projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
En la primera intervenció, Josep Vicent Boira, geògraf i autor d' Euram 2010.
La via europea, ha remarcat la importància d'articular el territori a través de les "megaregions", d'adoptar nous mapes que representen millor la realitat actual.
Considera que el corredor mediterrani, que va més enllà de les fronteres de les comunitats autònomes, és una aposta estratègica per Europa que permetrà millorar la competitivitat de les comunitats, la inserció de les regions europees i reforçar la cohesió territorial.
Al seu torn, Pere Padrosa, president de Transports Padrosa i del Consell del Transport de Mercaderies de l'Organització Mundial del Transport (IRU), ha apostat per desenvolupar una estratègia conjunta des del corredor mediterrani per ser competidors i alhora competitius.
També s'ha referit a la necessitat continuar invertint en aquest àmbit, malgrat la crisi econòmica, i d'integrar la xarxa d'infraestructures amb la sortida dels ports perquè la circulació de mercaderies sigui ràpida i econòmica.
En l'última intervenció abans del col·loqui, Jordi Valls, president del Port de Barcelona i vicepresident de Barcelona Centre Logístic, ha subratllat la importància i el pes de l'Arc Mediterrani de l'Estat espanyol i la contribució del corredor mediterrani per a una logística més racional i eficient a Europa.
Ha comentat que Barcelona i altres ciutats espanyoles del Mediterrani són ciutats amb port, però no ciutats portuàries, com ara Amberes, Rotterdam o Hamburg, amb molt protagonisme en les relacions transatlàntiques.
Jordi Valls també ha fet esment de l'aportació global els ports pel que fa al medi ambient en permetre la reducció de les emissions Co2 que genera el transport de mercaderies per carretera.
El cicle de col·loquis "Xarxes.
Un viatge per les infraestructures de Catalunya" l'organitza el Departament de la Presidència de la Generalitat durant els mesos de març, abril i maig.
Experts i representants de les institucions vinculats a aquest àmbit aborden obertament els principals debats al voltant de les infraestructures: aeroports ports, carreteres.
Un món que és més ampli i que també engloba àmbits com l'economia, les telecomunicacions, l'aigua i els residus, la logística i el canvi climàtic
El debat de la segona sessió girarà al voltant de les reflexions i propostes de la societat civil i del món empresarial català i valencià sobre la necessitat de prioritzar les infraestructures de transport –especialment les d'alta velocitat ferroviària– a través del corredor mediterrani.
Unes revindicacions que han fet arribar als diferents governs i que es poden plantejar durant el semestre de la presidència d'espanyola de la Unió Europea.
La via europea; Pere Padrosa, president de Transports Padrosa i del Consell del Transport de Mercaderies de l'Organització Mundial del Transport (IRU), i Jordi Valls, president del Port de Barcelona i vicepresident de Barcelona Centre Logístic seran els encarregats de debatre el tema.
El cicle de col·loquis "Xarxes.
Un viatge per les infraestructures de Catalunya" està organitzat pel Departament de la Presidència de la Generalitat de Catalunya.
El president de Vueling i vicepresident del Cercle d'Economia, Josep Piqué, i el president de Spanair, Ferran Soriano, han coincidit en la necessitat d'apostar clarament per la connectivitat internacional de l'aeroport del Prat perquè Catalunya i Barcelona puguin estar en millor posició al món, després de la posada en funcionament de la nova T1, en el tercer debat del cicle de col·oquis "Xarxes", que s'ha celebrat el 15 d'abril, al Palau Robert
El president de Vueling i vicepresident del Cercle d'Economia, Josep Piqué, i el president de Spanair, Ferran Soriano, han coincidit en la necessitat d'apostar clarament per la connectivitat internacional de l'aeroport del Prat perquè Catalunya i Barcelona puguin estar en millor posició al món, després de la posada en funcionament de la nova T1.
Aquesta és una de les reflexions que s'ha fet avui, 15 d'abril, a les Cotxeres del Palau Robert, durant el col·loqui "I després de la T1", el tercer debat del cicle "Xarxes.
