Aquesta nova regulació, juntament amb les modificacions més puntuals que ja s'havien produït amb anterioritat, han determinat la necessitat de disposar d'un text actualitzat, per la qual cosa la disposició final primera de la Llei 8/2003, de 5 de maig, disposa que el Govern ha de promulgar un decret legislatiu per refondre el text d'aquesta Llei amb els de les lleis 6/1987, de 4 d'abril, i 3/1990, de 8 de gener, així com, si s'escau, amb el Decret legislatiu 13/1994, de 26 de juliol, o amb qualsevol altra modificació legislativa sobre l'organització comarcal de Catalunya.
L'autorització per refondre comprèn, a més, les derivades d'una eventual declaració de nul·litat acordada per sentència del Tribunal Constitucional.
Així mateix, aquesta disposició preveu que el Govern ha d'intitular-ne els articles i harmonitzar-ne el text, l'ordenació, la numeració i les remissions internes, d'acord amb les directrius de la Norma sobre elaboració de les normes del Govern.
En conseqüència, en exercici de l'autorització esmentada, a proposta del conseller de Governació i Relacions Institucionals, amb l'informe previ de la Comissió de Govern Local de Catalunya, d'acord amb el dictamen preceptiu de la Comissió Jurídica Assessora i d'acord amb el Govern,
S'aprova el Text refós de la Llei de l'organització comarcal de Catalunya, el qual s'insereix a continuació.
Aquest Decret legislatiu entrarà en vigor l'endemà d'haver-se publicat al DOGC.
de la Llei de l'organització comarcal de Catalunya
Aquesta Llei té per objecte regular l'organització comarcal i establir el règim jurídic dels consells comarcals.
2.1 La divisió i l'organització comarcals de Catalunya es regeixen pels criteris següents:
a) Els àmbits territorials resultants han de coincidir amb els espais geogràfics en què s'estructuren les relacions bàsiques de l'activitat econòmica i han d'agrupar municipis amb característiques socials, culturals i històriques comunes.
b) Els àmbits territorials resultants han de ser els més adequats per a fer efectius els principis d'eficàcia, descentralització, participació i subsidiarietat en la prestació dels serveis públics.
2.2 L'organització comarcal s'estén a tot el territori de Catalunya.
2.3 Cap municipi no ha de restar exclòs de l'organització comarcal ni ha de pertànyer a més d'una comarca.
Cada un dels municipis ha de formar part íntegrament d'una sola comarca.
3.1 La comarca es constitueix com una entitat local de caràcter territorial formada per l'agrupació de municipis contigus, té personalitat jurídica pròpia i plena capacitat i autonomia per al compliment dels seus fins.
3.2 El territori de la comarca és l'àmbit en què el consell comarcal exerceix les seves competències i és definit per l'agrupació dels termes municipals que la integren.
4.1 La divisió comarcal de Catalunya i les capitals de les respectives comarques són les que figuren a l'annex d'aquest Decret legislatiu.
4.2 La capitalitat de la comarca del Vallès Occidental és compartida pels municipis de Sabadell i de Terrassa.
Per mitjà de conveni, el Consell Comarcal pot utilitzar els serveis i els mitjans propis d'ambdós municipis capitals de comarca per a prestar els seus serveis.
L'acte de constitució del Consell Comarcal després de cada procés electoral s'ha de fer alternativament als municipis de Terrassa i Sabadell.
Qualsevol modificació de les demarcacions comarcals s'ha de fer per llei, excepte en els supòsits següents:
a) Quan es tracti de modificacions que afectin parts de termes municipals i siguin conseqüència de la modificació dels límits dels corresponents termes municipals.
b) Per acord del municipi i les altres institucions afectades, d'acord amb el que estableix l'article 7.
6.1 La iniciativa per a la modificació de les demarcacions comarcals pot ésser adoptada:
a) Pel municipi o pels municipis interessats.
b) Per la comarca o per les comarques interessades.
c) Pel Govern de la Generalitat.
d) Pels altres titulars de la iniciativa legislativa.
6.2 En els casos a què es refereixen les lletres a) i b) de l'apartat 1, qui exerceixi la iniciativa de modificació de les demarcacions comarcals vigents ha de trametre al Departament de Governació i Relacions Institucionals la proposta de modificació i una memòria que en justifiqui els motius i l'oportunitat.
6.3 El Departament de Governació i Relacions Institucionals ha de sotmetre la proposta a informació pública i n'ha de sol·licitar un informe als ajuntaments i als consells comarcals afectats.
