projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Les federacions esportives són entitats privades sense ànim de lucre, d'interès públic i social, dedicades a la promoció, la gestió i la coordinació de la pràctica dels esports específics.
A Catalunya, l'any 1876 es fundà l'Associació Catalanista d'Excursions Científiques, veritable primer club esportiu català, i el 1888 l'Exposició Universal a Barcelona centralitzà en aquesta capital tot un moviment d'avantguarda esportiva que donà lloc a la introducció a tot l'Estat, a través de Catalunya, de molts dels diversos esports.
El desplegament d'aquesta activitat s'inicià i es realitzà per mitjà d'unes societats esportives, els clubs, que s'agruparen després en federacions per esports i es coordinaren ja l'any 1933 mitjançant la Unió Catalana de Federacions Esportives.
Aquesta associació va ser recuperada en regular-se, mitjançant el Decret de la Generalitat 196/1985, de 15 de juliol, la creació de la Unió de Federacions Esportives Catalanes, avui denominada Unió de Federacions Esportives de Catalunya (UFEC).
Actualment les entitats esportives estan regulades pel Decret Legislatiu 1/2000, de 31 de juliol, pel qual s'aprova el Text únic de la Llei de l'esport.
Els centres d'entrenament són estructures de suport als esportistes d'Alt Nivell i Futurs, que proporcionen a esportistes i entrenadors tots els serveis necessaris per a la cura de la salut, la millora del rendiment i per a la seva formació integral.
En funció del nivell esportiu, existeixen a Catalunya els Centres de Tecnificació Multiesportius (CTM) o Especialitzats (CTE), que desenvolupen principalment la fase de tecnificació dels esportistes.
A més, també hi ha el Centre d'Alt Rendiment (CAR) de Sant Cugat, que s'encarrega majoritàriament de la fase d'alt nivell dels diferents Programes ARC.
La condició d'esportista d'alt nivell català la poden sol·licitar els i les esportistes nascuts a Catalunya o amb veïnatge civil català que hagin assolit els resultats esportius requerits; a proposta de la federació esportiva catalana corresponent.
Durant els mesos d'abril i d'octubre de cada any, les federacions esportives catalanes que tenen per objecte una disciplina esportiva olímpica, paralímpica o de projecció internacional notòria han de presentar al Consell Català de l'Esport les propostes de candidats o candidates a obtenir la condició d'esportista d'alt nivell.
Les propostes presentades per les federacions són examinades per la Comissió d'Avaluació.
La Comissió comprova que els i les esportistes proposats compleixen els requisits establerts, valora els resultats obtinguts per cada esportista proposat aplicant els barems establerts en els annexos 1 i 2, i proposa la llista d'esportistes d'alt nivell, en la qual s'inclouen els i les esportistes que han obtingut la puntuació mínima que en cada cas és aplicable.
Els annexos 1 i 2, on es troben les taules de barem, així com més informació sobre l'alt nivell s'inclouen al Decret 337/2002, de 3 de desembre sobre l'alt rendiment esportiu.
Condició d'esportista d'alt nivell català
Elit: esportistes que participen en competicions de màxim nivell
Promeses: esportistes que preparen a curt termini la participació de les competicions de màxim nivell
Joves promeses: esportistes que participen en les competicions del màxim nivell de la seva categoria, en la perspectiva d'incorporació a curt termini al grup promesa
Uns 350 joves d'entre 12 i 18 anys (55% noies) de tot Catalunya han assistit durant les dues últimes setmanes a la 15a edició dels Cursos de Formació de Dinamitzadors d'Esport a l'Escola, que ha tingut lloc al Complex Educatiu de Tarragona.
Enguany, amb motiu de la pandèmia de la Covid-19, l'activitat ha canviat de dates, s'ha dividit en dos torns i ha comptat amb estrictes mesures de prevenció i seguretat.
L'activitat s'ha impartit amb la col·laboració de l'Escola Catalana de l'Esport i l'Associació de Joves Dirigents (Jo–DiC), i incloïa dos cursos: el CIATE de Dinamitzadors/res (1r nivell), amb 200 inscrits, i el CIATE de Gestió (2n nivell), amb 153 alumnes.
