El 70% de les àrees de Joventut i el 97% dels serveis d'atenció jove de Catalunya s'ha mantingut actius durant el confinament per l'emergència de la COVID-19 per donar resposta a les necessitats de les persones joves.
Aquesta és una de les principals conclusions de les dues enquestes que l'Agència Catalana de la Joventut, de la Direcció General de Joventut, va realitzar el mes d'abril, en ple confinament, entre totes les àrees de Joventut de Catalunya i els serveis d'atenció jove.
A través de dos qüestionaris diferents es volia conèixer quines polítiques de joventut es duien a terme durant el confinament, quines dificultats havien de superar per desenvolupar-les i quines eren les principals necessitats de les persones joves.
L'anàlisi dels resultats i les principals conclusions les teniu disponibles en aquests dos informes que us facilitem.
Del 20 al 28 d'abril es va enviar una enquesta a les àrees de Joventut dels ens locals per conèixer com havia afectat l'emergència en les estructures tècniques de joventut, identificar les necessitats de les persones joves, detectar les dificultats que desplegar les accions en relació amb les necessitats que afecten les persones joves en el context d'emergència, identificar experiències de participació comunitària de les persones joves i, finalment, recollir suggeriments de suport de la DGJ/ACJ envers els ens locals.
En total s'han rebut 391 respostes, de les quals 352 corresponen a ajuntaments i EMDs i 39 són consells comarcals i altres ens supramunicipals.
En el mateix període, des de la DGJ/ACJ també es va enviar una segona enquesta amb preguntes adaptades a la realitat dels serveis d'atenció jove que van respondre un total de 231 serveis.
En aquest cas, el concepte "servei d'atenció jove" inclou tots els serveis que fan atenció directa a les persones joves, tant des de la informació com des de la dinamització juvenil.
Els objectius eren poder identificar les necessitats de les persones joves a través de les consultes realitzades als serveis d'atenció jove dels ens locals, conèixer les actuacions que estaven portant a terme aquests serveis, detectar les principals dificultats per desplegar les accions i quantificar el grau d'utilitat percebut pels serveis d'atenció jove dels recursos i serveis que la Direcció General de Joventut estava oferint per abordar l'emergència social per la COVID-19.
Finalment, també es volia recollir suggeriments de suport de la DGJ/ACJ cap als serveis d'atenció jove per millorar la seva intervenció amb joves durant el període d'emergència social.
Enquesta a ens locals sobre necessitats i accions de les àrees de joventut durant l'emergència per la COVID-19
Com era d'esperar, el confinament ha tingut un impacte considerable en les àrees de joventut dels ens locals.
Tot i així, a partir de les dades de l'enquesta a ens locals es pot afirmar que la gran majoria de les àrees de joventut han seguit actives durant el període d'emergència, ja sigui plantejant accions noves o adaptant les que ja tenien previstes.
Concretament, un 70% dels ens locals enquestats ha desplegat accions adreçades a joves en els àmbits d'Educació i formació, Salut i gestió emocional i Lleure educatiu, esport i activitats d'estiu.
En el cas dels consells comarcals, actuen més sovint en tots els àmbits identificats, i en destaca el paper en l'àmbit de Treball i emprenedoria.
L'impacte, però, ha estat un fet.
D'una banda, en el 12% dels ajuntaments consultats s'ha reduït de manera molt notable o totalment la dotació de professionals en joventut durant el primer mes de feina.
De l'altra, el 32% dels ajuntaments han reorganitzat els recursos a causa de la situació d'emergència sanitària i des de l'àrea de Joventut s'han dedicat a altres sectors de la població (gent gran, serveis socials, educació, etc.), no només a persones joves.
A través de l'enquesta es volia detectar experiències de participació comunitària de joves i, per exemple, el 66% dels enquestats indiquen que les persones joves estan col·laborant amb més o menys implicació en les accions que desenvolupen les àrees de Joventut.
També el 66% dels ens locals identifiquen algun tipus d'acció de suport a la comunitat relacionada amb l'emergència actual, en què les persones joves estan participant o bé liderant (voluntariat, xarxes veïnals, etc.).
