projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
L'Agència de Salut Pública de Catalunya (ASPCAT) i Fundació Alícia van aplegar, per segona vegada, més de 100 professionals de l'entorn del menjador escolar per treballar estratègies que millorin la satisfacció dels comensals i redueixin el malbaratament d'aliments.
El passat dimecres 23 de desembre es va realitzar a la seu de la Fundació Alícia, a Sant Fruitós de Bages, la segona jornada sobre "Estratègies per millorar la satisfacció i reduir el malbaratament d'aliments en el menjador escolar".
En aquesta segona jornada s'ha donat cabuda als professionals que es varen quedar sense participar en la primera jornada, sobre el mateix tema, del passat 9 de setembre d'enguany.
La jornada s'ha organitzat conjuntament amb professionals de la nutrició i de la restauració de l'Agència de Salut Pública de Catalunya (ASPCAT) i de la Fundació Alícia, amb l'objectiu d'oferir eines per tal de millorar el grau d'acceptació i satisfacció dels comensals del menjador escolar, així com per a reduir el malbaratament alimentari en aquest entorn.
Aquesta jornada de formació forma part de les activitats del PReME (Programa de Revisió de Menús Escolars a Catalunya) que l'Agència de Salut Pública lidera des de l'any 2006.
S'ha presentat un document de consells i recomanacions sobre "Acompanyar els àpats dels infants", generat per l'ASPCAT i dirigit a menjadors escolars i famílies.
També s'han exposat els resultats dels estudis de valoració del grau de satisfacció dels infants a través d'un estudi de valoració sensorial del PReME (Programa de Revisió de Menús Escolars) de l'Agència de Salut Pública de Catalunya i els resultats i recomanacions d'un estudi desenvolupat per l'empresa d'alimentació col·lectiva COMERTEL i per l'Observatori de l'Alimentació de La universitat de Barcelona, ODELA.
L'Agència Catalana de Seguretat Alimentària (ACSA) ha presentat la Guia per a la utilització i distribució d'excedents alimentaris amb seguretat, així com diverses experiències d'aprofitament i distribució d'excedents de menjadors escolars i de projectes de sensibilització i reducció del malbaratament alimentari a les escoles, que s'estan portant a terme en diferents centres del territori català.
En finalitzar la jornada s'ha organitzat un taller en el que tots els assistents han treballat i aportat idees i experiències per poder millorar l'acceptació dels escolars en relació a aliments com les verdures, les fruites, els llegums o el peix.
Segons les valoracions dels assistents,105 professionals que treballen en l'entorn de menjadors escolars i empreses de restauració, la jornada ha estat molt ben avaluada.
S'adjunten totes les presentacions i documents generals durant la jornada al lateral
Aquest cercador permet consultar les indústries i els establiments alimentaris inscrits al RSIPAC
El cercador permet consultar públicament les indústries i els establiments alimentaris inscrits al RSIPAC.
S'hi pot consultar la informació disponible sobre les empreses en actiu, els seus establiments i les activitats que realitzen.
El resultat de la consulta es visualitza en pantalla i també permet l'explotació de les dades per obtenir-ne llistats i extraccions en els formats csv, xls i pdf.
Estan subjectes a inscripció al RSIPAC:
El cercador també disposa d'un entorn de participació perquè els titulars dels establiments puguin comunicar les incidències en les seves dades registrades.
Cada territori té unes característiques i unes necessitats particulars que s'han d'atendre amb la màxima consideració per la diversitat.
La clau per desenvolupar projectes rellevants per a les persones és el coneixement dels condicionants de l'entorn en què viuen, i això només es pot dur a terme amb un equip divers de professionals implicats i amb coneixement de tots els àmbits.
Els Consells Territorials de Salut Pública són fonamentals per al desplegament de l'estratègia de Salut a Totes les Polítiques.
