projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El CESIRE (Centre de Recursos Pedagògics Específics de Suport a la Innovació i la Recerca Educativa) és un centre específic de suport a la innovació i la recerca educativa.
La seva finalitat és conèixer la recerca en didàctica i educació, per promoure i difondre els seus resultats i adequar-los a les necessitats del professorat que els haurà de transferir a la pràctica docent.
També té la funció de dissenyar i difondre activitats i recursos que ajudin el professorat en la seva tasca innovadora, per tal de millorar els resultats escolars de l'alumnat.
La seva organització interna permet, per una banda donar resposta a les demandes específiques dels àmbits de coneixement, i per l'altra impulsar projectes de caràcter interdisciplinari, amb integració de diferents nivells educatius, amb connexions horitzontals de coneixement que promoguin l'autonomia i la creativitat de l'alumnat.
La seu del CESIRE es troba a Barcelona, a l'avinguda de les Drassanes, 10.
Podeu contactar amb el centre mitjançant el telèfon 938823100 o amb l'adreça de correu electrònic [EMAIL]
El CRETDIC és un servei d'assessorament i de suport tècnic a la tasca docent i a la tasca dels serveis educatius amb la finalitat d'afavorir la inclusió, la participació i l'aprenentatge dels alumnes amb trastorns del desenvolupament i de la conducta, apoderant els docents i els centres perquè puguin donar resposta a les necessitats educatives especials dels alumnes.
El seu àmbit d'actuació és tot Catalunya i s'organitza en equips a cadascun dels serveis territorials.
El CRETDIC té assignades les funcions següents:
- Col·laboració amb els equips d'assessorament i orientació psicopedagògics en la identificació i l'avaluació de les necessitats dels alumnes amb trastorns del desenvolupament i de la conducta, i en l'orientació a les famílies.
- Assessorament i formació als centres, als equips docents i als serveis educatius sobre criteris organitzatius i metodològics que facilitin l'atenció de les necessitats dels alumnes amb trastorns del desenvolupament i de la conducta.
- Aportació de suport i de criteris tècnics a altres òrgans del Departament d'Ensenyament.
- Altres funcions que els atribueixi el Departament d'Ensenyament.
Les funcions del CRETDIC es concreten en els àmbits següents:
- Analitzar la situació escolar d'alumnes amb trastorns del desenvolupament i de la conducta que presenten dificultats greus de regulació del comportament i d'adaptació al context escolar, considerant els factors contextuals i personals en cadascun dels casos.
- Assessorar els docents dels processos d'intervenció educativa que millorin l'adaptació de l'alumne i les possibilitats d'aprenentatge.
- Informar dels factors de vulnerabilitat i de risc que acompanyin la situació escolar de l'alumne.
- Proposar estratègies organitzatives i metodològiques que millorin l'atenció als alumnes.
- Cooperar en l'atenció i l'assessorament a les famílies.
- Col·laborar amb els EAP per fomentar condicions bàsiques en els centres i a les aules per promoure la inclusió dels alumnes amb trastorns del desenvolupament i de la conducta.
- Cooperar amb els EAP, centres i docents en l'atenció i l'assessorament a les famílies.
- Col·laborar amb l'EAP i la resta de serveis educatius en la formació de docents per promoure la inclusió dels alumnes amb trastorns del desenvolupament i de la conducta.
- Col·laborar amb l'EAP i els serveis del Departament de Salut i del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies per implementar accions conjuntes i integrades en el marc del Pla integral d'atenció a les persones amb trastorn mental i addiccions.
Ordre ENS/308/2016, de 14 de novembre, per la qual es crea el Centre de Recursos
Educatius per a Alumnes amb Trastorns del Desenvolupament i la Conducta (CRETDIC)
(DOGC núm. 7249 de 17/11/2016); correcció d'errades al DOGC núm. 7276, de
El CREDV és un servei educatiu específic que en col·laboració amb l'ONCE dóna suport a la tasca docent del professorat pel que fa a alumnes amb greus dèficits visuals, a més d'oferir atenció directa a aquest alumnat i orientació a les famílies.
La seva intervenció es concreta en tres grans àmbits: alumnat i famílies, centres i professorat, i zona educativa.
L'àmbit d'intervenció del CREDV és tot Catalunya, la seu central és a Barcelona i disposa de 3 subseus a Girona, Lleida i Tarragona.
Es tracta d'equips multiprofessionals organitzats en tres unitats amb les següents funcions
Els CREDA són serveis de suport als centres educatius en l'adequació a les necessitats especials de l'alumnat amb greus dificultats d'audició, llenguatge i/o comunicació que interfereixen en el seu desenvolupament personal, social i curricular.
