projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
-1 Contra les resolucions dels delegats del Govern es pot interposar recurs d'alçada davant el director o directora general del Joc i d'Espectacles.
-2 Contra les resolucions del director o directora general del Joc i d'Espectacles, llevat de les resolutòries de recurs, es pot interposar recurs d'alçada davant el conseller o consellera d'Interior.
-3 Les resolucions del conseller o consellera d'Interior i les del Govern, que esgoten la via administrativa, poden ésser impugnades d'acord amb el que estableix la legislació de la jurisdicció contenciosa administrativa.
-1 Contra les resolucions del delegats territorials del Govern es pot interposar recurs ordinari davant el director general del Joc i d'Espectacles.
-2 Contra les resolucions del director general del Joc i d'Espectacles es pot interposar recurs ordinari davant la persona titular del Departament de Governació.
-3 Les resolucions de la persona titular del Departament de Governació i del Govern, que esgoten la via administrativa, poden ser impugnades d'acord amb el que estableix la Llei reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa, de 27 de desembre de 1956.
-1 Contra les resolucions dels delegats territorials del Govern es pot interposar recurs d'alçada al director general del Joc i d'Espectacles.
-2 Contra les resolucions del director general del Joc i d'Espectacles es pot interposar recurs d'alçada al conseller de Governació.
-3 Les resolucions del conseller de Governació i del Govern, que esgoten la via administrativa, poden ésser impugnades d'acord amb el que estableix la Llei Reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa, del 27 de desembre de 1956.
El Govern, en el termini d'un any a comptar de la constitució de l'Oficina de Suport a la Iniciativa Cultural, ha de presentar al Parlament un projecte de llei de modificació de la Llei 20/2000, del 29 de desembre, de creació de l'Institut Català de les Indústries Culturals, amb la finalitat d'evitar la coincidència de funcions entre l'Institut Català de les Indústries Culturals i l'Oficina de Suport a la Iniciativa Cultural.
Amb l'objectiu de culminar el projecte relatiu a les instal·lacions i els usos pendents d'execució del centre recreatiu turístic de Vila-seca i Salou, creat a l'empara de la Llei 2/1989, del 16 de febrer, sobre centres recreatius turístics, s'ha d'actualitzar, mitjançant acord del Govern, el programa d'actuació necessari per a la finalització d'aquest projecte.
El Consorci Intermunicipal de Vila-seca i de Salou, creat per garantir la unitat d'acció pública en l'àmbit del centre recreatiu turístic de Vila-seca i Salou i integrat per l'Administració de la Generalitat i pels municipis de Vila-seca i de Salou, manté la vigència en les mateixes condicions fins a la execució completa del projecte.
Els recursos del Fons gestionats per les administracions locals s'han de destinar al finançament de les actuacions a què fa referència l'apartat 1, en llur conjunt o per algun de llurs conceptes, tot atenent de manera prioritària les necessitats de promoció turística, i d'acord amb els criteris i procediments que desenvolupi el reglament, el qual s'ha d'aprovar en el termini de sis mesos a comptar de l'aprovació de la Llei de mesures fiscals, financeres i administratives per al 2015.
La imposició de les sancions previstes en aquesta llei es regirà per la normativa vigent en matèria de procediment sancionador d'aplicació als àmbits de competència de la Generalitat.
-1 Els expedients sancionadors per faltes molt greus han de seguir el procediment regulat per la Llei del Procediment Administratiu, del 17 de juliol de 1958.
-2 En els casos de les faltes greus i les lleus i de les infraccions a què fa referència l'article 13, la notificació d'inici de l'expedient ha d'incloure els càrrecs que s'imputen i la sanció que poden comportar.
Els interessats, en el termini de quinze dies hàbils, a comptar de la recepció de la notificació, poden proposar les proves i, simultàniament, al·legar en llur defensa el que creguin convenient; un cop presentades les al·legacions o transcorregut el període fixat, i un cop practicades, si s'escau, les proves pertinents, l'autoritat competent ha de dictar la resolució corresponent i notificar-la a l'interessat.
