Caràcter complementari de la renda garantida de ciutadania
Titulars, requisits i obligacions
Persones titulars, persones beneficiàries i persones destinatàries
Requisits per accedir a la titularitat del dret a la renda garantida de ciutadania
Dret a la prestació de la renda garantida quan concorren circumstàncies extraordinàries
Obligacions de les persones destinatàries de la prestació de renda garantida de ciutadania
Obligacions addicionals per a les persones destinatàries de la prestació complementària d'activació i inserció
Vinculació amb l'acord d'inclusió social o d'inserció laboral
Determinació dels recursos, dels rendiments i del patrimoni
Consideració global de recursos
Naturalesa, principis i nivells de coordinació
Naturalesa i principis de coordinació
Nivell d'intervenció tècnica de caràcter bàsic
Taules de coordinació territorial
Tipologia de taules de coordinació territorial
Comissió Interdepartamental de la Renda Garantida de Ciutadania
Termini per dictar i notificar la resolució, i silenci administratiu
Revisió, modificació, suspensió i extinció de la prestació
Modificació de la quantia de la prestació
Suspensió del dret i del pagament
Procediment per al reintegrament de prestacions indegudes
Procediment de reintegrament, prescripció i caducitat
Recursos administratius i judicials
L'article 166.1.a) de l'Estatut d'autonomia de Catalunya estableix que correspon a la Generalitat la competència exclusiva en matèria de serveis socials, que inclou, en tot cas, la regulació i l'ordenació de l'activitat de serveis socials, les prestacions tècniques i les prestacions econòmiques amb finalitat assistencial o complementàries d'altres sistemes de previsió pública.
L'article 24.3 de l'Estatut d'autonomia de Catalunya també preveu que les persones o les famílies que es troben en situació de pobresa tenen dret a accedir a una renda garantida de ciutadania que els asseguri els mínims d'una vida digna, d'acord amb les condicions que legalment s'estableixen.
Atesa la situació de crisi econòmica i d'emergència social a Catalunya, es va impulsar una iniciativa legislativa popular sobre la renda garantida de ciutadania per promoure una llei que donés compliment a l'article 24.3 de l'Estatut d'autonomia de Catalunya.
Aquesta iniciativa legislativa, que va recollir 121.191 signatures, va donar lloc a l'Acord per a l'establiment de la renda garantida de ciutadania de 15 de maig de 2017, entre el Govern de la Generalitat de Catalunya i la Comissió Promotora.
Aquest es va traslladar a la ponència del Parlament als efectes d'incorporar-se al text de la llei.
La renda garantida de ciutadania, regulada per la Llei 14/2017, de 20 de juliol, té la finalitat d'assegurar els mínims d'una vida digna a les persones i unitats familiars que es troben en situació de pobresa, per tal de promoure llur autonomia i participació activa en la societat.
L'article 68.1 de l'Estatut d'autonomia de Catalunya atribueix al Govern de la Generalitat, amb caràcter general, la potestat reglamentària.
L'article 39.1 de la Llei 13/2008, del 5 de novembre, de la presidència de la Generalitat i del Govern, determina que correspon al Govern la titularitat de la potestat reglamentària en l'exercici de les competències de la Generalitat.
Aquest Decret desplega les previsions que la disposició final primera de la Llei 14/2017, de 20 de juliol, remet al desplegament reglamentari, així com diversos aspectes que han requerit concreció i determinació per a una millor, i més efectiva, aplicació de la prestació.
D'acord amb la Declaració universal de drets humans de les Nacions Unides, del 1948, i el preàmbul de la Llei 14/2017, de 20 de juliol, de la renda garantida de ciutadania, s'ha concretat que són ingressos destinats a les necessitats bàsiques per a una vida digna els que asseguren la salut i el benestar, especialment quant a alimentació, vestir, habitatge, assistència mèdica i serveis socials necessaris, així com l'educació obligatòria.
Aquest desplegament normatiu ha de permetre que, dins els estàndards de qualitat exigibles, amb finançament, accés i control públics i sota els principis de transparència, publicitat, concurrència, igualtat i no-discriminació, es pugui donar una resposta eficaç, àgil, adequada i de qualitat a les necessitats de les persones destinatàries de la prestació de la renda garantida, de manera integral, i alhora dotar de seguretat jurídica el procediment de concessió d'aquesta prestació.
Pel que fa a la compatibilitat de les rendes del treball amb la renda garantida, s'especifica l'exclusió dels contractes a jornada completa.
Quant als contractes a temps parcial, per evitar el greuge que suposa concedir un import de renda garantida inferior en els casos de famílies monoparentals amb fills a càrrec, aquestes s'equiparen amb la resta dels supòsits compatibles amb les rendes de treball a temps parcial, de manera que es complementa la prestació fins a arribar als imports de la disposició transitòria tercera de la Llei 14/2017, de 20 de juliol, amb independència del nombre de membres que formin part de la unitat familiar.
També en relació amb els contractes a temps parcial, es recull la novetat de la compatibilitat de la prestació amb el contracte a temps parcial per a les famílies nombroses.
D'altra banda, en l'Acord per a l'establiment de la renda garantida de ciutadania de Catalunya, de 15 de maig de 2017, es va recollir expressament la voluntat d'establir el criteri que una sola llar, entesa com a habitatge, només podia donar dret a un sol expedient de prestació, llevat dels casos que es determinessin per reglament.
En aquest Decret s'ha recollit aquesta previsió fixant, en un màxim d'un any, el període que poden tenir les excepcions establertes.
Així mateix, atès que en la normativa catalana no hi ha un criteri homogeni del concepte de permanència en un servei residencial, es concreta que el caràcter temporal o permanent és determinat en funció de les circumstàncies de la persona i no del tipus de servei residencial.
De conformitat amb el principi de transversalitat que estableix la Llei 5/2008, de 24 d'abril, del dret de les dones a erradicar la violència masclista, es considera necessari incorporar aquesta matèria en el present Decret.
Així doncs, l'article 7.e) s'incorporen com a ingressos que no computen per determinar el llindar econòmic les prestacions econòmiques, públiques i privades, d'urgència per tenir la condició de víctima de violència masclista en els àmbits de la parella o la família.
En aquest sentit, s'ha concretat que es tenen en compte exclusivament els ingressos i les rendes individuals de cada dona.
A més, estableix que les dones víctimes de violència masclista en els àmbits de la parella o la família queden eximides del requisit de la residència continuada i efectiva a Catalunya durant els 24 mesos immediatament anteriors a la sol·licitud, i també es permet que, en aquests casos, hi hagi en una mateixa llar, entesa com a habitatge, més d'una unitat familiar destinatària de la renda garantida de ciutadania, durant un termini màxim d'un any, prorrogable a dos.
Finalment, respecte a les dones víctimes de violència masclista en els àmbits de la parella o la família, se les ha exclòs de l'obligació d'interposar una reclamació judicial en relació amb una pensió d'aliments o compensatòria, a fi i efecte de no perjudicar-les o d'agreujar la seva situació.
A més, aquest col·lectiu s'incorpora com un dels supòsits excepcionals que permeten tenir dret a la renda garantida sense complir els requisits establerts per obtenir-la.
Així mateix, aquest reglament té en compte la Llei 11/2014, del 10 d'octubre, per garantir els drets de lesbianes, gais, bisexuals, transgèneres i intersexuals i per erradicar l'homofòbia, la bifòbia i la transfòbia; per això, s'hi introdueixen els supòsits de possible violència, discriminació o maltractament i pressió psicològica, per la seva orientació sexual, identitat de gènere o expressió de gènere o persones que, per les causes exposades, es troben en una situació susceptible de risc d'exclusió social.
Pel que fa a l'estructura d'aquest Decret, que es dicta com a desplegament de la Llei 14/2017, de 20 de juliol, de la renda garantida de ciutadania, a banda del preàmbul, s'ha distribuït en capítols.
El capítol I recull les disposicions generals de la renda garantida de ciutadania; el capítol II estableix els titulars, els requisits i les obligacions de les persones destinatàries; el capítol III conté el règim econòmic de la prestació i se subdivideix en dues seccions (la secció 1 regula la quantia de la prestació i la secció 2 conté la determinació dels recursos, rendiments i patrimoni); el capítol IV descriu els òrgans competents i els ens col·laboradors; el capítol V desenvolupa la coordinació de les actuacions i se subdivideix en seccions (la secció 1 regula la naturalesa, els principis i els nivells de coordinació; la secció 2 conté el nivell d'intervenció tècnica; la secció 3 recull les taules de coordinació territorial; la secció 4 conté la Comissió Interdepartamental de la Renda Garantida de Ciutadania, i la secció 5 estableix la Comissió de Govern de la Renda Garantida de Ciutadania); el capítol VI desenvolupa el procediment de reconeixement de la prestació; el capítol VII, que estableix el procediment de revisió, modificació, suspensió i extinció de la prestació de renda garantida de ciutadania, també se subdivideix en seccions (la secció 1 recull la revisió i modificació de la prestació de renda garantida de ciutadania, la secció 2 regula la suspensió de la prestació i la secció 3 conté l'extinció de la prestació); el capítol VIII desenvolupa el procediment de reintegrament de prestacions indegudes; el capítol IX conté el finançament de la prestació de renda garantida de ciutadania, i el capítol X estableix el règim sancionador i recursos de les prestacions regulades en aquest Decret.
El Decret conté una disposició addicional, tres disposicions transitòries, una disposició derogatòria i dues disposicions finals.
La disposició final primera del present Decret s'ha introduït atès que la disposició addicional tercera de la Llei 14/2017, de 20 de juliol, va modificar l'article 21 de la Llei 13/2006, de 27 de juliol, de prestacions socials de caràcter econòmic, per crear una prestació econòmica, de dret subjectiu, per complementar els ajuts, les pensions i les prestacions estatals.
En conseqüència, aquest Decret modifica en la disposició final primera diversos articles del Decret 123/2007, de 29 de maig, pel qual es determina el règim aplicable a la sol·licitud i concessió de les prestacions socials de caràcter econòmic de dret subjectiu, i es concreten els requisits per al reconeixement del dret a les prestacions creades en el desplegament de la Llei 13/2006, de 27 de juliol, de prestacions socials de caràcter econòmic.
Aquest Decret s'ajusta als principis de bona regulació que estableix l'article 129 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, i també l'article 62 de la Llei 19/2014, de 29 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern.
S'adequa als principis de necessitat, ja que constitueix l'instrument adequat per donar resposta al desenvolupament de la Llei 14/2017, de 20 de juliol.
En el seu procés d'elaboració s'han tingut en compte els principis de proporcionalitat, seguretat jurídica i transparència.
Respecte al principi d'eficiència, aquest Decret se centra en la simplificació administrativa i la reducció de càrregues i costos, a més de la reducció d'ineficiències i duplicitats, reforçant la coordinació dels ens que hi participen.
Pel que fa al principi de proporcionalitat i després d'estudiar les diverses alternatives, l'opció considerada és la més adequada per atendre la necessitat que cal satisfer amb la norma i complir l'obligació legal que imposa la Llei 14/2017, de 20 de juliol.
En concret, quant al principi de transparència, des de l'inici de la tramitació s'ha permès accedir a tota la normativa vigent actualitzada, i també a la documentació duta a terme en el procés d'elaboració d'aquest Decret, per definir clarament els objectius i possibilitar la participació activa de la ciutadania en l'elaboració de la norma.
Així mateix, aquest Decret és coherent amb l'ordenament jurídic i les novetats que incorpora s'adeqüen a la legislació vigent.
