La Llei 16/2003, de 28 de maig, de cohesió i qualitat del Sistema Nacional de Salut, estableix la cartera de serveis del Sistema Nacional de Salut, que a Catalunya s'han de prestar amb càrrec al Servei Català de la Salut.
El Servei Català de la Salut fa efectiva la cartera de serveis, amb caràcter general, a través dels centres, serveis i establiments sanitaris integrats al sistema sanitari integral d'utilització pública de Catalunya (SISCAT), regulat pel Decret 196/2010, de 14 de desembre.
La disposició addicional onzena de la Llei 15/1990, de 9 de juliol, d'ordenació sanitària de Catalunya (LOSC), incorporada per la Llei 11/1995, de 29 de setembre, estableix que el Govern ha de regular, mitjançant un decret, els requisits, l'abast, el procediment i els sistemes de selecció per a l'establiment dels contractes de gestió de serveis sanitaris i sociosanitaris, en règim de concert, que s'han d'ajustar als principis de publicitat i concurrència, tenint en compte les previsions del Pla de salut de Catalunya i les normes específiques d'ordenació d'aquests serveis.
D'acord amb això, actualment, mitjançant el Decret 66/2010, de 25 de maig, es regula l'establiment dels convenis i contractes de gestió de serveis assistencials en l'àmbit del Servei Català de la Salut, mentre que el Decret 170/2010, de 16 de novembre, regula el sistema de pagament dels convenis i contractes de gestió de serveis assistencials en l'àmbit del Servei Català de la Salut.
Aquest nou Decret regula conjuntament els encàrrecs de gestió dels serveis públics que el Servei Català de la Salut ha d'establir amb els centres i establiments del SISCAT; els sistemes de contraprestació de la gestió d'aquests serveis públics; la cartera complementària de serveis no previstos en la cartera comuna de serveis del Sistema Nacional de Salut, i el sistema d'assignació territorial a regions sanitàries i sectors dels recursos per al finançament d'aquests serveis sobre la base de les necessitats de la població derivades de la seves característiques singulars i de morbiditat i comorbiditat.
Així mateix, s'hi recullen les previsions del Pla de salut de Catalunya 2011-2015, aprovat per l'Acord GOV/13/2012 de 21 de febrer, que estableix que el sistema de contractació s'ha de adaptar a les necessitats de la població d'atenció sanitària de cobertura publica a càrrec del Servei Català de la Salut, amb l'objecte que estigui més enfocat als resultats en salut, així com a una més elevada integració dels serveis i nivells assistencials, i que estimuli l'eficiència del conjunt del sistema.
D'acord amb això, aquest Decret ha de coadjuvar en l'assoliment dels objectius següents: l'assignació equitativa en la distribució dels recursos; l'atenció centrada en les persones i en el territori on resideixen; l'accessibilitat equitativa a la millor resolució; la major resolució i accessibilitat a l'atenció especialitzada familiar i comunitària i de salut pública en l'àmbit de l'atenció primària a Catalunya; la utilització dels serveis en els nivells més adequats; la major eficiència del conjunt del Sistema Nacional de Salut de Catalunya, amb més interacció entre nivells i serveis assistencials, amb visió de xarxa i complementarietat dels models organitzatius i assistencials per garantir una atenció a cada persona integral, integrada i de qualitat, i la translació als professionals, des de les organitzacions, d'incentius per resultats i guanys d'eficiència.
A l'efecte d'assolir aquests objectius, el sistema de contractació i la contraprestació dels serveis a les entitats gestores dels centres del SISCAT ha de prioritzar els resultats clínics i de salut en el nivell més adequat de resolució i amb la millor accessibilitat, d'acord amb les necessitats de la població de cada territori, i ha d'establir indicadors de resultats i mecanismes de incentivació per afavorir les sinergies entre els diferents centres i serveis al servei d'aquests resultats.
Finalment, aquest nou Decret s'ha d'aplicar amb l'objectiu d'assolir els nivells més alts de transparència, en compliment de la Resolució 323/X del Parlament de Catalunya, sobre l'orientació política general del Govern, aprovada en data 27 de setembre de 2013, i tenint en compte les recomanacions del Grup de Treball constituït per complir la Moció 3/X del Parlament de Catalunya, sobre polítiques de Salut.
Vist l'informe de la Junta Consultiva de Contractació Administrativa;
De conformitat amb el que estableix la Llei 13/2008, de 5 de novembre, de la presidència de la Generalitat i del Govern;
Disposicions generals i cartera de serveis
Objecte, finalitats i definicions
Aquest Decret té com a objecte:
a) Determinar la cartera de serveis a contractar a càrrec del Servei Català de la Salut.
b) Regular el procediment i els sistemes de contractació de les entitats proveïdores de serveis sanitaris a través de les quals es fan efectives les prestacions incloses en la cartera de serveis a càrrec del Servei Català de la Salut.
c) Regular el procediment i el sistema d'assignació territorial de recursos.
d) Regular els drets i les obligacions que assumeixen les esmentades entitats proveïdores, especialment pel que fa al règim de contraprestació econòmica i als sistemes d'avaluació i control.
La finalitat d'aquest Decret, que regula el sistema d'assignació territorial de recursos i de contractació de les entitats proveïdores i determina la contraprestació econòmica corresponent, és promoure la millora de l'eficiència del conjunt del sistema sanitari públic, mitjançant la incentivació de la interacció entre els diferents proveïdors d'un determinat territori, per tal d'assolir un millor grau de accessibilitat i una resolució en el nivell i recurs assistencial adient.
Als efectes del que disposa aquest Decret, s'estableixen les definicions incloses a l'annex.
La cartera de serveis a càrrec del Servei Català de la Salut inclou:
a) La cartera comuna de serveis del Sistema Nacional de Salut en les modalitats bàsica de serveis assistencials, suplementària i de serveis accessoris, d'acord amb la normativa bàsica estatal.
b) La cartera complementària de serveis que incorpora les tècniques, tecnologies i procediments no previstos en la cartera comuna de serveis del Sistema Nacional de Salut, que determini la Generalitat de Catalunya, d'acord amb el procediment que estableix la Llei 16/2003, de 28 de maig, de cohesió i qualitat del Sistema Nacional de Salut.
Cartera complementària de serveis
La cartera complementària de serveis, sense perjudici de futures modificacions, inclou les tècniques, tecnologies o procediments que a la data d'entrada en vigor d'aquest Decret hagi establert l'Administració de la Generalitat de Catalunya.
Procediment i sistemes de contractació de les entitats proveïdores de serveis sanitaris a través de les quals es fan efectives les prestacions incloses en la cartera de serveis a càrrec del Servei Català de la Salut
Objecte dels encàrrecs de gestió de serveis
6.1 Poden ser objecte d'un encàrrec de gestió de serveis totes les prestacions incloses en la cartera de serveis a càrrec del Servei Català de la Salut a fer efectives per l'atenció especialitzada familiar i comunitària i de salut pública en l'àmbit de l'atenció primària, l'atenció hospitalària i especialitzada, l'atenció sociosanitària i l'atenció a la salut mental.
6.2 L'encàrrec de gestió pot incloure la gestió d'algun dels tipus d'atenció inclosos a l'apartat 1 d'aquest article o la gestió unificada de tots aquests tipus d'atenció.
6.3 L'encàrrec de la gestió unificada de tots els tipus d'atenció inclosos a l'apartat 1 d'aquest article suposa establir un sistema d'atenció sanitària integrada de la població d'un conjunt d'àrees bàsiques.
La gestió unificada de tots aquests tipus d'atenció es pot encarregar a una única entitat proveïdora o a diferents entitats proveïdores que prèviament hagin establert les aliances corresponents a aquest efecte.
6.4 El Servei Català de la Salut ha d'incloure en els encàrrecs de gestió els paràmetres d'accessibilitat, resolució i de resultat sobre la base dels objectius del Pla de salut de Catalunya.
7.1 D'acord amb l'article 14.1.g) de la Llei 15/1990, de 9 de juliol, d'ordenació sanitària de Catalunya, correspon al Consell de Direcció del Servei Català de la Salut fixar els criteris generals i les polítiques de contractació, d'acord amb el Pla de salut, i establir i actualitzar els encàrrecs de gestió de serveis sanitaris per a la contractació de serveis sanitaris a què fa referència aquest Decret.
7.2 El Consell de Direcció pot delegar l'establiment i l'actualització dels encàrrecs de gestió de serveis sanitaris en el director o directora del Servei Català de la Salut, sense perjudici de la seva ratificació ulterior, així com a les regions sanitàries d'acord amb el que estableix l'article 22 de la Llei d'ordenació sanitària de Catalunya.
Criteris reguladors dels encàrrecs de gestió
Els encàrrecs de gestió han de tenir en compte les prestacions derivades de les necessitats que preveu el Pla de salut de Catalunya en l'àmbit territorial corresponent, la utilització òptima dels recursos sanitaris públics i les dotacions pressupostàries consignades a aquests efectes.
