projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Metges d'atenció primària d'Escòcia apliquen una eina de triatge de pacients que permet detectar esdeveniments adversos que havien passat prèviament desapercebuts en la història clínica dels pacients.
Un estudi realitzat en 300 centres d'atenció primària d'Escòcia ha provat l'eficàcia d'un nou mètode de triatge d'esdeveniments adversos, que afavoreix la implicació del professional sanitari a l'hora d'aplicar solucions als problemes identificats de seguretat per al pacient.
Aquest mètode sorgeix per l'absència d'un sistema que permeti l'anàlisi, monitorització i aprenentatge dels esdeveniments adversos als centres d'atenció primària del Regne Unit.
A més, els incidents en la seguretat dels pacients, tot i ser detectats, normalment no es comparteixen entre l'equip sanitari ni es registren formalment per tal d'aprendre dels errors.
Al mateix temps, aporta un nou enfocament a l'hora d'identificar els esdeveniments adversos.
A partir de l'anàlisi de la història clínica es pot conèixer els riscos als quals han estat exposats els pacients, permet a l'equip assistencial esbrinar com ha estat l'atenció mèdica que han rebut i aportar millores per tal que no es tornin a produir els esdeveniments adversos.
En la taula següent es destaquen les principals accions que s'han dut a terme:
En cada història clínica es busquen aquelles senyals que poden indicar el desenvolupament d'un incident en la seguretat del pacient.
S'espera que la identificació d'aquests esdeveniments es tradueixi en una millora immediata en els processos assistencials o que derivi en l'aplicació de noves accions, com la revisió de protocols i l'actualització de les històries clíniques per minimitzar riscos.
La implementació d'aquest conjunt de mesures pot generar problemes en entorns hospitalaris complexos.
L'èxit de les intervencions es produirà si s'apliquen immediatament, si s'analitzen els resultats i s'aporten comentaris de millora, i si es conceben aquestes accions com un element més de treball diari per augmentar el rendiment i un canvi de cultura.
Malgrat la ràpida adaptació i promoció del nou mètode de triatge, aquest presenta alguns aspectes negatius, com ara la manca de dades empíriques sobre les característiques dels esdeveniments adversos identificats per l'eina, o bé el desconeixement de si la seva aplicació deriva en una millora substancial en la seguretat dels pacients.
Laura Navarro, responsable del Programa d'Higiene de les Mans del Servei de Promoció de la Qualitat i la Bioètica del Departament de Salut.
En aquesta entrevista dirigida a la ciutadania, la Dra.
Navarro ha explicat que per netejar-se les mans no és el mateix utilitzar aigua i sabó que un preparat de base alcohòlica.
Ha explicat de forma entenedora la tècnica, és a dir, quins passos s'han de seguir en el rentat de mans amb aigua i sabó i en la d' higiene de les mans per fricció amb un preparat de base alcohòlica.
Navarro ha remarcat que per fer una correcta neteja de les mans en ambdós casos és molt important treure's els anells, les polseres i el rellotge.
A més, ha destacat que si es fa un rentat amb aigua i sabó, primer cal mullar les mans amb aigua abans de posar-se el sabó, atès que si es fa al revés perdrem part del producte i, també la importància de tancar l'aixeta amb la mateixa tovallola de paper que hem utilitzat per assecar-nos les mans en un lloc públic.
De la higiene de les mans per fricció amb un preparat de base alcohòlica ha destacat que mai s'han de mullar les mans amb aigua abans de ficar-se el producte i que les mans s'han de friccionar fins que s'assequin, és a dir, que mai s'han d'assecar amb una tovallola.
Navarro ha explicat que l'Organització Mundial de la Salut (OMS) diferència molt bé el rentat de mans i la higiene de les mans.
Aquesta última se centra principalment en la prevenció de les infeccions relacionades amb l'assistència sanitària, mentre que la neteja de les mans s'aplica en el dia a dia de cadascú, per exemple, quan es prepara el dinar.
També ha destacat que la higiene de les mans és la base de totes les intervencions i, la importància que els professionals sanitaris ho incorporin en el flux de treball en els moments adequats.
En el següent vídeo pots veure l'entrevista a la Dra.
Un equip multidisciplinari de professionals sanitaris du a terme simulacions in situ basades en els errors més greus i recurrents registrats durant l'últim any, amb la finalitat de millorar la seguretat del pacient pediàtric.
Es calcula que a Canadà, gairebé un de cada deu nens ingressats a un hospital pediàtric pateix un o més esdeveniments adversos, molts dels quals es poden prevenir.
