projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Les tres mil diapositives expliquen un viatge de 160 mil km per 56 països durant 20 mesos
Carles Carbó amb altres companys de viatge camí de Nepal, 1980.
L'Arxiu Comarcal de l'Alt Empordà va ingressar l'any passat un volum important de material gràfic que relata el llarg viatge que va fer Carles Carbó, aviat farà quaranta anys.
Sortí cap a Anglaterra el 6 de febrer de 1980, i acabà el periple a l'agost del 1981 a San Francisco, Califòrnia: havia fet 160 mil quilòmetres per 56 països durant vint mesos.
La cessió ha estat feta per la seva dona, Dolors Coma Mir i per Agustí Planas, que va ser propietari de l'històric bar Dinàmic de Figueres, doncs va subvencionar part del viatge amb el compromís d'anar enviant rodets amb imatges a Kodac de Madrid, que un cop revelats es projectaven en una pantalla de la discoteca Charly del carrer Monturiol de Figueres (també de Planas) on amics i coneguts podien seguir, en la distància, el viatge de Carbó.
La volta al mon del figuerenc també es podia seguir en col·laboracions escrites que ell mateix enviava al setmanari comarcal Hora Nova on explicava en primera persona les seves aventures.
Podeu visionar la notícia al canal TramuntanaTV https://youtu.be/wLgXXEkFsOk
L'Arxiu Comarcal del Maresme us ofereix la possibilitat de fer un tomb virtual pels municipis de la comarca.
Es tracta d'un recull de més de dues-centes imatges que abasten una forquilla cronològica que va de la darreria dels anys seixanta fins a la fi del primer quinquenni dels anys vuitanta del segle XX, i que es conserven als fons fotogràfics de l'Arxiu Comarcal del Maresme.
Bàsicament, les imatges seleccionades provenen del fons fotogràfic de la publicació El Maresme, Setmanari d'Informació, que s'edità entre el 1969 i el 1984, per bé que en menor proporció n'hi ha del Fons Fotografia Carreras i del fons Mataró Escrit, rotatiu en circulació entre el 1986 i el 1993.
Els autors de les fotografies de la tria són: Joan Batlle Montserrat, Antoni M. C. Canal, Santi Carreras, Manuel Cusachs, Jorge Esquerra, Francisco Melero, Roser Parera, Ventura Pey, Gerard Poch, Joan Puig, Enric Quintana i Xavier Saborido.
La selecció d'imatges ens transporta a un Maresme en expansió i en mutació on les velles formes del territori i del quefer diari dels habitants anaven deixant pas al temps que avui coneixem.
Podeu accedir a tota la informació, als fons i a l'activitat de l'Arxiu Comarcal del Maresme a través del web http://xac.gencat.cat/ca/llista_arxius_comarcals/maresme/
L'exposició difon la col·lecció d'imatges estereoscòpiques del fons Vilallonga d'entre 1900 i 1936, unes 1.745.
Les fotografies grans dels plafons cal mirar-les amb ulleres 3D.
Racó de Llevant de Sant Feliu de Guíxols, v.
Amb el títol FAMÍLIA I PAISATGE l'any 2018 l'Arxiu Comarcal va organitzar una exposició produïda conjuntament per l'Arxiu Comarcal, l'Ajuntament de Santa Coloma i el Consell Comarcal de la Selva, amb la qual es volia difondre un nombre important d'imatges que formen part del llegat del fons patrimonial Vilallonga.
Aquest fons, entre altres interessants documents, inclou el pergamí datat més antic (1203) dipositat a l'Arxiu o el fons propi de Jesús de Vilallonga, el qual testimonia la seva trajectòria vital i artística.
Amb el subtítol RETRATS EN 3D es posa un nom actual a un tipus d'expressió fotogràfica, l'estereoscòpia, molt estesa en el primer terç del segle XX.
Aquesta tècnica consisteix a acoblar dues imatges captades alhora, les quals, vistes amb els aparells indicats, es mostren en relleu, és a dir, en tres dimensions.
Per a l'exposició s'ha aplicat la tecnologia anàglif, que permet visionar les fotografies en relleu amb unes simples ulleres especials.
Les imatges que no són en 3D corresponen a una de les dues imatges capturades.
El fil conductor de l'exposició venia suggerit pel contingut de les imatges.
