projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Coneixem la Montse Sánchez, productora d'alls a Belltall (Conca de Barberà).
Quan la Montse i el seu marit, que han viscut sempre a Cornellà de Llobregat, van comprar una casa a Belltall com a segona residència, no s'esperaven que s'acabés convertint en el seu habitatge principal un cop jubilats.
La vida de la Montse ha fet un gir: ha passat de l'ensenyament al camp.
De l'amor que va sorgir entre ella i Belltall, en va sortir l'agrupació de productors d'all de Belltall, de la qual n'és la presidenta i una de les fundadores.
La finalitat d'aquesta agrupació és vetllar pel producte local i la preparació de la festa de l'all cada primer dissabte d'agost.
Aquest esdeveniment és el més important de l'any al poble i tots els productors d'alls acaben les existències de l'any.
A més de vendre el producte aquest dia, fan venda directa a particulars, restaurants i altres petits negocis.
Tot i això, ella i el seu marit no viuen dels alls.
Tenen una producció més aviat petita que i cultiven per amor a la terra.
"La majoria dels d'aquí no vivim d'això, és un complement a un negoci principal.
Ho fem per amor a la tradició, a la cultura i als avantpassats".
El que més li agrada del cultiu de l'all és cuidar-lo i veure com cada setmana va creixent.
El fet que sigui una feina totalment manual, sense màquines, fa que sigui una feina dura, però molt satisfactòria: "Et passes hores sota el sol recollint, però quan ja els tens tots arrencats i els deixes assecar, veus la producció que has fet i et sents molt bé".
Un dels objectius que té la seva agrupació és millorar la productivitat dels alls.
Actualment, estan pendents d'una subvenció amb la qual la fundació Miquel Agustí de la UPC podrà fer un estudi biològic per definir bé les qualitats del seu all i millorar-ne la productivitat.
Per la Montse, la principal problemàtica que hi ha en el sector és el tema del despoblament de les zones rurals.
"No es pot aconseguir que els joves entrin al sector si s'incentiva que vagin a estudiar a les grans ciutats.
Aquí tenim escoles agràries i s'haurien de fomentar més".
Això, segons ella, faria que més joves es quedessin al món rural i, fins i tot, faria que persones nascudes a la ciutat anessin al camp.
Les inversions de l'administració a les zones rurals són claus per incentivar que els joves es quedin al món rural.
"Si es milloressin les comunicacions, les infraestructures i es posessin més centres sanitaris i educatius als pobles, més persones decidirien quedar-se i formar una família aquí".
I és que hi ha forces pobles petits de Catalunya que ni hi arribes amb transport públic, necessites vehicle propi per fer-hi vida.
Coneguem la història de l'Anna Mor, productora de mel
L'Anna Mor va entrar en el món de l'apicultura "de casualitat", segons que ens explica.
Treballava com a auxiliar de clínica, quan la seva parella sentimental la va engrescar per entrar en aquest món.
La seva passió pel territori i la natura la va convèncer i li va fer crear la marca 'Mel de l'Oest', que fa honor a l'Oest de Catalunya, la seva terra.
Ara per ara treballa amb 200 arnes, que és una població més aviat petita, i fa una producció mitjana anual de 12 quilos de mel per arna.
Només produeix mel crua, i així preserva íntegres les seves qualitats i propietats.
Ella fa una apicultura transhumant, és a dir, mou les arnes de lloc segons va avançant la floració.
Té les arnes dividides en 5 grups diferents, i les va movent.
Normalment, comença la campanya al Segrià, i va fins a la Noguera, el Prepirineu, i acaba cap a la vall de Boí i el Pirineu.
També envasa la mel de forma manual.
Treballa amb les floracions del seu entorn més pròxim aconseguint així mel de romer, mel de mil flors i mel d'alfals.
La seva prioritat és tenir cura de les abelles, ja que gràcies a elles podem gaudir dels productes que fan.
Creuen en una producció controlada i de qualitat respectant les abelles i traient de l'arna només la mel que sobra.
