projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
La consellera de Justícia, Ester Capella i Farré, i el conseller d'Interior, Miquel Buch i Moya, faran lliurament de "la bomba de Premià" a Miquel Àngel Méndez Gil, alcalde de Premià de Mar.
L'artefacte es va localitzar a la vila el 14 d'octubre de 2016 a les hortes de Ponent, molt a prop de l'Escola Montserrat, i serà cedit per a l'exposició permanent del museu local.
Durant l'acte tindrà lloc la presentació del Programa d'identificació genètica endegat per la Generalitat de Catalunya, a càrrec de Carme Garcia i Suàrez, directora general de Memòria Democràtica.
Finalment, podrem gaudir de la conferència "La Guerra Civil a Premià de Mar", a càrrec de Joan Villarroya i Font, doctor en història i especialista en història militar, la Guerra Civil espanyola i el franquisme.
Acte institucional emmarcat en la commemoració del final de la Guerra Civil a Manresa
En els 80 anys de l'anomenada Lleva del biberó, es farà un homenatge a les persones de Manresa i el Bages que van ser mobilitzades en aquella lleva de nois tan joves.
Cinc supervivents de la Lleva del Biberó de Manresa i quatre de la resta de la comarca del Bages seran homenatjats en un acte organitzat per l'Ajuntament de Manresa i el Consell Comarcal del Bages i impulsat pel Consell de les Persones Grans de Manresa.
L'acte, obert a tothom qui hi vulgui assistir, vol fer extensiu aquest reconeixement a tots aquells que van patir els efectes d'aquella lleva i que avui ja no hi són.
Commemoració dels 80 anys dels bombardejors franquistes i el final de la Guerra Civil a Manresa
Enguany fa 80 anys dels bombardeijos i de la fi de la Guerra Civil.
L'Associació Memòria i Història de Manresa i l'Ajuntament de Manresa han preparat un programa d'activitats per recordar aquests fets tràgics i homenatjar les víctimes, en els quals s'inclou aquest acte d'homenatge
Ajuntament de Manresa i Consell Comarcal del Bages
Saló de Sessions de l'Ajuntament de Manresa
Inauguració d'una placa commemorativa a iniciativa de la Comissió de Drets Humans del Col·legi d'Advocats de Manresa i el Consell de l'Advocacia Catalana que serà un homenatge permanent a les víctimes dels bombardejos de l'aviació franquista sobre la població civil.
Ajuntament de Manresa, Col·legi d'Advocats de Manresa i Consell de l'Advocacia Catalana
Inauguració de les obres de millora
Inscripcions a l'Ajuntament de Molló (972740387 o [EMAIL] )
Inauguració de les obres corresponents al Projecte Patrimc de "Millora del Camí de la Retirada entre Molló i Coll d'Ares" a càrrec del Molt Hble.
Quim Torra, President de la Generalitat de Catalunya.
Les obres han estat finançades pel projecte Patrimc Poctefa 2014-2020 Fons Europeus de Desenvolupament Regional (FEDER), la Generalitat de Catalunya, la Diputació de Girona i l'Ajuntament de Molló.
Un cop finalitzat l'acte, a les 08:30 h, començarà una sortida guiada a peu tot resseguint i explicant el Camí de la Retirada entre Molló i Prats de Molló.
Per participar-hi cal inscripció prèvia.
Es retornarà de Prats a Molló amb autobús gratuït.
En cas de mal temps, cal trucar a l'Ajuntament per informar-se dels possibles canvis o anul·lacions.
La tasca dels arxivers i arxiveres és preservar i donar accés a la documentació que lluita contra l'oblit del passat i el silenci del present, que permet controlar o fiscalitzar la corrupció de les organitzacions, que aposta per la transparència i per l'activisme des de l'exercici de la nostra professió.
En aquestes jornades volem reflexionar sobre la importància de la documentació en relació amb la defensa dels drets humans així com, la rellevància de les transformacions tecnològiques que generen una informació que serà la nova evidència jurídica.
De la mateixa manera tractarem els episodis passats que resten per reparar i dels presents amb tota la seva complexitat.
Aquestes jornades són gratuïtes.
Podeu confirmar la vostra assistència a les mateixes i demanar el corresponent certificat d'assistència a través del formulari d'inscripció.