Un viatge per les infraestructures", en el qual també ha intervingut el director de l'Aeroport de Barcelona, Fernando Echegaray.
En el seu parlament, Fernando Echegaray ha explicat que la posada en funcionament de les noves instal·lacions de la T1 ha duplicat la capacitat de l'aeroport del Prat: ara té un potencial per acollir 90 operacions per hora i 55 milions de passatgers anuals.
El director de l'Aeroport ha expressat la seva confiança en el futur d'aquesta infraestructura per la seva capacitat de donar un bon servei més enllà del 2025, per la consolidació de les companyies de les gran aliances i per l'obertura de noves rutes internacionals.
També ha explicat que nous projectes com ara el Parc de Desenvolupament Aeronàutic, l'Edifici Satèl·lit o la Ciutat Aeroportuària donaran un nou impuls a l'aeroport.
Al seu torn, el president de Vueling, Josep Piqué, ha remarcat que la nova terminal, exemple del que ha de ser una infraestructura al país, és una condició necessària per a la competitivitat.
També ha parlat de la conveniència que la nova infraestructura incrementi les connexions de Catalunya amb el món.
En aquest punt, ha remarcat que Barcelona s'ha de consolidar com a capital de l'espai de la Unió per la Mediterrània, de la qual Barcelona és la seu de la secretaria permanent.
També ha fet esment de la necessitat de donar prioritat a les connexions amb Àsia, nou centre de gravetat del món després de segles d'hegemonia occidental.
Finalment, el president de Spanair, Ferran Soriano, ha lloat les noves instal·lacions, que poden donar un servei excel·lent en el moment present i en el futur immediat.
Talment com ha fet Josep Piqué, ha defensat que l'aeroport del Prat millori les connexions internacionals perquè Catalunya es pugui desenvolupar econòmicament i perquè Barcelona esdevingui la ciutat central de la Mediterrània.
També ha anunciat que Spanair, dins la seva política d'expansió, incorporarà nous vols a Dubrovnik i Malta i vols de llarga durada a partir del 2012.
L'estrena de la nova T1 de l'aeroport de Barcelona va obrir noves perspectives de creixement.
Amb les noves instal·lacions, la principal infraestructura aeroportuària catalana ha duplicat la seva capacitat: ara té un potencial per acollir 90 operacions per hora i 55 milions de passatgers anuals.
En el futur, la construcció d'una terminal satèl��lit podrà incrementar la xifra fins als 70 milions de passatgers.
Aquestes millores situen l'aeroport de Barcelona en una posició privilegiada per tal que es converteixi en un hub, un node de connexions intercontinentals.
Serà el model de gestió determinant per a optimitzar el rendiment de les noves instal·lacions?
Estan a punt per a contribuir a l'impuls de l'activitat econòmica?
Hi ha espai en el mercat perquè competeixin dues companyies aèries amb base a Barcelona?
Com es complementaran a partir d'ara l'aeroport de Barcelona i els altres aeroports catalans (Girona, Lleida-Alguaire i Reus)?
També han participat en el debat, centrat en la transició cap a la societat del coneixement, el president del Cercle Tecnològic de Catalunya, Carles Flamerich, i la directora general de la BioRegió de Catalunya, Montserrat Vendrell.
El director general de Telefònica ha remarcat que els mòbils, Internet i l'Internet mòbil han transformat el panorama de les telecomunicacions i de la informàtica i que el contingut tecnològic de les economies avançades està creixent.
En aquest punt, Faura ha insistit en la necessitat d'un ús més intens de les TIC per fer més competitives les economies de Catalunya i d'Espanya, lluny encara dels països capdavanters a Europa en aquest àmbit.
Per promoure l'ús efectiu de les noves tecnologies, Kim Saura ha fet referència al programa Catalunya 4.0 que Telefònica promou amb les administracions catalanes en els camps de l'educació, la sanitat, l'administració i les empreses.
També ha destacat la creació del centre I + D de Telefònica, on més de 200 persones de gran qualificació treballen sobre el futur d' Internet i dels multimèdia.