Aquest òrgan pot demanar l'assessorament de persones expertes de prestigi i competència reconeguda en els diferents àmbits a què esrefereixen els premis.
3.1 El Jurat serà nomenat pel conseller o per la consellera de Cultura d'entre persones representatives de cada sector de la cultura.
3.2 El conseller o la consellera de Cultura impulsarà la participació equilibrada de les dones en la composició del jurat.
El jurat serà nomenat pel conseller de Cultura d'entre persones representatives de cada sector de la cultura.
La dotació de cada premi nacional l'ha de fixar el Plenari del Consell Nacional de la Cultura i de les Arts d'acord amb el contracte programa i a càrrec del Fons de promoció i foment de la creació artística i cultural que preveu l'article 15 de la Llei 6/2008, del 13 de maig, del Consell Nacional de la Cultura i de les Arts.
La dotació de cada premi nacional serà fixada pel conseller de Cultura.
Premi Nacional de Dansa: a la persona, entitat o institució que hagi realitzat l'aportació més rellevant en el l'àmbit de la dansa
Els Premis Nacionals de Cultura de la Generalitat de Catalunya tenen les modalitats següents:
Premi Nacional d'Arts Visuals: a l'aportació més rellevant dels o les professionals de les arts visuals.
Premi Nacional de Periodisme: a l'aportació més rellevant dels o les professionals del periodisme en llengua catalana.
Premi Nacional de Literatura: a l'autor o autora de la millor obra literària en català, en les diverses modalitats de creació, o a l'autor o autora de la millor traducció al català d'obres literàries en altres llengües.
Premi Nacional de Teatre: a l'aportació més rellevant dels o les professionals del teatre.
Premi Nacional de Dansa: a l'aportació més rellevant dels o les professionals de la dansa.
Premi Nacional de Cinema i Audiovisual: a l'aportació més rellevant dels o les professionals del cinema i l'audiovisual en el camp de la ficció.
Premi Nacional de Música: a l'aportació més rellevant dels o les professionals de la música.
Premi Nacional de Disseny: a l'aportació més rellevant dels o les professionals del disseny.
Premi Nacional de Patrimoni Cultural: a la persona, institució o l'entitat que hagi fet l'aportació més rellevant en els camps de l'arquitectura (nova planta, rehabilitació o restauració), o del patrimoni arqueològic, documental, museístic o bibliogràfic.
Premi Nacional de Periodisme: a l'aportació més rellevant dels professionals del periodisme en llengua catalana.
Premi Nacional de Cinema i Audiovisual: a l'aportació més rellevant dels professionals del cinema i de l'audiovisual en el camp de la ficció.
Premi Nacional de Patrimoni Cultural: a la persona, institució o entitat que hagi fet l'aportació més rellevant en els camps de l'arquitectura (nova planta, rehabilitació o restauració), o del patrimoni arqueològic, documental, museístic o bibliogràfic.
Premi Nacional de Cultura Popular: a l'associació, fundació, entitat, col•lectiu o personalitat que hagi fet l'aportació més rellevant en el camp de l'associacionisme cultural, de la creació artística no professional o de la difusió, promoció, conservació i recuperació de la cultura popular i tradicional catalana.
Premi Nacional de Periodisme Escrit: a l'autor o autors del millor treball periodístic o a l'editor o el director de la millor publicació periòdica en llengua catalana.
Premi Nacional de Cinema: a l'aportació més rellevant dels professionals del cinema.
Premi Nacional de Patrimoni Cultural: a la persona, la institució o l'entitat que hagi fet l'aportació més rellevant en els camps del patrimoni arqueològic, arquitectònic, documental, museístic o bibliogràfic.
Vista la conveniència d'introduir algunes modificacions en la
A proposta del conseller de Cultura i d'acord amb el Govern;
Es modifica l'article 1 del Decret 72/1995, de 7 de març, pel qual es
creen els Premis Nacionals de Cultura de la Generalitat de Catalunya, pel que
fa a les modalitats dels premis que s'indiquen a continuació.
