projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Tipus de projecte: Estudi analític
Propòsit: Elaborar un manual tècnic i pràctic per tal de donar suport als propietaris i tècnics forestals en la planificació i execució de les mesures correctores de l'impacte ambiental en la construcció de pistes forestals.
Resum: A partir d'un recull bibliogràfic, s'ha identificat i analitzat els principals paràmetres a tenir en compte en el disseny, construcció i manteniment de les pistes forestals en relació a l'impacte ambiental que poden causar.
La informació s'ha ordenat en format de manual tècnic.
Resultats i noves aportacions: S'ha redactat un manual de caire divulgatiu que informa sobre els impactes ambientals que poden produir les pistes forestals i les diferents mesures correctores (tant en la fase de disseny, construcció i restauració final).
També dóna suport tècnic i pràctic mitjançant fitxes tècniques explicatives i plànols de detall.
Entitat col·laboradora: UdL – CTFC
Gestió forestal sostenible: planificació i seguiment
Tipus de projecte: Estudi analític
Propòsit: Disposar d'un manual d'ús del relascopi de Bitterlich per a la realització d'inventaris forestals en el marc dels PTGMF i dels PSGF en què es fixin condicionants i graus de precisió segons les tipologies de massa existents a Catalunya i l'objectiu de gestió.
Resum: Elaboració del Manual d'ús del relascopi de Bitterlich, en què s'avaluen les diferents utilitats de l'aparell en les condicions catalanes.
S'ha combinat la recerca bibliogràfica amb el treball de camp i simulacions informàtiques.
Resultats i noves aportacions: S'ha elaborat el Manual d'ús del relascopi de Bitterlich per a l'inventari forestal, amb l'índex de continguts següent:
La realització d'aquest estudi ha permès comprovar que el relascopi ofereix resultats molt bons en l'estimació d'àrees basals.
Per a l'estimació de l'àrea basal es recomana en general una amplada de banda que compatibilitzi entre deu i vint arbres, cosa que representa un BAF = 1 per a masses de baixa densitat o arbres petits i un BAF = 2-3 en masses molt denses o de diàmetre gran.
L'estimació de la densitat de la massa i la distribució segons la classe diametral no és tan bona ni tan ràpida, excepte en el cas d'estructures amb peus de classes diametrals més grans.
L'estimació de les existències directament amb el relascopi (mesurant alçàries crítiques) es presenta com un mètode poc contrastat i amb força inconvenients.
L'ús del relascopi és molt recomanable en boscos amb pendent (ja que la corregeix automàticament), mentre que es presta a errors en boscos molt densos, amb sotabosc abundant o amb poca llum ambiental.
Gestió forestal sostenible: planificació i seguiment
Tipus de projecte: Estudi analític
Propòsit: Disposar d'un primer model de producció de fusta i pinya per a les masses regulars monoespecífiques de pi pinyer ( Pinus pinea L.) de Catalunya que serveixi de referència per a la gestió i l'aprofitament sostenible d'aquesta espècie.
Breu descripció: Estudi realitzat per mitjà d'una tesi doctoral i que considera la caracterització i l'anàlisi de les masses existents, la identificació de les qualitats d'estació i l'elaboració de taules de producció per a la seva gestió per a la producció tant de pinya com de fusta.
Resultats i noves aportacions: S'ha fet una caracterització i un estudi dels models de producció de les masses de pi pinyer i de producció de pinya.
S'han diferenciat per a Catalunya quatre qualitats d'estació i s'han elaborat setze taules de producció de silvicultura observada i de referència que permeten estimar les variables de massa més representatives (distribució de diàmetre i producció de pinya) per planificar la gestió.
S'ha pogut concloure que en la gestió del pi pinyer s'ha d'apostar per una silvicultura a base d'aclarides moderades-fortes i un baix nombre de peus per hectàrees des d'edats molt joves.
"Models de producció per a les masses de pi pinyer a Catalunya: Orientacions per a la gestió i aprofitament sostenible de fusta i pinya".
- Fitxa tècnica: Silvicultura de les principals coníferes amb interès productiu introduïdes a Catalunya (2009).
