projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El terme que es fa servir als USA és "antimicrobial stewardship".
Des de la seva creació l'any 2006, el Programa VINCat ha anat incorporant indicadors relacionats amb l'ús dels antimicrobians: prevalença (dins l'objectiu 1), monitorització estandarditzada del consum (objectiu 6), vigilància d'organismes multirresistents (objectiu 5) i adequació de la profilaxi antibiòtica en la cirurgia colorectal (dins l'objectiu 3).
Des de l'any 2007 hi ha recomanacions internacionals per a la implantació dels PROA en els hospitals, i molts centres a Catalunya ja van realitzant activitats d'aquests tipus des de fa un temps.
Davant de la necessitat d'aprofundir en el desenvolupament dels PROA a Catalunya, el Comitè Tècnic va aprovar la iniciativa del fet que aquesta activitat s'impulsés i coordinés des del VINCat, pel que respecta als hospitals d'aguts.
Els objectius genèrics dels equips són, per aquest ordre:
Descripció dels principals objectius del PROA.
Objectiu principal: Establir criteris per a la vigilància dels microorganismes d'especial rellevància Staphylococcus aureus Resistent a Metilcil·lina (SARM) i Clostridium difficile (CD).
Taxa de Staphylococcus aureus resistent a la meticil·lina (SARM)
Incidència de casos "nous" de SARM
Incidència de bacterièmia per SARM
Incidència de casos nous de SARM d'adquisició hospitalària (nou)
Vigilància de les infeccions associades a Clostridium difficile
Vigilància de Klebsiella pneumoniae productora de beta-lactamasa d'espectre estès (BLEE)
Vigilància de Klebsiella pneumoniae, Enterobacter cloacae i Escherichia coli productors de carbapenemases
Descripció: El programa VINCat contempla que la vigilància de la bacterièmia associada amb l'ús dels catèters vascular venosos es faci de forma continuada durant tot l'any i prospectiva a totes les Unitats d'Hospitalització, incloses les àrees per l'atenció dels pacients crítics.
Objectiu: Obtenir les taxes de la bacterièmia associada amb l'ús dels catèters vascular venosos als hospitals de Catalunya.
Conèixer les taxes de la bacterièmia associada amb l'ús dels catèters vascular venosos globals i per grups d'hospitals segons nombre de llits.
Conèixer la tendència temporal de les mesures.
Comparar-les amb les obtingudes en períodes previs i amb centres del mateix nivell.
L'indicador bàsic de la vigilància de la infecció bacterièmica és la taxa d'incidència de bacterièmia associada amb l'ús dels catèters venosos (BAC), incloent-hi de forma agrupada les relacionades amb els CVC, els CVCIP i els CVP.
Aquest indicador s'ha d'avaluar en tots els hospitals.
En aquells hospitals que utilitzin nutrició parenteral (NP), es calcularà un segon indicador bàsic relacionat amb la taxa de bacterièmia del catèter venós central utilitzat per la nutrició parenteral ( BAC-NP ).
El càlcul de la taxa anual d'incidència de BAC es realitzarà mitjançant la fórmula següent:
BAC = Número total de bacterièmies detectades en 1 any x 1000 / estades
El càlcul de la taxa anual d'incidència de BAC-NP es realitzarà mitjançant la fórmula següent:
BAC-NP = Número d'episodis de BAC-NP x 1000 / Total de dies d'utilització del catèter per a la NP
PUCV = Núm. pacients amb catèter vascular x 100/núm. pacients ingressats
Aquesta mateixa taxa s'ajusta pels números de CVP, de CVCIP i de CVC:
CVP x 100/núm. pacients ingressats
CVCIP x 100/núm. pacients ingressats
CVC x 100/núm. pacients ingressats
Organització responsable: Programa VINCat.
Dimensions d'anàlisi: Catalunya, Hospitals adherits al programa VINCat.
