El primer semestre de 2017 ha estat "especialment intens i productiu", segons la directora general d'Igualtat, Mireia Mata i Solsona, pel que fa als projectes que miren de desenvolupar la Llei catalana d'igualtat efectiva de dones i homes, "que avança a un bon ritme.
El que resta d'any tenim, entre d'altres, el repte d'enllestir un altre dels encomanaments que la Llei fa al Govern de Catalunya: el primer Pla Quadriennal de suport a les empreses perquè incorporin a llurs organitzacions la igualtat de tracte i d'oportunitats".
El programa de formació, que acaba d'iniciar-se fa escasses dates, també s'intensificarà a partir de setembre, amb "sessions presencials, a tot el territori, en les noves eines de diagnosi i avaluació de Plans d'igualtat que recentment hem posat a l'abast d'empreses i organitzacions".
"La Llei d'igualtat catalana és prou clara i precisa a l'hora de dir-nos quin ha de ser el nostre full de ruta.
I és inequívoca pel que fa al paper dels ajuntaments i les entitats municipalistes", diu la directora general, amb una llarga experiència de gestió al món local.
L'esborrany del projecte 'Igualtat pels carrers i places', que ja es treballa amb la representació dels ens locals de Catalunya, tracta d'articular un marc de col·laboració "perquè els nomenclàtors dels pobles i de les ciutats del nostre país vagin incrementant substancialment el record i el reconeixement a les dones que amb el seu talent, esforç i compromís han creat, investigat i treballat per eixamplar els drets i el benestar comuns.
En definitiva, treure al carrer les artesanes, les treballadores, les investigadores, les creadores, les lluitadores pels drets i el progrés que avui gaudim al nostre país", manifesta el document.
Mata i Solsona està convençuda que serà una iniciativa reeixida.
"Sabem de la sensibilitat dels nostres consistoris per assumir aquest indefugible deure moral i ètic amb el patrimoni històric de les dones del nostre país, per ser actors del canvi, miralls de l'efecte mirall amb què s'eixampla la igualtat".
"No és assumible ni tolerable que la meitat de la població del nostre país estigui infrarrepresentada, infrarreconeguda i tingui, en molts àmbits de la vida, especialment a l'àmbit laboral, dificultats per gaudir plenament dels seus drets de ciutadania".
És la consecució d'aquest objectiu "inexorable", diu, "allò que anima els nostres esforços i la nostra feina, que consisteix, en essència, en contribuir a avançar-lo tant com sigui possible".
"Sense ingenuïtats i amb total consciència de la complexitat i el tempo que requereix aquesta tasca", aclareix, però "amb el convenciment de que la igualtat efectiva de dones i homes no és cap ambició utòpica, sinó un mínim incontestable i inevitable en qualsevol societat que aspiri a ser plenament democràtica".
Per a la directora general, "els veritables passos es fan quan es treballa en positiu".
En aquest sentit, assegura que el seu equip està orientat al cent per cent a donar suport i acompanyar les empreses en assegurar que la igualtat d'oportunitats sigui una realitat sense excepció a tot Catalunya.
"I cal dir que al nostre país el compromís de les empreses i organitzacions, malgrat la complicada situació econòmica que hem anat arrossegant els darrers anys, està sent, en aquest sentit, molt positiva i, en alguns casos, exemplar", reconeix.
Segons dades de l' Observatori del Treball i Model Productiu de la Generalitat, les dones treballadores catalanes cobren, de mitjana, un 26 per cent menys que els seus companys per realitzar la mateixa feina.
Una bretxa que es registra en totes les activitats econòmiques i totes les categories professionals.
Disposar de dades oficials i objectives del país, "sense dependre d'extraccions d'altres entitats, està sent fonamental per orientar recursos i esforços, i per avaluar en temps real les nostres iniciatives i elaborar nous projectes", assevera Mata i Solsona.
Fruit de l'anàlisi de la realitat específica catalana, i d'aprofundir-ne en les causes, "ens hem reafirmat en el nostre afany de formar, informar i crear eines útils a les empreses", que, en molts casos, tot i tenir una sincera voluntat de ser organitzacions igualitàries, manquen de sistemes fiables i objectius de recollida i anàlisi, interpretació i avaluació de dades" com aquesta, la de la bretxa salarial, o de mètodes de seguiment de llurs mesures d'igualtat.