A causa de la situació creada per la pandèmia del coronavirus, aquest 2020 s'han adoptat diverses mesures excepcionals.
En primer lloc, les dates habituals del curs s'han modificat i s'han traslladat a finals d'agost i principis de setembre –normalment, es fa entre juny i juliol-.
L'activitat, a més, s'ha dividit en dues setmanes (enlloc de només una) per reduir l'aforament de cada un dels torns, cosa que ha permès l'allotjament en habitacions individuals o amb un màxim de 2 persones i ocupar com a màxim un terç dels aforaments dels espais (aules, teatre, menjador, etc.).
Finalment, s'han aplicat les mesures i recomanacions de prevenció de la Covid-19, seguint els requisits que han marcat les autoritats sanitàries, i s'ha afegit al document d'autorització una declaració responsable.
Aquests joves, procedents de totes les comarques de Catalunya, han estat seleccionats/des pels coordinadors/des dels 963 centres educatius que han participat al Pla Català d'Esport a l'Escola durant el curs 2019-20.
Els dinamitzadors han estat en règim d'allotjament i pensió completa durant 6 dies –de dilluns a dissabte- i han fet una formació específica de 50 hores (8 hores diàries) amb continguts sobre activitats esportives i sobre iniciació a la gestió esportiva, el lideratge i la formació en valors.
El bloc de continguts i el professorat ha estat facilitat i programat per l'Escola Catalana de l'Esport de la Generalitat de Catalunya.
Aquest 2020 es manté el model implantat fa tres anys, en què es va començar a fer tot el CIATE sencer de Dinamitzadors, sumant el Bloc Comú al Bloc Específic que ja es feia, i on s'afegia al CIATE de Gestió la càpsula professionalitzadora de continguts de salut, seguretat i primers auxilis, la qual cosa permet als que superin el curs i facin les pràctiques corresponents tramitar la seva inscripció al Registre Oficial de Professionals de l'Esport de Catalunya.
Els cursos de dinamitzadors s'emmarquen en el Pla Català d'Esport a l'Escola, el programa impulsat per la Generalitat des de fa 15 anys per incrementar la pràctica esportiva en horari no lectiu en els centres educatius, en el marc d'una societat cada vegada més sedentària, i per educar el jovent en valors.
Els dinamitzadors/es són els alumnes responsables de liderar l'associació esportiva que s'ha creat a cada escola inclosa al Pla Català.
Adreça: carretera circumval·lació, s/n
Ciutat: La Seu d'Urgell, Lleida (25700)
Pàgina Web: www.parcolimpic.cat
Dependència institucional: Ajuntament de La Seu d'Urgell
Esports permanents del centre: piragüisme d'aigües braves
Instal·lacions esportives: canal d'alimentació; canal d'aigües tranquil·les; canal d'iniciació; canal de competició; remuntadors mecànics; minicentral hidroelèctrica; vestuaris; gimnàs; magatzem d'embarcacions; sala de valoració mèdica; sala de vídeo; sala de reunions
Col·legi La Salle: cicle formatiu grau mitjà (electricitat, mecànica i administratiu); cicle formatiu grau superior (secretariat); ESO
UNED: curs d'accés per a majors de 25 anys, Facultat de Dret, Facultat de Geografia i Història, Facultat de Filologia, Facultat de Ciències Econòmiques i Empresarials; Facultat de Ciències; Escola Tècnica Superior d'Enginyers Industrials; Facultat de Ciències Polítiques i Sociologia; Facultat de Psicologia; Facultat d'Educació; Facultat de Filosofia; Escola Tècnica Superior d'Enginyeria Informàtica; cursos d'educació permanent.
Universitat Oberta de Catalunya (UOC): Documentació; Humanitats; Filologia Catalana; Ciències Empresarials; Ciències del Treball; Ciències Polítiques i de l'Administració; Psicopedagogia; Psicologia; Informàtica de Sistemes; Informàtica de Gestió; Enginyeria en Informàtica; Graduat multimèdia a Distància UOC-UPC.