Després, ha de sotmetre l'expedient a informe de la Comissió de Delimitació Territorial i, posteriorment, de la Comissió Jurídica Assessora.
6.4 Un cop completat l'expedient, el Departament de Governació i Relacions Institucionals l'ha de lliurar a qui hagi fet la proposta de modificació de les demarcacions comarcals en el cas que sigui titular de la iniciativa legislativa, o bé ha d'elevar al Govern l'avantprojecte de llei corresponent.
7.1 Un municipi pot canviar la seva adscripció comarcal sempre que hi hagi continuïtat territorial entre el seu terme i el dels municipis de la comarca a la qual es vol adscriure i se segueixi el procediment que estableix l'apartat 2.
7.2 Per al canvi de comarca d'un municipi s'ha de seguir el procediment següent:
a) El ple de l'ajuntament ha d'adoptar un acord inicial en què s'expliciti la comarca a la qual es vol adscriure, amb el vot favorable de la majoria absoluta del nombre legal de regidors.
b) El consell comarcal de la comarca a la qual es vol adscriure ha d'acceptar el canvi, amb el vot favorable de la majoria absoluta del nombre legal dels seus membres.
c) L'ajuntament ha de trametre al Departament de Governació i Relacions Institucionals els acords i una memòria dels motius que en justifiquen el canvi.
d) L'acord de canvi de comarca ha d'ésser ratificat en referèndum per més de la meitat del cens electoral del municipi afectat.
e) L'ajuntament ha d'adoptar l'acord definitiu amb el vot favorable de la majoria absoluta del nombre legal de regidors.
7.3 Un cop finalitzat l'expedient, l'ajuntament ha de comunicar el canvi d'adscripció comarcal al Departament de Governació i Relacions Institucionals, que, en el termini de tres mesos, ha de dictar una ordre per acreditar-lo.
8.1 Per crear noves comarques s'ha de seguir el procediment que estableix l'article 6.
8.2 No es pot crear cap comarca sense el consentiment exprés de dues terceres parts dels municipis que l'haurien de constituir, els quals han de representar, com a mínim, la meitat de la població de la comarca, o bé de la meitat dels municipis afectats, els quals han de representar, com a mínim, dues terceres parts de la població de la comarca.
9.1 Els consells comarcals poden acordar el canvi de denominació de la comarca respectiva amb el vot favorable de la majoria absoluta del nombre legal dels seus membres, amb l'informe previ del consell d'alcaldes i després d'haver sotmès la proposta a un període de trenta dies d'informació pública.
9.2 L'acord a què fa referència l'apartat 1 s'ha de comunicar al Departament de Governació i Relacions Institucionals, que l'ha d'acreditar mitjançant una ordre.
En el cas que aquest Departament consideri que la nova denominació pot resultar confusa, que conté incorreccions lingüístiques o que no s'adiu amb la toponímia catalana, sol·licitant prèviament els informes científics que consideri necessaris, ha d'elevar una proposta al Govern, el qual ha de decidir si es canvia la denominació.
10.1 La llei que creï una comarca n'ha de decidir també la capital.
10.2 El canvi de capital d'una comarca es pot decidir mitjançant els acords adoptats per la majoria absoluta del nombre legal de membres del consell comarcal i de regidors dels ajuntaments de l'antiga i de la nova capital, amb l'informe previ del consell d'alcaldes i després d'haver sotmès la proposta a un període de trenta dies d'informació pública.
El govern i l'administració de la comarca corresponen al consell comarcal.
12.1 Són òrgans del consell comarcal:
e) La comissió especial de comptes.
12.2 El gerent del consell comarcal, que exerceix les funcions executives que li encomana aquesta Llei, integra també l'organització comarcal.
12.3 El consell comarcal pot complementar aquesta organització bàsica en els termes previstos en la legislació de règim local, sigui mitjançant acord del ple o mitjançant l'aprovació del reglament orgànic comarcal corresponent.
12.4 Les disposicions establertes per als grups en la legislació de règim local són aplicables també al funcionament dels òrgans de govern de la comarca.
