projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
En aquesta secció es poden consultar les memòries publicades per la Comissió Jurídica Assessora des de l'any 1979 fins a l'any anterior a l'any en curs, un cop han estat presentades al Govern, en compliment de l'article 21 de la Llei 5/2005, de la Comissió Jurídica Assessora.
El sumari de les memòries està vinculat a cadascuna de les parts del llibre.
A més, els PDF inclouen un índex de marcadors per a facilitar, també, l'accés a cadascuna d'elles.
D'altra banda, al final dels volums, es presenta un annex amb la relació de dictàmens aprovats durant l'any, amb un enllaç URL al text complet d'aquests, en format PDF i HTML, publicats al Portal Jurídic de Catalunya.
El número 30-31 (juliol-desembre de 2018 i gener-juny de 2019) de la Revista Española de la Función Consultiva publica les comunicacions relatives a les ponències que es van presentar a la Jornada "La Revisió d'Ofici en la Doctrina de la Comissió Jurídica Assessora", la qual va tenir lloc el dia 4 de desembre de 2019 a l'Auditori del Palau de la Generalitat.
Tot seguit a la presentació de la jornada a càrrec del Dr.
Tomàs Font, catedràtic de dret administratiu de la Universitat de Barcelona i expresident de la Comissió Jurídica Assessora.
La col·laboració de la Comissió Jurídica Assessora amb el darrer número de la REFC es completa amb dos treballs en què es presenta i s'analitza la doctrina d'aquest òrgan consultiu sobre responsabilitat patrimonial urbanística, elaborats per la Sra.
Lourdes Franco, lletrada de la Comissió, i la Sra.
Ariadna Ruiz, becària de l'Àrea d'Estudis i Recerca.
Finalment, s'inclou també la publicació del Dictamen 298/2019, de 3 d'octubre, sobre la consulta formulada pel Departament de la Presidència en matèria de simplificació normativa i sobre l'aplicació de la tècnica de derogació.
L'apartat "Estudis" del web, que conté articles elaborats o impulsats per la Comissió Jurídica Assessora, com també estudis externs relacionats amb aquest òrgan consultiu, ha estat actualitzat amb una descripció de tots els articles, sigui amb el sumari o bé amb un comentari descriptiu, per a facilitar-ne la consulta.
Els PDF corresponents s'han fet de nou, d'acord amb els criteris d'accessibilitat de documents que imposa la Directiva (UE) 2016/2102, del Parlament Europeu i del Consell, de 26 d'octubre, sobre l'accessibilitat dels llocs web i les aplicacions per a dispositius mòbils dels organismes del sector públic, i el Reial decret 1112/2018, de 7 de setembre, sobre accessibilitat dels llocs web i aplicacions per a dispositius mòbils del sector públic.
L'apartat "Publicacions pròpies" del web, que conté les obres que han estan elaborades per la Comissió Jurídica Assessora, a banda de les memòries i els volums anuals de dictàmens, ha estat actualitzat amb una descripció de tots els articles, sigui amb el sumari o bé amb un comentari descriptiu, per a facilitar-ne la consulta.
Els PDF corresponents s'han fet de nou, d'acord amb els criteris d'accessibilitat de documents que imposa la Directiva (UE) 2016/2102, del Parlament Europeu i del Consell, de 26 d'octubre, sobre l'accessibilitat dels llocs web i les aplicacions per a dispositius mòbils dels organismes del sector públic, i el Reial decret 1112/2018, de 7 de setembre, sobre accessibilitat dels llocs web i aplicacions per a dispositius mòbils del sector públic.
Carles Mundó i Blanch, membre de la Comissió Jurídica Assessora, des de l'any 2018, amb la més alta distinció que atorga la Generalitat de Catalunya en matèria de justícia.
En el mateix acte, s'ha atorgat també la Medalla d'honor per serveis excepcionals a la justícia al Sr.
Eladi Crehuet Serra, qui va ser membre de la Comissió Jurídica Assessora entre els anys 2005 i 2016.
Els premis han estat lliurats per la consellera de Justícia, Hble.
A l'acte, que ha tingut lloc al Palau de la Generalitat, ha assistit el president de la Comissió Jurídica Assessora, Dr.
