projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El certamen s'adreça a joves d'entre 12 i 25 anys.
Es poden presentar candidatures fins a l'1 de febrer de 2021.
Un any més l'ICIP ha obert la convocatòria del Concurs ICIP de Hip-hop per la Pau, que arriba ja a la cinquena edició i que té per objectiu donar visibilitat al compromís i la creativitat dels i les joves en l'àmbit de la cultura de pau.
Com en les anteriors edicions, el concurs té dues modalitats:
- Modalitat 1: s'hi poden presentar estudiants d'educació secundària obligatòria, formació professional o batxillerat de Catalunya.
- Modalitat 2: s'hi poden presentar nois i noies d'entre 12 i 25 anys vinculats a centres i entitats juvenils, cultural, cíviques o d'acció socioeducativa de Catalunya.
En tots dos casos, cal presentar-se al concurs formant un grup d'un mínim de tres persones, composar una peça de hip-hop amb versos de creació pròpia i fer una gravació en vídeo de la seva interpretació, d'un màxim de 4 minuts de durada.
La lletra de les cançons ha d'estar relacionada amb la convivència en els espais urbans o escolars; la crítica de la violència; la denúncia de violacions de drets humans; la solidaritat amb persones atrapades o que fugen de conflictes armats; o el paper dels joves en la construcció de pau.
La convocatòria està oberta fins a l'1 de febrer de 2021.
Les candidatures s'han de presentar de forma telemàtica a través del portal de Tràmits.
Les instruccions d'enviament s'informaran mitjançant un missatge al correu electrònic del responsable del projecte indicat a la sol·licitud d'inscripció.
El Concurs ICIP de Hip-hop per la Pau té el suport de l'Agència Catalana de Joventut, l'Agència Catalana de Cooperació al Desenvolupament i el Departament d'Educació.
Per a més informació us podeu posar en contacte amb l'ICIP per telèfon (93 554 42 79) o bé correu electrònic ( [EMAIL] ).
El Comitè Nobel premia l'organització humanitària World Food Programme.
El Comitè Noruec Nobel ha atorgat el Premi Nobel de la Pau 2020 a l'organització humanitària World Food Programme (WFP), de Nacions Unides, pel seu esforç en combatre la fam al món i la seva contribució en millorar les condicions per a la pau en zones de conflicte i prevenir l'ús de la fam com a arma de guerra.
És un reconeixement valuós que situa la lluita contra la fam en l'agenda internacional, una qüestió primordial ja que la falta d'accés a l'alimentació continua sent avui en dia una de les xacres de la humanitat, que afecta milions de persones.
És important recordar que no hi ha fam al món per mancança d'aliments, sinó perquè la seva producció i distribució no està garantida per al conjunt de la població.
Aquest premi també ens recorda el perillós vincle que existeix entre les guerres i la fam: els conflictes armats causen fam, alhora que la fam causa conflictes armats.
En la internacionalització actual dels conflictes, per exemple a l'Afganistan, Iemen o Líbia, augmenten les responsabilitats dels països que donen suport a les parts en conflicte en la generació de fam i les conseqüències que això té per a milions de persones.
Per últim, el Nobel de la Pau 2020 és també un reconeixement al multilateralisme en un moment en que la solidaritat internacional i el suport mutu estan en crisi, i en què la pandèmia de la COVID19 és un repte mundial.
L'objectiu de la trobada és treballar sobre les pautes d'antenció psicològica a persones que afronten un procés de reconstrucció de la veritat i la memòria.
El passat 20, 21 i 22 de setembre va tenir lloc a Vallvidrera una trobada de set experts en salut mental de persones refugiades i diàspores.
Les sessions, organitzades per l'ICIP, van reunir cinc professionales de l'Estat espanyol, un de Suècia i un de Bèlgica per tal de treballar sobre les pautes en atenció psicològica i psicosocial a persones refugiades, exiliades i víctimes en general que afronten un procés de reconstrucció de la veritat i la memòria.
