Funcions dels òrgans de govern dels centres i dels òrgans de garantia d'admissió, en el procés d'admissió de l'alumnat
Procediment d'admissió de l'alumnat
Formalització de sol·licituds d'admissió
Criteris d'admissió de l'alumnat
Criteris específics de prioritat en l'admissió de l'alumnat a determinats ensenyaments
Ordre de sol·licituds de llocs escolars en aplicació dels criteris d'admissió
Àrees de proximitat dels centres
Manera d'acreditar les circumstàncies al·legades i requisits d'admissió
Admissió als cicles formatius de formació professional
Admissió als ensenyaments artístics
Admissió als ensenyaments d'esports
Admissió de l'alumnat a les escoles oficials d'idiomes
Admissió de l'alumnat als centres de formació de persones adultes i aules de formació de persones adultes
Admissió d'alumnat amb necessitats educatives específiques
De l'alumnat amb necessitats educatives específiques
Integració de l'alumnat amb necessitats educatives específiques
Òrgans de garantia en els processos d'admissió de l'alumnat
Les oficines municipals d'escolarització
Les comissions d'escolarització
Publicació de la relació d'admesos i matriculació
Incompliment de les normes sobre admissió de l'alumnat
Adequació de la ràtio a les necessitats i qualitat de l'escolarització
Admissió de l'alumnat als ensenyaments de música i de dansa
Admissió de l'alumnat als ensenyaments escolars a distància
Admissió de l'alumnat a les llars d'infants o a les escoles bressol
Canvis de centre derivats d'actes de violència
Adaptació de les àrees de proximitat
L'article 27 de la Constitució de 1978 estableix el dret a l'educació com un dels drets fonamentals de la persona, l'exercici del qual té, per a l'ensenyament bàsic, caràcter obligatori i gratuït.
L'article 21 de l'Estatut d'autonomia de Catalunya recull el dret que tenen totes les persones a una educació de qualitat i a accedir-hi en condicions d'igualtat.
Disposa, també, que la Generalitat ha d'establir un model educatiu d'interès públic que garanteixi aquests drets, amb un ensenyament que és gratuït en totes les etapes obligatòries.
Així mateix, d'acord amb l'article 131.3.e) correspon a la Generalitat la competència compartida en allò que respecta a l'accés a l'educació i l'establiment i la regulació dels criteris d'admissió i escolarització de l'alumnat als centres docents.
El capítol III del títol II, de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació, regula l'escolarització en centres públics i privats concertats, aquesta regulació, que és de caràcter bàsic, preveu l'establiment de les mateixes àrees d'influència per a centres públics i privats concertats, la possibilitat de constituir comissions o òrgans de garantia de l'admissió que han de supervisar el procediment d'admissió, així com diverses mesures destinades a facilitar l'escolarització de l'alumnat amb necessitats educatives específiques, és el cas de la reserva de places o la possibilitat d'augment de ràtio, també introdueix canvis significatius en relació amb els criteris de prioritat en l'admissió, però manté com a prioritat en l'admissió el fet de procedir d'un centre adscrit i atribueix a les administracions educatives la facultat d'establir el procediment i condicions per a l'adscripció de centres.
Igualment, l'article 109 de la Llei orgànica esmentada disposa que les administracions educatives, al programar l'oferta dels llocs escolars gratuïts, han de garantir el dret de tots a l'educació i els drets individuals d'alumnes, pares i tutors, han de vetllar per una escolarització adequada i equilibrada de l'alumnat amb necessitats educatives específiques i han de tenir en compte l'oferta existent de centres públics i de centres privats concertats i els principis d'economia i d'eficiència en la utilització dels recursos públics.
Així mateix, d'acord amb la disposició transitòria dinovena de la Llei orgànica esmentada, els processos d'admissió d'alumnat als centres s'han d'adaptar a les seves previsions a partir del curs 2007-2008.
Cal, doncs, adaptar l'admissió d'alumnat als centres a la nova Llei orgànica, per motius de seguretat jurídica s'ha cregut convenient aprovar un nou decret que faciliti a tots els sectors afectats la gestió del procés d'admissió d'alumnat als centres.
Tanmateix, la voluntat ha estat mantenir la regulació que tradicionalment s'ha vingut aplicant, de manera efectiva, als processos d'admissió d'alumnes i dur a terme aquelles modificacions necessàries per adaptar-nos al nou marc bàsic.
Aquesta adaptació es fa, també, en l'àmbit del Pacte Nacional per a l'Educació que recull un conjunt de propostes que han d'ajudar a avançar cap a un servei públic educatiu com a marc per a la igualtat d'oportunitats i la llibertat d'ensenyament, en el qual l'educació no s'entén només com una necessitat per al progrés social, sinó com la condició per a fer possible una societat cohesionada i justa.
En aquest sentit, la consolidació d'una oferta educativa sufragada amb fons públics, compromesa amb la integració social i amb una educació de qualitat per a tota la ciutadania, és un objectiu prioritari de la política educativa de les administracions públiques.
L'educació és, així, un dret universal i un bé públic al qual tota la ciutadania té dret a accedir i que les administracions públiques tenen el deure de garantir en condicions de qualitat i d'igualtat.
D'acord amb això es preveu que en l'admissió de l'alumnat no hi pot haver, en cap cas, discriminació per raons de naixement, raça, sexe, religió, opinió o qualsevol altra condició o circumstància personal o social.
La finalitat d'aquest Decret és establir els processos d'admissió de l'alumnat als centres sufragats amb fons públics, en atenció al nou marc estatutari i bàsic i en la línia establerta pel Pacte Nacional, assegurar el dret individual de tot l'alumnat a una educació de qualitat, compensadora de les desigualtats personals, econòmiques i socials, i afavoridora de la integració al sistema educatiu de l'alumnat immigrat, tot garantint la transparència del procés i l'efectivitat del dret de tothom a l'educació, així com, en el marc esmentat, la llibertat d'elecció de centre atenent el seu projecte educatiu i, si escau, el seu caràcter propi.
Alhora, es vol també afavorir la família, com a nucli fonamental de la societat, en el marc de la Llei 40/2003, de 18 de novembre, de les famílies nombroses, tot incorporant al Decret el criteri complementari de pertànyer a família nombrosa.
[No vigent] Així mateix, segons la normativa anterior es tenia en compte com a criteri prioritari el de l'alumnat que pateix malaltia crònica que afecti el sistema digestiu, endocrí o metabòlic, inclosos els celíacs, que ara s'incorpora com a criteri complementari.
Pel que fa a aquestes situacions, el Departament d'Educació mantindrà les relacions que siguin més adients amb les entitats representatives.
Per tal d'afavorir aquests objectius i d'adequar la programació dels llocs escolars gratuïts a les característiques pròpies del municipi, en els municipis amb una oferta diversificada es preveu, a iniciativa de l'ajuntament corresponent, la possibilitat d'establir instruments de col·laboració entre el Departament d'Educació i els ajuntaments, les oficines municipals d'escolarització, que es constitueixen com a òrgans de garantia en el procés d'escolarització de l'alumnat en el municipi.
Així mateix, es preveu la constitució de comissions d'escolarització, que han de ser part integrant de les oficines municipals, allà on estiguin creades, per atendre l'escolarització equilibrada de l'alumnat amb necessitats educatives específiques i de l'alumnat que no hagi obtingut cap de les places sol·licitades en el procés ordinari d'admissió o que s'incorpori al llarg del curs.
El Decret preveu també, per a la millora de l'atenció educativa a l'alumnat, l'adopció de mesures singulars en aquells centres o zones geogràfiques en els quals, per les característiques de la seva població, resulti convenient una intervenció educativa diferenciada.
Aquest Decret s'ha tramitat d'acord amb l'informe del Consell Escolar de Catalunya i de la Comissió de Govern Local, efectuat el tràmit previ de consulta i participació amb els representants del personal al servei de les administracions públiques i amb la Comissió Mixta entre el Departament d'Educació i les Entitats Municipalistes;
En virtut d'això, a proposta del conseller d'Educació, d'acord amb el dictamen de la Comissió Jurídica Assessora, i amb la deliberació prèvia del Govern,
1.1 Aquest Decret regula els processos d'admissió de l'alumnat als centres, en els ensenyaments de segon cicle d'educació infantil, educació primària, educació secundària obligatòria, batxillerat, formació professional, artístics, esportius, centres i aules de formació de persones adultes i d'idiomes a les escoles oficials corresponents, sufragats amb fons públics.
1.2 S'entenen com a ensenyaments sufragats amb fons públics els que s'imparteixen en centres de titularitat pública i els que s'imparteixen en centres de titularitat privada i que són objecte de concert educatiu.
2.1 Tot l'alumnat en edat escolar té dret a un lloc escolar que li garanteixi l'ensenyament bàsic en condicions de gratuïtat.
Aquest dret comporta, així mateix, l'obligatorietat de l'escolarització corresponent.
Els centres públics i els privats en els nivells concertats estan obligats a mantenir escolaritzat tot el seu alumnat fins al final del darrer nivell obligatori que imparteixin, llevat dels canvis de centre produïts per voluntat familiar o per aplicació de la normativa de drets i deures dels alumnes.
2.2 El Departament d'Educació garanteix l'exercici del dret a un lloc escolar en l'ensenyament bàsic, així com l'oferta de places suficients per atendre la demanda del segon cicle d'educació infantil mitjançant la programació general i l'oferta anual de llocs escolars en centres amb ensenyaments sufragats amb fons públics.
2.3 El dret a l'educació es regeix pels principis d'equitat, igualtat, integració i cohesió social.
El règim d'admissió de l'alumnat en els ensenyaments sufragats amb fons públics garanteix la llibertat d'elecció de centre, que ha de ser atesa sempre que l'oferta del centre o centres elegits ho permeti.
2.4 Els centres sufragats amb fons públics no poden establir cap mena de discriminació per raons de naixement, raça, sexe, religió, opinió o qualsevol altra condició o circumstància personal o social.
La matriculació de l'alumnat a un centre públic o privat concertat suposa respectar el seu projecte educatiu, sens perjudici del respecte als drets de l'alumnat i de les seves famílies establerts a la llei.
2.5 Als centres públics que imparteixin diverses etapes educatives el procediment inicial d'admissió es fa al començament de la que correspongui a la menor edat.
En el cas dels centres privats concertats, es fa al curs que correspongui a la menor edat dels que són objecte de concert.
2.6 L'admissió de l'alumnat no es pot condicionar als resultats de proves o exàmens, llevat d'aquells que estiguin previstos en aquest Decret o en la normativa reguladora dels ensenyaments corresponents.
2.7 D'acord amb les garanties de gratuïtat establertes a l'article 88 de la Llei orgànica d'educació, els centres públics o privats concertats en cap cas poden percebre quantitats de les famílies per rebre els ensenyaments de caràcter gratuït, imposar a les famílies l'obligació de fer aportacions a fundacions o associacions, ni establir serveis obligatoris, associats als ensenyaments, que requereixin aportació econòmica per part de les famílies dels alumnes.
S'exclouen d'aquesta categoria les activitats extraescolars, les complementàries, i els serveis escolars, que, en tot cas, tindran caràcter voluntari.
2.8 Per ser admès en un centre cal complir els requisits acadèmics i d'edat, i la resta dels exigits per l'ordenament jurídic vigent per a l'ensenyament i curs al qual es vol accedir.
En el cas que l'acreditació d'algun requisit s'hagi de produir amb posterioritat al procés d'admissió, aquesta resta condicionada al fet que l'acreditació esmentada es produeixi abans del primer dia del curs escolar per al qual hagi de fer efectes l'admissió.
3.1 En els centres públics el Consell Escolar és l'òrgan responsable de decidir sobre l'admissió de l'alumnat en el centre, en el marc del compliment del que es disposa en aquest Decret i en la resta de la normativa aplicable, sens perjudici de les competències de supervisió del procediment d'admissió de l'alumnat que corresponen als òrgans de garantia d'admissió: les comissions d'escolarització i les oficines municipals d'escolarització.
3.2 En els centres privats concertats el titular és el responsable de decidir sobre l'admissió de l'alumnat en el seu centre, i el Consell Escolar participa en el procediment d'admissió de l'alumnat tot garantint-hi la correcta aplicació de les normes que la regulen, d'acord amb el que disposen aquest Decret i les normes que el desenvolupin, sens perjudici de les competències de supervisió del procediment d'admissió de l'alumnat que corresponen als òrgans de garantia d'admissió: les comissions d'escolarització i les oficines municipals d'escolarització.
3.3 El director o la directora dels centres públics i el o la titular dels centres concertats són els responsables de la baremació i de la custòdia de les sol·licituds d'admissió i de la documentació justificativa dels criteris de prioritat al·legats, fins a l'inici del curs escolar següent a aquell per al qual s'ha sol·licitat l'admissió.
3.4 Un cop finalitzat el procés general d'admissió de l'alumnat i amb anterioritat a l'inici de cada curs escolar, la direcció dels centres públics i la titularitat dels centres concertats farà constar a l'aplicació informàtica de suport a la preinscripció, que s'ha complert el que s'estableix en aquest Decret en allò que és competència del centre.
Es farà referència a l'acta del consell escolar del centre que reflecteixi el seu acord amb el compliment esmentat i, si és el cas, es faran constar les incidències produïdes en el procés.
4.1 A l'inici del procés d'admissió de l'alumnat corresponent a cada curs escolar, el Departament d'Educació haurà informat de l'oferta d'ensenyaments reglats sufragats amb fons públics a Catalunya.
Aquesta informació pot ser consultada als ajuntaments i als serveis territorials, a les oficines gestores, a la pàgina web del Departament d'Educació, al portal de serveis de la Generalitat de Catalunya i a altres mitjans de difusió que el Departament d'Educació determini.
4.2 El centre informa del seu projecte educatiu, de la seva oferta d'ensenyaments sufragats amb fons públics, de l'oferta de llocs escolars en cadascun d'aquells i, si escau, de l'adscripció del centre a altres centres per tal de facilitar la continuïtat dels estudis.
Així mateix, informa dels criteris d'admissió de l'alumnat, de l'àrea de proximitat del centre per a cada ensenyament i, en el cas de les etapes postobligatòries, dels criteris específics d'admissió.
També ha d'informar sobre els mitjans específics d'adaptació a les exigències que requereixen determinades discapacitats de l'alumnat, de què disposa el centre.
Aquesta informació s'exposa en el tauler d'anuncis del centre i en tots els sistemes d'informació pública de què aquest disposi.
4.3 Tots els centres informen també de les activitats extraescolars o complementàries i dels serveis escolars que ofereixen així com de les quotes corresponents i del caràcter voluntari i no lucratiu d'aquestes activitats i serveis.
Si reben de les administracions públiques ajuts o subvencions per sufragar aquestes activitats, han d'informar-ne.
4.4 El centre privat informa del règim de finançament amb fons públics dels ensenyaments concertats i, si és el cas, del seu caràcter propi.
També informa dels ajuts que rep de les administracions públiques per sufragar altres ensenyaments que imparteixi.
4.5 Els centres faciliten la informació anterior a l'ajuntament del municipi on estan ubicats, per tal que la puguin utilitzar els serveis informatius de l'ajuntament o, si està constituïda, l'oficina municipal d'escolarització.
5.1 El Departament d'Educació, determina anualment, d'acord amb la programació general i escoltats els ajuntaments, l'oferta inicial de llocs escolars en cada centre i en cada ensenyament sufragat amb fons públics, per cursos i grups.
5.2 Aquesta oferta inicial pot ser modificada pel Departament d'Educació en acabar els períodes de preinscripció, en funció de les necessitats d'escolarització i escoltats els òrgans de garantia d'admissió.
6.1 L'admissió per primera vegada en un centre per cursar ensenyaments sufragats amb fons públics requereix, en tot cas, la presentació de la corresponent sol·licitud d'admissió, amb independència que es faci en període ordinari o, excepcionalment, durant el curs escolar.
Aquesta sol·licitud es farà en el model que estableix el Departament d'Educació, i s'hi consignaran els centres i ensenyaments sol·licitats, per ordre de preferència.
6.2 La sol·licitud d'admissió es requereix sempre per al procediment inicial d'admissió previst a l'article 2.5 d'aquest Decret.
També es requereix per accedir al batxillerat de la modalitat d'arts, a qualsevol modalitat de batxillerat si s'està cursant o s'ha cursat un cicle formatiu, a la formació professional, i als ensenyaments de règim especial, tot i que aquests ensenyaments s'imparteixin al mateix centre en el qual s'està escolaritzat.
6.3 En el període de preinscripció de l'alumnat establert amb caràcter general, la sol·licitud d'admissió s'ha de presentar al centre sol·licitat en primer lloc o a l'ajuntament de la localitat on aquest centre estigui ubicat, o a la oficina municipal d'escolarització, si el municipi en té, en el termini i pels mitjans que estableixi el Departament d'Educació.
Es pot presentar també als serveis territorials o a l'oficina territorial del Departament d'Educació que correspongui al centre triat en primer lloc.
En els casos en què la sol·licitud no s'hagi presentat en el centre demanat en primer lloc, l'òrgan receptor la farà arribar immediatament a aquest centre.
6.4 La presentació de més d'una sol·licitud d'admissió per accedir a ensenyaments inclosos en un mateix procediment de preinscripció convocat pel Departament d'Educació, o la falsedat o el frau en les dades aportades, comporta la pèrdua dels drets de prioritat que puguin correspondre al sol·licitant.
En aquest darrer cas l'Administració educativa ha de comunicar a l'autoritat competent aquests fets perquè adopti les mesures oportunes en relació amb les responsabilitats en què el sol·licitant hagués pogut incórrer.
6.5 Una vegada finalitzat el període de preinscripció les noves sol·licituds d'admissió s'han de presentar al centre sol·licitat en primer lloc o a la comissió d'escolarització o, si escau, a l'oficina municipal d'escolarització corresponent.
Si d'acord amb el calendari de resolució del procés de preinscripció encara és possible, les sol·licituds s'inclouen, fora de termini, en el procés.
Si ja no és possible incloure-les en el procés però són anteriors a l'inici del nou curs, s'atenen, a partir del final del curs actual, d'acord amb les preferències manifestades a la sol·licitud i en el marc de les places que quedin vacants després de resoldre el procés de preinscripció i garantir la continuïtat dels propis alumnes del centre.
Les sol·licituds presentades després de l'inici del curs només s'atenen si corresponen a alumnat no escolaritzat a Catalunya, a canvis de domicili que comporten canvi del municipi de residència (o de districte municipal en el cas de Barcelona) o a d'altres circumstàncies excepcionals.
Si qui rep la sol·licitud és el centre demanat en primer lloc i té places vacants, procedeix a l'admissió.
Si el centre que rep la sol·licitud no té places vacants o la sol·licitud no s'ha presentat al centre, la comissió d'escolarització o l'oficina municipal corresponent, orienta els pares o tutors, els informa dels centres que disposen de vacants adequades a la seva sol·licitud, pren nota de les seves preferències i envia la sol·licitud al primer centre dels demanats que té places vacants, per tal que procedeixi a l'admissió de l'alumne.
Són criteris generals de prioritat en l'admissió de l'alumnat per cursar ensenyaments sufragats amb fons públics, quan en un centre el nombre de sol·licituds és superior al de llocs escolars disponibles, els següents:
L'existència de germans matriculats al centre o pares o tutors legals que hi treballin.
La proximitat del domicili de l'alumne o alumna al centre o, si s'escau, la proximitat del lloc de treball del pare, la mare, tutor o tutora, guardador o guardadora de fet, o de l'alumne o alumna quan sigui major d'edat.
La renda anual de la unitat familiar, tenint en compte les especificitats que per al seu càlcul s'apliquin a les famílies que tinguin la condició legal de família nombrosa.
En el cas del batxillerat, expedient acadèmic.
Ordenades les sol·licituds, d'acord amb aquests criteris prioritaris, en cas d'igualtat de puntuació de les sol·licituds, s'ha d'aplicar el criteri complementari de tenir la condició legal de família nombrosa o monoparental.
En cas de persistir l'empat, cal aplicar el procediment establert en l'article 9.2.
Són criteris específics de prioritat en l'admissió de l'alumnat a determinats ensenyaments els següents:
a) Per cursar ensenyaments en el primer curs d'educació primària, d'educació secundària obligatòria o de batxillerat, en un centre determinat, té preferència l'alumnat que procedeixi dels centres i ensenyaments que hi són adscrits.
b) Per cursar ensenyaments de formació professional, els que figuren a l'article 13 d'aquest Decret.
c) Per cursar ensenyaments artístics, els que figuren a l'article 14 d'aquest Decret.
d) Per cursar ensenyaments d'esports, els que figuren a l'article 15 d'aquest Decret.
e) L'alumnat que cursi simultàniament ensenyaments de règim general i ensenyaments reglats de música o de dansa té preferència per a l'accés als centres de règim general que es determinin per resolució de l'òrgan competent del Departament d'Educació.
El mateix tractament s'aplicarà a l'alumnat que segueixi programes esportius d'alt rendiment.
9.1 Per ordenar les sol·licituds d'admissió i gestionar els llocs escolars del centre quan el nombre de sol·licituds és superior a l'oferta, s'apliquen en primer lloc els criteris específics de prioritat que correspongui.
Seguidament, en el cas de l'educació infantil, els ensenyaments obligatoris o el batxillerat s'ordenen pels criteris generals de prioritat i, si escau, pels criteris complementaris, d'acord amb el barem que s'estableix a l'annex d'aquest Decret.
En el cas dels ensenyaments de formació professional, dels ensenyaments artístics o dels ensenyaments d'esports, s'apliquen exclusivament els criteris específics.
9.2 En les situacions d'empat que es produeixin després d'aplicar aquests criteris, l'ordenació de les sol·licituds afectades es fa per sorteig públic, d'acord amb el procediment que estableixi el Departament d'Educació.
10.1 L'adscripció de centres que disposa la legislació vigent es pot establir entre centres que imparteixen segon cicle d'educació infantil i centres d'educació primària, entre centres que imparteixen educació primària i centres d'educació secundària obligatòria, i entre centres que imparteixen educació secundària obligatòria i centres de batxillerat, exclosa la modalitat d'arts, sempre que, en cada cas, ambdós ensenyaments siguin sufragats amb fons públics i que els centres a adscriure estiguin ubicats en el mateix municipi que el centre receptor, llevat que en el municipi dels centres a adscriure no hi hagi oferta dels corresponents ensenyaments.
Quan un centre públic estigui adscrit a un altre centre públic, ambdós centres es consideren un centre únic pel que fa a l'aplicació del criteri d'admissió d'existència de germans matriculats al centre.
Per als centres receptors el titular dels quals és la Generalitat de Catalunya, l'adscripció s'efectua a iniciativa del Departament d'Educació per resolució dels directors i de les directores dels serveis territorials, i pot abastar més d'un centre adscrit a més d'un centre receptor.
Aquestes resolucions es fan públiques al DOGC.
Per als centres d'altra titularitat, l'adscripció s'efectua a iniciativa dels titulars del centre a adscriure i del centre receptor, mitjançant la presentació d'un conveni d'adscripció, o d'una manifestació de voluntats quan ambdós centres tenen la mateixa titularitat.
En aquest cas, l'adscripció s'estableix per resolució de la direcció general competent en la matèria, a proposta dels directors o de les directores dels serveis territorials corresponents, escoltats els centres i els ajuntaments on aquests són ubicats.
Aquesta resolució es fa pública al DOGC.
10.2 Per determinar l'adscripció de cada centre i ensenyament, es pren en consideració la disponibilitat de llocs escolars del centre o centres receptors, de manera que no se superi l'oferta que té o tenen autoritzada per al primer curs de cada ensenyament, la relació entre els projectes educatius i curriculars dels centres a adscriure i el centre o centres receptors, el caràcter propi, si fos el cas, la planificació escolar i la proximitat entre els centres.
10.3 L'adscripció de centres es fa amb independència de les modalitats que el centre receptor ofereix, si bé en aquest cas l'adscripció no implica garantia de plaça en una determinada modalitat o programa.
10.4 La modificació, al centre adscrit o al centre receptor, dels llocs escolars o dels ensenyaments autoritzats sufragats amb fons públics comporta la revisió de l'adscripció.
11.1 A l'efecte d'aplicar en l'admissió de l'alumnat el criteri general de prioritat per proximitat del domicili al centre, el director o la directora dels serveis territorials o la direcció general competent en la matèria quan l'àmbit territorial abasti més d'un dels serveis territorials, delimita les àrees de proximitat dels centres pel que fa als ensenyaments sufragats amb fons públics tenint en compte la distribució geogràfica dels centres que imparteixen cada ensenyament, a proposta de l'ajuntament o els ajuntaments corresponents, després d'escoltar els òrgans institucionals de participació i els centres afectats.
Les àrees de proximitat seran les mateixes per als centres públics i per als privats concertats d'un mateix municipi o àmbit territorial.
11.2 La informació sobre les àrees de proximitat ha d'estar exposada als centres, d'acord amb l'article 4 d'aquest Decret, i també als serveis territorials i oficines gestores del Departament d'Educació, i als corresponents ajuntaments o oficines municipals d'escolarització.
12.1 Les circumstàncies al·legades en sol·licitar l'admissió, a efectes de barem, s'acrediten documentalment i s'entenen referides al moment en què acaba el termini ordinari per formalitzar la sol·licitud o, si la sol·licitud es presenta més tard, en el moment de la seva formalització.
Les dades de caràcter personal que s'aportin només es poden utilitzar per a les finalitats del procediment d'admissió, les persones responsables del tractament d'aquestes dades han d'aplicar les normes tècniques i organitzatives que en garanteixin la seguretat i la confidencialitat.
En la mesura que s'estableixin marcs de col·laboració amb les administracions pertinents i es pugui disposar directament de la informació d'acreditació de les circumstàncies al·legades en la sol·licitud d'admissió, no s'exigirà l'acreditació documental als interessats i serà suficient que aquests signin una declaració conforme es compleixen les circumstàncies al·legades i una autorització expressa per tal que l'Administració afectada faciliti la informació a l'Administració educativa.
12.2 Els requisits acadèmics necessaris per a l'accés que no hagin estat acreditats en el moment de la presentació de la sol·licitud s'acreditaran preceptivament en formalitzar la matrícula.
13.1 Per accedir als cicles formatius de grau mitjà cal estar en possessió del títol de graduat en educació secundària obligatòria o equivalent a efectes acadèmics.
També s'hi pot accedir si s'ha superat la prova d'accés corresponent.
Per accedir als cicles formatius de grau mitjà mitjançant la prova d'accés cal, en l'any de realització de la prova, complir com a mínim 17 anys.
13.2 Per accedir als cicles formatius de grau superior cal estar en possessió del títol de batxiller o equivalent a efectes acadèmics.
Així mateix, a partir de l'any en què es compleixen els 19 anys d'edat, es pot accedir als cicles formatius de grau superior mitjançant una prova d'accés.
A partir de l'any en què se'n compleixen 18, s'hi pot accedir si s'acredita estar en possessió d'un títol de tècnic relacionat, segons la normativa vigent, amb aquell al qual es vol accedir i se supera la prova corresponent.
13.3 En l'admissió als ensenyaments de formació professional quan no existeixin places suficients en el centre i ensenyament demanats s'atén exclusivament l'expedient acadèmic de l'alumnat, amb independència que procedeixi del mateix centre o d'un altre.
Amb anterioritat a l'inici del període de preinscripció el Departament d'Educació ha d'establir el percentatge de places que es reserven per a l'alumnat que accedeixi als ensenyaments de formació professional mitjançant la prova establerta a l'article 41.2 de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació, i per l'alumnat amb discapacitat.
En aquest darrer cas el percentatge no pot ser inferior al cinc per cent de l'oferta de places.
13.4 En els cicles formatius de grau mitjà les sol·licituds s'ordenen d'acord amb la nota mitjana dels estudis que permeten l'accés al cicle o la qualificació obtinguda a la prova d'accés.
Si al presentar la sol·licitud l'alumne encara no ha completat els estudis que permeten l'accés, es considera la nota mitjana de tots els cursos dels estudis que permeten l'accés, llevat del que està cursant.
13.5 En els cicles formatius de grau superior les sol·licituds s'ordenen donant prioritat a l'alumnat que ha cursat la modalitat de batxillerat que en cada cas determini la normativa vigent i als que superin la prova d'accés.
Dintre d'aquest grup, les sol·licituds s'ordenen d'acord amb la nota mitjana del batxillerat o la qualificació obtinguda a la prova d'accés.
A continuació s'ordenen les sol·licituds de l'alumnat que ha cursat d'altres modalitats de batxillerat o que prové d'altres ensenyaments amb dret d'accés, d'acord amb la nota mitjana dels estudis que li permeten l'accés al cicle.
14.1 Per accedir als cicles formatius de grau mitjà d'arts plàstiques i disseny cal estar en possessió del títol de graduat en educació secundària i superar una prova específica d'accés.
S'hi accedeix sense realitzar aquesta prova amb el títol de tècnic o de tècnic superior d'arts plàstiques i disseny de la mateixa família o d'ensenyaments equivalents o, si s'han superat amb aprofitament els cursos comuns d'arts aplicades i oficis artístics, d'acord amb el que es fixa en l'establiment del títol professional corresponent.
Així mateix, s'hi pot accedir sense reunir els requisits acadèmics, superant la prova d'accés corresponent, a partir de l'any en què es compleixen els 17 anys d'edat.
14.2 Per accedir als cicles formatius de grau superior d'arts plàstiques i disseny cal estar en possessió del títol de batxiller i superar una prova específica d'accés.
S'hi accedeix sense realitzar aquesta prova si en el batxillerat s'han cursat determinades matèries concordants amb els estudis als quals es vol accedir, d'acord amb el que estableix la normativa vigent o si es disposa d'un títol d'igual nivell de la mateixa família professional o d'ensenyaments equivalents o del títol de graduat en arts aplicades en alguna especialitat del mateix àmbit, d'acord amb el que es fixi en l'establiment del títol professional corresponent.
Així mateix, s'hi pot accedir sense reunir els requisits acadèmics, superant la corresponent prova d'accés, a partir de l'any en què es compleixen els 19 anys d'edat, o els 18 si s'acredita estar en possessió del títol de tècnic d'arts plàstiques i disseny relacionat amb aquell al qual es vol accedir.
Es valoren igual les sol·licituds dels que superin la prova d'accés i la dels que n'estiguin exempts.
Les sol·licituds s'ordenen segons la nota de la prova d'accés o de l'expedient acadèmic dels ensenyaments que donen dret a l'exempció.
14.3 S'accedeix als ensenyaments professionals de música o de dansa mitjançant la superació de la prova específica d'accés.
Pot accedir-se a un curs de grau mitjà diferent del primer, sense haver realitzat els cursos anteriors, mitjançant la superació d'una prova en què l'aspirant demostri que posseeix els coneixements necessaris per cursar amb aprofitament aquests ensenyaments.
14.4 Per a l'accés als ensenyaments superiors d'arts plàstiques o de disseny, o als ensenyaments de conservació i restauració de béns culturals cal estar en possessió del títol de batxiller o equivalent, i haver superat la prova d'accés en la qual es valoren la maduresa, els coneixements i les aptituds per cursar els ensenyaments corresponents.
Té accés directe als ensenyaments superiors de disseny qui estigui en possessió d'algun dels títols de tècnic o tècnica superior d'arts plàstiques i disseny, o d'un títol declarat equivalent.
14.5 Per accedir als ensenyaments superiors de música o de dansa, o als ensenyaments d'art dramàtic cal estar en possessió del títol de batxiller o equivalent o haver superat la prova d'accés a la universitat per a majors de 25 anys.
També cal superar una prova d'accés en la qual es valoren la maduresa, els coneixements i les aptituds per cursar els ensenyaments corresponents.
En els cas dels ensenyaments superiors de música o de dansa, la possessió del títol professional corresponent es té en compte en la qualificació de la prova.
14.6 En l'admissió als centres que imparteixen ensenyaments artístics, les sol·licituds s'ordenen segons la qualificació de la prova d'accés, la qualificació mitjana de l'expedient acadèmic que dóna dret a l'exempció de la prova d'accés o la qualificació de la prova específica i segons les previsions recollides a la normativa aplicable a aquests ensenyaments.
15.1 Per accedir al primer nivell de grau mitjà cal superar la prova de caràcter específic de la modalitat o especialitat, en els casos en què s'estableixi, i estar en possessió del títol de graduat en educació secundària obligatòria o equivalent a efectes acadèmics.
També poden accedir al grau mitjà les persones que superin la prova d'accés corresponent.
Per accedir al grau mitjà dels ensenyaments d'esports mitjançant la prova d'accés cal tenir 17 anys o complir-los l'any de realització de la prova.
Per accedir al segon nivell de grau mitjà cal haver superat el primer nivell de la mateixa modalitat, disciplina o especialitat esportiva i una prova de caràcter específic, en els casos en què s'estableixi.
15.2 Per accedir al grau superior cal estar en possessió del títol de tècnic/a de la modalitat, especialitat o disciplina esportiva corresponent, estar en possessió del títol de batxiller o equivalent a efectes acadèmics i, en els casos en què s'estableixi, superar la prova de caràcter específic o acreditar els mèrits esportius corresponents de la modalitat o especialitat.
També poden accedir al grau superior les persones que superin la prova d'accés corresponent.
Per accedir al grau superior dels ensenyaments d'esports mitjançant la prova d'accés cal tenir 19 anys o complir-los l'any de la realització de la prova o bé, tenir 18 anys o complir-los l'any de realització de la prova i estar en possessió d'un títol de tècnic relacionat amb aquell al qual es vol accedir.
15.3 En l'admissió als ensenyaments d'esports les sol·licituds s'ordenen d'acord amb la puntuació obtinguda al sumar a la qualificació mitjana del requisit d'accés que s'al·lega en el moment de la sol·licitud 2 punts si el domicili de la persona sol·licitant està en l'àrea de proximitat del centre i un altre punt si s'ha realitzat la prova específica d'accés a l'especialitat esportiva corresponent en qualsevol de les convocatòries de la Generalitat de Catalunya.
En el cas del grau superior, la qualificació a considerar és la mitjana entre la del títol de tècnic i la de l'altre requisit d'accés al·legat.
16.1 Per al primer curs de cada idioma ofert, quan hi hagi més sol·licituds que llocs escolars disponibles, s'efectuarà un sorteig públic, en els termes que determini el Departament d'Educació, per establir l'ordre d'admissió.
16.2 Per als cursos posteriors al primer, l'admissió es condiciona a la superació d'una prova de nivell o, quan correspongui, a la possessió dels certificats o convalidacions que fixi la normativa vigent.
Si hi ha més sol·licituds que llocs escolars disponibles per a aquests cursos, s'efectua un sorteig públic, en els termes que determini del Departament d'Educació.
16.3 El procediment detallat d'admissió de l'alumnat a les escoles oficials d'idiomes, així com les dates i, si és el cas, la forma del sorteig, es fan públics al tauler d'anuncis del centre i a la seva pàgina web.
17.1 Té prioritat per accedir als centres i aules de formació de persones adultes:
En primer lloc, l'alumnat que el curs anterior hagi cursat en el mateix centre o aula qualsevol activitat que consti a la seva oferta educativa establerta pel Departament d'Educació.
En segon lloc, l'alumnat que resideix o treballa en el mateix municipi on es troba situat el centre o aula.
17.2 Per a qualsevol activitat, quan hi hagi més sol·licituds que llocs disponibles, en cas d'empat, s'efectuarà un sorteig públic, en els termes que determini el Departament d'Educació, per establir l'ordre d'admissió.
18.1 Es considera alumnat amb necessitats educatives específiques, a l'efecte de la seva admissió en els centres, el que per raons socioeconòmiques o socioculturals requereixi una atenció educativa específica, el de nova incorporació al sistema educatiu, en el cas que per la seva competència lingüística o pel seu nivell de coneixements bàsics requereixi una atenció educativa específica, i aquell que té necessitats educatives especials, és a dir, l'alumnat afectat per discapacitats físiques, psíquiques o sensorials, o que manifesta trastorns greus de personalitat o de conducta, o malalties degeneratives greus.
18.2 El Departament d'Educació regula la manera d'acreditar aquestes necessitats educatives específiques.
18.3 El Departament d'Educació dota els centres públics i privats concertats dels recursos adients per a l'atenció de l'alumnat amb necessitats educatives específiques i pot assignar recursos addicionals quan el nombre d'aquest alumnat en un grup o centre sigui significatiu, d'acord amb les possibilitats pressupostàries.
19.1 La integració de l'alumnat amb necessitats educatives específiques i, consegüentment, la cohesió social, s'afavoreixen mitjançant l'escolarització equilibrada d'aquest alumnat en els ensenyaments sufragats amb fons públics, en tots els centres que els imparteixen, i en el marc de les previsions d'aquest Decret.
19.2 Per afavorir la integració i la distribució equilibrada de l'alumnat amb necessitats educatives específiques, s'estableix amb caràcter general una reserva de dos llocs escolars per grup al segon cicle de l'educació infantil, a l'educació primària i a l'educació secundària obligatòria.
Per al primer cicle de l'educació infantil la reserva és d'un lloc escolar per grup.
19.3 Els directors i les directores dels serveis territorials del Departament poden modificar el nombre de llocs escolars reservats en una àrea d'escolarització, escoltada la comissió d'escolarització i els centres afectats, exclusivament quan el que s'estableix amb caràcter general en el punt anterior no permeti una resposta educativa adequada a les necessitats de l'alumnat amb necessitats educatives específiques, tenint en compte els dictàmens o els informes d'escolarització dels equips d'assessorament i orientació psicopedagògica (EAP) o bé els informes dels serveis socials, dels serveis municipals i de la inspecció educativa que s'elaborin amb aquesta finalitat.
19.4 La reserva de llocs escolars per a l'alumnat amb necessitats educatives específiques és vigent fins al dia anterior a la publicació de les llistes d'admesos, quan ja s'han atès totes les sol·licituds presentades durant el procés de preinscripció que afecten aquest alumnat.
19.5 L'assignació dels llocs escolars reservats a l'alumnat amb necessitats educatives específiques es fa per resolució motivada del director o de la directora dels serveis territorials del Departament d'Educació, a proposta de la comissió d'escolarització.
Aquesta tindrà en compte, per a l'assignació de les places, les diferents cultures de procedència de l'alumnat, els informes especialitzats, les necessitats específiques de l'alumnat i la voluntat expressada en la sol·licitud pels seus pares, mares, tutors o tutores.
19.6 En particular, en l'escolarització de l'alumnat amb discapacitats físiques, psíquiques o sensorials o amb trastorns greus de personalitat o de conducta o malalties degeneratives greus, tant en centres ordinaris com en unitats d'educació especial en centres ordinaris o en centres d'educació especial, la resolució del director o de la directora dels serveis territorials determinarà l'assignació de lloc escolar en aquell centre o unitat que, d'acord amb les seves condicions i possibilitats, atengui millor les necessitats educatives de l'alumne o alumna afectat.
Per determinar-lo tindrà en compte, a més de la voluntat expressada pel pare, la mare, tutor o tutora, el dictamen de l'EAP, la proximitat del domicili i l'existència de germans o germanes matriculats o matriculades al centre.
El director o la directora dels serveis territorials pot determinar l'escolarització de l'alumne o alumna en un centre no inclòs en la sol·licitud, amb l'informe preceptiu previ de la Inspecció educativa i escoltats el pare, la mare, tutor o tutora.
En aquest cas, la resolució haurà d'estar motivada.
19.7 Per atendre les necessitats immediates d'escolarització de l'alumnat de nova incorporació al sistema educatiu, que es puguin presentar a l'inici o al llarg del curs escolar, el Departament d'Educació podrà autoritzar un increment de fins a un deu per cent del nombre màxim d'alumnes a l'aula en els centres públics o privats concertats d'una mateixa àrea d'escolarització.
Aquest increment s'ha d'efectuar mitjançant resolució motivada del director o directora dels serveis territorials corresponents, a proposta de la comissió d'escolarització o dels centres afectats.
20.1 El Departament d'Educació i els ajuntaments on hi hagi una oferta escolar diversificada podran crear oficines municipals d'escolarització.
L'oficina municipal d'escolarització és l'instrument de col·laboració entre l'ajuntament i el Departament d'Educació en el procés d'escolarització de l'alumnat als centres finançats amb fons públics en l'àmbit del municipi corresponent.
Les oficines municipals d'escolarització es creen mitjançant la subscripció d'un conveni específic entre ambdues administracions.
20.2 Les oficines municipals d'escolarització són presidides per l'alcalde o l'alcaldessa de la localitat, o per la persona en qui delegui, i actua com a vicepresident el director o la directora dels serveis territorials de l'àmbit territorial on estigui ubicat el municipi, o la persona en qui delegui.
La comissió o comissions d'escolarització que actuïn en l'àmbit territorial del municipi corresponent són part integrant de l'oficina municipal d'escolarització.
20.3 Les oficines municipals d'escolarització actuen en el procés d'escolarització dels nivells d'educació infantil, educació primària i educació secundària obligatòria.
20.4 Les oficines municipals d'escolarització tenen les finalitats següents:
a) Establir els mecanismes necessaris per orientar i informar adequadament les famílies de tota l'oferta educativa.
b) Procurar una distribució equilibrada de l'alumnat amb necessitats educatives específiques que en permeti la integració, faciliti la cohesió social i afavoreixi una qualitat educativa adequada per a tota la població escolar, en el marc de les previsions d'aquest Decret i de les funcions atribuïdes a les comissions d'escolarització.
c) Supervisar el procés de admissió de l'alumnat i el compliment de les normes que el regulen i proposar a l'Administració educativa les mesures que consideri adequades, sens perjudici de les competències que corresponen a la Inspecció Educativa.
20.5 Les sol·licituds i documentació adjunta presentades a l'oficina municipal d'escolarització s'han de remetre als centres que figuren demanats en primer lloc.
Els centres han de baremar les sol·licituds d'admissió en les quals figuren com a centre demanat en primer lloc.
20.6 Finalitzada la baremació els centres i les oficines municipals d'escolarització publiquen la relació de sol·licituds baremades.
Aquesta relació està integrada per les sol·licituds que hagin rebut els centres directament de les persones interessades o a través de l'oficina municipal d'escolarització o d'altres llocs de presentació de sol·licituds.
21.1 A l'efecte de garantir el compliment de les normes sobre admissió de l'alumnat i la participació dels diferents sectors educatius en el seguiment del procés de gestió de llocs escolars, el Departament d'Educació estableix comissions d'escolarització, com a òrgans de garanties d'admissió.
21.2 Els directors i les directores dels serveis territorials del Departament d'Educació disposen, en el seu àmbit territorial, la constitució de les comissions d'escolarització que siguin necessàries.
Un cop constituïdes, les comissions es mantenen actives fins a la constitució de les corresponents al procés d'admissió del curs següent.
Per acord de la comissió, pot constituir-se una subcomissió permanent amb la mateixa presidència.
21.3 Les competències o funcions de les comissions d'escolarització són:
a) Supervisar el procés de admissió de l'alumnat i el compliment de les normes que el regulen i proposar a l'Administració educativa les mesures que consideri adequades.
b) Oferir lloc escolar, en el segon cicle d'educació infantil i a l'ensenyament obligatori durant el període de preinscripció, a l'alumnat que encara no estigui escolaritzat les sol·licituds del qual no hagin pogut ser ateses pels consells escolars dels centres públics o pels titulars dels centres privats sufragats amb fons públics, en el marc de l'oferta de places existent i d'acord amb les preferències de centre explicitades per les famílies en la corresponent sol·licitud, en exercici de la llibertat d'elecció de centre.
A aquest alumnat la comissió li ofereix centre, per garantir l'exercici del dret a l'educació i, si s'escau, l'escolarització obligatòria.
En el cas que el centre no sigui acceptat pel sol·licitant, s'escoltarà el pare, la mare, tutor o tutora, per tal de conèixer les preferències que tenen i oferir-li una altra plaça d'entre les vacants existents.
A l'alumnat ja escolaritzat que no hagi pogut ser admès a cap dels centres sol·licitats no se li ofereix plaça, llevat que els seus pares ho demanin explícitament, ja que pot continuar en el centre on estava escolaritzat.
c) Facilitar l'acolliment, l'orientació i l'escolarització de l'alumnat amb necessitats educatives específiques, i conèixer les resolucions d'escolarització relatives als centres del seu àmbit d'actuació.
d) Oferir lloc escolar, en el segon cicle d'educació infantil i a l'ensenyament obligatori, a l'alumnat les sol·licituds del qual es presenten en haver finalitzat el període de preinscripció, i no poden ser ateses directament en el centre sol·licitat en primer lloc, en el marc de l'oferta de places existent i seguint les preferències de centre explicitades per les famílies en la corresponent sol·licitud, en exercici de la llibertat d'elecció de centre.
e) Comunicar al centre el resultat de la gestió de llocs escolars que efectuïn, per tal que aquest procedeixi a l'admissió de l'alumnat corresponent.
f) Designar entre els seus membres el secretari o la secretària de la comissió.
g) Constituir una subcomissió permanent, si així ho acorda la comissió d'escolarització, amb la mateixa presidència de la comissió i amb la composició que aquesta acordi, així com assignar-li competències o funcions d'entre les que li són pròpies.
h) Requerir l'assistència de persones tècniques o professionals d'àmbits o programes específics quan aquestes puguin ajudar a la presa de decisions i sol·licitar, si així s'acorda, la col·laboració dels ajuntaments corresponents a l'àmbit d'actuació de la comissió amb la finalitat de garantir el compliment de l'escolarització obligatòria.
i) Elaborar i aprovar els informes que el director o la directora dels serveis territorials requereixi en relació amb les competències de la comissió, i informar-los de les incidències rellevants.
j) Aprovar la memòria de la seva actuació, que haurà estat elaborada per la presidència i la secretaria de la comissió, i elevar-la al director o la directora dels serveis territorials i, si s'escau, al president o a la presidenta de l'oficina municipal d'escolarització.
De les dades generals de la memòria se'n farà un informe per als corresponents consells escolars municipals.
21.4 Cada comissió d'escolarització és constituïda pels membres següents, nomenats pel director o la directora dels serveis territorials abans de l'inici del període de preinscripció:
a) Un inspector o una inspectora d'educació, que exerceix la presidència i a qui correspon la direcció de tot el procés.
b) El director o la directora d'un centre públic de l'àmbit d'actuació de la comissió d'escolarització, a proposta dels directors i de les directores dels centres afectats.
c) El titular d'un centre concertat de l'àmbit d'actuació de la comissió d'escolarització, a proposta de les organitzacions patronals.
d) Una representació del conjunt d'ajuntaments compresos en l'àmbit d'actuació de la comissió d'escolarització en els quals estiguin ubicats els centres dels corresponents ensenyaments, designada per acord entre aquests.
Els ajuntaments que no comptin amb un membre en la comissió podran designar un representant que participi en els treballs de la comissió.
e) Dues persones en representació dels pares i mares membres de consells escolars dels centres de l'àmbit d'actuació de la comissió d'escolarització, l'una d'un centre públic i l'altra d'un centre privat concertat, a proposta de les federacions i associacions respectives.
f) Una persona en representació del consell comarcal que correspongui, si l'àmbit territorial de la comissió se circumscriu a la comarca, o és inferior a aquesta, i l'escolarització de l'alumnat afecta els serveis de transport i menjador.
g) El director o la directora d'un dels EAP de l'àmbit d'actuació de la comissió d'escolarització, o persona tècnica en qui delegui, designat pel director o per la directora dels serveis territorials corresponents del Departament d'Educació, en les comissions que afectin ensenyaments obligatoris i d'educació infantil.
h) Dues persones, membres de consells escolars de centres de l'àmbit d'actuació de la comissió d'escolarització, en representació del professorat, l'una d'un centre públic i l'altra d'un centre privat concertat, a proposta dels sindicats més representatius del sector en el territori.
La comissió podrà comptar amb l'assessorament del personal tècnic de les administracions educativa i local que consideri adient per al millor compliment de les seves funcions.
21.5 Els membres de les comissions d'escolarització han d'observar el deure de reserva respecte de les dades de caràcter personal de les que hagin tingut coneixement en l'exercici de llurs funcions.
Cada centre publica la relació de l'alumnat admès en el tauler d'anuncis i en el termini que s'estableixi, amb indicació de les dates en què ha de formalitzar la matrícula.
Així mateix, en els municipis on hi hagi oficina municipal d'escolarització, aquesta també publica, si més no en el tauler d'anuncis, les relacions de l'alumnat admès en els centres sufragats amb fons públics del seu àmbit territorial.
Contra els acords i decisions sobre l'admissió d'alumnes dels consells escolars dels centres públics es pot interposar recurs d'alçada davant el director o la directora dels serveis territorials corresponents, la resolució del qual posa fi a la via administrativa.
Contra els acords i decisions de les persones titulars dels centres privats es pot presentar reclamació davant el director o la directora dels serveis territorials corresponents en el termini de tres dies, la resolució de la qual exhaureix la via administrativa.
Les persones interessades poden presentar reclamacions davant la comissió d'escolarització en relació amb les decisions d'aquest òrgan que els afectin, en el termini de 3 dies hàbils.
Contra les decisions de la comissió d'escolarització es pot interposar recurs d'alçada davant el corresponent director o directora dels Serveis territorials del Departament d'Educació, la resolució del qual posa fi a la via administrativa.
Aquests recursos i reclamacions s'han de resoldre dins un termini que garanteixi l'adequada escolarització de l'alumne o alumna.
Per atendre les necessitats d'escolarització derivades de l'atenció a l'alumnat amb necessitats educatives específiques que es puguin presentar a l'inici o al llarg del curs escolar en els ensenyaments obligatoris, el Departament d'Educació, de manera excepcional, podrà reduir el nombre de llocs escolars per grup fins a un màxim d'un 10%, amb efectes per a un sol curs acadèmic i, en cas que es produïssin perjudicis als centres, s'adoptaran les mesures compensatòries que correspongui.
Aquesta reducció de la ràtio s'efectuarà mitjançant resolució motivada del director o de la directora dels serveis territorials, a proposta de la comissió d'escolarització i amb la conformitat dels centres afectats.
Es prioritzarà en el primer curs del segon cicle de l'educació infantil i en el primer curs de l'educació secundària obligatòria.
Per als ensenyaments de música i de dansa, el Departament d'Educació podrà establir criteris d'admissió que tinguin en compte l'edat idònia per cursar aquests ensenyaments, en particular en aquells centres que imparteixen ensenyaments integrats de règim general amb els de música o de dansa.
L'admissió de l'alumnat a les escoles de música o de dansa específiques sufragades amb fons públics, per cursar estudis que no condueixin a l'obtenció de títols amb validesa acadèmica, es regeix per les normes particulars que les corporacions locals titulars estableixen d'acord amb la legislació vigent i aquesta disposició.
L'admissió de l'alumnat a les llars d'infants públiques o a les escoles bressol públiques dels municipis on els ajuntaments no han assumit la competència en matèria d'admissió d'alumnat del primer cicle d'educació infantil es regirà pels criteris establerts en aquest Decret.
Els ajuntaments que hagin assumit la competència en matèria d'admissió d'alumnat del primer cicle d'educació infantil dels centres públics es regiran pels criteris establerts en aquest Decret i per la resta que estableixin en exercici de les seves competències i podran elaborar el seu propi barem per a cada un d'aquells.
Els ajuntaments que manifestin, per escrit i de manera motivada, la impossibilitat de dur a terme la proposta prevista a l'article 11 d'aquest Decret, abans de l'inici de la preinscripció del curs 2007-2008, als serveis territorials o la direcció general competent en la matèria, quan l'àmbit territorial abasti més d'un dels serveis territorials, han d'efectuar la proposta esmentada, dins el termini màxim de sis mesos des de l'entrada en vigor d'aquest Decret, per tal que les noves àrees puguin ser d'aplicació per al curs 2008-2009.
Per a la preinscripció del curs 2007-2008, els ajuntaments en relació amb els quals s'aprovi l'ajornament de l'establiment de les noves àrees de proximitat, pel director o la directora dels serveis territorials o per la direcció general competent en la matèria, segons correspongui, aplicaran les mateixes àrees de proximitat que tenien en vigor per al curs anterior.
Criteris generals d'admissió d'alumnat
Existència de germans o germanes matriculats o matriculades al centre o de pares o tutors legals que hi treballin:
Quan l'alumne o alumna té germans o germanes escolaritzats o escolaritzades al centre o pares o tutors legals que hi treballen en el moment en què es presenta la preinscripció: 40 punts.
Proximitat del domicili de l'alumne o alumna al centre o, si s'escau, la proximitat del lloc de treball del pare, la mare, tutor o tutora, guardador o guardadora de fet, o de l'alumne o alumna quan sigui major d'edat:
Quan el domicili de la persona sol·licitant estigui en l'àrea de proximitat del centre: 30 punts.
Quan a instància del pare o mare, tutor o tutora, guardador o guardadora, o de l'alumne o alumna quan sigui major d'edat, es prengui en consideració, en comptes del domicili de l'alumne o alumna, l'adreça del lloc de treball d'un d'ells, i aquest és dins l'àrea de proximitat del centre: 20 punts.
En el cas de la ciutat de Barcelona, quan el domicili de la persona sol·licitant és al mateix districte municipal on és ubicat el centre sol·licitat en primer lloc, però no en la seva àrea de proximitat: 15 punts.
Quan el domicili de la persona sol·licitant és al mateix municipi on és ubicat el centre sol·licitat en primer lloc, però no en la seva àrea de proximitat: 10 punts.
Quan el pare o la mare, tutor o tutora, siguin beneficiaris de l'ajut de la renda mínima d'inserció, calculat en funció dels fills a càrrec de la persona perceptora: 10 punts.
Discapacitat en l'alumne o alumna, pare, mare o germans:
Quan l'alumne o alumna acrediti una discapacitat de grau igual o superior a 33% o quan el pare, la mare, tutor o tutora, un germà o una germana de l'alumne o alumna acrediti una discapacitat igual o superior al 33%: 10 punts.
En el cas del batxillerat, a més, l'expedient acadèmic.
Quan l'alumne o alumna demana plaça per estudiar batxillerat, es calcula amb dos decimals la nota mitjana de l'expedient dels estudis que permeten l'accés al batxillerat o, si l'alumne encara els està cursant en el moment de presentar la sol·licitud d'admissió, la nota mitjana dels cursos d'aquests estudis ja avaluats definitivament i se li assignen els punts corresponents a la nota mitjana.
Criteri complementari de prioritat d'admissió d'alumnat:
Pel fet de formar part de família nombrosa o monoparental: 15 punts.