Vigilància de la bacterièmia nosocomial relacionada amb l'ús dels catèters venosos vasculars
Descripció: Proporció de pacients que pateix una o més infeccions nosocomials, adquirides en el mateix hospital, durant l'ingrés actual o durant un ingrés anterior, i que estiguin en "activitat" en el moment de l'estudi (es a dir, el pacient presenti signes i símptomes d'infecció o estigui en tractament).
Objectiu: Obtenir la prevalença de ING als hospitals de Catalunya.
Conèixer les taxes de prevalença globals i per grups d'hospitals segons nombre de llits.
Conèixer la tendència temporal de les mesures.
Comparar-les amb les obtingudes en períodes previs i amb centres del mateix nivell.
Taxa de prevalença de la infecció nosocomial global (P/ING): fa referència a totes les infeccions nosocomials detectades durant l'estudi de prevalença i que es consideren "en activitat", és a dir, que estan pendent de ser tractades o ja estan en tractament.
Fórmula de càlcul: La P/ING es calcularà segons la següent fórmula: P/ING = Núm. pacients amb IN x 100 / Núm. pacients estudiats.
Organització responsable: Programa VINCat.
Dimensions d'anàlisi: Catalunya, Hospitals adherits al programa VINCat.
Interpretacions i limitacions: La prevalença de ING ha esdevingut un instrument de vigilància significatiu al llarg dels darrers anys perquè ha permès conèixer la freqüència global de la infecció nosocomial, la identificació dels pacients susceptibles de desenvolupar IN, i establir les àrees de més risc dins dels hospitals.
Els pilars fonamentals del programa són l'hospital i el centre coordinador.
El programa tindrà com a referència el Consell Assessor en Infeccions Nosocomials del Departament de Salut, al que informarà periòdicament.
El model es basa en que cada centre hospitalari que s'incorpori al programa ha de tenir una comissió d'infeccions autònoma, amb al seu equip de control d'infecció, que aplicarà els protocols de vigilància i remetrà les dades al centre coordinador.
L'hospital disposarà de tota la informació sobre les seves dades i les agregades i haurà de dissenyar les seves estratègies de millora, d'acord amb el seu criteri i la política de l'administració.
En esquema, l'organització i les funcions podrien ser:
En el model organitzatiu que es proposa, la Comissió d'infeccions té la responsabilitat del control de la infecció en l'hospital; les seves competències inclouen tot el que està relacionat amb la prevenció i el control de les infeccions que es poden transmetre als malalts, al personal sanitari i als visitants.
La composició de la Comissió pot variar d'un hospital a un altre, però hauria d'incloure membres dels serveis de Medicina Interna i/o Malalties Infeccioses, Cirurgia i/o Trauma, Microbiologia, Medicina Preventiva, Cures Intensives i Farmàcia, sempre que fos possible, així com membres de la Divisió d'infermeria i dels serveis de Qualitat.
Les funcions de la Comissió estant ja ben definides; conceptualment les englobem en cinc grans apartats:
Aquest equip, depenent funcionalment de la Comissió d'Infeccions, és un component essencial del model organitzatiu.
Fins ara, el seu paper no ha estat ben definit, perquè com a tal equip no existia en la majoria dels nostres hospitals.
La seves funcions més importants són realitzar les tasques de vigilància epidemiològica acordades per la Comissió d'infeccions i posar en pràctica les mesures de control adequades.
Aquest equip ha d'ésser competent en epidemiologia clínica (formació i experiència clínica i coneixement de l'epidemiologia de les malalties infeccioses).
La composició pot variar segons les circumstàncies i mida dels diferents hospitals, però com a mínim constarà d'un metge amb dedicació preferent i una infermera de control d'infecció per cada 250 llits amb dedicació complerta.
L'equip ha de treballar coordinat amb el Servei de Microbiologia i els diferents serveis clínics, en especial els que tenen infeccions hospitalàries amb més freqüència.
L'equip es farà responsable, amb l'ajut administratiu que calgui, d'introduir les dades recollides a les bases de dades corresponents i de fer arribar la informació a la Comissió d'Infeccions.
També haurà de notificar a la Comissió la possible existència de qualsevol brot epidèmic.