L'Anna comercialitza a través de la seva botiga on line, també en fires de la demarcació de Lleida, al mercat de la plaça de Sant Joan de Lleida cada primer dissabte de mes i a una cinquantena de punts de venda que té a tota la zona de Ponent.
L'Anna explica que la mel que fa és del tot natural.
No rep cap tractament tèrmic, no s'escalfa, i així es preserven totes les propietats que té.
"És aquella mel que es cristal·litza, com la mel d'abans, amb un gust de mel".
La nostra fruita destaca per la seva qualitat, el seu sabor i la seva frescor.
Catalunya és una gran productora de fruita.
Tenim un sector potent, segurament dels més potents d'Europa, en especial en espècies com el préssec o la nectarina.
I les nostres pomes i peres també són apreciades arreu.
És important que la nostra fruita s'exporti a l'exterior i sigui reconeguda per les seves característiques, però també és fonamental que els ciutadans de Catalunya valorem els nostres productes i els consumim.
La nostra fruita és conreada per productors locals, collida al punt òptim de la seva maduració i, per arribar fins a tu, no ha hagut de fer un gran viatge perquè s'ha produït aquí, molt a prop teu.
Tot això es percep en el seu gust, la seva aroma i la seva qualitat.
Té una frescor que la fa diferent.
Perquè és fruita bona i de Catalunya.
Amb qui compartiries la collita?
Ara tens l'oportunitat de passar un cap de setmana a pagès i collir la teva pròpia fruita!
Aquest estiu 20 famílies podran desplaçar-se a Alcoletge, Alcarràs i Jafre per viure una experiència única.
Coneixaran al Jordi, el Robert i l'Eva, els agricultors que obriran les seves explotacions per poder anar a collir la fruita dels arbres apadrinats.
Si aquest estiu no has tingut sort, no et preocupis; a la tardor tornarem a sortejar l'apadrinament de més arbres fruiters.
L'objectiu principal del projecte Odisseu és el de fomentar el retorn i la inserció laboral de joves al medi rural
Amb aquests pagaments s'abonarà abans de final d'any el 95% de l'import total que la legislació europea permet pagar, i del 100% en el cas del règim de petits agricultors.
Es tracta dels ajuts de pagament bàsic, pagament del greening, complement de joves i els ajuts del règim de petits agricultors.
La gestió dels ajuts en el tram final de la campanya no s'ha vist afectada per les limitacions de la pandèmia
Tres experts en coworking realitzaran sessions formatives sobre projectes compartits, nous productes i serveis, i col·laboracions público-privades
La Comissió Europea ha posat en marxa una consulta pública al voltant de la seva nova iniciativa sobre una visió a llarg termini per a les zones rurals.
Gratitud Pallars és un projecte de cooperació Leader impulsat pel Departament, coordinat pel Consorci Leader Pirineu Occidental
L'aprovació d'aquestes sol·licituds referma la important aposta del Departament pel desenvolupament de les estratègies locals dels grups Leader
Aquest segon grup d'expedients aprovats ara, sumat a l'anterior, suposa un import total concedit de 5.210.127 euros d'ajut, i un volum d'inversió de gairebé 12 milions d'euros
Es tracta d'informació gràfica de la delimitació de cada explotació agrícola, i inclou informació relativa a gènere, edat, ajuts de la PAC sol·licitats o l'adhesió a la venda de proximitat, entre altres
Informe que presenta els resultats de la diagnosi del cranc blau (Callinectes sapidus) a la mar de l'Ebre, des de les cases d'Alcanar fins a l'Ampolla, que té com a objectiu obtenir informació de l'estat actual de les poblacions de l'espècie.
Des de la seva primera troballa, l'any 2012, les captures de l'espècie han passat de ser testimonials a superar les 15 tones el 2017.
El creixement exponencial dels seus efectius, mostren que l'espècie es troba completament establerta al delta de l'Ebre, i que es troba en fase d'expansió a la resta del litoral.
S'aporta informació envers la pesca no regulada i s'analitzen les captures registrades per les pesqueries comercials fins al mes de març del 2018, que ens aporten informació rellevant envers la seva distribució i abundància en els diferents ambients aquàtics.