Per tot això, de conformitat amb el que preveuen l'article 26.e) de la Llei 13/2008, del 5 de novembre, de la presidència de la Generalitat i del Govern, i el títol IV de la Llei 26/2010, del 3 d'agost, de règim jurídic i de procediment de les administracions públiques de Catalunya, amb el dictamen previ del Consell de Treball, Econòmic i Social de Catalunya;
A proposta del conseller de Treball, Afers Socials i Famílies, d'acord amb el dictamen de la Comissió Jurídica Assessora i d'acord amb el Govern,
La renda garantida de ciutadania és una prestació social de naturalesa econòmica i percepció periòdica.
Es configura com una prestació garantida de dret subjectiu que té la finalitat de desenvolupar la promoció de la persona i el seu empoderament i de superar les condicions que l'han dut a necessitar aquesta prestació.
En els termes que estableix la llei, la renda garantida de ciutadania és un dret subjectiu que consta de dues prestacions econòmiques:
a) Una prestació garantida no condicionada, subjecta als requisits que estableix l'article 11 d'aquest Decret.
b) Una prestació complementària d'activació i inserció, condicionada al compromís d'elaborar i, si escau, de seguir un acord d'inclusió social o d'inserció laboral, el qual té la finalitat de millorar o superar les condicions que han motivat la necessitat de la renda garantida de ciutadania.
Els poders públics, especialment la Generalitat, han de destinar els recursos necessaris perquè es duguin a terme les prestacions de servei en forma de polítiques actives necessàries vinculades als plans d'inserció i d'inclusió.
Aquests recursos han de facilitar itineraris, accions i serveis d'inclusió i integració social per a les persones que necessiten acompanyament i suport de caràcter social, com també polítiques actives d'ocupació que garanteixin el dret de les persones a ser ocupables.
Aquestes actuacions són considerades, a tots els efectes, prestacions de servei.
La prestació garantida a què fa referència l'apartat 2.a) de l'article 2 d'aquest Decret és una prestació econòmica periòdica destinada a les persones i unitats familiars que no disposen dels ingressos que els garanteixin els mínims per a una vida digna.
La prestació complementària d'activació i inserció a què fa referència l'apartat 2.b) de l'article 2 d'aquest Decret és una prestació econòmica periòdica, de caràcter temporal, complementària a la prestació garantida de l'apartat 2.a) del mateix article, i té com a finalitat la inclusió social o laboral.
És avaluable periòdicament, de manera individualitzada, i està lligada a la voluntat explícita de les persones beneficiàries de dur a terme les activitats del seu acord de treball.
En atenció a l'objecte i la finalitat, la persona titular d'una prestació de renda garantida no la pot cedir, i la prestació no pot ser objecte d'embargament o retenció.
Tanmateix, l'import de la prestació meritada sí que pot ser objecte de compensació per part de l'Administració, de conformitat amb l'article 58.5 d'aquest Decret.
Les necessitats bàsiques es defineixen com les despeses per al manteniment propi o per al manteniment de les persones que integren la unitat familiar o la unitat de convivència a la qual pertany.
Aquestes despeses inclouen les derivades de l'ús de la llar, les que faciliten la comunicació, l'accés a l'educació i la cultura i el transport bàsic, a més de totes les que siguin imprescindibles per atendre una existència digna, d'acord amb la normativa en matèria de prestacions socials de caràcter econòmic.
A aquest efecte, es consideren ingressos destinats a garantir les necessitats bàsiques els que asseguren la salut i el benestar, especialment quant a alimentació, vestir, habitatge, assistència mèdica i serveis socials necessaris, així com l'educació obligatòria, d'acord amb el que estableixen la Declaració universal de drets humans de les Nacions Unides, del 1948, i la Llei en matèria de renda garantida de ciutadania.
La renda garantida de ciutadania és compatible i complementària amb les rendes de treball derivades de contractes a temps parcial, quan els ingressos siguin inferiors al llindar de l'indicador de renda de suficiència de Catalunya, d'acord amb el que preveu l'apartat 6 d'aquest article i la disposició transitòria primera d'aquest Decret.
L'import de la prestació consisteix en la diferència entre les rendes del treball derivades del contracte parcial, percebudes mensualment, i la quantia econòmica fixada per la prestació de la renda garantida de ciutadania, que serà l'import establert a la disposició transitòria tercera de la Llei 14/2017, de 20 de juliol.
En els contractes a temps parcial es tenen en compte únicament els dies de cotització efectiva.
En el cas que siguin discontinus, s'han de computar per mesos naturals amb caràcter acumulatiu.
En els casos de contractes d'inserció laboral a temps parcial en una empresa subjecta a un programa d'inserció, la compatibilitat es revisa com a mínim anualment, fins al màxim de temps establert per a aquest tipus de contractes.
La quantia de la renda garantida de ciutadania no pot ser objecte d'increment a conseqüència d'una reducció del temps de treball contractat per mitjà del contracte de treball a temps parcial, llevat que es produeixi per raons acreditades de caràcter econòmic, tècnic, organitzatiu o productiu.
La renda garantida de ciutadania és compatible amb les rendes del treball, derivades de contractes a temps parcial, en els casos següents:
a) Famílies monoparentals amb fills a càrrec i famílies nombroses.
b) Persones que eren beneficiàries de la renda mínima d'inserció fins a la data d'entrada en vigor de la Llei 14/2017, de 20 de juliol, i que l'estiguin compatibilitzant amb rendes de contractes de treball a temps parcial.
c) Perceptors de la renda garantida de ciutadania que obtinguin un contracte de treball a temps parcial amb uns ingressos inferiors a l'import corresponent de la renda garantida de ciutadania.
Aquesta compatibilitat es produeix durant sis mesos de contractació efectiva.
Amb un informe previ de l'òrgan tècnic es pot prorrogar aquesta compatibilitat fins que s'assoleixi un any de contractació.
d) Unitats familiars en les quals el membre que té l'alta laboral sigui més gran de 55 anys i que aquest contracte sigui el primer després d'un període d'inactivitat laboral de 24 mesos o superior, o bé que provinguin de situacions de crisi empresarial degudament acreditada.
e) Aquells que acordi el Govern progressivament en virtut de la disposició transitòria primera d'aquest Decret.
La renda garantida de ciutadania és subsidiària de tots els ajuts, els subsidis, les prestacions o les pensions de qualsevol administració a què puguin tenir dret els titulars o les persones beneficiàries de la prestació, i la renda garantida de ciutadania constitueix la darrera xarxa de protecció social.
La renda garantida de ciutadania també és subsidiària dels ingressos de qualsevol mena a què puguin tenir dret els titulars o les persones beneficiàries de la prestació, llevat dels ingressos de les prestacions a què fa referència l'article 7 d'aquest Decret.
1.Són compatibles amb la percepció de la prestació econòmica de la renda garantida de ciutadania, i no computen com a ingressos per determinar el llindar econòmic, les prestacions econòmiques següents:
a) Per a la promoció de l'autonomia personal i d'atenció a la dependència, siguin públiques o privades.
b) Beques escolars de menjador i transport, siguin públiques o privades.
c) Per evitar desnonaments, siguin públiques, privades o ajuts d'urgència social que puguin atorgar els ens locals.
d) Públiques per estudiar batxillerat o universitàries i aquelles de formació professional, tant inicial com formació professional per a l'ocupació, vinculades a la millora de les competències professionals.
e) Per tenir la condició de víctima de violència masclista en els àmbits de la parella o la família, tret de les vinculades a la realització d'accions en matèria de polítiques actives d'ocupació, siguin públiques o privades.
f) Destinades a complementar la renda garantida de ciutadania, creades a aquest efecte i de manera explícita.
Tampoc no computen com a ingressos per determinar el llindar econòmic els ajuts econòmics no regulars i puntuals de familiars fins al segon grau de consanguinitat o afinitat, inferiors a dues vegades l'indicador de renda de suficiència de Catalunya, que s'acreditin degudament d'acord amb el que estableix l'article 43.3.n) d'aquest Decret.
Es considera unitat familiar la formada per una o més persones que entre elles mantenen un vincle conjugal o de parella estable, o vincles familiars per consanguinitat o afinitat fins al segon grau, i també per adopció o acolliment, o vincles de convivència assimilats als vincles esmentats, excloent els que siguin de simple veïnatge compartit.
El grau de la relació de parentiu es compta a partir del titular.
En cas de separació o divorci del vincle conjugal o de separació de relacions de parella estable, s'acredita quins són els membres que formen la unitat familiar, a més del règim de guarda i custòdia dels fills menors d'edat, mitjançant la sentència judicial a l'efecte o qualsevol mitjà de prova vàlid en dret.
Es considera unitat de convivència el conjunt de persones que conviuen a la mateixa llar, amb independència que formin part o no de la mateixa unitat familiar.
Per a l'aplicació de la renda garantida de ciutadania es tenen en compte les persones destinatàries de les prestacions, tant si viuen soles com en qualitat de membres d'una unitat familiar.
En els casos en què se'n justifiqui degudament la necessitat, l'òrgan tècnic es pot pronunciar per autoritzar motivadament la consideració de membres de la unitat familiar per a persones amb un grau de parentiu més allunyat.
Per determinar el dret a percebre la prestació, es computen els ingressos i la resta dels recursos de totes les persones que formen part de la unitat familiar que s'indiquen en el capítol III del present Decret.
Als efectes d'aquest Decret, s'entén per llar qualsevol marc físic utilitzat habitualment com a residència per una o més persones que pretenen conviure de manera independent.
S'hi inclouen com a modalitats d'habitatge o allotjament:
a) Els habitatges o allotjaments particulars, o d'entitats, tant de propietat com de lloguer o d'ús cedit.
b) Els habitatges o allotjaments particulars en règim de lloguer en els quals s'hagin sotsarrendat una o diverses parts de conformitat amb la Llei d'arrendaments urbans vigent o en virtut d'un contracte d'hostalatge, de lloguer d'habitacions o d'un dret d'habitació.
c) Els habitatges o allotjaments particulars en els quals, per les causes excepcionals regulades a l'article 14 d'aquest Decret, diverses unitats familiars comparteixin col·lectivament un mateix lloguer.
També es poden considerar habitatges o allotjaments les parts dels següents marcs físics de residència col·lectiva, quan siguin utilitzades independentment per les unitats familiars que s'han assenyalat en l'article anterior:
a) Establiments d'allotjament turístic, hoteler o extrahoteler, tal com són definits a la normativa de turisme vigent de Catalunya.
b) Habitatges d'acolliment residencial de caràcter públic o dependents d'entitats privades sense ànim de lucre, degudament autoritzats i homologats, quan siguin concertats, convinguts o contractats per l'Administració per a la prestació d'aquest servei d'acollida o quan siguin promoguts per entitats socials sense ànim de lucre que associen aquest recurs d'acollida a altres programes d'inclusió social o sociolaboral concertats, convinguts o contractats per l'Administració, d'acord amb el que es preveu a l'article 7.1.e) de la Llei 14/2017, de 20 de juliol.
És titular de la prestació econòmica de la renda garantida la persona a favor de la qual s'aprova la prestació econòmica de la renda garantida de ciutadania i, si escau, l'acord d'inserció laboral o d'inclusió social.
Tenen la consideració de beneficiàries les persones que formen part del mateix nucli, juntament amb el titular, com a membres de la unitat familiar respectiva.
Són persones destinatàries de la prestació de renda garantida tant el titular com les persones beneficiàries.
En el cas que en una mateixa unitat familiar hi hagi més d'una persona amb dret a ser titular de la prestació, té preferència la persona que no disposi de cap tipus de recurs econòmic o el tingui més baix, amb prioritat, també, per a qui tingui la guarda i custòdia dels menors d'edat, si escau.
En cas de tenir la guarda i custòdia compartida dels fills, s'abona la part de la prestació de renda garantida corresponent als fills afectats, d'acord amb el percentatge establert en la sentència judicial que reguli aquesta guarda i custòdia.
Les dones que tenen legalment reconeguda la condició de víctima de violència masclista en els àmbits de la parella o la família adquireixen, amb caràcter preferent respecte a qualsevol altre membre de la unitat familiar, la titularitat de la prestació, sempre que hi tinguin dret.
