projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
L'Escola d'Administració Pública de Catalunya (EAPC) ha ampliat fins al proper divendres 31 de juliol, inclòs, el termini per presentar candidatures a la cinquena edició dels Premis Alfons Ortuño que reconeixen les actuacions d'innovació i bones pràctiques en matèria de gestió pública a les administracions públiques catalanes.
Arran de l'aixecament de suspensió de terminis administratius del passat 1 de juny, l'Escola ha reactivat el còmput per presentar-se als premis que el decret d'estat d'alarma va interrompre el passat 13 de març.
Encara que inicialment el nou termini acaba el 8 de juliol, l'EAPC ha aprovat una resolució d'ampliació de termini per allargar-lo fins a finals de juliol i donar així més temps de preparació a les possibles candidatures.
De fet, un dels objectius és incentivar la participació d'ens públics que hagin estat especialment actius i innovadors en la gestió del confinament i la crisi per la COVID-19.
S'hi poden presentar projectes desenvolupats en els darrers dos anys i mig, entre l'1 de gener de 2018 i la finalització del termini.
Consulteu tots els detalls al web del tràmit.
Amb el lema "Idees que neixen per ser de tots", els V Premis Alfons Ortuño inclouen quatre categories:
Els premis s'adrecen a l'Administració de la Generalitat, les entitats que integren l'Administració local, les universitats públiques, l'Administració pròpia d'Aran, els organismes autònoms i les entitats públiques dependents o vinculades, els consorcis en què participen majoritàriament les administracions i les entitats públiques que depenen d'aquests consorcis o hi estan vinculades, així com les empreses públiques participades majoritàriament per una administració pública catalana.
Enguany l'Escola vol arribar també als municipis petits amb un premi especial per a ajuntaments de menys 5.000 habitants.
Entre les quatre edicions dels guardons i des de la primera entrega el 2012 s'ha presentat un total de 108 candidatures on figuren ajuntaments, diputacions, departaments de la Generalitat i organismes públics d'arreu del país.
S'allarga el període per facilitar la preparació de candidatures i s'insta a participar amb iniciatives vinculades a l'estat d'alarma
El número 73 de la Revista de Llengua i Dret, Journal of Language and Law, presenta un total de deu estudis que abracen totes les línies d'estudi de la Revista.
D'entrada, cal destacar un conjunt de quatre articles sobre llengües i tecnologies lingüístiques, la línia d'estudis que s'ha incorporat més recentment i que té com a objectiu analitzar els reptes que la transformació digital de la societat i de les institucions planteja a les llengües (especialment a les llengües de dimensió demolingüística mitjana, les llengües minoritzades i les llengües sense estat).
Els articles són Construir sistemes de traducció automàtica per a llengües menors: reptes i efectes, de Mikel L. Forcada (UA), Tecnologies lingüístiques per a llengües minoritzades: el cas de l'alguerès, d'Adrià Martín i Francesc Ballone (UAB i IEC, respectivament), i recollits dins l'apartat de notes, Somien els viquipedistes en enciclopèdies elèctriques?
Present i futur de la Viquipèdia i el rol de la comunitat catalanoparlant, de la mà d'Àlex Hinojo, i Softcatalà: nous reptes per garantir la vitalitat del català a les tecnologies, a càrrec de diversos membres de Softcatalà.
Així mateix, dins la secció d'estudis sobre el llenguatge administratiu i jurídic, la Revista inclou una recerca sobre la traducció dels adjectius demostratius en contextos jurídics, de Leticia Moreno-Pérez (UVa), i un estudi en matèria de lingüística històrica de Joaquim Martí Mestre (UV), el qual posa el focus en l'estudi de la documentació de l'edat moderna, un període poc investigat pels filòlegs.
D'altra banda, de la secció de política lingüística i sociolingüística, cal ressaltar la recerca feta per Natxo Sorolla i Avel·lí Flors-Mas (CUSC) sobre l'ús del català en els joves i que porta per títol L'ús del català entre els millennials de Catalunya: el pes diluït de l'origen lingüístic.
La secció també inclou un estudi de Rosa Maria Calafat (UIB) que examina les propostes prescrites en els llibres d'estil per als mitjans de comunicació de les televisions autonòmiques de Catalunya i de les Illes Balears.
Amb relació a la secció de dret lingüístic, la Revista conté dos articles: Inmersión lingüística y Constitución: una perspectiva comparada francesa, d'Eneritz Zabaleta (UPPA), i Llengua a l'escola catalana durant la II República: marc normatiu d'una acció prioritària de govern, d'Anna M. Pla Boix (UdG).