Sala d'actes del Museu Marítim de Barcelona
Commemoració dels 80 anys dels bombardejos a Bell-lloc d'Urgell
El 27 de Novembre del 1938, Bell-lloc d'Urgell patia el pitjor bombardeig per part de les tropes franquistes a que va estar sotmès el poble i tota la comarca.
Un bombardeig que va causar 21 vítcimes locals i una cinquantena de soldats de la rereguarda republicana del front del Segre.
En aquell bombardeig els franquistes, a part de les víctimes mortals van destruir totalment 16 habitatges i unes 40 més van quedar tocades, a part dels grans forats que van ocasionar les bombes en carrers del poble.
En Josep Rubió Sobrepere de Cervià de les Garrigues doctor en Història contemporània ens explicarà les conseqüències i el per què els pobles de la demarcació de Lleida foren bombardejats i com ha marcat això les nostres vides.
El Programa d'identificació genètica (PIG) és coordinat per la Direcció General de Memòria Democràtica, unitat competent en matèria de desapareguts i fosses comunes de la Guerra Civil i la dictadura franquista.
El PIG es basa en tres acords de col·laboració:
El PIG crearà dues bases de dades:
El Laboratori Genètic de l'Hospital Universitari de la Vall d'Hebron serà l'encarregat d'encreuar la informació d'ambdues bases de dades per intentar establir-hi relacions de parentiu i, per tant, determinar identificacions personals.
En data 7 de setembre del 2016, es va signar l'Acord marc de col·laboració entre els departaments d'Afers i Relacions Institucionals i Exteriors i Transparència, de Salut i de Justícia per a la identificació genètica de restes òssies de persones desaparegudes durant la Guerra Civil i el franquisme.
Si voleu contactar amb el museu escriviu a: [EMAIL] o truqueu al 972755180.
El Museu de la Mediterrània impulsa la I Jornada de Memòria Històrica Local de Torroella de Montgrí amb l'objectiu de recuperar el passat històric de la vila, dels seus habitants i els successos ocorreguts des de la Segona República fins a la Transició democràtica.
Sobretot a partir de la memòria oral d'aquelles persones que varen viure aquella època i aquells esdeveniments.
Conèixer la nostra història ens permet posar-la en valor i obrir camí per a construir un present i un futur amb més consciència sobre el nostre passat.
Ara fa vuitanta anys es vivien els últims episodis d'una llarga, cruenta i salvatge guerra civil.
Tot un país en retirada passava pel nostre territori i el febrer de 1939 les tropes franquistes arribaven a Torroella de Montgrí.
Enguany iniciem la I Jornada de Memòria Històrica Local tot parlant de la Guerra Civil i els 80 anys de la retirada, que comptarà amb els següents actes:
Conferència "Memòria històrica i Guerra Civil" a càrrec de Pelai Pagès, professor d'Història Contemporània a la UB.
Conferència "La derrota i l'exili a l'Empordà" a càrrec de Jordi Gaitx, professor associat d'Història a la UdG i graduat superior en Arxivística i Gestió de Documents.
Dins la programació del Cineclub Torroellenc.
Taula rodona "Vivències de torroellencs durant la Guerra Civil" amb la presència de diferents persones de la vila.
Sortida fins a l'Aeròdrom 318 de Canet amb visita guiada d'Aleix Guàrdia llicenciat en Història per la Universitat de Girona (UdG) i membre del Grup de Recerca de l'Aviació a Girona (GRAG) qui va iniciar el Projecte aeròdrom 318.
El Museu és un espai de recepció i recollida de fons històriques que sempre roman obert a la possibilitat que la població aporti fonts materials i immaterials de la nostra història.
És per això que durant les jornades, el museu farà una campanya expressa de recollida de memòria per tal que aquelles persones que ho vulguin puguin aportar al Museu documentació, objectes, fotografies, relats o qualsevol tipus de font històrica relacionada amb l'època de la Guerra Civil (1936-1939).
Fent èmfasi en el fet que també es recolliran testimonis de memòria oral.
Al Centre d'Interpretació de l'antic camp d'aviació militar de la Sénia
L'Associació d'Aviadors de la Repúbica (ADAR) organitza una jornada d'homenatge a l'aviació republicana que inclourà la visita la Centre d'Interpretació de l'antic camp d'aviació militar i la visita al Centre d'Aviació Històrica de la Sénia, entre d'altres activitats.