La seva intervenció es concreta en tres grans àmbits: alumnat i famílies; centres i professorat; zona educativa.
Es tracta d'un model d'atenció a l'alumnat amb necessitats educatives especials i al seu entorn propi de Catalunya.
Actualment hi ha 10 CREDA, cadascun amb una zona d'actuació àmplia, generalment coincideix amb un Servei Territorial.
L'actuació dels CREDA està ordenada pel document Marc d'actuació dels CREDA: Criteris i objectius d'intervenció (1999), Departament d'Ensenyament de la Generalitat de Catalunya, amb la finalitat d'afavorir l'èxit escolar i l'equitat en alumnes amb dificultats d'audició i/o llenguatge que interfereixen en el seu desenvolupament personal, social i curricular.
Donada la composició multiprofessional dels serveis educatius específics CREDA, cal concretar el seu ventall d'intervenció en tres grans àmbits:
En cada un dels àmbits, el CREDA té assignades funcions comunes a tots els professionals del servei, funcions específiques relacionades amb un determinat perfil professional, funcions relacionades amb els serveis educatius de zona, i funcions relacionades amb professionals d'altres serveis educatius específics, que es concreten en:
Els EAP són equips d'assessorament i orientació psicopedagògic que donen suport al professorat i als centres educatius en la resposta a la diversitat de l'alumnat i en relació als alumnes que presenten necessitats educatives especials, així com a les seves famílies.
Els serveis s'adrecen als centres educatius, els equips directius, el professorat i altres professionals implicats en l'atenció a l'alumnat amb dificultats o amb necessitats educatives especials, l'alumnat i les seves famílies, i el treball a la seva zona d'actuació.
RESOLUCIÓ ENS/1767/2016, de 14 de juliol, per la qual es fa pública la relació de programes d'innovació impulsats pel Departament d'Ensenyament.
Programa Magnet (escoles d'educació infantil i primària)
Programa Tàndem (escoles d'educació infantil i primària)
Pràctiques de grau d'educació primària en alternança
Xarxa de competències bàsiques d'infantil i primària
Programa Magnet (instituts d'educació secundària)
Programa Tàndem (instituts d'educació secundària)
Xarxa de competències bàsiques d'Educació Secundària Obligatòria
Campionat de Catalunya de la FP i proves tècniques de les olimpíades d'FP Skills
Erasmus + i projectes de mobilitat formativa i de cooperació europea
Programa d'organització de la formació en alternança en els ensenyaments de formació professional inicial
Programa d'assessorament professional a les persones i a les empreses en els ensenyaments professionals
Programa de foment i suport de l'emprenedoria en els ensenyaments professionals
Programa de mobilitat formativa i cooperació europea i internacional en els ensenyaments professionals
Programa de Qualitat i Millora contínua
Programa d'innovació i transferència de coneixement InnovaFP
Programa d'intercanvi Catalunya –Quebec
Des de la seva conceptualització s'ha de considerar la trasferibilitat dels processos d'innovació pedagògica, que s'ha d'observar i desenvolupar paral·lelament al procés de disseny i implementació.
El grau de transferibilitat dels processos d'innovació pot variar entre centres educatius.
En aquest sentit, s'ha de vetllar perque les propostes d'innovació pedagògica incorporin l'ús de recursos i materials educatius assequibles per a tothom o, si més no, que vagin acompanyades de recomanacions que facilitin l'adquisició i disponibilitat d'aquests materials.
En funció del grau d'implicació i participació en el desenvolupament dels processos d'innovació pedagògica, podríem establir tres categories de receptors de les accions de comunicació i difusió:
Es tracta d'una comunicació interna de centre, liderada per l'equip impulsor del procés d'innovació pedagògica i que té com a principals receptors els components de la comunitat educativa: professorat, alumnat i famílies.
Es tracta d'una comunicació externa de centre, liderada per l'equip impulsor del procés d'innovació pedagògica i l'equip directiu i que té com a receptor l'entorn immediat al centre.
Aquest tipus de comunicació promou la renovació de la cultura del centre, així com l'enfortiment i valorització de la seva imatge externa.
Objectius: Difondre el procés i els projectes d'innovació pedagògica que es duen a terme al centre, així com el seu procés d'implementació i els resultats obtinguts.
Es tracta d'una comunicació externa de centre, liderada per l'equip impulsor del procés d'innovació pedagògica, l'equip directiu i el Departament d'Ensenyament.