Gestió forestal sostenible: planificació i seguiment
Tipus de projecte: Projecte tècnic
Propòsit: Conèixer l'efecte (en termes qualitatius i quantitatius) de les feines d'aclarida de selecció i estassada sobre la vitalitat, el creixement i la producció de suro.
Resum Projecte dut a terme en quatre parcel·les experimentals localitzades a les Gavarres.
Des del 2000 es van analitzar de manera continuada les respostes dels arbres estudiant l'índex de decandiment, el creixement anual del tronc i les branques i la producció de suro.
Per primer cop en l'àmbit forestal a Catalunya es van usar sensors LVDT, que mesuren de manera continuada i amb una alta precisió el creixement i l'estat hídric dels arbres.
Continuació d'un projecte finançat amb fons europeus FEDER (1999-2001).
Resultats i noves aportacions: Les conclusions globals del projecte han estat:
Les intervencions silvoculturals aplicades beneficien clarament la massa forestal, ja que augmenten la vitalitat, el creixement i la producció de suro dels arbres.
Tots els tractaments han estat efectius, ja que han promogut el creixement del tronc en diàmetre.
L'eliminació del sotabosc és més eficaç que la reducció de la densitat de les sureres per potenciar la vitalitat i el creixement de la massa forestal.
A més, l'estassada millora significativament la producció de suro, cosa que no passa amb l'aclarida.
Aquests efectes han estat quantificats per primer cop.
Els tractaments silvoculturals proporcionen un període de millora d'uns tres anys després de l'aplicació d'aquests tractaments.
Al cap de sis anys de la primera intervenció silvicultural, els paràmetres de vitalitat i creixement de la massa semblen haver retornat a la situació inicial prèvia a les actuacions.
La repetició de l'estassada sis anys després del primer tractament condueix a una nova millora global de la massa en tots els diferents paràmetres estudiats.
Sembla, però, que aquesta millora no assoleix la magnitud de la primera actuació.
La competència del sotabosc i dels arbres depèn de la relació entre la biomassa i la producció d'ambdós estrats forestals.
D'aquesta relació també és probable que en depengui la millora que la massa forestal pot tenir quan s'altera aquesta proporció, per exemple mitjançant una estassada de sotabosc.
Possiblement, les finques amb un sotabosc poc abundant no milloraran de manera significativa amb l'estassada.
Article a Silvicultura núm. 45 (2004)
Congrés del Suro (febrer del 2005)
Reunió anual de l'Institut Forestal Europeu (10/09/2005)
Estudis dels efectes de dos tractaments silvoculturals sobre la vitalitat, el creixement i la producció de suro d'alzina surera (agost de 2005)
Efectes de diferents tractaments silvoculturals sobre la vitalitat, el creixement i la producció de suro en una parcel·la experimental de sureda (Fitor, les Gavarres).
Gestió forestal sostenible: planificació i seguiment
Tipus de projecte: Estudi analític
Propòsit: Disposar d'una metodologia de treball útil i pràctica per a la realització d'inventaris forestals en el marc dels PTGMF cercant un equilibri entre objectius perseguits i cost de l'inventari i homogeneïtzant els diferents criteris existents.
Resultats i noves aportacions: S'ha dissenyat una metodologia per a l'elaboració d'inventaris forestals que s'adequa a les necessitats dels plans tècnics de gestió i millora forestal de finques privades.
Els resultats s'han editat en el Manual d'instruccions per a l'elaboració de l'inventari forestal en els PTGMF i s'han estructurat en cinc capítols: objectius, línies generals de l'inventari, disseny del mostreig, treball de camp i tractament de les dades.
Manual d'instruccions per a la redacció del PTGMF i inventari (2004)
Comunicació en congrés (acte a Lleida, març del 2004)
Cursos periòdics de redacció de PTGMF
Propòsit: Disposar d'un recull de tot el coneixement que hi ha sobre les tècniques de desembosc utilitzades en l'aprofitament forestal a Catalunya i els seus condicionants d'utilització.
Resum: A partir de la revisió bibliogràfica i de consultes amb experts s'han descrit les principals tècniques de desembosc emprades a Catalunya i els seus condicionants d'utilització.