A més d'afectacions negatives al sector pesquer, amb pèrdua de captures i perjudicis en els arts de pesca, es presenten evidències d'afectació directa a l'espècie de cranc verd autòctona (Carcinus aestuarii), la qual ha sigut desplaçada i ha passat a tenir una presència testimonial en molts llocs on era força abundant.
A més, aquesta espècie ha ocasionant un gran impacte en els parcs de cultiu de la cloïssa japonesa (Venerupis philippinarum), on de moment el seu cultiu esdevé inviable a la zona.
Les conseqüències o impactes que el cranc blau suposarà, tant per a l'ecosistema com per a la resta d'espècies, encara és incert.
Caldria seguiments més exhaustius i acurats per determinar l'abast de la seva afectació.
Malgrat tot, si tenim present les característiques biològiques i la plasticitat en la dieta, tot apunta a que altres espècies de bivalves, de gran importància a la zona com ara la cloïssa fina, la tellerina, el musclo o l'ostra, es veuran afectades en un futur.
Pel que fa a la percepció social, gairebé el 98 % dels entrevistats veuen l'espècie com una amenaça, tant per a la pesca com per a l'ecosistema.
El fet que es tracti d'una espècie comercialitzada i amb una acceptació en el mercat local, pot suposar un avantatge a l'hora de realitzar tasques d'erradicació o disminució del seu contingent poblacional.
D'aquesta manera, l'explotació comercial del cranc blau pot suposar una estratègia de control i mitigació dels impactes d'aquesta espècie invasiva.
Finalment, es realitza un anàlisi de la pesca i comercialització del cranc blau com a alternativa per reduir els efectius de l'espècie, i s'aporten criteris específics per dur una gestió conjunta entre l'administració i el sector de la pesca professional.
En Jordi ha seguit la tradició familiar i es dedica a allò que li agrada i apassiona.
Som una empresa petita de fruita de tercera generació que va començar l'avi fa més de 50 anys, el pare la va continuar i ara som el meu germà i jo els que hem decidit seguir en una professió que tant ens agrada i ens apassiona.
Esperem anar creixent poc a poc com a empresa seguint les tasques que ja feia l'avi.
Soc productor de la Denominació Protegida de la Pera de Lleida i els perers apadrinats es troben al Segrià, la comarca on tradicionalment s'ha conreat la Pera de Lleida.
Penso que és molt important quan aneu a comprar fruita que tingueu en compte on ha estat produïda i sobretot que conegueu totes les garanties de seguretat, qualitat i protecció del medi ambient que certifiquen els segells de qualitat com són les Denominacions d'Origen.
Vull animar a la gent a comprar fruita de casa nostra perquè és de més qualitat i més sostenible i ajuda a mantenir la pagesia local i el paisatge.
Esperem anar creixent poc a poc com a empresa seguint les tasques que fa feina l'avi.
El Dia Internacional dels Boscos o Dia Forestal Mundial se celebra cada 21 de març.
L' Organització de les Nacions Unides per a l'Alimentació i l'Agricultura (FAO) commemora aquest dia des de l'any 1971 amb l'objectiu de conscienciar la població sobre la importància dels ecosistemes boscosos i els arbres, de la pèrdua de massa forestal del nostre planeta i de la necessitat de preservar els boscos com a pulmons per a la humanitat.
El consum de lactis (llet, iogurts i formatges) recomanable és de 2-3 racions/dia.
I a més cal tenir un estil de vida actiu: caminar, pujar escales, jugar, fer esport...
Cal potenciar accions que afavoreixin la salut dels infants.
Pla de consum de llet a les escoles
La llet, font de proteïnes, calci, vitamines i minerals
Es tracta d'oferir llet gratuïta en els esmorzars i/o berenars dins del centre escolar de segon cicle d'educació infantil i de primària (infants de 3 a 12 anys) i llars d'infants (a partir de l'any) de centres educatius que ho demanin.
És una iniciativa de la Unió Europea amb l'acció conjunta dels departaments d'Agricultura, Salut i Ensenyament.