Té com a receptor tota la resta de la comunitat educativa
El pla de comunicació del centre s'ha de dissenyar i documentar des de l'inici del seu establiment.
Cal establir canals de comunicació ben definits que determinin entre qui, quan i com es durà a terme el pla de comunicació.Els canals de comunciació han de ser clars, transparents i oberts, i se'ls ha de donar visibilitat a través d'entorns multicanal i multiformat (xarxes socials, medis de comunicació locals, presentacions orals, publicacions, pàgina web del centre, revista escolar, etc).
Aquests canals de comunicació han de ser bidireccionals, centre-entorn, de manera que possibilitin l'enriquiment continu i la retroacció entre els diferents actors del pla de comunicació, així com la creació i el manteniment d'una xarxa oberta a la comunitat educativa.
S'ha de vetllar per a que el sistema de comunicació sigui general i estable, integrat dins de les dinàmiques habituals de comunicació del centre.
Els plans de comunicació dels centres educatius són imprescindibles, no només per donar a conèixer les seves característiques i singularitats, així com les activitats que s'hi duen a terme, sinó per establir una comunicació bidireccional amb l'entorn.
Un pla de comunicació eficaç genera sentiment de vinculació al centre, de participació en una acció global i consolida la xarxa oberta a la resta de la comunitat educativa mitjançant l'enriquiment continu entre el centre i el seu entorn.
Des del moment de la seva conceptualització, els processos i projectes d'innovació pedagògica han d'anar acompanyats d'un pla de comunicació propi, que permeti donar a conèixer a la resta de la comunitat educativa les evidències del seu èxit, la difusió dels resultats obtinguts i la seva transferibilitat; a la vegada que facilita les aportacions al procés d'innovació i el coneixement i l'adaptació per part dels diferents agents de la comunitat educativa.
Un bon procés d'avaluació és exigent ve determinat, no només pel compromís d'assumir els objectius proposats, sinó pel compromís d'avaluar en quina mesura s'assoleixen.
Per això, és important formular els criteris i els indicadors d'avaluació relacionats amb els objectius en les primeres fases del procés.
El procés de desenvolupament i la seva avaluació s'han d'iniciar en paral·lel.
Per assolir els objectius és necessari tenir evidències d'allò que ha passat.
Lla valoració d'aquestes evidències ens ha de permetre prendre decisions sobre el programa o projecte que estem portant a terme.
Aquestes decisions ens poden conduir a:
Avaluació final del procés de canvi
A partir del calendari que hem establert, però sense deixar de banda una certa capacitat d'adaptació a noves realitats o necessitats, caldrà que l'equip impulsor delimiti responsabilitats i assigni accions concretes a la resta de persones implicades en el procés.
De forma general, caldrà revisar de manera constant la disponibilitat de recursos en les diferents etapes i tenir presents els indicadors d'avaluació establerts per tal de recollir les evidències necessàries per mesurar el seu grau d'assoliment.
En paral·le al desenvoplupament del pla d'acció caldrà anar treballant en la seva avaluació.
És aconsellable incorporar a tot el procés, de manera natural al ritme de treball, una actitud general d'autoanàlisi i de reflexió sobre la pròpia acció.
Acompanyament del pla d'acció de millora
Actuacions i el seu calendari d'aplicació
El pla d'acció guiarà el procés de transformació i adaptació de l'escola d'acord a les necessitats detectades.
Haurà de proposar els objectius que es volen assolir.
També haurà d'incloure els criteris d'assoliment d'aquests objectius.
I no haurem d'oblidar establir indicadors que ens permetin mesurar els canvis que es produeixin de forma tangible que els criteris s'han assolit.
També haurà d'indicar les diferents actuacions o activitats que volem portar a terme emmarcades en un calendari que ens permeti situar en el temps les tasques que s'hauran de desenvolupar per assolir els objectius prioritaris.
Així mateix s'han de trobar inclosos en aquest pla els recursos necessaris pel seu desenvolupament.
Per a l'avaluació de la implementació
Font: Manual d'avaluació de projectes i programes educatius.
Cal assenyalar la importància de diversificar les fonts d'informació per fer l'anàlisi per a la detecció de necessitats de millora i plantejament de reptes.
El primer pas del procés serà la realització d'una anàlisi de la realitat educativa a la qual es vol donar resposta, i que ha de permetre identificar aquells aspectes a transformar.
Això hauria de conduir a tenir un coneixement detallat del centre educatiu a tots els nivells: d'ensenyament-aprenentatge, organitzatiu i de relació amb el seu entorn més proper.