La iniciativa d'aquesta trobada va sorgir fruit de l'interès que s'ha detectat durant els darrers anys entre persones de diàspores com la siriana, l'afganesa o la veneçolana, entre d'altres, pel treball realitzat per la diàspora colombiana des d'Europa.
L'objectiu és facilitar i animar aquestes diàspores a iniciar el seu treball de reconstrucció de la veritat i la memòria prenent com a referent la tasca que està duent a terme la diàspora colombiana.
Durant les jornades de treball es va posar el focus en la identificació de patrons associats a diferents diàspores, en com afecta el context europeu i l'imaginari sobre Europa en el procés d'afrontar i identificar els traumes, i definir com afecta a les víctimes el fet de reconstruir la veritat i la memòria en un context diferent al del seu país d'origen.
Queda totalment prohibit accedir i realitzar la canal equipada "Les Dames" fins a nou avís
En data 20 de juliol de 2020, el Patronat de la Muntanya de Montserrat anuncia el tancament provisional de la canal equipada Les Dames per motius de seguretat.
En una inspecció realitzada la setmana passada per la Unitat d'Intervenció en Muntanya dels Mossos d'Esquadra es va detectar el mal estat de les instal·lacions en alguns trams, i l'informe que s'ha elaborat avalua l'estat de la canal equipada com a deficient i perillosa.
La degradació i l'obsolescència de l'equipament és degut al desgast provocat per l'alta freqüència de pas dels usuaris i també del resultat dels efectes meteorològics (pluges intenses i arrossegament o caiguda de pedres a dins la canal).
Per tant, queda totalment prohibit accedir i realitzar la canal equipada fins al proper avís del Patronat.
Els usuaris trobaran l'avís de tancament senyalitzat als cartells que s'han col·locat a les zones properes d'aparcament i d'accés a la canal equipada.
Gràcies per la vostra comprensió i disculpeu les molèsties.
Es van realitzar 91 actuacions, 60 rescats i 31 recerca de persones
L'any 2019 el cos de Bombers de la Generalitat de Catalunya va realitzar un total de 91 actuacions al Parc Natural de la Muntanya de Montserrat.
De l'estudi de les actuacions s'han extret les següents dades:
Podeu accedir a la visualització interactiva de les actuacions del 2019 i dels darrers 10 anys del cos de Bombers de la Generalitat al Parc Natural de la Muntanya de Montserrat en el següent enllaç:
Visualització interactiva actuacions Bombers al Parc Natural de la Muntanya de Montserrat
Amb motiu de la celebració de la Setmana de la Pedra Seca, que se celebrarà del 23 al 29 de novembre, el Parc Natural de la Muntanya de Montserrat se suma a la promoció i divulgació d'aquest ofici
Amb motiu de la celebració de la Setmana de la Pedra Seca, que se celebrarà del 23 al 29 de novembre arreu dels Països Catalans, el Parc Natural de la Muntanya de Montserrat se suma a la promoció i divulgació d'aquest ofici, tot oferint un seguit d'activitats per commemorar el segon aniversari de la inclusió de la pedra seca a la llista de Patrimoni Immaterial de la Humanitat de la UNESCO.
Del 23 al 27 de novembre la brigada del Parc Natural construirà un marge de contenció en pedra seca al camí de Sant Miquel.
Tothom que s'hi acosti podrà veure com es treballa la pedra seca al parc i com es dóna forma a una roca tan peculiar com és el conglomerat Montserratí.
Amb aquesta activitat es vol donar a conèixer quines funcions estructurals, biològiques i paisatgístiques ens aporta la pedra seca al Parc Natural de la Muntanya de Montserrat.
Lloc: Camí de Sant Miquel (Roca de la llicència), a 700 m de l'Abadia de Montserrat
Per a més informació truqueu a l'oficina del Parc Natural: 93 553 60 76
Parc Natural de la Muntanya de Montserrat
Camí de Sant Miquel (Roca de la llicència), a 700 m de l'Abadia de Montserrat
Des de l'any 2006 el Patronat de la Muntanya de Montserrat organitza cada any el Concurs de fotografia del Parc Natural de la Muntanya de Montserrat amb l'objectiu de destacar els valors paisatgístics de la muntanya i el seu entorn.