El Premi Nacional de Periodisme Escrit passa a tenir la denominació i el
"Premi Nacional de Periodisme: a l'aportació més rellevant dels
professionals del periodisme en llengua catalana".
El Premi Nacional de Cinema passa a tenir la denominació i el contingut
"Premi Nacional de Cinema i Audiovisual: a l'aportació més
rellevant dels professionals del cinema i de l'audiovisual en el camp de la
El Premi Nacional de Patrimoni Cultural passa a tenir el contingut
"Premi Nacional de Patrimoni Cultural: a la persona, institució o
entitat que hagi fet l'aportació més rellevant en els camps de
l'arquitectura (nova planta, rehabilitació o restauració), o del
patrimoni arqueològic, documental, museístic o
El Decret 72/1995, de 7 de març, modificat pel Decret 176/1998, de 8 de juliol, regula els Premis Nacionals de Cultura.
El Govern de la Generalitat de Catalunya, per Acord de 25 de juny de 2002, va declarar l'any 2003 com a Any del Disseny a Catalunya, amb l'objectiu de divulgar el valor del disseny en totes les seves manifestacions.
En aquest marc, es considera oportú incloure entre els Premis Nacionals de Cultura un Premi Nacional de Disseny.
D'altra banda, es modifica la denominació del Premi Nacional d'Arts Plàstiques, que passa a ser el Premi Nacional d'Arts Visuals.
Es modifica l'article 1 del Decret 72/1995, de 7 de març, pel qual es creen els Premis Nacionals de Cultura de la Generalitat de Catalunya, que passa a tenir la redacció següent:
"Premis Nacionals de Cultura de la Generalitat de Catalunya
"Els Premis Nacionals de Cultura de la Generalitat de Catalunya tenen les modalitats següents:
"Premi Nacional d'Arts Visuals: a l'aportació més rellevant dels o les professionals de les arts visuals.
"Premi Nacional de Periodisme: a l'aportació més rellevant dels o les professionals del periodisme en llengua catalana.
"Premi Nacional de Literatura: a l'autor o autora de la millor obra literària en català, en les diverses modalitats de creació, o a l'autor o autora de la millor traducció al català d'obres literàries en altres llengües.
"Premi Nacional de Teatre: a l'aportació més rellevant dels o les professionals del teatre.
"Premi Nacional de Dansa: a l'aportació més rellevant dels o les professionals de la dansa.
"Premi Nacional de Cinema i Audiovisual: a l'aportació més rellevant dels o les professionals del cinema i l'audiovisual en el camp de la ficció.
"Premi Nacional de Música: a l'aportació més rellevant dels o les professionals de la música.
"Premi Nacional de Disseny: a l'aportació més rellevant dels o les professionals del disseny.
"Premi Nacional de Patrimoni Cultural: a la persona, institució o l'entitat que hagi fet l'aportació més rellevant en els camps de l'arquitectura (nova planta, rehabilitació o restauració), o del patrimoni arqueològic, documental, museístic o bibliogràfic.
"Premi Nacional al foment de l'ús de la llengua catalana: a la persona o l'entitat que hagi contribuït de manera destacada a la difusió de l'ús social de la llengua catalana en un o diversos àmbits.
"Premi Nacional de Cultura Popular: a l'associació, fundació, entitat, col·lectiu o personalitat que hagi fet l'aportació més rellevant en el camp de l'associacionisme cultural, de la creació artística no professional o de la difusió, promoció, conservació i recuperació de la cultura popular i tradicional catalana."
El Decret 72/1995, de 7 de març, va crear els Premis Nacionals de Cultura.
El Decret esmentat ha estat modificat en diverses ocasions per tal d'adaptar les modalitats dels premis a la diversitat de manifestacions de la realitat cultural de Catalunya.
Ara es considera adient crear un premi per guardonar les persones la trajectòria de les quals sigui mereixedora d'un reconeixement especial, per haver efectuat una contribució especial a la nostra cultura i al seu enaltiment.
