L'article 2 de la Llei 12/2009, del 10 de juliol, d'educació concreta els principis específics que regeixen el sistema educatiu, entre els quals hi ha l'aplicació general de criteris i procediments d'avaluació.
L'article 79 detalla els criteris d'organització pedagògica, que inclouen que cal fer una avaluació objectiva del rendiment escolar per tal d'avaluar el progrés assolit individualment per cada alumne.
La Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació, en l'article 28, estableix el marc d'avaluació dels aprenentatges dels alumnes de l'educació secundària obligatòria.
El Decret 187/2015, de 25 d'agost, d'ordenació dels ensenyaments de l'educació secundària obligatòria, en el capítol 4, determina els principis i les característiques de l'avaluació i el pas de curs dels alumnes d'aquesta etapa.
L'esmentat Decret estableix l'avaluació de l'alumne com una part essencial del seu procés d'aprenentatge, amb un enfocament global, continuat i integrador.
Així, l'avaluació formativa adquireix un caràcter fonamental i orientador a l'hora d'analitzar, valorar i reorientar, si cal, la pràctica docent de l'etapa educativa per aconseguir l'assoliment de les competències que estableix el currículum.
El Decret 150/2017, de 17 d'octubre, de l'atenció educativa a l'alumnat en el marc d'un sistema educatiu inclusiu suposa la garantia que tots els centres educatius sostinguts amb fons públics dins l'àmbit de l'ensenyament no universitari siguin inclusius mitjançant l'establiment de criteris que orientin l'organització i la gestió dels centres; i l'ordenació de mesures i suports per a l'atenció educativa i per a la continuïtat formativa de tots i cadascun dels alumnes.
D'acord amb les disposicions esmentades, l'avaluació dels aprenentatges dels alumnes d'educació secundària obligatòria ha de ser global, contínua i diferenciada atenent les matèries del currículum.
En l'avaluació de final de curs, s'ha de decidir sobre el pas de curs d'acord amb la valoració del progrés global de cada alumne amb relació a l'assoliment de les competències dels diferents àmbits i matèries de l'etapa.
Al final de l'etapa s'ha de decidir sobre l'obtenció del títol tenint en compte el grau d'assoliment d'aquestes competències.
La finalitat de l'avaluació és acompanyar i millorar el procés d'aprenentatge dels alumnes pel que fa als continguts i al grau d'assoliment de les competències, tenint en compte els ritmes i les potencialitats de cadascú.
L'avaluació també ha de permetre als alumnes i als professors analitzar les dificultats del procés d'aprenentatge i trobar estratègies per superar-les.
L'alumne és part activa del seu procés d'aprenentatge i l'avaluació li aporta l'orientació necessària per millorar-lo.
Per això és necessari que els alumnes coneguin prèviament els objectius d'aprenentatge i els criteris d'avaluació de les activitats que porten a terme, i que rebin un retorn qualitatiu dels resultats obtinguts que afavoreixi l'autoregulació de l'aprenentatge.
Amb aquest objectiu s'han de diversificar les activitats i els instruments d'avaluació, incorporant mecanismes d'autoavaluació i coavaluació a l'avaluació que fan els docents.
L'avaluació serveix als professors i als centres per analitzar, valorar i reorientar, si cal, la seva acció educativa i per prendre les mesures oportunes per garantir que tots els alumnes assoleixin les competències previstes.
Així mateix, proporciona informació per conèixer la situació del sistema educatiu amb la finalitat de millorar-lo.
En concordança amb els principis de necessitat i eficàcia, aquesta Ordre desplega les normes d'avaluació, d'acord amb els objectius proposats per la normativa esmentada i amb el principi de proporcionalitat.
També estableix el procediment, els documents i els requisits formals necessaris que asseguren la coherència del procés d'avaluació, de manera que informa de l'evolució de l'aprenentatge dels alumnes i orienta la presa de decisions en el desenvolupament del procés educatiu.
La certificació acadèmica de cada alumne, a efectes administratius, es formalitza en finalitzar cada curs escolar.
L'Ordre s'estructura en un preàmbul i quatre capítols.
Acaba amb una disposició addicional, una disposició derogatòria i una disposició final, i inclou sis annexos que reuneixen els models prescriptius dels documents oficials de l'avaluació i especifiquen les qualificacions i el càlcul de la qualificació mitjana.
Aquesta Ordre s'inclou al pla anual normatiu de l'Administració de la Generalitat com a desplegament del Decret 187/2015, de 25 d'agost, s'ha tramitat d'acord amb l'article 59 i següents de la Llei 26/2010, del 3 d'agost, de règim jurídic i de procediment de les administracions públiques de Catalunya i amb la Llei 19/2014, del 19 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern, i amb el dictamen previ del Consell Escolar de Catalunya.
Per tot això, d'acord amb el dictamen de la Comissió Jurídica Assessora,
Aquesta Ordre determina la finalitat, el procediment, els documents i els requisits formals del procés d'avaluació dels alumnes dels centres educatius públics i privats que imparteixen educació secundària obligatòria (ESO).
L'avaluació té la finalitat de regular el procés d'aprenentatge i comprovar el grau d'assoliment de les competències dels àmbits, d'acord amb els ritmes i capacitats d'aprenentatge dels alumnes.
Així, l'avaluació ha de permetre que tant els professors com els alumnes puguin conèixer el procés d'aprenentatge, identificar els avenços, les dificultats i els errors que sorgeixen al llarg del procés educatiu, i prendre les decisions oportunes per regular-lo.
Amb aquesta finalitat, els alumnes han de conèixer els objectius d'aprenentatge i els criteris i procediments amb els quals se'ls avaluarà.
També ha de permetre comprovar el grau d'assoliment de les competències tant les dels àmbits associats a les matèries com les dels àmbits transversals.
Criteris generals de l'avaluació
L'avaluació pren com a referència els diferents elements que integren el currículum.
Les competències que determina el Decret 187/2015, de 25 d'agost, són els objectius d'aprenentatge que han d'assolir els alumnes al final de l'etapa i es concreten en els criteris d'avaluació establerts per a cada curs per a totes les matèries i àmbits.
L'avaluació s'ha de dur a terme d'acord amb el model competencial de l'aprenentatge implementat pel treball col·legiat de l'equip docent.
En aquest model competencial, l'orientació educativa i l'atenció a tot l'alumnat són l'eina principal per afavorir l'acompanyament en l'aprenentatge i la continuïtat formativa en els ensenyaments postobligatoris.
L'avaluació en l'educació secundària obligatòria ha de ser global, contínua i diferenciada.
En les sessions d'avaluació l'equip docent ha de fer una valoració global sobre el desenvolupament del procés d'aprenentatge i sobre l'adequació de les programacions i les activitats docents a les necessitats dels alumnes.
L'avaluació ha de ser contínua, atès que és un component essencial de la mateixa programació de les matèries, i té per objecte constatar els avenços dels alumnes i les seves dificultats.
