Segons l'article 132.1 de l'Estatut d'autonomia de Catalunya, correspon a la Generalitat la competència exclusiva en matèria de protecció civil, que inclou, en tot cas, la regulació, la planificació i l'execució de les mesures relatives a les emergències i la seguretat civil, i també la direcció i la coordinació dels serveis de protecció civil, que inclouen els serveis de prevenció i extinció d'incendis, sens perjudici de les facultats dels governs locals en aquesta matèria, respectant el que estableixi l'Estat en exercici de les seves competències en matèria de seguretat pública.
Aquest Decret desplega els preceptes relatius a l'autoprotecció recollits a la Llei 4/1997, de 20 de maig, de protecció civil de Catalunya, d'acord amb el que preveu l'article 7, i per tal de determinar el catàleg d'activitats i el tipus de centres que resulten obligats a adoptar mesures d'autoprotecció i a mantenir els mitjans personals i materials necessaris per afrontar situacions de risc i d'emergència.
Així mateix, d'acord amb el que preveu l'article 20 de la Llei de protecció civil de Catalunya, determina l'estructura del contingut dels plans d'autoprotecció.
Sobre la base de l'experiència de la Generalitat en matèria de protecció civil, aquest Decret regula altres aspectes relatius a l'autoprotecció, amb l'objectiu final de garantir que les activitats de risc segueixen un sistema d'autoprotecció que va més enllà de l'elaboració d'un pla d'autoprotecció.
Aquest sistema inclou el control de l'Administració sobre les activitats i centres inclosos dins l'àmbit d'aquest Decret, control que engloba tant una fase prèvia en què l'objectiu és comprovar la capacitat de l'establiment per complir les condicions d'autoprotecció, com la validació del pla, i la validació de la seva implantació dins del sistema de protecció civil.
Com a aspecte a destacar, la Generalitat inclou dins de l'àmbit d'aplicació d'aquest Decret totes aquelles instal·lacions que puguin generar emergències o situacions crítiques per a la població associades a la fallada dels sistemes de subministrament de serveis bàsics.
D'altra banda, aquest Decret respecta la normativa vigent que imposa altres obligacions, diferents de les de protecció civil, davant de determinats riscos específics.
Atesa la participació efectiva de les diferents entitats, organitzacions i empreses afectades en el procediment d'elaboració d'aquest catàleg, en compliment de l'article 7.2 de la Llei de protecció civil de Catalunya, i vist el dictamen del Consell de Treball, Econòmic i Social de Catalunya;
Per tot això, d'acord amb el dictamen de la Comissió Jurídica Assessora, a proposta del conseller d'Interior, Relacions Institucionals i Participació, i d'acord amb el Govern,
1.1 D'acord amb el que preveu l'article 7 de la Llei 4/1997, de 20 de maig, de protecció civil de Catalunya, l'objecte d'aquest Decret és regular les actuacions destinades a assegurar l'aplicació de mesures d'autoprotecció en les empreses i, en general, les entitats i els organismes que fan activitats que poden generar situacions de greu risc col·lectiu, de catàstrofe o de calamitat pública, i també els centres i les instal·lacions i les seves dependències, públics i privats, que poden resultar afectats de manera especialment greu per situacions d'aquest caràcter.
1.2 Aquest Decret té com a finalitats:
a) Establir el procediment per valorar tècnicament les capacitats de l'establiment o centre per assegurar les condicions d'autoprotecció davant de les situacions de risc previstes per causes internes o externes.
b) Assegurar el manteniment de les condicions i sistemes d'autoprotecció, a través de processos sistemàtics per part de les activitats i centres i a través del control periòdic per part de l'Administració, tant autonòmica com local.
c) Regular els mecanismes organitzatius i la provisió dels mitjans necessaris per assegurar la detecció i resposta ràpida i per evitar efectes de gran intensitat o impacte en la població.
d) Establir els sistemes de coordinació entre les activitats i els centres objecte d'aquest Decret i els serveis públics que formen el sistema de la protecció civil, als efectes de la comunicació amb els sistemes exteriors de resposta i de la creació de mecanismes eficaços d'informació durant situacions d'emergència.
e) Establir els sistemes de control per part de l'Administració, tant autonòmica com local, respecte a la validació del pla, el seu registre i el seu procés d'implantació.
f) Determinar el catàleg d'activitats i tipus de centres amb obligació d'autoprotecció, d'acord amb l'article 7.2 de la Llei de protecció civil de Catalunya.
g) Establir el contingut mínim dels plans d'autoprotecció de les activitats objecte d'aquest Decret, d'acord amb l'article 20 de la Llei de protecció civil de Catalunya.
2.1 Les disposicions d'aquest Decret s'apliquen a totes les activitats i centres compresos a l'annex I, epígrafs A i C.
Integra l'annex I.A el catàleg d'activitats i centres d'interès per a la protecció civil de Catalunya.
Integra l'annex I.C el catàleg d'activitats i centres d'interès per a la protecció civil local.
2.2 Complementàriament, la direcció general competent en matèria de protecció civil pot incloure dins de l'àmbit d'aplicació d'aquest Decret les activitats, instal·lacions o dependències que, sense estar incloses a l'epígraf A de l'annex I, presentin un especial risc o vulnerabilitat, seguint el procediment que preveu l'article 11.b).
2.3 A aquelles activitats, instal·lacions, establiments o dependències incloses dins l'àmbit d'aplicació d'aquest Decret i que ja estiguin sotmeses a reglamentació específica pròpia, se'ls aplicaran, amb caràcter supletori, les disposicions que preveu aquest Decret.
Pel que fa als mitjans d'autoprotecció mínims i al control administratiu i tècnic específic en matèria de protecció civil, els serà d'aplicació directa aquest Decret.
