projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
La sinistralitat laboral al sector de l'agricultura, despès de mantenir-se és o menys constant durant els últims tres anys, ha sofert una davallada important, tot i que menor si el comparem amb la mitjana de tots els sectors, situant-se en un índex d'incidència de 3180, apropant-se al índex d'incidència global del tots els sectors que és de 2908.
Els índexs d'incidència d'accidents de treball del sector (número d'accidents per cada 100.000 treballadors afiliats a la Seguretat Social) han seguit una tendència ascendent en els últims set anys, allunyant-se cada vegada mes de la mitjana del conjunt de sectors econòmics.
Els índexs d'incidència (número d'accidents per cada 100.000 treballadors afiliats a la Seguretat Social) són el mètode més fiable per conèixer l'evolució de l'accidentalitat, ja que eliminen l'efecte distorsionant que les diferències en el nombre d'ocupats en cada període tenen sobre la interpretació de les dades de sinistralitat laboral.
També permeten comparar la sinistralitat entre territoris i sectors amb un nombre d'ocupats molt diferent.
Evolució de l'índex d'incidència de l'accidentalitat laboral a l'agricultura.
Evolució dels índexs d'incidència a Catalunya per sectors.
Pel que fa a la comparació amb la resta de sectors, cal dir l'agricultura ha participat de manera important en la tendència general de disminució de la sinistralitat laboral de l'economia catalana, passant d'un índex d'incidència de 4340 a un de 3770.
En relació amb els accidents de treball mortals que tenen lloc al sector de l'agricultura, cal dir que l'any 2019 ha disminuït la incidència d'accidents laborals mortals en relació a l'any anterior de forma dràstica, passant d'un índex de 13.8 a un índex de 1.9.
Això suposa que l'agricultura s'ha situat al mateix nivell que els altres sectors d'activitat a Catalunya en termes de sinistralitat mortal.
Cal tenir present que, a causa del baix nombre d'ocupats al sector agrari, les variacions en el nombre d'accidents es tradueixen en un fort augment o disminució, quan és el cas dels índex d'incidència de sinistralitat mortal.
Evolució de l'índex d'incidència de l'accidentalitat laboral mortal a l'agricultura.
Cal tenir present que les estadístiques de sinistralitat laboral s'elaboren a partir de les comunicacions d'accidents de treball que fan les empreses i els autònoms que tenen cobertes les contingències professionals.
En el cas de l'agricultura és habitual que persones que desenvolupen aquesta activitat no constin com a treballadors (és el cas de les persones que ajuden a l'explotació agrària familiar, o de les persones grans que, malgrat constar com a jubilades, encara col·laboren en les tasques agrícoles).
Tot plegat fa que, en major mesura que a d'altres sectors d'activitat, es produeixin accidents que no queden recollits a l'estadística oficial de sinistralitat laboral.
Observatori Departament Treball, Afers Socials i Famílies.
En l'actualitat les recol·lectores estan dissenyades per poder travar en terrenys amb una orografia irregular de fins a 45 o de pendent gràcies als sistemes d'anivellament automàtica.
Capçals de sega cada vegada més específics, per treballar de forma contínua, sistema inversor en la infinitat per evitar embussos a l'entrada de l'alimentador, neteja de cilindres del flux axial i tot tipus de sensors de control que permeten al maquinista controlar la collita del cultiu en tot moment.
En paral·lel a la seva utilitat, cal afirmar que la recol·lectora és també una de les eines agrícoles més còmodes.
Sense cap dubte, el lloc de conducció de les collit arran de cereals modernes es pot qualificar com confortable.
La tendència actual és cap a màquines d'elevada potència i grans amplades de tall.
Així mateix, les màquines de mecànica convencional són substituïdes de manera progressiva per màquines hidrostàtiques.
El que no implica que aquesta màquina no posseeixi una sèrie de riscos associats com la bolcada, talls i atrapaments, caigudes, atropellament i risc d'atropellament.
(Quadern de prevenció - català i castellà)
Els nous avenços en maquinària i les noves tecnologies emprades, han fet possible reduir les jornades laborals en el sector agrícola i de la mateixa manera reduir els costos de producció dels productes recol·lectats.
Els equips de recol·lecció de fruita permeten als operaris accedir més fàcilment a la coberta dels arbres, facilitant la recol·lecció d'aquests.
És una maquina autopropulsada que es mou a través del marc de plantació, permetent recol·lectar els arbres a banda i banda del marc de plantació.