Al llarg del primer trimestre de 2017 van quedar constituïts aquests òrgans a les demarcacions de Barcelona, Girona, Lleida, Catalunya Central, Tarragona, Terres de l'Ebre i Alt Pirineu i Aran.
Formen part dels consells territorials del PINSAP representants de:
Els consells territorials del PINSAP es reuneixen periòdicament en sessió plenària, almenys un cop l'any, i poden convidar persones expertes quan es consideri necessari.
Un cop valorades les necessitats territorials a partir d'un diagnòstic de salut i després d'haver identificat els àmbits en què s'actuarà, els temes es treballen a través de les comissions tècniques de salut a totes les polítiques.
Cada comissió tècnica té entre dotze i divuit membres de mitjana i defineix un objectiu vertebrador d'un projecte per desenvolupar.
Les comissions estan coordinades per persones externes al sector de la salut i disposen d'un dinamitzador o dinamitzadora que des de l'Agència de Salut Pública de Catalunya dóna suport al territori.
Les comissions tècniques tenen plena autonomia per desenvolupar el procés de treball col·laboratiu que considerin adient per aconseguir els objectius definits i en el temps fixat.
Aquest model de funcionament permet construir en xarxa i en comú, generar sinèrgies intersectorials, aglutinar accions sectorials que facin salut, compartir responsabilitats i optimitzar i racionalitzar els recursos i actius vinculats a la salut.
Decret 202/2015, de 15 de setembre, dels òrgans de direcció, d'assessorament i de consulta i participació en l'àmbit de la salut pública.
(Feu clic sobre la imatge per veure-la ampliada)
El nombre d'intervencions en rescats que fan els bombers al medi natural a Catalunya creix any rere any, i se situa actualment entorn dels 1.500.
El fet és especialment rellevant a les zones de muntanya (amb el 60% del total de rescats), cada cop més freqüentades i on els accidents s'han doblat en els darrers deu anys.
El Govern presenta una nova guia per ajudar els agents locals a informar els visitants de les zones de muntanya
Coordinació: Arcadi Castilló Cadena (IDAPA).
Dinamització: Anna Rosa Comes (Agència de Salut Pública de Catalunya).
Departament d'Interior (Cos de Mossos d'Esquadra i GRAE), Servici Aranes de Benester e Salut, Col·legi de Treball Social de Catalunya a Lleida, Consell Comarcal del Pallars Sobirà, IDAPA, Hospital de la Cerdanya, Direcció General de Joventut, Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació (Cos d'Agents Rurals), Secretaria de Salut Pública.
Consells adreçats als agents locals per informar bé, prevenir accidents i fomentar actituds responsables
El treball pretén elaborar una web i posterior aplicació que permeti, de manera senzilla, accedir a un recull d'experiències positives que generin sinergies entre el món rural i urbà del Camp de Tarragona.
Actualment hi ha una àmplia oferta d'activitats interessants, proactives i beneficioses al Camp de Tarragona, però de vegades no arriben a tots els sectors de la població i del territori o bé hi arriben però sense recollir el potencial que generen a escala global.
EXPERIÈNCIES POSITIVES PER REDUIR DESEQUILIBRIS ENTRE ZONES RURALS I URBANES I MILLORAR EL BENESTAR.
Coordinació: Mireia Palau i Grau (Consell Comarcal de la Conca de Barberà)
Dinamització: Manel Bargalló Mesones (Agència de Salut Pública de Catalunya.
Secretaria General de l'Esport, GIPSS, Departament de Governació, Administracions Públiques i Habitatge, Departament d'Ensenyament, Departament de Justícia, Col·legi Oficial de Metges de Tarragona, Col·legi Oficial de Farmacèutics de Tarragona, Col·legi Oficial de Periodistes, Ajuntament de Reus, Consell Comarcal del Tarragonès, Consell Comarcal de la Conca de Barberà, Patronat Municipal d'Esports de Valls, ICS Camp de Tarragona, Muralles Salut SLP CAP Muralles i URV.
