La Comissió organitzadora de les PAU, escoltats els responsables de matèria, en sessió extraordinària celebrada el dia 20 d'abril de 2020, ha aprovat la configuració dels exàmens PAU per a la convocatòria de 2020, davant l'actual situació generada per l'evolució de la pandèmia COVID-19.
En relació amb l'examen de LLENGUA CASTELLANA I LITERATURA s'acorda mantenir el model d'examen, que pretén ser, sobretot i des de sempre, una prova de competència d'ús de la llengua castellana per avaluar, entre d'altres aspectes, la capacitat d'anàlisi i de síntesi, d'elaborar i reformular textos, d'identificar seqüències sintàctiques, elements gramaticals o lèxics, més que no pas la consecució d'un temari de continguts específics, de manera que:
part opcional: cal triar UNA de les dues opcions (A o B) i fer-ne els exercicis.
Cada opció inclou exercicis corresponents a les parts de Comprensió lectora (4 punts) i d'Expressió escrita (3 punts).
part comuna: Reflexió lingüística (3 punts).
El document: Indicacions PAU 2020, conté algunes orientacions concretes per a la preparació de l'examen d'aquesta convocatòria.
Has de demostrar que pots analitzar, comprendre i produir textos en llengua castellana, així com respondre qüestions sobre llengua i literatura.
Les proves de Llengua castellana i literatura tenen la funció fonamental d'avaluar les teves habilitats lingüístiques bàsiques independentment de quins siguin els estudis que vulguis cursar.
D'acord amb el Reial Decret 1892/2008, de 14 de novembre (BOE 24.11.2008) els continguts avaluables en la prova d'accés a la universitat corresponen al 2n curs de batxillerat.
Cadascuna de les proves té una durada d'una hora i mitja i consta de tres parts: en la primera s'avalua la comprensió de textos, en la segona l'expressió escrita i en la tercera es plantegen qüestions lingüístiques específiques.
La prova consta de dues opcions i només has de triar-ne una.
Cada opció té un text al qual fan referència algunes preguntes de la primera i la segona part.
Els tipus de textos de les dues opcions són complementaris: el primer text és literari i el segon pertany a un altre registre (científic, tècnic, jurídic, administratiu, humanístic, periodístic, publicitari, etc).
El text literari podrà ser extret d'alguna de les lectures prescriptives fixades pel Departament d'Ensenyament.
En la primera part les preguntes de comprensió pretenen avaluar la teva capacitat d'anàlisi i de síntesi, així com comprovar l'assoliment de les lectures literàries prescriptives.
Es formulen diversos tipus de preguntes d'aquest tipus:
Les preguntes d'aquesta part són totes, genèricament, de tipus objectiu (amb resposta a triar, verdader o fals, resposta curta, etc) i s'hi inclourà sempre una pregunta de control sobre les lectures prescriptives corresponents al 2n curs de batxillerat.
Aquesta pregunta apareixerà en totes les opcions i models d'examen.
* En les lectures marcades amb un asterisc no serà objecte d'avaluació l'obra completa, sinó la selecció que figura en el document complet que trobareu a XTEC.
En la segona part, dedicada a l'expressió escrita, has de demostrar la teva capacitat d'elaborar i reformular textos.
D'una banda has de saber estructurar, desenvolupar i argumentar idees al voltant d'alguns dels temes o motius que es proposen (relacionats amb el text de l'opció triada o bé amb els continguts i competències específiques de la matèria especificats al currículum de 2n de batxillerat).
D'altra banda, has de demostrar un domini de les habilitats i estratègies lingüístiques necessàries per comprimir o ampliar textos, canviar la intenció de l'autor/a, reformular un model textual en diferents registres, entre d'altres.
El primer consisteix en la redacció d'un comentari personal, adequat, ben estructurat i argumentat, sobre algun tema que pugui suggerir la lectura dels textos inclosos en l'examen o sobre un dels temes abordats durant el curs en la matèria de Llengua castellana i literatura.
El segon exercici, de caràcter divers, pot incloure propostes de correcció, redacció, reelaboració o compleció d'un text breu.
La tercera part, comuna a les dues opcions de l'examen, avalua la capacitat de reflexió lingüística, el coneixement de les estructures gramaticals de la llengua i el domini de la norma amb preguntes específiques sobre aspectes morfològics, sintàctics, lèxics, semàntics o ortogràfics.
Les preguntes de la tercera part són també de tipus objectiu com a la primera part.
La puntuació màxima que pots obtenir en la primera part sobre la comprensió de textos és de 4 punts.
En la segona part, sobre expressió escrita, la puntuació màxima és de 3 punts i en la tercera part, sobre reflexió lingüística, pots aconseguir 3 punts.
La nota final pot quedar rebaixada pels errors de normativa (gramaticals, lèxics, ortogràfics).
En aquests casos es descompten 0,1 punts per cada error, sigui del tipus que sigui i sense limitació.
El descompte per faltes s'aplica a tot l'examen un cop s'hagi sumat la puntuació de les tres parts.
El còmput total de la qualificació de cadascuna de les tres parts mai pot ser inferior a 0.
Tant a la primera part com a la tercera poden haver-hi preguntes de tipus objectiu amb la tria d'una resposta (opció múltiple o verdader/fals).
El valor de cada resposta correcta s'indica a l'enunciat, així com el descompte aplicat en cas de resposta errònia.
Els criteris d'avaluació de la segona part (expressió escrita) es fonamenten en la coherència i adequació de l'escrit, la riquesa i la precisió lèxica, la maduresa sintàctica i discursiva.
És a dir, has d'escriure un text coherent i cohesionat que sigui comunicatiu en el qual presentis la informació necessària perquè el lector la interpreti sense entrebancs.
Has d'expressar les idees i els conceptes, d'acord amb allò que se't demana, en un registre adequat al context comunicatiu.
El text ha d'estar ben planificat i ben resolt amb les parts ben travades.
En el cas d'una argumentació, has de presentar la tesi i els arguments de manera ordenada.
La riquesa i la precisió lèxica es pot mesurar tot tenint en compte la varietat, les relacions lèxiques (sinonímia, hiperonímia, etc),i l'adequació al registre o la propietat amb què s'usen els mots.
La maduresa sintàctica i discursiva es pot valorar amb la varietat d'estructures utilitzades (en l'ús d'oracions compostes, per exemple), l'ús adequat de l'ordre de les paraules, els pronoms, o bé la capacitat d'usar de manera pertinent diversos connectors discursius i signes de puntuació amb varietat de recursos.
A l'enllaç de la dreta, pots consultar les Orientacions prova llengua catalana i literatura i llengua castellana i literatura, que inclouen el barem de correcció dels escrits.