Per això, en la programació s'han d'establir pautes per a l'observació sistemàtica i el seguiment de cada alumne al llarg del seu procés d'aprenentatge.
En aquest sentit, els documents d'avaluació final de cada curs contenen els darrers nivells competencials assolits de totes les matèries i àmbits que formen part del currículum de l'educació secundària obligatòria.
Els centres han d'incloure, en el seu projecte educatiu, els criteris generals adoptats respecte a l'avaluació i el pas de curs dels alumnes, a l'acreditació de l'etapa i al disseny d'activitats d'avaluació i activitats adreçades a millorar nivells competencials no assolits, en el marc de referència del Decret 187/2015, de 25 d'agost.
Els centres han de fer públics aquests criteris i informar-ne les famílies i els alumnes des de l'inici de curs.
Aquesta informació ha de contribuir al compromís de l'alumne i de la família en el procés d'aprenentatge.
Orientació educativa i gestió pedagògica
En el marc de la seva autonomia, els centres organitzen i desenvolupen el currículum establert en el Decret 187/2015, de 25 d'agost.
Han de concretar quines competències dels àmbits prioritzaran cada curs d'acord amb el projecte educatiu de centre (PEC), que seran un referent de l'avaluació i el pas de curs.
Des de cada matèria i des dels espais curriculars interdisciplinaris com el Treball de Síntesi, el Projecte de Recerca o el Servei Comunitari, les programacions donen resposta als objectius generals establerts al PEC, que inclouen també l'acció tutorial i l'orientació educativa.
Abans de donar inici al període lectiu, cal que els òrgans de coordinació didàctica habilitats per fer-ho elaborin i adeqüin les programacions als diferents cursos i grups.
L'equip docent és responsable de la coordinació de les programacions, que tenen un caràcter estratègic de tota la intervenció pedagògica i que són una eina de comunicació professional.
L'equip directiu, conjuntament amb els equips docents, ha de vetllar perquè les programacions de cada matèria i àmbit s'adrecin a l'assoliment de les competències per part dels alumnes.
Així, les programacions han de preveure activitats que tinguin en compte les diferents maneres d'aprendre, comunicar-se, interactuar i vincular-se amb l'aprenentatge, i incloure actuacions perquè els alumnes s'apropiïn dels objectius d'aprenentatge i dels criteris d'avaluació.
També han de recollir els criteris i els instruments d'avaluació i les activitats adreçades a millorar els nivells competencials no assolits prèviament.
Per facilitar l'autoregulació dels aprenentatges, cal compaginar activitats d'autoavaluació i d'avaluació entre iguals amb l'avaluació que fan els docents.
Les programacions s'han de revisar cada curs i s'han d'ajustar a la realitat de cada grup i a l'aplicació pràctica a les aules.
Cal que l'avaluació dels processos d'aprenentatge dels alumnes tingui coherència amb el desplegament de les programacions a l'aula.
Òrgans de coordinació didàctica
Els òrgans de coordinació didàctica que cada centre determini en el marc de la seva autonomia, integrats pels professors de matèries o àmbits afins, han d'actuar com a òrgans col·legiats amb el lideratge del coordinador.
Han de vetllar per la coherència pedagògica de la distribució dels continguts i la priorització de les competències de cada àmbit al llarg de tota l'etapa de l'ESO i han de concretar els criteris i els instruments d'avaluació de les diferents matèries segons les necessitats educatives dels alumnes i els criteris establerts al PEC.
En el marc de la coordinació pedagògica, aquests òrgans de coordinació didàctica consensuen, per a cada curs de l'etapa, la priorització de les competències dels àmbits associats a les matèries i dels àmbits transversals i els criteris i instruments d'avaluació que es faran servir per tal d'avaluar el nivell d'assoliment de les competències.
Amb aquesta finalitat, els acords presos en la distribució curricular i els criteris d'avaluació han de quedar reflectits a les programacions didàctiques que es concreten a les programacions d'aula, a les actes de reunions i a la memòria anual.
L'equip docent, integrat pels professors del grup d'alumnes i liderat pel tutor o tutora, es reuneix periòdicament per coordinar les accions educatives i per avaluar el procés d'aprenentatge dels alumnes.
També poden participar en aquestes reunions, tot i que no formen part de l'equip docent, els membres de l'equip directiu o altres professors amb responsabilitats de coordinació pedagògica i altres professionals que intervinguin en el procés d'ensenyament-aprenentatge dels alumnes.
Cada professor ha d'aportar informació sobre el procés d'aprenentatge dels alumnes, sobre el progrés en el grau d'assoliment de les competències de l'àmbit al qual pertanyen la matèria o matèries que imparteix i les dels àmbits transversals, i sobre l'aplicació de les mesures i suports per a l'atenció a tot l'alumnat.
L'equip docent ha d'actuar com a òrgan col·legiat en tot el procés d'avaluació i en l'adopció de les decisions que en resultin.
En la valoració del grau d'assoliment dels nivells competencials dels alumnes en el pas de curs, així com en la superació de l'etapa, l'equip docent ha d'adoptar les decisions per consens i, en cas que no s'hi arribi, per majoria simple.
Cada professor de l'equip docent pot emetre un vot únic, amb independència del nombre de matèries que imparteixi.
El vot del tutor o tutora serà diriment en cas d'empat.
L'equip docent ha de garantir la coherència global en l'aplicació i distribució dels continguts i els altres elements de la programació, especialment el desenvolupament de les competències que determina el Decret 187/2015, de 25 d'agost, i les metodologies, els criteris i els instruments d'avaluació.
Amb aquesta finalitat, l'equip docent s'ha de reunir abans de començar el període lectiu i de forma regular al llarg del curs, com a mínim una vegada cada trimestre, per coordinar els aspectes més importants de les matèries, àmbits o projectes, continguts, criteris i instruments d'avaluació, metodologies didàctiques o mesures d'atenció a l'alumnat.
En la primera reunió, l'equip docent ajusta la seva actuació a la realitat de cada grup, prenent com a referència els nivells competencials assolits pels alumnes del grup i el consell orientador amb les recomanacions de l'equip docent del curs anterior.
L'equip docent ha d'establir mesures de reforç i suport en la programació del curs següent per als alumnes que passin de curs sense haver assolit alguns nivells competencials establerts i recollits en els criteris d'avaluació.
En el marc de l'avaluació contínua, cal incloure activitats que afavoreixin l'assoliment d'aquestes competències en les programacions de les matèries que tenen continuïtat al llarg de l'etapa.
L'equip docent també és el responsable d'elaborar el consell orientador al final de cada curs, d'acord amb l'article 21.
En el marc del currículum competencial, l'alumne ha d'esdevenir part activa del seu procés d'aprenentatge, adreçat a l'assoliment de les competències.
Per tant, ha d'apropiar-se dels objectius d'aprenentatge i conèixer els criteris i instruments d'avaluació per poder participar activament en el seu progrés i en la millora dels seus resultats.