Escola de Capacitació Agrària del Pirineu: Educació reglada: cicle formatiu de grau mitjà (Explotacions Agrícoles Extensives; Treballs Forestals i Conservació del Medi Natural; Esquí Alpí; Nòrdic i Snowboard).
Educació no reglada: cursos de formació d'activitats esportives; cursos de formació sobre el món rural i turístic.
Universitat de Lleida: Universitat d'estiu
Escola taller: Mòdul de Fusteria, Mòdul de Jardineria
Acadèmia Casabel: Centro d'Educació de Perruqueria i Estètica
Acadèmia Canals: Centre d'Educació de Secretariat i Auxiliar de Clínica
Pentacenter: Institut Català de Col·locació
Escola d'Idiomes i d'Informàtica
Principat d'Andorra (10km): diplomatura d'informàtica, diplomatura d'infermeria
Nombre de llits de la residència: no n'hi ha.
Altres: instal·lació esportiva construïda l'any 1990 per acollir les competicions olímpiques d'eslàlom dels Jocs de Barcelona 92.
La instal·lació combina l'esport de competició amb el turisme, sent un centre internacional d'esports d'aventura de ràfting, piragüisme, l'open-kayak, etc. La minicentral reversible de turbinació i bombeig garanteix l'activitat els 12 mesos de l'any.
El Museu i Centre d'Estudis de l'Esport Dr.
Melcior Colet, de Barcelona, restarà tancat al públic mentre es facin les obres de rehabilitació, derivades de diferents patologies estructurals, i d'adequació d'un dels edificis per atendre qüestions de seguretat i accessibilitat.
Els treballs afecten només l'edifici modernista, situat a la cantonada del carrer Casanova amb el carrer Buenos Aires.
Així, la sala Pierre de Coubertin continua funcionant amb normalitat per celebrar-hi actes, presentacions i altres activitats de la Secretaria General de l'Esport i de l'Activitat Física, i altres entitats del sector esportiu del país.
Entre altres s'hi celebren actes i presentacions a càrrec de la Secretaria General de l'Esport i de l'Activitat Física, i del Consell Català de l'Esport, assemblees i cursets, presentació de llibres, homenatges i col·loquis.
El Museu i Centre d'Estudis de l'Esport Melcior Colet resta tancat per reformes
L'edifici es va construir l'any 1911, segons projecte de l'arquitecte Josep Puig i Cadafalch.
D'estil Modernista, són remarcables els vitralls del vestíbul, les motllures i la decoració general.
L'any 1940 el va comprar el doctor Melcior Colet que hi va establir el seu consultori mèdic.
L'any 1982 el doctor Colet va fer donació a la Generalitat de Catalunya de la finca situada al carrer de Casanova cantonada Buenos Aires amb la finalitat d'ubicar-hi un museu i un centre d'estudis dedicat al món de l'esport.
La restauració de la casa la va dirigir l'arquitecte Joan Bassegoda i Nonell.
El 1986 es va inaugurar el Museu i Centre d'Estudis de l'Esport Dr.
La Secretaria General de l'Esport i de l'Activitat Física desenvolupa les competències exclusives de la Generalitat de Catalunya en el camp de l'esport i del lleure, d'acord amb l'article 134 de l'Estatut d'autonomia de Catalunya, i és l'òrgan de direcció de l'Administració esportiva de la Generalitat de Catalunya, adscrita al Departament de la Presidència, que té assignades les competències en matèria esportiva.
Correspon a la Secretaria General de l'Esport i de l'Activitat Física exercir les funcions que li assenyala la Llei de l'esport de Catalunya i alhora dirigir, mitjançant el Consell Català de l'Esport, l'execució i gestió de la política esportiva del Govern que es desenvolupa d'acord amb els eixos següents:
Hi ha diverses tipologies d'entitats esportives: clubs o associacions esportives, associacions esportives escolars, agrupacions esportives i federacions esportives.
És una associació privada amb personalitat jurídica i capacitat d'actuar sense cap afany de lucre, formada per persones físiques, els objectius de la qual són el foment, el desenvolupament i la pràctica continuada de l'activitat física i esportiva.
Per a constituir un club esportiu es necessiten, com a mínim, 3 persones físiques que tinguin capacitat d'actuar, és a dir, que siguin majors d'edat o bé menors emancipats.
Són un tipus de clubs o associacions esportius on concorren les circumstàncies singulars següents:
Per a constituir una associació esportiva escolar es necessiten, com a mínim, 5 persones físiques majors de 14 anys que han de ser:
Només es pot constituir una associació esportiva escolar per centre docent.
És una associació privada amb personalitat jurídica, capacitat d'actuar, sense afany de lucre i amb domicili a Catalunya, integrada per persones físiques i/o jurídiques, amb la finalitat de desenvolupar, fomentar i practicar l'activitat física o poliesportiva.
No poden exercir cap funció pròpia de les federacions esportives en relació amb l'activitat competencial, tret que existeixi mutu acord formalitzat a través del corresponent conveni.
A.- Agrupacions esportives generals: s'organitzen a l'entorn de criteris temàtics, sectorials o territorials, entre d'altres.
B.- Agrupacions esportives especials, es divideixen en:
Són entitats privades d'interès públic i social dedicades a la promoció, la gestió i la coordinació de la pràctica dels esports específics reconeguts dins l'àmbit de Catalunya, constituïdes bàsicament per associacions o clubs esportius, agrupacions esportives i altres entitats privades sense afany de lucre que entre llurs finalitats socials inclouen el foment i la pràctica de l'activitat física i esportiva i constituïdes també, si escau, per esportistes, tècnics, jutges o àrbitres o altres representants de persones físiques
Per a constituir una nova federació esportiva catalana, es requereix el següent:
El representant territorial de l'Esport a Girona, Josep Pujols, ha assistit avui a l'Auditori Josep Irla de la Generalitat, a Castell-Platja d'Aro, a la presentació del primer ITF femení de tennis del Club de Tennis d'Aro, un torneig organitzat pel club amb el suport de les federacions catalana i espanyola de tennis i la Secretaria General de l'Esport i de l'Activitat Física.
El club baixempordanès organitzarà la seva primera edició d'aquest ITF femení amb 15.000 dòlars de premi, que tindrà lloc entre el 26 d'octubre i l'1 de novembre a les seves instal·lacions.
El Club de Tennis d'Aro i Magistertennis han anunciat també que l'objectiu és que el torneig es disputi el 2021 cap a l'abril i que pugi de categoria, fins als 25.000 euros, així com la voluntat de fer els primers tornejos ITF a les comarques gironines a l'octubre.
Les tennistes inscrites més remarcables són, de moment, Andrea Lázaro, jugadora amb victòries i experiència en els tornejos ITF, i la número 1 del món júnior, Vicky Jiménez.
Pel que fa al torneig, el club seguirà uns protocols semblants als que va implementar al juliol en la cita de la lliga Mapfre, en què Sara Sorribes va obtenir la victòria.
El representant del Govern de Catalunya ha compartit la presentació amb el president i el gerent del Club Tennis d'Aro, Xavier Ato i Àlex Manzanera, respectivament; el director general de Magistertennis, David Vidal; la regidora de Turisme de Castell-Platja d'Aro, Jenny Jufré; el delegat a Girona de la Federació Catalana de Tennis, Carles Sastre; el director general de la Federación Española de Tenis, Miguel Ángel Martín, i la jugadora Claudia Hoste.
La Secretaria General de l'Esport i l'Activitat Física, en nom del Govern de la Generalitat de Catalunya, proposa un projecte per a una nova llei de l'Esport i l'Activitat Física.
És conegut per tot el sector que, la voluntat de modificar l'actual legislació esportiva neix com a mesura de consens del II Congrés de l'Esport Català, conclòs l'11 de juliol del 2015, el qual fou participat per la majoria dels agents que integren l'àmbit esportiu de Catalunya.
Aquesta expressió va agafar encara més força i sentit a través del Pacte Nacional de l'Activitat Física i de l'Esport de Catalunya aprovat el juny de 2017.