El resultat d'aquesta fase hauria de servir per detectar les necessitats, reptes o problemes que s'han de millorar o resoldre i proposar quins d'ells es qualifiquen com a prioritaris.
En finalitzar aquesta fase hauria d'esta clar el punt de partida (¿on estem?).
Planificació estratègica com a eina de millora DAFO
S'entén per cultura de centre aquell conjunt d'elements i regles que no són del tot explícites, però que formen part de la manera de fer i de ser d'un centre educatiu.
Els elements que configuren la cultura d'un centre els trobem tant en un nivell profund com en nivells més superficials.
A nivell profund trobem elements com ara la història de la institució, els principis pedagògics compartits, els valors expressats i assumits pels seus membres, els supòsits tàcits, que no es veuen i que són difícils d'identificar, les regles no formulades de manera explícita, les creences, les rutines, els rituals, els tabús, o els mites.
A nivell superficial podem trobar elements com ara el reconeixement social del centre, la imatge que d'aquest es té al barri, el tipus d'instal·lacions de què disposa, el mobiliari o els espais.
Fer emergir, en moments de canvi, la cultura de centre és una qüestió clau, perquè cal que tots els seus membres comparteixin una mateixa visió del que és l'educació, l'objectiu amb què s'educa i el projecte educatiu que es porta a terme per assolir aquest objectiu.
Reconèixer la identitat pròpia i intentar millorar-la, fa avançar cap a un model de centre harmònic i coherent.
L'estructura organitzativa ha de respondre al projecte de centre, i viceversa; i la manera de fer i d'actuar de tots els membres de la comunitat ha de donar resposta als objectius compartits.
Característiques relacionades amb la cultura de centre que afavoreixen els processos de millora i la innovació
Una organització és la coordinació planificada de les activitats d'un conjunt de persones per a l'assoliment d'un objectiu comú i explícit [Schein(1972)].
La forma concreta que cada organització adopta ens descriu la seva estructura organitzativa.
Aquesta definició ens presenta de manera clara els elements que caracteritzen tota organització: els objectius compartits, el compromís de les persones que la integren i la coordinació i la planificació de les activitats que s'han de dur a terme per assolir els objectius.
L'engranatge entre tots aquests elements que conformen una organització educativa és complex.
Però segons com siguin les seves estructures podem aconseguir que el centre educatiu, i la comunitat de persones que la integren, funcioni com un organisme viu amb capacitat de regenerar-se, renovar-se i innovar.
Una comunicació eficaç entre els membres de la comunitat esdevindrà un element clau a tenir en compte per dinamitzar aquest engranatge i assolir els objectius fixats.
Un element important de la cultura col·laborativa és el debat i la comunicació que s'estableix entre els membres de la comunitat educativa.
Algunes de les condicions que afavoreixen la col·laboració entre els membres de la comunitat escolar són:
El lideratge per gestionar els processos de millora o d'innovació està relacionat amb el que avui en dia es coneix sota el concepte gestió del canvi.
Podem definir el lideratge com la facultat de motivar i guiar un grup de persones per aconseguir l'assoliment d'uns objectius.
Alguns autors proposen un seguit de recomanacions en aquest sentit::
Joan Cornet (2002) identifica onze habilitats que, tot i estar adreçades a líders individuals, poden ser aplicables a un equip que lideri un procés d'innovació pedagògica:
Sensibilitat i capacitat de captar l'entorn
Agilitat i rapidesa en la presa de decisions
Aprenentatge de noves capacitats i coneixements
La importància del lideratge distribuït
Un altre aspecte a tenir present en la societat del coneixement és el foment del model de lideratge distribuït o compartit, en el qual la corresponsabilitat impregna l'equip.
Enfortir el lideratge significa promoure una diagnosi participada per definir el pla anual, on identificar i prioritzar reptes i millores, amb vinculació al projecte educatiu i a la resta de plantejaments institucionals del centre; facilitar eines formatives i de gestió als equips directius i als responsables d'equips docents; i reforçar els equips docents i el treball en equip, tot articulant les seves responsabilitats amb l'equip directiu.
Treballar d'aquesta manera demana als professionals de l'organització una formació adequada, una actitud proactiva i iniciatives pròpies perquè la necessitat d'innovació i d'anticipació és cada cop més gran.
En aquesta línia, el lideratge també ha de donar reconeixement professional i espais de debat per tal de poder compartir pràctiques que impulsen la millora educativa i construir coneixement.
La comunitat educativa està formada per les persones i institucions que intervenen en el procés educatiu.
La comunitat escolar està inclosa en la comunitat educativa.