La titularitat del dret a la renda garantida de ciutadania pot ser objecte de modificacions en els casos previstos en l'article 49 d'aquest Decret.
Tenen dret a la renda garantida de ciutadania, amb la condició de titulars, les persones que compleixin els requisits següents:
a) Tenir més de 23 anys, o tenir més de 18 anys si es troben en alguna de les situacions següents:
Tenir menors d'edat o persones amb discapacitat a càrrec.
Ser òrfenes dels dos progenitors.
Haver estat víctimes de violència masclista en els àmbits de la parella o la família.
Tenir la condició de persona en situació de risc social; s'entén com a tal la persona que es trobi en una situació molt limitadora de la seva autonomia personal i integració social, derivada d'uns entorns socioeconòmics, familiars i comunitaris especialment conflictius o plens de mancances.
Aquesta circumstància requereix un informe tècnic preceptiu i favorable dels serveis públics que en facin l'atenció i el seguiment.
b) Estar empadronat en un municipi i residir legalment a Catalunya.
Aquest requisit no s'aplica a les dones que tenen permís de residència per reagrupament familiar i el perden a conseqüència de divorci o separació, ni als catalans retornats.
Pel que fa a les persones que resideixen en un municipi i no disposin de domicili, s'aplica el que disposa la normativa específica reguladora dels procediments d'empadronament vigent.
c) Tenir residència continuada i efectiva a Catalunya durant els 24 mesos immediatament anteriors a la presentació de la sol·licitud, sens perjudici del que estableix l'article 23.2.b) de la Llei 14/2017, de 20 de juliol.
Per al còmput d'aquest període es tenen en compte les absències produïdes durant els 24 mesos anteriors a la presentació de la sol·licitud de manera acumulada.
Quan la suma resultant de períodes d'absència, justificada per qualsevol mitjà de prova vàlid en dret, és inferior a un mes no es té en compte.
Estan eximides del requisit de residència continuada i efectiva les dones que hagin hagut de marxar del seu lloc de residència i arribin o hagin arribat a Catalunya els 24 mesos anteriors a la sol·licitud, provinents d'altres comunitats autònomes, per evitar maltractaments envers elles mateixes o els seus fills.
En el cas dels refugiats i dels demandants de protecció internacional, la residència continuada i efectiva exigida és només d'un any.
d) No disposar d'una quantitat d'ingressos, rendes o recursos econòmics considerada mínima per atendre les necessitats bàsiques d'una vida digna, d'acord amb l'import corresponent de la renda garantida de ciutadania amb relació al llindar d'ingressos fixat per l'indicador de renda de suficiència de Catalunya.
La situació d'insuficiència d'ingressos i de recursos s'ha de donar, com a mínim, durant els dos mesos immediatament anteriors a la presentació de la sol·licitud de la renda garantida de ciutadania, i ha de continuar existint mentre es tramita el procediment de concessió i es percep la prestació.
En el supòsit de les dones que tenen legalment reconeguda la condició de víctima de violència masclista en els àmbits de la parella o la família, s'han de tenir en compte exclusivament els seus ingressos i recursos propis.
Quant als refugiats i als demandants de protecció internacional, no es tenen en compte els ingressos econòmics que han percebut com a persones beneficiàries de programes derivats del compliment de les obligacions de la Convenció de Ginebra.
e) No ser beneficiàries d'una prestació pública o privada de servei residencial permanent de tipus social, sanitari o sociosanitari, i no estar internades en un centre penitenciari en règim ordinari o tancat.
El caràcter de permanència del servei residencial és determinat per la situació i les circumstàncies personals de les persones destinatàries de la prestació i no pas pel tipus de servei.
En conseqüència, sempre que es complexin la resta dels requisits exigits per la Llei en matèria de renda garantida de ciutadania, poden accedir a la renda garantida de ciutadania, si segueixen un acord de treball vinculat a un procés d'emancipació i empoderament, amb un pronòstic de sortida en un termini no superior a 12 mesos, d'acord amb l'informe corresponent dels professionals del treball social i de suport social al servei residencial, les persones que es trobin en alguna d'aquestes circumstàncies:
Dones víctimes de violència masclista.
Persones víctimes d'explotació sexual o tràfic d'éssers humans.
Persones beneficiàries d'una prestació pública o privada de servei residencial permanent de tipus social, sanitari o sociosanitari.
El compliment de tots els requisits establerts en aquest article ha de continuar existint mentre es tramita el procediment de concessió i es percep la prestació.
No tenen dret a la renda garantida de ciutadania les persones que es troben en alguna de les circumstàncies següents:
a) Les persones que han cessat voluntàriament l'activitat laboral en els 12 mesos anteriors a la sol·licitud de la prestació.
Queden exemptes d'aquest requisit les persones que hagin causat baixa voluntària per raons acreditades de trastorn mental diagnosticat o de toxicomania que constin en un informe mèdic de la xarxa pública o per situació de violència masclista en l'àmbit de la parella i familiar.
b) Les persones afectades per un acomiadament o per una altra situació anàloga quan tinguin dret a una indemnització o prestació equivalent.
En qualsevol cas, aquestes persones tenen dret a la concessió provisional de la renda garantida de ciutadania fins que percebin la indemnització laboral.
Un cop percebuda la indemnització, han de tornar les prestacions de la renda garantida de ciutadania com a màxim fins a l'import de la prestació que han percebut, sens perjudici d'actualitzar la sol·licitud d'accés a la renda garantida de ciutadania si es compleixen els requisits.
c) Les persones que en els darrers cinc anys han percebut qualsevol prestació pública declarada indeguda per resolució administrativa ferma, per causes que els són atribuïbles.
Per poder tornar a sol·licitar la renda garantida de ciutadania en aquesta circumstància ha d'haver transcorregut, com a mínim, un any des de la presentació de la sol·licitud denegada.
d) Les persones que no han interposat una reclamació judicial en relació amb una pensió d'aliments o compensatòria a la qual tenen dret però que no perceben.
Se n'exceptuen les dones que acreditin ser víctimes de violència masclista en els àmbits de la parella o la família.
e) Les persones o unitats familiars que disposen de béns mobles o immobles suficients el valor o els rendiments dels quals asseguren els mínims d'una vida digna segons el que disposa l'article 4.1 d'aquest Decret, llevat de l'habitatge habitual.
No es computen com a patrimoni els béns que facilitin el transport bàsic.
A aquests efectes, la determinació dels recursos, dels rendiments i del patrimoni es fa d'acord amb el que es preveu en la secció 2 del capítol III del present Decret, sense que el valor o els rendiments esmentats puguin superar el llindar d'ingressos fixat per l'indicador de renda de suficiència de Catalunya
Tenen dret a la prestació de renda garantida, excepcionalment, les persones que no compleixen els requisits establerts però en les quals concorrin circumstàncies extraordinàries per les quals es troben en una situació d'especial necessitat o urgència.
S'entén per situació d'especial necessitat o urgència, d'acord amb la definició establerta en l'article 12 de la Llei 13/2006, de 27 de juliol, qualsevol contingència que té lloc o apareix en el transcurs de la vida d'una persona i que li impedeix fer front a les despeses essencials per al manteniment propi o de les persones que integren la unitat familiar a la qual pertany; persones que necessiten una actuació de suport i urgència per causes objectives alienes a la seva voluntat, pels motius següents:
a) Imminència de desnonament o pèrdua de l'habitatge.
d) Risc dels menors d'edat a càrrec.
e) Joves i adolescents en risc d'exclusió social imminent que pugui atemptar contra la seva vida o salut o que pateixin violència o maltractament, per la seva orientació sexual, identitat de gènere o expressió de gènere.
f) Persones que són víctimes d'explotació sexual o del tràfic d'éssers humans.
g) Persones amb altres situacions anàlogues que impliquin trobar-se en risc d'exclusió social imminent.
Aquesta situació s'acredita mitjançant l'informe tècnic preceptiu i favorable dels serveis socials públics competents i de l'òrgan tècnic de la renda garantida de ciutadania.
Durant un termini màxim d'un any, en els casos en què s'acrediti degudament la situació excepcional, es pot concedir en una mateixa llar més d'una prestació de la renda garantida de ciutadania a més d'una unitat familiar, quan els seus membres es trobin en alguna de les circumstàncies següents:
a) Acolliment provisional de familiars de fins a segon grau de consanguinitat o afinitat, en casos excepcionals derivats d'una situació d'atur de llarga durada, o tenir a càrrec fills menors d'edat.
b) Situacions derivades de desnonaments.
c) Situacions que s'esdevinguin per violència masclista.
d) Altres situacions que l'òrgan tècnic consideri segons l'excepcionalitat de la urgència social de les persones, a proposta dels serveis socials de referència.
En el cas d'acolliments familiars en situació excepcional, tal com es defineix en aquest article, els ingressos de la part de família que acull no es computen ni es dedueixen, en un període màxim d'un any, sens perjudici del que estableix l'apartat 2 de l'article 7 d'aquest Decret.
La concessió de la renda garantida de ciutadania implica que les persones destinatàries accepten i compleixen les obligacions generals i específiques que estableix aquest Decret.
Els titulars i, si escau, les persones beneficiàries de la prestació de la renda garantida de ciutadania tenen les obligacions següents:
a) Comunicar a les entitats gestores que correspongui, en el termini d'un mes des que es produeixin, els canvis de situació patrimonial, personal o familiar que, d'acord amb aquest Decret, puguin modificar, suspendre o extingir la prestació econòmica.
També han de comunicar, en el mateix termini, el canvi de residència habitual.
b) Sol·licitar, sens perjudici del que estableix l'article 6 d'aquest Decret, qualsevol altra prestació econòmica, contributiva o no contributiva a què tinguin dret durant la percepció de la prestació econòmica de la renda garantida de ciutadania.
c) No renunciar, voluntàriament, a una altra prestació o ajut que percebin en el moment d'accedir al dret a la renda garantida de ciutadania.
d) Aplicar la prestació a les finalitats corresponents per satisfer les necessitats bàsiques tal com es defineixen en l'article 4 del present Decret.
e) Facilitar la tasca de les persones que han d'avaluar la seva situació i col·laborar-hi proporcionant totes les dades objectivament necessàries i responent als requeriments que facin les administracions competents per acreditar que es manté la situació de necessitat que va donar dret al cobrament de la prestació.
f) Mantenir-se inscrits al Servei Públic d'Ocupació de Catalunya i no abandonar o rebutjar una oferta de feina adequada, segons la normativa reguladora de la prestació per desocupació.
S'exceptuen d'aquesta darrera obligació els supòsits assenyalats en l'article 12.1.a) d'aquest Decret i les persones que, per raons degudament acreditades, familiars o sociosanitàries, no atribuïbles a la seva voluntat, no poden complir aquest requisit.
g) Residir de manera continuada i efectiva a Catalunya durant el temps en què perceben la prestació econòmica.
No computen com a absències que interrompen la continuïtat de la residència les sortides del territori català, prèviament comunicades a l'òrgan que en faci el seguiment, que, de manera acumulada, no superin un mes, en un període de 12 mesos, sens perjudici de les absències excepcionals, de fins a dos mesos, regulades en l'article 17 d'aquest Decret.
h) Reintegrar la prestació si s'ha percebut indegudament.
S'ha de reintegrar l'import corresponent al temps cobrat de manera indeguda.
L'incompliment de les obligacions establertes comporta l'extinció de la prestació, sens perjudici dels supòsits de suspensió que es preveuen en l'article 54.1 del present Decret.
En casos excepcionals, l'absència de manera acumulada a la qual es refereix l'article 16.2.g) d'aquest Decret pot arribar als dos mesos, sempre que sigui per malaltia greu o mort de familiars fins al segon grau de consanguinitat o afinitat.