Assumint així el compromís del Pacte Nacional, i des del mateix juny de 2017, la Secretaria General de l'Esport inicià els treballs oportuns per concretar un nou text legislatiu que, al cap d'un any, i amb el compromís reforçat pel nou Pla de Govern de la nova legislatura, s'ha materialitzat.
El text proposat pretén donar resposta al repte que tenim avui com a país, tot recollint l'experiència satisfactòria de les últimes dècades, així com adaptant i definint els eixos del model d'èxit que volem pels propers vint anys.
Som conscients que l'actual patrimoni esportiu és fruit del compromís i lideratge de tot un sector implicat, i ara novament, és el moment que junts hem de saber-lo perfeccionar per tal de continuar progressant amb un model sectorial efectiu i modern.
En aquest sentit, s'ha materialitzat un text articulat amb 138 articles que s'agrupen al voltant dels cinc principals eixos essencials que han de marcar el model legislatiu de l'esport i l'activitat física a Catalunya: Governança i organització de l'esport i l'activitat física; l'Esport i l'Activitat física en igualtat; Formació, investigació i desenvolupament de l'esport i l'activitat física; Promoció i internacionalització de l'esport; i finalment el Règim sancionador i el Tribunal Català de l'Esport.
L'objectiu és obrir un debat constructiu i enriquidor per tal d'obtenir el consens necessari que mereix la futura llei de l'esport i l'activitat física de Catalunya.
La Secretaria General de l'Esport i de l'Activitat Física va posar en marxa l'elaboració d'un Pacte Nacional per recollir les propostes del sector i preparar el nou Model de Governança de l'Esport Català amb l'objectiu d'elaborar una nova llei de l'activitat física i l'esport.
Amb la voluntat d'escoltar tothom i establir diàleg amb els agents i usuaris de l'activitat física i l'esport d'arreu de Catalunya es va iniciar un procés participatiu on es van recollir propostes, aportacions, suggeriments, iniciatives o idees per contribuir al disseny del nou Model de Governança que compleixi amb dos objectius prioritaris:
En tot aquest laboriós procés, el Govern ha elaborat el Pacte Nacional de l'Activitat Física i l'Esport.
El repte que tenim avui com a país és recollir l'experiència satisfactòria de les últimes dècades conjuntament amb els eixos que ens marca aquest pacte i que ens ha de servir per establir les bases del que ha de ser una nova Llei de l'Activitat Física i l'Esport de Catalunya.
Per què un nou model de governança?
La línia de finançament "ICF Esports Liquiditat" ja està activada.
El Consell Català de l'Esport (CCE) ha obert avui la convocatòria pública de concessió d'ajuts en forma de garantia d'operacions de préstec, mitjançant l'Institut Català de Finances (ICF), destinades al finançament de les necessitats de liquiditat derivades de la Covid-19.
L'import total de la línia de crèdit destinada a les entitats esportives catalanes és de 10 milions d'euros.
El termini per demanar els préstecs comença demà divendres i s'acabarà el 23 setembre.
Els crèdits estan destinats a les entitats esportives inscrites al Registre d'Entitats Esportives del CCE, afectades per la situació derivada del Covid-19, amb seu social o seu operativa a Catalunya.
La línia de finançament que es posa a disposició del teixit esportiu, coneguda com "ICF Esports Liquiditat", permetrà sol·licitar préstecs d'entre 20.000 euros i 300.000 euros.
El període de retorn serà de màxim 5 anys amb 1 any de carència inclòs.
Els ajuts que preveu aquesta convocatòria es regeixen per les bases aprovades per la Resolució PRE/1647/2020, de 8 de juliol.
El termini de presentació de sol·licituds és de dos mesos a comptar a partir de demà i fins el 23 de setembre, un cop publicada avui la convocatòria al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
Amb tot, es resoldran per ordre d'entrada les peticions que presentin la documentació correcte fins a exhaurir la dotació màxima prevista.
Les sol·licituds s'han de presentar telemàticament per mitjà del formulari que es troba a disposició de les entitats interessades al web de l'ICF [URL] en els termes previstos a la base reguladora 7 de l'annex de la Resolució PRE/1647/2020, de 8 de juliol.