Tots els professors de l'equip docent han d'acompanyar l'alumne en el seu procés d'aprenentatge per facilitar la seva participació i el tutor o tutora l'ha de fer partícip de les valoracions del seu progrés educatiu, perquè l'avaluació comporti un procés d'aprenentatge positiu i l'alumne millori les seves expectatives acadèmiques.
Cada centre ha d'organitzar les accions necessàries per garantir el dret de les famílies a participar en el procés educatiu dels seus fills i millorar-ne la qualitat, perquè puguin fer el seguiment de l'evolució escolar dels seus fills i de la millora dels seus resultats acadèmics, d'acord amb allò establert en la carta de compromís educatiu del centre.
Així, el centre educatiu ha d'establir una comunicació periòdica amb els pares o tutors legals, per mitjà d'informes escrits, entrevistes individuals i reunions col·lectives, o altres mitjans que consideri adients, per mantenir-los informats del procés d'ensenyament-aprenentatge i de l'avaluació dels seus fills en el marc del currículum competencial.
El treball conjunt esdevé així el nucli de la relació família-escola.
Els professors han d'informar els alumnes i les seves famílies dels criteris d'avaluació generals del centre i dels de cada matèria, així com de les estratègies per millorar els nivells competencials no assolits.
Després de cada sessió d'avaluació, almenys un cop per trimestre, el tutor o tutora ha d'informar per escrit, mitjançant l'informe d'avaluació, els alumnes i els seus pares o tutors legals del desenvolupament del seu procés d'aprenentatge en els àmbits associats a les matèries i en els transversals, i de les habilitats de relació i socialització.
En finalitzar cada curs s'ha d'informar per escrit els alumnes i els pares o tutors legals dels resultats de l'avaluació final.
Aquesta informació ha de contenir, almenys, les valoracions sobre el grau d'assoliment de les competències, la decisió sobre el pas de curs o la superació de l'etapa, i el consell orientador amb les recomanacions de l'equip docent.
La informació sobre el grau d'assoliment de les competències s'ha de completar amb comentaris relatius als criteris d'avaluació i a les competències o dimensions.
També pot d'incloure, si cal, les indicacions dels professors respecte a les activitats proposades a l'alumne per al període de vacances.
La periodicitat i l'organització de les entrevistes individuals i de les reunions col·lectives amb els pares o tutors legals dels alumnes les ha de fixar cada centre en la seva programació general anual.
Com a mínim, s'ha de garantir una reunió col·lectiva durant el primer trimestre de cada curs i una entrevista individual en cada curs.
L'alumne, o els seus pares o tutors legals, té dret a sol·licitar als professors aclariments respecte de les qualificacions d'activitats d'avaluació, dels informes derivats de les sessions d'avaluació trimestral i de les qualificacions finals atorgades per l'equip docent, i també pot formular reclamacions sobre aquestes qualificacions finals d'acord amb el procediment establert pel Departament d'Ensenyament.
El pla de suport individualitzat (PI) és una eina per a la planificació de mesures, actuacions i suports per donar resposta a situacions singulars d'alumnes que presenten necessitats educatives i personals específiques, el contingut i l'elaboració del qual estan regulats pel Decret 150/2017, de 17 d'octubre, de l'atenció educativa a l'alumnat en el marc d'un sistema educatiu inclusiu.
Aquest pla ha de determinar els criteris d'avaluació i de pas de curs, d'acord amb els objectius d'aprenentatge i les competències que s'hi hagin acordat.
Excepcionalment, el pla pot comportar que temporalment algunes de les matèries no s'avaluïn.
En el cas de quart curs, el PI ha d'incloure també els criteris de superació de l'etapa en el marc del PEC i d'acord amb l'article 16 d'aquesta ordre.
L'alumne amb un pla de suport individualitzat (PI) s'ha d'avaluar segons els criteris d'avaluació establerts en el seu pla, que també poden correspondre a cursos anteriors o posteriors.
Aquests criteris han d'estar consensuats per tot l'equip docent, i la família i l'alumne n'han de ser coneixedors.
En el cas d'alumnes que presenten les mateixes necessitats educatives i personals específiques, es pot disposar d'una mateixa programació per a tots ells, d'acord amb el PEC, que pot comportar que tots aquests alumnes tinguin el mateix PI.
Per als alumnes amb altes capacitats intel·lectuals, es pot reduir un curs la permanència a l'etapa quan el seu ritme personal d'aprenentatge i el grau de maduresa adequat així ho aconselli.
En aquest cas s'ha d'elaborar un pla de suport individualitzat basat en la valoració psicopedagògica de l'alumne.
El director o directora del centre ha de demanar-ne l'autorització per aplicar-lo d'acord amb el procediment que determini el Departament d'Ensenyament.
Transicions i continuïtat formativa
En la transició entre primària i secundària, correspon als centres de secundària:
a) Establir mecanismes de coordinació amb els centres de primària adscrits a cada centre de secundària pel que fa als projectes educatius i les metodologies, per tal de donar coherència al procés educatiu dels alumnes en el canvi d'etapa.
b) Sol·licitar als centres d'educació primària una còpia de l'historial acadèmic de l'alumne i l'informe individualitzat del final d'etapa, amb els resultats de la prova d'avaluació de sisè curs de l'educació primària, amb la finalitat de garantir una transició adequada dels alumnes entre etapes.
c) Preveure mecanismes de comunicació amb els centres d'origen dels alumnes, abans de començar el curs.
En el cas dels centres adscrits, han d'incloure entrevistes entre el tutor o tutora del darrer curs de l'educació primària dels alumnes i el tutor o tutora del primer curs de l'educació secundària obligatòria o un representant del centre de secundària, per tal de completar la informació sobre els aprenentatges dels alumnes.
En el cas dels alumnes amb necessitats educatives específiques també hi participen els equips d'assessorament i orientació psicopedagògica (EAP).
Per facilitar el traspàs d'informació dels alumnes entre cursos de l'ESO, el centre ha de disposar d'un registre o full de seguiment intern que reculli la informació més rellevant de cada alumne per al pas de curs, en els termes que estableix l'article 24, i que es completa amb el consell orientador, d'acord amb l'article 21.
El traspàs de la informació a ensenyaments postobligatoris es vehicula a través de l'historial acadèmic de l'alumne, que ha d'incloure el consell orientador, d'acord amb l'article 21.
Sessions d'avaluació, pas de curs i superació de l'etapa
La sessió d'avaluació és la reunió de l'equip docent, coordinada pel tutor o tutora, per compartir informació i prendre decisions de forma col·legiada sobre el procés d'aprenentatge dels alumnes.
S'hi pot incorporar un membre de l'equip directiu.
També poden participar-hi altres professors amb responsabilitats de coordinació pedagògica i altres professionals que intervinguin en el procés d'ensenyament-aprenentatge dels alumnes.