S'ha de donar preferència per establir els encàrrecs de gestió de serveis sanitaris a les empreses que tinguin en la plantilla persones amb discapacitat o en situació d'exclusió social i a les entitats que tinguin caràcter no lucratiu, d'acord amb les condicions que estableixen l'article 90.2 de la Llei 14/1986, de 25 d'abril, general de sanitat, l'article 5.c) de la Llei d'ordenació sanitària de Catalunya, i la disposició addicional quarta del Text refós de la Llei de contractes del sector públic, aprovat pel Reial decret legislatiu 3/2011, de 14 de novembre.
Requisit d'integració en el sistema sanitari integral d'utilització pública de Catalunya
El Servei Català de la Salut, sense perjudici del que estableix la normativa sobre contractes del sector públic, per establir un encàrrec de gestió de serveis ha de requerir que les entitats proveïdores estiguin prèviament integrades en el sistema sanitari integral d'utilització pública de Catalunya (SISCAT), regulat pel Decret 196/2010, de 14 de desembre.
Tanmateix, el Servei Català de la Salut, amb caràcter excepcional i per una durada limitada, pot establir contractes o convenis amb els titulars de centres i establiments sanitaris que no pertanyin al sistema sanitari integral d'utilització pública de Catalunya, en els supòsits en què els centres i establiments sanitaris del sistema no siguin suficients i així s'acrediti a l'expedient corresponent, de conformitat amb el que estableix l'article 43.3 de la Llei d'ordenació sanitària de Catalunya.
10.1 Les entitats proveïdores han de complir els requisits següents:
a) Els centres, serveis o establiments on prestin els seus serveis han de disposar de la corresponent autorització de funcionament, constar inscrits en el registre corresponent i, si escau, disposar de l'acreditació corresponent.
b) Els centres, serveis i establiments que estiguin integrats en el sistema sanitari integral d'utilització pública de Catalunya (SISCAT) han de complir els requisits que estableix el Decret 196/2010, de 14 de desembre.
c) Els centres, serveis i establiments no previstos als epígrafs anteriors, si escau, han de complir els requisits i estàndards de qualitat que s'hagin determinat mitjançant una ordre del departament competent en matèria de salut per a cada tipologia de centres, a proposta del Consell de Direcció del Servei Català de la Salut.
10.2 El director o directora del Servei Català de la Salut, mitjançant resolució, ha d'acreditar el compliment dels estàndards de qualitat.
10.3 D'acord amb el que estableix l'article 78.d) del Text refós de la Llei de contractes del sector públic, el compliment d'aquests estàndards acredita la capacitat tècnica suficient per contractar la gestió de serveis sanitaris.
Tanmateix, la capacitat tècnica es pot acreditar per la resta de mitjans que regula l'article 78 del Text refós de la Llei de contractes del sector públic, sense perjudici que, si escau, també s'hagi d'acreditar el compliment dels estàndards de qualitat corresponents.
10.4 El compliment dels estàndards esmentats també l'han d'exigir les entitats proveïdores de serveis sanitaris per compte del Servei Català de la Salut, si escau, als serveis accessoris quan els subcontractin a altres entitats.
10.5 La revocació de la resolució que acredita el compliment dels estàndards de referència determina l'extinció de qualsevol relació per conveni o contractual de serveis sanitaris o de subcontractació d'aquests serveis, segons escaigui.
Aquesta revocació requereix la incoació de l'expedient corresponent i l'atorgament del tràmit d'audiència a la part interessada.
Les entitats proveïdores de serveis sanitaris han de complir les instruccions que el Servei Català de la Salut dicti en el marc de les seves competències.
Modalitats, contingut i procediment dels encàrrecs de gestió
L'encàrrec de la gestió dels serveis pot adoptar qualsevol de les modalitats del contracte de gestió de serveis públics, de conformitat amb el que estableixi la normativa sobre contractació del sector públic.
13.1 L'encàrrec de la gestió dels serveis assistencials es pot formalitzar jurídicament mitjançant l'establiment de convenis o contractes administratius, segons correspongui.
13.2 L'establiment de convenis és aplicable en els supòsits següents:
a) L'encàrrec de la gestió de serveis assistencials d'àmbit hospitalari, d'acord amb el que estableix l'article 67 de la Llei general de sanitat quan els centres hospitalaris estiguin integrats en la xarxa de centres d'internament d'utilització pública de Catalunya, integrada en el sistema sanitari integral d'utilització pública de Catalunya que regula l'article 43 de la Llei d'ordenació sanitària de Catalunya.
b) L'encàrrec de la gestió de serveis assistencials ambulatoris extrahospitalaris, quan les entitats proveïdores siguin entitats que, de conformitat amb l'article 24.6 del Text refós de la Llei de contractes del sector públic, tinguin la consideració de mitjà propi del Servei Català de la Salut o del departament competent en matèria de salut.
13.3 L'establiment de contractes administratius és aplicable en els supòsits següents:
a) Els encàrrecs de gestió de serveis d'àmbit no hospitalari, integrats en el sistema sanitari integral d'utilització pública de Catalunya (SISCAT).
b) L'encàrrec de la gestió de serveis que excepcionalment hagin de prestar entitats proveïdores no incloses en el sistema sanitari integral d'utilització pública de Catalunya (SISCAT).
Els convenis o contractes, sense perjudici del que estableix l'article 26.1 del Text refós de la Llei de contractes del sector públic, han d'incloure necessàriament en les clàusules:
a) Les prestacions i els serveis que en constitueixen l'objecte, amb determinació de l'àmbit territorial poblacional o subjectiu en el qual s'han de prestar, de les condicions d'accessibilitat i del nivell de resolució a assolir.
b) Els drets i les obligacions recíprocs, que garanteixin que l'assistència que es presti a l'empara del conveni o contracte és la mateixa per a tots els usuaris sense altres diferències que les sanitàries inherents a la naturalesa pròpia dels diferents processos.
c) La durada, d'acord amb el que preveu l'article 15, i les causes de resolució.
d) El sistema de facturació i les formes de pagament, d'acord amb les normes que ho regulin.
e) La informació que el centre ha de facilitar al Servei Català de la Salut a l'efecte de possibilitar l'avaluació i auditoria de les activitats pactades i els nivells d'accessibilitat i resolució assolits.
f) Els mecanismes de transparència i rendiment de comptes que siguin conseqüència de la gestió encomanada, especialment pel que fa a la seva participació en la Central de Resultats.
g) Les facultats d'inspecció que corresponguin al Servei Català de la Salut.
h) L'obligació que els serveis i les prestacions que en constitueixen l'objecte s'ajustin als principis que estableixen la Llei general de sanitat, la Llei d'ordenació sanitària de Catalunya i la Llei 16/2003, de 28 de maig, de cohesió i qualitat del Sistema Nacional de Salut.
i) Els objectius lligats a resultats qualitatius i a la contribució a millorar els indicadors de salut de la població de referència d'acord amb els marcs establerts pel Pla de salut de Catalunya.
j) El sistema de penalitats aplicable en cas d'incompliment de les obligacions derivades del conveni o contracte.
L'encàrrec de la gestió de serveis, amb independència que es formalitzi mitjançant l'establiment d'un conveni o d'un contracte administratiu i d'acord amb el que estableix l'article 278 del Text refós de la Llei de contractes del sector públic, quan no comporti l'execució d'obres, pot tenir una durada màxima de 10 anys; i, en cas que l'encàrrec de gestió de serveis comporti l'execució d'obres a càrrec de l'adjudicatari, amb independència que es formalitzi jurídicament amb un conveni o un contracte administratiu, pot tenir una durada màxima de 50 anys.
Adequació de l'encàrrec de gestió
L'atenció objecte de l'encàrrec de gestió s'ha d'ajustar, dins dels paràmetres generals establerts prèviament, a les necessitats assistencials de la població, l'accessibilitat als serveis i la resolució esperada, mitjançant la subscripció de clàusules addicionals als respectius convenis o contractes, en la periodicitat que s'estableixi per reglament.
En el cas dels contractes, la possibilitat d'ajustar l'atenció contractada a les necessitats assistencials de la població s'ha de fer constar expressament en els plecs de clàusules corresponents.
L'incompliment de les previsions dels convenis o contractes mitjançant els quals es formalitzi l'encàrrec de la gestió de serveis o de la normativa que reguli la prestació dels serveis que presti l'entitat proveïdora dóna lloc a la corresponent penalitat, d'acord amb la clàusula establerta a aquest efecte en el conveni o contracte corresponent i sense perjudici que aquest incompliment pugui ser causa de la resolució del conveni o contracte.
El Servei Català de la Salut exerceix, amb els límits que estableix la normativa sobre contractes del sector públic, la prerrogativa d'interpretar els convenis i els contractes mitjançant els quals es formalitzi l'encàrrec de la gestió de serveis, així com de resoldre els dubtes que n'ofereix el compliment, modificar-los per raons d'interès públic, acordar-ne la resolució i determinar-ne els efectes.
Procediment per a l'establiment de convenis
19.1 La formalització de l'encàrrec de la gestió de serveis mitjançant un conveni s'ha d'ajustar als criteris generals que fixi el Consell de Direcció del Servei Català de la Salut, tenint en compte la utilització òptima dels recursos sanitaris públics en relació amb l'accessibilitat, la resolució i l'equitat d'accés als resultats de qualitat i seguretat a assolir, tenint com a referència els indicadors de la Central de Resultats, entre d'altres indicadors.
En tot cas, la formalització d'aquests convenis s'ha d'ajustar als principis d'igualtat de tracte, de no-discriminació i de transparència entre els centres d'internament d'utilització pública de Catalunya i entre les entitats proveïdores que tinguin la consideració de mitjà propi, d'acord amb el que estableix l'article 13.2.
19.2 El Servei Català de la Salut, vistos els criteris generals fixats, l'avaluació de la demanda de serveis i l'oferta assistencial existent, ha de determinar, quantitativament i qualitativament, els serveis que han de ser objecte del conveni, amb la negociació prèvia amb totes les entitats proveïdores integrades en les corresponents xarxes, dins l'àmbit territorial corresponent.
D'aquestes actuacions, se n'ha de deixar constància en la proposta de contractació que s'ha d'elevar a l'òrgan contractant.
19.3 Les entitats proveïdores han d'acreditar la seva capacitat i solvència, mitjançant la documentació que estableixi el Servei Català de la Salut o, si no, mitjançant declaració responsable.
Tanmateix, s'entén justificada la capacitat tècnica de les entitats proveïdores pel que fa als serveis que prestin en centres, serveis o establiments integrats en les xarxes que integren el sistema sanitari integral d'utilització pública de Catalunya (SISCAT) si assoleixen els requisits d'acreditació o els estàndards de qualitat que han de complir per formar part de les xarxes respectives.
Pel que fa a la resta de centres, si compleixen els estàndards de qualitat determinats per ordre del departament competent en matèria de salut, d'acord amb l'article 10 d'aquest Decret.
Procediment per a l'establiment de contractes
20.1 La formalització de l'encàrrec de la gestió de serveis mitjançant un contracte administratiu s'ha d'ajustar als procediments i les formes d'adjudicació del contracte de gestió de serveis públics, establerts per la normativa sobre contractació del sector públic, a la qual també hi queden sotmesos l'execució, la modificació, els efectes i l'extinció i, si escau, la subcontractació d'aquests contractes.
20.2 El Servei Català de la Salut, de conformitat amb l'article 172.c) del Text refós de la Llei de contractes del sector públic, pot contractar per procediment negociat els encàrrecs de gestió de serveis assistencials sanitaris ambulatoris extrahospitalaris que s'hagin de prestar en centres o establiments no hospitalaris integrats funcionalment en xarxes de serveis assistencials sanitaris territorials i sectoritzades, en el cas que la integració s'hagi portat a terme mitjançant l'establiment d'un contracte marc adjudicat amb subjecció a les normes que estableix la normativa de contractes del sector públic.
20.3 La prestació dels serveis d'hemodiàlisi, quan no sigui possible promoure concurrència, atesa la sectorització que per raons sanitàries estableix l'Ordre de 16 de juny de 1987 del Departament de Sanitat i Seguretat Social, de desplegament del Programa d'atenció a la insuficiència renal (DOGC núm. 856, de 26.6.1987), s'ha de contractar per procediment negociat, de conformitat amb el que estableix l'article 172.a) del Text refós de la Llei de contractes del sector públic.
Quan es pugui promoure concurrència, s'ha de contractar per procediment obert.
20.4 Tots aquests contractes s'han d'inscriure en el Registre de convenis i contractes de prestació de serveis sanitaris en l'àmbit de l'assistència sanitària pública a càrrec del Servei Català de la Salut, regulat pel Decret 136/2007, de 19 de juny.
L'assignació territorial de base poblacional
21.1 L'assignació territorial de base poblacional té com a objectius l'equitat en la distribució dels recursos d'acord amb les necessitats de la població, la incentivació d'una millor accessibilitat i l'eficiència clínica, així com el foment de l'orientació dels serveis als resultats clínics i de salut.
21.2 L'assignació territorial de base poblacional, en funció dels àmbits territorials de les regions i sectors sanitaris, és l'instrument mitjançant el qual el departament competent en matèria de salut i el Servei Català de la Salut han de finançar els encàrrecs de gestió d'acord amb el sistema de contraprestació econòmica dels serveis objecte d'encàrrec.
21.3 L'assignació territorial de base poblacional exclou l'alta especialització, la docència i els programes declarats d'especial interès per al departament competent en matèria de salut.
Determinació de l'assignació territorial de base poblacional
22.1 L'assignació territorial de base poblacional es fonamenta en la previsió de les necessitats sanitàries de la població de referència de les regions i els sectors sanitaris.
22.2 L'assignació territorial de base poblacional es determina en funció dels paràmetres següents:
a) La població de la regió sanitària o sector sanitari corresponent.
b) Les característiques singulars de la població que es determinen a partir de les necessitats estratificades de la població de referència, que han d'incloure la morbiditat i la comorbiditat, com a mínim.
c) La càpita mitjana establerta per a la població de Catalunya.
22.3 La contraprestació econòmica de l'assignació territorial de base poblacional és el resultat de la població de la regió sanitària o sector sanitari corresponent multiplicat per la càpita mitjana establerta per a la població de Catalunya, modulada per les característiques singulars de la població que es determinen a partir de les necessitats estratificades de la població de referència, que han d'incloure la morbiditat i la comorbiditat, com a mínim.
L'import de l'assignació que correspon a cada regió sanitària o sector sanitari és el resultat del producte dels paràmetres indicats en l'apartat anterior.
22.4 El departament competent en matèria de salut, mitjançant ordre del conseller o consellera, ha de determinar anualment l'import de la càpita mitjana de Catalunya a efectes de l'assignació territorial, a proposta del Consell de Direcció del Servei Català de la Salut.
Contraprestació econòmica dels serveis objecte d'encàrrecs de gestió
Modalitats de contraprestació econòmica
23.1 Les entitats proveïdores que siguin titulars d'encàrrecs de gestió per a la prestació dels serveis inclosos en la cartera de serveis a càrrec del Servei Català de la Salut han de rebre una contraprestació econòmica que es pot ajustar a dos models:
a) La contraprestació mitjançant línies assistencials.
b) La contraprestació de base poblacional.
23.2 La contraprestació per línies assistencials inclou:
a) Les prestacions pròpies de l'atenció especialitzada familiar i comunitària i de salut pública en l'àmbit de l'atenció primària.
b) Atenció hospitalària i especialitzada.
23.3 La contraprestació de base poblacional, sense perjudici de la possible extensió a qualsevol tipus d'atenció inclòs en l'article 6.1, és el règim de contraprestació econòmica propi dels supòsits de l'encàrrec de gestió unificada que estableix l'article 6.2 d'aquest Decret, segons el nivell de resolució i d'accessibilitat acordat.
Aquesta contraprestació la regulen els articles 65 a 69 d'aquest Decret.
23.4 El Consell de Direcció del Servei Català de la Salut ha d'aprovar els àmbits territorials on s'hagi d'aplicar el model de contraprestació de base poblacional.
Aquest acord del Consell de Direcció s'ha de publicar, mitjançant resolució del director del Servei Català de la Salut, en el DOGC, i ha de ser accessible a través de la web del Servei Català de la Salut.
Contraprestació de l'atenció especialitzada familiar i comunitària i de salut pública en l'àmbit de l'atenció primària
Als efectes de la contraprestació de l'atenció especialitzada familiar i comunitària i de salut pública en l'àmbit de l'atenció primària, d'acord amb la cartera de serveis a càrrec del Servei Català de la Salut, es distingeixen les actuacions següents:
a) Promoció i prevenció de la salut.
b) Atenció programada i urgent a la consulta i al domicili, mitjançant la indicació, prescripció i realització de procediments diagnòstics i terapèutics propis del seu nivell de resolució.
c) La consulta, interacció o derivació a l'atenció especialitzada, inclosa la derivació a l'atenció de salut mental o als serveis socials.
d) Serveis, dispositius, programes específics de necessitat reconeguda relatius a les dones i la detecció de situacions de violència de gènere, la infància, l'adolescència i la gent gran, així com les activitats que calgui implementar derivades del Pla de salut de Catalunya i de la resta de criteris de política sanitària, com l'atenció continuada.
Sistema de contraprestació de l'atenció especialitzada familiar i comunitària i de salut pública pròpia de l'àmbit de l'atenció primària
Paràmetre de l'atenció especialitzada familiar i comunitària i de salut pública pròpia de l'àmbit de l'atenció primària
El paràmetre aplicable a la contraprestació de l'atenció especialitzada familiar i comunitària i de salut pública en l'àmbit de l'atenció primària és la població de l'àrea bàsica de salut assignada a l'equip d'atenció primària.
Contraprestació econòmica de l'atenció especialitzada familiar i comunitària i de salut pública pròpia de l'àmbit de l'atenció primària
La contraprestació econòmica de l'atenció especialitzada familiar i comunitària i de salut pública en l'àmbit de l'atenció primària és el resultat del nombre de persones assignades a l'àrea bàsica de salut multiplicat per la càpita mitjana establerta per a l'atenció especialitzada familiar i comunitària i de salut pública en l'àmbit de l'atenció primària a Catalunya, modulada d'acord amb factors de ponderació que tinguin en compte la morbiditat i altres factors, si s'escau, mitjançant procediments d'estratificació o segmentació de la població.
La consulta, interacció o derivació a l'atenció hospitalària i especialitzada
Sistema de contraprestació econòmica de la consulta, interacció o derivació a l'atenció especialitzada
La contraprestació econòmica per finançar la consulta, interacció o derivació a l'atenció especialitzada vinculada a l'atenció especialitzada familiar i comunitària, sigui presencial o mitjançant altres modalitats, correspon a un import assignat, en funció del nombre d'especialitats i el nivell assistencial assignat.
Contraprestació econòmica total de l'atenció especialitzada familiar, comunitària i de salut pública de l'àmbit de l'atenció primària
La contraprestació econòmica total de l'atenció especialitzada familiar i comunitària i de salut pública en l'àmbit de l'atenció primària és la suma de les contraprestacions corresponents a les actuacions indicades a l'article 24 d'aquest Decret.
Establiment de la càpita mitjana
La càpita mitjana corresponent al sistema de contraprestació de l'atenció especialitzada familiar i comunitària i de salut pública en l'àmbit de l'atenció primària a Catalunya s'ha d'establir anualment mitjançant ordre de la persona titular del departament competent en matèria de salut, a proposta del Consell de Direcció del Servei Català de la Salut.
Determinació d'altres elements del sistema de contraprestació
a) L'estratificació de la població assignada a cada equip d'atenció primària.
b) Els factors de ponderació que han d'incloure l'estratificació de la població, com a mínim.
c) La determinació dels serveis, dispositius i programes específics de reconeguda necessitat, així com les activitats que calgui implementar derivades del Pla de salut de Catalunya i de la resta de criteris de política sanitària, com l'atenció continuada, entre d'altres.
La contraprestació per resultats correspon a una partida del pressupost del Servei Català de la Salut.
Aquest pagament es determina en funció de l'assoliment d'uns resultats organitzatius, clínics i de salut esperats establerts com a objectius en el contracte o conveni de gestió de serveis subscrit amb el Servei Català de la Salut, tutelats pel director o directora del sector sanitari corresponent.
Els objectius del pagament per resultats han d'estar relacionats amb els eixos estratègics del Pla de salut de Catalunya, fonamentalment amb l'atenció a la cronicitat, l'accessibilitat i la capacitat de resolució del sistema, i han d'estar dirigits a incentivar la millora de la qualitat i l'eficiència de la prestació de serveis i l'autonomia clínica dels seus professionals.
Aquests objectius han de tenir en compte els sistemes d'informació i les diferents dimensions de l'atenció sanitària: accessibilitat, resolució, coordinació/integració, eficiència, seguretat, satisfacció, així com els indicadors establerts per la Central de Resultats.
El pagament per resultats es basa en uns objectius territorials i en uns objectius específics per àrea bàsica de salut i equip d'atenció primària.
Sistema de contraprestació de l'atenció hospitalària i especialitzada
El sistema de contraprestació de l'atenció hospitalària i especialitzada diferencia entre l'activitat de caràcter general, l'activitat d'alta complexitat i l'atenció a la salut mental.
Sistema de contraprestació de l'atenció hospitalària i especialitzada de caràcter general
Sistema de contraprestació de l'atenció hospitalària i especialitzada vinculada al procés d'hospitalització
Paràmetre de càlcul de l'assignació vinculada al procés d'hospitalització
33.1 El paràmetre aplicable a les prestacions i els serveis vinculats al procés d'hospitalització, ja sigui amb internament al centre o a domicili, és l'alta.
33.2 L'alta, com a paràmetre, està integrat per la complexitat de la casuística atesa i pel nivell d'estructura que correspongui a l'hospital.
33.3 Les altes, a efectes d'introduir alternatives pròpies de cada tipologia, es diferencien entre mèdiques, quirúrgiques i obstètriques (mèdiques o quirúrgiques).
Casuística i complexitat de les altes
34.1 La casuística de les altes és determina en funció de la tipologia de les altes, la intensitat relativa de recursos (IRR) i un factor de ponderació dels resultats en l'assoliment d'objectius.
34.2 S'estableix la tipologia d'altes següent:
c) Altes obstètriques (mèdiques o quirúrgiques)
d) Altes de reingrés, per una causa relacionada clínicament amb una alta mèdica, quirúrgica o obstètrica, en el termini posterior que contractualment s'estableixi.
34.3 La intensitat relativa de recursos (IRR) és el quocient entre el pes mitjà de la complexitat atesa de les altes del centre i el pes mitjà de la complexitat atesa de les altes de la xarxa hospitalària, en un període de temps determinat i amb l'agrupació de la casuística que es determini, sobre la base de la informació del conjunt mínim bàsic de dades (CMBD) d'alta hospitalària.
S'ha d'establir un IRR per cada hospital i per cada una de les tipologies de les altes que estableixen les lletres a), b) i c) de l'apartat 2 d'aquest article.
Les altes de reingrés que estableix la lletra d) de l'apartat 2 d'aquest article tenen el mateix IRR que correspongui a la tipologia de l'alta de la qual derivin.
34.4 El factor de ponderació és el valor que s'assigna a cada tipus d'alta amb la finalitat de fomentar l'assoliment dels objectius que estableix el Pla de salut de Catalunya.
35.1 La contraprestació econòmica de l'activitat vinculada a una alta d'un centre és la suma resultant de:
a) La suma dels resultats de multiplicar el nombre d'altes de cada tipologia pel preu unitari mitjà corresponent a la complexitat casuística atesa, modulat pels IRR i pels factors de ponderació de cada tipologia d'alta.
b) El resultat de multiplicar el nombre total de les altes pel preu unitari corresponent al nivell d'estructura assignat a cada hospital.
35.2 En el cas dels hospitals de nivell 7, hospitals monogràfics, s'ha d'establir un preu unitari corresponent al nivell d'estructura específic, per a cadascun dels hospitals d'aquest nivell.
Pel que fa als hospitals, s'estableixen els nivells d'estructura següents:
b) Nivell 2: hospital general bàsic tipus A.
c) Nivell 3: hospital general bàsic tipus B.
d) Nivell 4: hospital de referència tipus A.
e) Nivell 5: hospital de referència tipus B.
f) Nivell 6: hospital d'alta complexitat.
g) Nivell 7: hospital monogràfic.
Sistema de contraprestació de l'activitat no vinculada al procés d'hospitalització
Les activitats no vinculades a una alta inclouen:
c) Tècniques, tractaments i procediments específics, exclosos els ja incorporats en l'alta i els d'alta complexitat.
d) Serveis, dispositius i programes específics de reconeguda necessitat no lligats a l'alta.
f) La medicació hospitalària de dispensació ambulatòria no inclosa en l'alta.
Contraprestació de les consultes externes
La contraprestació econòmica de les consultes externes vinculada a l'atenció hospitalària i especialitzada, sigui presencial o mitjançant altres modalitats, es correspon a un import assignat, en funció del nombre d'especialitats i el nivell assistencial assignat a l'hospital.
Paràmetre de contraprestació de l'atenció sanitària a les urgències hospitalàries
39.1 El paràmetre aplicable a l'activitat d'urgències hospitalàries és la urgència atesa.
39.2 La urgència atesa, com a paràmetre, es classifica pel grau de complexitat derivat de la informació del conjunt mínim bàsic de dades (CMBD) d'urgències.
A aquest efecte, s'han d'establir els factors de ponderació corresponents.
39.3 El paràmetre de la urgència atesa no és aplicable als hospitals situats en zones geogràfiques aïllades i/o amb poca població i/o amb dispositius específics de resolució d'urgències en què, d'acord amb els criteris de planificació sanitària, calgui que disposin de serveis d'urgència malgrat el reduït volum de demanda.
Contraprestació econòmica de l'atenció sanitària a les urgències hospitalàries
40.1 La contraprestació econòmica de les urgències hospitalàries és la suma resultant de:
a) El producte de les urgències ateses pel preu unitari mitjà establert per la visita de triatge.
b) El producte de les urgències ateses pel preu unitari i pels factors de ponderació de complexitat que s'assigni a cada hospital.
40.2 En cas que, un cop efectuada la visita de triatge, no en derivi un procés assistencial posterior, la contraprestació només ha d'incloure el producte de les urgències ateses pel preu unitari mitjà establert per la visita de triatge.
40.3 La contraprestació econòmica dels hospitals situats en zones geogràfiques aïllades i/o amb poca població, així com dels dispositius específics que, d'acord amb els criteris de planificació sanitària, hagin de prestar serveis d'urgència, és una assignació única global destinada a afrontar els costos derivats del manteniment d'una estructura mínima d'atenció d'urgències.
Paràmetre de pagament de les tècniques, tractaments i procediments específics
El paràmetre aplicable a les tècniques, tractaments i procediments específics és el cas atès.
Categories de tècniques, tractaments i procediments específics
42.1 Les tècniques, tractaments i procediments específics es classifiquen en categories a l'efecte d'establir-ne el preu unitari corresponent.
42.2 L'hospital de dia i la cirurgia menor ambulatòria tenen la consideració de tècniques, tractaments i procediments específics.
Contraprestació econòmica de les tècniques, tractaments i procediments específics
La contraprestació econòmica de les tècniques, tractaments i procediments específics és el resultat del nombre de casos atesos pel preu unitari establert per a cada categoria.
Sistema de contraprestació de l'assistència hospitalària i especialitzada d'alta complexitat
Paràmetre de contraprestació de l'atenció especialitzada hospitalària d'alta complexitat
El paràmetre aplicable a l'assistència hospitalària i especialitzada d'alta complexitat és l'episodi d'alta.
Categories de l'atenció especialitzada hospitalària d'alta complexitat
L'assistència hospitalària i especialitzada d'alta complexitat es classifica en categories a l'efecte d'establir-ne el preu unitari corresponent.
Contraprestació econòmica de l'atenció especialitzada hospitalària d'alta complexitat
La contraprestació econòmica de l'assistència hospitalària i especialitzada d'alta complexitat és el resultat del nombre d'altes pel preu unitari establert per a cada categoria.
Disposicions comunes a tots els àmbits de l'atenció especialitzada hospitalària
Contraprestació econòmica total de l'atenció especialitzada hospitalària
La contraprestació econòmica total de l'atenció especialitzada hospitalària és la suma de la contraprestació corresponent a:
d) Tècniques, tractaments i procediments específics, exclosa l'alta complexitat i els ja incorporats a l'alta.
e) Serveis, dispositius i programes específics de necessitat reconeguda no lligats a l'alta.
g) La medicació hospitalària de dispensació ambulatòria no inclosa en l'alta.
48.1 Els preus unitaris corresponents al sistema de contraprestació de l'atenció mèdica i sanitària hospitalària i especialitzada s'han d'establir anualment mitjançant ordre de la persona titular del departament competent en matèria de salut, a proposta del Consell de Direcció del Servei Català de la Salut.
48.2 L'assignació única global per al manteniment d'una estructura mínima d'atenció d'urgències corresponent a determinats hospitals i dispositius específics s'ha d'establir anualment mitjançant ordre de la persona titular del departament competent en matèria de salut, a proposta del Consell de Direcció del Servei Català de la Salut.
48.3 L'actualització anual dels preus unitaris té efectes des de l'1 de gener, sense perjudici que, mentre no es publiqui l'actualització corresponent, continuïn vigents els anteriors preus unitaris.
Determinació d'altres elements dels sistema de pagament
a) Els IRR per a cada tipologia d'alta i per a cada hospital.
b) Els factors de ponderació per a cadascuna de les tipologies d'alta.
c) Els nivells assignats als hospitals.
d) Els factors de ponderació de complexitat de les urgències.
e) La relació dels serveis, dispositius o programes específics d'interès especial per a aquest Departament no vinculats a l'alta.
El valor de la contraprestació dels resultats s'ha de determinar d'acord amb les directrius del Pla de salut de Catalunya al territori en cada moment.
Aquest pagament es determina en funció de l'assoliment d'uns resultats organitzatius, clínics i en salut esperats establerts com a objectius en el contracte de gestió de serveis d'atenció especialitzada subscrit amb el Servei Català de la Salut, tutelats pel director o directora de sector.
Els objectius del pagament per resultats han d'estar relacionats amb els eixos estratègics del Pla de salut de Catalunya, fonamentalment l'atenció a la cronicitat, l'accessibilitat i la capacitat de resolució del sistema, i han d'estar dirigits a incentivar la millora de la qualitat i l'eficiència de la prestació de serveis i els indicadors publicats en els informes de la central de resultats.
Aquests objectius han de preveure els sistemes d'informació i les diferents dimensions de l'atenció sanitària: accessibilitat, resolució, coordinació/integració, eficiència, seguretat, satisfacció, amb els indicadors establerts per la Central de Resultats.
El pagament per resultats es basa en uns objectius territorials i en uns objectius específics per línia assistencial o per unitat proveïdora, segons correspongui.
Sistema de contraprestació de l'atenció sociosanitària
Mòdul sanitari i mòdul de suport social
Les atencions de llarga estada, d'hospitalització de dia i programes d'atenció domiciliària (PADES) són finançades pel departament competent en matèria de salut i pel departament competent en matèria de serveis socials, i corresponen a aquest últim la regulació i el pagament del denominat mòdul de suport social.
Aquest Decret regula exclusivament el pagament del mòdul sanitari.
El sistema de pagament de l'atenció sociosanitària, a efectes de pagament del mòdul sanitari, inclou les activitats següents:
b) Activitats dels programes d'atenció domiciliària (PADES) i les unitats funcionals interdisciplinàries sociosanitàries (UFISS).
c) Avaluació integral ambulatòria en geriatria, cures pal·liatives i trastorns cognitius.
Paràmetre de contraprestació de l'hospitalització
El paràmetre aplicable a l'hospitalització en les modalitats de llarga estada i hospital de dia és l'estada, d'acord amb els factors de ponderació que es determinin, si escau; i en la modalitat d'hospitalització de mitjana estada (que inclou cures pal·liatives, atenció a postaguts, atenció a subaguts i convalescència) el paràmetre és l'alta, d'acord amb els factors de ponderació que es determinin, si escau.
Classificació de l'atenció mèdica i sanitària de llarga estada
A l'efecte de modular el pagament de l'atenció hospitalària sociosanitària, l'atenció de llarga estada es classifica en tres nivells de complexitat, en funció del grau de dependència, de les patologies ateses i de la complexitat terapèutica.
La contraprestació econòmica del mòdul sanitari de l'atenció hospitalària és el producte de les estades o altes, segons correspongui, pel preu unitari i, si escau, pels factors de ponderació corresponents.
Atenció dels programes d'atenció domiciliària (PADES) i les unitats funcionals interdisciplinàries sociosanitàries (UFISS)
La contraprestació econòmica dels PADES és una quantitat anual màxima determinada en funció de l'estructura de funcionament necessària i de la zona geogràfica d'influència i d'actuació de l'equip.
57.1 La contraprestació econòmica per a cada tipus d'UFISS és una quantitat anual determinada en funció de l'estructura de funcionament necessària, del centre on està ubicada, de l'activitat duta a terme i del temps de dedicació.
57.2 Anualment, s'ha d'establir la contraprestació mínima i màxima per a cada tipus d'UFISS.
Avaluació integral ambulatòria en geriatria, cures pal·liatives i trastorns cognitius
Paràmetre de contraprestació de les visites d'avaluació integral ambulatòria en geriatria, cures pal·liatives i trastorns cognitius
El paràmetre aplicable a l'avaluació integral ambulatòria en geriatria, cures pal·liatives i trastorns cognitius en el cas de la consulta d'avaluació i seguiment és per la visita; i en el cas de l'avaluació multidisciplinària el paràmetre és el procés.
Contraprestació econòmica del mòdul sanitari de l'avaluació integral ambulatòria en geriatria, cures pal·liatives i trastorns cognitius
La contraprestació econòmica del mòdul sanitari de l'avaluació integral ambulatòria en geriatria, cures pal·liatives i trastorns cognitius és el resultat del producte de les visites o processos, segons correspongui, pel preu unitari.
Serveis, dispositius i programes específics
Contraprestació econòmica de serveis, dispositius i procediments específics
Anualment, mitjançant resolució de la persona titular del departament competent en matèria de salut, s'han d'establir els serveis, dispositius i procediments específics de reconeguda necessitat i/o activitats que calgui implementar derivades del Pla de salut de Catalunya i de la resta de criteris de política sanitària.
Contraprestació econòmica total de l'assistència sociosanitària
La contraprestació econòmica total de l'assistència sociosanitària és la suma de la contraprestació corresponent a:
b) Activitats del PADES i UFISS.
c) Activitats d'avaluació integral ambulatòria en geriatria, cures pal·liatives i trastorns cognitius.
62.1 S'han d'establir anualment mitjançant ordre de la persona titular del departament competent en matèria de salut, a proposta del Consell de Direcció del Servei Català de la Salut:
a) Els preus unitaris corresponents al sistema de pagament de l'atenció sociosanitària.
b) La contraprestació màxima dels PADES i la contraprestació mínima i màxima segons el tipus d'UFISS.
62.2 L'actualització anual dels preus unitaris té efectes des de l'1 de gener, sense perjudici que, mentre no es publiqui l'actualització corresponent, continuïn vigents els anteriors preus unitaris.
Determinació dels factors de ponderació
Anualment, mitjançant resolució de la persona titular del departament competent en matèria de salut, a proposta del Consell de Direcció del Servei Català de la Salut, s'han de determinar, si escau, els factors de ponderació corresponents a l'hospitalització.
La contraprestació dels resultats correspon a una partida del pressupost del Servei Català de la Salut.
Aquest pagament es determina en funció de l'assoliment d'uns resultats organitzatius, clínics i en salut esperats establerts com a objectius en el contracte de gestió de serveis amb el Servei Català de la Salut i tutelats pel director o directora de sector corresponent.
Els objectius del pagament per resultats han d'estar relacionats amb els eixos estratègics del Pla de salut de Catalunya, fonamentalment l'atenció a la cronicitat, l'accessibilitat i la capacitat de resolució del sistema, i han d'estar dirigits a incentivar la millora de la qualitat i l'eficiència de la prestació de serveis.
Aquests objectius han de preveure els sistemes d'informació i les diferents dimensions de l'atenció sanitària: accessibilitat, resolució, coordinació/integració, eficiència, seguretat, satisfacció, i els indicadors establerts per la Central de Resultats.
El pagament per resultats es basa en uns objectius territorials i en uns objectius específics per unitat proveïdora.
La contraprestació de base poblacional
Àmbits assistencials i territorials subjectes al model de contraprestació de base poblacional
La contraprestació de base poblacional, amb caràcter general, inclou tots els àmbits assistencials dels serveis que figuren en la cartera de serveis a càrrec del Servei Català de la Salut que requereix la població d'un territori determinat, llevat de l'alta especialització, la docència i els programes declarats d'especial interès pel departament competent en matèria de salut.
Àmbit territorial de la contraprestació poblacional
L'encàrrec de gestió ha de tenir com a àmbit territorial l'agregació d'àrees bàsiques de salut, que configuren els sectors sanitaris i les regions sanitàries.
Aquest àmbit territorial i la població de referència s'han de definir expressament en el conveni o contracte mitjançant el qual es formalitzi l'encàrrec de gestió.
Import de la contraprestació de base poblacional
67.1 La contraprestació de base poblacional determinada en l'encàrrec de gestió es correspon a l'assignació territorial de base poblacional calculada, d'acord amb els paràmetres que estableix l'article 22.
67.2 El Servei Català de la Salut ha d'actualitzar l'import de la contraprestació de base poblacional, d'acord amb la càpita mitjana de Catalunya i els corresponents factors correctors i d'ajustament que es determinin anualment, mitjançant resolució de la persona titular del departament competent en matèria de salut.
Contraprestació per resultats clínics i de salut
La contraprestació dels resultats clínics i de salut correspon a una partida del pressupost del Servei Català de la Salut no inclosa en l'assignació capitativa que té com a objecte incentivar de manera positiva l'assoliment d'uns resultats en salut esperats establerts com a objectius en el contracte o conveni de gestió de serveis, subscrit amb el Servei Català de la Salut, que han de ser tutelats i avaluats pel Servei Català de la Salut.
Els resultats han d'incloure objectius territorials i objectius específics per àmbit assistencial, i la seva contraprestació ha de contribuir a la sostenibilitat dels sistemes d'incentius establerts en acords laborals que siguin aplicables a l'entitat proveïdora dels serveis.
Tipologia d'objectius clínics i de salut
69.1 Els objectius s'han d'establir d'acord amb els objectius i prioritats del Pla de salut de Catalunya, al qual s'han d'adaptar de manera continuada, tenint com a referents, entre d'altres, els indicadors publicats en els informes de la Central de Resultats.
69.2 Els objectius territorials han de ser establerts pel Servei Català de la Salut, amb la consulta prèvia amb les entitats proveïdores o el conjunt d'entitats proveïdores d'un territori, i s'han de formalitzar en els encàrrecs de gestió corresponents.
Aquests objectius han d'estar relacionats amb:
a) La prevenció de la malaltia i la promoció de la salut.
b) La millora de l'atenció als malalts crònics.
c) La millora de l'accessibilitat i capacitat de resolució del sistema en l'àmbit del nivell assistencial més adequat.
d) El foment de la millora de la qualitat, la seguretat, l'atenció integral i integrada i l'eficiència clínica de la prestació de serveis, amb especial rellevància per a la promoció i la protecció de la salut.
e) Qualsevol altre que s'incorpori en els posteriors plans de salut.
70.1 La contraprestació per resultats requereix l'avaluació dels encàrrecs de gestió de serveis orientada als resultats obtinguts en l'assoliment d'objectius.
Aquesta avaluació ha de proveir el coneixement per determinar l'objectiu de resultats a assolir periòdicament i garantir de manera continuada l'alineament amb les directrius del Pla de salut.
70.2 El director o directora del Servei Català de la Salut, mitjançant instrucció, de la qual s'ha de donar audiència prèvia a les entitats proveïdores, ha d'establir el sistema d'avaluació, de conformitat amb els sistemes d'informació vigents en cada moment.
Aquesta instrucció s'ha de comunicar a totes les entitats proveïdores i ha de ser accessible per a la ciutadania a través de la web del Servei Català de la Salut.
Serveis no inclosos en la contraprestació de base poblacional
En els àmbits territorials on sigui aplicable la contraprestació econòmica en la modalitat de contraprestació de base poblacional, l'activitat d'alta complexitat i els programes que siguin d'especial interès del departament competent en matèria de salut són objecte de contraprestació d'acord amb el que estableix el capítol 2 d'aquest títol, pel que fa a la modalitat de contraprestació per línies assistencials.
72.1 El Servei Català de la Salut ha de realitzar un seguiment periòdic de les activitats i del compliment de les instruccions i estàndards de qualitat, i ha de portar a terme l'avaluació dels resultats dels convenis i contractes mitjançant els quals es formalitzi l'encàrrec de gestió de serveis.
Es consideren àmbits de l'avaluació els relacionats amb l'accessibilitat, la resolució, la qualitat dels serveis, la coordinació sanitària, així com l'eficiència.
Periòdicament, amb caràcter anual preferentment, s'ha d'avaluar el grau d'assoliment dels objectius vinculats a la contraprestació per resultats establerts en els convenis i contractes mitjançant els quals es formalitzi l'encàrrec de gestió de serveis.
Aquesta avaluació s'ha de portar a terme des de la perspectiva de l'assoliment individual dels objectius establerts en cada conveni o contracte, però també des de la perspectiva de l'assoliment conjunt d'aquests objectius en un territori prèviament determinat.
L'avaluació de l'assoliment conjunt dels objectius al territori, mitjançant l'establiment d'objectius transversals, ha de fomentar les fórmules de treball compartit entre les entitats proveïdores i els professionals, que s'han d'orientar als resultats.
La contraprestació per resultats està vinculada al que estableix aquest article, com a mecanisme per assolir una millora continuada en la prestació dels serveis.
Els centres, serveis i establiments de les entitats proveïdores, així com els que estiguin subcontractats per les anteriors, de conformitat amb el que estableix l'article 7.1.a) de la Llei d'ordenació sanitària de Catalunya, estan sotmesos a l'activitat inspectora del Servei Català de la Salut.
En aquest sentit, les entitats proveïdores esmentades estan obligades a facilitar les tasques d'inspecció en relació amb els serveis i prestacions que es realitzin per compte del Servei Català de la Salut.
Publicitat dels resultats d'avaluació
Els resultats de l'avaluació periòdica, sense perjudici del respecte de la protecció dels drets de tercers i de les dades de caràcter personal, han de ser accessibles per a la ciutadania a través de la web del Servei Català de la Salut.
El Servei Català de la Salut i les entitats proveïdores poden establir en els contractes i convenis corresponents el compromís per part de les entitats proveïdores d'adoptar mesures per millorar la gestió de les prestacions sanitàries que ofereixen compartint els resultats d'eficiència.
El Consell de Direcció del Servei Català de la Salut, en aquest cas, ha de determinar anualment els objectius de despesa màxima i els incentius d'eficiència per a les entitats proveïdores i els seus professionals com a coresponsabilització en la gestió de les prestacions.
Quan finalitzi l'any, una vegada avaluat el compliment dels objectius de despesa, el Servei Català de la Salut ha d'aplicar la repercussió econòmica corresponent, d'acord amb el que s'hagi establert en els contractes i convenis corresponents.
La funció docent és objecte de contraprestació en funció de les assignacions pressupostàries corresponents, d'acord amb les quals, mitjançant resolució de la persona titular del departament competent en matèria de salut, s'ha de determinar anualment per a cada centre, servei o establiment sanitari que porti a terme aquesta funció.
El requisit de disposar d'acreditació no és exigible per establir convenis amb les entitats proveïdores del SISCAT titulars d'hospitals o d'equips d'atenció primària de nova creació que disposin de l'autorització administrativa corresponent durant els 3 anys següents a la posada en funcionament, de conformitat amb el Decret 5/2006, de 17 de gener, pel qual es regula l'acreditació de centres d'atenció hospitalària aguda i el procediment d'autorització d'entitats avaluadores, i el Decret 86/2014, de 10 de juny, pel qual s'estableix el sistema d'acreditació d'equips d'atenció primària a Catalunya, que preveuen que l'acreditació s'atorgui un cop que els hospitals o els equips d'atenció primària estiguin en funcionament.
El sistema de pagament que regula aquest Decret no és aplicable als hospitals que pel seu caràcter transfronterer hagin de ser cofinançats per l'administració sanitària d'un altre Estat.
En aquests supòsits el Servei Català de la Salut ha d'establir el pressupost corresponent, segons el que disposin els convenis que regulin el règim de cofinançament.
El sistema de pagament del centre monogràfic per al tractament integral dels pacients amb patologies neurològiques, neuroquirúrgiques i musculoesquelètiques Institut Guttmann ha d'estar orientat als resultats i ser conseqüència de les diferents tècniques i tractaments aplicats.
D'acord amb això, la contraprestació d'aquests serveis s'ha de basar en la implantació i posterior avaluació de diferents programes específics orientats a resultats adients a les patologies tractades, en el marc del corresponent contracte o conveni, segons escaigui.
Mentre no es disposi del registre d'activitat del CMBD d'urgències que mesuri la complexitat de les urgències, a què fa referència l'article 39.2 d'aquest Decret, a l'efecte de determinar la contraprestació de les urgències hospitalàries és aplicable la tipologia següent:
c) Grau 3: comporta un risc vital potencial, però és estable hemodinàmicament.
e) Grau 5: no urgent des d'un punt de vista clínic.
Mentre no sigui aplicable en tot el territori el sistema de pagament de les consultes d'atenció especialitzada ambulatòria vinculada a l'atenció especialitzada familiar i comunitària i de salut pública en l'àmbit de l'atenció primària a Catalunya, la contraprestació d'aquesta activat s'ha de formalitzar mitjançant l'establiment d'un programa específic amb les entitats titulars dels hospitals vinculat a la demanda de l'atenció especialitzada familiar i comunitària i de salut pública en l'àmbit de l'atenció primària a Catalunya.
El paràmetre aplicable a la modalitat de l'hospitalització de mitjana estada d'atenció a postaguts, mentre no es disposi del sistema d'informació corresponent, és l'estada.
Mentre no es formalitzin les clàusules addicionals corresponents a l'any 2015, les entitats proveïdores de serveis sanitaris han de continuar facturant d'acord amb les clàusules vigents subscrites a l'empara del que estableixen el Decret 66/2010, de 25 de maig, que regula l'establiment dels convenis i contractes de gestió de serveis assistencials en l'àmbit del Servei Català de la Salut, i el Decret 170/2010, de 16 de novembre, de regulació del sistema de pagament dels convenis i contractes de gestió de serveis assistencials en l'àmbit del Servei Català de la Salut.
Aquesta facturació té la consideració de pagament a compte de la facturació de les clàusules addicionals corresponents a l'any 2015.
Es deroguen el Decret 66/2010, de 25 de maig, que regula l'establiment dels convenis i contractes de gestió de serveis assistencials en l'àmbit del Servei Català de la Salut, i el Decret 170/2010, de 16 de novembre, de regulació del sistema de pagament dels convenis i contractes de gestió de serveis assistencials en l'àmbit del Servei Català de la Salut, llevat dels articles 3 i 5 en tot el que fa referència a la regulació del sistema de pagament de l'assistència psiquiàtrica i en salut mental.
Les disposicions d'aquest Decret són aplicables als contractes i convenis per a la prestació de serveis sanitaris vigents en la data d'entrada en vigor d'aquest Decret, així com a les autoritzacions administratives atorgades amb aquesta mateixa finalitat, des de la data d'entrada en vigor.
El director o directora del Servei Català de la Salut, d'acord amb el que estableix l'article 17.1.e) de la Llei 15/1990, de 9 de juliol, d'ordenació sanitària de Catalunya, pot dictar les instruccions que calguin per fer efectives les previsions d'aquest Decret.
Així mateix, es faculta el director o directora del Servei Català de la Salut per aprovar, mitjançant una resolució, un manual de facturació amb els procediments de facturació corresponents als sistemes de pagament que regula aquest Decret.
El sistema de pagament aplicable a l'àmbit de salut mental ha de ser aprovat en un període no superior a nou mesos des de l'entrada en vigor d'aquest Decret.
El director o directora del Servei Català de la Salut, en el termini de 3 anys des de l'entrada en vigor d'aquest Decret, ha de presentar una avaluació del sistema de pagament i proposar les mesures necessàries, com l'adaptació progressiva dels sistemes d'informació, per tal que la contraprestació de l'assistència especialitzada hospitalària d'aguts evolucioni cap a un model de sistema de pagament que tingui com a paràmetre principal el procés clínic.
Aquest Decret entrar en vigor l'1 de gener de 2015.
Als efectes del que disposa aquest Decret, s'estableixen les definicions següents.
1.1 Contractació dels serveis sanitaris: la identificació de les necessitats assistencials, la priorització dels serveis necessaris per tal de donar cobertura a les necessitats assistencials d'un determinat territori i la formalització dels encàrrecs de gestió corresponents amb l'entitat o entitats del territori on es realitza l'assignació.
1.2 Encàrrec de gestió de serveis: l'activitat per la qual el Servei Català de la Salut encomana a una entitat proveïdora que presti, en un determinat àmbit territorial o subjectiu, determinats serveis a la ciutadania que tingui dret a l'assistència de cobertura pública, a canvi d'una contraprestació econòmica.
1.3 Entitat proveïdora: persona física o jurídica, en aquest cas privada o pública, titular de la gestió d'un centre, servei o establiment sanitari o sociosanitari amb capacitat tècnica i habilitació legal per prestar els serveis que requereix el Servei Català de la Salut per a la ciutadania amb dret a l'assistència sanitària o sociosanitària de cobertura pública.
1.4 Assistència mèdica i sanitària o sociosanitària de cobertura pública: conjunt dels serveis i les prestacions del sistema sanitari públic la prestació dels quals ha de garantir el Servei Català de la Salut, de conformitat amb el Reial decret 1030/2006, de 15 de setembre, pel qual s'estableix la cartera de serveis comuns del Sistema Nacional de Salut i el procediment per a la seva actualització.
—2 Definicions corresponents a la línia d'atenció mèdica i sanitària hospitalària i especialitzada d'aguts
2.1 Alta hospitalària: el conjunt d'activitats i procediments que es realitzen a cada pacient ingressat durant un període de temps continuat, d'una estada o més.
Comprèn tots els actes mèdics, l'atenció d'infermeria, les proves diagnòstiques, les exploracions complementàries, els procediments terapèutics, els procediments de cirurgia major ambulatòria, la medicació i el material necessari per realitzar l'assistència adequada, amb independència que siguin prestats pel mateix centre o per altres centres.
El procés clínic inclou totes les visites mèdiques, les tècniques, els tractaments i els procediments, l'hospital de dia inclòs, previs i posteriors al procés d'internament, l'atenció domiciliària, si escau, la medicació pròpia del procés d'internament i la medicació hospitalària de dispensació ambulatòria.
2.2 Alta complexitat: s'entén que és un conjunt de serveis altament especialitzats o amb un molt elevat requeriment tecnològic o d'expertesa professional, els quals ─per la baixa prevalença, risc, interrelació amb altres processos o elevat cost, i a fi d'obtenir els millor resultats─ es beneficien de la seva concentració en un nombre reduït de proveïdors dins del sistema públic de salut.
Aquesta activitat d'alta complexitat es pot produir amb procés d'internament o sense.
En el supòsit que es produeixi un procés d'internament, s'ha de considerar que inclou tot el que s'ha definit en l'alta.
2.3 Consulta externa: l'atenció en règim ambulatori constituïda per la primera visita, les visites successives i les proves diagnòstiques i terapèutiques que es duguin a terme durant aquest procés assistencial.
2.4 Urgència: l'atenció prestada als pacients que accedeixen als serveis d'un centre hospitalari d'internament per iniciativa pròpia o d'altres instàncies, al marge del circuit d'accés programat, com a conseqüència de la necessitat objectiva o subjectiva d'atenció immediata, amb independència que la destinació final dels pacients comporti o no l'internament, al mateix centre o en un altre.
Totes les urgències, amb independència del procés assistencial que en derivi, són qualificades mitjançant una activitat de triatge.
2.5 Tècniques, tractaments i procediments específics: comprèn el conjunt de procediments individualitzats que no siguin d'alta complexitat i que no estiguin inclosos en l'alta, que es presten a través de dispositius específics.
S'hi inclouen l'hospital de dia, quan no s'hagi de considerar part d'una alta; la cirurgia menor ambulatòria; els serveis específics i els tractaments i les proves diagnòstiques que requereixen dispositius específics per a la prestació sense que siguin d'alta complexitat, i altres serveis de característiques similars.
2.6 Hospital de dia: tipus d'atenció en què els pacients reben les tècniques terapèutiques que necessiten internats per un termini d'hores determinat durant les quals reben tots els tractaments especialitzats (teràpies amb aparells, anàlisi, control postoperatori, entre d'altres) per part de personal especialitzat.
Quan finalitza l'atenció, els pacients tornen a casa seva.
2.7 Serveis, dispositius i programes específics de reconeguda necessitat no lligats a l'episodi clínic: són activitats que cal implementar derivades del Pla de salut de Catalunya i de la resta de criteris de política sanitària.
2.8 Hospital general bàsic: és un centre d'internament de proximitat que respon als requeriments habituals de la població i que resol els problemes de salut més freqüents susceptibles de millora i curació.
Aquests hospitals tenen accés a la tecnologia assistencial necessària per atendre els episodis de les patologies que no requereixen un grau elevat d'especialització.
Aquests hospitals es classifiquen en hospitals de tipus A o tipus B en funció de criteris estructurals: nombre de llits, nombre de quiròfans, disponibilitat de serveis quirúrgics de diferent complexitat i activitat de docència, entre d'altres.
2.9 Hospital de referència: és un centre d'internament destinat a resoldre la quasi totalitat dels problemes de salut susceptibles de millora i curació, llevat dels que requereixen recursos tecnològics d'alt nivell o una pràctica altament especialitzada.
Aquests hospitals es classifiquen en hospitals de tipus A o tipus B en funció de criteris estructurals: nombre de llits, nombre de quiròfans, nombre de llits d'UCI, disponibilitat de serveis quirúrgics de diferent complexitat i activitat de docència, entre d'altres.
2.10 Hospital d'alta complexitat: és un centre d'internament destinat a resoldre la totalitat dels problemes de salut i que disposa dels anomenats serveis d'alta especialització, supraespecialitats i tecnologies diagnosticoterapèutiques avançades.
2.11 Hospitals monogràfics: són hospitals de referència i d'alta especialització orientats amb caràcter exclusiu a un tipus d'activitat d'atenció mèdica i sanitària referent a certs òrgans o especialitats.
2.12 Hospital complementari: és un centre d'internament que presta serveis a pacients derivats d'un centre de la xarxa de centres d'internament del SISCAT l'activitat del qual li ve derivada d'un altre centre de la xarxa de centres d'internament del SISCAT, ja sigui bàsic, de referència o d'alta complexitat.
—3 Definicions corresponents a la línia d'atenció especialitzada familiar i comunitària i de salut pública en l'àmbit de l'atenció primària a Catalunya
3.1 Activitat assistencial pròpia de l'atenció primària: comprèn les activitats derivades de l'atenció de medicina general, atenció de medicina familiar i comunitària, pediatria, infermeria, treball social, odontologia, i d'altres especialitats pròpies d'aquest graó assistencial, com també les activitats de salut pública: preventives, educatives i de promoció de la salut de la població; així com també les proves o serveis complementaris que siguin necessaris per a aquesta atenció.
3.2 Consulta externa d'atenció especialitzada ambulatòria vinculada a l'atenció primària: comprèn l'atenció dels pacients en règim ambulatori i les proves diagnòstiques i terapèutiques necessàries, que s'originen en l'atenció especialitzada familiar i comunitària i de salut pública en l'àmbit de l'atenció primària a Catalunya i que per a la resolució requereixen de l'atenció especialitzada d'aguts.
3.3 Serveis, dispositius i programes específics de reconeguda necessitat: són activitats que cal implementar derivades del Pla de salut de Catalunya i de la resta de criteris de política sanitària.
S'hi inclouen la funció docent i investigadora, així com programes específics assistencials, unitats d'urgències d'atenció especialitzada familiar i comunitària i de salut pública en l'àmbit de l'atenció primària a Catalunya i altres.
—4 Definicions corresponents a la línia d'atenció sociosanitària
4.1 Hospitalització: comprèn el conjunt d'activitats i procediments, inclosa la medicació pròpia del procés d'internament, a pacients atesos en règim d'internament, ja sigui total o parcial, incloses l'hospitalització de llarga estada, la de mitjana estada (cures pal·liatives, atenció a subaguts i atenció a postaguts) i l'hospitalització de dia.
4.2 Atenció a subaguts: serveis en els quals es presta atenció integral a persones amb una malaltia crònica coneguda i evolucionada que, a causa d'una reagudització o empitjorament de l'estat de salut, s'ha de tractar en una unitat específica amb internament i que necessita una intensitat de recursos intermedis per tal d'evitar l'ingrés en hospitalització d'aguts.
Aquesta atenció està destinada a persones que necessiten la continuació d'un tractament o supervisió clínica continuada i que requereixin intensitat de cures continuades.
L'objectiu d'aquesta atenció ha de ser l'estabilització clínica i la rehabilitació integral.
4.3 Atenció a postaguts: serveis en què es presta una atenció integral a persones fràgils amb una malaltia aguda recent o un accident i que persegueix disminuir l'estada en un hospital d'aguts mitjançant un trasllat precoç a aquestes unitats específiques.
L'hospitalització en aquests serveis es fa immediatament després de l'hospitalització a aguts, com a continuació del pla terapèutic en els pacients amb necessitat de rehabilitació integral bàsica o intensiva.
4.4 Activitats dels programes d'atenció domiciliària (PADES) i les unitats funcionals interdisciplinàries sociosanitàries (UFISS): la prestació d'aquestes activitats es porta a terme a través de dispositius específics, amb independència de la seva complexitat i de la necessitat d'internament dels pacients.
Les UFISS es classifiquen en els tipus següents: geriàtriques, de cures pal·liatives, mixtes i de valoració del deteriorament cognitiu i trastorns de la conducta.
4.5 Activitats d'avaluació integral ambulatòria en geriatria, cures pal·liatives i trastorns cognitius: comprenen la consulta d'avaluació i seguiment dels pacients i l'avaluació multidisciplinària portada a terme per equips especialitzats per donar suport tant als pacients com al seu entorn.
4.6 Serveis, dispositius i programes específics de necessitat reconeguda: són activitats que cal implementar derivades del Pla de salut de Catalunya i de la resta de criteris de política sanitària.
—5 Definicions comunes a totes les línies assistencials
5.1 Atenció domiciliària: atenció sanitària o social que s'ofereix al domicili dels pacients quan les condicions personals no els permeten anar al centre assistencial.
L'atenció especialitzada familiar i comunitària i de salut pública en l'àmbit de l'atenció primària a Catalunya és el recurs que coordina l'atenció a domicili (ATDOM).
En funció del grau de complexitat de l'estat de salut dels pacients, l'atenció primària pot decidir activar recursos sanitaris complementaris més adequats.
Aquests principalment són els programes d'atenció domiciliària dels equips de suport (PADES) i l'hospitalització domiciliària.
En qualsevol cas d'emergència, els pacients poden utilitzar el 061 CatSalut Respon com a canal d'entrada.
5.2 Objectius territorials: són objectius transversals que afecten més d'una línia assistencial i que promouen la coordinació/integració en la prestació de serveis a l'àmbit territorial, ja que el seu assoliment requereix la participació i cooperació entre entitats proveïdores i nivells assistencials.
Aquests objectius poden ser aplicables a tot el territori de Catalunya o poden ser específics per a un àmbit territorial.
5.3 Objectius específics per línia assistencial i/o per unitat proveïdora: corresponen a objectius propis de cada línia assistencial, relacionats especialment amb la qualitat, la seguretat i l'eficiència.
Poden ser objectius comuns per a totes les unitats proveïdores d'una línia assistencial o específics per a una unitat proveïdora concreta en funció de la seva singularitat.
5.4 Paràmetres d'accessibilitat, resolució i resultats:
Aquests paràmetres, a partir de les previsions del Pla de salut vigent en cada moment i les línies estratègiques i objectius establerts, es reflecteixen en la definició del contingut dels convenis o contractes mitjançant els quals es formalitzi l'encàrrec de gestió de serveis i, específicament, han de delimitar els objectius l'assoliment dels quals està vinculat a la contraprestació per resultats.
Els paràmetres d'accessibilitat són els vinculats a l'efectivitat de la universalització de l'atenció i que afavoreixen la imprescindible equitat en la salut.
Aquests paràmetres d'accessibilitat s'han d'aplicar en l'àmbit territorial i en l'àmbit temporal, en el què s'ha de concretar els temps d'accés i garantir la priorització dels problemes de salut més greus.
Els paràmetres de resolució estan orientats per tal que els problemes de salut es resolguin en el nivell assistencial més proper i adequat des d'un punt de vista d'eficiència assistencial; també fent que els nivells assistencials superiors centrin l'activitat en els problemes de salut de més complexitat.
Els paràmetres de resultats són els vinculats als objectius de millora de salut de la població que hagin establert el Pla de salut, els plans directors o els plans estratègics del departament competent en matèria de salut.