Els retrats familiars i les activitats de lleure i entreteniment són els temes habituals, però destaquem que, a vegades, el o els fotògrafs es delien per capturar imatges amb element humans o del paisatge amb un interès que anava més enllà de la simple captura, és a dir, amb una voluntat testimonial, estètica o artística.
Finalment, s'han contextualitzat les tries temàtiques dels plafons amb textos que ens ajudin a interpretar, a través de la mirada de l'historiador, els principals trets distintius d'aquest fons fotogràfic i a acostar-nos a un món que ja fa temps que va deixar d'existir.
Les imatges del fons Vilallonga corresponen a diversos indrets locals i internacionals, i aporta el testimoni de nombrosos actes familiars i socials.
Per celebrar la primavera, us oferim un recull d'imatges antigues de racons i edificis de Lleida, tal com eren en el passat i tal com llueixen avui en dia
A través de fotografies que conservem en els nostres fons, fonamentalment dels anys 40-50, volem fer palès com el pas del temps ha transformat la morfologia de la ciutat, i els usos de molts dels seus edificis.
Començant per l'edifici que acull l'Arxiu Històric de Lleida, i passant per altres indrets ben cèntrics, us proposem que trobeu les diferències entre les imatges.
De tallers i impremta de la diputació provincial a Arxiu Històric.
De Biblioteca i Arxiu Històric (Casa de Cultura) a Parador Nacional.
Escola Pràctiques I (Rambla d'Aragó)
D'escola derruïda per efecte dels bombardejos de les darreries de març de 1938, a escola en funcionament.
Plaça Catalunya - Rambla d'Aragó
Desfilada dels "Tres Tombs", quan la creu de terme encara era en aquell indret.
Sempre al cor de la ciutat, però amb múltiples transformacions.
L'antiga porta d'entrada a la ciutat.
Construcció de l'edifici del Govern Civil, i vista de l'avinguda Francesc Macià.
Vista aèria de la zona compresa entre Balmes - plaça Ricard Vinyes - Prat de la Riba - Bisbe Ruano
Vista aèria de la zona compresa entre l'avinguda Rovira Roure i el passeig de Ronda.
Trobareu aquestes imatges i alguna més en el vídeo:
L'Associació de Naturalistes de Girona (ANG) -coneguda popularment com "els Natus"- és una organització no governamental creada el gener de 1981 amb l'objectiu principal d'estudiar i divulgar el medi natural de les comarques gironines.
Amb el pas dels anys, el caràcter naturalista inicial es va anar transformant fins adoptar, a principis dels anys noranta, una postura de defensa ecologista incorporant la reivindicació, la denúncia jurídica, la pressió institucional i la difusió mediàtica per a una millora de la sostenibilitat ambiental.
L'any 1988, set anys després de la seva creació, l'ANG va instaurar el Concurs de Fotografia Naturalista de caire anual i amb gran èxit de participació.
El certamen fotogràfic es va celebrar ininterrompudament fins a l'any 2017 amb la celebració de la 30a edició.
El concurs volia destacar els valors del món natural, en qualsevol dels seus aspectes, per mitjà de la fotografia i hi podia participar qualsevol persona afeccionada a la fotografia o professional.
Durant les diverses edicions, les categories dels premis es van anar ampliant: al primer, segon i tercer premi s'hi van anar afegint els accèssits, la Foto denúncia, el premi especial Aigua, natura i Costa Brava, el premi Fotografia submarina-subaquàtica de natura, el premi Riu Ter i el premi Cap de Creus.
Una petita part de les imatges que van participar en aquest concurs van ingressar a l'Arxiu Històric de Girona l'any 2018, on es poden consultar lliurement.
Entre els membres del jurat, Domènec Fita i Oriol Alamany.
Cliqueu la imatge per a veure'n l'ampliació.
L'Arxiu parla amb Cingolani sobre els documents medievals i la utilitat que tenen els arxius històrics
L'Arxiu Comarcal del Pla de l'Estany entrevista al reconegut medievalista Stefano M. Cingolani en motiu del Dia Internacional dels Arxius.
El Dia Internacional dels Arxius de l'any 2020 es proposa apropar les persones als arxius, per això dona la paraula a aquells que coneixen els arxius i no són arxivers, els usuaris.
