projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Els plans locals d'inclusió social (PLIS) són eines de planificació estratègica adaptades a les necessitats i les realitats de cada territori, que tenen com a missió l'elaboració, l'impuls i la coordinació d'iniciatives, mesures i accions d'intervenció social que permeten detectar i afeblir els factors d'exclusió social i vulnerabilitat, amb l'objectiu principal d'incloure i aconseguir més cohesió social de tota la població, mitjançant la integralitat, la transversalitat i el treball en xarxa amb tot el conjunt d'actors que operen al territori.
La voluntat d'aquesta base de dades és difondre actuacions desenvolupades i implementades mitjançant les oficines tècniques dels PLIS, i considerades com a bones pràctiques segons uns criteris tècnics preestablerts.
Al mateix temps, es pretén que els ens locals i les entitats socials puguin aprofitar el coneixement de les diferents experiències realitzades arreu de tot el territori català en matèria d'inclusió social.
Per realitzar el tràmit per Internet.
Mitjançant aquest formulari, s'han d'adjuntar els documents que escaiguin de la relació següent.
Aquesta memòria és obligatòria en tots els casos a excepció de les entitats tutelars i les accions de la línia J.
En cas de les accions de la línia J, cal presentar la memòria explicativa de la finalitat de l'acció específica per cada tipologia, així com una memòria econòmica específica per a cada acció:
En cas del tipus d' acció subvencionable E3 i sempre que es tracti de federacions, moviments i coordinadores, si escau.
En cas del tipus d' acció subvencionable E3 i sempre que es tracti de federacions, moviments i coordinadores, si escau
En cas del tipus d' acció subvencionable F3 i F5 i sempre que es tracti de federacions, moviments i coordinadores, si escau.
En cas del tipus d' acció subvencionable F3 i F5 i sempre que es tracti de federacions, moviments i coordinadores, si escau
Juntament amb aquest formulari s'han de presentar les factures, els comprovants de pagament i una còpia del compte justificatiu, de forma presencial.
L'exposició Sex o no sex 2 es la nova versió del sex o no sex.
Tot i mantenir els mateixos objectius ha estat renovada a nivell de continguts i de disseny per fer-la més atractiva i dotar-la d'una major heterogeneïtat, tot combinant panells informatius amb d'altres que conviden a la reflexió.
Alhora, incorpora aspectes relacionats amb l'afectivitat, i no només amb la sexualitat, a més defuig dels missatges basats en la por i promou el potencial preventiu de l'autoafirmació.
I tot, amb un enfocament basat en l'aprenentatge significatiu.
Els criteris d'assignació de l'exposició seran:
Aquesta exposició és una proposta per desenvolupar una acció educativa a l'entorn del VIH/Sida i d'altres ITS i de la sexualitat en general, posant a l'abast d'educadors que treballen amb joves, elements informatius i educatius que, defugint plantejaments moralistes, ajudin a orientar actituds i facilitar estratègies per a la promoció d'hàbits saludables i de prevenció de riscos.
Joves de 15 a 18 anys aproximadament.
L'exposició està formada per 10 plafons verticals de 85x200 cm, lleugers de pes i fàcils de penjar.
Van embalats per podar transportar-se en un turisme.
Els criteris d'assignació de l'exposició seran:
- qualitat del projecte d'explotació
Una de les línies bàsiques d'actuació de la Direcció General de Joventut és la d'ajudar a les entitats a donar-se a conèixer i valorar la importància que té per a la societat el treball que desenvolupen.
És per això que la Direcció General de Joventut posa a disposició de les entitats juvenils el vestíbul de la seva seu, que és un espai d'uns 15 metres lineals, ampliables en cas de necessitat.
Aquest espai pot ésser utilitzat per les entitats, ja sigui per muntar una exposició divulgativa sobre la pròpia entitat o bé sobre algun tema relacionat amb les tasques que porta a terme.
Des d'aquesta secció podeu accedir a les dades de moltes entitats, establiments, equipaments i serveis que treballen en els àmbits d'actuació del Departament.