També han presenciat l'acte els expresidents de la Comissió, Dr.
Josep-Enric Rebés i Solé, així com diversos membres i exmembres d'aquesta institució.
El divendres, 11 de gener, va tenir lloc l'acte de celebració del Dia de la Justícia
Pel que fa a la procedència dels expedients sobre els quals la Comissió Jurídica Assessora ha emès dictamen, 207 –un 59,83 % del total– provenien de l'Administració de la Generalitat de Catalunya, mentre que 139 –el 40,17 %– han estat emesos a petició de les administracions locals catalanes.
A més, del total de dictàmens, en 233 la matèria era la relativa a la responsabilitat patrimonial de l'Administració.
Amb l'elaboració d'aquest volum de dictàmens, corresponent a l'any 2018, la Comissió Jurídica Assessora completa la publicació dels dictàmens emesos entre els anys 1992 i 2018.
Aquest volum va acompanyat d'un índex amb els dictàmens seriats en ordre cronològic, per a facilitar la consulta directa a cada un dels dictàmens, que estan enllaçats amb el Portal Jurídic de Catalunya.
La Comissió Jurídica Assessora publica un volum amb els dictàmens de l'any 2018.
La Comissió Jurídica Assessora organitza dues jornades d'estudi amb la finalitat d'analitzar alguns dels aspectes més rellevants en relació amb la responsabilitat patrimonial de les administracions públiques.
Durant la primera jornada, que se centrarà en la responsabilitat en l'àmbit sanitari, i que tindrà lloc el dia 8 de març, es discutirà sobre la necessitat d'un barem sanitari específic per tal d'avaluar els danys, i s'analitzaran les qüestions relatives a la càrrega de la prova i a la teoria de la pèrdua d'oportunitat; així mateix, es presentarà una ponència sobre la responsabilitat per malalties genètiques en persones concebudes amb gàmetes donades.
A la segona jornada, que es durà a terme el dia 26 d'abril, es tractarà el caràcter objectiu de la responsabilitat patrimonial de l'Administració, es parlarà sobre l'inici del termini de prescripció per a reclamar els danys causats per l'Administració, i s'analitzaran les qüestions relatives a la causalitat quan aquesta es presenta incerta i a la responsabilitat de concessionaris i contractistes pels danys ocasionats a tercers.
Les jornades tindran lloc els dies 8 de març i 26 d'abril de 2019, a la Sala d'Actes de la Comissió Jurídica Assessora.
En ocasió de la Commemoració dels 40 anys del restabliment de la Comissió Jurídica Assessora, el 17 d'octubre de 1978, s'han publicat al web totes les memòries de la Comissió Jurídica Assessora des de l'any 1979, a fi de donar a conèixer la seva activitat des del seu començament.
Se n'ha extret tots els dictàmens que s'hi incloïen per a publicar-los, íntegrament, en format PDF i html al Portal Jurídic de Catalunya.
Properament es publicaran, també, al mateix web de la Comissió, dins l'apartat dels volums anuals de dictàmens tots els anys que hi mancaven, i que s'han recuperat, mecanografiats, dels arxius de la Comissió, que van de l'any 1979 a 1991.
Les memòries contenen un índex de marcadors, per a facilitar la consulta de totes les parts que les integren, especialment indicats per a facilitar l'accessibilitat del web a les persones amb dificultats visuals.
La primera de les dues jornades d'estudi que la Comissió Jurídica Assessora ha organitzat amb la finalitat d'analitzar alguns dels aspectes més rellevants en relació amb la responsabilitat patrimonial de les administracions públiques, i que s'havia de celebrar el dia 8 de març, s'ajorna al dia 10 d'abril.
Us recordem que en aquesta primera jornada, dedicada en concret a la responsabilitat en l'àmbit sanitari, es debatrà sobre la necessitat d'un barem sanitari específic per tal d'avaluar els danys i s'analitzaran diferents qüestions que susciten tant la càrrega de la prova com la teoria de la pèrdua d'oportunitat.
També s'hi presentarà una ponència sobre la responsabilitat per malalties genètiques en persones concebudes amb gàmetes donats.
La segona jornada se celebrarà el dia 26 d'abril.