2.4 Queden exclosos del control administratiu i del registre de la Generalitat aquells centres, establiments o instal·lacions dependents del Ministeri de Defensa, d'institucions penitenciàries, de les forces i cossos de seguretat i les duanes, així com els òrgans judicials.
Activitat: conjunt d'operacions o tasques que realitza una empresa, indústria o activitat que poden donar lloc a accidents o esdeveniments que generin situacions d'emergència o en puguin patir les conseqüències.
Activitat de caràcter temporal: unitat tècnica destinada a l'exercici d'una activitat classificada en els annexos d'aquest Decret i que s'instal·la en un emplaçament determinat de manera autònoma i independent, per un període de temps concret i no superior a un mes, a la fi del qual cessa l'activitat.
Actualització del pla d'autoprotecció: actuació que consisteix a modificar de forma sistemàtica les dades del pla d'autoprotecció que hagin patit alguna variació, de manera que les dades que constin al pla siguin les actuals.
L'actualització no implica una revisió del pla.
Aforament: capacitat total de públic en un recinte o edifici destinat a espectacles públics, activitats recreatives o activitats esportives.
Alçada d'evacuació: la diferència de cota topogràfica entre el nivell d'un origen d'evacuació i el de l'espai exterior segur, d'acord amb el Codi tècnic de l'edificació, aprovat pel Reial decret 314/2006, de 17 de març.
Centre, establiment, instal·lació o dependència: la totalitat de la zona, sota control d'una persona titular, coberta o a l'aire lliure, on es desenvolupa una activitat.
Centre, establiment, instal·lació o dependència de gran vulnerabilitat intrínseca: aquell que, ateses les seves pròpies característiques, té predisposició a patir danys en una situació d'emergència.
Aquesta elevada vulnerabilitat es pot donar, entre d'altres, per un elevat aforament o ocupació, per la dificultat en les condicions d'accessibilitat dels serveis de rescat i salvament o per la complicació d'adoptar mesures de protecció respecte del confinament o l'evacuació.
Centre, establiment, instal·lació o dependència d'evacuabilitat complexa: aquells que, per ser anteriors a l'entrada en vigor del Reial decret 314/2006, de 17 de març, pel qual s'aprova el Codi tècnic de l'edificació, no compleixen els criteris inclosos en aquesta norma per garantir una evacuació segura i, a més, superen una ocupació de 1.000 persones, en el cas de centres, establiments o instal·lacions cobertes, i de 10.000 persones, en el cas d'activitats a l'aire lliure.
També els túnels i edificis de gran alçada.
Confinament: mesura de protecció de les persones, davant d'un accident o emergència, que consisteix a tancar-se en un local protegit suficientment aïllat de l'exterior i romandre-hi fins que les condicions a l'exterior són segures.
En l'acció de confinament, s'han d'obturar amb cura les obertures, incloses les entrades d'aire, després d'haver parat les instal·lacions de climatització i ventilació.
Efecte dòmino: la concatenació d'efectes causants de risc que multipliquen les conseqüències, atesos els fenòmens perillosos que poden afectar, a més dels elements vulnerables exteriors, altres equips, canonades o instal·lacions del mateix establiment o d'altres propers, de manera que, a la vegada, provoquin nous fenòmens perillosos.
Element vulnerable: element (com població, edificació, obra d'enginyeria civil, infraestructura, activitat econòmica o servei públic) exposat a patir danys davant d'un perill.
Element molt vulnerable: element que aglutina població especialment sensible (persones malaltes, infants, persones de la tercera edat, dones embarassades i altres que pugui definir el grup sanitari) exposat a patir danys d'intensitat superior als danys que patiria un element vulnerable davant del mateix perill.
Evacuació o allunyament: mesura de protecció de les persones, davant d'un accident o emergència, que consisteix a sortir ordenadament d'un local, centre, establiment, instal·lació o dependència dins del qual les condicions no són segures i romandre a l'exterior d'aquest, en un lloc no afectat per l'emergència, fins que l'emergència estigui controlada i les condicions a l'interior garanteixen la seguretat dels i de les ocupants.
Homologabilitat dels plans d'autoprotecció: un pla d'autoprotecció és homologable quan compleix tots els requisits que marca aquest Decret i que li siguin d'aplicació, i en conseqüència, és:
Complet, amb contingut suficient a tots els apartats que siguin d'aplicació.
Concret, és a dir, específic d'aquella instal·lació o activitat i el seu entorn actual.
Pràctic i viable, ajustat a la realitat diària d'aquella instal·lació i aplicable en cas d'una emergència real.
Integrable en el sistema de protecció civil de Catalunya, tant des del punt de vista normatiu com operatiu.
Implantació: tot el conjunt de mesures a prendre per assegurar l'eficàcia operativa del pla d'autoprotecció.
Interfase: interrelació entre un pla d'autoprotecció i els altres plans que configuren el sistema de protecció civil.
Intervenció: consisteix en la resposta a l'emergència, per combatre'n l'origen, per protegir i donar socors a les persones, als béns i al medi ambient.
Intervenció sectorial: intervenció administrativa d'autorització, comunicació, control o registre als quals estigui sotmesa una activitat regulada en aquest Decret, de conformitat amb un ordenament jurídic diferent de la protecció civil, en particular el que regula la intervenció ambiental, urbanística, industrial, laboral, comercial i d'establiments oberts al públic.
Manual d'actuació: part del pla d'autoprotecció que especifica sistemàticament i de forma breu, per a cadascuna de les emergències possibles identificades a l'anàlisi de risc, quines són les accions a realitzar i com es coordinen amb els plans de protecció civil d'àmbit superior.
