La salut a Catalunya" reivindica el model sanitari de Catalunya, que garanteix l'assistència a totes les persones i fomenta la cohesió social.
Un model integrador de tots els recursos sanitaris, un sistema de gran capil·laritat que aposta pel reequilibri territorial i situa la persona al centre.
La Generalitat organitza aquesta mostra, que té com a coordinador Quim Torrent, amb la voluntat d'homenatjar els professionals de la salut i reivindicar el compromís individual com a ciutadans i ciutadanes a favor de la salut col·lectiva.
Catalunya disposa d'un sistema sanitari públic que ha permès assolir unes quotes de benestar i d'esperança de vida només comparables amb les dels països més avançats en atenció sanitària i accés al sistema de salut.
El compromís del sistema de salut és atendre sempre tothom 24 hores al dia, 365 dies l'any.
Els seus professionals vetllen perquè qualsevol persona, sigui qui sigui, visqui de manera més saludable.
Un sistema que es va actualitzant per fer front als principals reptes de futur com els derivats de l'envelliment de la població, les malalties cròniques i minoritàries o la irrupció de les noves tecnologies.
El punt 0 de l'exposició és una reivindicació dels professionals de la salut.
De les persones que cuiden la salut dels ciutadans i ciutadanes de Catalunya.
Sense ells, professionals que es dediquen en cos i ànima a investigar, estudiar, diagnosticar, curar, cuidar i assistir res del que s'explica en el recorregut seria possible.
Formalment, l'exposició arrenca amb Vivim junts, bateguem junts: un batec del cor, probablement el so humà més universal i fàcil de reconèixer de la humanitat.
Aquest batec, individual i col·lectiu alhora, dona la benvinguda al visitant i el disposa a entrar en una experiència oberta, personal i participativa.
L'apartat Més de quaranta anys cuidant-nos serveix per donar context de la dimensió del sistema global de salut.
Quina estructura demogràfica cal atendre, quins hàbits tenim els catalans, quins són els principals motius de consulta i quines són les infraestructures necessàries per fer possible aquesta atenció.
En aquest àmbit es fa esment dels reptes que planteja l'envelliment de la població, tenint en compte que l'esperança de vida a Catalunya és la segona més alta després del Japó, i de la importància de mantenir uns hàbits saludables.
La salut també depèn de la qualitat del sistema educatiu, de tenir bons hàbits, de l'activitat física, de la cohesió social, de la contaminació...
En aquest apartat s'explica que més de 120.000 professionals col·legiats, 90.625 dels qual són dones, tenen cura de la salut dels ciutadans.
Professionals reconeguts que actuen amb la màxima diligència i desenvolupen la seva tasca professional en 804 consultoris locals, 437 centres d'atenció primària (CAP) i 67 hospitals repartits en 947 municipis.
La xarxa també disposa de 41 hospitals psiquiàtrics i 102 centres sociosanitaris.
Una peça formada per radiografies de pacients anònims inspira l'apartat Defensem la universalitat.
Tots som iguals a ulls dels raigs X. Tots som iguals a ulls del sistema.
La universalitat neix de la voluntat de posar llum a tots els racons del sistema.
L'atenció en funció de l'edat, el gènere, la situació social o el fet de patir una malaltia minoritària és sempre la mateixa.
Aquest és l'autèntic compromís d'un sistema de salut igualitari, equitatiu i universal.
Un sistema que atén els ciutadans en cada etapa de la vida segons les necessitats.
El Pla estratègic d'ordenació de l'atenció de pediatria a l'atenció primària atén gairebé 1,1 milions d'infants i acompanya les famílies des del naixement fins als 14 anys.
El Departament també activa plans que promouen l'envelliment actiu i saludable.
Tampoc no s'oblida de les persones que pateixen malalties minoritàries –la majoria de les quals són greus, cròniques i degeneratives.
Una altra de les dimensions que fan universal el sistema és el territori, com es posa de manifest a l'apartat Escoltem el territori.
El sistema sanitari és un engranatge extremadament complex i de gran capilaritat, que arriba a les 42 comarques.
El model català aposta per apropar els serveis sanitaris a la ciutadania, a tot el territori.
En aquest punt l'auscultem, li posem el fonendoscopi, per sentir tot allò que es fa per arribar a la cobertura universal.
Diverses gravacions que s'han fet a diferents punts de Catalunya deixen constància en documents sonors de visites domiciliàries, el vol nocturn d'un helicòpter medicalitzat del SEM, trucades al 061, una sessió de radioteràpia... a tot el territori.
L'àmbit Comptem els minuts de la salut està dedicat a la importància de la percepció del pas del temps en relació amb la salut.
La salut té la capacitat de canviar la nostra percepció del temps, tots volem viure més però no de qualsevol manera.
I el sistema vetlla perquè visquem més i millor.
A través de nou casos concrets, el factor temps serveix per repassar com la prevenció i l'atenció mèdica millora i salva vides.
L'apartat detalla la reducció de la mortalitat pels càncers de mama gràcies a la detecció precoç, l'increment de les intervencions de maluc o genoll que han permès que moltes persones tornin a caminar, les actuacions en transplantaments, que situen Catalunya com a líder mundial en aquest àmbit, o els programes específics per combatre el tabaquisme.
El futur no és res més que allò que comencem a construir des d'avui.
L'àmbit Decidim la salut del futur completa l'exposició, reclamant la participació dels visitants per pensar com continuar avançant cap a la universalitat.
Tots i totes tenim veu, des dels experts en recerca, professionals que es dediquen a la investigació biomèdica, fins al darrer usuari del sistema de salut.
Quins són els reptes que tenim?