En el context d'un model educatiu competencial, i per tal que l'equip docent pugui valorar els aprenentatges de cada alumne i el desenvolupament del procés d'ensenyament, cal fer almenys una sessió d'avaluació inicial, una sessió trimestral de seguiment i, al final de curs, una sessió d'avaluació final ordinària, que normalment coincidirà amb la sessió d'avaluació del tercer trimestre.
A més, cal fer una sessió d'avaluació final extraordinària, d'acord amb les dates que determini el calendari escolar del curs corresponent.
El tutor o tutora ha de coordinar i presidir les reunions d'avaluació del seu grup d'alumnes, aixecar-ne acta, fer-hi constar els acords presos i transmetre la informació pertinent de manera individualitzada a les famílies i als alumnes.
Igualment, la resta de professors de l'equip docent han d'informar els alumnes sobre les seves matèries o àmbits.
En el marc de l'avaluació formativa, l'equip docent ha de dedicar com a mínim una de les seves reunions habituals durant el primer trimestre a fer un seguiment dels alumnes amb l'objectiu de fer-ne una valoració qualitativa individualitzada per millorar-ne l'acolliment i prendre decisions sobre el seu procés d'aprenentatge, que els ajudi a autoregular-se i que sigui orientativa per a les famílies.
En l'avaluació inicial dels alumnes de primer curs d'ESO també cal tenir en compte tant el traspàs d'informació dels mestres de primària, d'acord amb l'article 10.1 d'aquesta Ordre, com l'avaluació de les activitats de reforç d'estiu que hagin fet aquests alumnes.
Pel que fa a la resta de cursos, s'ha de tenir en compte la informació de les reunions prèvies al període lectiu, d'acord amb l'article 6.4 d'aquesta Ordre.
L'equip docent s'ha de reunir com a mínim una vegada cada trimestre per analitzar l'evolució del grup i dels aprenentatges, i el procés maduratiu i relacional de cadascun dels alumnes.
Si és necessari, es modifiquen les estratègies organitzatives, metodològiques o curriculars, tant individualment com en grup, i si cal, s'inicien noves mesures d'atenció a l'alumnat.
L'equip docent pren les decisions d'acord amb els criteris d'avaluació establerts a l'inici de curs i s'ha de tenir en compte fonamentalment l'opinió del tutor o tutora.
Cada centre ha d'elaborar un model propi d'informe que ha de reflectir els resultats obtinguts en l'avaluació del procés d'aprenentatge de l'alumne; els aspectes personals, relacionals i evolutius que es consideri oportú esmentar; i les mesures complementàries o de reforç adoptades o previstes.
Sempre que sigui necessari, aquests documents han d'incloure valoracions qualitatives individualitzades per orientar la família i ajudar l'alumne a millorar els aprenentatges i els aspectes relacionals i de socialització.
En les actes de les sessions d'avaluació parcial hi ha d'haver constància expressa del progrés dels alumnes pel que fa a les competències no assolides de cursos anteriors.
L'avaluació de final de curs a l'educació secundària obligatòria s'ha de fer en cadascun dels quatre cursos de l'etapa, en acabar el període lectiu en el cas de l'avaluació final ordinària i quan determini el calendari escolar del curs corresponent en el cas de l'avaluació extraordinària.
La valoració del grau d'assoliment de les competències dels àmbits transversals i dels diferents àmbits associats a les matèries que l'alumne ha cursat aquell any acadèmic, s'ha de fer d'acord amb l'article 5.2.
L'avaluació final ha de ser diferenciada per a cadascuna de les matèries del currículum, encara que s'imparteixin agrupades en àmbits o en projectes globalitzadors, i per a cadascun dels àmbits transversals, i ha de constatar els avenços dels alumnes.
El professor de cada matèria o àmbit ha de proposar per a cada alumne una qualificació de final de curs que ha d'anar acompanyada de comentaris que han de fer referència als criteris d'avaluació i a les competències o dimensions.
L'equip docent ha de valorar els resultats obtinguts pels alumnes pel que fa al grau d'assoliment de les competències de cada àmbit o matèria i atorgar les qualificacions finals.
A les sessions d'avaluació de final de curs, a fi de garantir la coherència dels processos d'avaluació entre els diferents grups del centre, s'hi pot incorporar, amb veu però sense vot, un membre de l'equip directiu o una persona designada per aquest òrgan.
En la sessió d'avaluació final ordinària, l'equip docent decideix, d'acord amb l'article 3.5, quins alumnes estan en condicions de matricular-se al curs següent i quins alumnes resten pendents de l'avaluació extraordinària.
Aquesta decisió ha de constar a l'acta de qualificacions de l'avaluació final.
En el marc de l'avaluació contínua, l'assoliment de les competències del curs de les matèries amb continuïtat dins l'etapa i dels àmbits transversals comporta l'assoliment dels nivells competencials no assolits en cursos anteriors.
Pel que fa a les altres matèries, cada centre ha d'organitzar activitats adreçades a millorar els nivells competencials no assolits.
L'avaluació d'aquestes activitats ha de quedar reflectida en les actes del curs següent, que recullen també les matèries de cursos anteriors que no es fan aquell any.
L'avaluació dels alumnes amb PI s'ha de fer en relació amb els criteris d'avaluació que s'inclouen en aquest PI, d'acord amb l'article 9.
Per als alumnes que en l'avaluació final ordinària no hagin assolit els nivells competencials establerts, els centres han de proposar activitats d'aprenentatge destinades a assolir-los.
Així mateix, els centres també poden proposar activitats a la resta d'alumnes per consolidar els nivells competencials assolits.
Per als alumnes que tenen matèries amb avaluació negativa en l'avaluació final ordinària, els centres organitzen l'avaluació extraordinària d'acord amb les dates que determini el calendari escolar del curs corresponent.
Es considera matèria amb avaluació negativa aquella en què no s'han assolit els nivells competencials establerts.
Les activitats i, si és el cas, les proves extraordinàries, les ha d'elaborar i qualificar l'òrgan de coordinació didàctica corresponent, d'acord amb la programació dels currículums dels quals són responsables.
La preparació i elaboració de les proves extraordinàries s'ha de fer durant el mes de juny.
En cadascun dels quatre cursos de l'etapa, i després de la valoració de les activitats i les proves extraordinàries, l'equip docent s'ha de reunir en una sessió d'avaluació final extraordinària.
En el context de l'avaluació contínua, la valoració del grau d'assoliment de les competències i la qualificació final extraordinària han de ser el resultat global obtingut a partir de l'anàlisi de l'evolució de l'alumne durant el curs, de les activitats proposades per millorar els nivells competencials no assolits i, si és el cas, de les proves extraordinàries.
Les qualificacions han de ser iguals o superiors a les de l'avaluació ordinària.