Per tot el que s'ha exposat, a proposta del conseller de Cultura i Mitjans de Comunicació i d'acord amb el Govern,
S'afegeix una darrera modalitat a la relació de Premis Nacionals de Cultura establerta a l'article 1.1 del Decret 72/1995, de 7 de març, pel qual es creen els Premis Nacionals de Cultura de la Generalitat de Catalunya, amb la redacció següent:.Premi Nacional a la trajectòria professional i artística: a la persona que, pel seu compromís vital i la seva trajectòria, hagi realitzat una aportació rellevant a la cultura catalana i hagi contribuït a dignificar-la...
-1 En el moment de l'aplicació de l'increment previst pels articles 21 i 28 d'aquesta Llei al personal en actiu al servei de la Generalitat de Catalunya i als perceptors de pensions amb càrrec a la Generalitat de Catalunya, s'ha de procedir a la deducció de la totalitat de l'increment del 5% a compte establert en el Reial Decret Llei 7/1989, del 29 de desembre.
-2 El Departament d'Economia i Finances ha d'instrumentar les transferències que siguin necessàries entre el crèdit consignat a l'aplicació 21.03.124.01 i els consignats a les diferents seccions pressupostàries per retribucions del personal amb la finalitat de fer efectiu l'increment d'aquestes contingut a la present llei.
S'autoritza el Conseller d'Economia i Finances a efectuar les transferències que calguin entre els crèdits consignats a l'aplicació 21.03.123.01 de la Secció 21 i els corresponents a retribucions de personal dels diferents Departaments i organismes per a atendre les diferències produïdes entre la inflació real i els increments de caràcter general incorporats en les retribucions detallades en els Pressupostos de la Generalitat per al 1989, en els termes de l'article 1r. del Reial Decret Llei 1/1990, del 2 de febrer.
En el supòsit que el crèdit anteriorment esmentat fos insuficient per a atendre les obligacions derivades d'aquesta disposició s'ha de procedir a ampliar-lo fins a l'import d'aquestes.
S'afegeixen a l'article 35 de la Llei 4/1985, del 29 de març, de l'Estatut de l'Empresa Pública Catalana els apartats 8 i 9 amb la redacció següent:
"-8 Quan les adquisicions a títol onerós regulades en aquest article tinguin per objecte accions sense dret de vot, han d'ésser autoritzades pel Parlament.
Aquesta mateixa regla és aplicable quan la participació en el capital no es correspongui amb una congruent posició en les Juntes o en la gestió de l'entitat.
"-9 L'autorització per a l'alienació de participacions que tinguin les característiques del paràgraf precedent, àdhuc fins l'extinció total, pot ésser atorgada pel Consell Executiu."
-1 S'autoritza el Consell Executiu per a constituir una empresa sota qualselvulla de les formes previstes en la Llei 4/1985, del 29 de març, amb la finalitat de projectar, construir i conservar, per si o per terceres persones, i per compte de la Generalitat, les obres públiques d'infrastructura viària, relacionades amb els Jocs Olímpics o amb la xarxa bàsica de carreteres de Catalunya.
-2 Aquesta empresa ha de respectar en la seva actuació, com a regla general, els principis de publicitat i concurrència propis de la contractació de la Generalitat.
Per tal de salvaguardar l'interès públic ha d'incloure en els contractes que subscrigui clàusules per a garantir el seu estricte compliment, molt especialment en el que fa referència a la correcta execució de les obres en els terminis establerts.
-3 El Govern de la Generalitat pot aprovar instruccions i plecs de clàusules generals per a la contractació d'obres i subministraments per l'empresa, i a aquest fi pot adaptar els principis de la contractació de la Generalitat a les referides obres i subministraments i a les peculiaritats del funcionament de l'empresa.
-4 Les obres executades han d'ésser lliurades, oportunament, totalment o parcialment, a la Generalitat amb les contrapartides financeres que s'acordin.