El camp d'aviació militar va ser construït pel govern de la República el 1937 i va acabar convertit un, any després, en la base des de la qual els avions de la Legió Còndor de l'Alemanya nazi van bombardejar nombroses poblacions del Maestrat i de la rereguarda de la batalla de l'Ebre.
Al Camp d'Aviació de la Sénia es va construir un centre d'interpretació ubicat a la casa de comandament del que va ser aquesta infraestructura militar.
El centre, estructurat en diversos àmbits, està ubicat en un edifici singular i proposa un recorregut pels diversos moments del camp d'aviació, des que el va construir l'exèrcit republicà fins que el va ocupar la Legió Còndor alemanya.
Destaca en la museografia l'ús dels audiovisuals per apropar-nos a aquesta realitat i a la petjada que va deixar en la població.
Associació d'Aviadors de la República (ADAR)
Antic Camp d'Aviació Militar (La Sénia)
A vuitanta anys de la que fou la batalla més llarga, sagnant i decisiva de la Guerra Civil, el Govern de la Generalitat proposa a les institucions públiques i a les entitats de la societat civil que participin en la commemoració i record d'aquells fets.
La batalla es va desenvolupar entre el 25 de juliol i el 16 de novembre de 1938.
115 dies de combats que van marcar la història de la II República, de Catalunya i dels milers de combatents i civils que en van patir els efectes.
Protagonistes tots ells que volen ser recordats i homenatjats al llarg d'aquest vuitantè aniversari.
Volem compartir aquesta efemèride amb el conjunt de la societat catalana: amb les institucions de la Generalitat de Catalunya, l'Administració local catalana (diputacions, ajuntaments i consells comarcals), les universitats i institucions acadèmiques, i amb les entitats de la societat civil que s'hi sentin concernides.
I especialment, també amb els ciutadans més joves, que potser encara perceben els efectes del que va ser la Guerra Civil des de la llunyania.
Tots, sense excepció, estem convidats a formar-ne part.
Cultures polítiques a Catalunya: L'espai democratacristià, liberal i el nacionalisme conservador
Un grup d'ideologies que acabarien desembocant en diverses propostes polítiques, una de les quals, CDC liderada per Jordi Pujol, assoliria un protagonisme cabdal a partir de 1980.
L'origen d'aquests grups els trobem a partits històrics, i ja desapareguts, com la Lliga Catalana o UDC.
Durant la dictadura tots aquests moviments es mobilitzaren per lluitar contra el franquisme des del vessant polític i cultural.
La creació d'artistes catalans exiliats
Exposició realitzada a partir de la recuperació d'artistes i fons de col·leccions.
Exposició 'Cultures polítiques a Catalunya: l'anarquisme'
L'anarquisme representa un dels elements més singulars de la història social recent, que singularitza políticament i socialment la història de Catalunya.
Aquesta exposició tindrà com a eixos principals analitzar l'anarquisme com a fenomen sociopolític durant el segle XX, centrant-se especialment en la seva activitat i influència social i política durant la república, guerra, exili, antifranquisme i transició.
Exposició 'La contracultura: finals del franquisme i la transició'
A finals dels 60 principis dels 70 arribaren a Catalunya una sèrie de moviments culturals alternatius.
Molts d'ells, tot i no tenir un component militant des de la perspectiva política, entraven amb col·lisió amb la manera d'entendre el món i la societat que tenia el franquisme
Exposició 'La dictadura franquista i el gènere'
Aproximació a la dictadura franquista des d'una perspectiva de gènere.
L'exposició vol mostrar com la dictadura franquista es va servir dels rols de gènere per represaliar i reprimir la societat gràcies als canvis legals, al paper de l'Església catòlica i de la Falange, a la disminució de les llibertats individuals i col·lectives.
Visita guiada als Espais de la Batalla de l'Ebre
Els Espais de la Batalla de l'Ebre són un conjunt d'elements patrimonials, des d'instal·lacions museístiques fins a llocs històrics i de memòria.
