projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
President/a: la persona titular del departament competent en matèria de salut o persona en qui delegui.
Vicepresident/a: el director o la directora de l'Institut d'Estudis de la Salut o persona en qui delegui.
Una persona en representació de cada consell tècnic de les professions sanitàries incloses en l'àmbit d'aplicació de la Llei 44/2003, de 21 de novembre, d'ordenació de les professions sanitàries, excepte en el cas de les de Medicina, Farmàcia i Infermeria, que tindran dos representants cadascuna.
Una persona en representació del departament competent en matèria d'universitats.
Una persona en representació del departament competent en matèria de formació professional.
Dues persones en representació de l'Acadèmia de Ciències Mèdiques i de la Salut de Catalunya i Balears, una de les quals serà designada per la Societat Catalana de Farmàcia Clínica d'aquesta Acadèmia.
Una persona en representació de l'Associació Catalana d'Infermeria.
Actuarà com a secretari o secretària, amb veu però sense vot, un tècnic o una tècnica superior del departament competent en matèria de salut, nomenat pel seu o per la seva titular.
Vicepresident/a: director/a de l'Institut d'Estudis de la Salut o persona en qui delegui.
Un/a representant de cada Consell Tècnic de les Professions Sanitàries incloses en l'àmbit d'aplicació de la Llei 44/2003, de 21 de novembre, d'ordenació de les professions sanitàries, excepte en el cas de les de medicina, farmàcia i infermeria que tindran dos representants cadascuna.
Dos representants del Departament d'Educació i Universitats.
Dos representants de l'Acadèmia de Ciències Mèdiques i de la Salut de Catalunya i Balears.
Actuarà com a secretari o secretària, amb veu però sense vot, un/a tècnic/a superior del Departament de Salut, nomenada pel conseller/a de Salut.
L'educació permanent té com a objectiu oferir a tots els ciutadans la possibilitat de formar-se al llarg de tota la vida, amb la finalitat d'adquirir, actualitzar, completar i ampliar les seves capacitats i coneixements per al seu desenvolupament personal i professional.
La previsió de la demanda de formació en aquest àmbit aconsella la creació de diversos centres de formació de persones adultes.
Per això, d'acord amb l'article 17 de la Llei orgànica 8/1985, de 3 de juliol, reguladora del dret a l'educació, i atès el que estableix el Decret 72/1994, de 6 d'abril, pel qual es regulen els centres de formació de persones adultes, a proposta del conseller d'Educació i Universitats, i d'acord amb la deliberació prèvia del Govern,
Es creen els centres de formació de persones adultes que figuren a l'annex d'aquest Decret, per transformació de les aules que s'hi indiquen.
2.1 Aquests centres, que adequaran la seva activitat docent a partir del curs acadèmic 2005/2006, desenvoluparan formació instrumental i bàsica en totes les seves modalitats per a persones adultes.
També incorporaran la perspectiva de gènere a les activitats educatives i formatives.
2.2 Els centres funcionaran amb una organització flexible d'acord amb les necessitats educatives i formatives de la zona on estan ubicats i incorporaran la metodologia d'autoformació.
Els centres s'inscriuran al Registre de centres docents.
S'autoritza el conseller d'Educació i Universitats a executar i desenvolupar aquest Decret.
Denominació del centre: Centre de Formació d'Adults El Carmel.
Instal·lacions: 6 aules, despatx/secretaria, sala del professorat, biblioteca i serveis higiènics.
Denominació del centre: Centre de Formació d'Adults Montcada i Reixac.
Municipi: 08110 Montcada i Reixac.
Instal·lacions: 4 aules, despatx/secretaria, sala del professorat, espai polivalent, serveis higiènics.
Denominació del centre: Centre de Formació d'Adults Vilafranca del Penedès.
Instal·lacions: 5 aules, despatx/secretaria, sala del professorat, 1 aula d'informàtica i serveis higiènics.
L'educació permanent té com a objectiu oferir a totes les persones la possibilitat de formar-se al llarg de tota la vida, amb la finalitat d'adquirir, actualitzar, completar i ampliar les seves capacitats i coneixements per al seu desenvolupament personal i professional.
La previsió de la demanda de formació en aquest àmbit aconsella la creació de diversos centres de formació de persones adultes.
Per això, d'acord amb l'article 17 de la Llei orgànica 8/1985, de 3 de juliol, reguladora del dret a l'educació, i atès el que estableix el Decret 72/1994, de 6 d'abril, per la qual es regulen els centres de formació de persones adultes, a proposta del conseller d'Educació, i d'acord amb la deliberació prèvia del Govern,
Es creen els centres de formació de persones adultes que figuren a l'annex d'aquest Decret, per transformació de les aules que s'hi indiquen.