Ha, entre d'altres, tres tipo principals de plataformes diferents:
Els riscos que hem de considerar quan s'usen aquests equips són: atrapaments entre objectes, aixafaments entre plataformes, cops i talls per objectes per objectes, caiguda de persones al mateix i diferent nivell.
(Quadern de prevenció - català i castellà)
Existeixen tres tipus bàsics d'equips de fertilització per a adobs en forma de grànuls sòlids: per gravetat, centrífugues i pneumàtiques.
Actualment no queden massa unitats en servei adobadores per gravetat, i, tot i que les adobadores pneumàtiques es troben en expansió, la gran majoria del parc espanyol es troba constituït per adobadores centrífugues.
Tots els equips citats es troben acoblats a la presa de força, de manera que són d'aplicació tots els riscos relacionats amb el conjunt presa de força i transmissió.
Així mateix, com qualsevol altre equip acoblat al tractor, s'han de considerar els riscos relacionades amb l'enganxall manual dels equips.
També cal tenir en compte els riscos específics derivats de la manipulació del adobs i fertilitzants.
En la protecció fitosanitària dels cultius és comú l'ús d'una gran diversitat de productes químics.
Però perquè el tractament contra les plagues, malalties i males herbes tingui èxit s'han de tenir en compte els següents punts:
Escollir el producte adequat, utilitzar la dosi apropiada per aconseguir els resultats esperats i l'aplicació sigui el més homogènia possible, el moment de l'aplicació i l'elecció de la maquinària adequada, d'acord amb el producte a emprar i el patogen a combatre.
El maneig i regulació d'aquestes màquines ha de realitzar per personal qualificat.
Els mètodes d'aplicació de fitosanitaris depenen del cultiu i estat del producte: sòlid, líquid o gasós.
Destaquen els líquids per la seva fàcil manipulació, aplicació i dosificació en camp.
Així tenim els següents mètodes d'aplicació: espolsada, polvorització, fumigació, esquers, incorporació a terra.
Els Equips de Tractament fitosanitaris són de màquines sense riscos físics especialment resenyables, però cal tenir en compte els derivats de la toxicitat dels plaguicides.
La campanya de la recollida del raïm és una de les activitats agrícoles amb més sinistralitat laboral; una gran part dels treballadors que hi participen són eventuals, pel que tenen una menor formació en les tasques que realitzen i, per tant, en les precaucions que han de prendre per tenir millors condicions d'higiene i seguretat en el seu treball.
Cal considerar que en aquestes tasques factors de risc com els ocasionats per les característiques del terreny en el qual es troba el cultiu, les dificultats per a la mecanització d'algunes de les tasques desenvolupades amb una àmplia dependència del treball manual o les condicions climatològiques adverses, entre altres.
Durant la verema són comuns els talls, així com els accidents oculars per cops de branques i fulles.
Si has de pujar al tractor o al remolc posa't en un lloc resguardat per no caure
Aquests accidents es deuen a irregularitats del terreny, al raïm que hi ha al terra o a ensopegades amb objectes diversos.
Fes servir un calçat resistent, i que s'ajusti a tu i al terreny
Manipulant les càrregues (cubells o caixes amb raïm, bàsicament) o les eines pot caure alguna i lesionar el treballador.
Les lesions més habituals es produeixen als peus, per tant:
Quan duguis cubells, etc., fes-ho amb precaució per no fer-te mal
La verema es fa a l'aire lliure, de manera que hi ha aquests riscos:
Podeu ampliar la informació consultant la pàgina web sobre la calor durant la jornada de treball i com prevenir els seus riscos
Protegeix-te molt bé de la calor i l'exposició al sol
El raïm està brut a causa d'agents externs –insectes, pols, tractaments químics amb productes fitosanitaris, etcètera-.
Si durant la recol·lecció el treballador fuma o menja sense rentar-se les mans, tots els productes tòxics se li introduiran a l'estómac i li poden produir una intoxicació.
Una incorrecta manipulació de pesos pot provocar lesions d'esquena -lumbàlgies, hèrnies discals...-.
Per prevenir els riscos associats a la manipulació de càrregues:
No tòrcer l'esquena: condició indispensable
Garanteix la formació dels treballadors en la manipulació de les càrregues
Les persones amb sobrepès són més propenses a patir problemes a la zona lumbar, per la qual cosa han d'extremar-se aquestes mesures preventives.
Exemple de com manipular una càrrega correctament
Per prevenir l'atropellament per vehicles que circulen per o al voltant de la zona de treball:
No et posis a dormir a l'ombra dels vehicles
Si hi ha treballadors a la zona de treball, cal evitar coincidir amb la màquina veremadora i respectar sempre la distància de seguretat amb la màquina que indiqui el responsable de la feina.