En el primer trimestre del curs 2019/2020, es faran 600 tallers i 490 visites adreçats als infants de primària.
Els tallers estan dirigits a centres educatius i explotacions agrícoles i ramaderes productores de fruites, hortalisses i llet, amb l'objectiu de reforçar els coneixements que tenen els nens dels productes que es subministren i distribueixen dins dels programes escolars.
Per aquest primer trimestre del curs escolar 2019-2020 hi ha 629 centres educatius que volen participar en l'aplicació de les mesures d'acompanyament dels programes escolars.
Data d'actualització: 08.05.2020
Per millorar la salut cal menjar fruita i verdura en cada àpat, tant a casa com a l'escola.
I a més cal tenir un estil de vida actiu: caminar, pujar escales, jugar, fer esport...
Cal potenciar accions que afavoreixin la salut dels infants.
Pla de consum de fruita a les escoles
Menjar fruita i verdura és sa i divertit!
Molts estudis demostren els beneficis de consumir cinc racions al dia de fruites i verdures
És a dir tres peces de fruita i dues racions de verdura.
5 racions de fruites i verdures al dia
Es tracta de distribuir gratuïtament fruita i verdura fresca als escolars de segon cicle d'educació infantil i de primària (infants de 3 a 12 anys) de centres educatius que ho demanin.
És una iniciativa de la Unió Europea amb l'acció conjunta dels departaments d'Agricultura, Salut i Ensenyament.
Es pretén amb això afavorir la salut dels infants i promoure el consum de fruites, verdures, fruita seca, llegums, aigua i joc actiu.
I també reduir el consum llaminadures, begudes refrescants, brioxeria i videojocs sedentaris.
Durant el curs escolar, una setmana de cada mes, es distribueix la fruita i verdura seleccionada en funció de l'estació de l'any, la proximitat de producció i la qualitat.
La fruita es reparteix a l'escola entre els nens i les nenes a l'escola durant l'esmorzar o el berenar.
Els centres educatius reben un calendari on s'indiquen les setmanes en què es farà la distribució dels productes seleccionats i en què es pot consultar informació sobre fruites i verdures.
Les escoles que participen desenvolupen activitats que promouen el consum de fruita.
En el primer trimestre del curs 2019/2020, es faran 600 tallers i 490 visites adreçats als infants de primària.
Els tallers estan dirigits a centres educatius i explotacions agrícoles i ramaderes productores de fruites, hortalisses i llet, amb l'objectiu de reforçar els coneixements que tenen els nens dels productes que es subministren i distribueixen dins dels programes escolars.
Per aquest primer trimestre del curs escolar 2019-2020 hi ha 629 centres educatius que volen participar en l'aplicació de les mesures d'acompanyament dels programes escolars.
Data d'actualització: 08.05.2020
La cuina hauria de ser allò de bo que podem fer amb els aliments per estar sans i feliços.
I això s'aplica als àpats de festa però també als menjars més quotidians i senzills.
Cal fixar-s'hi per petit i intranscendent que ens sembli l' acte alimentari que preparem.
Cada cop que amanim una ensalada, coguem llegums, bullim l'arròs, escalivem verdures, fregim patates, fem un suquet amb fruits del mar, composem un guisat de carn o aviram, hi afegim la picada, obrim una ampolla, preparem l'esmorzar, tallem embotit i formatge per berenar, improvisem unes postres o pelem una fruita hem de recordar que allò ens ho menjarem nosaltres i aquells que estimem.
No s'hi valen gaires excepcions, si volem que tot ens aprofiti.
Per cuinar calen productes de qualitat, difícilment es pot arribar a l'excel·lència i també la identificació amb un territori de referència.
Són natura, cultura i patrimoni fets menjar.
La cuina tradicional s'ha construït sobre aquests productes i també les noves cuines han de basar-s'hi per mirar d'estar més sans i reconèixer la feina d'aquells que continuen fent que la cuina sigui el paisatge a la cassola.