El termini màxim per resoldre i notificar la resolució de conclusió del procediment, mitjançant la seva publicació, és de tres mesos comptats des de l'entrada de la sol·licitud en el registre de l'òrgan competent per a la seva tramitació.
La resolució final del procediment correspon al Consell Català de l'Esport i es notificarà a les entitats interessades mitjançant la publicació al tauler electrònic de l'Administració de la Generalitat de Catalunya, accessible des de la seu electrònica [URL].
La data màxima de concessió dels ajuts i de formalització dels préstecs és el 31 de desembre de 2020.
Aquesta partida de 10 milions d'euros s'inclou en paquet de 61,5 milions que la Secretaria General de l'Esport i de l'Activitat Física, mitjançant el Pacte Nacional per a la Reactivació de l'Activitat Física i l'Esport de Catalunya, injectarà durant el 2020 al conjunt del teixit esportiu de Catalunya en forma de subvencions, programes i línies de finançament per preservar l'activitat esportiva i la viabilitat dels agents que la fan possible.
D'aquest import, més de 40 milions ja han estat tramitats per a Ajuntaments, Consells Esportius, federacions, clubs i esportistes.
La línia de finançament servirà per ajudar el teixit esportiu català a pal·liar els efectes de la pandèmia de la Covid-19
La Secretaria General de l'Esport i de l'Activitat Física (SGEAF) ha elaborat un document de preguntes freqüents (FAQS) i una infografia amb l'objectiu d'aclarir a la ciutadania i el teixit esportiu català els dubtes sobre la posada en marxa del Pla sectorial d'instal·lacions i activitats esportives per a l'etapa de represa.
Els dos documents volen ser una eina pràctica que reculli les mesures que han de regir el desenvolupament de l'esport i l'activitat física en aquelles zones del territori que es troben en aquesta etapa i no tenen limitacions específiques.
Document de preguntes freqüents
En primer lloc, la SGEAF ha elaborat una infografia amb els criteris bàsics per realitzar la pràctica de tot tipus d'activitat física i esportiva que garanteixi el compliment de les distàncies de seguretat i les mesures d'higiene.
També estableix les condicions en què s'han de celebrar les competicions i esdeveniments esportius, les activitats de lleure esportiu per a menors, les assemblees i reunions de les entitats, així com les mesures que cal adoptar en les instal·lacions esportives com les piscines.
En segon lloc, i arran de les nombroses consultes fetes per les entitats i administracions sobre aspectes concrets de la pràctica esportiva, l'executiu ha redactat un document de respostes a una trentena de preguntes freqüents sobre diversos aspectes, moltes de les quals han estat formulades en les reunions territorials que la SGEAF ha fet en els últims dies amb Ajuntaments, clubs, federacions, consells esportius, etc.
En termes generals, el Pla sectorial d'instal·lacions i activitats esportives per a l'etapa de represa es desenvolupa en una sola fase, aplicable per igual a tot el territori català, i pot patir modificacions en funció de com evolucioni la pandèmia de la Covid-19 al territori.
Per a la pràctica esportiva, s'elimina la limitació d'aforaments i s'estableix el criteri de la distància social d'1,5 metres entre persones i d'un espai de 2,5 m2 per persona, tant per a esportista com per a públic.
En el cas de les modalitats en què no es pot respectar aquesta distància, com els esports de contacte, caldrà tenir en compte dos aspectes: per una banda, l'establiment de grups estables d'esportistes i la corresponent declaració de responsabilitat, on es garanteixi que no s'han patit símptomes de la Covid-19, i per l'altra, la traçabilitat d'aquests grups, per tal de conèixer, si es produeix un possible positiu, amb qui han estat en contacte les persones d'aquest col·lectiu.
La SGEAF continuarà en permanent contacte amb les autoritats competents que integren el Pla PROCICAT per seguir l'evolució de la situació epidemiològica de la Covid-19 arreu del país, que podria determinar l'adopció de noves mesures.
En tot moment, es continua apel·lant a la corresponsabilitat i al sentit comú d'esportistes, usuaris, organitzadors i gestors d'instal·lacions per executar aquesta fase del desconfinament amb cura i, d'aquesta manera, evitar fer passos enrere.