Si ets dels que t'agrada la fotografia i Montserrat, no t'ho pensis més i participa-hi!.
A continuació trobareu les galeries d'instantànies que han capturat els participants en la darrera edició del concurs.
La tradició d'arribar a peu a Montserrat arrenca de l'edat Mitjana, quan no hi havia cap altra manera d'acostar-se a venerar la Santa Imatge.
Avui, nombrosos grups de romeus pugen a peu un cop l'any a Montserrat.
A continuació us presentem alguns dels camins que accedeixen al santuari des dels pobles veïns.
La durada dels diferents trajectes és aproximadament la mateixa: 1 hora i 45 minuts.
Camí de les Canals i de l'Aigua: Conegut com el Camí Romeu a Montserrat.
Sender de gran tradició històrica que acompanya el caminant des de Barcelona fins a Montserrat, com ho fa el GR 6.
Aquesta ruta era seguida pels pelegrins del camí de Sant Jaume, que feien una parada a Montserrat.
Drecera dels Tres Quarts: Camí tradicional d'accés des de Monistrol de Montserrat.
Forma part d'un tram del GR 96 i, per tant, apareix senyalitzat amb marques blanques i vermelles.
També coincideix, parcialment, amb un tram del GR 5.
Supera un desnivell de més de 525 metres.
Camí de les Feixades: És la ruta més oriental d'accés al santuari des de la banda de Collbató.
Permet visitar la cova del Salnitre, la Santa Cova i recórrer el camí del Rosari monumental.
Coincideix parcialment amb un tram dels senders GR 5, 6, 6-1 i 172.
Ascensió a la regió dels Frares Encantats, al sector occidental de Montserrat, a través de dues valls de l'obaga del Bages, l'una fortament urbanitzada, fins i tot sense tenir en compte l'entorn natural, i l'altra encara relativament salvatge, des del petit nucli de Marganell, el més petit en habitants dels municipis que envolten el Parc Natural, antigament anomenat Santa Cecília de Montserrat, que n'era la senyoria i que ha estat el monument més emblemàtic del terme.
A remarcar: les vistes de la paret nord, que apareix de sobte i a mesura que ens hi acostem esdevé més i més vertical, el pas pel peu mateix de la muralla, les dues entalles per on creuem el massís, la fugaç visió del solell, que representa l'aparició d'un món caòtic i ple de vida.
Aquesta és l'única part de l'itinerari que no es veié afectada pel voraç incendi del 1986.
Marganell - Marganell, per Sant Esteve de Marganell, el Casot, coll de les Agulles, coll de Port i l'Oliver.
Començarem el recorregut des del mateix aparcament de les coves del Salnitre.
Pujarem per les escales que ens porten al peu de la cova, i just abans del darrer tram de graons girarem a la dreta per un corriol senyalitzat amb un cartell de fusta (GR-172 i GR-5) direcció al Monestir per la Santa Cova.
Caminarem un bon tros planejant pel serrat de Les Garrigoses, tot resseguint els replecs de la muntanya.
En paral·lel a la nostra dreta podrem gaudir de les vistes de la serra de Rubió.
Si parem atenció, podrem observar diverses espècies d'ocells, com el roquerol o el xoriguer i, amb una mica de sort, fins i tot l'àliga.
Trobem a l'esquerra un petit engorjat, és el torrent Fondo.
Més endavant ens trobarem un camí que puja per la nostra dreta, el GR-6, que ve de Ca n'Astruc i del poble d'Olesa.
Continuem recte pel camí que s'enfila progressivament fins a topar amb el torrent de la Bellasona on, des d'aquest punt, comença a remuntar amb ziga-zagues.
És el tram més costerut del recorregut, conegut amb el nom de les Girades.
Travessem el coll, entrant a la vall del Llobregat, amb unes vistes magnífiques de la serra de l'Ordal.
En aquest punt hi ha una estelada col·locada en un antic pal d'electrificació sobre la roca de La Fita.