Resultats i noves aportacions: Publicació d'un manual sobre tècniques de desembosc que inclou conceptes de l'aprofitament fuster estretament vinculats al desembosc, els mitjans de desembosc que hi ha i els condicionants generals que hi influeixen, com també una descripció detallada d'aquests mitjans, inclòs un apartat relacionat amb el desembosc particular de biomassa per a ús energètic.
També es recullen una sèrie de recomanacions generals, resum dels capítols anteriors.
Manual Sistemes i Tècniques de Desembosc, núm. 1 (2006)
Àrea del Pla d'ITT: 2.Funcions productives de la forest
Propòsit: Analitzar les característiques tècniques, la classificació i el procediment operatiu del cable aeri per avaluar-ne les possibilitats d'ús a Catalunya.
Resum: Mitjançant bibliografia i experiències de camp en diferents condicions catalanes, s'ha elaborat un manual sobre les característiques tècniques i d'ús del cable aeri i les seves possibilitats d ́ús.
Resultats i noves aportacions: Els cables aeris de desembosc són un mitjà d'extracció de la fusta d'especial interès quan els terrenys són molt complicats.
Encara que Catalunya té molts terrenys potencials per al seu ús, en la realitat ha estat un mitjà gairebé inexistent.
Basant-se en aquesta situació, s'ha redactat un manual que fa una classificació dels diferents tipus de cables aeris i dels seus components, una descripció del procediment operatiu i dels condicionants per a l'ús del cable i una sèrie de recomanacions específiques per a Catalunya.
També inclou experiències pràctiques i exemples d'ús.
Per les condicions de Catalunya es poden recomanar tres tipus de cable aeri:
Per al sector privat, s'estima que els sistemes de cable més adequats podrien ser els equips lleugers.
Difusió realitzada: Jornades tècniques (2003 i 2004) i Manual SiTD (2006)
Àrea del Pla d'ITT: 2.Funcions productives de la forest
Tipus de projecte: Estudi de projecte
Propòsit: Identificar i caracteritzar les tècniques d'extracció de biomassa forestal més adients per ser usades a Catalunya.
Resum: Anàlisi dels mitjans de desembosc de biomassa més utilitzats i dels procediments operatius necessaris per al seu aprofitament energètic, a partir de bibliografia, experiències de camps i d'estudi de casos.
També inclou una valoració dels mitjans a Catalunya.
Resultats i noves aportacions: S'ha editat un manual amb el títol Aprofitament i desembosc de biomassa forestal i el contingut següent:
Propòsit: Disposar d'uns criteris tècnics bàsics i consensuats per a la planificació de la xarxa viària forestal en el marc dels PTGMF.
Resum: Estudi descriptiu i analític de la xarxa viària forestal pel que fa a la classificació, criteris i condicionants en relació amb les tècniques de desembosc que cal usar.
També inclou una valoració segons la realitat forestal catalana.
Resultats i noves aportacions: Els resultats de l'estudi inclouen els continguts següents:
Revisió del marc legal i nomenclatura.
Descripció general de la xarxa viària forestal:
Es complementen amb un vocabulari - traductor i diversos annexos, incloent-hi la descripció d'un cas pràctic que analitza cinc alternatives de disseny
Difusió realitzada: Fitxa tècnica (2011): Planificació de la xarxa forestal als PTGMF
Tipus de projecte: Projecte de desenvolupament sostenible
Propòsit: Analitzar criteris i tecnologies d'aprofitament de biomassa forestal per a ús energètic.
Resum: S'analitza tècnicament i econòmicament tota la cadena productiva: obtenció de biomassa al bosc, transport i aprofitament a la planta d'energia.
La prova té lloc a la comarca del Baix Llobregat i la biomassa s'obté a partir d'una actuació de creació d'una franja de prevenció d'incendis.
Resultats i noves aportacions: Quant a resultats obtinguts
- La franja executada tenia una longitud d'1 km i una amplada de 40 m.
- Els rendiments de les diferents estelladores han estat:
- Estelladora remolcada amb camió de trabuc entre 1,5 m3/h
- S'han obtingut 200 m3 d'estella, unes 128,4 t de biomassa verda i estelles d'un diàmetre no superior a 6 cm.