Unitat de Malalties Infeccioses de l'Hospital Universitari Mútua de Terrassa.
Coordinadors dels Grups de Treball
Missió: Coordinar la implementació i el manteniment del programa.
Ubicació: Institut Català d'Oncologia, Hospital Duran i Reynals, Granvia de L'Hospitalet 199-203, 08908 L'Hospitalet de Llobregat.
Llicenciat en Farmàcia Universitat de Barcelona.
Màster oficial en Genètica, Evoluciò i Biodiversitat - Universidade do Porto.
Màster oficial en gestió hospitalària - UIC.
El Departament de Salut i el CatSalut utilitzen diferents sistemes de gestió i finançament de les inversions en funció de les característiques i els condicionants de cada actuació d'inversió.
El model de gestió i finançament de les infraestructures sanitàries de Catalunya és el resultat d'una sèrie de factors que el caracteritzen i, d'alguna manera, el singularitzen.
En primer lloc, cal tenir present que el sistema públic de salut de Catalunya disposa d'una xarxa de centres sanitaris d'utilització pública molt extensa i consolidada, amb presència descentralitzada a tot el territori, i que definim com a mixta atès que està integrada per proveïdors de titularitat pública i privada.
En segon lloc, la utilització de diferents sistemes de finançament i gestió vol donar resposta a les diverses circumstàncies que condicionen cada actuació d'inversió com poden ser:
Finalment, cal assenyalar que tot i la diversitat de sistemes de gestió i finançament utilitzats, la font de finançament de les inversions prové essencialment dels pressupostos públics del Departament de Salut i el CatSalut, complementats per la col·laboració d'altres ens públics com els municipis i de les mateixes entitats proveïdores a través dels seus recursos propis.
Actualment, coexisteixen diferents modalitats que permeten escollir en cada cas la que més s'adequa a les característiques i requeriments d'una actuació d'inversió determinada:
Destacar que es segueixen pagant diversos conceptes en retorn de les inversions o adquisicions de centres fetes en anys anteriors.
És el cas dels lloguers en determinades inversions efectuades per ICF Equipaments, els cens emfiteútics emprats per l'adquisició d'algun equipament, i els pagament a l'administració local en aquells supòsits en que aquesta va aportar recursos per avançar la execució de l'actuació.
Cadascuna d'aquestes modalitats ofereix avantatges i inconvenients, que la fan més o menys apropiada per a les circumstàncies concretes de cada actuació.
La inversió directa, és d'utilització limitada als recursos del capítol d'inversions del pressupost anual, però permet un seguiment molt directe i assegura un finançament molt ajustat.
Les modalitats com els convenis amb proveïdors i d'altres administracions fomenten la coresponsabilització alhora que plantegen un major esforç de coordinació i seguiment de l'execució.
Tot seguit es detallen les actuacions més rellevant finalitzades i posades en funcionament l'any 2016.
Cal destacar la finalització i posada en funcionament de 3 nous centres d'atenció primària (CAP) i un consultori:
També han finalitzat les actuacions d'ampliació i millora següents:
Assenyalar, per acabar, que també és va finalitzar la redacció de dos projectes rellevants que es desenvoluparan el 2017:
El Pla de Salut de Catalunya es el principal instrument de política sanitària i orienta totes les estratègies del Departament de Salut de la Generalitat de Catalunya.
El Pla d'actuacions d'inversió en equipaments de salut (PAIS) 2016-2019 és l'inventari permanentment actualitzat de totes les inversions en infraestructures i, alhora, recull la programació de les actuacions a desenvolupar cada exercici.
Des d'un punt de vista de planificació sanitària, el PAIS consolida els criteris de planificació que es van introduir amb el Pla de Salut 2011-2015 i també recull les estratègies del vigent Pla de Salut 2016-2020.
El Pla de salut 2016-2020 pretén donar resposta als principals reptes de salut que té la nostra societat, treballant per la consolidació d'un sistema sanitari amb uns principis bàsics: públic, universal, just i centrat en les persones.