En la sessió d'avaluació final extraordinària, vistos els resultats obtinguts per cada alumne, l'equip docent ha de prendre les decisions definitives respecte al grau d'assoliment de les competències i el pas de curs o la superació de l'etapa, tenint en compte que s'ha d'aplicar tot allò establert als articles 15 i 16.
La informació referent a l'avaluació final de curs s'ha de recollir en un informe d'avaluació final que cal lliurar a les famílies, d'acord amb l'article 8.4.
En finalitzar cadascun dels tres primers cursos de l'etapa i com a conseqüència del procés d'avaluació, l'equip docent, en la sessió d'avaluació final de curs, ha d'adoptar les decisions corresponents sobre el pas de curs de cada alumne, tenint en compte la seva evolució general en relació amb el grau d'assoliment de les competències que determina el Decret 187/2015, de 25 d'agost.
L'alumne passa de curs quan ha assolit els nivells competencials establerts, d'acord amb l'article 3.5 d'aquesta Ordre.
Pel que fa als nivells competencials no assolits de cursos anteriors, s'han d'avaluar d'acord amb la programació establerta, en els termes de l'article 6.5.
L'assoliment de les competències d'un curs comporta l'assoliment de les competències no assolides de cursos anteriors.
L'equip docent, d'acord amb el Decret 187/2015, de 25 d'agost, i les especificitats que es recullen en el PEC, pot decidir el pas al curs següent d'un alumne amb nivells competencials no assolits quan consideri que l'alumne té bones expectatives de millora i que el pas de curs és positiu per a la seva evolució acadèmica i personal.
En aquest cas, l'equip docent ha de donar indicacions personalitzades que incloguin les mesures i recomanacions que han de permetre a l'alumne assolir els nivells competencials corresponents a aquell curs; en alguns casos pot comportar un PI.
La repetició de curs s'ha de considerar una mesura excepcional i en cas de romandre un any més al mateix curs, també es requereixen unes indicacions personalitzades, orientades a superar les dificultats detectades en el curs anterior i que en algun cas poden comportar un PI, així com la comunicació a les famílies d'acord amb el que s'estableix a l'article 8 d'aquesta Ordre.
Es pot repetir el mateix curs un sol cop i dos cops com a màxim dins l'etapa si no s'ha repetit a l'educació primària.
Si l'equip docent decideix que algun alumne amb necessitats educatives específiques segueixi un pla de suport individualitzat, s'ha d'escolaritzar en el curs i grup que, atenent la proposta educativa que se li formuli, s'hagi determinat en el pla corresponent.
Superació de l'etapa i títol de graduat o graduada en educació secundària obligatòria
Com a conseqüència del procés d'avaluació, en la sessió d'avaluació final de quart curs, l'equip docent ha d'adoptar les decisions corresponents a la superació de l'etapa i l'obtenció del títol de graduat o graduada en educació secundària obligatòria, tenint en compte el grau d'assoliment de les competències que determina el Decret 187/2015, de 25 d'agost, i les especificitats que es recullen en el PEC.
Es considera que un alumne ha superat l'etapa quan ha assolit les competències dels àmbits associats a les matèries i les dels àmbits transversals.
L'equip docent, considerant la maduresa de l'alumne i les seves possibilitats de progrés, pot decidir que un alumne obtingui el títol encara que tingui avaluació negativa en una matèria o dues que no siguin simultàniament Llengua Catalana i Literatura, Llengua Castellana i Literatura, i Matemàtiques, i l'Aranès a l'Aran.
En aquest sentit, es considera matèria amb avaluació negativa aquella en què no s'han assolit els nivells competencials establerts.
L'alumne que en finalitzar l'etapa no obtingui el títol pot romandre un any més a quart.
Aquesta opció ha d'anar acompanyada d'unes indicacions personalitzades, orientades a superar les dificultats detectades en el curs anterior.
De manera excepcional, un alumne pot repetir dues vegades quart curs si no ha repetit en cursos anteriors.
Els centres educatius han d'organitzar anualment proves per als alumnes que no hagin superat el quart curs i hagin superat l'edat màxima de permanència a l'etapa, d'acord amb el procediment establert pel Departament d'Ensenyament.
Documents oficials de l'avaluació
Són documents oficials del procés d'avaluació les actes de qualificacions de l'avaluació final, l'expedient acadèmic, l'historial acadèmic d'educació secundària, el consell orientador, l'informe personal per trasllat en el cas previst a l'article 22 i el certificat d'escolarització, si escau.
Aquests documents s'han d'ajustar als models i a les característiques que estableixen els annexos d'aquesta Ordre i s'hi ha de fer un ús no sexista del llenguatge.
Les signatures dels documents han de ser autògrafes i a sota hi ha de constar el nom i els cognoms dels signants i el càrrec.
EI director o directora, com a responsable de totes les activitats del centre, ho és també de les d'avaluació i ha de visar els documents oficials amb la seva signatura.
L'acta de qualificacions de l'avaluació final (ordinària i extraordinària) és el document oficial que recull els resultats de l'avaluació de les matèries i àmbits del curs, d'acord amb els annexos 1 i 2.
També ha de recollir el nivell assolit en cursos anteriors de les matèries que no es cursen aquell any.
Aquesta informació ha de constar en l'expedient acadèmic i en l'historial acadèmic.
L'acta de qualificacions de l'avaluació final ordinària ha de quedar tancada a final del mes de juny i la de l'avaluació final extraordinària a la fi del període d'activitats del curs, determinada per la disposició per la qual s'estableix el calendari escolar del curs corresponent.
Les actes de qualificacions de l'avaluació final s'estenen per a cadascun dels cursos de l'educació secundària obligatòria, d'acord amb l'annex 3.
Hi ha de constar la relació nominal dels alumnes amb la valoració del grau d'assoliment de les competències de les matèries del curs i dels àmbits transversals, així com de les matèries de cursos anteriors que no es fan aquell any.
Així mateix, les actes han d'incloure les decisions de pas de curs, el resum del consell orientador (amb les mesures que ha de rebre l'alumne per millorar les competències no assolides si és el cas) i, si escau, la qualificació mitjana de l'ESO i la proposta per a l'expedició del títol de graduat o graduada en educació secundària obligatòria, d'acord amb els articles 15 i 16 d'aquesta Ordre.
A les actes de qualificacions de l'avaluació final hi ha de constar la signatura de tots els professors de l'equip docent i el vistiplau del director o directora del centre.
En el cas dels alumnes avaluats en funció del seu PI, en l'acta de qualificacions de l'avaluació hi ha de constar la frase: "Ha estat avaluat en funció del seu pla de suport individualitzat".
L'expedient acadèmic de l'alumne té la funció de recollir de manera acumulativa els resultats de l'avaluació obtinguts per l'alumne al llarg de l'educació secundària obligatòria (reflectits a les actes de qualificacions de les avaluacions) i totes les dades personals i acadèmiques rellevants, d'acord amb l'annex 4.