En la segona intervenció, el president del Cercle Tecnològic de Catalunya, Carles Flamerich, ha remarcat que la tecnologia i la innovació defineixen la competitivitat de les empreses.
També ha destacat que Internet ha d'arribar a tots els ciutadans, a tots els sectors i a tot el territori per aconseguir un desenvolupament harmònic.
Flamerich també ha parlat de l'evolució positiva del sector tecnològic durant el 2009 i ha demanat que Catalunya segueixi apostant per al desenvolupament de la societat del coneixement per assegurar la competitivitat de les empreses i avançar en el procés d'obertura i internacionalització dels productes i serveis.
La tercera ponent ha estat la directora general de la BioRegió de Catalunya, Montserrat Vendrell, que ha insistit en la necessitat de la inversió en ciència i tecnologia com a font de creixement i de creació de llocs de treball de qualitat.
Vendrell s'ha mostrat partidària de donar un pas endavant en àmbits com la capacitat d'atreure talent, l'entorn de la política científica i estratègica, l'increment de la col·laboració entre les universitats i les empreses i l'impuls als parcs científics.
Finalment, Montserrat Vendrell ha valorat com a fet molt positiu el projecte de l'Institut Europeu d'Innovació i Tecnologia, impulsat per la Comissió Europea, que pretén esdevenir un motor clau per al creixement econòmic sostenible i per a la competitivitat de tot Europa.
El director general de Telefónica a Catalunya, Kim Faura; el president del Cercle Tecnològic de Catalunya (CTecno), Carles Flamerich, i la directora general de la BioRegió de Catalunya, Montserrat Vendrell, debatran sobre la transició a la societat del coneixement en el quart col·loqui del cicle "Xarxes.
El director general de Telefónica a Catalunya, Kim Faura; el president del Cercle Tecnològic de Catalunya, Carles Flamerich, i la directora general de la BioRegió de Catalunya, Montserrat Vendrell, debatran sobre la transició a la societat del coneixement en el quart col·loqui del cicle "Xarxes.
Finalment, no podrà participar en el debat, tal com s'havia anunciat inicialment, el secretari general del European Research Council i president de la Barcelona Graduate School of Economics, Andreu Mas-Colell, a causa dels problemes d'aquesta setmana en el transit aeri.
En el seu lloc hi intervindrà Carles Flamerich.
Amb el Pacte Nacional per a la Recerca, Catalunya aspira a convertir-se en un referent europeu en recerca i innovació el 2020.
Això només serà possible amb l'increment de la inversió, ja previst, als parcs i centres científics i tecnològics i a projectes punters com el sincrotró Alba.
Igualment, cal garantir les infraestructures que permetin fer arribar al conjunt del territori les tecnologies de la informació i la comunicació, un factor prioritari per a la competitivitat de l'economia i també per a permetre l'accés de la població als serveis bàsics de les comunicacions electròniques.
Fa adequadament Catalunya tot aquest procés?
El desenvolupament dels parcs científics i tecnològics és equilibrat i eficaç?
Les respostes a aquestes i altres preguntes centraran aquest nou debat del dia 22 al cicle Xarxes.
El col·loqui ha tractat sobre el tema "Equilibris i eixos viaris.
Trens o carreteres?" i s'ha celebrat el 29 d'abril, a la Sala Cotxeres del Palau Robert.
Germà Bel ha reclamat racionalitat a l'Administració a l'hora d'invertir en infraestructures perquè ajudin a donar un impuls a l'economia.
En aquest punt, ha explicat que Espanya és el país de la Unió Europea que ha invertit més en ferrocarril en l'última dècada i ha posat en dubte la productivitat d'un mitjà com l'AVE a Espanya, que té un nombre inferior d'usuaris que els trens de gran velocitat de França o Alemanya.
En una altra intervenció, el director general d'Acesa i Aucat, Josep Lluís Jiménez, ha remarcat que la suma dels diversos sistemes de transport farà més efectiva la logística en un país de pas com Catalunya, amb molta mobilitat de mercaderies i persones.