En general, aquests errors evitables són específics de la unitat clínica on es troba el pacient pediàtric i, per tant, la manera d'afrontar la seva seguretat vindrà determinada per un context concret.
Enguany, al congrés anual de la Canadian Paediatric Society, s'ha presentat un estudi on s'avalua un nou programa de simulacions in situ com a mètode educatiu per millorar la seguretat dels pacients en pediatria.
Aquest estudi, publicat a Paediatrics & Child Health, es va dur a terme a la unitat pediàtrica hospitalària d'un centre d'atenció terciària canadenc.
A partir dels informes de la unitat pediàtrica recollits entre l'1 d'abril de 2014 i el 31 de març de 2015, es van identificar els incidents més comuns i/o greus.
Es van revisar un total de 329 incidents classificats en 4 temes principals: selecció de la solució intravenosa, la quantitat o el tipus d'alimentació, la transcripció de medicaments i la infiltració intravenosa.
A continuació, un resident pediàtric sènior de la unitat va crear quatre simulacions, revisades posteriorment per un infermer-educador i dos pediatres hospitalaris.
Un cop dissenyades les simulacions, es va entregar el programa complert al personal assistencial de la unitat, que incloïa infermeres, assistents d'infermeria, farmacèutics, estudiants de medicina i residents.
El programa constava de 10 minuts per a cada simulació seguits de 10 minuts de col·loqui, durant els quals s'identificava l'incident de seguretat representat i se'n discutien les possibles causes.
Finalment, els participants van respondre una enquesta anònima basada en qüestionaris sobre "millora de la qualitat", a través de la qual es va recollir informació sobre la percepció del programa com a potencial mètode d'ensenyament per a la millora de la seguretat dels pacients.
Dels 146 possibles participants, van assistir a les simulacions 125 (86%) i van completar l'enquesta 81 (65%).
Quant a l'enquesta de valoració, el 86% dels participants va respondre "Molt d'acord/positiu" o "D'acord/Positiu" a les preguntes referents al programa de simulacions in situ com un mètode vàlid per potenciar la seguretat dels pacients.
Tot i que els autors reconeixen que es necessiten més estudis per determinar l'impacte d'aquest programa, l'estudi conclou que l'enfocament educatiu resulta eficaç i, per tant, el mètode de simulacions in situ es aplicable per millorar la seguretat dels pacients pediàtrics.
La intervenció ha contribuït a la millora de la utilització dels antibiòtics en l'adequació del tractament així com a la via d'administració i la durada del mateix.
A la revista Annals de Medicina, s'han publicat recentment els resultats obtinguts després d'una intervenció de l'equip del Programa d'Optimització d'ús dels Antibiòtics (PROA) de l'hospital Germans Trias i Pujol de Badalona a un servei mèdic d'aquest hospital.
Els autors indiquen que la intervenció ha ajudat a millorar la utilització dels antibiòtics tant pel que fa a l'adequació del tractament, com a la via d'administració i la durada del mateix.
En relació amb els resultats, es destaca la disminució global del consum d'antibiòtics i l'augment d'un 9% a un 70% del pas de l'administració a via oral després de la intervenció.
Al finalitzar la intervenció es va realitzar una enquesta de satisfacció a l'equip mèdic del servei intervingut.
Els metges prescriptors van valorar molt positivament la intervenció i van proposar que es realitzés de forma periòdica.
La següent infografia reforça el procediment adequat de rentat de mans per prevenir la grip i altres infeccions.
En la següent infografia repassem quina és la manera més adequada de rentar-se les mans per prevenir la grip i posteriorment analitzem amb la Dra.
Laura Navarro, responsable del Programa d'Higiene de les Mans del Servei de Promoció de la Qualitat i la Bioètica del Departament de Salut, explica al programa Verd primera de Betevé com cal fer el rentat de les mans.
El proper 22 de març de 2018, a l 'Hospital Universitari de la Vall d'Hebron de Barcelona tindrà lloc la XIII Jornada per a la Seguretat dels Pacients a Catalunya amb el lema "Què estem fent...Vine i t'ho explicarem ", organitzada pel Servei de Promoció de la Qualitat i la Bioètica del Departament de Salut.
L' objectiu general de la jornada és difondre els resultats i les accions dutes a terme en el marc de la seguretat dels pacients i especialment, les realitzades pels grups de treball de diferents projectes prioritzats, per tal de reduir els riscos derivats de l'assistència sanitària millorant així la seguretat dels pacients.