En un context especialment excepcional, els ens locals han tingut mancances per conèixer les problemàtiques concretes de les persones joves i, per tant, dificultats per establir contacte i donar resposta.
A més dels problemes derivats de la situació d'emergència sanitària, cal tenir en compte la diversitat del col·lectiu jove (edat, nivell socioeconòmic, nivell d'estudis, etc.) i també les característiques pròpies de les àrees de Joventut que han hagut de fer un esforç per intensificar l'ús dels canals telemàtics en detriment de les relacions presencials amb joves.
Finalment, els ens locals demanen prioritàriament a la DG de Joventut acompanyament i suport tècnic per dur a terme l'acció i el treball amb persones joves, molt per davant del suport econòmic.
Pel que fa a aquest suport tècnic i formatiu, destaquen la demanda específica en l'àmbit d'emancipació (Salut i gestió emocional, Treball i emprenedoria, Educació i formació, entre d'altres), la necessitat de disposar d'indicacions clares relatives al Lleure educatiu i la necessitat de recursos i eines per millorar la comunicació amb les persones joves i les entitats juvenils.
Malgrat això, també hi ha una part de suggeriments que apunten la necessitat d'informació i materials divulgatius per a joves i entitats juvenils.
Enquesta a serveis d'atenció jove durant l'emergència per la COVID-19
Una de les principals conclusions és que el 97% dels serveis d'atenció jove que han respost el qüestionari han estat actius durant l'etapa de confinament i han pogut atendre les consultes (84,4%) i també han pogut mantenir actives les assessories especialitzades (54,5%).
Majoritàriament, la seva funció ha estat la de difondre informació sobre diferents temàtiques, des de Cultura i oci, passant per Salut i gestió emocional, Educació i formació, i Treball i emprenedoria, fins a informació relacionada amb la COVID-19.
En aquest sentit, el 78% dels serveis actius afirmen que durant aquest període s'han dirigint al mateix públic diana i gairebé la meitat (49,6%) dels serveis que han contestat l'enquesta afirmen no saber a quins perfils de joves no està arribant la informació que difonen.
Per tal de fer arribar la informació a les persones joves, el canal més utilitzat en global és el correu electrònic (73,8%), seguit per les xarxes socials (71,4%), les trucades telefòniques (69%) i el Whastapp (65,9%).
Pel que fa a les xarxes socials, destaca l'Instagram en primer lloc, seguit pel Facebook.
TikTok, amb molta presència entre els i les joves, no és gens utilitzada pels serveis per difondre informació.
I Twitter i Youtube han quedat relegades a un ús molt minoritari.
Destaca també que el 89,7% dels serveis que han contestat estar actius han mantingut el personal habitual, tot i que els horaris sí que s'han vist modificats.
Les oficines joves són les que han mantingut majoritàriament l'horari habitual del servei (36,6%).
En canvi, els municipis de més de 50.000 habitants són els que més han ampliat el servei (44,4%).
La relació amb els centres educatius s'ha vist afectada de ple pel confinament, tot i així, s'ha mantingut una certa activitat.
De fet molts serveis que tenien una relació continuada han passat a tenir contactes puntuals (56%) i un 47% dels que tenien relacions puntuals n'han deixat de tenir.
De l'enquesta es desprèn que la gran majoria dels serveis han mantingut durant la situació d'emergència una relació basada en l'intercanvi d'informació (87%) però també un 41% ha mantingut la relació sobre l'orientació educativa i laboral de l'alumnat i un 34% ha subministrat recursos als centres.
Entre els objectius de l'enquesta estava el fet de valorar els recursos oferts per la Direcció General de Joventut als serveis d'atenció jove i, en general, estan força ben valorats.
Destaca el consultori psicològic de Confinats.cat com el recurs que més serveis han valorat com a molt útil.
Per contra, els recursos que són més desconeguts pels serveis són els assessoraments de l'Oficina Jove de Treball i l'assessoria d'habitatge per a joves.
Finalment, una àmplia majoria dels serveis (76%) no tenien cap demanda concreta de suport a la DG de Joventut.