Josep Lluís Jiménez s'ha referit als reptes que s'han de tenir en compte en un model intermodal: la racionalització de les inversions, la sostenibilitat ambiental, la reestructuració del model de transport per carretera o l'eficiència del transport ferroviari.
Per la seva banda, el secretari per la Mobilitat i president de CIMALSA, Manel Nadal, ha remarcat que l'estoc d'infraestructures de Catalunya se situa per sota del nivell de riquesa del país i s'ha referit a la necessitat de continuar invertint-hi.
En aquest punt, ha explicat que el Pacte Nacional per a les Infraestructures enumera les actuacions prioritàries a Catalunya fins al 2020, amb una inversió de 100.000 milions d'euros.
Manel Nadal ha defensat sistemes de col·laboració entre els sector públic i privat per finançar les infraestructures que el país necessita i que contribuiran a fer una economia més competitiva.
També ha assenyalat que la política de transports ha de formar part de les polítiques de benestar i s'ha mostrat partidari el manteniment de les polítiques de copagament, 40% del cost per als usuaris i 60% per a les administracions.
La xarxa de carreteres de Catalunya, entre autopistes, autovies, carreteres, etc., s'apropa als 12.500 km. L'augment de la població i la necessitat de construir noves vies –o millorar les existents– obliguen a fortes inversions.
Unes actuacions que s'han de fer mantenint l'equilibri entre el dret a la mobilitat i la preservació de l'entorn natural...
De vegades, aquest equilibri difícil provoca conflictes a causa dels diferents interessos en joc, mentre la tensió entre la demanda i l'oferta d'infraestructures viàries frena la competitivitat de l'economia.
De cara al futur, i per raons de sostenibilitat, els trens hauran d'absorbir cada vegada més el trànsit de mercaderies i el transport col·lectiu de persones.
Fins a on cal invertir en les infraestructures viàries en contextos de crisi com l'actual?
Fins a on es pot comptar amb la participació del sector privat?
Cal tenir present ja ara en la projecció dels futurs eixos viaris l'esgotamet de les fonts d'energies fòssils?
És el tren la gran solució a tots els mals?
En el proper debat del dia 29 al cicle Xarxes,s'intentarà donar resposta a com han de conviure en el territori els diferents transports de persones i de mercaderies, i amb quin sistema de gestió.
També ha intervingut en el col·loqui sobre l'aigua el catedràtic d'Ecologia de la Universitat de Barcelona, Narcís Prat.
Gabriel Borràs ha assenyalat que amb el Pla de Gestió de l'Aigua de Catalunya es porta a terme una planificació amb vistes al 2027 per tenir-ne la disponibilitat que el país necessita.
Ha explicat que el Pla permetrà assolir el bon estat de les masses d'aigua, evitar-ne qualsevol deteriorament i donar compliment als objectius específics de les zones protegides.
També ha afirmat que la inversió total prevista per al període 2006-2015 és de 9.405 milions d'euros per al conjunt de Catalunya, dels quals un 67% es destinaran a les conques fluvials catalanes i el 33% a les conques intercomunitàries.
Per Borràs, la Directiva Marc de l'Aigua, aprovada el 2003, estableix un marc comunitari d'actuació nou a Europa en la política de l'aigua.
Ha explicat que suposa un canvi conceptual en la manera de gestionar, una visió integradora en què es prima la sostenibilitat ambiental.
Com a factor nou i democràtic, el representant de l'Agència Catalana de l'Aigua ha explicat que la redacció del Pla de Gestió s'ha fet en paral·lel amb el procés de participació ciutadana.
Per la seva banda, el catedràtic d'Ecologia de la Universitat de Barcelona, Narcís Prat, ha afirmat que el debat polític en el cas de l'aigua se situa sovint al marge de la reflexió i del debat racional, com s'ha posat de manifest en el tema dels transvasaments, que han generat polèmica entre diversos territoris de l'Estat.
Narcís Prat també ha fet esment del canvi radical que va suposar la Directiva Marc Europea.
Els nous principis que regeixen les actuacions en aquest àmbit amb l'aplicació de la nova normativa són, segons el catedràtic, la protecció dels ecosistemes, l'ús sostenible de l'aigua i la participació pública activa amb l'objectiu que l'aigua estigui en un bon estat el 2015.