(Projecte de Llei d'Educació de Catalunya, títol III, article 19)
Quan parlem de comunitat educativa ens estem referint a totes les persones, grups, entitats i serveis implicats en la tasca educativa.
És des d'aquesta perspectiva que podem entendre que un dels reptes de la innovació educativa és establir vincles clars i ponts transitables entre els diferents tipus d'aprenentatge —formals, no formals i informals— que ofereix la comunitat educativa.
Establir connexions estables entre tots ells i trobar maneres d'aprofitar els recursos humans i materials que cadascun d'aquests agents inverteix en l'educació i la cultura esdevé una necessitat.
Per aconseguir un veritable treball comunitari és imprescindible que els membres de la comunitat, i especialment els de la comunitat escolar, creïn un context comú, on es comparteixin necessitats, recursos, idees, concepcions, objectius, metodologies, projectes, etc., amb l'objectiu de trobar respostes a les noves necessitats formatives derivades de la societat del coneixement.
La construcció d'espais de diàleg, presencials o en línia, per a la presa de decisions conjuntes, ha d'ajudar a donar coherència i cohesió a les accions educatives que la comunitat hagi decidit efectuar.
Per afavorir la dinàmica dialògica entre els diferents agents cal que els seus membres comparteixin i basin el treball d'equip en la conversa i el debat constructiu, en el qual el diàleg, i l'apropament als temes tractats, es fa des de diferents punts de vista, sumant totes les veus per trobar solucions noves als reptes plantejats.
Els espais de diàleg constructiu i les dinàmiques de treball cooperatiu esdevindran el principal motor de canvi i d'innovació de la comunitat educativa.
Caldrà assegurar que el projecte educatiu de millora o d'innovació tingui en compte aspectes relacionats amb la comunitat educativa i amb l'entorn.
Aspectes relacionats amb la comunitat escolar
Quan un centre engega processos i projectes de millora educativa, siguin de renovació o d'innovació, està dient que té finalitats i esperances en el futur.
La recerca en processos d'innovació assenyala que gestionar eficaçment la comunitat educativa, la cultura de centre, les estructures organitzatives, així com una determinada manera d'entendre el lideratge, afavoreix l'assoliment dels processos de millora educativa i d'innovació.
L'educació a Catalunya té una llarga tradició de renovació pedagògica i d'esperit innovador.
Les converses pedagògiques dels inicis del segle XX, els moviments de renovació pedagògica vinculats als plantejaments de l'escola nova o l'escola activa, l'aparició d'escoles renovadores, les escoles d'estiu..., són alguns exemples d'aquest esperit de mestres i professors que fa ja més de cent anys es plantejaven una manera diferent d'ensenyar i de concebre l'escola.
Actualment, hi ha tot un conjunt de centres educatius que darrerament han encetat processos de reflexió vers la qualitat de l'educació que ofereixen.
En alguns casos, i com a resultat d'iniciatives ja més consolidades, apareixen informacions relacionades amb experiències liderades per equips directius i protagonitzades per professorat amb la inquietud de fer les coses millor i d'una altra manera.
Aquestes iniciatives no només modifiquen aspectes estructurals dels centres educatius, sinó que també fan referència a característiques organitzatives, curriculars i metodològiques o didàctiques.
Els centres innovadors poden ser centres de referència i models que encoratgin altres centres a introduir canvis metodològics per tal de millorar la convivència de la seva comunitat i els seus resultats acadèmics.
El centre educatiu ha de donar resposta a les necessitats del context actual i potenciar un aprenentatge actiu.
En els últims anys s'ha avançat força en el coneixement del procés d'aprenentatge i els aspectes bàsics que el regulen.
Per destacar-ne alguns, podem parlar del paper de les emocions positives que estimulen el record a llarg termini i la motivació, de la necessitat que els aprenents siguin agents actius del propi procés d'aprenentatge o de la estimulació de la creativitat.
Aquests avenços defineixen un aprenentatge més basat en la qualitat que en la quantitat, per tal de formar una ciutadania competent, capacitada per resoldre problemes dinàmics i complexos.
Els centres educatius han de donar resposta al context actual, a partir d'una transformació sistèmica, acompanyada d'un canvi de paradigma, on el protagonisme es desplaça cap a l'aprenent.
Així, l'escola esdevé un espai inclusiu, amb professorat competent en aspectes tals com l'organització curricular i la planificació pedagògica.
El centre, a més, potencia les relacions amb l'entorn, mitjançant la definició d'un projecte educatiu comú per tal d'esdevenir un espai generador de cultura i riquesa intel·lectual.