Aquestes absències excepcionals s'han de comunicar i justificar prèviament a l'òrgan tècnic, que en un termini de 10 dies ha de determinar si autoritza o no l'absència.
L'autorització està condicionada a l'aportació de la documentació indicada en l'apartat següent.
Si no s'ha pogut aportar prèviament tota la justificació, en el termini d'un mes des del retorn cal presentar la documentació següent:
a) Documentació mèdica o hospitalària que acrediti la malaltia o la mort del familiar.
b) La documentació que el titular consideri necessària per acreditar el fet causant.
c) La documentació que acrediti les despeses originades per l'absència excepcional.
d) La documentació complementària necessària que requereixi l'òrgan gestor, atenent el fet causant.
La pèrdua del passaport o altra documentació, encara que s'acrediti mitjançant la denúncia policial, no eximeix de l'obligació d'acreditar el temps, el motiu de la sortida o el pagament de les despeses.
Les persones destinatàries de la prestació complementària d'activació i inserció tenen, a més de les obligacions que estableixen els articles 16 i 17 d'aquest Decret, les obligacions següents:
a) Signar el compromís de seguir l'acord d'inserció laboral o d'inclusió social i, quan sigui ofert, acordar-lo, subscriure'l i complir-lo.
b) Estar disponibles per treballar, llevat de:
Les persones amb un grau de discapacitat reconegut igual o superior al 65%.
Les persones que, segons l'organisme encarregat de gestionar la prestació, en col·laboració, com a mínim, amb els serveis socials municipals o serveis ocupacionals o, si escau, altres serveis integrats a la xarxa pública o entitats, tenint en compte el criteri d'aquests serveis, no es trobin en situació d'incorporar-se al mercat laboral a curt o mitjà termini.
La disponibilitat per a l'ocupació comporta l'obligació d'estar inscrit com a demandant d'ocupació, de no rebutjar cap oferta de feina adequada, d'acord amb el que estableix la normativa sobre la prestació per desocupació, de no causar baixa voluntària en un lloc de treball i de no sol·licitar-ne l'excedència voluntària.
L'incompliment de les obligacions establertes en aquest article són causa d'extinció de la prestació.
L'ens gestor pot excloure les obligacions que estableix l'article 16.2.f) d'aquest Decret en els casos en què per motius d'edat, de situació sociosanitària o familiars no sigui possible.
Tal com preveu l'article 18 d'aquest Decret, els titulars de la prestació complementària d'activació i inserció de la renda garantida de ciutadania han d'acordar i subscriure amb els serveis públics competents un acord d'inclusió social o d'inserció laboral que defineixi les accions específiques adaptades a les necessitats de cada membre de la unitat familiar per prevenir-ne el risc o la situació d'exclusió.
L'acord s'ha de determinar per a cada persona en funció de les característiques, les necessitats i les possibilitats específiques, i s'ha d'evitar incloure-hi actuacions o mesures innecessàries amb l'objectiu de fomentar l'autonomia de les persones beneficiàries.
L'acord ha d'incloure mesures socials, formatives, laborals, educatives, de salut o d'habitatge, entre d'altres.
A més, pot incloure la participació de les entitats d'iniciativa social per desenvolupar-lo.
Les administracions públiques, en l'àmbit de les competències corresponents en matèria de formació i ocupació, han d'impulsar i aplicar mesures orientades a afavorir i facilitar la incorporació a l'ocupació de les persones o els grups que, per les seves característiques, no puguin o tinguin dificultats per accedir-hi en condicions d'igualtat, sobretot les persones destinatàries de la renda garantida de ciutadania.
Els serveis de les administracions públiques tenen la responsabilitat d'assegurar el volum i la qualitat dels serveis associats als acords d'inclusió en funció de les seves competències.
En el supòsit de les persones refugiades i dels demandants de protecció internacional, les prestacions que estableix la Llei en matèria de renda garantida de ciutadania resten condicionades al compliment d'un acord individual d'activitats que, de comú acord amb cada refugiat o demandant de protecció internacional, es determini en el moment de sol·licitar la percepció de la renda garantida de ciutadania, d'acord amb les condicions generals que estableix el departament competent en matèria de prestacions socials.
La quantia mensual de la prestació econòmica de la renda garantida de ciutadania, aplicable a cada unitat familiar, és determinada per la diferència entre la quantia dels ingressos mínims garantits per la prestació corresponents a la unitat familiar i els recursos disponibles computables en la seva unitat familiar.
La prestació complementària d'activació i inserció té un import mensual de 150 euros, i es modifica en la mateixa proporció en què variï l'indicador de renda de suficiència de Catalunya vigent en cada moment, d'acord amb l'article 18.4 de la Llei 14/2017, de 20 de juliol.
Per a la determinació dels recursos mensuals disponibles de la unitat familiar es tenen en compte els recursos de tots els membres de la unitat familiar, en els termes que es preveuen en la secció 2 d'aquest capítol.
L'import màxim de la prestació econòmica de la renda garantida de ciutadania, i el llindar d'ingressos per percebre'n la prestació, incloent-hi la quantitat corresponent a la prestació complementària d'activació i inserció, és, quan es tracti d'una unitat familiar d'un sol membre, del 100% de la quantia de l'indicador de renda de suficiència de Catalunya.
L'import total de la prestació econòmica de la renda garantida de ciutadania no pot excedir, en cap cas, el 182% de l'indicador de renda de suficiència de Catalunya vigent en cada moment ni pot ser inferior al 10% d'aquest indicador.
L'òrgan tècnic, en l'exercici de les seves competències de gestió, ha de verificar que es respecten els límits globals màxims que la Llei en matèria de renda garantida de ciutadania preveu per a les prestacions i els ajuts econòmics.
Per a la determinació dels rendiments mensuals de les persones que formen la unitat familiar es computa el conjunt de rendiments o ingressos de què disposen totes.
El còmput dels rendiments inclou:
a) Rendiments bruts procedents del treball per compte propi o d'altri.
d) Els ajuts, les subvencions i altres prestacions econòmiques que es perceben de les administracions públiques o d'entitats públiques o privades, que tenen el tractament que estableix l'article 6 d'aquest Decret i que s'han de computar de manera prorratejada per cada mes en què es perceben, independentment que s'abonin de manera acumulada per períodes superiors.
e) Rendiments i ingressos de caràcter regular o no regular de qualsevol altra naturalesa, excepte els que s'assenyalen en l'article 7.2 d'aquest Decret.
El patrimoni de la unitat familiar inclou el conjunt de béns mobles i immobles sobre els quals es posseeix un títol jurídic de dret de propietat o d'un dret real limitat, incloent-hi, almenys, els béns immobles urbans i rústics, els béns mobles especialment valuosos, els títols valors o altres productes bancaris similars, els drets de crèdit de fàcil realització o diners en efectiu i els vehicles de motor.
Per accedir a la prestació de renda garantida, ni la persona titular ni cap altre membre de la unitat familiar pot tenir en propietat un bé immoble, d'acord amb el punt 2 d'aquest article, amb les excepcions previstes per a l'habitatge habitual.
En cas de disposar d'altres béns immobles, diferents de l'habitatge habitual, per comprovar si aquests asseguren els mínims d'una vida digna, es computa el valor de l'immoble o part dels immobles, atenent el més gran dels valors següents: valor cadastral o valor d'adquisició a la data de meritació de la prestació o de les revisions realitzades d'acord amb aquest Decret.
A aquests efectes, el valor dels immobles no pot superar l'import anual de renda garantida de ciutadania que li correspon a la unitat familiar.
Els títols valors, els drets de crèdit de fàcil realització, altres productes bancaris similars i els diners en efectiu existents en dipòsits bancaris a disposició de qualsevol dels membres de la unitat familiar computen en termes del seu valor d'execució.
Els títols de renda variable es valoren per la seva cotització a la borsa o, si no cotitzen a la borsa, pel seu valor comptable.
Els títols de renda fixa es valoren pel seu valor nominal.
La resta dels valors i drets de contingut econòmic es valoren d'acord amb les regles que estableix l'impost de transmissions patrimonials i actes jurídics documentats.
Els vehicles de motor, considerats de manera conjunta, que siguin necessaris com a transport bàsic dels membres de la unitat familiar queden exempts de la valoració del patrimoni.
Es consideren que són de transport bàsic els vehicles imprescindibles per garantir la mobilitat dels membres de la unitat familiar.
Si la unitat familiar disposa de vehicles de motor que no siguin necessaris per al transport bàsic, aquests es computen pel seu valor de mercat a l'efecte de recursos computables per a la unitat familiar.
Com a recursos disponibles de la unitat familiar es computen, també, els ingressos següents:
a) Indemnitzacions de qualsevol naturalesa.
b) El dret a acceptar una herència o un llegat.
c) Donacions, excepte les que s'indiquen en l'article 7.2 d'aquest Decret, i premis.
d) Recursos generats per la venda de patrimoni i no invertits en l'habitatge habitual.
e) Qualsevol ingrés que no estigui previst en els apartats anteriors de qualsevol dels membres de la unitat familiar, sens perjudici del que estableix l'article 7.2 d'aquest Decret.
El servei públic en matèria d'ocupació rep les sol·licituds de les prestacions, elabora l'acord d'inserció laboral i efectua l'orientació i el seguiment d'aquest acord.
Les entitats col·laboradores del Sistema Públic d'Ocupació poden participar en la tramitació, la gestió, l'execució i el seguiment dels acords.
La direcció general competent en matèria de renda garantida de ciutadania és la responsable de la gestió econòmica i administrativa de la prestació i comprèn la resolució, la suspensió, l'extinció, la modificació, la pròrroga i el pagament de la prestació, així com les funcions següents:
a) Fer la valoració dels expedients, que inclou la comprovació del compliment dels requisits per accedir a la prestació, a més de la comprovació que la persona sol·licitant i els membres de la unitat familiar han fet valer íntegrament els drets i les prestacions socials de contingut econòmic als quals poguessin tenir dret.
b) Fer la proposta de les resolucions de la prestació de renda garantida de ciutadania.
c) Informar de les pròrrogues de les prestacions, tal com s'estableix en els apartats 2 i 3 de l'article 10 de la Llei 14/2017, de 20 de juliol.
d) Dur a terme la gestió econòmica i la tramitació del pagament de la prestació.
L'òrgan competent per resoldre les sol·licituds de les prestacions, com també per acordar-ne la suspensió i l'extinció, és la persona titular de la direcció general competent en matèria de renda garantida de la ciutadania.
Els serveis bàsics d'atenció primària dels municipis i consells comarcals locals són els responsables d'elaborar l'acord d'inclusió social i l'orientació i el seguiment d'aquest acord.
El paper dels serveis bàsics d'atenció primària dels municipis i consells comarcals locals en aquest sentit queda establert en el capítol V d'aquest Decret.
Les entitats del tercer sector, degudament acreditades, poden participar en la tramitació, la gestió, l'execució i el seguiment dels acords d'inserció laboral i inclusió social si els serveis bàsics d'atenció primària dels municipis i consells comarcals els deriven les accions de lluita contra l'exclusió social especialitzades que ofereixen aquestes entitats.
La participació d'aquests ens col·laboradors en cap cas comporta el tractament de dades personals en nom de l'Administració de la Generalitat.
Corresponen al departament competent en matèria de prestacions socials la tramitació i el pagament de les despeses corresponents de les activitats d'acompanyament dels acords d'inserció laboral i inclusió social a les entitats del tercer sector, les administracions locals i les altres institucions públiques o privades que hi participin, sens perjudici de les activitats impulsades i pagades des de l'àmbit d'ocupació.