En la seva intervenció, Prat també ha demanat respecte per al medi ambient en el moment de construir noves infraestructures, tenir cura especial de les riberes, considerant-les com una infraestructura, vetllar per la contaminació del sòl i reservar cabals per als rius.
En els darrers 30 anys, les comarques de Barcelona i Girona, que és on viu la majoria de la població catalana, han patit vuit períodes d'alerta per sequera.
La quantitat d'aigua disponible és molt propera a la demanda i els embassaments del Ter i el Llobregat, que abasteixen 5,5 milions de persones i concentren el 70% de l'activitat econòmica del país, només permeten regular el proveïment d'un any.
Garantir el subministrament d'aigua és un objectiu prioritari per al Govern de Catalunya.
També ho és millorar-ne el sanejament i consolidar-ne la seva reutilització per tal de millorar la qualitat i la quantitat disponible.
Per aconseguir-ho, es preveu incorporar 300 hectòmetres cúbics més a Catalunya.
D'aquests, dos terços procediran de la dessalinització, apostant per fer del mar la gran font de la que es proveirà el territori.
Els 100 hectòmetres cúbics restants es trauran de la reutilització d'aqüífers, la recuperació de pous i l'estalvi.
La construcció de noves dessalinitzadores i estacions depuradores suposarà una inversió propera als 1.700 milions d'euros i permetrà afrontar les demandes urbanes fins a l'horitzó 2027.
En el proper debat del dia 6 de maig al cicle Xarxes s'analitzaran les respostes a la demanda d'aigua en un escenari de recursos hídrics similars.
El president del Port de Tarragona, Josep Anton Burgasé, el director general de Mango, Enric Casi, i l'enginyer naval, conseller delegat d'Applus+ i president del Consell Social de la Universitat de Barcelona, Joaquim Coello, han reclamat que la Unió Europea consideri l'arc mediterrani de passatgers i mercaderies com a prioritari per impulsar el progrés de Catalunya i altres comunitats, en el debat del cicle "Xarxes", sobre logística, que s'ha celebrat el 13 de maig, al Palau Robert.
El president del Port de Tarragona, Josep Anton Burgasé, el director general de Mango, Enric Casi, i l'enginyer naval, conseller delegat d'Applus+ i president del Consell Social de la Universitat de Barcelona, Joaquim Coello, han reclamat que la Unió Europea consideri l'arc mediterrani de passatgers i mercaderies com a prioritari per impulsar el progrés de Catalunya i altres comunitats, en el debat del cicle "Xarxes", sobre logística, que s'ha celebrat el13 de maig, al Palau Robert.
Els participants en el col·loqui veuen la necessitat de potenciar la plataforma logística del sud d'Europa com a contrapès a l'eix del nord d'Europa i la conveniència de dotar aquesta zona de les infraestructures adequades per progressar en la direcció correcta, en un context global molt competitiu.
En la intervenció que ha obert el col·loqui, el president del Port de Tarragona ha fet esment de la importància de la logística per al bon funcionament del sector dels serveis i de la indústria i de la necessitat d'una cadena logística vinculada al territori.
Finalment, s'ha referit a les excel·lents connexions ferroviàries que aquest Port manté amb la Terminal Puerto Centre, eix logístic del centre d'Espanya, i a la necessitat de donar prioritat a les connexions amb el continent europeu.
Al seu torn, el director general de Mango, Enric Casi, ha assenyalat que Catalunya serà logística si compleix determinades condicions: ports amb costos competitius i tramitacions ràpides, aeroports amb capacitat per enviar i rebre mercaderies arreu del món i bona connexió amb les principals vies europees.
També ha proposat que determinats aeroports s'especialitzin en el trasnport de mercaderies, potenciar empreses que es puguin subcontractar per a la totalitat de la logística i ha apostar per copiar els models de logística que funcionen a països amb una llarga tradició en aquest àmbit com Holanda.
