Segons els seus estatuts, la Reial Acadèmia té com a fins prioritaris promoure l'estudi i la investigació de les ciències farmacèutiques i actuar com a òrgan consultiu de l'Administració de l'Estat i autonòmica en els termes de la seva competència.
Per desenvolupar els seus fins, la Reial Acadèmia porta a terme activitats com:
- Promoure i divulgar els avenços científics i tècnics relacionats amb les ciències farmacèutiques.
- Cooperar amb els poders públics amb activitats reconegudes per l'ordenament jurídic actual.
- Celebrar sessions científiques, cursos, congressos i exposicions.
- Compilar documentalment els progressos de les ciències farmacèutiques, creant un fons que contribueixi al coneixement de la història de la farmàcia al nostre país.
- Informar l'opinió pública sobre els fets rellevants en l'àmbit del medicament, la salut i la qualitat de vida.
- Publicar les obres d'autors antics o moderns que jutgi de mèrit rellevant.
- Editar la publicació titulada Revista de la Reial Acadèmia de Farmàcia de Catalunya.
- Fomentar les relacions i la col·laboració amb altres acadèmies de farmàcia i amb les reials acadèmies de Catalunya.
Aquesta institució va néixer a iniciativa dels acadèmics corresponents de l'Acadèmia de Farmàcia de l'Instituto de España residents a Barcelona: els doctors Taurino Mariano Losa España, Ramón San Martín Casamada i Guillermo Benavent Camps.
Primer fou, des de l'any 1944, una Secció de l'Acadèmia de Farmàcia fundada a Madrid l'any 1737.
Es constituí com a Acadèmia de Farmàcia de Barcelona el 9 de febrer de 1956.
La integraven disset acadèmics de número i estava vinculada al que aleshores era el Districte Universitari de Catalunya i Balears.
L'any 1992 l'Acadèmia va canviar el nom pel de Reial Acadèmia de Farmàcia de Catalunya, amb un àmbit d'actuació preferent dins el territori de la Comunitat Autònoma de Catalunya.
Aquest canvi de nom responia a una adequació a la realitat política del país i es féu per acord de la Junta de Govern presidida pel senyor Josep Antoni Salvà i Miquel en la seva reunió del dia 12 de març de 1992.
L'acord tenia el vistiplau previ de la Junta General i fou ratificat per Resolució del Departament de Justícia de la Generalitat de Catalunya de data 24 de juliol de 1992.
En aquell moment formaven l'Acadèmia 36 acadèmics de número, 44 acadèmics corresponents nacionals i 37 acadèmics corresponents estrangers de vint-i-dos països.
Fins avui han presidit l'Acadèmia els doctors Guillen de Benavent i Camps (1956-1962), Fidel E. Raurich i Sas (1963-1964), Antoni Esteve Siurana (1964-1965), Ramon San Martín Casamada (1966-1980), Joan Sabater i Tobella (1981-1990), Josep Antoni Salvà i Miquel (1991-1993), Tomàs Adzet i Porredon (1993-1997) i Josep M. Suñé Arbussà (1997- ).
L'Acadèmia està formada per un màxim de cinquanta acadèmics de número, acadèmics numeraris emèrits (són aquells acadèmics de número que han complert setanta-cinc anys i als quals l'Acadèmia conserva els drets i relleva dels deures), i acadèmics corresponents (màxim cent cinquanta).
La nominació d'un acadèmic es fa per votació individual i secreta de tots els acadèmics numeraris reunits en Junta General Extraordinària, prèvia presentació del candidat per tres acadèmics de número i aprovació de la Junta de Govern, que escolta l'informe de la Comissió d'Admissions.
L'Acadèmia rep els nous membres en sessió pública extraordinària i amb un ritual propi.
Fins avui, l'Acadèmia ha atorgat la distinció d'acadèmic a diversos països: de França, d'Itàlia, de Veneçuela i Argentina, de Portugal, Suïssa i Alemanya, de Perú, USA, Regne Unit i Méxic, d'Àustria, Cuba, El Salvador, Turquia, Guatemala, Suècia, Japó, Bèlgica, Hongria, Eslovàquia, Dinamarca, Xile, Grècia, Egipte i Equador.
L'Acadèmia està regida per una Junta de Govern i, com a òrgan suprem, per la Junta General, integrada per tots els acadèmics.
En el treball científic està dividida en set seccions:
5) Història, Legislació i Deontologia
7) Farmàcia Assistencial Comunitària
Hi ha comissions permanents i d'altres nomenades pels acadèmics numeraris que vetllen i col·laboren en el control i efectivitat, segons les necessitats.
L'Acadèmia celebra sessions ordinàries i extraordinàries, convoca anualment un concurs de premis i publica una revista amb el seu nom.
L'Acadèmia celebra una sessió inaugural de curs en la qual, per rigorós ordre d'ingrés, tots els acadèmics numeraris estan obligats a pronunciar el discurs inaugural preceptiu.
Aquest discurs, junt amb l'Anuari de l'Acadèmia, es recull en un número de la revista amb totes les activitats i els esdeveniments acadèmics de l'any que ha acabat.
És una memòria històrica anual.
En la sessió inaugural, l'Acadèmia dóna a conèixer el veredicte del concurs anual de premis, en el qual, entre d'altres, es concedeix el Premi de la Reial Acadèmia de Farmàcia de Catalunya.
Tots els discursos d'ingrés d'acadèmics numeraris i un resum dels que han pronunciat els acadèmics corresponents es publiquen en la revista de l'Acadèmia, que, a més, aplega articles inèdits dels acadèmics, notícies vàries d'interès i, en especial, dels actes que organitza, i dóna a conèixer els treballs premiats.
La revista de l'Acadèmia es publica des de la seva fundació.
Formen part rellevant del patrimoni de l'Acadèmia:
a) La farmàcia de l'antic Hospital de la Santa Creu, amb la seva col·lecció de pots i capses d'apotecari.
b) Les publicacions de l'Acadèmia i els llibres que integren la biblioteca.
c) El Museu Cusí de la Farmàcia, amb totes les seves col·leccions, instal·lat al poble del Masnou, que és propietat de la Reial Acadèmia de Farmàcia de Catalunya des del 3 de juny de l'any 1997, per l'acta de donació de la família Cusí.