La jornada tindrà lloc el dia 10 d'abril de 2019, a la Sala d'Actes de la Comissió Jurídica Assessora.
Informació referent a l'activitat contractual de la Comissió, d'acord amb el que preveu l'article 13.1 de la Llei 19/2014, de 29 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern.
A partir de l'entrada en vigor, el 9 de març de 2018, de la Llei 9/2017, de 8 de novembre, de contractes del sector públic, els contractes menors es publiquen trimestralment al Perfil del contractant.
En aquest apartat podeu consultar informació relativa als pressupostos de la Comissió Jurídica Assessora, especialment la la gestió econòmica, comptable i pressupostària de la Comissió, com també a la normativa que la regeix.
A més, podeu accedir el web de Govern obert de la Generalitat, per a complementar la informació econòmica quant als comptes anuals i els informes d'auditoria de comptes i fiscalització.
Format de les dades: PDF i Excel.
En aquest apartat podeu consultar informació sobre les resolucions d'autorització o reconeixement de compatibilitat amb altres activitats autoritzades als empleats públics de la Comissió Jurídica Assessora, d'acord amb el que preveu l'article 8, apartat g), del títol I de la Llei 19/2013, de 9 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern.
Inclou la relació de reunions amb grups d'interès.
Es consideren grups d'interès les persones físiques i les organitzacions que treballen per compte propi i participen en l'elaboració i l'aplicació de les polítiques públiques de l'Administració de la Generalitat i del seu sector públic en defensa d'interessos de terceres persones o organitzacions.
No hi ha reunions amb grups d'interès.
Inclou la relació de les mostres no venals de cortesia i els objectes commemoratius oficials o protocol·laris rebuts pels alts càrrecs per raó de la seva representació institucional.
Es publica en annex en aquesta mateixa pàgina.
Inclou la relació d'invitacions a viatges, desplaçaments i/o allotjaments provinents d'altres administracions públiques o d'entitats públiques dependents d'aquestes, d'universitats o d'entitats sense ànim de lucre, quan s'hi assisteixi oficialment per raó del càrrec i sigui una activitat relacionada amb les seves responsabilitats.
D'acord amb el que estableix la Llei 19/2014, de 29 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern, els alts càrrecs han de donar publicitat de les seves activitats, béns i interessos i resten subjectes al règim d'incompatibilitats que disposa la Llei 13/2005, de 27 de desembre, del règim d'incompatibilitats d'alts càrrecs al servei de la Generalitat.
La Comissió Jurídica Assessora és l'alt òrgan consultiu del Govern de la Generalitat de Catalunya, d'acord amb l'article 72.1 de l'Estatut d'autonomia de 2006, i es relaciona amb el Govern mitjançant el departament que el mateix Govern determini, actualment el Departament de la Presidència.
La Comissió vetlla per la legalitat de l'actuació de les diverses administracions catalanes i tant l'Administració de la Generalitat com els ens locals de Catalunya estan obligats a demanar-li el parer jurídic en una sèrie de matèries.
En aquests casos, el dictamen de la Comissió és de sol·licitud preceptiva.
En altres matèries les administracions poden sol·licitar-li el dictamen potestativament, és a dir, són consultes facultatives (dictàmens de sol·licitud no preceptiva).
La sol·licitud de dictamen s'efectua per mitjà de la plataforma electrònica EACAT.
Per a més informació, podeu consultar l'apartat "Sol·licitud de dictamen per EACAT" d'aquest web.
Podeu consultar els dictàmens de la Comissió al Cercador de dictàmens del Portal Jurídic de Catalunya i en l'apartat "Dictàmens" d'aquest web.
Com a òrgan consultiu de l'Administració de la Generalitat i dels ens locals, la Comissió no atén consultes jurídiques dels ciutadans.
Format de les dades: HTML i PDF.
Des d'aquest aquest espai podeu accedir a l'organigrama de la Comissió Jurídica Assessora publicat al SAC-Gencat, on trobareu la informació relativa a l'organització institucional de l'entitat (dades bàsiques: organigrama, funcions, normativa, components, dades de contacte i perfil de la persona responsable i la seva trajectòria professional).
Format de les dades: HTML i PDF.
president de la Comissió Jurídica Assessora
Exerceix les seves funcions amb autonomia orgànica i funcional i es relaciona amb el Govern per mitjà del Departament de la Presidència.
Com a òrgan consultiu de l'Administració de la Generalitat i dels ens locals, no atén consultes jurídiques dels ciutadans ni telefònicament ni personal.
Alt òrgan consultiu del Govern previst a l'article 72.1 del nou Estatut d'autonomia.
Emet dictamen preceptiu sobre les matèries assenyalades en l'article 8 de la llei 5/2005, de 2 de maig.
D'aquestes destaquen les següents:
La Comissió Jurídica Assessora és integrada per quinze membres, els quals han d'ésser juristes de reconegut prestigi que es distingeixin en el camp professional, científic o acadèmic i que tinguin veïnatge administratiu a Catalunya.
El Govern en nomena els membres electius per a un període de sis anys, renovable per un altre període de sis anys.
Teniu dret a obtenir informació sobre si a la Comissió Jurídica Assessora s'estan tractant dades personals que us concerneixen, o no.
Com a persones interessades, teniu dret a accedir a les vostres dades personals, a sol·licitar que es rectifiquin si són inexactes o a sol·licitar-ne la supressió, entre altres motius, quan ja no siguin necessàries per a les finalitats per a les quals es van recollir.
Podeu sol·licitar que es limiti el tractament de les vostres dades d'acord amb les condicions establertes en l'article 18 del RGPD.
En aquest cas, únicament es tractaran per a exercir o defensar reclamacions, en casos de protecció dels drets d'una altra persona física o jurídica, o per raons d'interès públic important.
En determinades circumstàncies, podeu oposar-vos, si en motiveu la sol·licitud, al tractament de les vostres dades personals.
Podeu exercir els vostres drets d'accés, rectificació, supressió, oposició al tractament i sol·licitud de limitació, adreçant una sol·licitud en suport paper a la Comissió Jurídica Assessora (Plaça Nova, 2-3, 08002 Barcelona) o, en format electrònic, mitjançant la petició genèrica disponible a Tràmits Gencat (la presentació de la sol·licitud per mitjans electrònics requereix disposar de certificat electrònic o bé del sistema alternatiu d'identificació idCat Mòbil).
Heu d'indicar clarament a la vostra sol·licitud quin o quins drets exerciu.
Una vegada restablerta provisionalment la Generalitat de Catalunya pel Reial decret llei 41/1977, de 29 de setembre, l'Ordre del president de 7 de desembre del mateix any creà la Secretaria General de la Presidència, la qual fou organitzada per l'Ordre de 2 de gener de 1978.
Entre els serveis de la Secretaria General establerts per aquesta Ordre, l'article 7 disposava que hi hauria un Servei Tècnic d'Assessorament Jurídic.
La Secretaria General de la Presidència fou reorganitzada pel Decret de 17 d'octubre de 1978.
L'article 5 creà el Gabinet Jurídic Central, mentre que l'article 7 disposà:
"Adscrita a la Presidència, es restableix la Comissió Jurídica Assessora, que exercirà les funcions d'assessorament jurídic del president de la Generalitat i del seu Consell Executiu.
Dictaminarà o elaborarà, si escau, les propostes de normes que li siguin sotmeses.
Els seus membres seran nomenats per decret, sense límit de nombre".
El posterior Decret 172/1980, que reestructurà el Departament de la Presidència, establí l'adscripció a aquest Departament de la Comissió Jurídica Assessora, com a organisme consultiu dependent directament del president de la Generalitat de Catalunya.
L'Ordre de 16 de gener de 1979 aprovà les Normes de règim interior de la Comissió Jurídica Assessora.
Entre les seves disposicions cal remarcar:
El 7 de maig de 1979, el president Tarradellas en va nomenar per decret els primers membres.
La Comissió quedà integrada per Ramon Faus i Esteve, com a president, i per setze personalitats més d'acusat relleu en el camp del dret, procedents de diverses comarques de Catalunya, com a vocals: Joan Anglada i Vilardebó, Narcís-Jordi Aragó i Masó, Enric Argullol i Murgadas, Miquel Casals i Colldecarrera, Lluís Figa i Faura, Miquel Marín i Luna, Josep J. Pintó i Ruiz, Lluís Puig i Ferriol, Josep M. Puig i Salellas, Octavi Saltor i Soler, Joan Sansa i Caminal, Josep-Enric Rebés i Solé, Felip Tallada i d'Esteve, Ramon Viladàs i Monsonís, Josep M. Vilaseca i Marcet i Francesc Fernández de Villavicencio i Arévalo.