L'expedient acadèmic conté: les dades d'identificació del centre, les dades personals de l'alumne, les dades i la documentació d'incorporació de l'alumne a l'etapa, els resultats de les avaluacions finals, les decisions de pas de curs i titulació, el consell orientador, les observacions que l'equip docent consideri oportú de fer-hi constar, les dades i la documentació de finalització o de sortida de l'etapa i qualsevol resolució administrativa de caràcter singular que afecti l'alumne, així com, si escau, els plans de suport individualitzats.
La custòdia i arxiu dels expedients acadèmics correspon als centres en què s'hagin cursat els estudis.
L'historial acadèmic de l'educació secundària obligatòria és el document oficial que reflecteix els resultats de l'avaluació i les decisions relatives al progrés acadèmic de l'alumne al llarg de l'etapa i té valor acreditatiu dels estudis cursats, d'acord amb els annexos 2 i 5.
La custòdia correspon al centre educatiu on l'alumne estigui escolaritzat.
Ha de contenir les dades identificadores de l'alumne; les matèries i àmbits cursats en cada un dels anys d'escolarització i els resultats obtinguts en l'avaluació indicant-ne la convocatòria (ordinària o extraordinària); les decisions sobre el pas de curs amb la data que es van adoptar; la qualificació de l'etapa; el resum del consell orientador, i la informació relativa als canvis de centre.
L'historial acadèmic s'ha de lliurar a l'alumne a l'acabament de l'ensenyament obligatori i, en tot cas, en finalitzar la seva escolarització en l'ensenyament bàsic en règim ordinari.
Aquesta circumstància s'ha de reflectir en l'expedient acadèmic corresponent.
En el cas de l'alumnat que es traslladi a centres d'altres comunitats autònomes en què el català no sigui llengua oficial, cal redactar l'historial acadèmic en català i castellà.
El consell orientador l'elabora l'equip docent al final de cada curs a partir de la informació continguda en el registre o full de seguiment intern, i conté l'orientació sobre l'itinerari formatiu de l'alumne i, si escau, recomanacions i propostes de mesures de suport per al curs següent.
En el cas de quart, o en acabar l'escolarització, també ha d'incloure, mitjançant un informe motivat, una orientació específica amb relació al seu itinerari en l'ensenyament postobligatori i/o professionalitzador.
El consell orientador s'inclou en l'expedient de l'alumne.
En finalitzar 1r, 2n o 3r es lliura a l'alumne i als pares o tutors legals dins de l'informe d'avaluació.
En finalitzar 4t o si es finalitza l'escolaritat abans, el consell orientador s'ha de lliurar com a document oficial de l'avaluació amb el format que decideixi el centre.
En el cas de l'alumne que a final de curs no hagi assolit tots els nivells competencials corresponents, el consell orientador ha d'incloure les eines o recursos per poder assolir aquests nivells.
En el cas de l'alumne que no acredita el final de l'etapa en l'avaluació final ordinària, el consell orientador es lliurarà després de l'avaluació final extraordinària.
Tot i això, en l'avaluació final ordinària els equips docents han de fer aportacions per a l'orientació a l'alumne, per tal de facilitar la tasca del tutor o tutora per a l'elaboració del consell orientador en l'avaluació final extraordinària.
Si l'alumne tampoc no acredita el final de l'etapa després d'aquesta avaluació extraordinària, l'equip docent ha de vetllar perquè el consell orientador contingui informacions individualitzades sobre les diferents opcions de la formació complementària que hauria de cursar per poder obtenir el graduat en educació secundària obligatòria o prosseguir la formació en altres ensenyaments o vies formatives, tenint en compte les possibilitats de convalidació o equivalències de les matèries de les quals ha assolit les competències en l'etapa d'ESO.
A fi de garantir la continuïtat del procés d'aprenentatge dels alumnes que es traslladen a un altre centre sense haver conclòs el curs, s'ha d'emetre un informe personal en què hi ha de constar la informació recollida per l'equip docent necessària per a l'adequada continuïtat del procés d'aprenentatge, d'acord amb l'annex 6.
Aquest informe l'ha d'elaborar i firmar el tutor o tutora, amb el vistiplau del director o directora, a partir de les dades facilitades pels professors de les matèries o àmbits.
b) Aplicació, si escau, de mesures de reforç i suport, així com dels plans de suport individualitzats aplicats.
c) Totes les observacions que es considerin oportunes sobre el progrés general de l'alumne.
En el cas de l'alumnat que es trasllada a centres d'altres comunitats autònomes en què el català no sigui llengua oficial, cal redactar l'informe personal per trasllat en català i castellà.
Els alumnes que hagin cursat l'educació secundària obligatòria i no n'obtinguin el graduat han de rebre un certificat d'escolaritat en què consti la data d'inici i de finalització dels estudis, les matèries cursades i les qualificacions obtingudes, així com el consell orientador.
Les actes de les sessions d'avaluació parcial, el full de seguiment intern i els informes d'avaluació són documents obligatoris del procés d'avaluació.
Correspon a cada centre, en el marc de la seva autonomia, adoptar els models més adequats per a aquests documents.
Les signatures dels documents han de ser autògrafes i a sota hi ha de constar el nom, els cognoms i el càrrec dels signants.
El tutor o tutora ha de disposar d'un full de seguiment intern de cada alumne, en el qual ha de fer constar les observacions pertinents respecte al seu procés d'aprenentatge.
Aquest full de seguiment completa la informació dels documents oficials de l'alumne (expedient acadèmic i historial acadèmic), s'ha de conservar fins que l'alumne acaba l'etapa o es trasllada de centre, i ha d'incloure:
a) Nivell d'assoliment dels aprenentatges, prenent com a referència les competències esmentades a l'article 3.1.
b) Mesures de suport a l'aprenentatge rebudes (específiques o addicionals i/o extraordinàries o intensives).
c) Interessos i expectatives de l'alumne.
d) Habilitats de relació i socialització.
Els documents oficials de l'avaluació esmentats a l'article 17 han de romandre al centre a disposició de la Inspecció per a possibles comprovacions.
La persona que exerceixi les funcions de secretari és la responsable de la seva custòdia, tant en format imprès com en suport electrònic, així com de les certificacions que se sol·licitin.
En el cas que se suprimeixi algun centre, els serveis territorials d'Ensenyament o el Consorci d'Educació de Barcelona (CEB) han d'adoptar les mesures corresponents per conservar-los o traslladar-los.
Els fulls de seguiment intern s'han de conservar al centre fins que l'alumne hi finalitzi l'escolarització.
Els tutors els han de guardar i posar-los a disposició dels altres professors de l'alumne.
Una vegada finalitzat el curs, el centre ha de vetllar pel traspàs d'aquests informes als tutors del curs següent.
Igualment, cal mantenir al centre, fins a la data del curs següent que el Departament d'Ensenyament determini, el material que hagi pogut contribuir a atorgar les qualificacions en les avaluacions finals i els documents de registre de l'avaluació contínua.