13.1 El president té les atribucions següents:
b) Convocar i presidir les sessions del ple i les dels altres òrgans col·legiats.
c) Supervisar les obres comarcals i els serveis de l'administració de la comarca.
d) Exercir la direcció superior del personal.
e) Exercir accions judicials i administratives en cas d'urgència.
f) Ordenar la publicació dels acords del consell comarcal.
g) Contractar obres i la gestió de serveis públics, sempre que la quantia no excedeixi el 5% dels recursos ordinaris del pressupost de la comarca, ni el 50% del límit general aplicable al procediment negociat.
h) Les altres que li atribueixen les lleis o les que expressament li delega el ple del consell.
13.2 El president ha de nomenar, entre els consellers comarcals, un vicepresident o més, que l'han de substituir per ordre de nomenament en cas de vacant, absència o impediment, i als quals pot delegar l'exercici de les seves atribucions.
14.1 El ple del consell comarcal és constituït pel president i els altres consellers comarcals.
a) Elegir el president del consell comarcal, d'acord amb l'article 22.
b) Establir l'organització del consell comarcal.
c) Aprovar el reglament orgànic i les ordenances.
d) Exercir la iniciativa de modificació dels límits comarcals.
e) Aprovar i modificar els pressupostos i aprovar els comptes; autoritzar i disposar despeses i reconèixer obligacions.
f) Determinar els recursos propis de caràcter tributari, d'acord amb el que estableix l'article 39.
g) Aprovar els plans comarcals.
h) Exercir la potestat expropiatòria.
i) Controlar i fiscalitzar la gestió dels òrgans de govern.
j) Aprovar les formes de gestió dels serveis i dels expedients per a l'exercici d'activitats econòmiques.
k) Delegar competències en els municipis.
l) Aprovar la plantilla del personal, la relació de llocs de treball, les bases de les proves per a la selecció de personal i per als concursos de provisió de llocs de treball, la fixació de la quantia de les retribucions complementàries dels funcionaris i el nombre i el règim del personal eventual, tot això d'acord amb les normes reguladores de la funció pública local, i també separar del servei els funcionaris de la corporació, llevat del que estableix l'article 99.4 de la Llei de bases de règim local, i ratificar l'acomiadament del personal laboral.
m) Plantejar conflictes de competències a altres entitats locals i a altres administracions públiques.
o) Alterar la qualificació jurídica dels béns de domini públic.
q) Exercir les altres atribucions que expressament li assignen les lleis i aquelles que la legislació assigna a la comarca i no atribueix a altres òrgans comarcals.
a) Votar la moció de censura al president, d'acord amb el que estableix la legislació de règim local.
c) Aprovar el programa d'actuació comarcal i adoptar els acords relatius a la creació i l'establiment dels serveis comarcals.
14.4 Si un acord del consell comarcal afecta de manera molt especial un municipi o més, el president, per iniciativa pròpia o a proposta del ple, ha de convocar els alcaldes dels municipis afectats perquè puguin participar, amb veu però sense vot, en el debat de la sessió plenària en què sigui tractat aquell acord.
15.1 La comissió especial de comptes és formada per un representant de cadascun dels grups polítics amb representació en el consell comarcal i adopta les decisions per vot ponderat d'acord amb el nombre de consellers comarcals respectius.
15.2 Correspon a la comissió especial de comptes examinar i estudiar els comptes anuals del consell comarcal i emetre'n informe.
16.1 Correspon al gerent, d'acord amb les directrius del ple i les instruccions del president:
a) Dirigir l'administració comarcal i executar els acords del ple.
b) Dirigir, inspeccionar i impulsar les obres i els serveis comarcals.
c) Autoritzar i disposar despeses, i reconèixer obligacions, en els límits de la delegació que li atorga el ple; ordenar pagaments i retre comptes.
e) Exercir altres funcions que expressament li són delegades i no afecten les atribucions del president i del ple enumerades pels articles 13 i 14.
16.2 El gerent és nomenat i cessat pel ple del consell comarcal, a proposta del president.
El càrrec de gerent és incompatible amb la condició de regidor.
A més, se li apliquen les causes d'incapacitat i d'incompatibilitat establertes per als membres del consell comarcal.
El gerent té la condició de funcionari eventual.
Si la persona designada és funcionari de la Generalitat o de l'Administració local, se l'ha de declarar en situació de serveis especials.
Si el nombre de membres del consell comarcal és elevat o si qualsevol altra circumstància ho fa necessari, mitjançant el reglament orgànic comarcal corresponent es pot crear una comissió permanent del ple.
El dit reglament ha de fixar el nombre de membres que han de compondre-la, els quals han d'ésser nomenats pel ple entre els consellers comarcals, i hi ha d'assignar competències.