Mesures d'autoprotecció: en general, el conjunt d'actuacions que han de prendre les persones que es puguin veure afectades per una situació de risc o per una emergència, per garantir la seva seguretat.
Mitjans: conjunt de persones, màquines, equips i sistemes que serveixen per reduir o eliminar riscos i controlar les emergències que es puguin generar.
Modificació substancial: qualsevol modificació de les característiques o del funcionament d'una activitat, centre, establiment, instal·lació o dependència que pugui tenir repercussions perjudicials o importants per a la població, els béns i el medi ambient, des del punt de vista de la protecció civil.
Modificació no substancial: modificació de les característiques o del funcionament d'una activitat, centre, establiment, instal·lació o dependència que no implica conseqüències previsibles per a les persones, els béns i el medi ambient, des del punt de vista de la protecció civil.
També constitueixen modificacions no substancials aquelles modificacions que poden tenir conseqüències sobre la població en matèria de protecció civil i que no són de magnitud significativa.
Ocupació: màxim nombre de persones que pot contenir un edifici, espai, establiment, recinte, instal·lació o dependència, en funció de l'activitat o ús que se'n faci, i dels elements d'evacuació disponibles.
El càlcul de l'ocupació es realitza atenent les densitats d'ocupació indicades en la normativa vigent.
No obstant això, de preveure's una ocupació real major a la resultant del càlcul esmentat, s'ha de prendre aquesta com a valor de referència.
Igualment, si legalment fos exigible una ocupació menor a la resultant d'aquell càlcul, s'ha de prendre aquesta com a valor de referència.
Òrgan competent en matèria de protecció civil: òrgan de l'administració autonòmica o local que, d'acord amb les previsions del capítol 3 i dels articles 15 i 16, té potestat per intervenir en el procediment d'homologació i de control del pla d'autoprotecció d'una activitat.
Organitzadors: les persones físiques o jurídiques, públiques o privades, responsables de promoure i organitzar els espectacles i les activitats que tenen lloc a les instal·lacions regulades per aquest Decret.
Perill: freqüència amb la qual es presenten fenòmens d'una determinada severitat (intensitat o magnitud) en un interval de temps i en un espai determinat i que previsiblement puguin ocasionar danys.
Persona titular de l'activitat: és la persona física o jurídica que explota l'establiment, espai, dependència o instal·lació on es desenvolupen les activitats.
És el o la responsable que s'elabori, s'implanti i es mantingui actualitzat i operatiu el pla, així com les tramitacions administratives corresponents.
Persona titular del centre: és la persona física o jurídica que és propietària i que, per tant, és responsable que s'elabori, s'implanti i es mantingui actualitzat i operatiu el pla, així com les tramitacions administratives corresponents.
Pla d'autoprotecció (PAU): en la línia del que estableix l'article 19 de la Llei de protecció civil de Catalunya, el pla d'autoprotecció és el document que preveu, per a una determinada activitat, instal·lació, centre, establiment o dependència, les emergències que es poden produir com a conseqüència de llur pròpia activitat i les mesures de resposta davant situacions de risc, de catàstrofes i de calamitats públiques que els poden afectar.
Els plans d'autoprotecció s'han de fonamentar en una anàlisi de risc i l'han d'incloure.
A més, han d'establir, juntament amb els riscos generats per la mateixa activitat, la relació de coordinació amb els plans territorials, especials i específics que els afectin.
Ports comercials: els que per les seves característiques compleixen condicions tècniques, de seguretat i de control administratiu per tal que s'hi realitzin activitats comercials portuàries, entenent per aquestes les operacions d'estiba, desestiba, càrrega, descàrrega, transbordament i emmagatzematge de mercaderies de qualsevol tipus, en volum o forma de presentació que justifiquin la utilització de mitjans mecànics o instal·lacions especialitzades.
Prevenció i control de riscos: estudi i implantació de les mesures necessàries per mantenir sota observació, evitar o reduir les situacions de risc potencial i els danys que se'n puguin derivar.
Les accions preventives es poden establir abans que es produeixi la incidència o emergència, com a conseqüència de l'anàlisi de risc, o després de l'emergència, a partir de l'experiència adquirida.
Formen part del concepte de prevenció totes les actuacions detallades a l'article 1.2.
Revisió del pla d'autoprotecció: actuació que consisteix a examinar de forma detallada un pla d'autoprotecció i a efectuar les modificacions que s'escaiguin per tal d'adaptar-lo als canvis que s'hagin pogut produir en el risc, o bé a l'estructura i/o a l'operativitat.
Els plans d'autoprotecció han de ser revisats sempre que hi hagi una modificació substancial i en un termini màxim de quatre anys des de la seva elaboració.
Risc: eventualitat de danys greus col·lectius que es poden produir per fets de qualsevol naturalesa.
Se sol expressar en pèrdues o danys anuals esperats (com víctimes/any o euros/any).
També se sol expressar quantitativament com el producte de la probabilitat que succeeixi el fet pels danys esperats.
Sistema d'autoprotecció: comprèn tot el conjunt d'accions i mesures que tenen com a objectiu prevenir i controlar els riscos sobre les persones i els béns, i donar resposta adient a les possibles situacions d'emergència, així com garantir la integració d'aquestes actuacions en el sistema públic de protecció civil.
Tipologia d'ocupants: tipus de població, des d'un punt de vista de vulnerabilitat, a la qual va destinada la instal·lació inclosa dins l'àmbit d'aplicació d'aquest Decret: població vulnerable i població molt vulnerable.
Vulnerabilitat: grau de predisposició d'un element (persona, edifici, etc.) a ser afectat per un fenomen d'una severitat (intensitat o magnitud) determinada i a patir danys.
