manera efectiva una major i més satisfactòria participació cultural d'aquest grup de població.
Davant del repte compartit, el CoNCA treballa estratègies conjuntes amb les tres àrees de govern implicades.
L'autor de la recerca, Jaume Colomer, acompanyat de la presidenta del CoNCA, Vinyet Panyella, i la seva vicepresidenta, Margarida Troguet, ha compartit avui les conclusions de l'estudi amb la directora general de Creació, Acció Territorial i Biblioteques, Àngels Ponsa; la Directora general de Joventut, Laia Girós, i el Director general de Formació Professional Inicial i Ensenyaments, Joan Lluís Espinós.
L'estudi identifica quatre nivells progressius de pràctica cultural: de les primeres experiències en centres educatius a la participació en la programació cultural de l'entorn, el jovent passaria a realitzar pràctiques en espais culturals de referència i finalment pràctiques autogestionades.
A partir d'aquest model de participació, l'informe agrupa les seves conclusions entorn a quatre eixos i concreta diferents criteris per a la seva implementació amb polítiques públiques.
El primer és el reforç de la funció dels centres educatius com a espais culturals que facilitin les primeres experiències en aquest àmbit a tot l'alumnat i en relació amb els aprenentatges competencials bàsics.
A més, caldria oferir al jovent una xarxa d'espais culturals de referencia, físics i virtuals, en els quals pugui tenir experiències continuades, tant creant-ne com participant-hi, sense fiscalització dels adults i amb un model de governança participativa.
La participació de la gent jove en la programació cultural del seu entorn segons els seus interessos també contribuiria poderosament a incorporar-los a la comunitat de públics habituals, així com a augmentar la seva capacitat d'interpretació crítica.
Per últim, donar suport logístic, infraestructural, financer, tècnic i de visibilitat a les iniciatives culturals de grups i col·lectius de joves, presencials o virtuals, esdevé un factor clau que a més aportaria iniciatives innovadores i de valor a tot el conjunt de la població.
Per a l'impuls d'aquest estudi el Consell Nacional de la Cultura i de les Arts ha comptat amb la col·laboració de la Direcció General de Creació, Acció Territorial i Biblioteques del Departament de Cultura, la Direcció General de Joventut del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies i la Direcció General d'Ordenació de la Formació Professional Inicial del Departament d'Educació.
El Consell Nacional de la Cultura i de les Arts ha presentat avui el document Cens d'Artistes de Catalunya: Criteris per a la seva inscripció a les associacions del sector.
Delimitar quins son els requisits objectius que s'han de complir per a ser inclòs en el Cens és fonamental i prioritari.
Aquest document serà l'eina que permetrà conèixer la veritable població dels creadors i artistes del país per a poder així defensar els seus interessos.
Aquesta proposta ha estat llargament reivindicada pel teixit cultural català i és la primera de les 36 propostes per a la millora de la condició professional en el món de la cultura que el Consell Nacional de la Cultura i de les Arts desenvolupa íntegrament.
Un cop implementat, s'ha de convertir en un document administratiu de referència per al desenvolupament gradual i posterior normatiu de l'Estatut de l'Artista.
Per a la seva realització el CoNCA ha comptat amb la col·laboració de la Direcció General de Creació, Biblioteques i Acció territorial del Departament de Cultura de la Generalitat.
El Cens és una eina necessària per al posterior desenvolupament de l'Estatut de l'Artista
El passat 15 d'abril, el CoNCA va activar un servei d'acompanyament especialitzat en la cerca de recursos destinats als sectors culturals i artístics catalans davant la crisi produïda per la COVID-19.
Creadors de les arts escèniques i les arts visuals, músics, distribuïdors de cinema i teatre, regidors d'espectacles, entre d'altres professionals de la cultura, han adreçat al Consell prop de 200 consultes, que han estat ateses i conduïdes per un equip tècnic d'especialistes.
Les relatives a ajuts, subvencions i a l'àmbit laboral han estat les més nombroses en les setmanes de més incertesa de la crisi.
Des del 8 de juny d'enguany el Canal es reformulà amb l'objectiu d'identificar les necessitats actuals i centrar-se en les problemàtiques socioeconòmiques motivades pel confinament i l'aturada de l'activitat dels sectors culturals catalans.
El qüestionari en línia ha possibilitat detectar les mancances conjunturals i immediates de les mesures COVID19 com les estructurals, incorporant reivindicacions i expectatives de futur.