Per tal de gestionar la ràpida expansió del cranc blau per les aigües del delta de l'Ebre, especialment intensa en els darrers dos anys, la Direcció General de Pesca i Afers Marítims a més d'iniciar una campanya de pesca intensiva de cranc blau, ha endegat el procediment de creació del Comitè de Cogestió del Cranc Blau de les Terres de l'Ebre (CCCBTE).
L'estructura, composició i funcionament del Comitè de Cogestió s'ha desplegat d'acord amb el previst al Decret 118/2018, de 19 de juny, sobre el model de governança de la pesca professional a Catalunya.
El dia 13 de novembre de 2018 es va celebrar a la Confraria de Pescadors de la Verge del Carme de Sant Carles de la Ràpita, la sessió de constitució del Comitè de Cogestió.
Un cop efectuat el recompte de representants dels diferents membres convocats, es va donar per legalment constituït el Ple del Comitè, que està format pels següents membres:
Com a primer punt de l'ordre del dia de la sessió s'acorda incorporar com a nou àmbit, una representació del sector de la aqüicultura del Delta de l'Ebre al temps que es convida al Parc Natural del delta de l'Ebre a assistir en qualitat d'observador fix a totes les sessions del Ple.
Com a president del Ple, que ho es també del Comitè, es nomena al Sr.
Adam Sànchez Chacon, pescador i mariscador de la Confraria de Pescadors de Sant Joan de Deltebre.
Seguidament es va nomenar la Comissió Tècnica del Comitè, òrgan de treball format per una representació tècnica del Ple que té com a principal encàrrec l'elaboració del Pla de Gestió del Cranc Blau de Terres de l'Ebre.
A més, la Comissió Tècnica, serà també l'encarregada d'abordar un programa socioeconòmic dirigit fonamentalment a incrementar el valor afegit del producte i conseqüentment a la millora de la seva comercialització.
La Comissió Tècnica tindrà també la capacitat de prendre decisions amb la immediatesa que requereix la gestió adaptativa necessària per al control d'aquesta espècie al·lòctona.
La possibilitat d'estendre les mesures tècniques de gestió i en general els acords que es prenguin, queda garantida amb la presència al si del Comitè de la Federació Nacional Catalana de Confraries de Pescadors.
Els mostrejos necessaris per al seguiment científic associat al futur Pla de gestió s'efectuaran en el marc del programa d'àmbit nacional català que s'ha endegat durant el mes d'octubre per part de l'Institut Català per a la Recerca de la Governança del Mar (ICATMAR).
Diagnosi i situació actual del Cranc Blau (Callinectes sapidus) al delta de l'Ebre
Instrucció SRM/1/2019, de 17 de maig de 2019, relativa a les condicions d'autorització de la pesca i el marisqueig del cranc blau en pesca professional i a la seva prohibició en la pesca recreativa en aigües marítimes i continentals de Catalunya.
Espècies i modalitats pesqueres.
Denominació d'Origen Protegida inscrita al Registre Comunitari pel Reglament (UE) núm. 244/2011 (DOUE núm. L66, de 12.03.2011).
La zona de producció de las peres de Lleida té un microclima característic molt favorable per al cultiu de la pera i comprèn tota la comarca del Pla d'Urgell i alguns municipis de les comarques de Les Garrigues, La Noguera, El Segrià i l'Urgell.
El Consell Regulador garanteix que els productes emparats per la DOP compleixen els requisits establerts en el reglament.
L'entitat de certificació LGAI Technological center SA en realitza el control i la certificació.
Tots el productors i magatzems-expedidors de pera emparada per la DOP Pera de Lleida han d'estar inscrits al Consell Regulador de la DOP (CR).
Segons les últimes dades aportades pel CR, els productors inscrits són 227 i els magatzems expedidors són 3, la relació dels quals consta a continuació:
L'estudi Informe de la indústria, la distribució i el consum agroalimentaris a Catalunya 2013.
Avanç 2014 i 2015, elaborat per la Direcció General d'Alimentació, Indústries i Qualitat Agroalimentàries, és el 16è volum d'una sèrie de butlletins anuals que tenen com a objectiu actualitzar les dades oficials disponibles i analitzar els principals canvis conjunturals del sector agroalimentari català.