Passats uns cinquanta metres trobarem un encreuament de camins, el de l'esquerra ens portaria a Sant Miquel i el de la dreta, que és el que agafarem, ens durà a la Santa Cova.
Després d'un suau descens, passarem per sota la capella de la Santa Cova, i més endavant enllaçarem amb una bifurcació.
Si volem acostar-nos a visitar el lloc on es va trobar la imatge de la mare de Déu (l'any 880) girarem a l'esquerra, després tornarem a desfer el camí per continuar en direcció al Monestir.
Emprenem doncs l'anomenat camí del Rosari, on podrem observar els quinze misteris que formen part del conjunt escultòric a l'aire lliure més important del modernisme català.
Les imatges van ser dissenyades per arquitectes tan importants com Antoni Gaudí i Puig i Cadafalch i escultors com Josep Llimona.
El camí pavimentat i ample arriba fins a l'estació inferior del funicular de la Santa Cova.
Des d'aquí seguim a la dreta pel mateix camí fins a la pròxima cruïlla senyalitzada.
A la nostra dreta ens apareixerà el camí que ve de Monistrol, el GR-96/5, anomenat també el camí de les Canals o de les Aigües.
En aquest punt tombem a l'esquerra seguint el camí esglaonat direcció al Monestir de Montserrat.
Passarem per davant de l'estació superior de l'aeri i continuarem paral·lels a la via del cremallera fins a arribar al recinte del Monestir per la plaça de la Creu.
De les coves del Salnitre al Monestir de Montserrat, passant pel Forat, la Fita i la Santa Cova.
Col·lecció d'imatges de l'itinerari.
Ens endinsem a la muntanya pel petit sender que surt de la mateixa àrea de Coll Cabiró, just on hi ha l'indicador.
Pujarem fins a trobar una pista més ampla on girarem a l'esquerra, ara en ascensió més lleugera en direcció al Monestir de Montserrat.
En uns deu minuts arribarem al punt de connexió amb el GR-96/GR-5, un corriol que puja del poble de Monistrol situat a la nostra esquerra.
Nosaltres continuem recte pel mateix camí.
Caminarem una bona estona per un terreny descobert de vegetació i molt assolellat.
Passarem per davant d'un hidrant habilitat per a l'extinció d'incendis i seguirem recte pel camí ample on veurem un cartell de prohibició del pas de vehicles motoritzats i una tanca mòbil.
En aquest tram de camí podrem gaudir d'unes privilegiades vistes de la vila de Monistrol.
Després d'un tram planer arribem a la cruïlla de la drecera dels Tres Quarts, marcada amb un indicador.
Prenem el corriol de la dreta i iniciem una pujada pronunciada però progressiva.
Al llarg del camí travessarem quatre torrenteres, la primera, la Font del Boix, on per un moment sembla que el camí es perdi, però continua a l'altre costat del torrent, clarament indicat amb un senyal direccional.
A pocs metres creuarem el torrent de la Maçanera, més endavant el del Soldat, i per últim, el torrent de l'Erola.
El camí aquí va força planer i si mirem al nostre darrere veurem, al fons, el Monestir de Sant Benet.
De seguida ens trobarem amb una bifurcació de camins, d'on prové el camí de les Aigües.
Girem a la dreta afrontant el darrer tram de forta pujada, que ressegueix en molts punts la canonada d'abastament d'aigua del monestir, fins a superar el coll de les Baranes.
Aquí el desnivell es suavitza i caminem per terreny planer fins a trobar la connexió amb el camí de la Santa Cova.
Prenem el camí cimentat a la dreta i ascendim per uns graons amples amb un fort pendent.
Una mica més amunt veurem la via del cremallera a la nostra dreta, passarem per davant de l'estació superior de l'aeri i, finalment, per unes escales més estretes accedim a la plaça de la Creu del Monestir de Montserrat.
Drecera dels Tres Quarts: camí tradicional d'accés des de Monistrol de Montserrat.
Forma part d'un tram del GR 96 i, per tant, apareix senyalitzat amb marques blanques i vermelles.