Respecta les distàncies de seguretat.
No treballis a prop de la veremadora
El remolc és l'implement agrícola per antonomàsia, el que justifica que el parc real circulant d'aquest tipus d'accessori sigui molt variat en materials de construcció, tara i capacitat de càrrega i, el que és més important, estat de conservació i dotació de mesures de seguretat.
La tendència actual es troba fortament condicionada pel mercat del tractor, que en oferir models cada vegada més grans i de major capacitat de tracció, exigeix implements decapacitat similar.
Els riscos principals derivats del remolc agrícola són: cops i atrapaments, caigudes i atropellaments, bolcada i accidents de trànsit.
(Quadern de prevenció - català i castellà)
Cal extremar les precaucions en el cas que un/a operari/ària ajudi la persona que condueix el tractor a acoblar-hi el remolc: mai no es pot mantenir connectada la marxa enrere mentre algú estigui situat entre el tractor i el remolc.
La llança ha de tenir un dispositiu de sustentació i fixació regulable en alçada que la mantingui a l'alçada del punt d'enganxament del tractor per realitzar aquesta operació de manera segura.
Cal distribuir la càrrega damunt el remolc tan uniformement com sigui possible.
Els remolcs d'un sol eix no s'han de desenganxar mai si estan carregats totalment o parcial.
Els eixos de transmissió de força del remolc han d'anar protegits amb un protector tubular telescòpic flotant i tapajunts.
Els engranatges, les cadenes, les corretges, etc. del remolc s'han de protegir amb resguards adequats.
Les escales d'accés al remolc han de tenir un disseny adequat i s'han de mantenir netes per garantir un ascens i un descens còmodes i segurs.
Mai no es pot pujar al remolc mentre estigui en marxa.
Cal evitar el transport de persones al remolc i, si cal, se n'han de suprimir els elements que es puguin utilitzar com a seients.
Cal revisar el remolc i passar-hi totes les inspeccions reglamentàries periòdicament.
Mai no es pot sobrecarregar el remolc i cal tenir sempre en compte la relació de masses tractor/remolc indicades pel fabricant.
En cap circumstància no es pot desplaçar el conjunt tractor-remolc en punt mort del tractor.
Tradicionalment s'ha categoritzat els equips de preparació del sòl en dos grans grups: acoblats a la presa de força i no acoblats.
Els primers desenvolupaven algun tipus de treball en transmetre per mitjà d'un eix cardan el moviment del motor.
Per a la resta, la connexió era al tractor, però no hi havia transmissió directa de moviment del motor a l'atifell.
Seguint amb la classificació clàssica, podem dividir els equips pel tipus d'acoblament entre el tractor i el bastidor de l'equip.
Així es pot diferenciar entre d'equips arrossegats, semi suspesos.
Si hi ha un factor que generi riscos en relació amb un equip és la manca de proporcionalitat entre aquest i el seu element de tracció.
El risc de bolcada d'un tractor s'incrementa exponencialment quan arrossega eines de conreu desproporcionadament grans a la seva potència, també cal tenir en compte el risc per bolcada en el treball en vessants.
La possibilitat de pèrdua de control, fins i tot circulant per carretera, s'incrementa notòriament quan es sobrecarreguen els remolcs.
En el cas de reparacions en cultivadors o similars suspesos al tractor, cal assegurar mecànicament l'equip elevat i desconfiar del circuit hidràulic que el suporta.
En cap cas, els/les operaris/àries no es poden situar damunt els equips de preparació del sòl per augmentar-ne el pes i així incrementar-ne la profunditat de treball.
Cal evitar emprar elements d'estabilitat dubtosa per situar els equips amb la finalitat de facilitar-ne l'enganxament al tractor.
Cal extremar les precaucions en el cas que un/a operari/ària ajudi la persona que condueix el tractor a acoblar-hi un equip: mai no es pot mantenir connectada la marxa enrere mentre algú estigui situat entre el tractor i l'equip.
S'ha de tenir sempre a la vista la persona que faciliti l'acoblament de l'equip.
Després d'efectuar l'operació d'acoblament, cal comprovar-la movent amunt i avall el sistema hidràulic.
Cal purgar l'energia residual del sistema hidràulic després de finalitzar el treball.
Cal que l'equip de preparació del sòl i el tractor guardin una relació quant al pes i la potència, atès que en cas contrari es podria produir un encabritament o una bolcada del tractor.
Cal reduir l'amplada dels equips tant com sigui possible i senyalitzar-ne els extrems adequadament.