A hores d'ara, des del CoNCA volem agrair la confiança dels usuaris en el qüestionari i, en el seu paper com a institució mediadora, hem recollit i estem informant de les consideracions que ens han arribat als estaments governamentals i administratius implicats.
No obviem tampoc la nostra pròpia responsabilitat en la tasca que desenvolupem en relació a l'Estatut de l'Artista i en l'assessorament i seguiment que fem en matèria d'ajuts i subvencions del Departament de Cultura.
En aquest sentit, us adjuntem un fitxer amb les propostes i reivindicacions principals recollides.
El Canal Emergència obre ara un parèntesi expectant al desenvolupament de la crisi i a les properes actuacions que puguem fer per a ser-vos útils.
No dubteu, però, a fer-nos arribar tota aquella informació i requeriments que creieu oportuns a través de la bústia [EMAIL].
En aquesta publicació s'especifica l'activitat realitzada pel CoNCA durant l'any 2011 incloent el tancament econòmic i els llistat de subvencions concedides
L'estructura de la memòria és la següent:
Ajuts i acords de cooperació cultural
Impuls al desenvolupament dels sectors de la cultura
Annex I- Membres del Plenari i direcció
Annex II- Llista de beneficiaris de les convocatòries d'ajuts del CoNCA 2011
Annex III - Informació economicofinancera
la informació està en català i castellà
El cicle "Amb mirada pròpia", impulsat pel CoNCA, es va organitzar per difondre la dimensió creativa, intel·lectual i pedagògica de cinc figures singulars que el 2015 van rebre el Premi Nacional de Cultura.
Els guardonats Josep M. Cadena, periodista i crític d'art; Xavier Pla, filòleg; Francesc Parcerisas, poeta; Guillermina Coll, ballarina, i Jaime Rosales, cineasta, van parlar de les seves trajectòries i àmbits d'actuació amb periodistes, especialistes i membres del Plenari del CoNCA.
El projecte "ARACiència+Art" plantejava la producció de tretze càpsules audiovisuals protagonitzades per dos personatges coneguts de l'àmbit científic i l'artístic.
Un diàleg a dues veus per debatre, compartir opinions i trobar punts en comú entre dos móns aparentment desvinculats.
Fruit de la col·laboració entre el CoNCA, l'Associació Catalana d'Entitats de Recerca (ACER) i la Universitat Oberta de Catalunya (UOC), la iniciativa va comptar amb la participació de les següents parelles:
Els encontres van ser retransmesos setmanalment per ARA TV i, en paral·lel, també es van publicar diversos articles relacionats amb les xerrades, tant en la versió digital com en la de paper del diari.
D'altra banda, la UOC va dissenyar per al projecte una acció de gamificació participativa.
"Creadors en dos temps" és un cicle de diàlegs amb artistes i creadors de disciplines i generacions diferents per debatre i reflexionar sobre el present i futur de la cultura.
Aquest cicle va voler donar veu a aquests creadors en unes converses orientades a crear nous relats culturals que van permetre contrastar el context, els processos o les experiències dels participants i, a la vegada, visualitzar el relleu a través de les noves figures emergents, tot generant o enfortint els vincles de relació intergeneracional.
Tanmateix, la iniciativa pretenia donar eines per encarar el nou marc cultural i les noves tendències de producció en un moment de deconstrucció i reinvenció de la cultura.
El projecte, organitzat per la Fundació Palau, com a institució continuadora del llegat de Palau i Fabre, i el CoNCA, va comptar amb la col·laboració de sis institucions culturals de referència de Barcelona, que van acollir els diàlegs: el Teatre Lliure, el Conservatori del Liceu, la Fundació Vila Casas, la Biblioteca Jaume Fuster, la Filmoteca de Catalunya i la Fundació Foto Colectania.
La tria dels creadors/es es va realitzar entr la Fundació Palau i cadascuna de les institucions, amb el suport d'Arcàdia.
El cicle va oferir les converses entre els dramaturgs Hermann Bonnín i Carlota Subirós, els músics Benet Casablancas i Albert Guinovart, els artistes Ignasi Aballí i Lúa Coderch, les escriptores Llucia Ramis i Rosa Regàs, els cineastes Pere Portabella i Albert Serra, i els fotògrafs Joan Fontcuberta i Roc Herms.
Els diàlegs, a més, van ser conduïts per representants del món cultural de Barcelona i membres del plenari del CoNCA.
La Plataforma, que agrupa diverses entitats representatives de les arts visuals, va impulsar aquesta activitat de reflexió amb l'objectiu de prendre el pols a l'estat de les arts visuals a Catalunya, a partir dels següents eixos:
La Plataforma Arts Visuals està formada per: Art Barcelona.
Associació de Galeries, Associació Catalana de Crítics d'Art, Associació de Professionals de la Gestió Cultural de Catalunya, Gremi de Galeries d'Art de Catalunya, Instituto de Arte Contemporáneo.
Grup Catalunya, Plataforma d'Artistes de Catalunya i Xarxaprod.
El CoNCA agraeix a la Plataforma Arts Visuals l'esforç de síntesi a l'hora de dibuixar a grans trets la problemàtica de les arts visuals a Catalunya, amb una reflexió indispensable per poder actuar amb coneixement i transmetre a les institucions, des d'una visió unitària de sector, les principals preocupacions existents i les possibles mesures de millora.
La Plataforma Arts Visuals i el CoNCA publiquen en aquest document el resum de les taules presentades en el marc de les Jornades de debat celebrades el 2015.
Plataforma Arts Visuals Jornades de debat (20 de juny-21 de juliol de 2015)
Els estudis sobre l'impacte econòmic dels esdeveniments culturals són actualment força habituals i es poden dur a terme utilitzant diferents mètodes sobradament contrastats.
També proliferen els estudis teòrics que tracten sobre el mesurament de l'impacte social, malgrat que la manca de concreció a l'hora d'aplicar-los en limita la realització.
La jornada "Els impactes dels esdeveniments culturals" es va celebrar amb un doble objectiu:
Jornada promoguda pel Consell Nacional de la Cultura i de les Arts amb la col·laboració del Màster de Mediació Artística de la Universitat de Barcelona, l'Acadèmia Catalana de la Música i l'Escola Superior de Música de Catalunya – ESMUC.
Es diu que la música té el poder d'amansir les feres, però més enllà d'aquesta coneguda qualitat, la música també és una eina útil per aconseguir millores en el context social.
A partir de la música i de les seves diferents formes de manifestar-se, es pot incidir en valors socials com la responsabilitat, el compromís i la solidaritat.
Partint de les experiències prèvies realitzades en els àmbits del circ, la dansa i les arts visuals, enguany es proposa una jornada per donar a conèixer els projectes que treballen amb la música com a eina d'intervenció social.
La jornada proposa reflexionar sobre el poder transformador de la música com a eina d'intervenció social i servir de plataforma per difondre la feina silenciosa, però important, que realitzen diferents entitats del nostre país tenint com a base les tècniques musicals.
En aquesta edició, a més, es tractarà el tema del finançament dels projectes de caràcter social i es presentaran diverses línies de suport econòmic pensades específicament per a aquestes activitats de base social.
Contingut vídeo de llegat de la jornada:
Partint de l'experiència prèvia realitzada amb el circ social, enguany es proposa una jornada per donar a conèixer els projectes de dansa que treballen la dansa com a eina d'intervenció social.
La dansa amb impacte social contribueix a estimular la creativitat i promoure les aptituds socials mitjançant l'ensenyament, l'aprenentatge i el gaudi de la dansa i el moviment, tenint com a principal receptor persones o col·lectius en situació de risc social, entès com una vulnerabilitat que dificulta l'encaix a la societat.
La jornada es proposa presentar aquells projectes al quals poques vegades se'ls dona veu, però que són importants i incideixen de forma positiva tant en les persones o grups als que es dirigeixen com a la ciutadania en general.
Al llarg de la jornada inclourà una mirada completa dels projectes de dansa social que actualment s'estan duent a terme a Catalunya, i es presentaran alguns d'aquest projectes que explicaran les peculiaritats de la seva proposta.
El circ és un art estretament vinculat a la societat.
La varietat de tècniques, la diversitat de formes d'expressió, el treball en equip i la potenciació de l'autoestima personal són algunes de les qualitats que fan del circ una eina ideal per al treball de mediació artística.
Identificar els projectes de circ social que hi ha a Catalunya, conèixer els col·lectius als quals s'adrecen i la metodologia que apliquen, introduir la importància i la problemàtica que suposa crear un sistema d'avaluació són els principals objectius d'aquesta jornada.
Josep Alsina, vicedegà de Transferència i Relació amb la Societat.
Joan López Vilora, artista i formador en circ, membre de Bidó de 9 Barris, entitat gestora de l'Ateneu Popular 9Barris.
Ramon Vilà, director de Valldaura Circ.
Eva Garcia, assessora i especialista en arts escèniques aplicades i inclusives.