Es consideren degudament acreditades les entitats incloses en el registre d'entitats del Departament Treball, Afers Socials i Famílies que compleixin els següents requisits, que han de ser comprovats per l'òrgan competent:
a) Haver dut a terme les mesures d'activació de la renda garantida de ciutadania o altres programes similars que publiqui el Departament de Treball, Afers Socials i Famílies, com a mínim en un dels tres últims anys.
b) Haver col·laborat amb alguna administració pública catalana durant dos anys mitjançant accions de lluita contra l'exclusió social a Catalunya, i que hagin estat avaluades per aquesta administració positivament pel que fa a l'actuació.
Les administracions públiques competents i les organitzacions afectades han d'establir els mecanismes de coordinació oportuns, i també els criteris comuns d'actuació que siguin necessaris per a l'efectivitat d'aquest Decret.
Per coordinar i racionalitzar totes les actuacions que deriven de l'aplicació de la renda garantida de ciutadania es poden constituir organismes de coordinació d'àmbit municipal, comarcal o regional.
El model de coordinació de la gestió de la renda garantida està regit pels principis següents:
a) Transparència, interactivitat i agilitat informativa.
Els professionals habilitats han de disposar de la informació dels canvis i de les accions de suport que es duen a terme amb les unitats beneficiàries, i han de poder treballar en comú mitjançant una plataforma informàtica compartida i amb altres formes de col·laboració.
L'organització territorial ha de permetre disposar de les persones tècniques referents en cada zona en cada àmbit d'actuació.
c) Garantia del seguiment de les activitats i dels processos d'activació laboral o inclusió social.
L'equip tècnic referent de cada zona ha de garantir la coordinació de les estratègies de suport i intervenció.
d) Garantia del funcionament correcte del sistema, mitjançant la supervisió de l'òrgan tècnic de la renda garantida de ciutadania.
El model de coordinació de la gestió de la renda garantida de la ciutadania s'estructura en quatre nivells:
a) Un primer nivell d'intervenció tècnica de caràcter bàsic, integrat pel conjunt de professionals i tècnics que intervenen en la gestió, la tramitació, el seguiment o en la col·laboració de la prestació de renda garantida, tal com disposa la secció 2 d'aquest capítol.
b) Un segon nivell, en què es poden constituir taules de coordinació territorial de caràcter tècnic i taules de coordinació territorial de caràcter representatiu, d'acord amb la secció 3 d'aquest capítol.
c) Un tercer nivell, format per la Comissió Interdepartamental de la Renda Garantida de Ciutadania, regulada a la secció 4 d'aquest capítol.
d) Un quart nivell, la Comissió de Govern de la Renda Garantida de Ciutadania, regulada en el Decret 78/2019, de 2 d'abril, de creació i regulació de la Comissió de Govern de la Renda Garantida de Ciutadania.
L'assistència a les reunions de qualsevol nivell de coordinació no genera cap dret a percebre dietes ni indemnitzacions als assistents
El nivell d'intervenció tècnica inclou totes les actuacions que permetin fer l'avaluació, el seguiment i el traspàs d'una unitat a una altra, en funció de la situació en què es trobin les persones destinatàries de la renda garantida de ciutadania.
Aquestes actuacions es porten a terme mitjançant de la plataforma web de gestió de la renda garantida de ciutadania i altres formes de col·laboració que es puguin establir, en funció de la complexitat de cada cas.
Així mateix, en l'àmbit local, poden establir-se els mecanismes de coordinació addicionals més adients.
Aquest nivell d'intervenció tècnica de caràcter bàsic inclou, com a mínim, les actuacions següents:
a) Compartir la informació sobre totes les actuacions de suport.
b) Mantenir actualitzada la informació i els canvis en relació amb la situació personal i econòmica dels membres de la unitat familiar.
c) Facilitar el seguiment i la supervisió dels expedients.
d) Permetre el traspàs d'expedients entre els serveis implicats, si escau.
Es poden constituir taules de coordinació territorial de caràcter tècnic amb els professionals dels àmbits que assenyala l'article 33 d'aquest Decret, que intervenen en el desenvolupament de la prestació de la renda garantida de ciutadania.
Aquestes taules poden ser de caràcter municipal, comarcal o supracomarcal.
Les taules de caràcter tècnic s'integren a la Comissió Interdepartamental de la Renda Garantida de Ciutadania.
A proposta de la Comissió de Govern de la Renda Garantida de Ciutadania, es poden constituir, en l'àmbit municipal, el comarcal o el supracomarcal, taules de coordinació territorial de caràcter representatiu, que intervenen en el seguiment i l'avaluació de l'aplicació i el funcionament de la prestació de renda garantida de ciutadania.
Les taules de caràcter representatiu s'integren a la Comissió de Govern de la Renda Garantida de Ciutadania.
Les taules de coordinació territorial de caràcter tècnic estan formades, en l'àmbit territorial que correspongui, pels membres següents:
Els representants dels serveis territorials del departament competent en matèria de prestacions socials.
Els coordinadors dels serveis socials bàsics.
Els directors de les oficines de treball del Servei d'Ocupació de Catalunya.
Els membres de les entitats del tercer sector i altres agents socials, quan així ho valorin els serveis públics territorials.
Els representants territorials de l'òrgan tècnic de la renda garantida de ciutadania.
Les entitats del tercer sector social que formin part de les taules de coordinació territorial de caràcter tècnic són proposades per la Taula del Tercer Sector Social d'entre les entitats que col·laborin en el seguiment dels acords.
Les taules de coordinació territorial de caràcter representatiu estan compostes, en l'àmbit territorial que correspongui, pels representants al territori de les organitzacions que formen part de la Comissió de Govern de la Renda Garantida de Ciutadania (d'ara endavant, Comissió de Govern) i pels representants de l'Administració al territori que designi la Comissió de Govern.
Les taules de coordinació territorial de caràcter tècnic duen a terme funcions de coordinació tècnica en l'àmbit territorial, amb l'objectiu de resoldre incidències en el desenvolupament de la prestació de la renda garantida de ciutadania i de compartir bones pràctiques.
Així mateix, aquestes taules tenen la funció d'elevar propostes de millora de caràcter tècnic a la Comissió de Govern i aplicar les directrius d'aquest òrgan a cada territori.
Les taules de coordinació territorial de caràcter representatiu duen a terme funcions de seguiment i avaluació de l'aplicació i funcionament de la renda garantida de ciutadania en l'àmbit territorial.
Concretament, duen a terme les funcions següents:
a) Rebre informació, periòdica i rellevant, que es pugui derivar a la taula de coordinació territorial, de caràcter tècnic.
b) Elevar propostes de millora a la Comissió de Govern i vetllar perquè les directrius emanades d'aquest òrgan s'apliquin al territori.
c) Avaluar la taxa de cobertura de la prestació de renda garantida en relació amb el conjunt de la població i la seva suficiència econòmica.
d) Rebre informació del funcionament, en matèria de renda garantida de ciutadania, dels serveis d'atenció a la ciutadania, de la dotació de recursos econòmics, així com del nombre de persones i la situació laboral dels treballadors i treballadores que els duen a terme.
Les taules de coordinació territorial de caràcter tècnic es reuneixen, com a mínim, cada sis mesos.
Tanmateix, la periodicitat amb què s'han de reunir i les funcions que han de dur a terme es poden concretar, segons les necessitats que es puguin determinar en els acords de la Comissió Interdepartamental de la Renda Garantida de Ciutadania.
La periodicitat i les funcions de les taules de coordinació territorial de caràcter representatiu s'han de concretar, segons les necessitats que es puguin determinar, en els acords de la Comissió de Govern de la Renda Garantida de la Ciutadania.
La Comissió Interdepartamental de la Renda Garantida de Ciutadania és l'òrgan col·legiat de gestió de la planificació, l'avaluació i l'orientació de la prestació de la renda garantida de la ciutadania, en l'àmbit de les competències dels diferents departaments de la Generalitat, adscrit al departament competent en matèria de renda garantida de ciutadania.
La Comissió Interdepartamental de la Renda Garantida de Ciutadania està composta pels mateixos membres que, per part de l'Administració de la Generalitat de Catalunya, componen la Comissió de Govern de la Renda Garantida de Ciutadania.
El càrrec de president/a de la Comissió Interdepartamental de la Renda Garantida de Ciutadania correspon al president/a de la Comissió de Govern de la Renda Garantida de Ciutadania i el de secretari/ària, al secretari/ària de la Comissió de Govern.
La Comissió Interdepartamental té les funcions de gestió de la planificació, l'avaluació i l'orientació de la prestació en l'àmbit de les competències dels diferents departaments de la Generalitat.
Aquesta Comissió es reuneix, com a mínim, amb caràcter trimestral i prèviament a les reunions de la Comissió de Govern.
Les actes de les reunions s'envien a la Comissió de Govern a fi d'informar-la dels acords presos per la Comissió Interdepartamental.
Els acords que s'estableixin a la Comissió Interdepartamental sobre el funcionament dels òrgans de coordinació es prenen mitjançant circulars.
Les sol·licituds de prestació de la renda garantida de ciutadania es poden presentar personalment o per mitjà d'un representant davant de les oficines de treball del servei públic competent en matèria d'ocupació.
En el cas que es vulgui accedir també a la prestació complementària d'activació i inserció, la sol·licitud ha de ser única i s'ha de tramitar simultàniament d'acord amb el que preveu l'article 45 d'aquest Decret.
A les sol·licituds i als expedients de la prestació de la renda garantida de ciutadania només, s'ha d'acompanyar la documentació necessària per justificar el compliment dels requisits que no es trobi en poder de l'administració actuant o no hagi estat elaborada per qualsevol altra administració.
Per acreditar el compliment dels requisits per tenir dret a la renda garantida de ciutadania cal presentar la documentació bàsica següent:
a) DNI o passaport de la persona titular, que només cal mostrar-los a l'empleat públic.
Pel que fa a la resta de membres de la unitat familiar, cal facilitar-ne el número d'identificació.
b) En cas de tenir la nacionalitat d'altres països, còpia del NIE i còpia de tots els fulls del passaport que acreditin els períodes de residència legal de tots els membres de la unitat familiar.
c) Sol·licitud de transferència bancària per a pagaments de la Tresoreria de la Generalitat de Catalunya (àrea SEPA), sempre que sigui la primera vegada que es presenta a la Generalitat de Catalunya i hagin transcorregut més de cinc anys de la darrera presentació o s'hagin modificat les dades.
d) Document de dades fiscals de l'últim exercici fiscal atorgat per l'Agència Tributària dels membres de la unitat familiar o certificat negatiu.
Per acreditar supòsits concrets, ha de constar a l'expedient, en cada cas que sigui necessari i d'acord amb el que preveu aquest article, la documentació específica següent:
a) Nòmina, en el cas que el sol·licitant o qualsevol dels membres de la unitat familiar treballi.
b) Declaracions trimestrals d'ingressos, en cas que el sol·licitant o qualsevol membre de la unitat familiar sigui treballador autònom.
c) Documents acreditatius de propietat de béns mobles i immobles.
d) Sentència de separació o divorci i conveni regulador, si escau.
f) Certificat de reconeixement de la discapacitat, sempre que algun dels membres de la unitat familiar tingui reconeguda una discapacitat amb un grau igual o superior al 65% i aquest certificat s'hagi emès fora de Catalunya.
g) Carnet de família monoparental, en cas que s'hagi emès fora de Catalunya.
h) Acreditació d'impagament de deutes, si escau.
i) Documentació que acrediti la condició de persona refugiada.
j) Resolució de denegació de la sol·licitud de renovació del permís de residència, en els casos de dones amb permís de residència per reagrupament familiar que l'hagin perdut per divorci o separació.
k) Sentència judicial, ordre de protecció judicial, denúncia o informe del Ministeri Fiscal que indiqui l'existència d'indicis de violència masclista, així com informe o certificat dels serveis socials competents o del centre d'acollida que certifiqui que el sol·licitant de la prestació ha estat víctima de violència masclista en els àmbits de la parella o la família, així com la resta de documentació acreditativa de les situacions de violència masclista segons l'article 33 de la Llei 5/2008, de 24 d'abril, del dret de les dones a erradicar la violència masclista
l) Sentència judicial, ordre de protecció judicial, denúncia o informe del Ministeri Fiscal que indiqui l'existència d'indicis de violència per orientació sexual, identitat de gènere o expressió de gènere, així com informe dels serveis d'atenció integral de la Xarxa Pública SAI LGBTI competents que acrediti que la persona interessada ha estat víctima de violència, discriminació o maltractament per orientació sexual, identitat de gènere o expressió de gènere en l'àmbit de la llar o que la seva situació comporta un risc evident d'exclusió social.
m) En el cas de persones d'entre 18 i 23 anys que es trobin en situació d'orfandat absoluta, els documents necessaris que acreditin aquesta situació.
n) En relació amb els ajuts de familiars, cal acreditar amb extractes, rebuts i declaració responsable del familiar, l'import i la regularitat d'aquests.