2.1 Aquests centres, que adequaran la seva activitat docent a partir del curs acadèmic 2007-2008, desenvoluparan la formació instrumental i bàsica en totes les seves modalitats per a persones adultes.
També incorporaran la perspectiva de gènere a les activitats educatives i formatives.
2.2 Els centres funcionaran amb una organització flexible d'acord amb les necessitats educatives i formatives de la zona on estan ubicats i incorporaran la metodologia d'autoformació.
Els centres s'inscriuran al Registre de centres docents.
S'autoritza el conseller d'Educació a executar i desenvolupar aquest Decret.
Barcelona, 25 de setembre de 2007
Denominació del centre: Centre de Formació d'Adults Can Marfà.
Instal·lacions: 3 aules, sala polivalent, sala del professorat, secretaria/direcció i serveis higiènics.
Denominació del centre: Centre de Formació d'Adults Mollerussa.
Instal·lacions: 3 aules, sala polivalent, sala del professorat/secretaria/direcció i serveis higiènics.
Aula que es transforma en centre: AFA Guiu Clarà.
L'educació permanent té com a objectiu oferir a totes les persones la possibilitat de formar-se al llarg de tota la vida, amb la finalitat d'adquirir, actualitzar, completar i ampliar les seves capacitats i coneixements per al seu desenvolupament personal i professional.
La previsió de la demanda de formació en aquest àmbit aconsella la creació d'un centre de formació de persones adultes a l'Hospitalet de Llobregat.
Per això, d'acord amb l'article 17 de la Llei orgànica 8/1985, de 3 de juliol, reguladora del dret a l'educació, i atès el que estableix el Decret 72/1994, de 6 d'abril, pel qual es regulen els centres de formació de persones adultes, a proposta del conseller d'Educació, i d'acord amb la deliberació prèvia del Govern.
Es crea el centre de formació de persones adultes Sant Ramon del municipi de l'Hospitalet de Llobregat, per transformació de l'aula que s'indica a l'annex.
2.1 Aquest centre, que adequarà la seva activitat docent a partir del curs acadèmic 2007-2008, desenvoluparà els ensenyaments inicials i bàsics, la formació instrumental bàsica en totes les seves modalitats per a persones adultes i els ensenyaments de les competències per a la societat de la informació.
També incorporarà la perspectiva de gènere a les activitats educatives i formatives.
2.2 El centre funcionarà amb una organització flexible d'acord amb les necessitats educatives i formatives de la zona on està ubicat i incorporarà la metodologia d'autoformació.
El centre s'inscriurà al Registre de centres.
S'autoritza el conseller d'Educació a executar i desenvolupar aquest Decret.
Denominació del centre: Centre de Formació d'Adults Sant Ramon.
Municipi: 08904 L'Hospitalet de Llobregat.
Instal·lacions: 4 aules, sala polivalent, aula d'informàtica, sala de professors, secretaria/direcció i serveis higiènics.
Aula que es transforma en centre: AFA Eugeni d'Ors.
Atès el Decret 186/1988, d'1 d'agost, pel qual el Departament de Benestar Social assumeix les competències sobre formació permanent d'adults;
Vista l'Ordre d'1 de desembre de 1988, per la qual el Departament de Benestar Social assumeix les competències i les funcions relatives als centres i les aules públics i privats de formació permanent d'adults;
Atesa la Llei 3/1991, de 18 de març, de formació d'adults.
Atès el Decret 72/1994, de 6 d'abril, pel qual es regulen els centres de formació d'adults;
A proposta de la consellera de Benestar Social i d'acord amb el Govern,
Es creen els centres de formació d'adults que es detallen a l'annex d'aquest Decret, per transformació de les aules que s'indiquen.
Aquests centres, que adequaran la seva activitat docent a partir del curs acadèmic 1999-2000, desenvoluparan, en exclusiva o no, activitats per a la formació d'adults en l'àmbit de la formació instrumental i la formació bàsica, funcionaran amb una organització flexible i en funció de les necessitats educatives i formatives de la zona on estan ubicats, i podran funcionar com a centres d'autoformació, amb l'autorització prèvia de la Direcció General de Formació d'Adults.
Els centres s'inscriuran al Registre general de centres de formació d'adults.
S'autoritza la consellera de Benestar Social per a l'execució d'aquest Decret, que entrarà en vigor l'endemà de la seva publicació al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
Barcelona, 22 de febrer de 2000
Denominació del centre: El Gornal.
Municipi: l'Hospitalet de Llobregat.
Espais d'ús exclusiu: 8 aules, sala de professors, despatx de direcció i secretaria, serveis de dones i homes i un servei adaptat per a persones amb disminució física.
Espais d'ús compartit: sala d'estudis/biblioteca, arxiu i sala d'actes.
Denominació del centre: Trinitat Vella.
Adreça: carrer de la Madriguera, núms.
Aula que es transforma en centre: Trinitat Vella (abans Ramon Berenguer III).
Espais d'ús exclusiu: 6 aules, sala de professors, despatx de direcció i secretaria, serveis de dones i homes i un servei adaptat per a persones amb disminució física.
Atès el Decret 186/1988, d'1 d'agost, pel qual el Departament de Benestar Social assumeix les competències sobre formació permanent d'adults;
Vista l'Ordre d'1 de desembre de 1988, per la qual el Departament de Benestar Social assumeix les competències i les funcions relatives als centres i aules públics i privats de formació permanent d'adults;
Atesa la Llei 3/1991, de 18 de març, de formació d'adults;
Atès el Decret 72/1994, de 6 d'abril, pel qual es regulen els centres de formació d'adults;
A proposta de la consellera de Benestar Social i d'acord amb el Govern,
Es creen els dos centres públics de formació d'adults que es detallen en l'annex, per transformació, respectivament, de l'aula Joan Maragall de La Llagosta, i de les aules Prat de la Riba, Marià Fortuny i Pompeu Fabra, de Reus.
Aquests centres, que adequaran la seva activitat docent a partir del curs acadèmic 1999/2000, desenvoluparan, en exclusiva o no, activitats per a la formació d'adults en l'àmbit de la formació instrumental i la formació bàsica, funcionaran amb una organització flexible en funció de les necessitats educatives i formatives de la zona on estan ubicats i podran funcionar com a centres d'autoformació, amb l'autorització prèvia de la Direcció General de Formació d'Adults.
Els centres s'inscriuran al Registre general de centres de formació d'adults.
S'autoritza la consellera de Benestar Social per a l'execució d'aquest Decret, que entrarà en vigor l'endemà de la seva publicació al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
Denominació del centre: la Llagosta.
Instal·lacions: 3 aules, despatx/sala professors, una sala polivalent, serveis home/dona i un servei adaptat.
Denominació del centre: Mas Pellicer.
Aules que es transformen en centre: Prat de la Riba, Marià Fortuny i Pompeu Fabra.
Instal·lacions: 5 aules, un despatx/sala de professors i serveis home/dona, magatzems, sala polivalent, biblioteca i un centre d'autoformació.
Vista l'Ordre d'1 de desembre de 1988, per la qual el Departament de Benestar Social assumeix les competències i les funcions relatives als centres i les aules públics i privats de formació permanent d'adults;
Atesa la Llei 3/1991, de 18 de març, de formació d'adults;
A proposta de la consellera de Benestar Social i d'acord amb el Govern.
Es crea el centre de formació d'adults del municipi de Sant Adrià de Besòs que figura a l'annex d'aquest Decret, per transformació de l'aula que s'indica.
Aquest centre, que adequarà la seva activitat docent a partir del curs acadèmic 2001-2002, desenvoluparà, en exclusiva o no, activitats per a la formació d'adults en l'àmbit de la formació instrumental i la formació bàsica, funcionarà amb una organització flexible en funció de les necessitats educatives i formatives de la zona on està ubicat, i podrà funcionar com a centre d'autoformació, amb l'autorització prèvia de la Direcció General de Formació d'Adults.
El centre s'inscriurà al Registre general de centres de formació d'adults.
S'autoritza la consellera de Benestar Social per a l'execució d'aquest Decret, que entrarà en vigor l'endemà que s'hagi publicat al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
Barcelona, 25 de setembre de 2001
Denominació del centre: CFA Manuel Fernández.
Municipi: 08930 Sant Adrià de Besòs.
Instal·lacions: 6 aules, una aula d'autoformació, despatx, sala de professors, serveis higiènics.
Atès que al servei de cursos d'actualització de coneixements i perfeccionament professional de persones adultes a les escoles oficials d'idiomes li són d'aplicació els articles 22 i següents de la Llei 15/1997, de 24 de desembre, de taxes i preus públics de la Generalitat de Catalunya, a proposta de la Direcció General d'Ensenyaments Professionals, Artístics i Especialitzats,
Es modifica el preu públic per a la prestació del servei de cursos d'actualització de coneixements i perfeccionament professional de persones adultes a les escoles oficials d'idiomes.