En cap cas no li pot atribuir les competències del ple a què fan referència les lletres a, b, c i g de l'article 14, ni la iniciativa legislativa comarcal regulada pel títol V.
18.1 El ple del consell comarcal determina el nombre i la denominació de les comissions d'estudi, d'informe o de consulta, i també el nombre dels seus membres.
Es poden constituir també comissions amb caràcter temporal per a tractar de qüestions específiques.
18.2 El president encarrega a les comissions l'estudi i el dictamen previs dels assumptes que s'han de sotmetre a la decisió del ple.
18.3 Les comissions són integrades pels membres que designen els diferents grups polítics que formen part de la corporació.
El nombre de membres per grup ha d'ésser proporcional a la representativitat del grup en el consell comarcal, o bé igual per a cada grup; en aquest últim cas, s'ha d'aplicar el sistema de vot ponderat.
19.1 El consell d'alcaldes és integrat pels alcaldes dels municipis de la comarca i ha d'ésser convocat pel president del consell comarcal perquè informi el consell comarcal de les propostes que siguin d'interès per als municipis, abans de sotmetre-les a l'aprovació del ple, d'acord amb el que estableixi el reglament orgànic del consell comarcal.
19.2 El consell d'alcaldes pot presentar al ple del consell comarcal propostes d'actuació que siguin d'interès per a la comarca.
En tot cas, el consell d'alcaldes ha d'emetre prèviament un informe sobre les qüestions següents:
a) L'aprovació del programa d'actuació comarcal.
b) L'aprovació del reglament orgànic i de les ordenances.
c) Els acords sobre la creació i l'establiment dels serveis comarcals.
d) Els plans sectorials comarcals.
e) La modificació dels límits comarcals.
g) Les iniciatives legislatives del consell comarcal.
19.3 El consell d'alcaldes s'ha de reunir almenys un cop cada tres mesos, convocat pel president del consell comarcal.
També es pot reunir a instància del ple o d'una tercera part dels alcaldes que l'integren.
19.4 L'assistència a les reunions del consell d'alcaldes no és delegable de manera permanent.
Només es pot delegar de manera eventual en un tinent d'alcalde, o, si no n'hi ha, en un regidor.
20.1 El nombre de membres del consell comarcal es determina en funció dels residents de la comarca, d'acord amb l'escala següent:
20.2 Un cop constituïts tots els ajuntaments de la comarca, la junta electoral competent ha de procedir d'immediat a sumar separadament el nombre de regidors i de vots obtinguts en la comarca en les eleccions municipals per cada partit, coalició, federació i agrupació d'electors, d'acord amb les llistes respectives, sempre que hagin obtingut el tres per cent o més de vots en la comarca.
20.3 Pel que fa al còmput de vots que estableix l'apartat 2, en els municipis de menys de 250 habitants el nombre de vots a tenir en compte per cada candidatura s'obté dividint la suma dels vots obtinguts per cadascun dels seus components entre el nombre de candidats que formaven la llista corresponent fins a un màxim de quatre.
Es corregeixen per defecte les fraccions resultants.
20.4 En el cas de les entitats municipals descentralitzades, pel que fa al còmput de regidors i vots que estableix l'apartat 2, no s'hi han de comptar el seu president, els seus vocals ni els vots emesos per a l'elecció del seu president.
20.5 A l'efecte d'assignar els llocs del consell comarcal respectiu, les agrupacions d'electors que es presenten a les eleccions municipals només es poden associar quan ho han comunicat per escrit a la junta electoral prèviament a la celebració de les eleccions municipals.
20.6 La junta ha d'assignar a cada un dels partits, de les coalicions, de les federacions i de les agrupacions el nombre de llocs que els corresponen, d'acord amb les regles següents:
a) Es calcula el percentatge de regidors que correspon a cada partit, coalició, federació o agrupació sobre el total de regidors de tots els ajuntaments de la comarca.
b) Es calcula el percentatge de vots que correspon a cada partit, coalició, federació o agrupació sobre el total de vots emesos en la comarca.
c) Es multipliquen els percentatges de la lletra a) per 1/3 i els de la lletra b) per 2/3 i se sumen els resultats.
d) S'ordenen en columna els partits, les coalicions, les federacions i les agrupacions, de més gran a més petit, d'acord amb el percentatge compost definit per la lletra c).
e) Es divideix el percentatge compost de cada partit, coalició, federació i agrupació per un, dos, tres o més, fins al nombre igual al de llocs corresponents al consell comarcal, i es forma un quadre anàleg de l'article 163.1 de la Llei orgànica del règim electoral general.