El Departament posa a la vostra disposició els següents directoris d'entitats especialitzades en l'atenció a persones amb discapacitat: Centres d'Atenció a Persones amb discapacitat (CAD); establiments i serveis d'atenció a persones amb discapacitat, d'entitats de suport a l'autonomia a la pròpia llar i Centres de Desenvolupament Infantil i Atenció Precoç (CDIAP).
Relació dels establiments col·laboradors acreditats que presten els serveis de llar residència i de llar amb suport per a persones amb malaltia mental.
Els protocols d'actuació són models de intervenció que determinen les accions necessàries per l'abordatge coordinat de diverses situacions.
S'elaboren des dels diferents àmbits del Departament i s'adrecen a les institucions públiques i a la comunitat professional implicada.
Cada protocol és, per al col·lectiu de professionals, un instrument de treball amb assessorament i informació que inclou mesures, mecanismes de suport, coordinació i cooperació, recomanacions i propostes d'intervenció en diferents àmbits.
Els protocols defineixen les formalitats i la successió d'actes que s'han de seguir perquè siguin executats correctament.
En aquest apartat els trobareu organitzats en funció de l'àmbit temàtic a què fan referència.
S'adreça tant al personal dels serveis públics de la Generalitat, com a treballadors dels ens locals integrats en la xarxa bàsica de serveis socials de responsabilitat pública i els serveis d'iniciativa privada
El Departament estableix contractes programa de caràcter plurianual amb consells comarcals i ajuntaments de més de vint mil habitants per millorar la coordinació entre les administracions i finançar serveis socials com l'atenció primària, el transport adaptat o l'atenció especialitzada a la gent gran amb dependència.
Accés a aplicatius de gestió d'accés restringit que el Departament posa a disposició del col·lectiu professional dels serveis socials
Recull dels protocols elaborats pel Departament amb l'objectiu d'aconseguir una intervenció coordinada de les institucions públiques i la comunitat professional implicada en determinades situacions i processos relacionats amb els àmbits de competència del Departament
Aquesta secció ofereix accés a les dades de moltes entitats, establiments, equipaments i serveis que treballen en els àmbits d'actuació del Departament
Eines i recursos de suport que el Departament ofereix als ens locals, organitzats per àmbits temàtics
El col·lectiu de professionals de l'atenció a la dependència tenen la missió d'informar i orientar els ciutadans i ciutadanes sobre els passos que cal seguir en el procés de valoració de la situació de vulnerabilitat.
A més a més, intervenen en el desenvolupament, la gestió i l'organització del reconeixement oficial de la manca d'autonomia personal, que constitueix un requisit bàsic perquè les persones sol·licitants puguin accedir a les prestacions econòmiques i als serveis reconeguts per la Llei de la dependència.
Per aquest motiu, és indispensable que aquest col·lectiu de professionals tingui un coneixement exhaustiu de totes les etapes d'aquest procés i disposi de les eines necessàries per poder dur-lo a terme.
Els equips d'atenció a la infància i l'adolescència (EAIA) estan formats per professionals de la psicologia, la pedagogia, l'assistència social i l'educació social, i estan distribuïts per tot el territori de Catalunya.
Els EAIA reben els casos en situació de desemparament o en risc d'estar-hi que detecten els serveis socials bàsics, les instàncies judicials o policials o la Direcció General d'Atenció a la Infància i l'Adolescència.
Fan el diagnòstic, la valoració dels infants i del seu entorn sociofamiliar, i proposen les mesures més adequades per a cada cas.
Elaboren plans de millora per a l'infant i la seva família, fan el seguiment i el tractament un cop s'han aplicat les mesures proposades, tant si estan en el nucli familiar com en un centre o en una família d'acollida.
Són els responsables de coordinar els altres equips i serveis del seu territori que també intervinguin en l'atenció als infants en desemparament, així com donar assessorament als serveis socials bàsics d'atenció social.