Per acabar, el conseller delegat d'Applus+ i president del Consell Social de la Universitat de Barcelona, Joaquim Coello, ha afirmat que el marc regulatori, avui centralitzat, i la correcta planificació de les infraestructures, concebuda en l'àmbit europeu, són fonamentals.
També ha defensat un model de societat anònima pública i privada, amb autonomia de gestió i autofinançament, per a la gestió eficaç de ports i aeroports.
Serà el setè col·loqui del cicle "Xarxes", que es farà el 13 de maig, dijous, a les 9 h, a la Sala Cotxeres del Palau Robert.
Serà el setè col·loqui del cicle "Xarxes Un viatge per les infraestructures", que es farà el 13 de maig, dijous, a les 9 h, a la Sala Cotxeres del Palau Robert de Barcelona.
En un món globalitzat, els productes que es fabriquen a Catalunya o els que ens arriben de fora han de fer llargs recorreguts per arribar als consumidors.
Com les persones, les mercaderies necessiten xarxes de transports que permetin el seu desplaçament amb rapidesa i eficiència.
I a més, xarxes d'instal•lacions empresarials on emmagatzemar-les i distribuir-les.
Catalunya, cruïlla de camins, es troba en una posició geogràfica privilegiada que la converteix en un indret estratègic per captar els fluxos internacionals de mercaderies, una activitat de valor afegit que genera activitat econòmica i llocs de treball.
Tot i així, actualment el 75% dels productes procedents l'Extrem Orient entra a Europa pel nord, sobretot pels ports neerlandesos, belgues i alemanys.
Aquí, els ports de Barcelona i Tarragona, immersos en un creixement constant, es preparen per a ser els punts de recepció i distribució a Europa de les mercaderies procedents dels racons més remots del món.
Centres logístics, xarxes viàries i xarxes ferroviàries ho han de fer possible, però també compatible amb l'equilibri del territori i del medi.
És conseqüent l'aposta catalana per la logística?
És compresa i compartida pels altres sectors d'activitat econòmica?
En el proper debat del dia 13 de maig al cicle Xarxes s'analitzaran totes aquestes qüestions i les seves conseqüències financeres, econòmiques i socials.
El president de la Generalitat, José Montilla, clourà les vuit sessions del cicle de col·loquis "Xarxes", en un acte que se celebrarà el dijous 20 de maig, a les 10.30 h, a la Sala Cotxeres del Palau Robert, després del vuitè debat que tractarà el tema del canvi climàtic.
El president de la Generalitat, José Montilla, clourà les vuit sessions del cicle de col·loquis "Xarxes", en un acte que se celebrarà el dijous 20 de maig, a les 10.30 h, a les Cotxeres del Palau Robert, després del vuitè debat que tractarà el tema del canvi climàtic.
Abans de la clausura, l'economista i president del Consell Consultiu d'Endesa a Catalunya i vicepresident del Cercle d'Economia, Anton Costas; el biòleg i socioecòleg i director general d'ERF, Ramon Folch, i l'enginyer i president del Cercle per al Coneixement, Joan Majó, reflexionaran en veu alta sobre les conseqüències del canvi climàtic, i del procés iniciat en la cimera de Copenhaguen, en el model de desenvolupament econòmic i en la planificació i gestió de les infraestructures.
Serà el darrer col·loqui del cicle "Xarxes.
Un viatge per les infraestructures", que es farà a les 9 h.
En l'últim debat, Anton Costas, Ramon Folch i Joan Majó analitzaran els canvis que cal incorporar en la planificació i construcció d'infraestructures per respondre a les noves necessitats d'eficiència, equilibri i, al mateix temps, progrés social i econòmic, arran del canvi climàtic i dels plantejaments esbossats a Copenhaguen: com han de ser les infraestructures d'ara mateix i del futur per gestionar de manera sostenible la producció i eliminació de residus? la producció i consum d'energia? l'ús dels recursos hídrics? l'oferta i la demanda de xarxes de comunicació i transports?
Durant els vuit debats del cicle, 23 experts de diferents disciplines hauran debatut sobre els reptes dels pròxims anys en el camp de les infraestructures, com a factor de progrés, d'equilibri natural i territorial i de cohesió social.