Les últimes enquestes del Plan Nacional sobre Drogas (Enquesta ESTUDES) sobre consum de substàncies entre adolescents de 14 a 18 anys, apunten a un increment en el consum abusiu d'alcohol en períodes molt curts de temps, fenomen anomenat binge drinking o "atracons".
En una altra enquesta sobre les condicions de vida i benestar dels/les adolescents de 15 i 16 anys passades a Tarragona al 2015 (Youth in Europe), que corroboren també les dades proporcionades pel Plan Nacional sobre Drogas, s'observen com un important factor de protecció per a la prevenció del consum d'alcohol en menors les activitats de temps de lleure portades a terme de manera regular durant la setmana.
Fomentar l'oci saludable aplegant els agents implicats en l'oci d'un territori amb l'objectiu de crear entorns més segurs, saludables i de qualitat per a la població adolescent.
Coordinació: Patricia Ros Garcia (Ajuntament de Tarragona).
Dinamització: Anna Sentenà Requesens (Agència de Salut Pública de Catalunya.
Secretaria General de l'Esport, Departament de Governació, Departament d'Ensenyament, Departament de Justícia, Col·legi Oficial de Metges de Tarragona, Col·legi Oficial de Farmacèutics de Tarragona, Col·legi Oficial de Periodistes, Ajuntament de Reus, Consell Comarcal del Tarragonès, Consell Comarcal de la Conca de Barberà, Patronat Municipal d'Esports de Valls, ICS Camp de Tarragona, Muralles Salut SLP, CAS Tarragona, CAP Muralles i URV.
Acompanyant a transitar, més enllà del llindar de la majoria d'edat, el colectiu de joves exclosos dels programes d'atenció
Durant el 2017, la Direcció General d'Atenció a la Infància i l'Adolescència va detectar un augment molt importat de joves no acompanyats, que passaven a incrementar, de manera exponencial, el col·lectiu de joves pobres sense xarxa familiar.
Catalunya, amb un 11,4% de menors pobres, ocupa el tercer lloc entre les comunitats autònomes de residència amb un índex de pobresa més elevat, entre els menors de 18 anys (indicador AROPE).
Quines circumstàncies de vulnerabilitat hi podem trobar?
ACOMPANYANT A TRANSITAR, MÉS ENLLÀ DEL LLINDAR DE LA MAJORIA D'EDAT, EL COL·LECTIU DE JOVES EXCLOSOS DELS PROGRAMES D'ATENCIÓ.
Coordinació: Jordi Burcet Solé (Departament de Justícia).
Dinamització: Maribel Calvo Caballero (Agència de Salut Pública de Catalunya.
URV, Direcció General d'Atenció a la Infància i Adolescència, Departament de Justícia, Departament d'Ensenyament, Departament de Treball, Afers Socials i Famílies, Col·legi Oficial de Veterinaris de Tarragona, Col·legi Oficial de Farmacèutics de Tarragona, Col·legi Oficial d'Infermeres i Infermers de Catalunya, Col·legi Oficial de Psicologia de Catalunya, Col·legi Oficial de Treball Social, Consell Comarcal Conca de Barberà, Institut Municipal de Serveis Socials de Tarragona, Consell Comarcal del Tarragonès, Diputació de Tarragona, Gestió Pius Hospital de Valls, Institut Pere Mata, Muralles Salut SLP CAP Muralles, Institut Pere Mata, Grup SAGESSA, ICS Camp de Tarragona, Gestió i Prestació de Serveis de Salut i Coordinadora d'Entitats de Tarragona.
El membres del Consell Territorial Consultiu i de Coordinació de la Salut Pública de la Catalunya Central, van proposar els joves i el consum d'alcohol com un dels àmbits de treball per a les futures comissions tècniques.
Atenent que el consum d'alcohol segueix creixent entre els joves i que s'avança l'edat en l'inici del consum, es va creure important treballar l'eix joves i oci saludable.