En la secció de legislació, jurisprudència i documentació, el número 73 recupera les cròniques legislatives periòdiques, que narren les principals novetats normatives i jurisprudencials en matèria de dret lingüístic per territoris.
En aquesta ocasió el període que s'analitza és tot l'any 2019 (llevat de la crònica parlamentària), atès que el número anterior de la Revista es va dedicar a fer un balanç del dret lingüístic dels últims 40 anys.
L'Escola d'Administració Pública de Catalunya (EAPC) acaba de publicar el Marc competencial del perfil innovador a les administracions públiques, número 11 de la col·lecció Eines per als Recursos Humans.
Es tracta d'un manual pràctic que identifica i descriu vuit capacitats bàsiques necessàries per afrontar la innovació en el sector públic: autoorganització, aprenentatge autònom, creativitat, comunicació, treball en equip, fer xarxa, captar tendències i gestionar riscos.
L'han elaborat conjuntament l'EAPC i la Secretaria d'Administració i Funció Pública de la Generalitat de Catalunya, a través d'Innogent, amb la col·laboració de Tecnocampus.
El treball s'ha basat en la recerca comparada amb experiències internacionals i en les aportacions d'una àmplia mostra de professionals de les administracions públiques, acadèmics i altres agents socials.
Quina és la millor manera d'aplicar i difondre les actituds i capacitats amb un enfocament trencador i una cultura que augmentin la capacitat dels governs per innovar?
Què reforçarà la capacitat d'innovació dels governs i permetrà un millor ús dels recursos per afrontar amb més eficàcia els reptes socials actuals i futurs?
Per respondre aquestes preguntes, el projecte s'ha proposat identificar i conèixer quins trets manifesten les persones que destaquen com a innovadores en les administracions públiques i com es comporten; traçar estratègies que en un futur permetin desenvolupar eines i suports formatius i d'acompanyament per desenvolupar aquestes competències; i disposar d'unes bases sòlides del perfil competencial de les persones innovadores que, amb el corresponent desenvolupament, permetin incorporar la seva valoració a efectes de reconeixement professional.
La publicació reflecteix tres vectors clau que combinen les capacitats bàsiques amb les actituds que les mantenen actives i que donen pas a nous comportaments en la millora contínua.
Aquests vectors són la persona, l'equip i, com a última finalitat, l'organització.
Per aconseguir la innovació la persona ha d'estar orientada a l'acció, l'equip ha de ser cooperatiu i l'organització ha de ser sostenible.
A més, el treball remarca que el context actua com a potenciador de la definició i el desenvolupament de les capacitats, i que és fonamental identificar-lo per determinar el punt de partida en cada cas concret i traçar un currículum de desenvolupament cap a un perfil innovador.
A partir d'aquesta eina, l'EAPC elaborarà uns itineraris de formació i aprenentatge, amb diferents formats, per desenvolupar aquestes capacitats entre els treballadors, comandaments i directius públics i contribuir a crear una cultura emprenedora i innovadora dins les administracions.
La publicació està disponible en format electrònic al web de l'EAPC.
Identifica vuit capacitats bàsiques de les persones innovadores: autoorganització, aprenentatge autònom, creativitat, comunicació, treball en equip, fer xarxa, captar tendències i gestionar riscos.
Enguany s'ha convocat la cinquena edició Premis Alfons Ortuño que convoca biennalment l'Escola d'Administració Pública de Catalunya (EAPC).
El passat 21 de febrer es va obrir el termini de presentació de sol·licituds per aquesta cinquena edició ( Resolució PDA/401/2020, d'11 de febrer, per la qual s'obre la convocatòria dels Premis Alfons Ortuño de l'Escola d'Administració Pública de Catalunya corresponent a l'any 2020).
Aquesta convocatòria es regeix per les bases reguladores aprovades per la Resolució GAH/192/2018, de 12 de febrer.
Malgrat les dificultats de la pandèmia, el confinament i les incerteses presents, l'Escola considera que en aquests moments, més que mai, s'han de fer valer la gran quantitat de projectes innovadors i de bones pràctiques que porten a terme les administracions públiques del nostre país i, per tant, s'ha mantingut la convocatòria dels Premis d'enguany.
Us animem a presentar els vostres projectes o a fer arribar aquesta informació a aquelles unitats que hagin implantat projectes innovadors i de noves pràctiques els dos últims anys.
Amb el lema "Idees que neixen per ser de tots", la convocatòria de 2020 premiarà projectes implantats entre l'1 de gener de 2018 i el final del termini de presentació de candidatures.
Dins del concepte general "Innovació i bones pràctiques" s'inclouen quatre categories:
50 candidatures opten als V Premis Alfons Ortuño d'innovació i bones pràctiques en matèria de gestió pública que convoca l'Escola d'Administració Pública de Catalunya (EAPC).
Serà de llarg l'edició més renyida en nombre de propostes des de la creació dels premis el 2012.
Així, s'ha més que duplicat el nombre de projectes presentats respecte l'edició anterior de 2018 (21) i es consolida una iniciativa que vol reconèixer la eficiència, la qualitat i el talent a les administracions públiques catalanes.
Després de tancar el període de presentació de candidatures el 31 de juliol, 17 candidats figuren en la categoria 'Transparència, bon govern, avaluació i qualitat', 11 en la categoria 'Organització, processos i gestió econòmica', 11 en la categoria 'Desenvolupament d'equips i de persones', i 11 més en la categoria 'Serveis finalistes'.
Del total de projectes presentats 26 corresponen a l'Administració de la Generalitat de Catalunya, tant pel que fa a departaments com a organismes que en depenen, 20 a administracions locals i quatre a universitats públiques.
Es constata també la representació de diversos punts de la geografia catalana.
Una comissió de selecció avaluarà ara les propostes per elevar les seves deliberacions al jurat.
La comissió està integrada per 9 vocals, 7 designats a proposta dels departaments de la Generalitat amb competències o experiència relacionades amb les categories dels premis i dos vocals designats per l'Escola.
Actuarà com a presidenta la sub-directora de Recerca i Formació en Alta Direcció de l'EAPC, Eulàlia Pla.
Per la seva banda, el jurat estarà integrat pel director en funcions de l'EAPC i secretari general del Departament de Polítiques Digitals i Administració Pública (DPDAP), Xavier Gatius, que actuarà com a president, la sub-directora general de Recerca i Formació en Alta Direcció de l'EAPC com a secretària i sis vocals més en representació del Departament d'Acció Exterior, Relacions Institucionals i Transparència, el DPDAP, el Departament de la Vicepresidència i d'Economia i Hisenda, el Departament de la Presidència, l'Associació Catalana de Municipis (ACM) i la Federació de Municipis de Catalunya (FMC).
La previsió de l'Escola és donar a conèixer els guanyadors dels cinquens Premis Alfons Ortuño durant un acte de lliurament que tindrà lloc el primer trimestre de 2021.
Els premis honoren la memòria d'Alfons Ortuño Salazar (Oriola, 1948 - Barcelona, 2004), un dels principals creadors de l'estructura i els fonaments de les finances de la Generalitat de Catalunya recuperada i exemple de servidor públic.
Es dupliquen els projectes que competiran pel reconeixement de l'EAPC respecte 2018: 26 de la Generalitat, 20 del món local i 4 d'universitats públiques
En el present article es du a terme una anàlisi quantitativa i semàntica de les aparicions del concepte pàtria contingudes en els dietaris institucionals del Consell de Cent de Barcelona i de la Diputació del General de Catalunya.
La cronologia analitzada correspon als anys 1700-1714, una època conflictiva per als habitants de Catalunya, ja que en aquest període tingué lloc la mort del sobirà hispànic Carles II d'Àustria (1700) i la consegüent Guerra de Successió per la monarquia d'Espanya (1702-1715), que es lluità al Principat de Catalunya al llarg d'una dècada.
Els resultats d'aquesta recerca ofereixen respostes a alguns aspectes del debat historiogràfic desfermat per la celebració del tercer centenari del setge a Barcelona dels anys 1713 i 1714, de manera que els esmentats resultats no només responen a la qüestió de quina fou la pàtria per la qual lluitaren els defensors de Barcelona en la rememorada jornada de l'11 de setembre de 1714, sinó que, en fer-ho, posen en relleu com n'estava de lligat el concepte pàtria al dret públic històric de Catalunya.
El règim econòmic de les activitats regulades del sector elèctric constitueix una peça clau per aconseguir un sistema de subministrament d'electricitat baix en emissions de carboni i que representi el menor cost possible pel consumidor.
El treball que presentem té per objecte examinar les noves competències atribuïdes a la CNMC en matèria de règim econòmic de les activitats regulades del sector elèctric, i en particular en relació amb la fixació dels peatges d'accés i de la taxa de retribució financera aplicable a empreses transportistes i distribuïdores.