A la primera part de l'informe es presenten les estadístiques, indicadors i índexs més recents de la indústria agroalimentària catalana referits als anys 2014 i 2015, extretes de fonts oficials.
L'informe s'estructura en deu capítols que tracten els principals indicadors de la indústria agroalimentària.
A la segona part, com s'ha vingut fent fins ara, s'inclou un recull comparatiu de les dades estadístiques incloses a les taules referides a les principals magnituds de la indústria agroalimentària de l'any 2013, a partir de les dades publicades per l'Institut d'Estadística de Catalunya (IDESCAT) i el Ministerio de Agricultura, Alimentación y Medio Ambiente (MAGRAMA), per tal de donar continuïtat a l'Informe Anual de la indústria, la distribució i el consum agroalimentaris a Catalunya, que el DAAM ve publicant cada any des del 1998.
Així, en aquest informe es fa palesa la importància de la indústria agroalimentària a Catalunya, un sector estratègic des d'una perspectiva econòmica, territorial i ambiental, capaç de produir aliments d'una alta qualitat, saludables i segurs.
La indústria d'aliments i begudes es posiciona un any més com a primer sector del teixit industrial català.
L'any 2013 va assolir unes vendes netes de 20.671 milions d'euros, que representen el 21,0% del total de la indústria catalana, i ha donat feina a 75.315 treballadors, ocupats en els 3.261 establiments del sector repartits per tota la geografia catalana.
En un moment tan delicat com el que estem vivint, en què la crisi afecta greument l'economia del nostre país, la indústria agroalimentària ha estat un dels sectors industrials que millor ha resistit el seu impacte.
Així doncs, tot i que s'han experimentat retrocessos en l'ocupació i en el nombre d'establiments respecte les xifres del 2011, queden lluny de les disminucions del total de la indústria de Catalunya.
A més, les vendes netes han pujat un 2,5%.
En el conjunt estatal, el sector agroalimentari català segueix sent la primera comunitat autònoma tant pel que fa a vendes, amb un 22,6% del global, com en relació al nombre de treballadors, amb un 21,2% del total.
Si es compara amb la resta de comunitats, Catalunya pateix unes caigudes menors quant a ocupació i nombre d'establiments respecte la mitjana espanyola, el que suposa una altra mostra de la fortalesa del sector.
Davant el paper decisiu que la indústria agroalimentària té al sector agrari de Catalunya, el Departament aplica una política agrària globalitzadora on el sector agrari i l'agroindústria tenen una profunda interrelació.
Aquest informe pretén ser profitós per a totes les persones que vulguin conèixer la realitat econòmica del país i el paper que hi juga el seu primer sector industrial.
Vídeo divulgatiu de la modalitat de pesca d'arrossegament, ròssec i bou.
Dibuix que il·lustra la modalitat de pesca amb el bussó
Il·lustració que mostra la modalitat de pesca amb cargolera
IIl·lustració que mostra la modalitat de pesca del curricà i l' esquer del curricà
Vídeo divulgatiu de la modalitat de pesca de l'encerclament
Il·lustracions que mostren el detall d'una gàbia i el marisqueig amb gàbies
Una il·lustració que mostra la modalitat de pesca amb el gànguil
Il·lustració que mostra la modalitat de pesca de la llença
Il·lustració que mostra la modalitat de pesca de la llucera
Vídeo divulgatiu de la modalitat de pesca del palangre de fons.
Esquema que il·lustra la modalitat de pesca d'un palangre de penjar
Esquemes que il·lustren la modalitat de pesca d'un palangre de superfície
Esquema d'un palangre de superfície
Il·lustració que mostra la modalitat de pesca al "Pinxo"
Il·lustració que mostra la modalitat de la pesca submarina
Il·lustració que mostra la modalitat de pesca amb rastell de cadenes
Il·lustració que mostra la modalitat de pesca de la sonsera
Il·lustracions sobre la modalitat de pesca amb el tremall
Il·lustració que mostra la modalitat de pesca del volantí
Vídeo divulgatiu de la modalitat de pesca de xarxes i nanses.