La nova Guia de diagnosi d'igualtat i l'eina d'avaluació i seguiment de Plans d'igualtat "constitueixen un notable avenç en el desenvolupament de la Llei catalana d'igualtat efectiva de dones i homes, donant resposta a les necessitats de les empreses i a la lògica evolució de les polítiques d'igualtat que venen implementant-se des de fa una dècada.
Plans d'igualtat a tot el món local
Amb elles, miren de respondre a aquestes necessitats i val a dir que les primeres enquestes d'opinió que hem pogut fer fins el moment ens parlen d'una molt bona acollida per part dels professionals d'empreses i institucions", assenyala Mata i Solsona.
Les dues primeres sessions de formació en l'ús de les eines i la de presentació van aplegar prop de dues centes persones, puntualitza, amb una mitjana de satisfacció que supera els nou punts sobre deu.
"El nostre compromís és continuar abastant tot el territori, no només amb aquestes sessions presencials sobre la diagnosi i l'avaluació de Plans d'igualtat, sinó amb la formació en línia".
En aquest punt vol "palesar l'impuls del Govern perquè tots els ajuntaments i ens supramunicipals de Catalunya comptin ja amb el seu propi pla d'Igualtat", cosa que ha estat possible gràcies a l'ampliació del Contracte programa de serveis socials del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies amb les corporacions i ens locals per incorporar-hi la igualtat de dones i homes.
Un conveni que ha permès formar, en pocs mesos, personal de 70 del poc més d'un centenar d'institucions signants.
Una cultura organitzativa més justa i competitiva
Juntament amb la creació d'eines, són la formació i sensibilització, a judici de la directora, els projectes que més impacte i resultats estan oferint.
Segons les dades oficials, en 2016 el programa formatiu de l'Àrea d'Igualtat d'Oportunitats sota la seva responsabilitat va lliurar certificats a més de 1.100 professionals implicats en la negociació col·lectiva d'empreses i institucions, un 46 per cent més que l'exercici anterior.
Enguany ja sobrepassen en nombre d'inscripcions les 600 persones.
D'altra banda, el Departament de Treball, Afers Socials i Famílies ha inclòs una línia d'ajuts a actuacions per al foment de la igualtat d'oportunitats de dones i homes en l'àmbit laboral.
Subvencionarà, d'una banda, les accions de sensibilització i promoció de la igualtat en l'àmbit laboral i, per l'altra, l'elaboració d'eines i materials per fomentar la igualtat, relacionats amb la igualtat salarial, la lluita contra els estereotips, la segregació ocupacional i l'accés de dones a càrrecs directius o el foment de la corresponsabilitat i la prevenció de l'assetjament sexual i per raó de sexe.
La posada en marxa del Grup de Treball de Transversalitat de Gènere (GTTG) del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies ha estat una de les fites importants, segons Mata i Solsona, en el compliment de la Llei d'igualtat catalana, que també dedica una atenció rellevant al Registre públic català de Plans d'igualtat.
Segons la directora general, "gràcies a la disposició de moltes de les empreses del país, el Registre compta ja amb prop d'una vuitantena de plans inscrits, amb mesures que beneficien prop de 50.000 treballadors i treballadores.
"Estem treballant intensament", anuncia finalment, per trobar un marc jurídic que permeti que esdevingui un instrument de primer nivell per a fer efectives les polítiques d'igualtat a Catalunya.
"Estem impulsant la igualtat de dones i homes en la representació política, els negocis, la indústria i, de fet, en qualsevol esfera laboral.
És fonamental que ambdós rebin un pagament igual si desenvolupen les mateixes funcions i que disposin de les mateixes oportunitats per progressar, prosperar i desenvolupar-se professionalment.
Treballem perquè dones i homes puguin ocupar-se per igual de la criança dels seus fills i filles, i de la cura de llurs persones dependents, amb responsabilitats compartides a la llar i a la feina.
Creiem que el sistema educatiu hi té un paper determinant, perquè ha de començar creant les mateixes oportunitats per a tots els nens i nenes, formant-los lliures dels prejudicis i dels estereotips que llastren en la vida adulta llurs relacions personals, socials i laborals.
Dediquem una gran part dels nostres esforços a crear eines útils i efectives a aquests propòsits, a informar i a formar professionals.
Cal dir que la resposta d'empreses i professionals, i dels agents socials en general, hi està sent molt positiva i engrescadora.
Potser no l'agraïm ni l'expliquem tant com deuríem, però queda tant per fer que el present se'ns fa passat a una velocitat incompatible amb l'autocomplaença".