L'entrevista a Cingolani té l'objectiu de contribuir a apropar les persones als arxius històrics i als documents medievals.
En aquest sentit cal destacar la seva participació en l'obra "Pseudohistòria contra Catalunya" (Eumo, 2020) en què, juntament amb altres historiadors, rebat les tesis de l'Institut Nova Història que afirma que Cristòfol Colom i Leonardo da Vinci eren catalans o que Miguel de Cervantes era valencià.
Ofereix una exposició virtual sobre la Nova York dels anys seixanta perquè els visitants en puguin gaudir des d'Internet
Moondog, pseudònim del compositor cec, músic, poeta i artista de carrer Louis Thomas Hardin, assegut a la cantonada de 56th Street amb la 6th Avenue de Manhattan (Nova York), davant l'atenta mirada d'una vianant.
Arxiu Comarcal del Pla de l'Estany, fons Carles Fontserè, 649
El proper 11 de juliol es reobre al públic l'emblemàtic estudi-taller de l'artista Carles Fontserè.
L'Arxiu Comarcal del Pla de l'Estany preserva bona part del llegat de Fontserè, d'entre el que destaca la seva gran obra fotogràfica.
Per a celebrar la reobertura, l'Arxiu ha triat 52 fotografies fetes per Fontserè i les mostra, ara, a l'exposició virtual: "Nova York segons Carles Fontserè.
L'essència de la gran metròpoli als ulls de l'artista català (1958-1972)", de la que també n'hi ha una versió en anglès.
L'estudi-taller es troba en un bonic paratge de Porqueres i ben a la vora de l'estany de Banyoles.
És gestionat pel Departament de Cultura i l'Ajuntament de Porqueres que hi ofereixen visites guiades, prèvia reserva al correu [EMAIL] o al telèfon 972 58 38 98.
En trobareu més informació aquí.
Debat dels escriptors banyolins Jaume Ferriol, Frederic Corominas, Joan Solana i Antoni M. Rigau a l'Abeurador de Banyoles.
Arxiu Comarcal, fons de complement de l'Arxiu Municipal de Banyoles
El passat dia 1 d'agost la família Rigau va donar a l'Ajuntament de Banyoles el fons personal de l'historiador i cronista oficial banyolí Antoni Maria Rigau i Rigau.
Aquest fons s'ha dipositat a l'Arxiu Municipal de Banyoles (Arxiu Comarcal del Pla de l'Estany), on serà classificat i posat a disposició del públic que el desitgi consultar.
Antoni M. Rigau i Rigau (Banyoles, 1918-2001) va estudiar al col·legi dels germans gabrielistes i, més tard, va fer comerç.
Fins a la seva jubilació, va treballar a Indústries Coromina.
Va ser membre d'Acció Catòlica, Centre d'Estudis Comarcals, Cercle de Catòlics, Centre Excursionista i cofundador de la revista Horizontes, entre d'altres.
L'any 1979 va ser nomenat Cronista Honorari de la Ciutat i, posteriorment, el 1999, li va ser concedida la Medalla d'Or.
La seva activitat periodística va ser molt important i els seus articles (més de 600), van ser recollits en el llibre El teixit de la memòria.
També va escriure uns quants llibres.
El fons ocupa uns quatre metres lineals (unes quatre lleixes).
Hi ha llibres, revistes i fulls impresos menors.
En aquest apartat s'ha de destacar el periòdic el Semanario de Bañolas (1894-1898), una de les poques col·leccions completes existents.
Igualment, s'hi recullen materials (originals o còpies) arreplegats durant la seva trajectòria d'investigador.
Així, doncs, s'hi apleguen documents del monestir de Sant Esteve, de l'església de Santa Maria dels Turers, Guerra Civil, eleccions, entitats, sanitat, escoles, ordes religioses, cultura, esports...
Destaquen els seus apunts històrics i una gran quantitat de les seves fitxes de treball (uns tretze fitxers), la majoria inèdites i acompanyades de fotografies.
En definitiva, el fons personal d'Antoni Maria Rigau i Rigau és un fons imprescindible a l'hora d'estudiar molts aspectes de la nostra història.
L'Arxiu Comarcal del Ripollès restarà tancat fins a nou avís
Com bé sabeu, el país es troba en un estat d'alerta i entre tots ens hem de cuidar.