Així doncs, realitzem una anàlisi crítica de les circulars normatives que sobre aquesta matèria ha elaborat l'autoritat reguladora nacional, en un context d'intens debat entre els diferents agents econòmics implicats, el MITECO i la pròpia CNMC.
Tres anys després de la transformació de l'agència descentralitzada FRONTEX en la Guàrdia Europea de Fronteres i Costes (GEFC), el Reglament 2019/1896 prossegueix amb l'aprofundiment de les seves tasques operatives.
Aquest article analitza comparativament en quina mesura el Reglament 2019/1896 reforça la seva autonomia i les seves activitats operatives, executives i de supervisió pel que fa als Estats membres conferides en el seu moment pel Reglament 2016/1624.
Si la capacitat d'intervenció de la GEFC directament sobre el terreny va constituir la principal novetat del Reglament 2016/1624, la introducció d'un cos permanent de 10.000 guàrdies de fronteres i el desenvolupament de poders executius i coercitius per part de personal estatutari de l'Agència ha tingut un impacte equiparable en relació amb el Reglament 2019/1896.
Ara bé, lluny de centralitzar a nivell europeu l'administració de les fronteres exteriors, el mandat operatiu de la GEFC continua centrant-se en supervisar la gestió eficaç de les fronteres per part dels Estats membres i en assistir a aquelles autoritats nacionals subjectes a pressions migratòries extraordinàries.
Durant els darrers anys s'han aprovat a Espanya lleis i programes de polítiques públiques de memòria històrica i democràtica d'abast estatal i autonòmic.
L'article presentat tracta d'aquest fenomen d'interès jurídic i politològic, en l'àmbit territorial de les comunitats autònomes de Catalunya, les Illes Balears i el País Valencià.
El text té per objecte analitzar els fonaments teòrics, l'estructura i els continguts de les lleis que conformen els marcs jurídics català, balear i valencià en la matèria, a partir d'una revisió preliminar de la llei estatal.
En conseqüència, assenyala mancances de la legislació —central i autonòmica— examinada i planteja propostes de coordinació interadministrativa i interdisciplinària entre els poders públics, per tal d'atendre millor les demandes ciutadanes entorn dels drets a la veritat, la justícia, la reparació i les garanties de no repetició, concebuts com a principis de justícia transicional.
La incidència de la intel·ligència artificial i l'ús dels algoritmes en molts àmbits públics impliquen una relació frontal amb els sistemes democràtics.
Així, ja sigui des d'un punt de vista individual, ja sigui des de l'actuació de les administracions públiques, els algoritmes incideixen de manera directa en la vida de les persones.
Davant d'aquesta situació, analitzada des d'un prisma polític i jurídic, cal indicar els problemes que poden derivar d'aquesta millora en l'eficiència de les actuacions en l'àmbit públic, principalment per la incidència que poden tenir respecte els drets fonamentals, relacionant especialment aquest progrés tecnològic amb la pèrdua de llibertat i la dificultat de complir amb el principi de transparència de les administracions públiques.
L'exercici d'un dret fonamental no pot ser objecte de sanció (des de l'STC 11/1981) ni laboral, ni administrativa, ni penal.
La dimensió objectiva dels drets fonamentals imposa als poders públics l'obligació de tenir present el seu contingut constitucional.
L'STS 459/2019 no desenvolupa cap esforç hermenèutic en aquest sentit.
És més, el seu punt de partida se situa en l'oposat i fa encaixar de forma directa conductes en tipus delictius, sense qüestionar-se si podien estar emparades per un dret fonamental.
Tal desenteniment és clar respecte tres condemnats les conductes dels quals encaixen en el contingut de dos drets fonamentals: en el dret a l'exercici de càrrec públic lliure d'ingerències (Carme Forcadell); i en el dret de reunió (Jordi Cuixart i Jordi Sànchez).
A més, la sentència incorre en una interpretació extensiva in malam partem del delicte de sedició que condueix a una imprevisibilitat de la condemna, proscrita a l'article 25.1 de la CE.
Els escàndols de corrupció a l'Estat espanyol han comportat una crisi de credibilitat del sector públic i dels seus mecanismes de control.
Els organismes i les institucions internacionals aposten per noves formes de governança i d'integritat institucional que requereixen un canvi profund de cultura organitzativa.
Aquest canvi ha de permetre implantar un "marc integral de control intern" inspirat en la metodologia COSO III, que ha de ser implementat i mantingut pels responsables del govern de l'entitat i ha de conviure amb el control intern que és responsabilitat dels interventors del sector públic.
En aquest treball s'analitza la configuració actual del control intern en les administracions públiques, les seves debilitats i fortaleses.