La Jornada va dirigida a tots aquells professionals de la salut involucrats en la seguretat dels pacients, ja siguin metges, farmacèutics, infermeres, tècnics de grau mig i grau superior i, especialment els referents de seguretat dels pacients dels centres sanitaris.
Podeu accedir a més informació de la Jornada, a la inscripció i al programa a l' enllaç
Segons un estudi suec que explora l'experiència després de 10 anys d'incidents notificats, cal un major desenvolupament de les eines per informar i manejar els incidents.
Els sistemes de notificació d'incidents en relació amb l'atenció sanitària s'han implementat com un mitjà per millorar la seguretat del pacient.
Són, avui dia, l'eina protagonista a l'hora d'estudiar els incidents, identificar els riscos de seguretat i desenvolupar intervencions per mitigar aquests perills a fi de reduir els danys a l'àmbit sanitari.
A Catalunya, des de finals de l'any 2013 disposem d'un sistema de notificació d'incidents de seguretat del pacient comú per a hospitals i centres de primària.
Amb data de gener de 2018, s'han notificat 39.146 incidents considerats tancats; és a dir, que s'han analitzat i realitzat propostes de millora per tal de prevenir que es repeteixin.
Pel que fa a l'estudi suec publicat recentment, al llarg d'una dècada i a través de mètodes qualitatius, han avaluat la percepció del sistema de notificació d'incidents en la pràctica sanitària, tant des del punt de vista dels caps de servei com dels mateixos coordinadors del sistema de notificació d'incidents, pel que fa la seva aplicació actual i els seus usos futurs.
Paradigma del Sistema de notificació d'incidents
L'estudi revela una gran acceptació general tant per part dels caps de Servei com per part dels coordinadors.
Els primers van manifestar la seva intenció de continuar emprant el Sistema pel seu valor a l'hora de prevenir riscos.
Els coordinadors, per la seva part, van notificar una millora en l'ús dels sistemes al llarg del temps, i corroboren la seva acceptació entre el personal sanitari.
De l'estudi se sostreuen dues conclusions: a dia d'avui, és possible afirmar que els Sistemes de Notificació d'incidents han arribat per quedar-se; els canvis positius observats en la seguretat del pacient gràcies als informes i els avantatges del sistema electrònic el converteixen en un mètode valuós per als professionals de la salut.
Es reconeix, d'altra banda, una necessitat de major aprenentatge sobre el Sistema de Notificació per afrontar els reptes existents.
Una observació important per part del personal sanitari és que la notificació d'incidents ajuda a situar la seguretat del pacient en el focus d'atenció del sector sanitari.
Tant els coordinadors del sistema com el personal sanitari identifiquen reptes que cal atendre en el desenvolupament del Sistema de Notificació d'Incidents:
Un dels desavantatges dels SNI ve donat per part dels informadors, que expressen culpabilitat en l'acció de notificar un incident.
Tanmateix, al llarg del temps s'ha observat una evolució positiva en aquest aspecte i una naturalització de la pràctica.
En aquest sentit, una cultura de la seguretat més positiva s'ha associat amb un major índex de notificacions.
Recentment s'ha publicat una guia amb els principis bàsics de pràctiques de neteja, desinfecció i esterilització del material sanitari per tal de què cada centre elabori els seus protocols i procediments segons criteris de qualitat i seguretat del pacient.
En el marc del Pla Nacional de Resistència als Antimicrobians (PRAN, 2014-2018), s'han desenvolupat recomanacions per reduir el risc d'infecció i transmissió de microorganismes resistents i d'entre elles s'ha realitzat la Guia per a la desinfecció i esterilització de material sanitari dirigida als centres hospitalaris i d'atenció primària.
S'ha elaborat a partir de guies realitzades per societats científiques rellevants; de la legislació, la normativa i les recomanacions d'institucions governamentals; i de la revisió bibliogràfica científica (metaanàlisi, revisions sistemàtiques o articles originals).
La correcta higiene del medi hospitalari ha estat considerada sempre com una mesura bàsica de prevenció de la infecció.
Cada cop existeix més coneixement científic del paper important del material sanitari (utillatge i aparells sanitaris) en la transmissió d'infeccions.
A més, existeix una elevada variabilitat entre els centres sanitaris en relació a les pràctiques de neteja i desinfecció.
La guia pretén proporcionar els principis fonamentals que ajudin els centres sanitaris a implementar els procediments adients de neteja, desinfecció i esterilització, identificar el seu grau actual de qualitat d'higiene i elaborar nous protocols d'acord amb les necessitats particulars de cada organització.