Dins els cursos esmentats s'inclouen tant els intensius com els extensius impartits al llarg de l'any o bé a l'estiu, amb una durada mínima de 30 hores i màxima de 90 hores.
El preu públic per a la prestació del servei de cursos d'actualització de coneixements i perfeccionament professional esmentats, per al curs 2007-2008, es fixa en 42,85 euros per la inscripció al curs, més 3,10 euros per cada hora de durada.
Aquest preu públic és exigible abans de la prestació del servei.
A l'alumnat que utilitzi aquest servei li seran d'aplicació les exempcions i bonificacions següents:
L'exempció del preu públic per a les persones amb un grau mínim de minusvalidesa del 33%.
L'exempció del preu públic per als membres de famílies nombroses classificades en la categoria especial, i una bonificació del 50% per als de categoria general.
L'exempció del preu públic per a les víctimes d'actes terroristes, així com per als seus cònjuges i els seus fills.
D'acord amb el que disposa l'article 2.b) de la Llei 4/1988, de 28 de març, reguladora de l'autonomia de gestió econòmica dels centres docents públics no universitaris de la Generalitat de Catalunya, els ingressos obtinguts d'acord amb aquesta Ordre s'ingressaran al compte corrent del centre educatiu i seran gestionats per aquest, pels procediments previstos a la Llei 4/1988, indicada, i la normativa que la desplega.
Barcelona, 27 de juliol de 2007
b) La col·laboració i la participació amb els organismes públics i entitats privades en el desenvolupament i millorament de l'esport en general i de l'esport de lleure, especialment del federat.
b) La col·laboració i la participació amb els organismes públics i entitats privades en el desenvolupament i la millora de l'esport en general i de l'activitat física i esportiva en edat escolar i de l'esport de lleure.
Les agrupacions esportives legalment constituïdes i inscrites a Catalunya que tenen com a objectiu desenvolupar, fomentar i practicar l'activitat física o poliesportiva de manera no reglada i adaptada a les necessitats i les condicions de cada col·lectiu o persona i que no es troben afiliades a cap federació esportiva catalana o consell esportiu es poden integrar en un ens que les representi, com ara la Unió d'Agrupacions Esportives de Catalunya.
En el cas que es constitueixi, la Unió d'Agrupacions Esportives de Catalunya ha d'ésser una entitat privada sense afany de lucre, la qual ha de tenir personalitat jurídica per al desenvolupament dels seus objectius generals encaminats a la promoció i l'organització d'activitats físiques i esportives de caràcter lúdic, formatiu i social, i no pot dur a terme les activitats competitives pròpies de les federacions esportives catalanes i dels consells esportius, llevat que hi hagi un acord mutu.
El règim jurídic dels clubs o les associacions esportius s'ha d'adaptar a les normes determinades per reglament.
En qualsevol cas, els estatuts dels clubs o associacions esportius han d'ésser aprovats per l'Assemblea General amb la finalitat de poder-se inscriure al Registre d'Entitats Esportives de la Generalitat de Catalunya.
Els presidents dels clubs o les associacions esportius han d'exercir la representació legal d'aquests clubs o associacions i n'han de presidir els òrgans, llevat dels supòsits que legalment o estatutàriament es determinin.
Els clubs o les associacions esportius que, per llur naturalesa, s'organitzen amb una estructura interna simplificada poden gaudir d'un règim jurídic especial, que s'ha de desplegar per reglament.
A aquest efecte, tan sols és exigible que en la constitució d'aquests clubs o associacions s'identifiquin els fundadors, el nom, el domicili i la finalitat del club o l'associació, i també el sotmetiment a la normativa esportiva que els sigui aplicable.
El règim jurídic dels clubs o associacions esportius s'ha d'adaptar a les normes determinades per reglament.
En qualsevol cas, els estatuts dels clubs o associacions esportius han d'ésser aprovats per l'Assemblea general i ratificats per l'Administració esportiva corresponent, a fi de poder-se inscriure al Registre d'entitats esportives de la Generalitat de Catalunya.
Els presidents dels clubs o associacions esportius n'han d'exercir la representació legal i han de presidir-ne els òrgans, llevat dels supòsits que legalment o estatutàriament es determinin.
Els clubs o associacions esportius que, per llur la seva naturalesa, s'organitzin mitjançant una estructura interna simplificada poden gaudir d'un règim jurídic especial, que s'ha de desplegar per reglament.
A aquest efecte, tan sols és exigible que en la constitució d'aquests clubs o associacions s'identifiquin els fundadors, el nom, el domicili i la finalitat del club o associació, i també, el sotmetiment a la normativa esportiva que els sigui aplicable.
-2 N'és president o presidenta la persona titular del departament competent en matèria d'esport.
-3 N'és vicepresident o vicepresidenta el secretari o secretària general de l'Esport.
a) Una persona representant del Consell Català de l'Esport.
-2 N'és president el titular del Departament a què és adscrita la Direcció General de l'Esport.
-3 N'és vice-president el Director General de l'Esport.
a) Un representant de la Direcció General de l'Esport.
a) La formació docent per a adquirir els títols acadèmics en educació física i esports que estableixi la legislació vigent.
b) L'especialització i el perfeccionament dels titulats en educació física i esports.
c) El reciclatge dels titulats en educació física i esports.
a) La formació docent per a adquirir els títols acadèmics en educació física que estableix la legislació vigent.
b) L'especialització i el perfeccionament dels titulats en educació física.
c) El reciclatge dels titulats en educació física.
Mentre no sigui aprovat el Pla director d'instal·lacions i equipaments esportius, establert i regulat per la secció segona del títol tercer d'aquesta Llei, la Secretaria General de l'Esport ha de desenvolupar la seva política d'equipaments i instal·lacions esportius mitjançant els programes especials d'actuació establerts pels articles 51 i següents d'aquesta Llei, d'acord amb les directrius del Pla director d'instal·lacions i equipaments esportius, si aquest ha assolit el nivell d'avantprojecte o avantpla.
Mentre no s'elaborarà i redactarà el Pla Director d'Instal·lacions i Equipaments Esportius establert i regulat pel Títol Tercer, Secció Segona d'aquesta Llei, la Secretaria General de l'Esport desenvoluparà la seva política d'equipaments i instal·lacions esportius mitjançant els programes especials d'actuació establerts per l'article 51 i següents d'aquesta Llei.
a) L'encobriment de l'ànim lucratiu per mitjà d'entitats esportives sense ànim de lucre.
b) La comissió dolosa de danys en les instal·lacions esportives i en el mobiliari o els equipaments esportius.
c) La negativa o la resistència a facilitar l'actuació inspectora.
d) L'incompliment d'alguna de les obligacions o les condicions establertes per aquesta Llei en matèria de llicències, d'instal·lacions esportives, de titulació dels tècnics i de control mèdic i sanitari.
e) L'incompliment, per les entitats esportives legalment inscrites en el Registre d'Entitats Esportives, de qualsevol de les obligacions establertes pels articles 25.1 i 31.2.
f) La manca de l'assegurança de responsabilitat civil a què es refereix l'article 61.
g) La utilització de denominacions o la realització d'activitats pròpies de les federacions esportives.
h) L'organització o la participació en activitats esportives en edat escolar no autoritzades per l'òrgan competent.
i) La reincidència en la comissió de faltes lleus.
j) El trencament de sancions imposades per faltes lleus.
k) Les conductes anteriorment descrites en les lletres a, g, h i i de l'article 72, quan no hi concorrin les circumstàncies de perjudici, risc o perill en el grau establert.
l) La desobediència de les ordres o les disposicions de les autoritats governatives relatives a les condicions de celebració dels espectacles sobre qüestions que n'afecten el desenvolupament normal i adequat.
m) L'incompliment en els recintes esportius de les mesures de control sobre l'accés i la permanència o el desallotjament, la venda de begudes i la introducció i la retirada d'objectes prohibits.
n) La introducció de begudes alcohòliques als recintes esportius.
o) La introducció de bengales o focs d'artifici en els recintes esportius.
-1 Es faculten les federacions esportives catalanes perquè determinin per reglament, dins el marc general que es pugui establir, les infraccions i les sancions que correspon d'aplicar com a conseqüència de les normes de disciplina esportiva que regeixen per a cada federació en particular.
-2 No obstant això, en tots els casos, els reglaments sobre sancions han de tenir en consideració i incloure:
a) La tipificació de les infraccions, de conformitat amb les especialitats de la modalitat esportiva en qüestió, i també les sancions corresponents a cadascuna d'elles
b) La determinació dels eximents, els atenuants i els agreujants de la responsabilitat, i els requisits perquè s'extingeixi i prescrigui
c) La qualificació de les infraccions, assenyalant les molt greus, les greus i les lleus i establint els criteris de diferenciació i proporcionalitat de la sanció aplicable
d) La prohibició de doble sanció pels mateixos fets
e) L'aplicació dels efectes retroactius favorables
f) La prohibició de sancionar per infraccions tipificades amb posterioritat al moment d'haver estat comeses
g) L'obligació de concedir audiència a l'interessat