Aquest directori ofereix una relació dels establiments i serveis d'atenció públics, concertats i col·laboradors específics per a la gent gran (residències, centres de dia i habitatges tutelats), organitzats per comarques.
Els centres públics són de titularitat de la Secretaria d'Inclusió Social i Promoció de l'Autonomia Personal.
Els centres concertats són aquells establiments privats que ofereixen un nombre determinat de places concertades, és a dir, cedides a la xarxa pública.
Els centres col·laboradors són aquells establiments privats que ofereixen un nombre determinat de places de col·laboració.
Són places que s'ofereixen a la xarxa pública, però a diferència dels centres concertats, sense ser de titularitat pública.
Actualment a Catalunya hi ha més de 700 famílies acollidores, amb les quals hi estan acollits més de 900 infants.
Però encara se'n necessiten moltes més, especialment per grups de germans o infants amb malalties greus i diversitat funcional.
Les necessitats de l'infant i la situació de la seva família biològica defineixen la temporalitat de l'acolliment.
Pot ser un acolliment d'urgència i diagnòstic, un acolliment simple, un acolliment permanent i també existeix l'acolliment de caps de setmana i vacances, per a infants més grans i adolescents.
Podeu informar-vos trucant 012 o través de les institucions col·laborades d'integració familiar (ICIF) que col·laboren amb l'Institut Català de l'Acolliment i de l'Adopció (ICAA).
Les Associacions de Famílies Acollidores són entitats sense ànim de lucre, les quals dirigeixen la seva activitat cap a les persones que es plantegen la possibilitat d'acollir un infant o que ja estan vivint aquesta experiència, com també a tots els qui estan sensibilitzats amb el tema de l'acolliment.
Coordinadora d'Associacions de Famílies Acollidores de Catalunya
Actualment, la coordinadora està formada per:
L'acolliment no és un pas previ a l'adopció, sinó que té com a objectiu que l'infant torni amb la família d'origen.
Per això, cal tenir clar que arribarà un dia en què l'infant es reintegrarà al seu entorn familiar.
L'acolliment pot finalitzar per diverses causes: quan l'Administració considera que la família d'origen de l'infant està preparada per fer-se'n càrrec, quan l'infant arriba a la majoria d'edat o quan una situació provoca una interrupció inesperada de l'acolliment.
L'acolliment és una ajuda temporal que no es planteja com a pas previ a una adopció.
Són dos processos diferents i així s'ha de plantejar a la família sol·licitant.
L'adopció i l'acolliment són dos processos diferents i la família ha de tenir clar quin projecte de família vol portar endavant.
L'acolliment familiar és una de les formes d'ajut i protecció als infants i adolescents que es troben en una situació familiar que fa que hagin de viure fora de la seva família.
Ser família acollidora dóna l'oportunitat d'estimar, educar i donar seguretat a un infant que ho necessita, tot fent les funcions que temporalment no pot fer la família d'origen.
Cal tenir clar que la separació física entre l'infant i la seva família no implica que els lligams afectius es trenquin.
La família acollidora ha de vetllar per la formació i el desenvolupament integral de l'infant.
Els infants que necessiten una família d'acollida han viscut situacions difícils que els han portat a la separació del seu nucli familiar d'origen i estan en situació de desemparament.
El Programa individual d'atenció (PIA) que realitzen els serveis socials públics, determina les modalitats d'intervenció més adients a les necessitats de les persones en situació de dependència pel que fa als serveis i les prestacions econòmiques previstes a la resolució pel seu grau i nivell/o grau.
En l'elaboració del PIA preval el criteri professional, si bé la participació de la persona beneficiària i/o la família o les entitats tutelars que la representin, s'incorpora en l'elecció dels serveis i les prestacions econòmiques previstes a la valoració que s'ajustin millor a les seves necessitats.
El procés s'inicia quan l'administració autonòmica ha emès la resolució de la sol·licitud de reconeixement de la situació de dependència.
Aleshores, la persona sol·licitant rep la trucada dels serveis socials del seu ajuntament o l'avís al centre (en el cas que estigui ingressada) per concertar una entrevista (al centre de serveis socials, al domicili o al centre residencial).