Cal tenir en compte la desestabilització que pateix el conjunt tractor-equip en treure bruscament l'equip del sòl, sobretot si el terreny presenta inclinacions o irregularitats accentuades.
Cal tenir la seguretat que no hi ha cap persona en el radi del conjunt tractor-equip.
Els equips que disposin d'elements que es mouen a gran velocitat (fresadores, picadores, etc.) cal que disposin d'una carcassa que envolti completament el mecanisme per impedir la projecció de partícules a gran velocitat.
Caldria evitar, sempre que sigui possible, la manipulació manual dels equips a causa del volum i el pes excessiu.
Les activitats productives de les indústries alimentàries es podrien dividir en les següents etapes: el tractament, la transformació, la preparació, la conservació i l'envasament de productes alimentaris.
Segons les estadístiques, en la indústria alimentària gairebé la meitat dels accidents es deuen a sobreesforços o a cops o tall per objectes o eines, sent també considerables els accidents per caigudes al mateix nivell i atrapaments entre objectes,
produint lesions classificades com torçades, esquinços, contusions, esclafaments i fractures.
Segons la part del cos lesionada gairebé la meitat dels accidents ocorren en mans i braços.
És important conèixer i identificar els principals riscos laborals presents en el sector de la Indústria Alimentària, que poden aparèixer durant el procés productiu, per aplicar les mesures preventives que es poden adoptar davant dels mateixos, per millorar la seguretat i la salut dels treballadors.
La feina de manipulació de fruita es desenvolupa normalment al voltant d'una màquina classificadora de fruita.
Aquesta màquina té molts punts perillosos on és possible enganxar-se.
Vigila sobretot amb les següents parts:
Part desprotegida d'una cinta transportadora
Prop dels llocs de treball dels manipuladors de fruita hi ha un moviment important de carretons que transporten fruita per classificar les caixes ja preparades, amb un important risc d'atropellament.
La manca de senyalització pot provocar un accident
Molt sovint a les zones properes a les del treball de manipulació s'acumulen caixes.
Alguna d'aquestes caixes pot caure a sobre dels manipuladors de fruita.
És freqüent que els treballadors hagin de manipular caixes.
Una incorrecta manipulació de pesos pot provocar lesions d'esquena com:
Per prevenir els riscos associats a la manipulació de càrregues:
Pensa i organitza't per moure la càrrega just el necessari
Posa l'esquena recta i no corbis el tronc
Evita la manipulació de caixes i altres càrregues per part de:
Situat de tal manera que no hagis de fer un gir del tronc
Com moure una càrrega garantint la teva seguretat
Les postures adoptades a la feina, juntament amb els esforços i els moviments repetitius, provoquen molts trastorns musculars i esquelètics.
A la feina de manipulació de fruita són freqüents els problemes associats a l'obligació de fer moviments forçats i a l'adopció d'una postura estàtica dempeus.
Els problemes més freqüents són:
El síndrome del túnel carpià és originat pels moviments repetitius que es fan amb les mans i els canells.
Els seus símptomes són dolor intensa i formigueig a:
La síndrome del túnel carpià dificulta el moviment prènsil amb la mà i impossibilita dur a terme la feina.
Trastorns i dolors a diferents zones del cos com:
Per prevenir aquests riscos cal dissenyar el lloc de treball d'acord amb les tasques i amb les característiques de les persones que la realitzen.
Has d'adaptar la superfície de treball al tipus de feina que realitzes
No treballis fent postures forçades.
Imatge cedida per l'Institut de Biomecànica de València
En general, els danys a la salut esperats amb aquest tipus de treball són deguts principalment a sobreesforços per adopció de postures de treball forçades i per manipulació manual de càrregues que poden provocar diferents problemes musculoesquelètics, que afecten sobretot a esquena i extremitats superiors (braços, avantbraços, etc.).
També podem esperar danys a la salut derivats de l'exposició a condicions climatològiques adverses (per calor) com són cops de calor, rampes, etc.
Durant les feines de recol·lecció de la fruita es produeixen caigudes a diferent nivell per l'ús indegut de:
Per prevenir aquestes caigudes:
Aquests accidents es deuen a irregularitats del terreny, a la fruita que hi ha al terra o a ensopegades amb objectes diversos.
Manipulant les càrregues (galledes i caixes de fruita, bàsicament) en pot caure alguna i lesionar el treballador.