III Jornada de mediació artística: El Circ per a la inclusió social
Defensar els drets humans és una obligació i una responsabilitat de tothom, i el Govern de Catalunya està compromès amb la seva protecció i amb la d'aquelles persones que posen en perill la seva vida per defensar-los en els seus països d'origen
El Departament d'Afers i Relacions Institucionals i Exteriors i Transparència i el de Treball, Afers Socials i Famílies, mitjançant l'Agència Catalana de Cooperació al Desenvolupament (ACCD), la Direcció General de Relacions Institucionals i amb el Parlament, i la Secretaria d'Igualtat, Migracions i Ciutadania, van subscriure a finals de 2016 un acord marc amb l'objecte d'establir un àmbit de col·laboració per a impulsar conjuntament i de forma coordinada el Programa Català de Protecció a Defensors i Defensores dels Drets Humans.
El Programa ja s'havia dut a terme els anys 2009 i 2010, liderat per l'Oficina de Promoció de la Pau i els Drets Humans.
Aquest programa de la Generalitat de Catalunya té per objectiu oferir protecció i atenció integral a persones que vegin amenaçada la seva vida o integritat per raó de l'activitat de defensa dels drets humans que fan en el seu país d'origen, a través d'una acollida temporal de sis mesos a Catalunya i acompanyament al retorn.
Podeu presentar noves candidatures fins el pròxim 20 d'abril.
Consulteu el funcionament d'aquest Programa
El Programa té tres objectius principals:
Ja hem rebut a Catalunya els dos primers defensors/es aquest any, procedents de Colòmbia: es tracta de Silvia Berrocal i Edilberto Daza.
La directora general de Relacions Institucionals i amb el Parlament, Carme Garcia, i la sub-directora general de Memòria, Pau i Drets Humans, Mireia Plana, van rebre les dues persones defensores, que van ser acollides en el Programa a finals del 2017, i van intercanviar informacions sobre el tractament de la memòria històrica en els països respectius.
El document està destinat a les persones que desenvolupin aplicacions que usin dades obertes.
L'API permet a una aplicació la consulta de les dades de qualsevol dataset de la plataforma de dades obertes de la Generalitat de Catalunya aplicant filtres per atributs o etiquetes geogràfiques.
En el document és descriu en detall el funcionament dels diferents paràmetres de l'API.
En el marc del llançament de l'elaboració de l'Estratègia mediterrània MedCat 2030 del Govern de Catalunya, el Fòrum Catalunya Mediterrània té com a principal objectiu posar en relleu la visió renovada del projecte mediterrani del Govern de Catalunya; donar-lo a conèixer entre la ciutadania; promoure sinergies institucionals i llançar iniciatives estratègiques per tal de contribuir a les polítiques europees de veïnatge decisives en l'actual debat.
Barcelona | Palau de Pedralbes | Febrer 2019
El Fòrum Catalunya Mediterrània es presenta com un programa d'activitats, debat i intercanvi promogut per la Generalitat de Catalunya.
La iniciativa reafirma el compromís euromediterrani del Govern i dona a conèixer públicament l'Estratègia mediterrània MedCat 2030.
Els resultats i les recomanacions del Seminari internacional sobre el futur de la Mediterrània post-2020 definiran escenaris de futur, iniciatives i instruments, així com un pla d'actuacions a escala macroregional.
Durant el seminari es promourà una declaració política de les xarxes internacionals presents per impulsar la cooperació mediterrània a llarg termini.
Durant aquests dies, té lloc la reunió del Buró Polític de la Comissió Intermediterrània de la Conferència de Regions Perifèriques i Marítimes, un dels lobbys més importants a Europa en cooperació regional.
Un dels actes amb més rellevància institucional és el traspàs de la presidència catalana de l'Euroregió Pirineus Mediterrània cap a les Illes Balears, que reuneix el president català i les presidentes de les Illes Balears i de la Regió Occitània.
A través de la trobada dels MedCat Partners, amb especial focus al sud d'Europa i a la Mediterrània, es contribueix a generar un espai d'intercanvi i futurs partenariats per als projectes catalans.
El Fòrum Catalunya Mediterrània inicia el conjunt d'accions "Barcelona +25", que commemoren la Declaració de Barcelona de l'any 1995 i contribueixen a l'estratègia mediterranista.
Tres jornades de reflexió i debat al CIDOB, a l' IEMed i al CETC enriquiran els continguts i propostes de l'Estratègia MedCat 2030.
La concentració d'activitats del fòrum pretén augmentar l'impacte sobre els socis regionals de Catalunya en política mediterrània.