El contingut de la guia comprèn aspectes generals, com ara les normes i procediments bàsics de neteja, desinfecció i esterilització.
També les responsabilitats què te el centre i els seus professionals així com informació més concreta com per exemple, per tipus d'aparells i desinfectants i com dur a terme el control, la higiene i la conservació/emmagatzematge en cada cas.
Els annexos inclouen instruccions tècniques i informació útil sobre neteja manual, per ultrasons, automàtica i del pretractament del material quirúrgic i de productes invasius reutilitzables.
Un cop netejat i desinfectat el material, com controlar i conservar aquest instrumental de forma segura.
Es pot consultar la guia en aquest enllaç.
L'Agència per a la Investigació i la Qualitat Sanitària (Agency for Healthcare Research and Quality, AHRQ) i el Consell Nacional d'Informació i Educació del Pacient nord-americans (National Council on Patient Information and Education, NCPIE) actualitzen periòdicament les seves recomanacions sobre presa de medicaments.
Els següents punts t'ajudaran a gestionar adequadament la presa dels medicaments i fer-ho de manera segura i senzilla.
La correcta adherència al tractament és essencial per a la seva eficàcia i seguretat, però de vegades pot comportar complicacions, com l'aparició d'efectes secundaris.
Dur un registre escrit del teu historial de medicació pot ser-te útil en moltes visites al metge, a la farmàcia o pel teu propi ús.
Al canal Seguretat dels Pacients trobaràs més informació:
http://seguretatdelspacients.gencat.cat/ca/ciutadania/feu_la_vostra_atencio_mes_segura/heu_de_medicar-vos/
Pots consultar la guia completa de l'AHRQ a través d'aquest enllaç.
L'Organització Mundial de la Salut (OMS) considera que la depressió és un dels trastorns que més discapacitat provoca al món.
A través d'aquest article respondrem a les preguntes més freqüents sobre aquesta malaltia.
La depressió és un trastorn de l'estat d'ànim que es caracteritza per una tristesa prolongada i profunda i una pèrdua d'interès general per les coses.
Tot i que la majoria de persones experimenten tristesa en algun moment com a resposta a situacions com ara la pèrdua d'una persona propera o per problemes de feina, en ocasions aquest sentiment s'allarga i dificulta fer activitats quotidianes amb normalitat.
La durada d'un episodi de depressió varia, però en la majoria dels casos sol ser d'entre 4 i 6 mesos.
1 de cada 6 persones pateix en algun moment de la seva vida depressió a Espanya, i el 70% dels pacients amb depressió són dones.
La depressió pot afectar a persones de qualsevol edat.
No es coneixen en detall les causes de la depressió.
Tot i això, hi ha alguns factors i circumstàncies que poden augmentar el risc de depressió:
El primer que has de tenir en compte és que no estàs sol.
Hi ha molta gent al teu voltant que està disposat a ajudar-te a superar la depressió.
Depèn del tipus de depressió que tinguis.
Les teràpies psicològiques, recomanades per a depressions lleus, moderades i greus, són efectives per tractar la depressió i poden ajudar a reduir les recaigudes.
Tot i això, cal tenir en compte que els efectes d'una teràpia psicològica no són immediats.
Per altra banda, els principals fàrmacs utilitzats en casos de depressió són els antidepressius.
Cal consultar el metge de confiança per saber si aquesta és la millor opció en el teu cas.
Els antidepressius no generen addicció, tot i que cal conèixer els efectes secundaris.
S'ha obert la sisena edició del "Curs sobre l'atenció a les segones víctimes", què és un programa de formació del Departament de Salut, orientat a donar als professionals les eines i els coneixements necessaris d'actuació davant d'una segona víctima.
S'entén com segona víctima el professional implicat directa o indirectament en un esdeveniment advers relacionat amb l'assistència sanitària.
Aquesta edició compta amb 400 places i començarà al setembre.
La preinscripció està ja oberta al següent enllaç.
El curs està acreditat pel Consell Català de Formació Continuada de les Professions Sanitàries (4,6 crèdits).
L'atenció primària de Lleida posa en marxa el programa P-ILERDA per millorar la prescripció d'antibiòtics i disminuir els microorganismes multiresistents.
L'elevat consum d'antibiòtics a nivell mundial suposa un greu problema de salut pública.