Aquest consum no només té impacte en la pròpia salut dels joves, sinó que també genera problemàtica d'incivisme i relacions.
Aquesta problemàtica es veu agreujada en les festes locals i convé que tots els municipis actuïn generant espais d'oci saludable i promovent un consum responsable.
Tenint en compte les aportacions posteriors fetes pels diferents membres del Consell, el president va resoldre la creació de la Comissió Tècnica de Joves i Oci Saludable, que es va constituir comptant amb els membres que havien proposat totes les institucions i organismes del Consell.
Diferents dades quantitatives i qualitatives avalen aquesta decisió.
Recollir intervencions a nivell de municipi i a nivell d'individu i família que permetin generar espais i activitats d'oci saludable.
Aquesta infografia ofereix una visió global dels diferents tipus d'actuacions preventives que es poden dur a terme abans, durant i després de l'organització d'una festa per fomentar un oci saludable entre els joves.
Recull de materials amb recomanacions, exemples, accions i intervencions detallades que poden ser útils a l'hora d'organitzar una festa per fomentar un oci saludable entre els joves.
La informació s'ha estructurat seguint les tres etapes clau de la planificació: abans, durant i després de la festa, i els documents estan agrupats segons els diferents tipus d'actuacions preventives que es poden dur a terme.
Coordinació: Agència de Salut Pública de Catalunya.
Dinamització: Montse Mestres i Ma Carmen Colldeforns (Agència de Salut Pública.
Departament Ensenyament; Departament de Salut – Catsalut; Departament d'Interior; Departament de Cultura; Col·legi oficial de Treball Social de Catalunya; Diputació de Barcelona; Consell Comarcal del Bages; Consell Comarcal del Berguedà; Consell Comarcal d'Osona; Ajuntament de Manresa; Ajuntament de Berga; Ajuntament de Manlleu; Ajuntament d'Igualada; Consorci Hospitalari de Vic, Mancomunitat La Plana.
Recull de recomanacions, exemples d'actuacions, models de documents i altres recursos de suport per promoure un oci saludable entre els joves.
El Pla interdepartamental i intersectorial de salut pública (PINSAP) reivindica una visió global i transversal de la salut, i identifica l'educació com una àrea prioritària d'intervenció sobre els determinants de la salut de la població.
En aquest sentit, els centres educatius ofereixen un entorn favorable per promoure la salut, desenvolupant actituds i capacitats permanents en els infants i joves, incidint també en les seves famílies i en la comunitat.
A més a més, és imprescindible dotar la comunitat universitària (estudiantat, professorat i personal d'administració i serveis) de les eines i els recursos necessaris, tant des del punt de vista curricular com extracurricular, per fer realitat la promoció de la salut a totes les polítiques en aquest àmbit.
Per desenvolupar la seva tasca, s'ha creat dues subcomissions.
La planificació urbanística, els edificis on les persones passem més del 90% del nostre temps ( casa, feina, espais d'oci) i l'accés a un habitatge digne són factors determinants de la salut de les persones.
L'entorn urbà està relacionat amb la incidència i la prevalença d'algunes de les principals causes de morbimortalitat: el sobrepès i l'obesitat, els problemes de salut mental, les lesions externes, les malalties respiratòries i les malalties cardiovasculars (Nieuwenhuijsen, 2016 i 2018; Giles-Corti, 2016).
Els cinc factors sobre els quals l'urbanisme influeix de manera directa i que tenen una afectació sobre la salut són l'activitat física, la contaminació de l'aire, el soroll, l'efecte illa de calor i la disponibilitat de zones verdes (Mueller, 2017).
D'altra banda, les pràctiques constructives i de manteniment d'edificis que tenen en compte el vector salut influeixen directament sobre la qualitat ambiental interior d'aquests edificis en actuar sobre la ventilació, la il·luminació, el soroll, la temperatura, la humitat, els materials, mobles, electrodomèstics... i asseguren, d'aquesta manera el confort, el benestar i la salut de les persones usuàries habituals.
Existeix un consens general en el fet que els edificis tenen impacte sobre quatre dels grups de problemes de salut més importants: les malalties cardiovasculars, les malalties respiratòries, la salut mental i les lesions per causa externa.
A més, s'ha relacionat l'estança en determinats edificis amb d'altres patologies com la síndrome de l'edifici malalt, la síndrome de sensibilització central i la lipoatrofia circular.
Així mateix, assegurar l'accés a un habitatge digne repercuteix directament en la salut mental i física de les persones.
Cal treballar per evitar situacions d'inseguretat residencial, amuntegament, infrahabitatge, insalubritat o manca de subministraments bàsics.
Les persones que es troben en alguna d'aquestes situacions tenen més probabilitat de presentar depressió, ansietat, intents de suïcidi, patologies respiratòries i cardiovasculars i mala salut percebuda, en general.
L'objectiu general d'aquesta comissió és evidenciar l'impacte que té l'habitatge, l'edificació i l'urbanisme sobre la salut, i fer propostes per avançar en la promoció d'entorns més saludables i sostenibles, tot garantint l'equitat en salut.
Per desenvolupar aquesta seva tasca, s'han creat tres subcomissions.
Vetllar per a la millora de la salut individual i col·lectiva mitjançant l'execució de polítiques de salut a través de la promoció per a la salut, de la protecció i la vigilància de la salut i la seguretat alimentària.
Conformar l'eix vertebrador de la xarxa de salut pública de Catalunya, anticipant-se i donant resposta a les necessitats que, en els terrenys de la vigilància, la prevenció de la malaltia, la promoció de la salut, la protecció de la salut i la salut laboral, tingui la nostra població.
Aquesta resposta ha de ser adaptable, adequada, descentralitzada, efectiva i eficient i sostenible; i es dotarà dels recursos materials, tècnic i humans adequats a les seves necessitats.
Els valors corporatius de l'Agència de Salut Pública de Catalunya són:
L'Agència de Salut Pública de Catalunya (ASPCAT) està adscrita al Departament de Salut mitjançant la Secretaria de Salut Pública, que té el rang orgànic de secretaria general.
S'integren al Departament de Salut, a través de la Secretaria de Salut Pública, els òrgans següents:
També aprova el decret que regula els òrgans de direcció, d'assessorament i de consulta i participació en l'àmbit de salut pública
El Pla interdepartamental i intersectorial de salut pública 2017-2020 manté els objectius fundacionals d'incorporar el punt de vista de la salut com un dels eixos de totes les polítiques governamentals: cal consolidar el nou paradigma de salut.
En aquest context, és imprescindible dotar la comunitat universitària (estudiantat, professorat i personal d'administració i serveis) de les eines i els recursos necessaris, tant des del punt de vista curricular com extracurricular, per fer realitat la promoció de la salut a totes les polítiques en aquest àmbit.
Salut en tots els estudis universitaris.
Desenvolupament d'una fase d'anàlisi i diagnosi de la situació actual a l'àmbit universitari
Disseny i desenvolupament d'actuacions específiques per a la participació dels òrgans de govern de les universitats i de la comunitat universitària.
I, també, col·laboració amb persones expertes i participació en jornades desenvolupades en l'àmbit de les universitats saludables per a la difusió i la compleció dels productes elaborats per la Subcomissió Tècnica per a la Integració de la Salut als Currículums Universitaris.
Signatura del conveni de col·laboració de la Xarxa US.cat, en el marc del Consell Interuniversitari de Catalunya i dels departaments responsables en matèria de salut i d'universitats.
Coordinació: Montserrat Solé i San Millán (Secretaria d'Universitats i Recerca).
Dinamització: Arturo Campo Alcolea (Agència de Salut Pública de Catalunya).