També coincideix, parcialment, amb un tram del GR 5.
Supera un desnivell de més de 525 metres.
Col·lecció d'imatges de l'itinerari.
Ens endinsem a la muntanya pel petit sender que surt de la mateixa àrea de Coll Cabiró, just on hi ha l'indicador.
Pujarem fins a trobar una pista més ampla on girarem a l'esquerra, en ascensió més lleugera, en direcció al Monestir de Montserrat.
En uns deu minuts arribarem al punt de connexió amb el GR-96/GR-5, un corriol que puja del poble de Monistrol situat a la nostra esquerra.
Passarem pel costat d'un hidrant habilitat per a l'extinció d'incendis.
Nosaltres continuarem recte pel camí ample on veurem un cartell de prohibició del pas de vehicles motoritzats i una tanca mòbil.
En aquest tram de camí podrem gaudir d'unes privilegiades vistes de la vila de Monistrol.
Arribem al punt de separació dels dos GR, on comença la Drecera dels Tres Quarts, marcat amb un senyal indicador.
Hem de continuar tot recte pel mateix camí, pel camí de les Aigües.
Uns metres més enllà trobarem una taula amb bancs instal·lats per l'ADF de Monistrol de Montserrat, on podrem fer un recés i gaudir de la panoràmica de la vessant nord de la muntanya.
Travessem el torrent de la Font del Boix per una passera de ciment.
La pista ens porta fins a una nova carena planera anomenada el Pla de Sant Bernat.
Antigament hi havia una senyera i un petit oratori dedicat a Sant Bernat de Menton.
Des del pla podem observar la tranquil·litat del pas del riu Llobregat i a l'altra banda, la carena de Cul de Portadora.
Continuem pista enllà direcció sud deixant enrere un corriol que se'ns uneix per l'esquerra i que puja directament des de l'estació inferior de l'aeri.
Passem per sota d'una línia elèctrica fins que trobem, després d'un revolt tancat a la dreta, una petita caseta d'obra.
Estem davant de la caseta de l'estació elevadora de les aigües de Montserrat.
Deixant la caseta a la dreta, prenem un corriol que puja sobtadament canal amunt per unes escales.
El camí puja fort, fent llaçades, gairebé sempre per escales d'obra.
Mentre anem pujant, podem observar, en un petit sortint i al costat del riu Llobregat, l'antic edifici de la Colònia Gomis, testimoni d'un passat industrial del poble de Monistrol.
Més endavant, en un altre dels sortints a l'esquerra del camí, podrem accedir a veure la Capella de la Santa Cova.
Deixem a la dreta la drecera dels Tres Quarts (GR-96) i trenquem a l'esquerra, afrontant el darrer tram de forta pujada per una secció, novament, d'escales.
El camí va resseguint la canonada d'aigua potable de Montserrat fins a superar el coll de les Baranes.
Des d'aquí continuem planejant per un corriol fins a trobar el camí de la Santa Cova.
Girem a la dreta i prenem el camí pavimentat i amb graons amples que puja per un pendent fort en paral·lel a la via del cremallera.
Passem pel davant de l'estació superior de l'aeri i finalment, per unes escales més estretes, accedim al recinte de Montserrat per la plaça de la Creu.
Conegut com el camí Romeu a Montserrat.
Sender de gran tradició històrica que acompanya el caminant des de Barcelona fins a Montserrat, com ho fa el GR 6.
Aquesta ruta la seguien els pelegrins del camí de Sant Jaume, que feien una parada a Montserrat.
Col·lecció d'imatges de l'itinerari.
Llarg itinerari que permet un coneixement aprofundit del sector occidental de la muntanya de Montserrat endinsant-nos-hi a partir del Bruc.
Cal remarcar l'aproximació al massís pel clot del Tambor, el recorregut pel complicat camí del Cabrit i l'ascensió al coll de Migdia per la canal de Migdia.
Continua amb el descens per la dreta canal de la Font del Llum, que ens portarà al GR 172, des del qual tindrem una visió panoràmica de la part nord de Catalunya des del peu de les cingleres septentrionals.