-1 L'article 9 de la Llei 5/1986, del 17 d'abril, de creació de l'Entitat Autònoma de Jocs i Apostes de la Generalitat, queda redactat de la manera següent:
"-1 La part de la recaptació que, segons els respectius reglaments dels jocs gestionats per l'ens, constitueix ingrés públic de la Generalitat, ha d'ésser ingressada per aquest en la Tresoreria de la Generalitat, després d'haver-ne deduït les comissions, sota reserva de les liquidacions definitives, la pràctica de les quals s'ha de regular per reglament.
"-2 Els ingressos de la Generalitat provinents dels jocs gestionats per l'ens esmentat resten afectats al pressupost de despeses del Departament de Benestar Social, i concretament són destinats al finançament dels serveis i les actuacions previstos als articles segon i cinquè de la Llei 26/1985, del 27 de desembre, de Serveis Socials.
"-3 En el supòsit que els ingressos efectivament obtinguts en l'exercici siguin superiors als inicialment previstos a l'estat d'ingressos del Pressupost, el Consell Executiu ha d'acordar l'ampliació dels crèdits consignats per a atendre les accions anteriorment enumerades." -2 En l'exercici de 1990, s'han d'ampliar els crèdits 20.01.480.01 i 20.01.780.01 en funció dels ingressos de la Tresoreria de la Generalitat provinents de la recaptació obtinguda per la venda, feta pels disminuïts, dels jocs gestionats per l'Entitat Autònoma de Jocs i Apostes.
Es modifica l'article 68 del Decret Legislatiu 1/1989, del 23 de juny, que queda redactat de la manera següent:
"La taxa s'acredita mitjançant la realització del fet imposable, excepte en la tarifa 5a., en la qual l'acreditament es produeix semestralment i en la tarifa 6a., en la qual l'acreditament es produeix el 31 de desembre de cada any.
Tanmateix, i amb l'excepció de les tarifes 5a. i 6a., se'n pot anticipar l'exigibilitat al moment en què els particulars sol·licitin la prestació dels serveis."
-1 La Llei 4/1985, de 29 de març, de l'Estatut de l'Empresa Pública Catalana, es modifica com s'assenyala a continuació.
-2 L'article 25.1 resta redactat de la manera següent:
"La desafectació de béns de domini públic adscrits a aquestes entitats, tant si es tracta de béns transferits per l'Estat com de béns adquirits després de les transferències, correspon al Departament d'Economia i Finances, si llur valor segons taxació pericial no excedeix els 1.000 milions de pessetes, i al Govern de la Generalitat de Catalunya, a proposta del Departament d'Economia i Finances, si passa d'aquesta quantitat.
En ambdós casos és prèvia la instrucció de l'expedient pel Departament d'Economia i Finances, on s'ha d'acreditar que no és necessària l'afectació a l'ús general o als serveis públics i n'ha de determinar la incorporació al patrimoni de la Generalitat."
-1 Els contractes d'arrendament o qualssevol altres d'ocupació o d'utilització o similars d'immobles que, pel sistema de contractació directa, subscriguin com a arrendatari, ocupant o usuari, els organismes, les entitats autònomes o les empreses públiques de la Generalitat de Catalunya, i les empreses en què la Institució participa majoritàriament requereixen, prèviament a llur formalització, l'informe de la Direcció General de Patrimoni de la Generalitat de Catalunya, el qual no té caràcter vinculant.
-2 Els contractes d'adquisició d'immobles, per qualsevol títol, que subscriguin els organismes, les entitats autònomes o les empreses públiques de la Generalitat de Catalunya també requereixen, prèviament a la seva formalització, l'informe de la Direcció General del Patrimoni de la Generalitat de Catalunya, el qual no té caràcter vinculant.
-1 Es faculta el Consell Executiu per a establir que determinats monuments i museus de titularitat de la Generalitat o la gestió dels quals correspon a la Generalitat siguin gestionats en règim d'autonomia econòmica.
-2 El règim d'autonomia econòmica ha de tenir per objecte tots els ingressos obtinguts pel monument o museu, ja sigui per transferència de la Generalitat, d'altres administracions públiques, d'altres entitats o bé com a resultat de la seva pròpia gestió.