Per això, el Pla de salut 2016-2020 compta amb quatre principals novetats respecte als seu antecessors:
L'esforç inversor del Departament de Salut i el CatSalut contribueix al manteniment d'una xarxa d'equipaments que aproxima els serveis al ciutadà i en facilita l' accessibilitat i la seva capacitat de resolució dels problemes de salut, en la línia 4 de les estratègies del Pla de Salut.
D'altra banda, contribueix a dotar els professionals d'un entorn de treball adequat -que alhora incideix en l'excel·lència i seguretat dels serveis assistencials (línia 8 del Pla de Salut)- i també ofereix unes condicions de confort a les persones que són ateses.
Les solucions arquitectòniques dels projectes dels nous centres potencien la flexibilitat i adaptabilitat dels equipaments de salut per tal de facilitar una atenció integral i integrada de les diferents línies de serveis assistencials i també socials (d'acord amb la línia 6 del Pla de Salut), facilitant una resposta assistencial encara més eficaç i un enfocament assistencial compartit i col·laboratiu entre professionals de diferents nivells i/o organitzacions.
Aquest subsistema està configurat pels registres del conjunt mínim bàsic de dades (CMBD) que estan connectats amb diverses aplicacions del Pla de sistemes i altres catàlegs del CatSalut (RCA, RUP, catàleg territorial, catàleg de diagnòstics i procediments, etc.).
L'objectiu principal dels registres del CMBD és disposar de bancs de dades exhaustius i vàlids sobre morbiditat i activitat sanitària i sociosanitària de Catalunya.
La informació obtinguda ha de ser útil per conèixer la patologia atesa, avaluar el funcionament dels recursos, donar suport i millorar la planificació sanitària, dirigir la compra de serveis i modular el sistema de pagament.
Aquests registres contenen una sèrie de variables comunes i altres variables específiques de cadascun dels àmbits que abasten.
Recull les dades d'activitat assistencial que es du a terme als hospitals de la xarxa de salut mental de Catalunya: hospitals monogràfics psiquiàtrics i altes hospitals que, tot i no ser psiquiàtrics, tenen llits pertanyents a aquesta xarxa.
Recull les dades d'activitat assistencial que es du a terme als centres de la xarxa de centres ambulatoris de salut mental de Catalunya: centres de salut mental infantil i juvenil (CSMIJ) i centres de salut mental d'adults (CSMA).
Recull les dades d'activitat assistencial que es du a terme als diferents recursos d'atenció sociosanitària de Catalunya: hospitalització (unitats de llarga durada, unitats de convalescència, unitats de cures pal·liatives, unitats de mitjana estada polivalent, unitats funcionals interdisciplinàries sociosanitàries-UFISS), atenció domiciliària (Programa d'atenció domiciliària-equips de suport-PADES i equips de teràpia d'observació directa ambulatòria-ETODA) i atenció en hospitals de dia.
Per a la codificació de les variables de diagnòstics i procediments, tots els registres del CMBD utilitzen la Classificació internacional de malalties, 9a revisió, modificació clínica (CIM-9-MC).
Aquest Catàleg es pot consultar des del mateix portal d'aplicacions i des del web del CatSalut.
Permet la càrrega d'informació de dades de distribució de talonaris de receptes mèdiques, que conjuntament amb la informació de les receptes dispensades per les unitats proveïdores de dispensació que trameten els col·legis de farmacèutics de Catalunya, constitueixen la base del procés de facturació d'aquesta prestació, a més d'incorporar les dades d'àmbit de prescripció.
Amb la connexió a RCA, CPF i RUP es completen les validacions més significatives.
La informació de les receptes facturades és la que es tramet a DPF per a l'anàlisi de les dades.
Incorpora la informació dels productes farmacèutics de dispensació en oficines de farmàcia i de medicació hospitalària de dispensació ambulatòria (MHDA), pel que fa a característiques de finançament (preu, aportació, etc.) com a dades farmacològiques (composició principis actius, DDD, etc.), que permeten la validació de les dades de productes facturats.