En cas que aquests ajuts estiguin sotmesos a justificació tributària, s'han d'acreditar amb l'autoliquidació de l'impost de successions i donacions.
o) Qualsevol altre document que l'Administració, de manera objectiva i sempre que estigui relacionat amb la sol·licitud i l'expedient, consideri oportú sol·licitar a fi d'acreditar el compliment dels requisits.
p) Els documents que el sol·licitant consideri oportú incorporar a l'expedient.
En el cas que la persona sol·liciti la prestació complementària d'activació i inserció, cal adjuntar a la sol·licitud un compromís de realitzar i complir un acord d'inclusió social o laboral.
En el moment de presentar la sol·licitud, cal informar el sol·licitant que està obligat a comunicar qualsevol canvi de la unitat familiar, així com les obligacions que ha de complir amb l'accés a la titularitat de la prestació i les conseqüències derivades en cas d'incompliment.
Les dades de caràcter personal s'han de gestionar i tramitar d'acord amb els principis de seguretat i confidencialitat que estableix la normativa sobre protecció de dades.
En cas que l'objecte de la prestació inclogui el tractament de dades de caràcter personal, les persones beneficiàries i les entitats col·laboradores han de complir el que estableix la normativa vigent en matèria de protecció de dades, i han d'adoptar i implementar les mesures de seguretat tècniques i organitzatives apropiades per garantir un nivell de protecció adequat al risc.
L'oficina de treball del Servei Públic d'Ocupació competent és l'encarregada de recollir la sol·licitud i la documentació i d'introduir les dades necessàries en el programa informàtic.
Així mateix, empra un qüestionari per dur a terme la segmentació de perfils laborals i socials del sol·licitant i dels membres de la unitat familiar, d'acord amb el que preveu l'article 46 d'aquest Decret, i la inscripció com a demandant d'ocupació, si escau.
Si detecta que la sol·licitud està incompleta, pot requerir al sol·licitant, abans de trametre l'expedient a la unitat de gestió de la renda garantida de ciutadania, qualsevol altra dada, document o informe que consideri necessari per completar-lo.
Si la persona interessada no aporta la documentació requerida en el termini concedit, l'oficina de treball del Servei Públic d'Ocupació competent ha de tramitar l'expedient a l'òrgan tècnic de gestió amb indicació expressa en aquest sentit, el qual ha de continuar la tramitació de l'expedient i, si escau, proposar-ne el desistiment.
Un cop rebut l'expedient, l'òrgan de gestió pot requerir al mateix sol·licitant o a altres institucions o entitats públiques i privades qualsevol altra dada, document o informe que consideri necessari per completar l'expedient objectivament, sempre que estigui relacionat amb la sol·licitud.
En tot cas, el sol·licitant disposa d'un termini de 15 dies per completar la sol·licitud en el sentit requerit, amb l'advertiment que, si no ho fa, s'entendrà desistida la seva sol·licitud mitjançant resolució prèvia, en què s'han de declarar la circumstància que es presenta, els fets produïts i les normes aplicables.
En el moment de sol·licitar la prestació, l'oficina de treball del Servei Públic d'Ocupació determina el grau d'ocupabilitat dels titulars de la prestació de la renda garantida de ciutadania i, posteriorment, el de la resta de persones beneficiàries.
En funció del grau d'ocupabilitat que es determini, es deriva la persona a l'àmbit de seguiment que correspongui: social, laboral o sociolaboral.
El perfil d'ocupabilitat de les persones perceptores de la prestació de renda garantida s'ha de revisar periòdicament, d'acord amb el que preveu l'article 10.3 de la Llei en matèria de renda garantida de ciutadania.
En funció de l'evolució i el compliment de l'acord d'inclusió social o d'inserció laboral, en cas que n'hi hagi, es pot fer, si escau, una nova derivació a l'àmbit corresponent per adequar el compliment o confeccionar-ne un de nou en cas que no n'hi hagi un prèviament.
La persona titular de la direcció general competent en matèria de renda garantida dicta una resolució expressa en què atorga o denega la prestació i la notifica en el termini de quatre mesos a comptar de la data d'entrada de la sol·licitud al registre.
Un cop transcorregut el termini a què fa referència l'apartat 1 d'aquest article sense que s'hagi notificat la resolució a la persona interessada, s'ha d'entendre estimada la sol·licitud.
El dret d'accés a la renda garantida de ciutadania té efectes econòmics des de la data de presentació de la sol·licitud.
En el termini de tres mesos a comptar de la data de la resolució d'atorgament de la prestació econòmica, s'ha de proposar i determinar l'acord d'inserció laboral o d'inclusió social corresponent, sempre que s'hagi sol·licitat l'accés a la prestació de renda garantida complementària d'activació i inserció.
La resolució l'ha de notificar la direcció general competent en matèria de renda garantida de ciutadania.
Aquesta notificació ha de contenir el text íntegre de la resolució motivada, amb indicació de si posa fi a la via administrativa o no, els recursos que s'hi poden interposar, l'òrgan davant del qual interposar-los i el termini per dur-ho a terme.
La tramitació del pagament de la prestació econòmica de la renda garantida de ciutadania correspon al departament competent en aquesta matèria.
El pagament de la prestació a la persona titular de la renda garantida de ciutadania s'efectua per mensualitats naturals vençudes amb efectes econòmics a partir de la data de presentació de la sol·licitud.
El pagament s'ha de fer en 12 mensualitats per mitjà d'una transferència bancària a favor del titular o, excepcionalment, d'una tercera persona que legalment el representi o de l'entitat que atengui el destinatari, sempre que es pugui assegurar-ne la finalitat.
La prestació econòmica de la renda garantida de ciutadania resta exempta de tributació en els termes que estableix la normativa fiscal.
L'òrgan tècnic pot valorar, excepcionalment, d'ofici o a instància de la persona interessada, per raons de necessitat i per no perjudicar els membres de la unitat familiar, el canvi de titular de la prestació a una altra persona diferent, sens perjudici del que estableix l'article 57.2 d'aquest Decret, en els supòsits següents:
a) Mort o absència no justificada de la persona titular.
Per absència no justificada s'entén el que preveu l'article 55.e) d'aquest Decret.
b) Ingrés de la persona titular en centres residencials públics o privats o en centres de caràcter penitenciari per un període de temps igual o superior a un mes, sempre que en aquest supòsit la unitat familiar minori en un membre.
c) Proposta del servei social municipal de base que informi de la impossibilitat o dificultat de la persona titular per aplicar la prestació a la finalitat per a la qual es va atorgar, per motius socials o personals.
En aquests casos, la proposta del canvi de titular, valorada prèviament per l'òrgan tècnic, es fa a la persona que s'estimi més idònia d'entre les que tinguin plena capacitat d'obrar en la unitat familiar o, en els casos en què la unitat familiar hi hagi persones menors d'edat, mitjançant la modificació judicial de la capacitat d'obrar o assistència, a la persona a qui correspongui representar-les legalment o complementar-ne la capacitat.
La proposta de canvi de titular s'eleva al director general competent en matèria de renda garantida de ciutadania perquè en dicti la resolució.
El reconeixement del dret a la renda garantida de ciutadania, en qualsevol de les seves modalitats, es manté mentre subsisteixen les causes que en van motivar la concessió, es compleixen les condicions econòmiques o d'una altra naturalesa que s'exigeixen per a l'accés a la prestació i les obligacions que preveu aquest Decret.
La prestació es concedeix per un període de dos anys, renovable, successivament, mitjançant una resolució de pròrroga amb caràcter biennal, mentre subsisteixin les causes i es continuïn complint les condicions i les obligacions que preveuen la Llei en matèria de renda garantida de ciutadania i aquest Decret, sens perjudici del que estableix l'apartat 3 d'aquest article, per a la prestació complementària d'activació i inserció.
La prestació complementària d'activació i inserció es percep, si escau, des de l'inici del dret a la prestació, juntament amb la prestació de la renda garantida i no condicionada, amb la subscripció de l'acord d'inclusió social o d'inserció laboral corresponent.
La prestació és objecte de revisió al cap de 12 mesos i se'n determina la continuïtat en funció del seguiment que l'organisme competent fa dels acords d'inclusió social o inserció laboral.
L'incompliment per les administracions públiques competents de l'obligació de proposar el corresponent acord d'inserció laboral o d'inclusió social no pot comportar la pèrdua de la prestació econòmica per part del titular o de les persones beneficiàries que hi puguin accedir.
En cas que l'incompliment en subscriure l'acord d'inserció laboral o d'inclusió social sigui imputable al titular o a les persones beneficiàries, s'extingeix aquesta prestació i comporta el reingrés de les quantitats percebudes indegudament, sens perjudici del dret a tornar-la a sol·licitar al cap de 12 mesos.
En cas que un destinatari de la renda garantida de ciutadania accedeixi a un lloc de treball a jornada completa, aquest continua percebent la prestació complementària d'activació i inserció durant sis mesos.
Els contractes a temps complet es computen per mesos naturals amb caràcter acumulatiu.
El sol·licitant de la renda garantida de ciutadania pot desistir de la sol·licitud mitjançant un escrit adreçat a la direcció general competent en matèria de renda garantida de ciutadania, que ha de dictar resolució en què s'expressi la circumstància que es presenta en tal cas, amb indicació dels fets produïts i les normes aplicables.
Així mateix, la persona titular de la renda garantida de ciutadania pot renunciar al seu dret a la prestació reconeguda mitjançant un escrit adreçat a la direcció general competent en matèria de renda garantida de ciutadania, que ha de dictar resolució en els mateixos termes que preveu el paràgraf anterior.
El canvi en les circumstàncies personals, econòmiques o patrimonials de la persona titular de la renda garantida de ciutadania, o d'algun dels membres de la unitat familiar, comporta la disminució o l'augment de la prestació econòmica garantida i de la prestació complementària d'activació i inserció, mitjançant la revisió corresponent de la unitat de gestió.
En el cas que, per aplicació del que preveu l'article 54.1.a), la prestació no s'hagi suspès, malgrat haver obtingut un contracte de treball temporal a jornada completa, s'ha de deduir de la prestació l'import corresponent a la renda garantida de manera prorratejada, en fraccions mensuals, a partir del moment en què s'acumulin 60 dies cotitzats.
La modificació de la quantia de la prestació econòmica de la renda garantida i de la prestació complementària d'activació i inserció té efectes econòmics a comptar del primer dia del mes següent al mes en què s'ha produït el canvi de les circumstàncies que la justifiquen.
En el cas que es produeixi una modificació de l'import a la baixa, el titular de la prestació econòmica ha de retornar, si escau, la quantitat percebuda indegudament des del primer dia del mes següent al mes en què s'ha produït la variació.
En cas que la modificació sigui a l'alça, l'òrgan competent ha d'abonar, com a endarreriment, les diferències pendents de percebre des del primer dia del mes següent al mes en què s'ha produït la variació.
La percepció de la renda garantida de ciutadania se suspèn per qualsevol de les causes següents:
a) Per l'obtenció d'un treball temporal a jornada completa sempre que superi els 60 dies de manera continuada, sens perjudici del que estableixen els articles 50.6 i 53.2 d'aquest Decret.
Aquesta suspensió s'aplica a partir del mes següent en què s'hagi acreditat.
La prestació abonada, durant els dos mesos inicials, coincidint amb el contracte de treball a temps complet, es rescabala de manera prorratejada en els 12 mesos següents, excloent l'import de la prestació complementària d'activació i inserció a què fa referència l'article 2.2.b), si l'ha percebut, i sens perjudici del que preveu l'article 53.2 d'aquest Decret, en el cas que la prestació es reprengui per la finalització del contracte.
b) Per la percepció, amb caràcter temporal, d'ingressos econòmics, no salarials, per un import igual o superior a l'indicador de renda de suficiència de Catalunya aplicable en cada moment.
c) Per l'incompliment injustificat dels requeriments de l'òrgan competent per a la gestió de la prestació quan aquest òrgan vulgui comprovar si continuen havent-hi els requisits per tenir-hi dret.
En aquest cas, la durada màxima de la suspensió és de dos mesos.
Un cop ha transcorregut aquest termini, es declara l'extinció del dret en cas que continuï l'incompliment.
d) Per no haver sol·licitat qualsevol altra prestació o ajut econòmic, contributiu o no contributiu, a què la persona tingui dret, des del moment que li fou aprovada la prestació de la renda garantida de ciutadania.
La prestació complementària d'activació i inserció se suspèn per l'incompliment de qualsevol de les obligacions que estableixen els articles 18.1.a) i 18.1.b), sense perjudici del que preveu l'article 18.2, i també per l'incompliment per part del beneficiari de l'acord d'inclusió social o d'inserció laboral, sempre que no sigui causa d'extinció.
La suspensió del dret a percebre la prestació econòmica de la renda garantida de ciutadania i de la prestació complementària d'activació i inserció té efectes econòmics a comptar des del primer dia del mes següent al mes en què es dicta la resolució de suspensió.
La suspensió es manté mentre continuïn havent-hi les circumstàncies que hi han donat lloc, però en cap cas per un període continuat de més de 12 mesos, període després del qual s'acorda l'extinció de la prestació i es pot tornar a sol·licitar-la.
La percepció de la prestació de la renda garantida de ciutadania es reprèn si desapareixen les circumstàncies que n'han justificat la suspensió.
La prestació econòmica es reprèn amb efectes econòmics des del primer dia del mes següent al mes en què les persones destinatàries l'han sol·licitada.
La persona titular de la direcció general competent en matèria de la renda garantida de ciutadania pot resoldre la suspensió cautelar del pagament de la prestació si té el coneixement fonamentat d'indicis clars de l'existència d'alguna de les causes de suspensió que estableix l'apartat 1 d'aquest article referent a la persona titular o a algun dels membres de la unitat familiar mentre s'instrueix l'expedient de comprovació corresponent, en què s'ha de requerir la documentació al titular.
En cas que el titular no presenti la documentació en el termini establert, la prestació s'entén suspesa i es dicta resolució amb aquesta finalitat.
La resolució definitiva sobre la suspensió s'ha d'adoptar en el termini de tres mesos a comptar de la data de la suspensió cautelar.
En cas que s'hagin complert tots els tràmits administratius pertinents i el titular hagi presentat la documentació o al·legació necessàries i no s'hagi notificat la resolució definitiva en el termini establert, s'entén que la suspensió resta sense efectes.
En cas que es resolgui no suspendre la prestació, ja sigui expressament o tàcitament, la persona titular té dret a cobrar les quantitats que ha deixat de percebre durant el temps de la suspensió cautelar.
En els casos que es generin efectes econòmics retroactius, ja sigui per dret d'accés, revisió o modificació de la prestació, es pot fraccionar l'import de la prestació reconeguda quan la situació social o de salut degudament acreditada ho aconselli.
El dret de percebre la prestació de la renda garantida de ciutadania i el de la prestació complementària d'activació i inserció s'extingeixen per les causes següents:
a) La pèrdua de qualsevol dels requisits que estableix aquest Decret i que cal acreditar per accedir-hi, inclosa la desaparició de la situació de necessitat que ha motivat la prestació.
b) L'incompliment de les obligacions regulades per aquest Decret, sens perjudici del que preveu l'article 54.
c) La no comunicació del canvi de qualsevol circumstància personal, familiar o laboral que comporti la pèrdua del dret a la percepció de la prestació.
d) L'engany en les dades proporcionades per acreditar el compliment dels requisits per accedir a la prestació o mantenir-la.
e) La mort o l'absència no justificada de la persona titular.
A aquests efectes, s'entén per absència la circumstància que impedeix la localització de les persones destinatàries un cop exhaurits els procediments de notificació que estableix la normativa vigent.
f) La resolució judicial que comporti la privació de llibertat de la persona titular.
En aquest cas, d'acord amb el que preveu l'article 49, s'ha de revisar l'expedient per valorar el canvi de titularitat de la prestació a favor d'un altre membre de la unitat familiar, sempre que compleixi els requisits que estableix aquest Decret.
g) El trasllat de la residència habitual a un municipi de fora del territori de Catalunya.
h) La renúncia de la persona titular, sens perjudici que la resta de persones beneficiàries puguin sol·licitar la prestació a què poden tenir dret.
Malgrat el que preveu l'article 55.e), en el cas de mort del titular de la prestació, o absència d'aquest per abandonament de la seva família, quan les unitats familiars no siguin unipersonals, no s'extingeix immediatament el dret a la prestació, sinó que l'òrgan tècnic revisa l'expedient per traspassar-ne la titularitat a un altre membre de la unitat familiar, sempre que compleixi els requisits que estableix aquest Decret, així com el que preveu l'article 49 en relació amb el canvi de titular.
En qualsevol cas, es prenen les mesures adequades a fi que la resta dels components no quedin desprotegits.
En el cas que la prestació s'extingeixi per l'incompliment de les obligacions que estableixen els articles 16.2.a) i 16.2.b) d'aquest Decret, no es pot tornar a sol·licitar la prestació fins al cap de 12 mesos a comptar de la data de l'extinció.
En el cas que la prestació s'extingeixi per l'incompliment de les obligacions que estableixen les lletres dels articles 16.2.f) i 16.2.g) d'aquest Decret, no es pot tornar a sol·licitar la prestació fins al cap de 24 mesos a comptar de la data de l'extinció.
En el cas que la prestació s'extingeixi per l'incompliment de les obligacions que estableixen els articles 16.2.c) i 16.2.e) d'aquest Decret, o per l'engany en l'acreditació dels requisits, no es pot tornar a sol·licitar la prestació fins al cap de 36 mesos a comptar de la data de l'extinció.
L'extinció del dret a la renda garantida de ciutadania implica el cessament del pagament de la prestació, amb efectes econòmics des del primer dia del mes següent al mes en què es presentin les causes que van donar lloc a l'extinció.
En els casos de mort de la persona titular o absència del titular per abandonament de la seva família, en els que no se subrogui la prestació per tractar-se d'una unitat unipersonal o perquè la resta de membres de la unitat familiar no compleixen els requisits per accedir a la prestació, el cessament del pagament es produeix a partir del primer dia del mes següent.
En el cas que es donin les causes d'extinció, la persona titular de la direcció general competent en matèria de renda garantida dicta i notifica una resolució expressa d'extinció de la prestació.
Aquesta notificació ha de contenir el text íntegre de la resolució motivada, amb indicació de si posa fi a la via administrativa o no, els recursos que s'hi poden interposar, l'òrgan davant del qual s'han de presentar i el termini per interposar-los.
En cas que es comprovi la percepció indeguda de la renda garantida de ciutadania com a conseqüència d'un procediment de modificació, suspensió o extinció, o per qualsevol altra circumstància, la direcció general competent en matèria de renda garantida ha d'acordar que la persona titular reintegri, totalment o parcialment, les prestacions que ha percebut indegudament d'acord amb la normativa reguladora dels ingressos de dret públic.
En el cas de persones que hagin estat titulars d'alguna prestació econòmica de caràcter social i hagin generat deute amb l'Administració, no es pot modificar la titularitat de la prestació fins que els deutes esmentats hagin estat cancel·lats o compensats, o s'hagi acordat un ajornament o fraccionament del deute amb l'Administració, excepte en els supòsits de víctimes de violència masclista.
En qualsevol dels supòsits que preveu l'article anterior, s'ha d'iniciar el procediment de reintegrament de prestacions indegudes.
El procediment s'inicia a proposta de l'òrgan de gestió de la prestació, per resolució de la persona titular de la direcció general competent en renda garantida de ciutadania, que es notifica a la persona titular de la prestació de la renda garantida de ciutadania, tot indicant les causes que el fonamenten i les possibles conseqüències econòmiques.
Les persones interessades, en un termini màxim de 15 dies hàbils, poden formular les al·legacions que estimin pertinents.
En cas de rebre al·legacions o un cop transcorregut el termini assenyalat sense que se n'haguessin formulat, l'òrgan tècnic eleva la proposta al director general competent en matèria de renda garantida de ciutadania perquè dicti la corresponent resolució declaratòria o no de la situació de percepció indeguda de la prestació, la qual ha d'estar motivada.
En cas que s'estimi l'existència d'una situació de percepció indeguda o una quantia indeguda de la prestació, la resolució que preveu el paràgraf anterior ha de declarar l'obligació de reintegrar les quantitats que escaiguin i ha de fixar el termini màxim en què la persona interessada ha de fer efectiva l'obligació esmentada, així com el número i la quantia de les devolucions de caràcter mensual que s'ha de dur a terme.
El termini esmentat s'ha de fixar tenint en compte que, tret de la voluntat expressa en un altre sentit de la persona titular, les quantitats que s'han de reintegrar no poden representar més del 30% dels ingressos previstos de la persona interessada i de la seva unitat familiar durant el període de temps a què es refereixi el termini esmentat.
Als efectes previstos en el paràgraf anterior, l'òrgan tècnic pot proposar, al director general competent en matèria de renda garantida de ciutadania, efectuar d'ofici la compensació o el descompte mensual de prestacions de la renda garantida de ciutadania en vigor.
Aquesta compensació o descompte no pot superar un percentatge màxim del 30% de la quantia màxima de la renda garantida de ciutadania que pogués correspondre, en el supòsit d'absència total de recursos, en funció del nombre total de persones de la unitat familiar.
Les quanties que s'obtenen durant cada exercici pressupostari per la devolució i la compensació de prestacions indegudes, s'han de destinar a la cobertura de les prestacions de la renda garantida de ciutadania.
El termini màxim per resoldre i notificar la resolució del procediment de reintegrament és de sis mesos a partir de la data d'incoació.
Un cop ha vençut el termini esmentat sense que s'hagi dictat i notificat resolució expressa, es produeix la caducitat del procediment i la resolució que la declara ordena l'arxivament de les actuacions.
L'obligació de reintegrar les quantitats indegudament percebudes prescriu de conformitat amb el que preveu la normativa aplicable als drets i les obligacions de la Hisenda de la Generalitat.
El termini de prescripció es computa a partir del dia en què l'administració competent tingui coneixement del fet causant de l'obligació de reintegrament.
El dret a percebre cada mensualitat de la renda garantida de ciutadania caduca al cap d'un any del venciment respectiu.
La prestació econòmica de la renda garantida de ciutadania es finança a càrrec del pressupost de la Generalitat, a més de les aportacions econòmiques que puguin fer altres administracions públiques.
Per assegurar la cobertura suficient de la prestació, els crèdits tenen el caràcter d'ampliables, d'acord amb la legislació vigent.
La Generalitat, per mitjà dels departaments competents, s'ha de fer càrrec de:
a) L'abonament de la prestació econòmica de la renda garantida de ciutadania i de la prestació complementària d'activació i inserció.
b) Les despeses derivades dels acords d'inserció laboral o d'inclusió social.