També es fan propostes de millora per configurar un marc integral de control intern que proporcioni una seguretat raonable sobre la consecució dels objectius de l'entitat, la fiabilitat de la informació financera, l'eficàcia, l'eficiència de les operacions i el compliment de les disposicions legals aplicables que permeti una prevenció efectiva del frau i la corrupció.
L'any 2019 es va celebrar el 10è aniversari de la posada en funcionament de l'Oficina Antifrau de Catalunya (OAC).
En el treball s'analitza, en vista d'aquests deu anys d'experiència, quin ha estat el funcionament de l'OAC en les seves funcions investigadora i preventiva, amb especial atenció a aquells àmbits de major rellevància, com ara les denúncies anònimes i la protecció de les persones denunciants.
En el segon bloc del treball, sobre la base de l'anàlisi prèvia, es plantegen línies de reforma en el marc regulador i en el funcionament de l'OAC, amb l'objectiu d'atribuir a l'OAC un paper central en un sistema d'integritat i anticorrupció català efectiu encara en construcció.
Les principals propostes són reforçar la protecció de les persones denunciants i clarificar el sistema de denúncies davant l'OAC, reconèixer la potestat sancionadora de l'OAC associada a infraccions de nova creació lligades a les activitats investigadores i preventives de l'OAC, facilitar la formulació de consultes no vinculants i promoure la modernització tecnològica de la lluita contra la corrupció a Catalunya.
El present treball examina el model institucional dels secretaris d'Administració local en la lluita contra la corrupció.
Els secretaris d'Administració local aporten un saber professional i especialitzat que es certifica amb les proves d'habilitació.
Analitzem després la provisió de llocs de treball.
Valorem seguidament les limitacions territorials, funcionals i organitzatives de la seva actuació i, finalment, fem referència a aspectes formals i informals que afavoreixen la seva independència.
L'article planteja, a partir de recerques originals, algunes claus per interpretar el paper jugat per la corrupció política a la Catalunya contemporània.
En primer lloc, analitza la participació dels homes de negocis catalans en la construcció de l'estat liberal espanyol.
Seguidament, s'endinsa a explicar com va funcionar el caciquisme durant la Restauració
borbònica, i com aquest fou denunciat principalment pel catalanisme polític.
Finalment, l'accent es focalitza en les pràctiques corruptes dels franquistes catalans i en els vincles que desenvolupà Francesc Cambó amb la corrupció sistèmica a l'Argentina mitjançant l'empresa CHADE.
Unes breus reflexions sobre la corrupció política espanyola actual
precedeixen unes conclusions que intenten establir una hipòtesi interpretativa en molts sentits vàlida per comprendre tant la corrupció política espanyola com la catalana.
Bases de dades de sumaris i continguts on està indexada la Revista Catalana de Dret Públic
Portal de difusió de la producció científica iberoamericana impulsat per la Universitat de La Rioja
Directori de revistes d'accés obert de la Lund University Libraries
Portal d'accés a informació i documentació científica espanyola publicat pel Consejo Superior de Investigaciones Científicas (CSIC)
Dipòsit de Revistes Catalanes amb Accés Obert (RACO)
Base de dades de legislació i jurísprudència autonòmica, estatal i europea
Agregador de continguts científics i acadèmics en format electrònic produïts en l'àmbit iberomericà
Base de dades propietat de l'empresa Elsevier amb 18.000 revistes publicades per més de 5.000 editorials internacionals (accés amb subscripció)
Font de referència de publicacions periòdiques al món (accés amb subscripció)
Repositori d'articles sobre arts, humanitats i ciències socials fins al 1995 de Proquest (accés amb subscripció)
Bases de dades per a la classificació, avaluació de la qualitat i/o impacte de les revistes científiques que indexen la Revista Catalana de Dret Públic
Índex de publicacions en sectors científics emergents i d'importància regional de Web of Science, elaborat per Clarivate Analytics
Matriu d'informació per a l'Avaluació de Revistes de la Universitat de Barcelona
2a posició en revistes de dret públic a Espanya
Sistema regional d'informació en línia per a revistes científiques d'Amèrica Llatina, el Carib, Espanya i Portugal
Indicadors de qualitat per revistes electròniques complerts per la RCDP: 35/38
Classificació de l'Agència de Gestió d'Ajuts Universitaris i de Recerca (AGAUR)
Classificació RCDP: A (màxima en la seva categoria)
Classificació elaborada per EC3metrics
Índex que mesura l'impacte dels articles publicats en els últims 5 anys
Registre noruec de revistes científiques, sèries i editors