- Passats tres mesos d'assecatge a l'aire sense cobertura durant els mesos d'estiu, de juny a principis d'octubre, s'ha arribat al 30% d'humitat, és a dir, biomassa en condicions d'humitat aptes per cremar a la caldera de Molins Energia.
- Finalment es van servir 98,8 t de biomassa seca al 30% d'humitat.
El cost d'extracció i transport a la planta de l'estella ha estat de 0,231 €/kg. I el preu de venda ha estat de 0,0199 €/kg
Com a conclusions generals es pot extreure que a l'hora de portar a terme un aprofitament de biomassa forestal caldria aplicar les consideracions següents:
- Minimitzar la tasca de manipulació i trasllat del material sencer.
- Maximitzar la biomassa extreta en cada intervenció.
- Integrar les operacions d'extracció de biomassa en les cadenes existents d'aprofitaments fusters convencionals.
- Densificar la biomassa al més aviat possible.
- Minimitzar les distàncies de transport de material.
- Reduir la humitat de la biomassa en magatzems intermedis sota cobert.
Difusió realitzada: Jornada de Primavera del CPF (16/06/2005) i seminaris de biomassa
Àrea del Pla d'ITC: 2.Funcions productives de la forest
Propòsit: Analitzar els criteris i les tecnologies d'aprofitament de biomassa forestal per a ús energètic.
Resum: S'analitzen diferents variables en l'extracció de biomassa forestal per a l'obtenció d'estella en una tallada selectiva de peus no comercials.
També s'estudien les debilitats i les fortaleses de l'operació.
La prova es va fer a la finca La Font (Lluçà, Osona).
II Congrés Forestal Català (2007)
Curs del Departament de Medi Ambient i Habitatge (2007)
Jornades tècniques i seminaris i vídeo de divulgació
"Extracció de biomassa forestal per a valorització energètica"
Caracterització de l'aprofitament silvopastoral en finques forestals i elaboració de directrius per a la millora de la gestió silvopastoral, en general, i de la coberta arbòria, en particular, en el marc dels PTGMF.
En una fase preliminar s'ha fet un buidatge dels PTGMF vigents per poder caracteritzar l'aprofitament silvopastoral a Catalunya.
D'aquesta anàlisi s'han pogut obtenir quatre models silvopastorals, a partir dels quals s'ha establert una xarxa de parcel·les experimentals i demostratives per poder-los caracteritzar tècnicament i econòmicament.
A més, s'estudia l'oferta farratgera de les masses aclarides i la qualitat del sotabosc i es determina l'efecte de la pastura sobre la producció i la regeneració del bosc.
Finalment, es defineixen la tipologia d'intervencions silvícoles que cal dur a terme i la seva temporalitat dins del Pla tècnic de gestió i millora forestal.
Les finques forestals amb aprofitament pastoral es poden adscriure en un de tres possibles models silvopastoral: model pascícola, model ajustat o model agrícola.
Aquest estudi caracteritza cada un dels models i estudia, a nivell de rodal, el potencial d'un bosc dens i d'un bosc aclarit (o adevesat) donant directrius de gestió.
El document també aporta informació sobre l'oferta farratgera i la càrrega ramadera en rodals de bosc aclarit o adevesat per a les principals formacions arbòries amb aprofitament silvopastoral.
Les dades s'han obtingut a partir de l'estudi de les quatre finques i s'ha arribat a les conclusions següents:
Tenint en compte els principals problemes associats al model pascícola i al model ajustat es van implementar dues actuacions per millorar l'oferta farratgera: sembra sota arbrat de diferents barratges de gramínies i lleguminoses i plantació d'espècies llenyoses farratgeres ( Fraxinus angustifolia, Acer campestre, Acer monspessulanum i Rhamnus alaternus ).
Finalment es desenvolupen uns instruments per avaluar l'impacte del pastoreig sobre l'ecosistema forestal a curt o mig termini basats en la identificació d'uns indicadors fàcilment mesurables.