Remuntarem la canal fins al coll de les Agulles i baixarem per la suau canal Ampla fins al refugi de les Agulles «Vicenç Barbé», des d'on baixarem a l'Era dels Pallers i, per l'antic camí de can Maçana, retornarem al Bruc.
Ruta llarga i amb dificultats d'orientació.
Tampoc no és tècnicament gaire fàcil i hi ha punts on cal fer servir les mans per a superar alguns passos, que en general són curts i relativament fàcils.
Reservada a les persones en forma física i avesades a caminar.
El Bruc - el Bruc, pel camí del Cabrit, torrent de Migdia, canal de la Font de les Agulles
Itinerari clàssic de la volta a la muntanya, amb tres punts de servei: el refugi de Santa Cecília, el complex turístic del Santuari de Montserrat i, evidentment, Collbató; els dos darrers, connectats amb la xarxa de transport públic, el cremallera i l'aeri, el primer, i autobús de línia, el segon.
La primera part, que ressegueix el massís pel migdia, sempre per una pista en estat immillorable, fins al coll de Guirló, permet una aproximació tangencial a la muntanya.
En aquest sector hi ha també el restaurant típic de la Vinya Nova, com a lloc recomanat.
La segona part passa pel sender GR, a l'obaga, pel peu de les parets nord, en algun punt aeri.
L'antic monestir de Santa Cecília és un altre lloc d'aturada recomanada; d'allí, mig per la tranquil·la i ampla carretera, mig per camí, s'arriba a la bullícia del Santuari de Montserrat, on podem fruir de tota mena de serveis.
El descens al punt d'origen, el fem per l'ample camí del Rosari fins a la Santa Cova o Cova de la Mare de Déu; d'allí per un sender, també en algun moment penjat, fins a Collbató, passant per la turística i arranjada cova del Salnitre, digna també d'una visita.
Collbató - Collbató, per la Vinyanova, coll de Guirló, Santa Cecília de Montserrat, santuari de Montserrat i la Santa Cova.
Fins al pla dels Soldats, era, juntament amb el camí romeu de Terrassa - Monistrol, la principal via d'accés al santuari de Montserrat.
Hom diu que per ací pujaren la muntanya la majoria dels visitants il·lustres que hi pelegrinaren.
Malgrat els molts anys d'incúria, des que foren construïdes les primeres carreteres, l'abusiva pràctica d'alguns esports i les inclemències del temps, el camí presenta encara part del seu empedrat, que facilità un dia el pas dels vianants i dels animals de bast.
És, doncs, un itinerari fàcil, en el qual el fort desnivell que cal superar queda compensat pels amplis giravolts.
El paisatge és sempre agradable i variat a mesura que hom va pujant.
És també el camí més indicat per a aquelles persones que després de llargues hores de marxa tenen per fita Montserrat, i que, per la manca de preparació o per la fatiga, no es volen comprometre per cap de les dreceres que, si bé escurcen el camí, fan sentir més fortament la pujada.
Collbató - Collbató, pel camí de la Costa, el pla de les Taràntules, el coll dels Pollegons i les Artigues.
Incursió al sector oriental de Montserrat entre els nuclis de Monistrol de Montserrat, del monestir de monges de Sant Benet i del monestir i Santuari de la Mare de Déu, amb tots els equipaments turístics, i de l'antic monestir de Santa Cecília, amb un refugi de muntanya.
La pujada es fa pel que resta del camí de l'Àngel, l'antic traçat per on els pelegrins medievals s'acostaven al Santuari des del sector de Terrassa, mentre que baixem per la llarga vall de margues grises del Piteu, tocant al petit nucli de la Calcina.
Ens enfilarem als dos esperons orientals del massís, el de Sant Joan per Sant Miquel, i el de la Trinitat, que serà la porta del passeig pel peu de les altes parets septentrionals d'aquest sector del massís.
Monistrol de Montserrat, pel camí de l'Àngel, monestir de Montserrat, l'Arrel i el coll de la Molella.