Permet l'anàlisi de la informació de la prestació farmacèutica, tant de dades de receptes com d'agregats pels conceptes vinculats amb producte, territori, àmbit de prescripció, àmbit de dispensació o d'assegurat.
Gràcies a aquest sistema d'informació és possible executar de forma mensual informes de benchmarking aplicat sobre la prestació farmacèutica dels diferents proveïdors del CatSalut.
Actualment, els proveïdors d'atenció primària poden consultar, a través del portal del CatSalut, el valor propi i el de la resta d'entitats proveïdores en relació amb els següents indicadors estandarditzats per edat i gènere: cost per usuari, cost per recepta i receptes per usuari (entenent com a usuari aquell assegurat a qui s'ha prescrit com a mínim una recepta en el període considerat).
Implantació del Programa de diagnòstic ràpid de càncer.
Un Programa de diagnòstic ràpid de càncer en l'àmbit del CatSalut que, en la seva primera fase, té per objectiu aconseguir que el temps transcorregut entre la primera visita a l'hospital per sospita de càncer colorectal, de mama i de pulmó fins a l'inici del tractament sigui inferior a 30 dies
Implantació del Programa de diagnòstic ràpid de càncer.
El Programa de diagnòstic ràpid de càncer en l'àmbit del CatSalut, en la seva primera fase, fixava que el temps transcorregut entre la primera visita a l'hospital per sospita de càncer colorectal, de mama i de pulmó fins a l'inici del tractament sigui inferior a 30 dies.
La segona fase estén el Programa per als càncers de bufeta urinària i pròstata.
Implantació en el si del CatSalut del Protocol per a l'abordatge de la violència masclista en l'àmbit de la salut a Catalunya i accions complementàries.
Aquesta Instrucció té per objecte l'abordatge de la violència masclista en l'àmbit de la salut a Catalunya, mitjançant la implantació del Protocol per a l'abordatge de la violència masclista en l'àmbit de la salut a Catalunya en el si del CatSalut amb la finalitat de donar compliment a la llei en matèria de lluita contra la violència masclista i en la sistematització d'una sèrie d'actuacions per eradicar-la.
L'àmbit l'aplicació és el Sistema sanitari integral d'utilització pública de Catalunya (SISCAT), entra en vigor el dia 2 de gener de 2010 i es preveu una implantació per fases.
Aquesta instrucció entra en vigor el dia 2 de gener.
Ajuts per a despeses d'estada i manutenció.
Aquesta Instrucció té per objecte establir la regulació en l'àmbit del CatSalut del règim dels ajuts per a despeses d'estada i manutenció a la ciutadania resident a Catalunya amb dret reconegut a l'atenció sanitària pública, que ha de rebre una atenció sanitària a càrrec del CatSalut fora de la regió sanitària de residència del ciutadà o bé fora de l'àmbit territorial del CatSalut, en els supòsits previstos per aquesta Instrucció.
L'àmbit d'aplicació d'aquesta Instrucció és el sistema sanitari integral d'utilització pública de Catalunya (SISCAT) i entra en vigor el 15.11.2010.
Modificada per la Instrucció 02/2017.
Règim de l'autorització per part del CatSalut per a la prestació d'assistència sanitària privada en centres, serveis i establiments sanitaris del sistema sanitari integral d'utilització pública de Catalunya (SISCAT) gestionats per entitats en què el Departament de Salut, el CatSalut o una altra entitat pública del Departament de Salut tinguin una participació majoritària o centres de titularitat privada que utilitzin béns del CatSalut.
Aquesta instrucció ha estat derogada per la resolució del director de CatSalut, de 7 de maig de 2015.
Aquesta resolució deixa sense efecte la Instrucció 05/2015 del CatSalut, Règim de l'autorització per part del CatSalut per a la prestació d'assistència sanitària privada en centres, serveis i establiments sanitaris del sistema sanitari integral d'utilització pública de Catalunya (SISCAT) gestionats per entitats en què el Departament de Salut, el CatSalut o una altra entitat pública del Departament de Salut tinguin una participació majoritària o centres de titularitat privada que utilitzin béns del CatSalut.