El senyor David Tormo, coordinador tècnic del Consorci Memorial dels Espais de la Batalla de l'Ebre (COMEBE), donarà a conèixer la seva gestació, com i per què es van crear, aprofitant per fer un viatge virtual pel territori.
Jornada dedicada a la 'Memòria oral de la vida quotidiana durant la guerra civil de 1936 i la postguerra'
Amb motiu del 80è aniversari de la Batalla de l'Ebre, es dedicarà la jornada a la memòria oral que encara es conserva sobre la significació que, tant la guerra com la postguerra, van tenir en la vida quotidiana de la població local.
La jornada vol recordar aquella dura quotidianitat a partir dels elements patrimonials, materials i immaterials recollits en les recerques dutes a terme per investigadors del territori.
Aquesta jornada, que es desenvoluparà en sessió de matí (de 9:45 a 13:00) i tarda (de 16:30 a 18:30), comptarà amb les ponències d'historiadors i membres d'entitats que desenvolupen la seva feina en l'àmbit de la història local i la posada en valor del patrimoni material i immaterial de les Terres de l'Ebre.
Al migdia, les persones inscrites dinaran a la Casa Ecològica de la Fatarella (cal fer la inscripció i el pagament abans del 6 de novembre).
L'assitència a la jornada és gratuïta.
Només les persones inscrites podran assistir al dinar de la Jornada (cal fer la inscripció i el pagament abans del 6 de novembre).
Departament de Cultura, Museu de les Terres de l'Ebre, IRMU, COMEBE i Ajuntament de la Fatarella
Ruta en BTT pels espais de la Batalla del Segre
La sortida és gratuïta, però es necessita inscripció prèvia.
El proper 27 de novembre farà 80 anys que els franquistes van bombardejar el poble de Bell-lloc d'Urgell, causant més de mig centenar de morts, gairebé tots ells soldats de la rereguarda del Front Republicà del Segre.
Per commemorar aquesta data el club Alpí Bell-lloc s'ha volgut sumar als actes de commemoració que està preparant l'Ajuntament de Bell-lloc d'Urgell i ha programat pel proper 10 de Novembre una pedala per visitar espais de la Batalla del Segre que tenim a tocar del nostre poble, així com Bunkers, refugis antiaeris, trinxeres, Centre d'interpretació, sales culturals i museus.
Tot en una jornada de 43 km amb btt i amb el guiatge del relant històric de l'historiador David Sancho.
La ruta, amb sortida a les 9:30h des del Km 0 de la Xarxa d'Itineraris Saludables i Culturals de Bell-lloc d'Urgell (Parc Municipal de Bell-lloc d'Urgell) durarà tot el dia i està prevista la tornada a mitja tarda i portant cada persona el seu entrepà.
L'entrada al Centre d'Interpretació del Patrimoni de la Guerra Civil "Ermengol Piró" te un cost de 2€, que cada persona abonarà a la mateixa entra del centre.
Sortida a les 9:30, arribada a les 17:30
Activitat gratuïta (cal inscripció prèvia)
L'entrada al Centre d'Interpretació del Patrimoni de la Guerra Civil té un cost de 2 euros.
Plànol del replegament republicà editat al llibre "Manuel Tragüeña.
Jaume Blanch Amorós, estudiós de la Batalla de l'Ebre, relatarà els esdeveniments militars ocorreguts durant el trencament de les línies de defensa republicanes que va precipitar el final de la Batalla de l'Ebre.
Un repàs dels darrers combats, de les últimes trinxeres, dels darres llocs de pas del riu i del pont de ferrro de Flix.
El replegament de l'exèrcit republicà cap a Flix
Per concretar l'hora i el lloc de trobada, contacteu amb Jaume Masip mitjançant el correu electrònic [EMAIL]
Jaume Blanch Amorós, estudiós de la Batalla de l'Ebre i de la localització dels seus espais, guiarà la caminada des del campament del XV Cos de l'Exèrcit republicà i baixada per l'antic camí ral de la Fatarella a Flix.
Un camí força emprat per les tropes republicanes durant la Batalla de l'Ebre i, molt especialment, durant els darrers dies d'aquesta.