Instal·lacions de prestació de serveis bàsics per a la comunitat: són aquelles que són necessàries per al subministrament a la població dels serveis de subministrament elèctric i enllumenat, d'aigua potable, de telèfon i de gas d'ús domèstic.
Zona d'intervenció: és aquella en què les conseqüències dels accidents produeixen un nivell de danys que justifica l'aplicació immediata de mesures de protecció.
Aquesta zona és definida per la normativa d'accidents greus i l'estimació del seu abast es fa d'acord amb els criteris de la Directriu bàsica de protecció civil per al control i la planificació davant del risc d'accidents greus en els quals intervinguin substàncies perilloses, aprovada pel Reial decret 1196/2003, de 19 de setembre.
Zona d'alerta: és aquella en què les conseqüències dels accidents provoquen efectes que, encara que perceptibles per la població, no justifiquen la intervenció, excepte pels grups crítics de població.
Aquesta zona és definida per la normativa d'accidents greus i l'estimació del seu abast es fa d'acord amb els criteris de la Directriu bàsica de protecció civil per al control i la planificació davant del risc d'accidents greus en els quals intervinguin substàncies perilloses.
Obligacions generals del titular de l'activitat i del personal de l'activitat o centre
4.1 Sobre la base del concepte de sistema d'autoprotecció definit a l'article 3, les persones titulars de les activitats i els centres inclosos dins de l'àmbit d'aplicació d'aquest Decret resten sotmeses a les obligacions següents:
a) Garantir que les condicions del centre, instal·lació, establiment o activitat són suficients per assegurar el compliment de les condicions d'autoprotecció, especialment pel que fa a l'evacuabilitat i al confinament, tenint en compte tant els riscos interiors com els exteriors.
Han de ser objecte especial d'estudi les condicions d'autoprotecció dels centres, instal·lacions, establiments o activitats ubicats en les zones de risc definides als plans especials de la Generalitat i, en particular, les zones de risc dels establiments afectats per la normativa vigent en matèria d'accidents greus.
A aquests efectes, s'entén en tot cas com a zona de risc la zona d'intervenció.
Addicionalment, en funció de la tipologia d'ocupants de les activitats incloses en aquest Decret, també es considera com a zona de risc la zona d'alerta.
En el cas d'activitats a l'aire lliure ubicades a la zona d'intervenció d'accidents greus, cal garantir que la població pot accedir a edificis aptes per al confinament, en un temps no superior a vuit minuts, llevat que el pla d'emergència exterior de la instal·lació corresponent que els afecta estableixi un interval de temps menor.
En el cas que el supòsit més greu d'emergència a l'establiment sigui l'incendi d'aquest, el compliment de la normativa específica de seguretat contra incendis és suficient per demostrar les condicions d'evacuabilitat de la instal·lació, sens perjudici que es facin estudis específics, en el cas d'instal·lacions amb condicions d'evacuabilitat complexa, com ara túnels o d'edificis de gran alçada, entre d'altres.
Pel que fa a les condicions d'autoprotecció del centre, les conclusions de l'informe tècnic elaborat per l'administració competent vinculen les persones titulars de les instal·lacions, d'acord amb els procediments administratius previstos als articles 15 i 16.
b) Comunicar a l'administració pública competent en matèria de protecció civil, d'acord amb el que s'estableix als articles 15 i 16, l'afectació de l'activitat per aquesta norma, a través del registre electrònic de plans d'autoprotecció, en el termini de tres mesos des de l'inici de l'activitat.
c) Elaborar el pla d'autoprotecció corresponent a l'activitat, d'acord amb el contingut que s'estableix a l'annex II, en funció de la tipologia d'activitat i d'acord amb el que preveu l'article 5 d'aquest Decret.
d) Presentar el pla d'autoprotecció a l'òrgan de l'administració pública competent en matèria de protecció civil, per tal de procedir a la seva homologació i posterior control de la seva implantació, d'acord amb el que s'estableix als articles 15 i 16, en funció de la tipologia d'activitat.
e) Incorporar al pla d'autoprotecció aquelles modificacions que es derivin de l'informe elaborat per l'òrgan de l'administració competent per a l'homologació del pla d'autoprotecció.
Les modificacions han de ser incorporades, dins del termini especificat a l'informe esmentat, d'acord amb el que s'estableix als articles 15 i 16.
f) Introduir al registre electrònic de plans d'autoprotecció les dades que es detallen a l'annex IV, sobre l'anàlisi de risc de l'activitat i d'altres aplicables a la gestió de l'emergència.
Aquestes dades han de ser suficients per possibilitar la integració del pla d'autoprotecció en altres plans de protecció civil d'àmbit superior.
g) Informar i formar el personal al seu servei sobre els continguts del pla d'autoprotecció.
h) Realitzar simulacres, d'acord amb el que preveuen els articles 5 i 8, i informar els òrgans de l'administració autonòmica o local competents en matèria de protecció civil.
i) Desenvolupar la resta d'actuacions necessàries per a la implantació i el manteniment de l'eficàcia del pla d'autoprotecció, tenint en compte que la implantació i el manteniment del pla han de superar els processos d'intervenció administrativa especificats als articles 15 i 16.
j) Complir qualsevol altra obligació establerta en aquest Decret i en les altres disposicions que siguin d'aplicació.
4.2 El personal al servei de les activitats i instal·lacions que han d'elaborar pla d'autoprotecció té l'obligació de participar, en la mesura de les seves capacitats, en el pla d'autoprotecció de la instal·lació i assumir les funcions que li siguin assignades en el pla esmentat.