L'alumne ha de conservar fins a final de curs el material que se li lliuri i que hagi contribuït a la seva avaluació contínua (proves escrites, treballs, quaderns de pràctiques, etc.).
Confidencialitat de les dades personals
Pel que fa a l'obtenció de les dades personals dels alumnes, a la seva cessió d'uns centres a uns altres i a la seguretat i confidencialitat d'aquestes dades, cal ajustar-se al que disposa la legislació vigent en matèria de protecció de dades de caràcter personal i, en tot cas, al que estableix la disposició addicional 23 de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació.
Correspon a la Inspecció d'Educació supervisar el procediment d'avaluació de cada centre; vetllar per la correcció de tot el procés, l'adequada integració de l'alumnat en el procés educatiu i les mesures d'atenció a l'alumnat adoptades, i proposar les mesures que contribueixin a millorar-lo.
Els alumnes d'ESO que cursen estudis de música o dansa, amb dedicació significativa a l'esport o en altres casos que determini el Departament d'Ensenyament, poden sol·licitar la convalidació o el reconeixement de determinades matèries per facilitar la simultaneïtat d'estudis, segons el procediment que estableixi el Departament d'Ensenyament.
D'acord amb el calendari d'aplicació d'aquesta Ordre, a l'inici del curs 2018-2019 queden derogades les ordres següents:
Ordre EDU/295/2008, de 13 de juny, per la qual es determinen el procediment i els documents i requisits formals del procés d'avaluació a l'educació secundària obligatòria.
Ordre ENS/56/2012, de 8 de març, de modificació de l'Ordre EDU/295/2008, de 13 de juny, per la qual es determinen el procediment i els documents i requisits formals del procés d'avaluació a l'educació secundària obligatòria.
Les normes d'avaluació establertes en aquesta Ordre s'implanten l'any acadèmic 2018-2019 a tots els cursos de l'educació secundària obligatòria.
Per expressar els resultats dels aprenentatges dels alumnes i el grau d'assoliment de les competències s'utilitzen qualificacions qualitatives, que són: no assoliment (NA), assoliment satisfactori (AS), assoliment notable (AN) i assoliment excel·lent (AE).
En el cas dels alumnes que no cursen una matèria perquè simultaniegen l'ESO amb estudis de música o dansa, que tenen una dedicació significativa a l'esport o en altres casos que determini el Departament d'Ensenyament, cal indicar matèria convalidada (Conv.).
En el cas dels alumnes que excepcionalment no cursen una matèria d'acord amb el seu PI, cal indicar sense qualificació (SQ).
Totes les qualificacions han de constar en els documents d'avaluació de caràcter oficial, així com en tots els certificats oficials expedits pel centre.
El Treball de Síntesi de 1r a 3r i el Projecte de Recerca de 4t s'avaluen amb relació a les competències dels àmbits associats a les matèries i dels àmbits transversals que hi intervenen; per tant, no s'avaluen amb una qualificació específica.
La informació sobre la seva realització s'ha d'incloure en les actes en els termes: no fet (NF), fet (FT) i fet amb aprofitament (FA).
El Servei Comunitari té la consideració de projecte transversal amb incidència en la qualificació global de la matèria, o matèries, a la qual estigui vinculat.
La informació sobre la realització del Servei Comunitari, quan escaigui, s'ha d'incloure en les actes en els termes: no fet (NF), fet (FT) i fet amb aprofitament (FA).
En cas que l'alumne es traslladi fora de Catalunya, o en altres casos en què sigui necessari, caldrà aplicar les equivalències establertes a l'annex 6.
A l'efecte del càlcul de la qualificació mitjana i en tota la documentació on calgui qualificació numèrica, s'han de fer les equivalències següents: NA = 1, AS = 2, AN = 3 i AE= 4.
Quan l'alumne supera l'etapa de l'ESO, la qualificació mitjana s'obté com a mitjana aritmètica de les qualificacions numèriques de les matèries cursades i dels àmbits transversals en els quatre cursos de l'etapa, calculada amb tres decimals, d'acord amb les equivalències establertes en el paràgraf anterior.
Aquesta qualificació amb tres decimals, en escala d'1 a 4, s'ha de multiplicar per 2,5 per obtenir un valor màxim de 10.
El valor obtingut és la qualificació de l'etapa, que s'arrodoneix a dos decimals.
Quan l'alumne supera l'etapa i la qualificació de l'ESO resulta inferior a 5, s'arrodoneix a 5.
En cas que sigui necessari obtenir una qualificació mitjana abans del final de l'etapa, el procediment és l'equivalent al descrit anteriorment: mitjana aritmètica de les qualificacions numèriques de les matèries cursades fins aquell moment, incloent les qualificacions de totes les matèries comunes, les dels àmbits transversals i una única qualificació de la matèria o matèries optatives.
Si s'hagués cursat més d'una matèria optativa al llarg d'un curs, l'equip docent, d'acord amb el PEC, ha de decidir quina és aquesta qualificació única d'optatives.
Per calcular la qualificació mitjana, també cal tenir present que:
- L'assoliment de les competències de les matèries i dels àmbits transversals del curs comporta l'assoliment dels nivells competencials no assolits en cursos anteriors d'aquestes matèries i àmbits.
La nova qualificació per als cursos anteriors és ara assoliment satisfactori (AS).
- Si malgrat no haver assolit el nivell competencial d'una matèria o àmbit transversal del curs acadèmic actual, sí que s'ha assolit el d'un nivell anterior, cal fer constar a l'acta assoliment satisfactori (AS) per a aquest nivell anterior, indicant a continuació el número del curs a què correspon (1, 2 o 3).
- En el cas que s'assoleixi un nivell competencial anterior d'una matèria no cursada aquell any, també cal fer-ho constar a l'acta en els mateixos termes que en el punt anterior.
- Les matèries convalidades o sense qualificació no s'han de tenir en compte per al càlcul de la qualificació mitjana.
- Per als alumnes que van iniciar l'educació secundària obligatòria amb anterioritat a l'entrada en vigor d'aquesta Ordre, les qualificacions sobre 10 obtingudes no s'han de multiplicar per 2,5.
En cas que en algun d'aquests cursos anteriors tinguessin matèries amb avaluació negativa i en el curs actual assoleixin els nivells competencials d'aquestes matèries, la qualificació de cadascuna d'elles ha de ser 5.
- La religió cursada abans de l'entrada en vigor del Decret 187/2015, de 25 d'agost, no computa a efectes del càlcul de la qualificació mitjana del curs corresponent.
- Les matèries compactades de quart computen com dues matèries i tenen dues qualificacions.
En les actes s'ha d'indicar si es tracta de la convocatòria ordinària o extraordinària.