L'objectiu de l'entrevista és conèixer les seves preferències pel que fa a les prestacions i els serveis que preveu la Llei de la dependència en funció del grau i nivell/o grau reconeguts.
Si no fos possible localitzar-la telefònicament, se li fa una notificació escrita on se la cita amb un dia i hora programats.
Un cop realitzada l'entrevista, la persona professional responsable comença la fase d'elaboració del PIA, que consta de la documentació següent:
La documentació original es tramet, hi hagi acord o no, al Registre del Servei Territorial del Departament.
Durada màxima del procés d'elaboració del PIA: tres mesos des de la data de la resolució del grau i nivell/o grau.
El China Center for Children's Welfare and Adoption (CCCWA) ha informat a través de la seva web, que els certificats d'idoneïtat dels expedients de sol·licitud d'adopció a Xina que pel transcurs del temps vagin caducant, a partir d'ara hauran de ser renovats mitjançant l'actualització de l'informe psico-social.
Actualment el termini per rebre una assignació en via ordinaria és de més de 10 anys.
Si el Centre d'Adopcions xinès no canvia aquesta tendència, la previsió és que el temps d'espera vagi augmentant progressivament.
També hi ha la possibilitat de sol·licitar un infant amb necessitats especials (Passatge verd).
Programa de necessitats especials de Xina.
Les famílies que estan en espera d'assignació d'un infant de via ordinària i que opten per la via de necessitats especials han de saber que aquest canvi, comporta el tancament de l'expedient de via ordinària obert anteriorment.
Tipus d'adopció: Adopció plena.
Documentació de l'expedient d'adopció exigida pel CCCWA
ECAI acreditada a Catalunya i autoritzada al país: Associació d'Ajuda als infants del món (AAIM).
Traducció i legalització de l'expedient
Tràmits posteriors a l'assignació
- Per a infants adoptats amb Carta d'invitació a Xina per adopció expedida abans de l'1 de gener de 2015, els tres primers seguiments al mes, als sis mesos i dotze mesos de l'adopció i els tres següents als dos, tres i cinc anys de l'adopció.
- Per a infants adoptats amb Carta d'Invitació a Xina per adopció expedida després de l'1 de gener de 2015, el primer seguiment als 6 mesos de l'adopció, i els següents a l'any, dos anys, tres anys, quatre anys i cinc anys de l'adopció.
- La família adoptiva podrà preparar pel seu compte els tres darrers informes postadoptius, que seran signats pels pares adoptius i pel menor adoptat si té més de 10 anys d' edat en la data de l'informe ( en aquest cas també adjuntarà un escrit descriptiu de la seva experiència i opinió en relació a la seva vida amb la família adoptiva i entorn escolar ).
Tots els informes han de ser presentats al CCCWA per mitjà de l' ECAI que ha fet els tràmits o a través l'Organisme competent ( ICAA ), incloent un mínim de 8 fotografies de la vida de l'adoptat, junt amb els pares adoptius (algunes amb un fons representatiu del país receptor, sempre annexant al primer informe algunes de l'estada dels adoptants a la Xina en el moment de l'adopció)
- En el moment en que es faci efectiu, caldrà annexar a l'informe de seguiment còpia del llibre de família, DNI o passaport espanyol de l'adoptat com a comprovant de la finalització dels tràmits de l'adopció.
Aquesta informació no té caràcter vinculant.
Només s'admeten sol·licituds dirigides cap aquest país si s'accepta un infant amb necessitats especials.
Tipus d'adopció: Decisió administrativa amb efectes d'adopció plena.
Documentació de l'expedient d'adopció
Tramitació de l'expedient: Es obligada la tramitació de l'expedient mitjançant l'ECAI.
Tràmits posteriors a l'assignació de l'infant
-Dermatitis atòpica en tot el cos
-Ceguesa d'un ull o de tots dos
-Nistagme ocular, cataractes o despreniment de retina
-Infants amb una orella o sense orelles
-Manca o excés de dits de mans o de peus
-Altres discapacitats o malalties greus que limiten la possibilitat de l'adopció
-Malalties que requereixen tractament durant tota la vida
Aquesta informació no té caràcter vinculant.
Com a conseqüència del gran nombre d'expedients en llista d'espera s'està allargant el període d'assignacions en aquest país.
Centre d'Adopció ( Child Adoption Center - CAC ) del Departament de desenvolupament i Benestar Social (DSDW) adscrit al Ministeri de Desenvolupament i Benestar Social.
Els infants abandonen el país amb una resolució administrativa d'acolliment preadoptiu.
Les persones sol·licitants han de ser més grans de vint-i-cinc anys.
La diferència mínima d'edat entre l' infant i els adoptants ha de ser de 15 anys.
Documentació de l'expedient d'adopció
Les autoritats tailandeses han establert que es podrà tramitar un nombre màxim anual d'expedients entre tot l'Estat espanyol.
El nombre de tramitacions per adoptar infants amb NNEE no està limitat.
(Veure annex del Govern tailandès en referència als nens de necessitats especials ).
No existint actualment cap ECAI autoritzada en l'Estat espanyol, cal tramitar l'expedient per mitjà de l' ICAA.
Per tant, els sol·licitants han de preparar pel seu compte l'expedient d'adopció i encarregar-se de la gestió de la legalització i traducció de tota la documentació.
Aquest expedient, original i traducció, s'ha d'enquadernar amb els diferents documents classificats i ordenats, i s'ha de fer arribar a l' ICAA, el qual l'enviarà a l'organisme competent de Tailàndia.
Els documents han de ser recents (menys de sis mesos en el moment de l'enviament del dossier a Tailàndia).
L'informe psicosocial ha de ser actualitzat cada dos anys.
Aquesta informació no té caràcter vinculant.
L'ECAI Balbalika ha suspès de manera temporal la tramitació d'expedients d'aquest país.
Per requeriment de l'organisme competent de Sri Lanka la tramitació s'ha de realitzar a través d'ECAI, per tant queda temporalment suspesa l'acceptació de noves sol·licituds.
Tipus d'adopció: Adopció plena.
Documentació de l'expedient d'adopció
ECAI acreditada a Catalunya i autoritzada al país: Associació Balbalika.
Tramitació de l'expedient: D'acord amb la legislació vigent, és obligada la tramitació de l'expedient mitjançant l'ECAI acreditada.
Tràmits posteriors a l'assignació de l'infant
Actualment queda suspesa l'acceptació de noves sol·licituds dirigides al Senegal.
Tipus d'adopció: Adopció simple.
Després del primer any s'ha de tramitar l'adopció plena a Senegal (mitjançant poders al representant, no cal fer un segon viatge).
ECAI acreditada a Catalunya i autoritzada al país: Associació d'Iniciativa Pro Infància (IPI).
Aquesta ECAI ha suspès de manera temporal la tramitació d'expedients d'aquest país.
Tràmits posteriors a l'assignació d'infant
Autoritat Nacional per a la Protecció dels Drets de la Infància i d'Adopció.
Persones solteres o matrimonis d'home i dona, sempre que es compleixi alguna de les condicions següents:
Tots aquests documents s'han d'enviar en original o en còpia legalitzada.
També s'ha d'enviar una còpia de cadascun.
Si l'organisme competent de Romania demana completar alguna informació, el termini és de 4 mesos.
Tots els documents s'han de traduir al romanès, traducció jurada i s'han de postil·lar.
Els documents emesos per una autoritat pública no necessiten postil·la.
La tramitació de l'expedient d'adopció es pot fer per mitjà d'ECAI o bé per mitjà de l'ICAA.
En aquest últim supòsit, les persones sol·licitants hauran de preparar pel seu compte la documentació de l'expedient i gestionar-ne la legalització.
El termini de presentació de l'actualització, en cas de caducitat de la idoneïtat, és d'un màxim de 2 mesos des de la notificació de l'ANPDCA.
Romania considera que tots els certificats tenen un termini de vigència de 2 anys.
Un cop assignat l'infant, l'ICAA ha de donar la conformitat a l'assignació, per tal que puguin continuar els tràmits d'adopció, tal com estableix el Conveni de l'Haia.
A més en aquest moment caldrà fer arribar també a l'organisme competent el certificat de garantia d'entrada i residència del menor a l'Estat espanyol.
Un cop adoptat l'infant i abans de retornar a Espanya, cal sol·licitar a l'Oficina Romanesa d'Adopcions un certificat en què consti que l'adopció s'ha constituït conforme al Conveni de la Haia.
S'han de fer informes de seguiment postadoptiu durant un període mínim de 2 anys, amb una periodicitat trimestral, des de la constitució de l'adopció.
Cal traduir els informes de seguiment al romanès, per a ser tramesos a l'organisme competent.
Els sol·licitants que volen adoptar a Romania, han de tenir presents les característiques ètniques pròpies dels infants romanesos.
Les autoritats de Romania poden modificar els requisits d'adopció, així com la documentació que han de presentar els sol·licitants.
Certificat de conformitat: Atès que Romania és un país signatari del Conveni de l'Haia, serà necessari que l'autoritat del lloc on s'ha constituït l'adopció expedeixi una certificació en què s'indiqui que l'adopció s'ha dut a terme conforme al Conveni.
La no-obtenció de l'esmentat certificat de conformitat donarà com a resultat la impossibilitat d'inscriure l'infant al registre Civil espanyol corresponent.
Oficina per la Protecció Legal Internacional del Menor.
L'Adopció plena es resol jurídicament a Catalunya, després de tres seguiments (durant sis mesos) i el vist i plau de l'autoritat Txeca.
La diferència d'edat entre adoptants i adoptat ha d'estar al voltant dels 40 anys.
Documentació de l'expedient d'adopció.
Tot l'expedient ha d'anar legalitzat mitjançant el sistema de la postil·la i traduïts al txec.
Els sol·licitants han de preparar la seva documentació i legalitzar-la.
L'expedient complet el tramet l'ICAA, per Protocol Públic.
Un cop assignat l'infant, l'ICAA ha de donar la seva conformitat a l'assignació per tal que puguin continuar els tràmits de l'adopció, tal com estableix el Conveni de la Haia.
Els sol·licitants hauran de desplaçar-se al país, per un període aproximadament d'un mes, per tal de realitzar l'acoblament amb l'infant i completar els tràmits.
L'infant arriba a l'Estat espanyol amb mesura d'acolliment pre-adoptiu.
Després de realitzar tres informes de seguiment, l'organisme competent txec autoritza la finalització del procés d'adopció.Demanda que s'haurà de presentar als jutjats espanyols.
Les famílies que volen adoptar a República Txeca, han de tenir presents les característiques ètniques pròpies dels infants d'aquest país (ètnia gitana).
Tant els requisits exigits com la documentació poden ser modificats, a criteri del país.
Així mateix, l'organisme competent pot demanar documentació complementària, si ho creu convenient.
Certificat de conformitat: atès que República Txeca és un país signatari del Conveni de la Haia serà necessari que l'autoritat del lloc on s'ha constituït l'adopció expedeixi una certificació en la que s'indiqui que l'adopció s'ha dut a terme conforme al Conveni.
La no obtenció de l'esmentat certificat de conformitat donarà com a resultat la impossibilitat d'inscriure a l'infant en el Registre Civil espanyol corresponent.
L Autoritat Central polonesa ha informat de la decisió de restringir el nombre d'adopcions internacionals donant prioritat a les nacionals.
Tipus d'adopció: Adopció plena.
Els documents que formen part de l'expedient són els següents, respectant l'ordre indicat.
Tenen una validesa de dos anys a excepció de les necessitats específiques d'actualització.
ECAIs acreditades a Catalunya i autoritzades al país
El Centre Públic d'Adopció i Tutela de Polònia ens ha tramès la següent informació: