Les xarxes socials han revolucionat la manera com les persones es comuniquen.
Històricament, la relació entre metge i pacient s'ha fet cara a cara i el pacient no sempre tenia l'oportunitat d'expressar-se obertament i valorar l'atenció rebuda.
Ara, però, el pacient es troba al centre de tot procés assistencial i cada vegada té més eines per expressar-se i fins i tot compartir el seu diagnòstic i tractament amb altres pacients.
L'aparició de les xarxes socials suposa, doncs, una alternativa al model tradicional de comunicació entre el metge i el pacient, i es fa més necessari que mai que els centres hospitalaris redefineixin la manera de comunicar-se amb el pacient per crear una relació més col·laborativa que afavoreixi un major compromís del pacient en la seva salut.
A través de les xarxes socials, els professionals sanitaris poden rebre informació sobre l'experiència del pacient, una informació molt vàlida per avaluar i millorar la qualitat assistencial.
És el cas, per exemple, de l'opinió que genera en els pacients el fet que l'hospital es trobi lluny de casa seva i que això els obligui a desplaçar-se.
Amb aquesta informació, els gerents dels hospitals poden definir accions per millorar el servei.
Aquestes noves eines afavoreixen sobretot la seva implicació, que pot repercutir positivament en la satisfacció, en la millora dels resultats clínics i en la qualitat del procés assistencial.
Les xarxes socials han permès que els pacients puguin compartir el diagnòstic i símptomes de la malaltia amb altres persones, aprendre d'aquells que estan passant per la mateixa situació i millorar la comunicació amb el metge.
Aquests poden conèixer de més a prop el perfil de cada pacient que atenen, rebre immediatament l'evolució de la malaltia, millorar constantment l'atenció que es dona, i donar una resposta adaptada a les necessitats, expectatives i interessos de cadascun d'ells.
Altres beneficis de les xarxes socials
Les xarxes socials poden ser molt útils per analitzar la satisfacció dels pacients en països en vies de desenvolupament que no poden assumir la despesa que suposa fer estudis d'aquest tipus.
En el cas dels països desenvolupats, les dades que aporten les xarxes socials poden complementar els assaigs i, fins i tot, fer que algunes de les informacions que inclouen acabin sent obsoletes.
A nivell polític, les xarxes suposen una eina que els ministeris de salut i institucions públiques de diversos països poden utilitzar per conèixer la qualitat del servei que s'ofereix als centres.
Per exemple, el Servei Nacional de Salut del Regne Unit (NHS) revisa constantment la interacció a les xarxes per trobar tendències en la prestació de serveis sanitaris.
Obstacles de l'ús de les xarxes en l'entorn sanitari
Tot i els beneficis que aporten les xarxes socials en l'àmbit sanitari, també hi ha alguns obstacles com, per exemple, l'excés d'informació o la confidencialitat de les dades dels pacients.
És necessari que els centres hospitalaris concretin un nou criteri de confidencialitat de dades en aquells grups de suport online de pacients amb un mateix diagnòstic.
Els aspectes ètics al voltant del control i anàlisi de les plataformes socials és una altra qüestió a tenir en compte.
Per resoldre aquest repte, caldrà un equilibri entre el desig d'aconseguir feedback de qualitat generat pel pacient i la protecció de les seves dades.
D'ara en endavant serà molt més habitual que els pacients mantinguin una relació molt més fluida amb el seu metge, compartint les seves experiències, utilitzant les xarxes socials per a una millor gestió de la seva atenció sanitària, i prenent les decisions que millor s'ajustin a les seves necessitats i expectatives.