Contra les resolucions d'aprovació, denegació, modificació, suspensió o extinció de la prestació econòmica de la renda garantida de ciutadania es pot interposar recurs d'alçada en els termes que estableix la legislació de procediment administratiu.
El recurs s'ha de resoldre en el termini de tres mesos.
Un cop vençut aquest termini sense que s'hagi dictat resolució expressa, el recurs es pot considerar desestimat.
Contra la resolució administrativa que posa fi a la via administrativa es pot interposar recurs contenciós administratiu davant la jurisdicció contenciosa administrativa.
Els expedients de prestacions de renda garantida de ciutadania que estiguin vigents en el moment de l'entrada en vigor d'aquest Decret són revisats per l'òrgan competent a fi d'avaluar la possible pròrroga de la prestació, a l'efecte de comprovar el compliment dels requisits que regula aquest Decret.
Es modifiquen els articles 2.3 i 2.4, així com les seccions 2 i 3 del capítol 2 del Decret 123/2007, de 29 de maig, pel qual es determina el règim aplicable a la sol·licitud i concessió de les prestacions socials de caràcter econòmic de dret subjectiu, i es concreten els requisits per al reconeixement del dret a les prestacions creades en el desplegament de la Llei 13/2006, de 27 de juliol, que queden redactades de la manera següent:
"2.3 Les prestacions de dret subjectiu regulades en el capítol 2 d'aquest Decret són les que s'han creat per la Llei en matèria de prestacions socials de caràcter econòmic:
a) Prestació per a joves extutelats.
b) Prestació per al manteniment de les despeses de la llar per a determinats col·lectius.
c) Prestació econòmica complementària als ajuts, les pensions i les prestacions estatals.
d) Prestació per acolliment de menors d'edat tutelats per la Generalitat.
e) Prestació per a menors d'edat en situació de risc
f) Prestació per atendre necessitats bàsiques.
2.4 Les prestacions de dret subjectiu que puguin ser creades per llei posterior han de seguir les prescripcions del capítol 1 d'aquest Decret, llevat que la seva norma reguladora n'estableixi un règim específic.
Prestació per al manteniment de les despeses de la llar per a determinats col·lectius
21.1 La prestació per al manteniment de les despeses de la llar per a determinats col·lectius és el dret subjectiu a una prestació permanent de les persones que no poden atendre amb els seus ingressos les despeses pròpies del manteniment de la llar habitual, pel fet que el cònjuge, o el familiar fins al segon grau de consanguinitat o afinitat, amb qui compartien aquestes despeses ha mort.
21.2 Tenen dret a ser beneficiàries d'aquesta prestació les persones que reuneixin els requisits que estableix l'article 7 d'aquest Decret, a més dels requisits específics següents:
a) Acreditar que han de fer front amb els seus únics ingressos al manteniment de la llar habitual que compartien amb el cònjuge o familiar que ha mort i sempre que depenguessin econòmicament d'aquests.
Aquest requisit s'ha de justificar mitjançant la declaració expressa i responsable de la persona interessada.
b) Tenir uns ingressos, per tots els conceptes, inferiors a la quantitat que fixa la Llei de pressupostos.
c) Mantenir amb els seus únics ingressos les despeses de la llar habitual.
Aquest requisit s'ha de justificar mitjançant la declaració expressa i responsable de la persona interessada, que s'ha d'adjuntar a la sol·licitud de la prestació, segons el model normalitzat, en què es manifesti aquest extrem.
Sens perjudici del que s'ha exposat, l'ens o l'òrgan gestor pot demanar la presentació dels rebuts de cobrament dels serveis d'aigua i llum, o altres que consideri convenient, a l'efecte de fer-ne les comprovacions.
21.3 No es poden beneficiar d'aquesta prestació les persones usuàries d'una prestació de serveis d'acolliment residencial, de salut o sociosanitari, amb caràcter permanent, finançats amb fons públics, dins dels programes i polítiques públiques del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies o de l'organisme que n'assumeixi les competències, per causa objectiva d'inexistència de la situació de necessitat a protegir amb aquesta prestació.
22.1 La Llei de pressupostos ha de fixar anualment la quantia anual i mensual de la prestació, així com l'import mínim aplicable.
22.2 En cap cas la suma dels ingressos propis més la prestació no pot superar el límit d'ingressos màxims que estableix l'article 21.2.b).
22.3 La suma dels ingressos anuals propis de la persona beneficiària més la prestació en còmput anual no pot ser inferior al percentatge legalment garantit de l'indicador de renda de suficiència de Catalunya.
En cas que fos així, s'ha de complementar la prestació amb un pagament anual suplementari per la diferència.
23.1 Les causes de suspensió i extinció són les que estableix l'article 16 d'aquest Decret.
23.2 Són causes específiques d'extinció:
b) Ser usuari o usuària d'una prestació de serveis d'acolliment residencial, de salut o sociosanitari, amb caràcter permanent, finançada amb fons públics, dins dels programes i polítiques públiques del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies, o de l'organisme que n'assumeixi les competències, per causa objectiva d'inexistència de la situació de necessitat a protegir amb aquesta prestació.
Prestació complementària als ajuts, les pensions i les prestacions estatals
24.1 La prestació econòmica complementària als ajuts, les pensions i les prestacions estatals, és el dret subjectiu a una prestació permanent, destinada a les persones beneficiàries d'ajuts, pensions i prestacions estatals.
Poden ser titulars de la prestació complementària als ajuts, les pensions i les prestacions estatals les persones beneficiàries d'una pensió no contributiva per invalidesa o jubilació del Sistema de la Seguretat Social, sempre que reuneixin els requisits que estableix l'article 7 d'aquest Decret, a més dels requisits específics següents:
a) No dur a terme cap activitat laboral i no tenir la possibilitat d'incorporar-se al món del treball.
La no realització d'activitat laboral i la impossibilitat d'incorporar-se al món del treball s'ha de justificar mitjançant la declaració expressa i responsable de la persona interessada, que s'ha d'adjuntar a la sol·licitud de la prestació, segons model normalitzat, en què es manifestin aquests extrems.
L'ens o l'òrgan gestor pot considerar que no realitzen activitat laboral les persones que no consten com a altes a la Seguretat Social; així com efectuar les oportunes comprovacions davant el Servei Públic d'Ocupació de Catalunya i altres organismes adients.
b) Tenir uns ingressos o rendes anuals, excloses la pensió no contributiva i la prestació de la renda garantida de ciutadania (RGC) iguals o inferiors a l'import del percentatge legalment establert, en còmput anual, de la pensió no contributiva.
c) No ser una persona usuària d'una prestació de serveis d'acolliment residencial, de salut o sociosanitari, amb caràcter permanent, finançats amb fons públics, dins dels programes i polítiques públiques del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies o de l'organisme que n'assumeixi les competències, per causa objectiva d'inexistència de la situació de necessitat a protegir amb aquesta prestació.
24.3 Poden ser titulars de la prestació complementària als ajuts, les pensions i les prestacions estatals les persones beneficiàries d'ajuts, prestacions i pensions diferents dels que es refereix l'apartat 2 d'aquest article, sempre que els imports percebuts siguin inferiors als imports fixats en el llindar d'ingressos per a l'accés a la prestació de renda garantida de ciutadania i que compleixin els requisits que marca la Llei en matèria de renda garantida de ciutadania.
24.4 En el moment de presentar la sol·licitud de prestació complementària als ajuts, les pensions i les prestacions estatals de l'apartat anterior, l'òrgan gestor determina si la persona que sol·licita la prestació pot ser activable laboralment o no.
Aquesta circumstància es determina en funció del tipus d'ajut, pensió o prestació estatal que cal complementar.
La no realització d'activitat laboral i la impossibilitat d'incorporar-se al món de treball es pot justificar mitjançant la declaració expressa i responsable de la persona interessada, que s'ha d'adjuntar a la sol·licitud de la prestació.
25.1 La quantia de la prestació complementària que regula l'article 24.2 és la que es derivi de l'aplicació de les condicions, circumstàncies i quanties que estableix la disposició transitòria tercera de la Llei en matèria de renda garantida de ciutadania, i ha de ser la necessària per arribar a la quantia de la renda garantida de ciutadania vigent en cada moment, inclosa la prestació complementària d'activació i inserció.
D'acord amb el que estableix l'article 10 de la Llei de prestacions socials de caràcter econòmic en matèria d'incompatibilitats, la quantia màxima de la prestació que regula aquest article es fixa en un import equivalent al percentatge de la pensió no contributiva que estableix legalment l'article 364.2 del text refós de la Llei general de la Seguretat Social, aprovat pel Reial decret legislatiu 8/2015, de 30 d'octubre, com a límit de les rendes o ingressos compatibles amb la pensió no contributiva.
25.2 La quantia de la prestació complementària regulada per l'article 24.3 és la que es derivi de l'aplicació de les condicions, circumstàncies i quanties que estableix la disposició transitòria tercera de la Llei en matèria de renda garantida de ciutadania, i ha de ser la necessària per arribar a la quantia de la renda garantida de ciutadania vigent en cada moment, inclosa la prestació complementària d'activació i inserció.
Les causes d'extinció de la prestació complementària que regula l'article 24.2, a més de les que estableixi amb caràcter general, són les següents:
a) L'extinció o la suspensió de la pensió per invalidesa o jubilació en la modalitat no contributiva del Sistema de Seguretat Social.
c) Superar el llindar d'ingressos que estableix l'article 25.1.
d) Ser usuari o usuària d'una prestació de serveis d'acolliment residencial, de salut o sociosanitari, amb caràcter permanent, finançats amb fons públics, dins dels programes i les polítiques públiques del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies o de l'organisme que n'assumeixi les competències, per causa objectiva d'inexistència de la situació de necessitat que cal protegir amb aquesta prestació.
26.2 Les causes d'extinció de la prestació complementària que regula l'article 24.3, a més de les que estableix amb caràcter general, són les següents:
b) Ser usuari d'una prestació econòmica o de serveis d'acolliment residencial, sanitari o de naturalesa anàloga, sempre que aquesta prestació sigui finançada amb fons públics, o estar internat en un centre penitenciari en règim ordinari o tancat.
S'exceptuen els casos següents:
a) Les víctimes de violència masclista acollides en centres de caràcter residencial, encara que la seva manutenció bàsica sigui coberta per aquests centres.
b) Les persones que segueixin un tipus de pla de treball vinculat a un procés d'emancipació i empoderament, d'acord amb l'informe corresponent dels professionals de suport social del servei residencial.
La presentació de sol·licituds, el règim de concessió, la tramitació, la resolució, la gestió del pagament, la suspensió i l'extinció del dret a la prestació complementària d'una pensió no contributiva per invalidesa o jubilació del Sistema de la Seguretat Social, així com altres ajuts, prestacions i pensions dels perceptors que no siguin activables laboralment, es regeixen d'acord amb el que preveu aquest Decret.
La presentació de sol·licituds, el règim de concessió, la tramitació, la resolució, la gestió del pagament, la suspensió i l'extinció del dret a la prestació complementària als ajuts, les prestacions i les pensions dels perceptors que siguin activables laboralment es regeixen, excepte en el que preveu l'article 26.3, per la Llei en matèria de renda garantida de ciutadania, així com pel Decret de desplegament de la Llei de la renda garantida de ciutadania.
Les sol·licituds de la prestació complementària als ajuts, les pensions i les prestacions estatals, tant de perceptors activables, com no activables, s'han de resoldre i notificar en el termini de tres mesos a comptar des de la data de la seva presentació.
En tots els casos, si no es duu a terme la concessió i la notificació en el termini establert, la sol·licitud s'entén desestimada
Aquest Decret, entra en vigor l'endemà de la seva publicació al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.