La Llei 5/1998, de 17 d'abril, de ports de Catalunya, en l'article 31 estableix que el Pla de ports, com a pla territorial sectorial, ha de determinar el marc de referència per a l'autorització i la realització d'actuacions als ports i al litoral catalans, i té l'objectiu de definir els criteris per a una utilització portuària adequada i racional de la costa catalana, tenint en compte la conservació del litoral i la correcta gestió del medi ambient.
En compliment d'aquesta previsió legislativa, el Govern de Catalunya va aprovar en data 29 de maig de 2001 el Pla de ports de Catalunya vigent.
L'experiència obtinguda en l'aplicació d'aquest Pla, el fet que les obres que preveia estiguin finalitzades o en execució, la finalització el 31 de desembre de 2004 de la moratòria que estableix la Llei 5/1998, de ports, i la voluntat de l'Administració catalana d'ordenar acuradament el sector, han aconsellat la revisió del Pla vigent en un procés que finalment ha culminat amb l'elaboració d'un nou Pla de ports de Catalunya.
D'aquest Pla cal destacar la nova divisió del litoral per trams.
De cada tram es defineix la vulnerabilitat a partir de la seva caracterització ambiental, urbanística, morfològica i dels serveis i infraestructures existents.
Per tant, la informació que contenia el Pla de ports del 2001 s'amplia tenint en consideració les noves figures de protecció i les dades del Pla director urbanístic del sistema costaner, fet que permet obtenir un resultat més integrador, i així detectar els aspectes que fan el litoral més o menys vulnerable.
El Pla de ports de Catalunya atorga una especial rellevància als ports comercials i a les instal·lacions vinculades amb el sector pesquer per l'indubtable impacte econòmic que tenen les activitats que es desenvolupen en aquestes infraestructures portuàries.
A aquest respecte, és molt destacable el paper que juguen tant els ports de Barcelona i Tarragona com a grans centres logístics, i els gestionats per l'empresa Ports de la Generalitat, ja que en conjunt constitueixen un motor de l'economia catalana alhora que suposen una font molt significativa de generació d'ocupació.
Quant a la vessant esportiva i a la demanda de nous amarradors, per tal d'evitar un creixement indiscriminat dels ports, dàrsenes i marines interiors, el Pla manté la relació entre el nombre d'embarcacions i el nombre d'amarradors en aquest tipus d'instal·lacions.
Per tant, el Pla garanteix un creixement sostenible de l'oferta d'amarradors esportius que no esgota la capacitat d'acolliment del litoral atès que els nous amarradors a l'aigua corresponen majoritàriament a ampliacions de ports existents i es potencien les instal·lacions de temporada, els amarradors a terra i el xàrter nàutic.
Aquesta línia d'actuació en l'àmbit dels ports esportius es considera que pot tenir un impacte molt positiu sobre el sector turístic a Catalunya en general, i el vinculat a les activitats de lleure al litoral, molt particularment.
Les actuacions proposades pel Pla de ports es corresponen amb les que són necessàries per al desenvolupament dels objectius del Pla i alhora garanteixen el compliment dels objectius ambientals establerts.
Per aquest motiu, qualsevol actuació no prevista al Pla que comporti la construcció d'un nou port al litoral català o l'ampliació d'un port existent haurà de ser objecte d'una valoració sobre l'adequació d'aquesta nova actuació al Pla.
El Departament de Política Territorial i Obres Públiques ha tramitat el Pla de ports de Catalunya d'acord amb el procediment que estableixen l'article 33 de la Llei 5/1998, de 17 d'abril, de ports de Catalunya, i l'article 52 del Decret 258/2003, de 21 d'octubre, d'aprovació del Reglament de desplegament de la Llei esmentada.
Un dels objectius d'aquesta tramitació ha estat garantir una àmplia participació pública i institucional en l'elaboració del Pla, que ha estat sotmès a la consideració dels ens locals i les diferents administracions a Catalunya, d'entitats i organismes representatius en l'àmbit portuari, així com de l'ens públic Ports de la Generalitat i del ministeri competent en matèria de domini públic marítim terrestre.
Aquest Pla, juntament amb el Pla d'infraestructures del transport de Catalunya - infraestructures terrestres: xarxa viària, ferroviària i logística, i el Pla d'infraestructures aeronàutiques, integrarà el Pla d'infraestructures de Catalunya.
S'aprova el Pla de ports de Catalunya les determinacions de caràcter normatiu del qual es detallen a l'annex.
Es deixa sense efecte el Pla de ports de Catalunya aprovat per Acord de Govern de data 29 de maig de 2001.
Barcelona, 20 de febrer de 2007
Determinacions de caràcter normatiu del Pla de ports de Catalunya
1.1 El Pla de ports de Catalunya té per objecte l'establiment dels criteris per a la utilització portuària adequada i racional de la costa catalana, i també l'atenció preferent envers la conservació del litoral i la gestió correcta del medi ambient.
1.2 El Pla de ports de Catalunya conté els documents de diagnosi, determinacions i recomanacions per a la implementació del Pla, els plànols informatius corresponents i la memòria ambiental que preveu la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el medi ambient, amb caràcter normatiu.
El Pla de ports de Catalunya és un instrument d'ordenació del litoral català dins del marc de les directrius de l'ordenació territorial i té caràcter de pla territorial sectorial, d'acord amb la Llei 23/1983, de 21 de novembre, de política territorial, i l'article 31.2 de la Llei 5/1998, de 17 d'abril, de ports de Catalunya.