- Article a Silvicultura núm. 57 (2008)
- Sessió teòrica dins del curs de Gestió forestal sostenible anomenat "Com gestionar el bosc afectat per una pertorbació? (2010)
- Curs de formació: Caracterització de l'aptitud pastoral i possibilitats de millora
"Aprofitament ramader d'una finca forestal: gestió de l'arbre, el sotabosc i les zones adevesades en l'explotació ramadera intensiva"
"Pasturatge amb bestiar boví de zones de bosc: planificació de l'aprofitament ramader, gestió de l'arbrat i del matoll"
Tipus de projecte: Estudi de camp
Propòsit: Identificar, caracteritzar i definir la silvicultura per a les principals coníferes introduïdes a Catalunya més ben adaptades i de més interès productiu.
Resum: A partir del treball fet al llarg de 50 anys pel silvicultor Emili Garolera, s'ha dut a terme una tasca d'identificació de les espècies introduïdes que presenten més interès productiu i que s'han adaptat més bé a les condicions catalanes, complementada amb bibliografia i una consulta a experts (silvicultors, recercadors, rematants i industrials).
S'han caracteritzat les espècies identificades i s'ha definit una silvicultura per aplicar a cada espècie.
Resultats i noves aportacions: Les espècies identificades com de més interès productiu per a les condicions catalanes han estat l'avet de Douglas, el pi insigne, el cedre de l'Atlas, la pinassa de Còrsega i el pinastre de Ligúria.
Amb la informació recopilada s'han redactat cinc fitxes (una per espècie) que contenen la informació següent: orígens de l'espècie, descripció morfològica, ecologia, silvicultura i producció, plagues i malures, usos i característiques de la fusta i altres consideracions.
Difusió realitzada: Fitxa tècnica: Silvicultura de les principals coníferes amb interès productiu introduïdes a Catalunya
Tipus de projecte: Projecte tècnic / Xarxa de parcel·les demostratives
Determinar les pràctiques idònies per aconseguir una producció òptima de fusta de qualitat a partir de diferents espècies de frondoses nobles en règim extensiu, per tal de poder oferir alternatives que augmentin la rendibilitat de les finques forestals catalanes.
Projecte amb una doble finalitat, experimental i demostrativa.
En una primera etapa (2002 - 2006) l'estudi es va centrar a identificar les millors varietats i tècniques de plantació, poda i manteniment per a noguera i cirerer.
En la segona etapa, s'ha ampliat el ventall d'espècies a aquelles més resistents a condicions de dèficit hídric, com ara la moixera i la perera.
L'estudi es basa en el seguiment d'una xarxa de parcel·les demostratives distribuïdes per tot el territori català.
Des d'un punt de vista tècnic, es pot concloure que el cultiu de frondoses nobles per a la producció de fusta de qualitat a Catalunya en condicions extensives és viable, sempre que es compleixin una sèrie de requisits:
- La finca ha de tenir unes condicions de clima i sòl adequades: la principal limitació pel que fa al clima és la precipitació, especialment l'estival.
Quant al sòl, el punt clau és la textura i la infiltració: els sòls pesants, compactes o amb tendència a entollar-se no són vàlids per a plantacions de noguera o cirerer.
- La qualitat de la planta té una importància clau en el seu rendiment: només es recomana usar planta amb sistema radical voluminós.
- L'època de plantació i el maneig de la planta són molt importants per determinar l'èxit de la plantació: és important fer la plantació del material en el moment correcte i, per exemple, les nogueres híbrides MJ-209 x ra i NG-23 x ra s'han de plantar a principis de primavera, mentre que el clon IRTA X-80 es planta a finals de primavera.
L'híbrid MJ-209 x ra no tolera períodes llargs d'aviverament.
- Les mesures de protecció física de la plantació (tancament perimetral o protectors individuals rígids) representen la major part de les despeses: al mateix temps, és fonamental mantenir-les en bones condicions, ja que una errada en la instal·lació o en el seu ús (per exemple, deixar oberta la porta de tancament) n'anul·la l'efecte.
- L'esporga és una activitat fonamental per aconseguir un desenvolupament adequat dels arbres, especialment en noguera.