Les lesions més habituals es produeixen als peus, per tant:
La recol·lecció de fruita es fa normalment a no ser que es faci en hivernacles a l'aire lliure, de manera que hi ha els riscos següents:
Podeu ampliar la informació consultant la pàgina web sobre la calor durant la jornada de treball i com prevenir els seus riscos
"La calor durant la jornada de treball a l'estiu"
Les fruites estan brutes a causa d'agents externs –insectes, pols, tractaments químics amb productes fitosanitaris, etcètera).
Si durant la recol·lecció el treballador fuma o menja sense rentar-se les mans, tots els productes tòxics se li introduiran a l'estómac i li poden produir una intoxicació.
Són comuns els accidents oculars per cops de branques i fulles.
Per prevenir l'atropellament per vehicles que circulen per o al voltant de la zona de treball:
Per prevenir atrapaments amb les parts mòbils de les màquines:
Per prevenir els riscos associats a la manipulació de càrregues:
Per evitar riscos fes les operacions d'aquesta manera:
Quaderns de prevenció (seguretat)
El desenvolupament tècnic del sector agrari ha estat notable des de principis del segle passat, i de manera molt especial, en l'evolució de la maquinària per al treball agrícola.
Els riscos genèrics del sector agrari estan associats en gran mesura al parc de maquinària i al tractor.
El tractor és la maquinària agrícola més usada i la principal causa d'accidents, molts d'ells mortals.
Les principals causes d'accidents degudes als tractors són les bolcades, caigudes i atrapaments amb les eines enganxats, així com amb la presa de força.
Tot i que els fabricants estan contínuament millorant el disseny dels tractors per fer-los més segurs, els accidents continuen sent freqüents i amb conseqüències molt greus per al conductor.
És per això que s'han de conèixer els riscos derivats dels tractors en la seva utilització en camp perquè els conductors reconeguin els riscos a què estan exposats i estiguin major preparats per evitar accidents.
Quaderns de prevenció (seguretat) CAT/CAS/RUM
Quaderns de prevenció (seguretat) CAS/FRA/ARA
La bolcada del tractor és una de les principals causes d'accident mortal.
La varietat i la gravetat dels riscos als quals estan exposats els treballadors en una obra de construcció fa necessari conèixer amb profunditat quins són aquests riscos, eliminar-los, i quan això no sigui possible, avaluar-los per poder prendre les mesures orientades a minimitzar-los i a protegir els treballadors.
La publicació en línia La prevenció de riscos laborals en el sector de la construcció.
Versió 2.0 actualitzada aborda totes aquestes qüestions, i les agrupa en cinc grans blocs:
Versió 2.0 actualitzada, disponible en línia.
Si al clicar l'enllaç no us apareix l'opció per a triar l'idioma de la publicació, copieu la URL i enganxeu-la a una nova finestra del navegador.
En termes absoluts, la sinistralitat laboral en el sector de la construcció s'ha reduït al llarg dels darrers deu anys.
Així, dels 35.515 accidents –34 de mortals– que hi va haver el 2007 es va passar als 8.724 accidents registrats l'any 2016, 7 dels quals van ser mortals.
Cal destacar, però, que el mètode més fiable per conèixer l'evolució de l'accidentalitat són els índexs d'incidència, ja que eliminen l'efecte distorsionador que tenen les diferències en el nombre d'ocupats per a cada període.
També permeten comparar la sinistralitat entre territoris i sectors amb un nombre d'ocupats molt diferent.
Pel que fa a l'evolució dels índexs d'accidentalitat al llarg del període 2007-2016, cal dir que si bé hi va haver un descens de la sinistralitat laboral constant fins el 2013, a partir d'aquest any els índexs augmenten, tot i que se situen molt per sota dels índexs que hi havia abans de la crisi econòmica.
El fet que a partir de 2013 augmentin els índexs d'incidència, pot estar relacionat en part amb l'augment de l'activitat econòmica en el sector i que aquest augment hagi estat superior al de la contractació de personal.
Evolució de l'índex d'incidència d'accidents de treball en jornada amb baixa en el sector de la construcció.
En relació amb els accidents de treball mortals, la reducció ha estat, a la construcció, per sobre de la mitjana, ja que l'índex d'incidència d'accidents de treball mortals s'ha reduït en un 50% en els darrers deu anys, en front de la disminució del 31% que hi ha hagut en el mateix índex en el conjunt de sectors econòmics durant el mateix període.
Tot i això, els índexs d'incidència d'accidents mortals de la construcció estan encara molt per sobre de la resta, ja que dupliquen la mitjana del conjunt de sectors.
Evolució de l'índex d'incidència d'accidents de treball en jornada mortals en el sector de la construcció.