Els llocs s'atribueixen a les llistes a les quals, segons el quadre, corresponen els quocients majors i es procedeix a l'atribució per ordre decreixent d'aquests.
f) Si en la relació de quocients, en coincideixen dos de llistes diferents, la vacant s'atribueix a la llista que tingui el percentatge compost més alt.
Si hi ha dues llistes amb el mateix percentatge, el primer empat es resol adjudicant el lloc a la llista que ha obtingut més vots a la comarca, i els successius, alternativament.
21.1 Un cop feta l'assignació de llocs, la junta electoral convoca separadament, dins els cinc dies següents, els representants dels partits polítics, de les coalicions, de les federacions i de les agrupacions que han obtingut llocs en el consell comarcal perquè designin les persones que han d'ésser proclamades membres entre les que gaudeixen de la condició de regidors dels municipis de la comarca i, a més, les suplents que han d'ocupar les vacants eventuals, en nombre mínim de cinc, o igual al nombre de candidats o candidates, si els llocs que corresponen no arriben a aquesta xifra.
21.2 Cap partit, coalició, federació o agrupació no pot designar més d'un terç dels membres que li corresponen en el consell comarcal, entre regidors que són del mateix municipi, llevat dels casos en què això impedeixi d'ocupar tots els llocs que li corresponen.
21.3 Un cop efectuada l'elecció, la junta electoral proclama els membres del consell comarcal electes i els suplents, lliura les credencials corresponents i tramet al consell comarcal la certificació acreditativa dels electes i dels suplents.
La composició del consell comarcal s'ha de fer pública en els taulers d'anuncis dels municipis de la comarca i en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
21.4 En cas de traspàs o d'incapacitat d'un conseller comarcal o de renúncia de la seva condició, la vacant s'ha d'ocupar mitjançant un dels suplents, d'acord amb l'ordre establert entre ells.
Si no és possible ocupar alguna vacant perquè els suplents designats ja han passat a ocupar vacants anteriors, s'ha de procedir a una nova elecció de consellers comarcals, d'acord amb el procediment de l'apartat 1.
22.1 El consell comarcal es constitueix en sessió pública a la capital de la comarca el primer dia hàbil després de transcorreguts quinze dies naturals a comptar de l'endemà de l'acte de proclamació dels membres electes.
La sessió constitutiva, reunida per a elegir el president entre els membres que la componen, és presidida per una mesa d'edat, integrada pel conseller de més edat i pel de menys edat presents en l'acte, i hi actua com a secretari el de la corporació comarcal.
22.2 Per ser elegit president, el candidat ha d'obtenir la majoria absoluta en la primera votació, o la simple en la segona.
En cas d'empat, es procedeix a una tercera votació, i si en aquesta es produeix novament empat és elegit el candidat de la llista amb més consellers.
Si les llistes tenen el mateix nombre de consellers, és elegit el candidat de la llista amb un nombre més gran de regidors de la comarca.
22.3 El president pot ser destituït del càrrec mitjançant moció de censura, d'acord amb el que estableix la legislació de règim local.
Pot ésser candidat al càrrec de president qualsevol dels consellers.
Els recursos contenciosos electorals contra els acords de la junta electoral sobre proclamació d'electes i sobre l'elecció i la proclamació del president del consell comarcal es regeixen pel que estableix la secció XVI del capítol VI del títol I de la Llei orgànica del règim electoral general.
24.1 La durada del mandat dels membres del consell comarcal coincideix amb la de les corporacions municipals.
Un cop finalitzat el mandat, els membres del consell comarcal continuen en funcions únicament per a l'administració ordinària fins a la presa de possessió de llurs successors.
En cap cas no poden adoptar acords per als quals és legalment necessària una majoria qualificada.
24.2 La pèrdua de la condició de regidor determina també la pèrdua de la condició de membre del consell comarcal.
24.3 Les causes d'inelegibilitat són les que estableixen els articles 6 i 202 de la Llei orgànica del règim electoral general i, si s'escau, les establertes per la Llei electoral de Catalunya.
Les causes d'incompatibilitat són les que estableix la Llei orgànica del règim electoral general per als diputats provincials, sens perjudici del que estableix la Llei electoral de Catalunya.
25.1 Correspon a la comarca l'exercici de les competències següents:
a) Les que li atribueix aquesta Llei en matèria de cooperació, assessorament i coordinació dels ajuntaments, d'acord amb el que estableix l'article 28.
b) Les que li atribueixin les lleis del Parlament.
L'atribució de competències per lleis sectorials s'ha de fer tenint en compte la tipologia de les comarques, sens perjudici de l'atribució directa de competències als ajuntaments dels municipis que compleixin els requisits mínims de població, capacitat econòmica o capacitat de gestió, d'acord amb els criteris objectius que estableixin les mateixes lleis sectorials.
c) Les que li deleguin o li encarreguin de gestionar l'Administració de la Generalitat, la diputació corresponent, els municipis, les mancomunitats i les comunitats de municipis, i les organitzacions associatives d'ens locals regulades pels títols X i XI del Decret legislatiu 2/2003, de 28 d'abril, pel qual s'aprova el Text refós de la Llei municipal i de règim local de Catalunya.
Les delegacions o els encàrrecs de gestió han d'anar acompanyats de la transferència dels recursos necessaris per a exercir-los.
25.2 En l'àmbit de les seves competències, la comarca pot fer obres i prestar serveis, d'acord amb els requisits que estableix aquesta Llei.
26.1 Els consells comarcals han de vetllar perquè, en els municipis del seu àmbit territorial es duguin a terme, amb nivells de qualitat homogenis, els serveis, les activitats i les prestacions que, d'acord amb els articles 66 i 67 del Decret legislatiu 2/2003, de 28 d'abril, pel qual s'aprova el Text refós de la Llei municipal i de règim local de Catalunya, són de competència local.
26.2 L'efectivitat de la prestació homogènia dels serveis i la realització de les activitats i les prestacions d'àmbit local es regeixen pels principis de subsidiarietat i cooperació locals, complementarietat, suplència, associació, partenariat i participació ciutadana, que s'han de concretar en el programa d'actuació comarcal.
27.1 Es crea la Comissió Assessora Comarcal de Catalunya, que té per objecte assessorar les administracions sobre les matèries a què es refereix l'article 25.1.
27.2 El funcionament i la composició de la Comissió Assessora Comarcal de Catalunya han d'ésser regulats per reglament.
Pel que fa a la composició, en la Comissió Assessora Comarcal de Catalunya hi ha d'haver representants de l'Administració de la Generalitat i de les entitats representatives dels ens locals, a més de persones expertes en la matèria.
a) Prestar assistència tècnica, jurídica i econòmica als municipis.
b) Cooperar econòmicament en la realització de les obres, els serveis o les activitats dels municipis.
c) Garantir, subsidiàriament, la prestació dels serveis municipals obligatoris en els municipis que, per raó de llur població, no estan obligats a prestar-los.
d) Cooperar amb els municipis en l'establiment de nous serveis necessaris per al desenvolupament del territori.
e) Establir i coordinar, amb l'informe previ dels ajuntaments afectats, les infraestructures, els serveis i les actuacions d'àmbit supramunicipal.
28.2 En tot cas, la comarca ha d'exercir les funcions d'assistència i de cooperació que li corresponen tenint en compte les necessitats dels diferents municipis, tant pel que fa al nombre d'habitants com a la situació geogràfica o a llur tipologia quant a l'activitat econòmica predominant.
29.1 Els consells comarcals han d'elaborar un programa d'actuació comarcal que ha d'incloure els serveis, les activitats i les obres que han de dur a terme; la manera d'acomplir els dits serveis i activitats; els mecanismes de coordinació amb els municipis i les comarques limítrofes, i la previsió dels recursos necessaris per a finançar les actuacions.
29.2 Un cop elaborat el programa i abans d'aprovar-lo, s'ha de sotmetre a informació pública i ha de ser informat pel consell d'alcaldes.
29.3 El programa d'actuació comarcal ha d'ésser aprovat pel ple del consell comarcal per majoria absoluta.
29.4 Els programes d'actuació comarcal tenen una vigència de quatre anys, sens perjudici de les modificacions que acordi el ple del consell comarcal seguint el mateix procediment establert per a aprovar-los i de les revisions que estableixin els mateixos programes.
Sens perjudici de les competències que en aquest àmbit corresponen també a les diputacions provincials:
a) En cada comarca hi ha d'haver un servei de cooperació i d'assistència municipals encarregat d'assessorar els municipis que ho sol·licitin en matèria juridicoadministrativa, economicofinancera i d'obres i serveis.
El consell d'alcaldes, atenent la tipologia dels municipis que integren la comarca, pot acordar no crear aquest servei.
b) En qualsevol cas, la comarca ha de garantir subsidiàriament l'exercici en les corporacions municipals de les funcions públiques de secretaria i de control i fiscalització reservades als funcionaris amb habilitació de caràcter estatal.
D'acord amb els programes i els plans elaborats per la Generalitat, la comarca ha de col·laborar en l'exercici de les funcions d'estadística i en l'establiment d'una base de dades que integri la informació dels àmbits municipal i comarcal.
32.1 Per mitjà de conveni, el consell comarcal pot utilitzar els serveis i els mitjans propis del municipi capital de comarca per a prestar els seus serveis.
32.2 L'aplicació del que disposa l'apartat 1 requereix l'acord del ple del consell comarcal i del corresponent ple municipal, adoptats per majoria absoluta del nombre legal de membres de la corporació.
32.3 El conveni ha de determinar, si s'escau, els serveis i els mitjans municipals que es posen a disposició de la comarca i les condicions generals i econòmiques que deriven de llur utilització.
33.1 Correspon a la comarca, en relació amb els plans territorials parcials:
a) Exercir el dret d'iniciativa per elaborar-los.
b) Recollir i coordinar les propostes fetes pels municipis.
33.2 Les funcions establertes per l'apartat 1 s'han d'exercir sens perjudici de les que corresponen a la Generalitat en aquesta matèria, d'acord amb el que determina la Llei 23/1983, de 21 de novembre, de política territorial, i les disposicions que la desenvolupen.
33.3 La comarca ha de participar en la formulació dels altres plans que elabora i aprova l'Administració de la Generalitat i n'ha de desplegar les determinacions.
Aquestes funcions s'han d'exercir d'acord amb el que estableix la legislació corresponent.
33.4 Sens perjudici del dret d'iniciativa que correspon a les comarques per a elaborar els plans territorials parcials, quan aquesta actuació sigui empresa per l'Administració de la Generalitat, les comarques han de subministrar els elements necessaris per a establir les determinacions del pla, les quals han d'incloure, com a mínim, l'estimació dels recursos disponibles i les necessitats i dèficits de l'àmbit territorial corresponent.
34.1 Les comarques qualificades de muntanya per la Llei 2/1983, de 9 de març, han d'exercir les funcions de planificació i de gestió que els atribueix la legislació específica que les afecta, sens perjudici de les altres competències que resulten del règim general establert per aquesta Llei.
D'acord amb el que disposa la damunt dita legislació, els correspon també la funció de programar i gestionar les actuacions especials per a la muntanya establertes per la Unió Europea.
34.2 En la resta de matèries s'han de regir pel règim comarcal general.
Les comarques que comprenen zones deprimides, d'acord amb el que estableixen els plans territorials definits per la Llei 23/1983, de 21 de novembre, de política territorial, han de ser objecte de les actuacions prioritàries específiques fixades en els dits plans sens perjudici dels altres ajuts que estableix també aquella Llei.
36.1 Les comarques articulen les relacions mútues sobre la base de les tècniques de cooperació i col·laboració amb projectes comuns de llur interès.
Si es tracta de necessitats comunes, les comarques limítrofes han d'establir els mecanismes de cooperació i col·laboració que calguin.
36.2 Les comarques es relacionen amb els municipis, les altres comarques, la diputació corresponent, l'Administració de la Generalitat i altres administracions públiques, tot respectant el principi de lleialtat institucional.
37.1 D'acord amb el que estableix l'article 32.6 de l'Estatut d'autonomia, els consells comarcals poden exercir la iniciativa legislativa davant el Parlament de Catalunya mitjançant la presentació de proposicions de llei.
37.2 La iniciativa ha de ser adoptada per una cinquena part dels consells comarcals, com a mínim.
No obstant això, la iniciativa es pot adoptar també per un nombre inferior de consells comarcals si el seu objecte es refereix a una matèria d'interès exclusiu de la comarca o les comarques respectives.
37.3 Quan la iniciativa és proposada per una cinquena part dels consells comarcals, cal l'acord favorable dels plens respectius, adoptat per majoria absoluta del nombre legal de llurs membres.
Quan la iniciativa l'adopta un nombre inferior a la cinquena part dels consells comarcals o un únic consell comarcal, cal l'acord favorable del ple, adoptat per tres cinquenes parts del nombre legal dels seus membres.
37.4 Les proposicions de llei s'han de presentar acompanyades de:
c) Una avaluació de l'impacte social, econòmic, jurídic i pressupostari de les mesures proposades.
d) Un estudi econòmic i pressupostari.
e) Un certificat acreditatiu dels acords corresponents, amb indicació expressa dels quòrums de presència i decisió.
38.1 S'exclouen de la iniciativa legislativa les matèries següents:
a) Les que excedeixen l'àmbit de les competències legislatives de la Generalitat.
b) Les de naturalesa tributària o financera.
c) Les relatives a l'organització i les atribucions de les institucions d'autogovern de la Generalitat de Catalunya.
38.2 No es pot exercir la iniciativa legislativa si el seu objecte es refereix a una matèria sobre la qual ja es troba en tramitació parlamentària un projecte de llei o una altra proposició de llei.
38.3 La tramitació de les proposicions de llei es fa d'acord amb el que disposa el Reglament del Parlament.
Els consells comarcals poden designar un màxim de tres membres per a presentar la proposició de llei en el tràmit de presa en consideració pel Parlament.
39.1 Les finances de les comarques es nodreixen dels recursos següents:
a) Els ingressos de dret privat.
b) Les taxes per la prestació de serveis o la realització d'activitats de la seva competència.
c) Les contribucions especials per a l'execució d'obres o per a l'establiment, l'ampliació o la millora de serveis de la competència comarcal.
d) Les participacions en impostos de l'Estat i de la Generalitat establertes a favor de les comarques.
e) Les subvencions i els altres ingressos de dret públic.
f) Els procedents d'operacions de crèdit.
39.2 Corresponen també a les comarques participacions en els ingressos provincials si assumeixen competències de les diputacions en virtut de la redistribució competencial efectuada pel Parlament.
La Llei de pressupost de la Generalitat ha d'establir un percentatge de participació a favor dels consells comarcals en el Fons de cooperació local de Catalunya, el qual es nodreix de recursos procedents de l'Estat i de la Generalitat
Les finances comarcals es nodreixen també de les aportacions dels municipis de la comarca.
Les comarques, amb consulta prèvia als municipis, han d'establir els criteris de càlcul de les aportacions municipals, en els quals s'han d'incloure necessàriament, com a paràmetres de proporcionalitat, el nombre d'habitants i l'aprofitament dels serveis prestats per la comarca.
Els municipis poden delegar en la comarca llurs facultats tributàries de gestió, recaptació, inspecció i revisió, sens perjudici de les delegacions i les altres fórmules de col·laboració que poden també establir amb altres administracions públiques.
En tots els altres aspectes relatius al règim de finançament, pressupostari, d'intervenció i de comptabilitat s'apliquen les normes generals de la legislació bàsica de l'Estat i de la legislació de la Generalitat reguladora de les finances locals.
El Consell General d'Aran es regeix per la seva legislació específica, sens perjudici de l'aplicació supletòria de les disposicions d'aquesta Llei i de llur aplicació, sempre que sigui compatible amb aquella, pel que fa als recursos econòmics i els sistemes d'assistència i cooperació comarcals.
S'encomana al Govern que, en el termini d'un any comptat a partir de l'entrada en vigor de la Llei 8/2003, de 5 de maig, de tercera modificació de la Llei 6/1987, de 4 d'abril, de l'organització comarcal de Catalunya, elabori una relació de les competències assignades als consells comarcals per les lleis sectorials i altres normes.
S'autoritza el Govern perquè, en el termini d'un any comptat a partir de l'entrada en vigor de la Llei 8/2003, de 5 de maig, de tercera modificació de la Llei 6/1987, de 4 d'abril, de l'organització comarcal de Catalunya, constitueixi la Comissió Assessora Comarcal de Catalunya.
Mentre no sigui aprovada la Llei electoral de Catalunya, la junta electoral competent, segons el que disposa l'article 20.2, és la provincial.
Si una comarca afecta més d'una província, la Junta Electoral competent és la de la província a la qual correspon la capital de comarca.
S'autoritza el Govern de la Generalitat perquè dicti les disposicions necessàries per al desplegament, l'execució i el compliment d'aquesta Llei.
Pont de Vilomara i Rocafort, el
Cruïlles, Monells i Sant Sadurní de l'Heura
Capital: Sant Feliu de Llobregat