- Article a Silvicultura i altres revistes del sector
- Curs d'esporga (juliol del 2008)
- Jornada tècnica en el marc del PATT (2009)
- Guia: Producció de fusta de qualitat.
Plantació de noguera i cirerer.
Aproximació a les condicions catalanes (2009)
"Experiències amb noguera i cirerer per a la producció de fusta de qualitat desenvolupades i avaluació del creixement en plantacions de 5 anys"
Agents pertorbadors de la salut i vitalitat del bosc
Propòsit: Trobar un mètode efectiu per a la lluita contra el xancre, que representi una alternativa a l'ús del Benomil, producte retirat del registre únic europeu.
Resum: S'avalua l'efectivitat en camp de diferents fungicides per al control de l'escaldat causat pel fong Botryosphaeria stevensii.
Es fan diferents proves a camp amb els productes carbendazima, metiltiofanat, tiabenzadol i iprodiona; els dos primers són els que presenten millor efectivitat.
Resultats i noves aportacions: Els resultats obtinguts indiquen clarament que la carbendazima ha estat el producte més eficaç pel al control de l'escaldat, ja que ha reduït globalment la incidència de l'escaldat en el 80% amb relació al control.
A l'altre extrem, el tiabendazol és el que ha mostrat l'eficàcia més baixa, un 40%.
El metiltiofanat, utilitzat en la campanya de pela 2004, ha presentat en conjunt un índex de protecció superior als del primer assaig de camp, però tot i això inferior al de la carbendazima.
Els fungicides iprodiona i metiltiofanat han presentat uns resultats molt similars, entre el 60 i el 70% d'eficàcia, tot i que lleugerament millors en el cas d'aquest darrer producte.
Així, és aconsellable l'ús de la carbendazima en el tractament posterior a l'extracció del suro.
Tot i això, el seu registre està actualment en avaluació i es desconeixen els terminis i les condicions d'aquest procés.
El metiltiofanat, el producte següent en la classificació de l'eficàcia, sí que està reconegut en el registre europeu i seria, doncs, el candidat a triar en el cas d'una descatalogació definitiva de la carbendazima.
- Notícia d'actualitat publicada a la revista Silvicultura núm. 47 (2n trimestre 2005)
- Publicació en revista científica (2008)
Agents pertorbadors de la salut i la vitalitat del bosc
Propòsit: Caracteritzar i determinar l'abast i mesures de control d'una nova plaga del suro a Catalunya, la formiga Lassius brunneus.
Resum: Estudi plurianual amb proves a camp d'una nova plaga del suro: la formiga Lassius brunneus, pel que fa a la biologia, el grau d'infestació a Catalunya i possibles mesures de control.
Resultats i noves aportacions: L'estudi ha permès obtenir resultats sobre els continguts següents:
- Reunió de tècnics estatals sobre sanitat forestal a Catalunya (novembre 2005)
- Creació d'una pàgina web: Lasius brunneus, una plaga del suro a Catalunya
Treball promogut pel CPF en el marc del Pla d'Innovació i Transferència de Tecnologia.
Agents pertorbadors de la salut i la vitalitat del bosc
Propòsit: Testar la hipòtesi que és possible articular una política de gestió del risc d'incendis a partir de les activitats agroforestals i la gestió activa del territori a escala de paisatge des de l'òptim cost-eficient.
Resum: Es parteix de dos contextos socioeconòmics representatius del paisatge forestal català amb alt risc d'incendi: zones rurals amb un teixit agrari consolidat (Madrona al Solsonès) i zones periurbanes on les activitats agràries s'han abandonat (Matadepera al Vallès Occidental).
Es compara el comportament i l'impacte econòmic d'un foc suposant diferents escenaris: inicial, passiu, estratègic i objectiu (gestió activa).
Resultats i noves aportacions: Amb les dades utilitzades en aquest estudi, simulant un foc en una situació propera a les condicions reals (amb relació al tipus de paisatge present i futur i a les condicions meteorològiques) per a les dues zones estudiades es poden extreure les condicions següents:
Zona amb teixit agrari consolidat.
Treball promogut pel CPF en el marc del Pla d'Innovació i Transferència de Tecnologia.
2on Congrés Forestal Català (2007)