Creació del Registre de Convenis i Contractes en l'àmbit de l'assistència sanitària pública.
En el Registre de Convenis i Contractes de prestació de serveis sanitaris en l'àmbit de l'assistència sanitària pública, a càrrec del Servei Català de la Salut, s'hi inscriuran tots els convenis i contractes de prestació de serveis sanitaris; així com els corresponents subcontractes, autoritzats pel Servei Català de la Salut.
El Registre contindrà el número de registre del contracte o conveni, la identificació de l'entitat contractant, de la persona física o jurídica, contractada, l'objecte del contracte o conveni, l'import anual dels serveis i l'import liquidat anual.
Actuacions en relació amb l'aplicació de la Llei 39/2006, de 14 de desembre, de promoció de l'autonomia personal i atenció a les persones en situació de dependència.
Actuacions d'informació i suport per a l'aplicació de la Llei.
Informe mèdic sobre la salut de la persona.
Entrada en vigor: 14 de maig de 2007
El programa VINCat comprèn la prevenció en 8 objectius.
En cada un dels apartats es descriu l'objectiu, la metodologia que s'ha seguit per recollir les dades de vigilància, els resultats i material d'interès.
Al programa VINCat participen 66 Hospitals de Catalunya.
Aquest apartat està pensat perquè es pugui conèixer els hospitals que disposen d'un equip de prevenció treballant dins del marc del programa VINCat i fer visible les persones de referència de la prevenció.
Les dades que notifiquen els centres que participen en el projecte de vigilància de la infecció nosocomial es tracten en una aplicació del portal de les aplicacions del Departament de Salut que compleix tots els requeriments de seguretat i confidencialitat previstos per la Llei.
Tots els centres han identificat les persones que hi podran accedir i disposen d'usuari i contrasenya.
Hi ha materials que poden ser d'interès per als professionals i el públic en general que vol conèixer més aspectes relacionats amb la prevenció de les infeccions en els centres de salut.
El programa VINCat presenta en aquest apartat les activitats pròpies i aquelles que per la seva relació directa pot ser d'interès per els professionals de la prevenció.
La prevenció de les infeccions en els centres de salut es basa en disposar de la millor informació.
L'objectiu proporcionar informació del programa, de les intervencions i dels últims avenços en vigilància i control.
Aquest butlletí electrònic, que el Centre Coordinador del VINCat posa des d'ara al vostre abast, vol ser una eina per tal de facilitar-ho.
Formació a distancia, Màster en Control d'Infecció i formulari d'inscripcions
VINCat és un programa del Servei Català de la Salut que estableix un sistema de vigilància unificat de les infeccions nosocomials als hospitals de Catalunya.
La seva missió és contribuir a reduir les taxes d'aquestes infeccions mitjançant la vigilància epidemiològica activa i continuada.
Un estudi recent de la Facultat de Medicina de la Universitat de Minnesota va demostrar que hi ha molta informació perduda o canvis de diagnòstic, des de l'hospital d'enviament fins a l'hospital receptor.
Els investigadors van trobar que el 73% dels pacients van obtenir un nou diagnòstic després de la transferència, mentre que el 47% dels pacients van perdre un diagnòstic, segons els registres electrònics.
La farmacoeconomia és l'avaluació econòmica i l'impacte pressupostari en la política farmacèutica.
El CatSalut decideix incorporar-la per donar resposta al creixement sostingut de les necessitats en matèria de prestació farmacèutica i per emmarcar estratègies d'ús racional dels medicaments que permetin seguir assegurant una prestació universal de qualitat i contribuir a la sostenibilitat del sistema sanitari.
Es tracta d'una línia de treball que contribueix a l'objectiu genèric de garantir el dret a la protecció de la salut de la ciutadania de Catalunya, mitjançant les prestacions i els serveis sanitaris de cobertura pública.
Pel que fa a la prestació farmacèutica, la finalitat és que tots els ciutadans segueixin tenint accés al medicament que necessitin, quan i on el necessitin en condicions d'efectivitat i seguretat.
Les prioritats en aquesta matèria són: