projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Aquest estudi pretén esbrinar si la tècnica del reconeixement dels drets històrics pot tenir algun paper en l'evolució de l'autogovern a Catalunya, és a dir, si el recurs a la història té algun sentit en un món globalitzat, on l'evolució tecnològica avança a un ritme frenètic i on la multiculturalitat ha passat a ésser la regla general.
Recull de les ponències presentades al seminari que, amb el mateix títol del llibre, se celebrà a Barcelona el 9 de maig de 1990.
Contenen reflexions, punts polèmics i propostes sobre el tema de les competències de l'Estat i de les comunitats autònomes en matèria de relacions internacionals, tenint en compte l'ordenament jurídic espanyol.
L'objecte d'aquest treball és l'anàlisi de la balança fiscal de Catalunya amb el Govern central de l'Estat espanyol.
És a dir, el càlcul dels diners que paguen els residents a Catalunya al Govern central, principalment en el capítol d'impostos, i quants diners retornen al territori de Catalunya, gestionats directament pel Govern central o transferits a l'autonomia.
Estudi que té com a objecte les subvencions condicionades de l'Estat a les comunitats autònomes, en aquelles matèries que són competència d'aquestes comunitats.
Examina les actuacions del Tribunal Constitucional en aquest terreny i estableix un esbós de doctrina que aquest Tribunal aplica per resoldre les controvèrsies suscitades a l'entorn de les subvencions condicionades.
Treball analític sobre el desenvolupament del procés autonòmic, que s'estructura en quatre capítols.
El primer es dedica a considerar el model econòmic al si de l'Estat de les autonomies.
El segon, a la distribució de competències en matèria econòmica.
El tercer, a la hisenda de les comunitats autònomes.
I el quart, a les relacions entre l'Estat i les comunitats autònomes en l'àmbit econòmic i financer.
Anàlisi de la clàusula continguda en la Constitució espanyola (art. 139.2), d'acord amb la qual no es poden adoptar mesures que obstaculitzin la llibertat de circulació de persones i béns en tot el territori espanyol.
La primera part del treball, però, analitza la dimensió europea de la unitat de mercat i de la llibertat de circulació de persones, béns, serveis i mercaderies.
Informe exhaustiu sobre la situació jurídica del català com a llengua d'ensenyament a Catalunya.
Exposició de totes les vicissituds per les quals ha passat aquest tema des de l'entrada en vigor de la nova Llei de normalització lingüística (any 1983) i el plantejament de la qüestió d'inconstitucionalitat per part del Tribunal Suprem, fins a la sentència del Tribunal Constitucional (any 1994).
Recull de les conferències i debats que constituiren el seminari que, amb aquest mateix títol, se celebrà a Barcelona el 9 d'octubre de 1996.
Les conferències versaren sobre l'ampliació de competències executives de les comunitats autònomes, mentre que els debats giraren a l'entorn de l'articulació entre les administracions autonòmica i local en l'exercici de les funcions executives.
Aquest treball, com els altres de la mateixa naturalesa, respon a la necessitat de determinar quant paguem els catalans i quant rebem, i ajuden a comprendre millor la realitat de l'economia catalana i les seves relacions fiscals i financeres amb l'Estat.
Contribueix també a aclarir aspectes tan importants per al finançament autonòmic com són la solidaritat o l'autonomia financera.
Recull de les ponències presentades en Seminari del mateix nom que va tenir lloc a Mollet del Vallès, els dies 26, 27 i 28 de novembre de 1997.
Es va debatre sobre el model policial, particularment a partir de l'element diferencial que es dóna a Catalunya i al País Basc amb les seves policies autonòmiques.
Es plantegen qüestions com ara la col·laboració amb els cossos estatals o les relacions amb les policies locals, així com experiències comparades amb les policies d'altres països.
Recull de les ponències presentades en el seminari que, sota aquest mateix títol, va tenir lloc a Barcelona el 7 d'octubre de 1999.
S'analitza l'estat actual de les competències de la Generalitat, les atribucions del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya i l'adaptació del Consell General del Poder Judicial a l'estructura composta de l'Estat.
Es formulen també propostes per a la seva evolució en el marc de la Constitució i de l'Estat
Recull dels continguts del Seminari que va tenir lloc a Barcelona el 28 de gener de 1999, on es va plantejar un debat sobre l'autogovern de Catalunya des d'una doble visió: una més teòrica o analítica i una altra basada en les experiències pràctiques d'aquells experts que han tingut un paper important en òrgans constitucionals o estatutaris i que han tingut ocasió d'interpretar i aplicar la Constitució i l'Estatut.
Recull de les ponències presentades en el Seminari dels dies 3 i 4 de juny de 1999, que va tenir un enfoc essencialment jurídic i va tractar qüestions com ara les competències de la Generalitat en l'àmbit esportiu; la intervenció pública de l'esport en el sistema espanyol, i sobre el nacionalisme esportiu i autonomia, en les nacions i els pobles sense estat.
Recull de les ponències presentades en aquest seminari, dividit en dues parts: la primera dedicada al marc polític i jurídic, i la segona a la immigració, els poders públics i la societat civil.
Les ponències, entre altres temes, es van centrar en la distribució del poder polític i administratiu sobre el fenomen immigratori; sobre els models de gestió descentralitzada de la immigració; sobre la interculturalitat com a repte i com a oportunitat, i sobre les responsabilitats entorn a la immigració.
Aquest treball vol oferir una visió global del sector al llarg d'aquests catorze anys i pretén cobrir un buit existent pel que fa a l'anàlisi del sector públic a Catalunya.
L'estudi recull com es consoliden, mitjançant els procediments habituals, els ingressos i les despeses de totes les administracions públiques a Catalunya i el sector públic de les administracions central, autonòmica i local.
Recull de les ponències presentades en aquest seminari, que va tenir lloc a Barcelona el 31 de novembre i l'1 de desembre de 2000.
Diversos especialistes van tractar el tema, centrat en tres grans eixos: la situació als estats compostos (Bèlgica, Suïssa i Alemanya); Estat i comunitats autònomes en l'ordenació de les universitats i, en darrer lloc, el paper de l'Estat i les comunitats autònomes en l'ordenació i gestió de la recerca.
Recull de les ponències presentades al seminari que va tenir lloc a Barcelona el 16 de novembre de 2000, les quals van versar sobre la distribució de competències i la jurisprudència constitucional en matèria de dret civil; sobre l'obra legislativa del Parlament de Catalunya en aquest àmbit i sobre les relacions entre drets civil i públic en el desplegament autonòmic i, en darrer lloc, sobre autonomia i drets d'associació i de fundació.
Ponències del seminari organitzat per l'IEA amb la finalitat d'analitzar els òrgans que reuneixen els mandataris de diferents estats compostos amb algunes característiques comunes (el Consell de la Federació al Canadà; la Conferència de ministres-presidents d'Alemanya; la Conferència de governs cantonals a Suïssa; o la Conferència de presidents d'Espanya).
Inclou reflexions sobre el federalisme a l'actualitat, sobre els seus problemes i sobre el paper que desenvolupen les relacions intergovernamentals en els Estats compostos.
Ponències del Seminari celebrat a l'IEA en què es va tractar l'anàlisi d'alguns aspectes derivats de l'execució del dret comunitari, la seva tendència expansiva cap a àmbits propis dels estats, la gestió dels ajuts i fons comunitaris per part de les comunitats autònomes i les vies per exigir la responsabilitat per incompliment del dret comunitari.
Aquest estudi examina quins camins comencen a prendre les transformacions que comporten els processos ─globals i locals alhora─ com ara la globalització tecnoeconòmica, la construcció d'entitats polítiques supraestatals i els nous moviments migratoris.
Pel que fa a les llengües, proposa consensuar-ne principis justos de distribució de funcions en base a nous conceptes com el de "subsidiarietat lingüística i/o "funcions exclusives o preferents".
L'objecte d'aquesta tesi doctoral és el sistema de distribució de les competències d'execució entre l'Estat i les comunitats autònomes.
El llibre està organitzat en quatre capítols i una recapitulació.
El primer estudia els antecedents i, concretament, el sistema implantat durant la II República espanyola.
El segon fa una anàlisi crítica del sistema vigent a l'Estat autonòmic, emmarcat en un estudi previ dels models de referència.
L'evolució del sistema és l'objecte del capítol tercer, i el capítol quart tracta de rebatre la tesi doctrinal i jurisprudencial majoritària, d'acord amb la qual les competències autonòmiques d'execució no abasten la potestat reglamentària substantiva.
La recapitulació planteja les repercussions d'Internet i de les tecnologies de la informació i la comunicació sobre el repartiment del poder d'administrar.
Ponències del seminari organitzat per l'IEA amb l'objectiu d'analitzar el funcionament actual de la concurrència de diferents administracions en l'organització de la sanitat.
El llibre s'estructura en quatre parts: la primera, de caire més general, analitza els reptes actuals del sistema nacional de salut descentralitzat; la segona confronta el sistema nacional amb els sistemes autonòmics; la tercera estudia l'organització de la provisió de serveis a les comunitats autònomes, i la quarta tracta sobre l'evolució del sistema de finançament de la sanitat.
Recull del contingut de les ponències del seminari organitzat per l'IEA i de les modificacions introduïdes pels autors com a conseqüència del debat.
S'analitza la problemàtica de la incorporació de drets en els estatuts d'autonomia a partir de les experiències de tres casos: un d'espanyol, un d'italià i un altre d'alemany.
I es completa amb un estudi sobre els mecanismes de tutela dels drets estatutaris.
A partir de l'anàlisi dels processos que s'han produït a la Gran Bretanya i a França en relació amb Escòcia i Còrsega, aquest llibre analitza fins a quin punt són vigents els plantejaments "clàssics" en els debats i projectes de reforma institucional dels estats, o si emergeixen elements que puguin generar arranjaments estables tot reconeixent la plurinacionalitat dels estats.
La lliure circulació dels factors productius que acompanya la mundialització ha afavorit l'aparició de normes supraestatals que limiten l'establiment de requisits lingüístics per part dels estats i els ens subestatals.
En aquest llibre s'examinen els límits externs que actualment condicionen els estats i els ens subestatals a l'hora de disciplinar aquells requisits lingüístics.
Obra guanyadora del I Premi Josep Maria Vilaseca.
Analitza des de la perspectiva del cas canadenc els fonaments del federalisme asimètric; Evalua quins poden ser els mitjans eficaços per plantar cara al desafiament de la globalització i proposa una construcció nacional respectuosa amb l'aportació de les diferents tradicions que s'encreuen en un mateix territori.
Llibre guanyador del I Premi Josep Maria Vilaseca.
Analitza la lògica política de la descentralització fiscal partint de la premisa que les fonts d'ingressos dels governs subnacionals són el resultat de les estratègies dels polítics nacionals dirigides a aconseguir un càrrec i a mantenir-s'hi mitjançant unes eleccions.
El model teòric es construieix a l'entorn de la decisió del Govern sobre la configuració de les transferències intergovernamentals.
Recull de les ponències del seminari organitzat per l'IEA el 4 de juny de 2008 sobre la posició i funcions dels Tribunals Superiors de Justícia, que ve a complementar l'anterior de 17 de maig de 2007 sobre la posició del Tribunal Suprem dins l'Estat autonòmic.
Constitueix una eina molt útil per conèixer, des d'una perspectiva tant teòrica com pràctica, quin és l'estat actual del funcionament dels tribunals superiors de justícia, quins són els problemes a què han de fer front i de quina manera caldria articular la relació amb el Tribunal Superior.
Anàlisi de l'evolució entre l'inici de l'autogovern el 1978 i l'aprovació de l'Estatut de 2006, dels canvis legislatius i els mecanismes polítics que han permès arribar al sistema de seguretat pública avui vigent a Catalunya.
Basat en la tesi doctoral de l'autor, Àlex Bas, doctor en dret i professor del Departament de Dret Públic i Ciències Historicojurídiques de la Universitat Autònoma de Barcelona.
Estudi de les relacions intergovernamentals basat en el contacte directe amb els seus protagonistes, realitzat per juristes i politòlegs de diversa formació i procedència amb una diferent percepció de l'Estat autonòmic i de les relacions intergovernamentals.
Conté també les propostes sorgides arran d'aquest estudi que poden ser útils a les administracions que intervenen en les relacions intergovernamentals.
Reproducció de les ponències del seminari del mateix nom organitzat el 18 de març de 2009 per l'IEA.
Una primera exposició de dret comparat com a contextualització del text bàsic espanyol dóna pas a quatre ponències sobre l'ordenació lingüística de la Constitució espanyola, la seva projecció a l'Estatut d'autonomia de Catalunya de 2006, l'aplicació en la legislació sectorial i la vigència del model constitucional estatal.
Recull de les ponències dels dos seminaris impulsats per l'IEA, celebrats el 17 de juny i el 14 de setembre de 2009, per analitzar les modificacions introduïdes en el procés de construcció europea pel Tractat de Lisboa.
El primer simposi es va centrar en les qüestions relatives a la participació de les entitats subestatals en el procés d'integració europeu i el segon va debatre sobre les relacions de les comunitats autònomes amb el sistema competencial de la Unió Europea.
Recull les ponències de la sessió internacional de treball titulada "Política exterior comparada dels ens subestatals", celebrada el 22 d'abril de 2009 al Parlament de Catalunya, amb la participació de diversos experts mundials en federalisme i autogovern.
Debats i reflexions al voltant de les experiències del Quebec, Flandes, Escòcia, del federalisme als EUA, d'Alemanya i de Suïssa.
Una eina útil per a estudiosos i investigadors en aquesta matèria i una contribució al debat sobre el paper dels ens subestatals en unes relacions internacionals contemporànies marcades per la més gran interdependència dels actors i les múltiples dimensions del procés de globalització mundial.
Les quatre ponències presentades en el marc del Seminari del mateix títol, que va tenir lloc a la seu de l'IEA el 21 d'octubre de 2009, fan referència a quatre infraestructures en l'àmbit del transport i les comunicacions que tenen un pes econòmic i social molt rellevant: els aeroports, les carreteres, els ferrocarrils i les infraestructures del litoral, i analitzen les diferents alternatives de gestió a partir del marc que ofereix l'Estat autonòmic i, en algun cas, el context europeu.
Monografia que analitza la distribució de competències dins el funcionament d'un estat compost i la manera com això afecta l'equilibri entre els ens que integren l'Estat en qüestió.
Estableix la relació entre federalisme i pertinença a la UE, prenent com a base el cas d'Àustria i els treballs de preparació de la reforma constitucional iniciats el 2003.
L'autor estudia totes les qüestions que es troben en el nucli de les dificultats que comporta construir un sistema de distribució de competències equilibrat i operatiu, tenint en compte de manera especial la incidència del factor comunitari sobre les estructures constitucionals nacionals.
Recull de les ponències presentades al seminari "Tendències actuals en l'anàlisi dels nacionalismes i dels estats multinacionals", celebrat a la Universitat del Quebec, organitzat per l'Institut Ramon Llull i la Universitat del Quebec (UQAM).
Diversos especialistes en la matèria reflexionen i aprofundeixen en la recerca de la identitat política de dues nacions sense estat: Catalunya i el Quebec.
Anàlisi de les competències importants sobre immigració assumides per la Generalitat de Catalunya, principalment des de l'aprovació de l'Estatut d'autonomia de Catalunya l'any 2006, on s'aprofundeix de manera especial en les potestats respecte als estrangers que estan més vinculades amb l'accés a l'ocupació.
L'estudi parteix del context social i polític en què es produeix aquest nou marc competencial.
D'una banda, l'estat actual dels fluxos migratoris cap al nostre país i la situació dels estrangers que ja són aquí; i de l'altra, l'abast dels debats jurídics i polítics que s'estan produint sobre el marc decisori català en matèria d'immigració.
Anàlisi de la projecció de la potestat subvencional de l'Estat sobre la distribució de competències des de la perspectiva de la pràctica estatal.
Es conclou amb una valoració crítica de l'activitat estatal, així com de la jurisprudència constitucional, i amb una reflexió constructiva orientada a assolir més respecte envers l'autonomia política de les comunitats autònomes.
Estudi comparat dels sistemes institucionals, competencials i de finançament de catorze països amb una organització federal, quasifederal o regional.
A partir de la seva identificació (Alemanya, Argentina, Austràlia, Àustria, Bèlgica, Brasil, Canadà, Espanya, Estats Units, Índia, Itàlia, Mèxic, Regne Unit i Suïssa), l'estudi destaca les singularitats pròpies de cada sistema i en detecta i ressalta els patrons comuns a l'hora d'abordar determinats fenòmens o supòsits.
Recopilació de les ponències del seminari organitzat per l'IEA dedicat al dret lingüístic i celebrat quan el Tribunal Constitucional espanyol estava a punt de pronunciar-se sobre la constitucionalitat de la majoria de preceptes que regulen les llengües oficials a l'Estatut d'autonomia de Catalunya de 2006.
Aquesta publicació vol omplir el buit existent en el dret lingüístic comparat a l'Estat espanyol.
Estudi dogmàtic i crític dels fonaments de la relació entre la integració europea y les competències de les comunitats autònomes y els mecanismes institucionals d'articulació previstos als ordenaments europeu i espanyol.
També, fa un estudi analític exhaustiu de de las transposicions de les directives que tracten matèries de les quals les CA en tenen competència.
Finalment, proposa solucions jurídic constitucionals al buidament competencial de les CA.
El tractament asimètric de les capitals, està justificat normativament?
Aquest llibre intenta donar-hi resposta amb l'estudi dels fonaments normatius de cadascun dels tres models actuals: el de ¿districte federal? (representat per Washington), el de ¿capital com a estat membre?
(Berlín, Brussel·les i Moscou en representen diverses versions), i el de ¿ciutat dins d'un estat membre? (representat per Ottawa).
El llibre investiga per què s'han triat models diferents, quins avantatges i inconvenients normatius i de caire pràctic presenta cada model, i si hi ha tendències convergents en el desenvolupament històric de cadascun.
En aquest llibre es fa un anàlisi de l'evolució de la relació entre federalisme i democràcia des de perspectives pròpies de la ciència política tant teòrica com empírica; es descriu i s'analitza aquesta relació en casos concrets contemporanis (Canadà, EUA, Rússia, Alemanya, Espanya, Bèlgica i la UE),i al final s'adreça a proporcionar conclusions.
Contingut del seminari, que es proposava comparar els punts de vista d'estudiosos catalans i italians sobre els temes que afecten al dret a decidir, com ara la relació entre democràcia i Constitució, entre sobirania i integritat territorial, entre participació popular i representació política; així com la figura del referèndum, el paper dels partits polítics i la relació entre el sistema de finançament regional/autonòmic.
Com explica el text de contracoberta "L'obra examina el fet que no hi ha en la Constitució cap interdicció perquè una comunitat autònoma pugui, ja sigui mitjançant l'autorització estatal i per via de referèndum, ja sigui mitjançant una consulta no referendària, consultar directament la ciutadania sobre qüestions del seu interès i competència; i, des de l'anàlisi del dret comparat europeu, es fa referència a les possibles alternatives en cas d'una eventual situació de bloqueig polític que fes inviable aquestes possibilitats descrites".
A Bèlgica, l'existència de dos tipus d'entitats federades, les comunitats lingüístiques i les regions, imprimeix certa complexitat al repartiment de les competències entre aquestes i e l'Estat central, i entre si.
En aquest llibre s'analitza el sistema de finançament d'unes i altres des de la perspectiva de l'autonomia tributària que tenen atribuïda.
Aquest llibre parteix d'una visió analítica per analitzar el tema que ha remogut la política catalana dels últims anys.
En última instància confirma la necessitat d'incloure la dimensió geogràfica en estudiar les preferències per la secessió i evidencia l'existència d'una massa important favorable a la secessió, un gruix més reduït de contraris i un altre grup rellevant d'indecisos que, eventualment, podrien arribar a decantar la balança.
Anàlisi de l'experiència de les tècniques juridicoadministratives emprades pel Regne Unit, que a més d'una longeva experiència mediambiental compta amb una composició territorial que permet observar com s'ha transposat la Directiva de responsabilitat mediambiental als seus diferents territoris de forma simultània.
Aquesta particular situació serà presentada per tal que Catalunya pugui aprendre dels avantatges i inconvenients sorgits de la seva aplicació.
Aquest estudi ens aproxima al tema mitjançant l'anàlisi de la jurisprudència constitucional sobre el sistema de finançament, la inclusió del principi de solidaritat en aquest sistema fins a l'actualitat i les seves perspectives de futur.
L'autor conclou que sembla més convenient reorientar el sistema de solidaritat cap a la vessant de l'ingrés, per tal que les comunitats autònomes puguin fer les transferències necessàries d'acord amb la seva capacitat financera.
Aquest treball analitza la situació a Catalunya des de l'aprovació de la LOFAGE (Llei d'organització i funcionament de l'Administració General de l'Estat) el 1997 i quina és la realitat actual de l'Administració perifèrica de l'Estat a Catalunya.
D'altra banda, exposa les vies per ampliar les competències executives de la Generalitat i avançar en la reforma de l'Administració perifèrica, i fa valoracions sobre el futur d'aquesta administració.
Aquesta obra examina alguns trets de la regulació del sistema de finançament de les comunitats autònomes i, en particular, de la Generalitat.
S'exposen aspectes centrals de la regulació que el bloc constitucionalista fa de la hisenda autonòmica; després s'examinen els criteris o principis constitucionals corresponentsi, finalment, s'indica la necessitat de fer viable el judici de la constitucionalitat d'aquesta dimensió del règim de les comunitats autònomes.
L'objectiu d'aquest treball és exposar, en els seus trets fonamentals, el debat jurídic que es va obrir amb motiu de la discutida constitucionalitat de certs preceptes de la Llei d'estrangeria, concretament els referits als drets de reunió, manifestació, associació, treball, sindicació i vaga dels estrangers sense autorització d'estada o de residència.
S'han utilitzat com a documents bàsics els primers dictàmens dels consells consultius i el recurs del Parlament basc, així com els informes emprats pel Defensor del Poble, perquè, de fet, constitueixen el gruix doctrinal sobre el qual s'han basat els posteriors dictàmens.
L'obra analitza la manca d'un model definit pel que fa al sistema d'organització territorial espanyol derivat de la Constitució de 1978, i les conseqüències que comporta.
Així, la manca d'atorgament de competències de manera directa i concreta a les comunitats autònomes, que es repeteix en el cas dels ens locals, ha distorsionat tant el sistema d'organització territorial de Catalunya com el del finançament, temes que es tracten en els dotze capítols i en les conclusions d'aquest llibre.