5.1 L'elaboració dels plans d'autoprotecció de les activitats i centres inclosos dins l'àmbit d'aplicació d'aquest Decret queda subjecta als requisits següents:
a) La persona titular de l'activitat o, si s'escau, centre és el o la responsable de l'elaboració, implantació, manteniment i revisió del pla d'autoprotecció de l'activitat.
b) El pla d'autoprotecció ha de ser elaborat i signat per personal tècnic competent per dictaminar sobre aquells aspectes relacionats amb l'autoprotecció davant els riscos a què estigui subjecta l'activitat.
Ha d'estar subscrit igualment per la persona titular de l'activitat, si és una persona física, o per la persona que la representi, si és una persona jurídica, i el pla ha de ser elaborat en col·laboració amb les persones que treballen en l'activitat.
L'acreditació del personal tècnic competent es fa d'acord amb el que preveu l'article 17.
c) En el cas d'activitats temporals realitzades en centres, establiments, instal·lacions o dependències que disposin d'autorització per a una activitat diferent de la que es pretén realitzar i inclosa a l'annex I, l'organització de l'activitat temporal té l'obligació d'elaborar i implantar, amb caràcter previ a l'inici de la nova activitat, un pla d'autoprotecció complementari.
d) Els centres, establiments, espais, instal·lacions i dependències que hagin de disposar de pla d'autoprotecció han d'integrar en el seu pla els plans de les diferents activitats que es trobin físicament en aquest, així com preveure la resta d'activitats no incloses en el Decret.
En aquests centres, establiments, espais, instal·lacions i dependències es pot admetre un pla d'autoprotecció integral únic, sempre que es prevegin tots els riscos particulars de cada una de les activitats que continguin i sempre que es consideri l'efecte dòmino entre aquestes.
Així mateix, en el cas de les infraestructures viàries o ferroviàries amb instal·lacions incloses a l'annex I d'aquest Decret, es pot admetre un únic pla d'autoprotecció integral per a tota la infraestructura viària o ferroviària, sempre que aquest integri els plans d'autoprotecció específicament elaborats per a les instal·lacions incloses a l'annex I. Als efectes d'implantació, les instal·lacions incloses a l'annex I han de donar compliment a tots els requisits especificats en aquest article.
e) Les persones titulars de les diferents activitats, en règim d'arrendament, concessió o contracta, que es trobin físicament en els centres, establiments, espais, instal·lacions i dependències que hagin de disposar de pla d'autoprotecció, d'acord amb el que estableix l'annex I, han d'elaborar, implantar i integrar els seus plans, amb els seus propis mitjans i recursos.
f) El pla d'autoprotecció ha de ser revisat sempre que hi hagi una modificació substancial i com a mínim cada quatre anys.
La revisió del pla ha de seguir el mateix procediment d'homologació inicial, en funció de la tipologia d'activitat de què es tracti.
g) A banda de les revisions periòdiques del pla d'autoprotecció, aquest ha d'estar permanentment actualitzat.
La persona titular de l'activitat és, per tant, responsable de la modificació sistemàtica de les dades que hagin pogut patir alguna variació.
Les actualitzacions s'han de trametre a la comissió de protecció civil corresponent, d'acord amb els articles 15 i 16, tot especificant la part del pla d'autoprotecció que s'hagi actualitzat.
5.2 El pla d'autoprotecció ha de disposar d'un contingut mínim.
5.2.1 Les activitats i centres d'interès per a la protecció civil de Catalunya han de disposar d'un pla d'autoprotecció que es reculli en un document únic, amb l'estructura i el contingut mínim establerts a la part 1 de l'annex II.
Les activitats i centres d'interès per a la protecció civil local han de disposar d'un pla d'autoprotecció que es reculli en un document únic, amb l'estructura i el contingut mínim establerts a la part 2 de l'annex II.
Tal com especifica l'annex II, el pla d'autoprotecció ha d'incloure un manual d'actuació que ha de garantir almenys:
a) La detecció de l'emergència.
b) L'alerta als equips actuants interns i l'alarma als i les ocupants.
c) L'avís, sol·licitud i recepció dels serveis externs d'ajuda.
d) El confinament o l'evacuació, segons la tipologia d'emergència.
e) La informació en emergència a totes aquelles persones que poguessin estar exposades al risc.
Els plans d'autoprotecció previstos en aquest Decret o en aquells altres instruments de prevenció i autoprotecció de naturalesa anàloga, imposats per la normativa vigent, que hagin de realitzar les persones titulars en virtut de la normativa sectorial aplicable, poden fusionar-se en un document únic a aquests efectes, quan la unió esmentada permeti evitar duplicacions innecessàries de la informació i la repetició dels treballs a realitzar pel titular o l'autoritat competent, sempre que es compleixin tots els requisits essencials d'aquest Decret.
El titular de l'establiment que ja tingui elaborat un instrument de prevenció i autoprotecció partint d'una altra normativa ha d'afegir aquella part de l'annex II que no estigui prevista a l'instrument esmentat.
5.2.2 A banda dels continguts recollits a l'epígraf 2.1 d'aquest article, el pla d'autoprotecció ha d'establir procediments preventius i de control de riscos que tinguin en compte, almenys, els aspectes següents:
a) Precaucions, actituds i codis de bones pràctiques a adoptar per evitar les causes que puguin originar accidents o esdeveniments greus.
b) Permisos especials de treball per a la realització d'operacions o tasques que generin riscos.
c) Comunicació d'anomalies o incidències a la persona titular de l'activitat.
d) Programa de les operacions preventives o de manteniment de les instal·lacions, equips, sistemes i altres elements de risc, definits al pla d'autoprotecció, tant de les instal·lacions que puguin generar risc com de les instal·lacions de protecció, que en garanteixi el control i l'operativitat.
5.2.3 El pla d'autoprotecció estableix una estructura organitzativa i jerarquitzada, dins de l'organització i el personal existent, i fixa les funcions i responsabilitats de totes les persones membres en situacions d'emergència.
A les activitats i centres d'interès per a la protecció civil de Catalunya, d'acord amb l'annex I, epígrafs A i B, s'estableix un comitè d'autoprotecció que té com a missió preveure i assessorar sobre les accions de gestió, implantació i manteniment del pla d'autoprotecció.
5.2.4 La persona titular de l'activitat té les funcions següents:
Dirigir el pla d'autoprotecció o, si s'escau, designar una persona director/a del pla d'autoprotecció, responsable de les funcions i accions especificades en el pla.
Designar una persona responsable de la gestió de les actuacions encaminades a la prevenció i al control dels riscos.
Designar una persona cap d'emergència, amb autoritat i amb capacitat de gestió, responsable de la gestió de les actuacions encaminades a la resposta davant les emergències d'acord amb el contingut del manual d'actuació segons el que s'estableix a l'annex II d'aquest Decret.
Les responsabilitats esmentades anteriorment poden ser assumides per persones diferents o per una única persona d'acord amb l'estructura de l'activitat i de manera compatible amb el volum de tasques assignades.
5.3 És necessari que el pla d'autoprotecció sigui implantat.
5.3.1 La implantació del pla d'autoprotecció ha de donar compliment als aspectes següents:
a) Formació teòrica i pràctica al personal que treballa a l'activitat.
S'ha d'establir un programa d'activitats formatives periòdiques adequat per assegurar el manteniment de la formació teòrica i pràctica del personal assignat al pla d'autoprotecció, i establir sistemes o formes de comprovació que aquests coneixements han estat adquirits.
b) Informació a les persones usuàries de l'activitat sobre els riscos d'aquesta, sobre les mesures a prendre en cas d'emergència i sobre dels mitjans existents per fer efectives aquestes mesures: vies d'evacuació, punt/s de trobada i zones de confinament, si escau.
Cal garantir que el/s punt/s de trobada queden fora de les vies d'accés dels serveis d'emergència a la instal·lació.
c) Definició, provisió i gestió dels mitjans i recursos econòmics necessaris.
d) Realització de simulacres d'emergència, amb la periodicitat i condicions que fixa l'article 8 d'aquest Decret.
Aquests simulacres impliquen l'activació total o parcial de les accions contingudes en el manual d'actuació i tenen com objectiu la verificació i comprovació de:
L'eficàcia de l'organització de resposta davant d'una emergència.
La capacitació del personal adscrit a l'organització de resposta.
L'entrenament de tot el personal de l'activitat en la resposta davant una emergència.
La suficiència i idoneïtat dels mitjans i recursos assignats.
L'adequació dels procediments d'actuació.
La validació del correcte funcionament del procediment de comunicació de les emergències, d'acord amb el que disposa l'article 7 d'aquest Decret.
5.3.2 De les actuacions d'implantació i de manteniment de l'eficàcia del pla se'n conserva informació detallada per part de la persona titular de l'activitat a disposició de les administracions públiques.
Així mateix, el o la cap de l'emergència ha de trametre a l'administració competent, a través del registre electrònic de plans d'autoprotecció, un informe de descripció de les actuacions d'implantació i manteniment del pla realitzades en els últims quatre anys.
Aquest informe ha de ser elaborat i signat pel o per la cap de l'emergència i ha de ser signat també per la persona titular de l'activitat.
L'informe s'ha d'entendre sens perjudici de les obligacions addicionals que s'estableixen a l'article 8.1 i 8.2 sobre els informes d'avaluació específics per a cada simulacre realitzat.
5.4 El pla d'autoprotecció ha de complir uns criteris de qualitat.
Els plans d'autoprotecció han de tenir la capacitat operativa adequada i han d'estar coordinats amb els plans de protecció civil que siguin aplicables, així com la unitat de comandament externa, en els casos que ho requereixin.
Aquests requisits queden garantits a través de:
a) El procediment d'intervenció administrativa descrit al capítol 4.
b) La interfase de plans d'emergència i procediments de comunicació descrita a l'article 7.
6.1 Les activitats i els centres afectats per aquest Decret estan obligats a dotar-se dels mitjans d'autoprotecció mínims que s'especifiquen a l'annex III als efectes d'assegurar la detecció, la vigilància, els recursos d'intervenció professionalitzada i les comunicacions necessàries per a la bona execució del pla d'autoprotecció.
Aquesta obligació s'entén sens perjudici de la legislació en matèria de prevenció i extinció d'incendis i de salvaments de Catalunya i la normativa que la desplega.
6.2 Els recursos relatius a la intervenció dels bombers d'empresa o serveis d'autoprotecció de les empreses i infraestructures poden ser mancomunats per activitats properes en el supòsit que el temps de resposta dels efectius no sigui superior als deu minuts.
Interfase de plans d'emergència i procediments de comunicació
7.1 Comunicacions durant l'emergència.
En el cas de produir-se un accident o emergència a les instal·lacions incloses dins l'àmbit d'aplicació d'aquest Decret, la persona titular de l'activitat o la persona que especifiqui el seu pla d'autoprotecció ha de comunicar-ho i informar les autoritats competents.
Aquesta obligació de comunicació i informació ha d'estar recollida al pla d'autoprotecció i la informació facilitada a les autoritats competents ha de ser, com a mínim, la següent:
a) Comunicació immediata al Centre d'Atenció i Gestió de Trucades d'Urgència 112 Catalunya.
Aquesta comunicació ha de contenir com a mínim les dades que s'especifiquen a l'apartat b) d'aquest epígraf.
b) En el cas de les activitats i centres d'interès per a la protecció civil de Catalunya, d'acord amb l'annex I, epígrafs A i B, cal la comunicació immediata de l'accident o emergència al Centre de Coordinació Operativa de Catalunya (CECAT), per telèfon.
Aquesta comunicació serà complementada, amb la màxima celeritat possible, a través de correu electrònic, així com mitjançant altres sistemes adients que es puguin establir en un futur.
Aquesta comunicació es pot fer de manera redundant al centre receptor d'alarmes del municipi, en cas que aquest en disposi, i ha de contenir les dades següents:
Nom i emplaçament de la instal·lació i indicacions complementàries, per a la seva localització immediata.
Descripció i abast del sinistre i estimació dels seus efectes a l'interior i a l'exterior de l'establiment.
Mesures de recolzament de l'exterior sol·licitades per al control de l'accident i l'atenció a les persones afectades.
Informació complementària que el comunicant consideri que pot facilitar el control de l'accident.
Sobre la base de la informació anterior, l'Administració ha de valorar la necessitat d'activació del pla de protecció civil corresponent.
En cas que aquest s'activi i es convoqui el consell assessor, s'incorpora al comitè d'emergències un o una representant de la instal·lació o activitat corresponent.
A banda de la comunicació inicial, en tot cas i independentment que s'activi o no el pla de protecció civil corresponent, aquestes activitats han de mantenir un flux d'informació amb el CECAT mentre duri l'emergència.
c) En el cas de ser una activitat o centre d'interès per a la protecció civil local, cal la comunicació immediata al centre receptor d'alarmes municipal.
Aquesta comunicació ha de contenir les mateixes dades que les especificades a l'epígraf 1.b) d'aquest article.
El municipi, d'acord amb els seus mitjans i amb la gravetat de l'emergència, segons el que estableixin els seus plans de protecció civil, ha de valorar la necessitat i conveniència de fer l'avís corresponent al CECAT i d'activar el seu pla municipal.
En cas que el municipi on s'ubica l'activitat no disposi de centre receptor d'alarmes, la comunicació immediata s'ha de fer al CECAT.
7.2 Comunicació posterior de les emergències i de les activacions del pla d'autoprotecció.
Conegudes les conseqüències i les possibles causes de les emergències, així com una estimació de la població afectada per l'emergència, les persones titulars de les activitats i centres d'interès per a la protecció civil de Catalunya, d'acord amb l'annex I, epígrafs A i B, han de trametre, a través del registre electrònic de plans d'autoprotecció, un informe a la direcció general competent en matèria de protecció civil en un termini màxim de set dies hàbils, llevat que la normativa sectorial que reguli l'activitat n'estableixi un de més curt.
Aquest informe ha de detallar com a mínim els aspectes següents: descripció de l'emergència i de les seves causes; cronologia de les actuacions reals i de les actuacions previstes al PAU; mesures de protecció preses (confinament o evacuació dels i de les ocupants), i aspectes del PAU a millorar o modificar, com a resultes de l'experiència derivada de l'emergència.
Així mateix, les persones titulars de les activitats i centres d'interès per a la protecció civil local han de trametre, a través del registre electrònic de plans d'autoprotecció, l'informe a l'òrgan competent en matèria de protecció civil de l'ajuntament on tingui seu l'activitat en un termini màxim de set dies hàbils.
7.3 Posició d'enllaç en centres de coordinació dels serveis bàsics de gestió privada.
En cas d'emergències associades al funcionament dels serveis bàsics de subministrament a la població, si aquestes impliquen l'activació del Pla territorial de protecció civil de Catalunya (PROCICAT), les empreses responsables dels serveis bàsics han de preveure la incorporació al CECAT d'un o una representant durant el temps que duri l'emergència.
La funció d'aquesta persona és garantir el flux d'informació entre l'empresa i la direcció del Pla PROCICAT.
Procediments de comunicació dels simulacres
Totes les activitats incloses en l'àmbit d'aplicació d'aquest Decret estan obligades a realitzar simulacres amb una periodicitat mínima anual, excepte les activitats desenvolupades a l'aire lliure de caràcter esporàdic o festiu.
Pel que fa a les diferents activitats incloses en l'àmbit d'aplicació d'aquest Decret que es trobin físicament en un mateix centre, establiment, espai, instal·lació o dependència, així com en el cas de les infraestructures viàries o ferroviàries amb instal·lacions incloses a l'annex I d'aquest Decret, s'admet la realització d'un únic simulacre amb periodicitat mínima anual, sempre que hi participin totes les activitats incloses, d'acord amb el pla d'autoprotecció integral únic que han d'elaborar en virtut del que preveu l'article 5 d'aquest Decret.
8.1 Les persones titulars de les activitats i centres d'interès per a la protecció civil de Catalunya, d'acord amb l'annex I, epígrafs A i B, prèviament a la realització dels simulacres, n'han d'informar la direcció general competent en matèria de protecció civil i facilitar, com a mínim, les dades que figuren a l'annex V.
En el cas de simulacres que impliquin únicament la mobilització de mitjans interns de la mateixa activitat i la realització de les trucades d'emergència descrites a l'article 7.1, cal que les activitats abans esmentades facin la comunicació pertinent a la direcció general competent en matèria de protecció civil, a través del registre electrònic de plans d'autoprotecció, amb una antelació mínima de deu dies hàbils.
En el cas de simulacres per als quals es proposi, a més, la mobilització d'un mitjà extern a l'activitat, l'antelació mínima requerida per comunicar-ho a la direcció general competent en matèria de protecció civil, a través del registre electrònic de plans d'autoprotecció, és d'un mes.