Fou nomenat secretari Juli Molinario, advocat de l'Estat.
La presa de possessió de tots ells tingué lloc al Saló de la Mare de Déu de Montserrat, del Palau de la Generalitat de Catalunya, el 31 de maig de 1979.
Es poden consultar en aquesta pàgina els discursos de l'acte de possessió del president de la Comissió, el Sr.
Ramon Faus, com també del Molt Honorable President de la Generalitat de Catalunya, Sr.
El Ple de la Comissió es reuní per primera vegada el 25 de juny de 1979.
Amb aquest acte quedà tancat el procés constitutiu de la Comissió restablerta i començà la seva activitat.
Al cap de pocs mesos elaborà un important dictamen sobre el projecte d'Estatut d'autonomia de Catalunya de 1979.
En els seus primers anys redactà diversos avantprojectes de llei, entre els quals destaca l'avantprojecte de la Llei del Parlament, del President i del Consell Executiu de la Generalitat, finalment aprovada com a Llei 3/1982, de 23 de març.
Des d'aleshores, el Parlament de Catalunya ha aprovat d'una forma successiva tres lleis reguladores de la Comissió Jurídica Assessora: la Llei 3/1985, de 15 de març; la Llei 21/1990, de 28 de desembre (refoses en un únic text mitjançant el Decret legislatiu 1/1991, de 25 de març), i la Llei 5/2005, de 2 de maig, actualment vigent (modificada per la Llei 13/2008, de 5 de novembre, de la presidència de la Generalitat i del Govern).
Aquestes tres lleis han convertit progressivament la Comissió Jurídica Assessora en allò que és ara: un alt òrgan consultiu dotat de plena autonomia orgànica i funcional que assumeix, a Catalunya, la funció de control de la legalitat de l'actuació de l'Administració autonòmica i local que abans corresponia al Consell d'Estat (vegeu, per a més detalls, la secció d'aquest web dedicada a la seva naturalesa i funcions).
L'assumpció d'aquesta nova responsabilitat ha comportat un creixement constant del nombre de dictàmens elaborats anualment per la Comissió, fins a arribar a la xifra màxima de 1.023 assolida l'any 1999.
D'aleshores ençà, com a conseqüència de l'establiment d'un límit mínim quantitatiu a les consultes en matèria de responsabilitat patrimonial, el nombre de dictàmens s'ha reduït i s'ha estabilitzat a l'entorn dels 400 anuals.
Des del seu restabliment, la Comissió ha estat presidida per Ramon Faus i Esteve (1979-1986), Josep M. Vilaseca i Marcet (1986-1995), Josep-Enric Rebés i Solé (1995-2005), Tomàs Font i Llovet (2005-2014) i, en l'actualitat, per Albert Lamarca i Marquès.
Durant molt de temps, la Comissió va estar integrada per un màxim de vint-i-cinc membres nomenats per períodes renovables de dos anys.
Només alguns d'ells formaven part de la Comissió Permanent, l'òrgan que aprovava la major part dels dictàmens.
La llei vigent ha suprimit la distinció entre el Ple i la Comissió Permanent i ha reduït a quinze el nombre de membres, dos dels quals ara són membres nats (el director o la directora del Gabinet Jurídic de la Generalitat i el director o la directora de l'Institut d'Estudis de l'Autogovern).
Actualment, els membres electius que són nomenats per un període de sis anys, renovable un sol cop, per terços i cada dos anys, poden perdre aquesta condició només per les causes taxades en la llei, en garantia de llur independència.
Informació relativa als convenis i acords de col·laboració signats per la Comissió Jurídica Assessora, d'acord amb el que preveu l'article 14 de la Llei 19/2014, de 29 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern, pel que fa a la transparència en l'àmbit dels convenis de col·laboració.
Catedràtic de Dret Civil de la Universitat de Lleida des de 2002.