-3 Cada any l'òrgan responsable de la gestió del monument o museu ha de presentar al Departament de Cultura la justificació dels ingressos i el compte de gestió econòmica, els quals queden a disposició de la Intervenció General, de la Sindicatura de Comptes de Catalunya i, si s'escau, del Tribunal de Comptes.
-4 Per Decret del Govern s'han de deteminar els monuments i els museus que s'acullen al que estableix aquesta disposició i la normativa que n'ha de regir la gestió.
Es faculta el Consell Executiu per a establir un procediment que permeti compensar l'import dels deutes i crèdits recíprocs que hi hagi entre l'Administració de la Generalitat i de les seves entitats autònomes i entitats gestores de la Seguretat Social, empreses públiques, corporacions locals i altres ens públics amb subjecció al principi de pressupost brut, establert per l'article 34 de la Llei 10/1982, de 12 de juliol, de Finances Públiques de Catalunya.
El personal transferit de l'Administració de l'Estat, pertanyent a l'Escala d'Agents d'Economia Domèstica d'Extensió Agrària que tingui la titulació pertinent, queda integrat en el Cos de Diplomats corresponent al grup B dels que estableix l'article 2 de la Llei 9/1986, de 10 de novembre, de Cossos de Funcionaris de la Generalitat.
Els funcionaris que no tinguin aquesta titulació disposen d'un termini de cinc anys per a obtenir-la.
A partir de l'entrada en vigor d'aquesta Llei, la percepció de les pensions previstes a la Llei 18/1984, de 20 de març, sobre el Personal Eventual, Contractat i Interí al Servei de la Generalitat en el període anterior al 1939, és incompatible amb altres pensions públiques si la suma d'aquestes és superior a l'import màxim establert, per a cada exercici pressupostari, per la legislació estatal sobre limitació de l'import de pensions, i solament es pot percebre la quantitat que no superi aquest límit.
-1 Per donar compliment als principis d'integració en el treball establerts per la Llei de l'Estat 13/1982, de 7 d'abril, d'Integració Social de Minusvàlids, i per la Llei 17/1985, de 23 de juliol, de Funció Pública de l'Administració de la Generalitat de Catalunya, i amb la finalitat de complir que el 2% de la plantilla orgànica de l'Administració de la Generalitat sigui coberta per persones amb disminució, es reserva un 3% de les places previstes en l'oferta pública d'ocupació.
-2 Les empreses públiques de la Generalitat de Catalunya han de reservar un 3%, com a mínim, de les noves contractacions previstes durant l'exercici pressupostari del 1990, per a proveir-les amb persones amb disminució.
Els titulars d'autoritzacions d'explotació de jocs de sort, d'envit o d'atzar, són obligats a constituir fiances en els termes i les quanties establerts per reglament, les quals resten afectes a totes aquelles responsabilitats econòmiques que derivin de les infraccions a la legislació de joc i al compliment de les obligacions imposades per reglament.
Si les fiances no es constitueixen en el termini establert per reglament, s'ha de procedir d'ofici a l'anul·lació de l'autorització d'explotació.
Resten exceptuades de les limitacions quantitatives establertes pel paràgraf 3r. de l'article 38 de la Llei 10/1982, de Finances Públiques de Catalunya, les adquisicions d'immobles derivades del compliment de la Llei 14/1983, Reguladora del Procés d'Integració a la Xarxa de Centres Docents Públics de Diverses Escoles Privades.
Un cop desafectats els terrenys compresos en els trams, les estacions, els edificis annexos o qualsevol altre immoble afectat al servei públic de ferrocarrils competència de la Generalitat de Catalunya, conforme al que disposa l'article 25 de la Llei 4/1985, de 29 de març, de l'Estatut de l'Empresa Pública Catalana, i un cop complert, quan s'escaurà, el procediment establert per la legislació d'expropiació forçosa, el Consell Executiu és autoritzat per a cedir els drets que sobre els esmentats béns té la Generalitat a l'ajuntament del municipi on radica el bé que ho sol·liciti, per a fins d'utilitat pública o interès social.