La conseqüència de l'ús indiscriminat d'antibiòtics ocasiona que alguns bacteris siguin resistents a la majoria d'antibiòtics, cosa que impedeix que es pugui fer un tractament efectiu quan es presenta una infecció greu en pacients.
Aquesta situació alarmant està obligant a fer campanyes de conscienciació social i a buscar accions que promoguin una millor prescripció dels antibiòtics.
Des de fa uns anys, es desenvolupen programes de racionalització i optimització de l'ús d'antibiòtics (PROA) que busquen millorar l'eficàcia de la utilització dels antibiòtics i preservar l'ambient microbiològic, evitant les resistències.
Principalment s'han desenvolupat a l'atenció hospitalària.
Des de l'any 2012, l'Hospital Universitari Arnau de Vilanova compta amb un programa PROA que ha permès millorar la seva prescripció antibiòtica.
Entenent que el problema és global i transcendeix les barreres dels hospitals, des de l'Atenció Primària de l'àrea sanitària de Lleida conjuntament amb la Unitat d'infecció nosocomial i política antibiòtica territorial (UFIN) de l'Hospital Universitari Arnau de Vilanova, es promou la implantació del Programa Integrat Local Extrahospitalari de Racionalització i Deprescripció Antibiòtica de Lleida (P-ILERDA).
Aquest programa contempla la creació de mesures encaminades a millorar la prescripció dels professionals sanitaris, però sobre tot les dirigides als antibiòtics.
En aquest sentit, l'Atenció Primària de Lleida inicia una aposta per a la utilització de tècniques de diagnòstic ràpid que ajuden a decidir si cal la prescripció d'antibiòtics en els processos respiratoris infecciosos, que són majoritàriament ocasionats per virus i no per bacteris.
Així mateix, identifica i fa formació a determinats professionals de l'atenció primària, com referents en l'exercici d'assessoria i d'adequació de guies antibiòtiques territorials protocol·litzades evitant la prescripció de determinats grups d'antimicrobians d'elevat impacte ecològic.
Les infeccions respiratòries representen la primera causa de morbiditat infecciosa tant a adults com en la població pediàtrica a l'atenció primària.
S'estima un 60% de prescripció antibiòtica innecessària.
Les tècniques de diagnòstic ràpid poden ser utilitzades en la mateixa consulta amb el pacient sense necessitat de disposar d'un laboratori, i ajudar en la preses de decisions.
P-ILERDA, estableix les condicions i indicacions d'ús de les proves de diagnòstic ràpid i de la prescripció diferida d'antibiòtics.
Aquest projecte s'ha iniciat en dos centres de Lleida: el CAP Balàfia-Pardinyes- Secà de Sant Pere amb els facultatius Sònia Garrido, M. del Mar Álvarez i Antoni Plana; i el CAP de Mollerussa amb els metges José Cayado i Marc Villanueva; juntament amb Alfredo Jover i Fernando Barcenilla, de l'Hospital Universitari Arnau de Vilanova.
L'experiència d'aquest programa es podrà estendre a la resta d'equips d'atenció primària de Lleida.
Seguretat del Pacient ofereix un curs en línia destinat a pacients, familiars i ciutadania en general sobre la Seguretat a l'Assistència Sanitària.
L'objectiu del curs és augmentar els coneixements en diverses temàtiques, com per exemple com tenir cura de la salut dels familiars, els medicaments i els seus riscos, amb indicacions i consells com ara què cal fer per prevenir les infeccions.
La formació, en total, consisteix en tres mòduls i un Annex que guien a l'usuari a través del sistema sanitari de Catalunya.
Vegem l'última part del curs amb més detall:
El Mòdul 2, Seguretat i riscos d'infecció, té l'objectiu de difondre conceptes i coneixements generals sobre els riscos d'infecció i quins hàbits cal adoptar a la vida quotidiana per disminuir-los.
El contingut es divideix en tres temes: els gèrmens, la seva definició, els tipus i com arriben a l'organisme; la prevenció d'infeccions, coneixements genèrics i recomanacions per tenir una llar segura i saludable; i les defenses de l'organisme, amb els conceptes bàsics que serviran de base per al tercer mòdul.
L'objectiu del mòdul d' Infeccions associades a l'atenció sanitària és que l'usuari pugui entendre de quines maneres es poden donar les infeccions durant l'assistència sanitària i quines mesures es poden adoptar a l'àmbit hospitalari i ambulatori, així com a la vida quotidiana per tal de prevenir-les i tractar-les.
Pots accedir al curs sobre la Seguretat a l'Assistència Sanitària clicant aquest enllaç.