S'hi ha de fer constar, per a cada alumne:
a) La qualificació del grau d'assoliment de les competències de cada matèria i dels àmbits transversals, d'acord amb l'escala establerta en l'annex 1 d'aquesta Ordre.
b) El pas de curs i, en les actes de 4t, l'obtenció del títol si escau.
c) Les mesures d'atenció a l'alumnat que ha rebut.
d) La proposta de mesures d'atenció a l'alumnat per al curs següent.
En les actes de cada curs, hi estan presents tots els àmbits de l'etapa, tant si l'alumne cursa matèries d'aquell àmbit com si no.
L'acta de qualificacions de l'avaluació final del darrer curs reflecteix l'expedient complet de l'alumne.
Les matèries que figuren a l'acta i no són del curs actual, a més de la qualificació obtinguda, han de tenir al darrere l'indicador del curs: 1, 2 o 3 segons s'hagin cursat a 1r, 2n o 3r curs.
L'assoliment de les competències de les matèries i dels àmbits transversals del curs comporta l'assoliment dels nivells competencials no assolits en cursos anteriors d'aquestes matèries i àmbits; en aquest cas, la nova qualificació per als cursos anteriors és ara assoliment satisfactori (AS).
Aquesta nova qualificació s'ha d'utilitzar per calcular la mitjana d'aquell curs.
En cas que la qualificació corresponent a una matèria o àmbit transversal sigui NA, cal especificar el darrer nivell competencial assolit de l'etapa, indicant la qualificació que tenia (AS, AN o AE) i a continuació el número del curs (1, 2 o 3 segons sigui de 1r, 2n o 3r curs).
En el cas que no s'hagi assolit el nivell competencial d'una matèria o àmbit transversal del curs acadèmic actual, però sí que s'hagi assolit aquest curs el d'un nivell anterior, cal fer constar a l'acta assoliment satisfactori (AS) per a aquest nivell anterior, indicant a continuació el número del curs a què correspon (1, 2 o 3).
En el cas que s'assoleixi un nivell competencial anterior d'una matèria no cursada aquell any, també cal fer-ho constar a l'acta en els mateixos termes que en el punt anterior.
En les matèries que permetin diverses opcions (Llengua Estrangera, Religió/Cultura i Valors Ètics, matèries optatives...) s'ha d'identificar quina opció ha cursat l'alumne.
Si la distribució de matèries per cursos d'un centre docent no coincideix amb l'establerta de manera general, cal adaptar el model de l'acta.
Per a l'alumnat escolaritzat en centres de l'Aran, les actes han d'incloure les qualificacions obtingudes en Aranès, entre les qualificacions de Llengua Catalana i Literatura i de Llengua Castellana i Literatura.
b) Pas de curs i obtenció del títol
SÍ: accedeix al curs següent havent superat el curs
SD: accedeix al curs següent d'acord amb el pla de suport individualitzat
SL: accedeix al curs següent per impossibilitat legal de repetir (aquesta opció no és possible a 4t curs)
No: no accedeix al curs següent
c) i d) Mesures d'atenció a l'alumnat
PI: pla de suport individualitzat
PI*: pla de suport individualitzat que identifica que l'alumne ha estat avaluat amb criteris d'avaluació corresponents a cursos anteriors o posteriors, d'acord amb els criteris especificats al seu PI
Sim.: alumne que simultanieja estudis d'ESO amb música, dansa o educació física
EE: escolarització compartida amb un centre d'educació especial
EC: escolarització compartida amb altres tipus de centres
(─): l'alumne no ha estat objecte de cap adaptació
PDC: programa de diversificació curricular
Orientació sobre l'itinerari formatiu de l'alumne i, si escau, recomanacions i propostes de mesures de suport per al curs següent.
Els codis i abreviacions que poden aparèixer en les actes de qualificacions són els indicats en els models següents.
En cas que s'utilitzin altres codis o abreviacions, han de quedar explícits en algun apartat dels documents.
(Vegeu les imatges al final del document)
El contingut d'aquestes pàgines ha de reflectir el de les actes de qualificacions de l'avaluació final corresponents.
Les qualificacions s'han d'expressar en la seva forma literal, en els termes NA: no assoliment, AS: assoliment satisfactori, AN: assoliment notable, AE: assoliment excel·lent, SQ: sense qualificar, Conv.: convalidat, NF: no fet, FT: fet, FA: fet amb aprofitament.
Si malgrat no haver assolit el nivell competencial d'una matèria o àmbit transversal del curs acadèmic actual, però sí que s'ha assolit durant aquest curs el d'un nivell anterior, cal fer constar a l'expedient assoliment satisfactori (AS) per a aquest nivell anterior, i a continuació indicar el número del curs a què correspon (1, 2 o 3 segons sigui de 1r, 2n o 3r curs).
En el cas que s'assoleixi un nivell competencial anterior d'una matèria no cursada aquell any, també cal fer-ho constar a l'expedient en els mateixos termes que en el punt anterior.
El pas de curs s'ha d'expressar en els termes següents:
Sí: accedeix al curs següent en haver superat el curs.
SD: accedeix al curs següent d'acord amb el pla de suport individualitzat aplicat.
No: no accedeix al curs següent.
Dades de sortida del centre o de finalització de l'ensenyament
Les anotacions de lliurament del graduat en educació secundària obligatòria o del certificat d'escolaritat són mútuament excloents, només cal formalitzar la que escaigui.
L'historial acadèmic es concreta en un document imprès quan l'alumne finalitza la seva escolaritat obligatòria.
En l'apartat "Dades de l'escolarització" s'han de consignar en ordre cronològic tots els centres on l'alumne hagi cursat alguna part dels seus estudis d'ESO, inclosos el centre d'inici i el centre de finalització.
Si l'escolarització al centre ha estat continuada, en una mateixa línia s'ha de fer constar l'any d'entrada i el de sortida de l'alumne, i els nivells que l'alumne hagi cursat íntegrament o parcialment en el centre esmentat.
El contingut d'aquestes pàgines de qualificacions ha de reflectir el de les actes de qualificacions de l'avaluació final corresponents.
En les dades dels alumnes, s'ha de fer constar quin tipus de document d'identitat (DNI, NIE, passaport) s'ha presentat i el seu número.
En l'informe personal per trasllat s'han de recollir les matèries o àmbits que cursi l'alumne en el curs en què es produeix el trasllat.
La valoració del grau d'adquisició de les competències l'ha de proposar el tutor o tutora a partir de les informacions obtingudes en les reunions de l'equip docent.
En l'apartat "Aspectes personals i acadèmics rellevants per a l'escolarització posterior" s'ha de fer constar la informació necessària (mesures d'atenció a l'alumnat, simultaneïtat d'estudis...) per a l'adequada continuïtat del procés d'aprenentatge.
En cas que, per trasllat de l'alumne, els documents oficials d'avaluació hagin de tenir efecte fora de Catalunya, o si altres circumstàncies ho fan necessari, les qualificacions de les matèries tenen les equivalències següents:
Excel·lent / Sobresaliente (SB): 9 o 10