En principi el tancament de l'Arxiu serà durant 15 dies.
Aquests dies si teniu alguna consulta podeu enviar missatges per correu electrònic a l'adreça de l'Arxiu: [EMAIL].
Mirarem de respondre-les el més aviat possible.
Mentrestant recordeu que teniu a la vostra disposició els següents enllaços:
D'altra banda, també teniu disponibles els enllaços:
Finalment, per gaudir d'una bona estona no deixeu de consultar el material que tenim penjat en el nostre espai web, amb especial atenció a l'exposició d'imatges retrofotogràfiques:
L'exposició es podrà veure del 21 de març al 12 de maig de 2014, al Museu Etnogràfic de Ripoll
Llibertat! (1936), de Carles Fontserè.
Cartell que forma part de l'exposició «Cartells de la Guerra Civil a Catalunya», de l'Arxiu Nacional de Catalunya.
El Museu Etnogràfic de Ripoll, juntament amb l'Arxiu Comarcal del Ripollès presenten l'exposició temporal "La Guerra Civil 1936-1939.
Propaganda, lluita i desenllaç", en commemoració dels 75 anys del final del conflicte.
La mostra està formada per objectes, cartells i imatges relacionats amb la Guerra Civil, que provenen de diverses institucions.
S'hi podrà contemplar una mostra de l'armament fabricat a la vila i diversos objectes que conserva el museu relacionats amb els bombardeigs a la població.
També s'hi podrà veure material abandonat pels combatents durant la reculada de l'exèrcit republicà, cedit per l'exposició "La retirada", de Camprodon.
Paral·lelament, s'hi exposaran una quarantena de cartells de propaganda de la mostra itinerant "Cartells de la Guerra Civil a Catalunya", de l'Arxiu Nacional de Catalunya, i una selecció d'imatges dels fons fotogràfics de l'Arxiu Comarcal del Ripollès i de l'exposició "La retirada".
La inauguració, a la qual esteu tots convidats, serà el proper divendres 21 de març, a les 19.00 hores, al Museu Etnogràfic de Ripoll.
En el transcurs de l'acte, la historiadora Olga Camps farà una visita comentada.
L'assistència mitjana ha estat d'entre 17 i 18 persones els tres dies.
El taller estava enfocat a la coneixença dels serveis d'un arxiu i l'estudi de la documentació que té en custòdia.
L'estructura ha estat la següent: el primer dia es va realitzar una visita a l'arxiu i es va explicar les funcions i els serveis que ofereix un arxiu comarcal; el segon dia, es va lliurar documentació a cada assistent al taller, en concret un expedient de lleves (es donar un cada cinc anys, per exemple: 1870, 1875, 1880,..).
Se'ls va explicar el seu contingut i la tasca que tenien de dur a terme, en concret, anotar l'alçada dels quintos i treure'n la mitjana, i aquesta amb les dades de cadascú realitzar una gràfica; el tercer dia, es visurar l'estudi de cadascú i es va realitzar la mitjana.
També es va aprofitar per completar tota la sèrie de lleves.
El 6 de març de 2013 es va presentar el llibre coeditat per l'Arxiu Comarcal del Priorat i la Cooperativa Falset-Marçà intitulat '100 anys fent vi', juntament amb el DVD 'Les rondes del vi'
Aquest llibre commemora el centenari de la Cooperativa Falset-Marçà i explica la història dels sindicats d'aquestes dues poblacions prioratines.
L'actual cooperativa està formada per les següents entitats: el Sindicat Vinícola del Baix Priorat de Marçà, creat el 12 de desembre de 1912; el Sindicat Agrícola i Caixa Rural de Marçà; creat el 1919 ambdós es fusionaren el 1936 i el Sindicat/Cooperativa Agrícola de Falset creat el 1917.
El llibre consta de 336 pàgines amb 280 fotografies i està dividit en capítols realitzats per un autor diferent cadascun.
En total, com a coautors, hi han participat 9 persones que han estat coordinades pel director de l'Arxiu Comarcal del Priorat.
L'índex del llibre el formen les següents parts: les presentacions (president de la Generalitat, alcaldes de Falset i Marçà, i president cooperativa); una introducció per emmarcar l'espai de naixença dels sindicats fet per en Pere Audí; la història dels sindicats/cooperatives de Falset i Marçà.
Per acabar hi ha uns annexos amb la relació dels socis fundadors de cadascun dels tres sindicats, els membres de les juntes directives de totes elles i la puntuació que han assolit els seus vins.
Els 9 autors que han intervingut i els períodes que han treballat han estat aquests: per part de les cooperatives de Marçà: Miquel Maria Ferré: "Marçà cooperatives"; Neus Rofes: "El Sindicat en temps de guerra.
1936-1939" i "El Sindicat Agrícola de Marçà de la postguerra a la mort de Franco"; i M. Jesús Sánchez: " De la democràcia a la unió".
Per part de la Cooperativa de Falset: Pere Audí: "El Sindicat Agrícola de Falset fins al final de la Guerra Civil"; Jaume Teixidó: "La postguerra fins el 1969"; Fede Cortès: "El final del franquisme i l'inici de la democràcia.
1970-1979", i Marta Pelejà: "La Cooperativa Agrícola de Falset fins a la unió.1980-1998".
"Fusió cap el futur, del 1999 al dia d'avui".
L'acte va tenir lloc a la sala polivalent de Marçà a les 19:30 i comptà amb els parlaments del Sr.
Artur Mas, president de la Generalitat, del president de la Cooperativa Falset-Marçà, Josep M. Cots; dels alcaldes de Marçà, Josep M. Piqué, i Falset, Jordi Puxeu, i del director de l'ACPR, Jaume Teixidó, que presentà el llibre.
L'assistència a l'acte fou d'unes 200 persones.
Avui entra en funcionament aquest nou lloc web on els usuaris podran trobar tota mena d'informació relativa als Arxius Comarcals de Catalunya.
La Subdirecció general d'Arxius i Gestió Documental de la Direcció general del Patrimoni Cultural, ha impulsat el disseny i la construcció d'aquest nou portal de la Xarxa d'Arxius Comarcals (XAC) amb l'objecte de disposar d'un espai web per cada arxiu comarcal i oferir als usuaris d'Internet tota la seva informació i serveis disponibles.
El Portal de la Xarxa d'Arxius Comarcals (XAC) integra en el seu espai la totalitat dels arxius comarcals de Catalunya.
S'hi accedeix a cada arxiu través d'un mapa comarcal o bé, mitjançant un llistat alfabètic de comarques.
La pàgina principal del Portal disposa també d'un apartat d' actualitat on es mostra un recull de les principals notícies de la Xarxa i d'un apartat de destacats a través del qual es dona accés als principals serveis on line.
Per a cadascun dels arxius comarcals de la Xarxa es disposa d' un menú de navegació principal que consta dels nou apartats següents:
La complexitat de l'execució del projecte requereix la difusió de la totalitat de la informació en fases.
En aquesta primera fase es difon la informació essencial de la totalitat dels arxius comarcals i la informació completa de cinc arxius comarcals corresponents al Baix Llobregat, Bages, Gironès, Pla de l'Estany i Ripollès.
En fases progressives, que seran degudament publicitades, s'anirà difonent la informació complementària de la resta d'arxius.
Des de la Subdirecció general d'Arxius i Gestió Documental, volem agrair el suport i la col·laboració rebuda de totes les parts implicades que estan fent possible el desenvolupament i la implantació d'aquest projecte.
Com a projecte transversal del Departament de Cultura i Mitjans de Comunicació ha comptat amb una important col·laboració i una eficient dedicació de l'Àrea de Tecnologia de la Informació i Comunicació, el Servei d'Informació i Difusió i, òbviament, la Subdirecció General d'Arxius i Gestió Documental i la Xarxa d'Arxius Comarcals.
A través d'aquest nou portal de la Xarxa d'Arxius Comarcals es vol prestar un servei públic de qualitat que complementi el servei presencial que els arxius comarcals estan oferint de manera habitual.
Confiem que la informació continguda en aquest portal sigui d'utilitat a la ciutadania, a l'administració pública i a les institucions, i ajudi al coneixement i la difusió del patrimoni documental de Catalunya.
Mitjançant activitats educatives que els alumnes de qualsevol indret de Catalunya poden treballar a classe
Parella vora el riu Tàmesi de Londres.
L'Arxiu Comarcal del Pla de l'Estany participa activament a la societat del coneixement des de la seva creació l'any 2007.
L'Arxiu s'ha esforçat per posar a disposició de tothom la informació que preserva i, a més, per donar les claus per a comprendre aquesta informació, extreure'n conclusions i generar coneixement.
Ara, l'Arxiu s'ha proposat fomentar aquesta creació de coneixement mitjançant quatre activitats educatives que prenen com a base el fons que conserva de l'artista Carles Fontserè.
Carles Fontserè (Barcelona, 1916 - Porqueres, 2007) fou un reconegut cartellista de la Guerra Civil, que s'exilià l'any 1939.
Visqué a París fent d'il·lustrador, dibuixant de còmics i escenògraf fins que el 1949 s'establí a Nova York.
Allà treballà de publicista fins que a finals dels anys cinquanta desenvolupà tota una activitat freelance com a fotoperiodista.
Treballà com a fotògraf fins al 1973, en què retornà a Catalunya i s'hi establí definitivament.
Les activitats educatives creades basant-se en Carles Fontserè van destinades a cada un dels nivells educatius següents: educació primària, ESO, batxillerat i cicle formatiu de grau superior de Fotografia.
Per a cada un d'aquests nivells es proposa un conjunt de tasques relacionades entre elles, que se succeeixen de manera lògica, que tenen una durada total d'unes 10 hores i que el docent pot dur a terme de la manera que consideri més adient a classe.
S'ofereix un dossier per al docent i s'acompanya de tot el material per als alumnes.
Aquestes activitats permeten, en primer lloc, la descoberta de Carles Fontserè, de la Guerra Civil, de l'exili i de la cultura nord-americana de mitjans del segle XX.
En segon lloc, gràcies al caràcter multidisciplinari de Fontserè, les activitats fomenten la comprensió, l'anàlisi i el qüestionament de les similituds, i les influències, entre diferents disciplines artístiques (fotografia, pintura, il·lustració, escriptura o cinema).
I, finalment, aquestes activitats inciten als alumnes a crear coneixement.
Així, han de crear, individualment i en grup, obres artístiques que reflecteixin la seva pròpia realitat.
Depenent del nivell, han de dur a terme creació literària, il·lustració, edició i muntatge de fotografia o disseny de publicacions.
Tots els materials per dur a terme aquestes activitats es poden descarregar des del portal Patrimoni Cultural i Educació http://culturaeducacio.gencat.cat/.
Un cop aquí només cal cercar per la comarca del "Pla de l'Estany" i per l'equipament "Arxiu".
Es tracta d'un projecte de col·laboració entre aquests ajuntaments que compta amb el suport econòmic de la Diputació de Girona
Primera reunió, entre els participants del projecte, a l'arxiu comarcal.
El projecte de millora de la gestió de documents fet en col·laboració entre els ajuntaments de Camós, de Cornellà del Terri, d'Esponellà, de Porqueres i de Vilademuls, compta amb el suport econòmic de la Diputació de Girona i amb el suport tècnic de l'Arxiu Comarcal del Pla de l'Estany.
Aquest projecte de millora ha estat concebut des de l'arxiu comarcal i té dos vessants ben definides però interconnectades entre si.
La primera consisteix en la reutilització de totes les dades registrades per aquests ajuntaments entre els anys 2010-2017, corresponents a 13.974 expedients, i que es trobaven en un programa informàtic que, ara, amb el pas a l'administració electrònica havia quedat obsolet.
Aquestes dades seran exportades a un format obert i lliure, que permeti futures intervencions destinades a la tria i eliminació de documents, a definir l'accés a la informació de caràcter íntim i personal, i a gestionar la transparència que d'aquí se'n derivarà.
El segon vessant de la intervenció consisteix en l'elaboració del catàleg de les llicències d'obres i de les llicències d'activitats fetes per aquests ajuntaments entre els anys 1960-1990, aproximadament.
Aquests tipus d'expedients són els que generen més consultes d'arxiu i el fet de tenir-los catalogats en permetrà una correcta gestió.
Un cop finalitzada la intervenció, el proper gener de 2020, els ajuntaments de Camós, de Cornellà del Terri, d'Esponellà, de Porqueres i de Vilademuls tindran dues eines de control de la informació que els ajudaran tant en la gestió dels documents en paper, que ja formen part del passat, com en la generació de nous documents electrònics.