Estudi dut a terme per Lola Vallès, Bernat Vivolas i Andrea Egea, de la Unitat de Recerca de l'Escola de Policia de l'Institut de Seguretat Pública de Catalunya
La baixa presència de dones als cossos policials és un fet recurrent i preocupant arreu d'Europa i del món.
La causa d'aquest problema és multifactorial: socialització, cultura policial androcèntrica, percepció de les organitzacions policials com a llocs hostils per a les dones, etc.
A la majoria de països europeus els percentatges de dones en els cossos policials oscil·la entre el 10% i el 23% i només en quatre països es situa entre el 28% i el 34%, tots ells del nord d'Europa
Per a incorporar més dones als cossos policials i promoure'n la integració, s'utilitzen tres grans tipus de mesures:
Aquest estudi s'ha centrat sobretot a analitzar el primer tipus de mesures: les que de forma directa intenten aconseguir que arribin més candidates als processos selectius i a incrementar el nombre de dones que les superen i ingressen als cossos policials.
També s'hi analitzen les mesures que de forma indirecta contribueixen a fer que les organitzacions de policia siguin més atractives per a les dones.
En el primer apartat de l'informe es mostra la situació de les dones als cossos policials de Catalunya i l'evolució del nombre de dones en totes les escales jeràrquiques durant els darrers nou anys.
Així mateix s'analitza la presència de dones en els processos d'accés a la Policia de la Generalitat–Mossos d'Esquadra (PG-ME): percentatges de dones que superen les proves del concurs oposició i del curs de formació bàsica i com han evolucionat en relació amb el percentatge d'homes que accedeixen a la PG-ME.
En l'apartat segon s'exposa un estudi fet sobre la imatge de la professió que la PG-ME transmet per les seves xarxes socials i quin rol hi tenen les dones.
Al tercer apartat es mostra una anàlisi de les convocatòries de noves places, en concret en els requisits d'accés i les campanyes publicitàries.
Als dos últims apartats s'analitzen quines mesures i accions per a incorporar més dones a la policia han estat avaluades com a efectives en l'àmbit europeu.
Finalment es descriuen les mesures adoptades a quatre països europeus on han aconseguit incrementar de forma sostinguda el nombre de dones a les seves organitzacions policials.
Les darreres pàgines presenten unes conclusions amb els resultats més destacats d'aquest informe.
Les dones encara són una minoria, tant als cossos policials com entre els candidats i aspirants en els processos de selecció i formació bàsica.
Tot i que s'observen algunes tendències de canvi positives, es necessiten mesures per a atraure més dones als processos de selecció i reflexionar sobre les proves físiques, que són les que provoquen més pèrdua de candidates.
Quina imatge de la policia es transmet a les xarxes socials?
En les imatges les dones ocupen un rol secundari, per la baixa freqüència —hi tenen una presència minoritària— i per les funcions que hi desenvolupen —hi apareixen sobretot exercint funcions no operatives.
Com han de ser les convocatòries de selecció?
Els canvis en els requisits poden incrementar el nombre de candidates que es presenten; eliminar el requisit d'alçada mínima està en línia amb el que es fa a les policies europees.
Les campanyes publicitàries han de ser inclusives en fotos, imatges i textos i que homes i dones apareguin fent tot tipus de tasques policials i en la mateixa proporció.
Quines mesures es recomanen per a incorporar més dones a la policia?
Hi ha mesures directes i indirectes que han demostrat la seva efectivitat o que són prometedores.
Entre les directes trobem els canvis en les campanyes de contractació; les mesures de suport en la preparació de les proves d'accés; l'adaptació dels criteris de selecció i dels tribunals avaluadors i la discriminació positiva.
Les indirectes incideixen en fer l'organització més atractiva per a les dones amb mesures de suport a la promoció; d'adaptació física de l'organització; d'augment de la transparència i reducció de la discriminació, i per afavorir la conciliació familiar.
L'experiència exitosa de països com Holanda, Bèlgica, Suècia i Dinamarca ens demostra que quan s'apliquen mesures d'impacte directe relacionades amb la campanya de contractació i el procés de selecció aquestes són efectives en augmentar el nombre de dones i que és important combinar-les amb l'adopció de mesures indirectes perquè tinguin més èxit.
Unitat de Recerca de l'Escola de Policia de Catalunya