Baixada pel camí de la Fatarella
Aquest col·loqui respon a un dels objectius preferents del Memorial Democràtic i de l' Associació Catalana de Juristes Demòcrates: la recerca sobre la repressió franquista i, alhora, la revisió jurídica de les actuacions judicials de la dictadura contràries a l'Estat de dret, als drets fonamentals i a les llibertats públiques.
Amb la convocatòria d'aquest II Col·loqui pretenem avançar en l' anàlisi interdisciplinària de l'acció repressiva de la dictadura i en la comparació amb la fi d'altres règims dictatorials, particularment pel que fa a la revisió jurídica i l'exigència de responsabilitats.
Inauguració del II Col·loqui Internacional (19 h)
Les transicions de les dictadures a la democràcia
L'ARQUITECTURA DE LA REPRESSIÓ FRANQUISTA
En el marc de les activitats que el Memorial Democràtic organitza entorn de l'exposició "Catalunya en transició", que es pot visitar al Castell de Montjuïc de Barcelona fins al febrer de 2014, tindrà lloc el III Col·loqui Internacional Memorial Democràtic, els dies 13, 14 i 15 de novembre de 2013.
Centrat en els processos de transició de violències i dictadures a sistemes democràtics.
Entre els seus objectius hi ha el debat i la reflexió sobre els anys de la transició i sobre altres processos transicionals, tot això a partir de diversos punts de vista i aproximacions (social, cultural, política, jurídica, etc.)
El Col·loqui es celebrarà els dies 13, 14 i 15 de novembre de 2013 a l'auditori del Museu d'Història de Catalunya.
Palau de la Generalitat de Catalunya (*)
Inscripció gratuïta: memorialdemocratic.gencat.cat o al telèfon 936 347 370.
Durant els dies de celebració del col·loqui es podrà visitar al Museu d'Història de Catalunya la versió itinerant de l'exposició "Catalunya en transició, 1971-1980" produïda pel Memorial Democràtic de la Generalitat de Catalunya.
Organitza: Memorial Democràtic de la Generalitat de Catalunya, amb la col·laboració del Museu d'Història de Catalunya i el Casal del Metge.
(*) Aforament limitat i accés amb invitació.
- Palau de la Generalitat, carrer del Bisbe
- Museu d'Història de Catalunya, Palau de Mar, plaça de Pau Vila, 3
- Casal del Metge, Via Laietana, 31
Advocat i relator de les Nacions Unides
Professor d'Història Contemporània
L'actualitat política està marcada per l'auge i consolidació de diverses propostes populistes a tot el món i el sorgiment de formes polítiques autoritàries que es presenten en l'esfera pública com a hereves dels feixismes històrics Aquestes propostes tenen en comú la simplificació dels discursos polítics, l'esquematització del debat públic i la defensa de solucions directes i contundents a problemes complexos.
Es tracta d'un fenomen global que afecta quasi tots els països amb democràcies liberals, cadascun d'ells amb característiques pròpies relacionades amb la seva història o el context polític i econòmic que està vivint.
Un fenomen que va des dels Estats Units, Regne Unit, Hongria, Itàlia, Alemanya, Àustria, Finlàndia i Espanya fins a Nicaragua, Brasil, Veneçuela, Rússia, Turquia, l' Índia o les Filipines per citar-ne alguns dels que experimenten aquest creixement de les tendències autoritàries i populistes.
Un corrent generalitzat, sens dubte, amb una dinàmica d'expansió i de conseqüències imprevisibles.
Aquest col·loqui internacional té com a objectius principals debatre els conceptes de feixisme, nou reaccionarisme, autoritarisme i populisme, i presentar a través de les intervencions d'especialistes diversos casos de projectes polítics que han pres o estan prenent aquest caire.
Així mateix, es tractarà de plantejar aquest fenomen polític tot relacionant-lo amb el paper que poden jugar els mitjans de comunicació, les xarxes socials, l' educació i les polítiques públiques de memòria.
Què hi tenen a veure l'ecosistema mediàtic i les xarxes socials –sovint conceptuades com autocomunicació de masses– en la proliferació d'aquestes opcions polítiques i maneres d'entendre el món és una de les possibles preguntes cabdals a fer-se.
L'altra, també de gran rellevància, és interrogar-se sobre el protagonisme de les polítiques públiques de memòria enfront de l'auge d'aquests idearis polítics que amenacen les llibertats individuals i col·lectives, i la mateixa democràcia liberal.
Estan assegurades les garanties de no repetició?
Quina transcendència tenen les tergiversacions i manipulacions històriques o les banalitzacions d'actituds i conceptes polítics heretats d'un passat recent atapeït d'episodis violents i traumàtics?
Amb un enfocament transversal, des de la politologia, la història, la filosofia i el periodisme aquest col·loqui internacional proposa aproximacions i interrogacions necessàries a fi d'establir una anàlisi acurada de la complexitat política de la contemporaneïtat.
Inscripcions a la ruta del dia 30 de novembre (abans del dia 22 de novembre)
Trasllat gratuït al punt de sortida
Reserves per al concert gratuït
Dels feixismes històrics als reaccionarismes postmoderns i els nous populismes.
Memorial Democràtic de la Generalitat de Catalunya i Càtedra Walter Benjamin de la Universitat de Girona.
Museu Memorial de l'Exili (MUME), European Obsevatory on Memories (EUROM), Fundació Solidaritat UB) i MACBA.
Ajuntament de Portbou, Naucoclea, Diputació de Girona, Ajuntament de Girona i Consell social de la Universitat de Girona.
Acte principal de la commemoració
Inici dels actes de commemoració dels 80 anys de la Batalla de l'Ebre
Recreació històrica de l'inici de la Batalla de l'Ebre
Un relat que commemora els 80 anys de la Batalla de l'Ebre
Presentació del llibre en el marc dels 80 anys de la Batalla de l'Ebre
Jornades de recuperació arqueològica organitzades per l'Ajuntament de Gandesa
Conferència a càrrec de Xurxo Ayán, investigador de la Universitat del País Vasc i especialista en l'arqueologia de la Guerra Civil espanyola.
Presentació del llibre d'Artur Bladé i Desumvila
Presentació del llibre d'Artur Bladé i Desumvila
Portada del llibre "Memòries de l'exili mexicà".
El pròxim 17 de maig es presentarà el llibre "Memòries de l'exili mexicà (1943-1956)" d'Artur Bladé i Desumvila.
Aquest llibre, que és el volum 13 de l'Obra Completa de Bladé, veu la llum prop de setanta-cinc anys després de ser escrit.
Es tracta d'un gran document inèdit de l'escriptor que completa definitivament el seu Cicle de l'Exili.
Aquest dietari és un testimoni importat i únic per a la història de l'exili català en terres americanes, concretament a Mèxic.
En aquest volum els lectors podran llegir la primera part, de 1943 a 1956, d'aquesta dura crònica col·lectiva.
Espectacle de música i paraula per reivindicar la cultura com a arma de construcció massiva
Els actes de commemoració del 80è aniversari de l'inici de la Batalla de l'Ebre finalitzaran amb el recital Maleïdes les guerres (i aquell qui les va fer), a càrrec de Carles Beltran (música), Lali Barenys (paraules) i Namina (cant).
Ells mateixos defineixen aquest espectacle amb les paraules següents:
"La bellesa de la poesia, de la música, de les paraules i i les cançons com a arma de combat.
Volem denunciar les guerres, totes i cadascuna, en totes les seves formes, però no des del lament sinó des d'una actitud de rebel·lió contra el sense-sentit que és la guerra, per recordar-nos que lluitar bé ens fa estar vius i ser més lliures".
Ajuntament de Caseres i Direcció General de Memòria Democràtica
El Museu de la Batalla de l'Ebre de Faió organitza l'11a Recreació Històrica.
Cartell informatiu de l'activitat
El Museu de la Batalla de l'Ebre de Faió proposa l'11a Recreació Històrica, el dia 28 de juliol, per escenificar de la manera més fidel possible uns fets històrics al mateix lloc i època de l'any en què van passar.
Per això es recula en el temps fins al 1938, amb la voluntat que els participants se sentin en la pell dels combatents que van lluitar a tots dos bàndols.
S'intenta ser fidels en tot moment a l'època, fent servir les mateixes robes, armes i estris del moment.
Cada any es fa una recreació al mateix espai físic, on hi ha trinxeres permanents, i es tria una batalla diferent dins de la gran operació militar que va ser la Batalla de l'Ebre.
Museu de la Batalla de l'Ebre - Faió