Departament d'Empresa i Coneixement (Secretaria d'Uni­versitats i Recerca), Departament de Salut (Agència de Salut Pública de Catalunya), Universitat de Barcelona (Escola d'Infermeria i Facultat de Medicina i Ciències de la Salut), Universi­tat Autònoma de Barcelona (Es­cola Universitària d'Infermeria i Teràpia Ocupacional de Terras­sa), Xarxa Catalana d'Universitats Saludables (Universitat Autònoma de Barcelona), Col·legi d'Arquitectes de Cata­lunya
L'equitat en salut comporta que les persones puguin desenvolupar el seu potencial de salut independentment del seu estatus sociocultural.
Els centres educatius ofereixen un entorn favorable per promoure la salut, desenvolupant actituds i capacitats permanents en els infants i joves, incidint també en les seves famílies i en la comunitat.
El Pla interdepartamental i intersectorial de salut pública (PINSAP) reivindica una visió global i transversal de la salut, i identifica els centres educatius i l'educació com una àrea prioritària d'intervenció sobre els determinants de la salut de la població
Coordinació: Rosa M. Antón Gómez (Departament d'Ensenyament) i Cristina González de Prado (Departament de la Presidència.
Secretaria General de l'Esport).
Dinamització: Arturo Campo Alcolea i Carmen Gay Garcia (Departament de Salut).
Departament d'Ensenyament, Departament de la Presidència, Departament de Salut, Diputació de Barcelona, Federació de Municipis de Catalunya, Societat Catalana de Pediatria, Institut Català de la Salut.
Existeix abundant evidència científica que relaciona la manca d'accés a un habitatge digne o als subministraments bàsics amb la salut mental i física de les persones que hi resideixen.
Les persones afectades per l'habitatge presenten major probabilitat de presentar depressió, ansietat o suïcidi, així com mala salut percebuda o patologies respiratòries o cardiovasculars, entre d'altres.
Catalunya, igual que la resta de l'Estat espanyol, viu en una situació d'emergència habitacional: el 2012 un 7,4% de les famílies no podien fer front al pagament dels costos de l'habitatge, el doble que abans de la crisi; els darrers 10 anys s'han produït 95.000 desnonaments, darrerament, la majoria derivats d'impagaments del lloguer; entre el 2015 i el 2017 el preu del lloguer ha augmentat un 17,5%, i un 11% de la població viu en pobresa energètica.
El sistema d'habitatge actual no ajuda a donar una resposta adient a aquest problema.
És un dels països que menys recursos destina a polítiques d'habitatge (un 0,03% del PIB front un 1,5% a altres països europeus), també és un dels països que menys ajuts destina al lloguer i que té un habitatge públic de lloguer social més baix (un 1-2% front un 15% de mitjana a la UE).
Elaborar i publicar un document de consens de criteris generals, basat en l'evidència científica, amb la voluntat d'influir en la presa de decisions sobre l'accés a un habitatge adequat.
Coordinació: Lorena Perona i Cati Chamorro (Diputació de Barcelona); Sònia Hernández-Montaño i Elisabet Silvestre (Col·legi d'Arquitectes de Catalunya ); Irene Martín ( Departament de Territori i Sostenibilitat.
Generalitat de Catalunya) i Ana M. Novoa ( Agència de Salut Pública de Barcelona).
Dinamització: Annabel Pedrol i Carmina Bruguera ( Departament de Salut.
Departament de Presidència, Departament d'Empresa i Coneixement, Departament de Governació, Administracions Públiques i Habitatge, Departament de Territori i Sostenibilitat, Departament de Treball, Afers Socials i Famílies, Departa­ment d'Interior, Departament de Salut (Servei Català de la Salut, Institut Ca­talà de la Salut, Secretaria de Salut Pública), Diputació de Barcelona, Associació Catalana de Municipis, Agència de Salut Pública de Barcelona, Universitat de Barcelona.
Facultat de Medicina i Ciències de la Salut, ISGlobal, Col·legi d'Arquitectes de Catalunya.