Ha estat magistrat suplent a l'Audiència Provincial de Lleida des de l'any 1998 fins a l'any 2015.
President del Jurat d'Expropiació de Catalunya - Secció de Lleida del 2006 al 2017.
Vocal del Ple de la Comissió de Codificació de Catalunya i membre de diversos grups internacionals d'harmonització de dret de contractes a Europa.
S'ha especialitzat en dret d'obligacions i contractes, dret de propietat, protecció de menors i dret de família i successions.
Ha publicat diversos manuals sobre el dret civil de Catalunya i més d'un centenar de monografies, articles i capítols de llibres en obres col·lectives, en català, espanyol i anglès.
Ha dirigit el màster en Dret Agroalimentari de la Universitat de Lleida.
Ha estat becari de la Fundació Alexander von Humboldt Stiftung i ha fet estades de recerca a les universitats de Regensburg i Münster.
Membre de la Comissió Jurídica Assessora des del febrer de 2016
És catedràtic de ciència política a la Universitat Pompeu Fabra, on és director del Grup de Recerca en Teoria Política.
Ha estat director dels màsters en Political Philosophy i en Diverse Democracies: Federalism, Nationalism and Multiculturality, així com del programa de doctorat del Departament de Ciències Polítiques i Socials.
Els seus camps de recerca són la filosofia política, les teories de la democràcia, el federalisme, les democràcies plurinacionals, i el liberalisme polític i la socialdemocràcia després de la Segona Guerra Mundial.
Ha rebut diversos premis de recerca: Rudolf Wildenmann Prize (ECPR, 1997), Ramon Trias Fargas (2002), Associació Espanyola de Ciència Política al millor llibre ( Multinational Federalism and Value Pluralism, Routledge, 2006).
Ha estat membre del Consell Assessor per a la Transició Nacional, i actualment és també director de la col·lecció "Una inmersión ràpida " de Tibidabo Edicions, així com col·laborador dels diaris La Vanguardia i ARA i en mitjans internacionals.
Entre els seus llibres recents destaquen Politics of Religion and Nationalism.
Membre nat de la Comissió Jurídica Assessora des de l'1 d'octubre de 2018
Professora de Dret Civil a la Universitat Pompeu Fabra.
Ha estat investigadora Ramón y Cajal a la Universitat de Lleida, amb reconeixement del Programa I3, que acredita una trajectòria investigadora destacada.
Experta en dret de la responsabilitat patrimonial en l'àmbit mèdic i sanitari, per productes defectuosos i medicaments, així com en la valoració del dany i el sistema de barems.
És autora de diverses publicacions sobre dret de contractes en dret privat europeu i ha treballat sobre el conflicte entre els drets de la personalitat i la llibertat d'expressió.
Pertany al grup de recerca impulsor de la revista InDret.
Ha col·laborat amb la Comissió de Codificació de Catalunya en l'elaboració del Llibre sisè del Codi civil de Catalunya.
Ha fet estades de recerca al Max-Planck-Institut d'Hamburg i ha estat visiting scholar a la Universitat Cornell Law School de Nova York.
Membre de la Comissió Jurídica Assessora des del febrer de 2016
Nascuda a Molins de Rei el 1968.
Professora titular de Dret Constitucional de la Universitat de Barcelona.
Experta en la regulació de l'organització territorial del poder, els drets fonamentals, el dret lingüístic i el dret antidiscriminatori, entre d'altres.
Ha publicat nombrosos articles científics i monografies en l'àmbit del dret constitucional.
Ha realitzat estades de recerca a les universitats d'Ottawa, d'Hèlsinki, de Lovaina i de Pisa sobre federalisme, drets educatius i règim jurídic de les llengües.
Ha estat professora visitant a universitats franceses i llatinoamericanes.
Directora de la Revista de Llengua i Dret, de la qual ha estat membre del Consell de Redacció.
Ha col·laborat amb l'Observatori Català de la Justícia i amb el Departament de Cultura dins del Grup d'Experts en Drets Lingüístics i Sociolingüística.
Membre del Col·lectiu Praga, de la Xarxa CRUSCAT de l'Institut d'Estudis Catalans i de Linguapax Internacional.
Membre de la Comissió Jurídica Assessora des del maig de 2016