El Pla de ports de Catalunya, de conformitat amb el que preveu l'article 31 de la Llei 5/1998, de 17 d'abril, de ports de Catalunya, acompleix els objectius següents:
a) La realització d'un estudi de la situació actual i les previsions d'evolució dels sectors esportius, pesquers i comercials.
b) La caracterització dels valors ambientals de cada tram de costa catalana per tal de garantir l'eficaç protecció i preservació del medi ambient i la fixació dels criteris per compatibilitzar la preservació i sostenibilitat del medi amb la necessitat de realitzar accions en cada zona.
c) La protecció del litoral del desequilibri territorial que produiria un creixement no planificat del sector portuari.
d) La realització d'una diagnosi estratègica de l'activitat futura del sistema portuari català com a motor de l'economia catalana.
e) La identificació de la problemàtica existent en les instal·lacions actuals, i establir els criteris i proposar les actuacions de millora de la xarxa actual i les futures instal·lacions.
f) L'establiment de determinacions de caire normatiu i recomanacions a seguir en l'àmbit portuari.
g) La definició dels indicadors de seguiment del Pla de ports.
h) L'actualització de l'inventari de les instal·lacions nàutiques existents a l'actualitat, amb la descripció de les seves característiques i els serveis que ofereixen als usuaris i a les embarcacions.
i) L'actualització de la caracterització del medi natural costaner català així com la caracterització socioeconòmica del litoral de Catalunya.
4.1 El termini de previsió temporal de les actuacions que preveu el Pla de ports de Catalunya finalitza el 2015.
4.2 El Pla de ports s'ha d'actualitzar, si s'escau, cada quatre anys, en els termes que estableix l'article 54 del Reglament de desplegament de la Llei de ports de Catalunya.
5.1 El Pla de ports de Catalunya determina els diferents trams en que es divideix el litoral i els classifica sobre la base del seu nivell de vulnerabilitat ambiental i de la caracterització ambiental i urbanística.
a) Nivell 1: trams de costa amb espais protegits per llei o amb zones en què cal garantir-ne la conservació.
b) Nivell 2: trams que no tenen les característiques dels inclosos en el nivell 1 però que mereixen una atenció especial.
5.3 La caracterització ambiental i urbanística d'un tram es determina segons la presència de factors com són l'existència, en cada cas, d'una reserva natural de fauna, d'espai marí protegit, de zona humida, i la seva incardinació amb un pla d'espais d'interès natural, amb el pla director urbanístic del sistema costaner, la seva consideració de parc, paratge natural o reserva natural, i altres circumstàncies anàlogues.
5.4 La tramificació del litoral que estableix el Pla de ports de Catalunya permet definir, a títol merament indicatiu, els espais on es podran desenvolupar possibles actuacions, amb subjecció estricta a la Llei 5/1998, de ports de Catalunya, el seu Reglament i les determinacions d'aquest Pla.
6.1 El Pla de ports de Catalunya determina les actuacions generals que preveuen les instal·lacions portuàries i les específiques per a cada port.
6.2 Les actuacions proposades pel Pla de ports de Catalunya són les úniques necessàries per al desenvolupament dels objectius del Pla i les que garanteixen el compliment dels objectius ambientals establerts.
6.3 L'execució de qualsevol actuació emparada pel Pla de ports de Catalunya s'ha de subjectar al que disposen la Llei 5/1998, de 17 d'abril, de ports de Catalunya, i el seu Reglament de desplegament, aprovat pel Decret 258/2003, de 21 d'octubre, i la resta de legislació sectorial que en cada cas resulti d'aplicació.
6.4 Les actuacions no previstes en aquest Pla que comportin la construcció d'un nou port al litoral català, o bé l'ampliació d'un port existent, hauran de ser objecte d'una valoració sobre la seva adequació al Pla, i se'n pot derivar la necessitat d'un nou procediment d'avaluació ambiental en compliment de l'article 4 de la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el medi ambient.
7.1 Els indicadors de seguiment són l'eina que permet avaluar el grau d'implantació del Pla de ports de Catalunya.
7.2 El Pla de ports de Catalunya determina els indicadors de seguiment, que són aplicables al sector esportiu, al sector pesquer i al sector comercial, i inclou també els indicadors mediambientals i altres indicadors de caire general.
Elements de senyalització i identificació
8.1 Les instal·lacions portuàries han de disposar de la imatge identificadora i dels elements de senyalització i identificació, de conformitat amb la normativa aplicable.
8.2 Els ens gestors d'aquestes instal·lacions portuàries són els responsables del manteniment d'aquests elements de senyalització i identificació, que contribueixen a oferir una imatge unificada de la xarxa de ports de Catalunya
Accessibilitat de les instal·lacions portuàries
9.1 Les instal·lacions portuàries de nova implantació han de complir les mesures i recomanacions de disseny que estableix el Pla de ports de Catalunya per tal de fer-les accessibles a les persones amb mobilitat reduïda.
9.2 Les instal·lacions portuàries preexistents hauran d'adaptar-se a aquestes mesures i recomanacions en el termini d'aplicació que preveu el Pla de ports de Catalunya.
Les instal·lacions portuàries han d'adaptar les mesures ambientals relatives a la implantació del sistema de gestió ambiental, d'eficiència energètica, de reducció de la contaminació lumínica i del tractament de residus, i en general les previstes en el Pla de ports de Catalunya.
El Pla de ports de Catalunya es pot consultar a la seu del Departament de Política Territorial i Obres Públiques i a la web http://www.gencat.cat/ptop.