En el cas de simulacres per als quals es proposi, a més, la mobilització de diversos mitjans externs a l'activitat, l'antelació mínima requerida per comunicar-ho a la direcció general competent en matèria de protecció civil, a través del registre electrònic de plans d'autoprotecció, és de quatre mesos.
En cada cas, la direcció general competent en matèria de protecció civil ha de valorar la conveniència i necessitat que personal tècnic al seu servei o d'entitats avaluadores acreditades faci el seguiment de l'evolució del simulacre, directament, personant-se a les instal·lacions de l'activitat, o bé de manera indirecta, des del CECAT.
Posteriorment a la realització dels simulacres i en el termini de 20 dies hàbils a partir de la realització d'aquests, la persona titular o responsable de l'activitat haurà de trametre a la direcció general competent en matèria de protecció civil, a través del registre electrònic de plans d'autoprotecció, un informe elaborat pel o per la cap de l'emergència i signat per aquesta persona i per la persona titular de l'activitat.
8.2 Així mateix, les persones titulars de les activitats i centres d'interès per a la protecció civil local tenen l'obligació de comunicació prèvia de la realització dels simulacres a l'òrgan municipal competent en matèria de protecció civil.
En el cas de simulacres que impliquin únicament la mobilització de mitjans interns de la mateixa activitat i la realització de les trucades d'emergència descrites a l'article 7.1, cal que les activitats abans esmentades facin la comunicació pertinent a l'òrgan municipal competent en matèria de protecció civil, a través del registre electrònic de plans d'autoprotecció, amb una antelació mínima de deu dies hàbils.
En el cas de simulacres en què es proposi, a més, la mobilització de mitjans externs a l'activitat i que siguin de titularitat municipal, l'antelació mínima requerida per comunicar-ho, a través del registre electrònic de plans d'autoprotecció, a l'òrgan competent en matèria de protecció civil és d'un mes.
En cas, però, de simulacres en els quals els mitjans externs a l'activitat siguin de titularitat de la Generalitat, l'antelació mínima requerida per comunicar la realització del simulacre i per proposar la mobilització dels mitjans externs, a través del registre electrònic de plans d'autoprotecció, és de quatre mesos.
En cada cas l'ajuntament valorarà la conveniència i necessitat que personal tècnic al seu servei, d'entitats avaluadores acreditades, del consell comarcal corresponent o d'altres ens de caràcter supramunicipal recollits en el Decret legislatiu 2/2003, de 28 d'abril, pel qual s'aprova el Text refós de la Llei municipal i de règim local de Catalunya, faci el seguiment de l'evolució del simulacre.
Posteriorment a la realització dels simulacres i en el termini de 20 dies hàbils a partir de la realització d'aquests, la persona titular o responsable de l'activitat haurà de trametre a l'ajuntament, a través del registre electrònic de plans d'autoprotecció, un informe elaborat pel o per la cap de l'emergència i signat per aquesta persona i per la persona titular de l'activitat.
Òrgans competents als efectes d'aquest Decret
Comissió de Protecció Civil de Catalunya
Són funcions de la Comissió de Protecció Civil de Catalunya les següents:
a) Proposar criteris tècnics per a la correcta interpretació i aplicació d'aquest Decret.
b) Proposar les revisions i actualitzacions necessàries d'aquest Decret o dels seus annexos.
c) Proposar les modificacions que siguin pertinents d'altres disposicions normatives de la Generalitat relacionades amb l'autoprotecció.
d) Elaborar criteris, estudis i propostes en l'àmbit de l'autoprotecció.
e) Rebre, a través del registre electrònic de plans d'autoprotecció, els plans d'autoprotecció de les empreses, establiments, centres, dependències, instal·lacions o activitats d'interès per a la protecció civil de Catalunya d'acord amb l'annex I, epígrafs A i B.
f) Sol·licitar a l'ajuntament del municipi on s'ubica l'activitat o centre d'interès per a la protecció civil de Catalunya, d'acord amb l'annex I, epígrafs A i B, que faci les al·legacions que consideri adients sobre el pla d'autoprotecció de l'activitat.
Aquesta sol·licitud es vehicula a través del registre electrònic de plans d'autoprotecció.
g) Homologar els plans d'autoprotecció de les empreses, establiments, centres, dependències, instal·lacions o activitats d'interès per a la protecció civil de Catalunya d'acord amb l'annex I.A i dels que siguin declarats per resolució del director o directora general competent en matèria de protecció civil activitats d'interès per la protecció civil de Catalunya d'acord amb els criteris continguts a l'annex I.B.
Per procedir al tràmit d'homologació cal que la Comissió de Protecció Civil de Catalunya faci una consulta prèvia a l'ajuntament on s'ubica l'activitat, en els termes que indica l'apartat f) d'aquest mateix article, i que la direcció general competent en matèria de protecció civil emeti el corresponent informe tècnic previ preceptiu sobre el pla d'autoprotecció.
Comissions municipals de protecció civil
En aplicació de l'article 51 de la Llei de protecció civil de Catalunya, els municipis amb més de 50.000 habitants, els municipis que, sense arribar a aquesta població, tenen en llur terme municipal empreses, entitats, centres o instal·lacions obligats a adoptar plans d'autoprotecció, i els municipis de caràcter especial tipificats a l'article 17.2 de la Llei han de crear una comissió municipal de protecció civil.
En la resta de municipis, la creació d'aquesta comissió és facultativa.
Les comissions municipals de protecció civil tenen com a funció principal, en l'àmbit d'aquest Decret: homologar els plans d'autoprotecció de les empreses, establiments, centres, dependències, instal·lacions o activitats d'interès per a la protecció civil local.
Per procedir al tràmit d'homologació, cal l'informe tècnic preceptiu de l'ajuntament on s'ubica l'activitat.
Aquest informe pot ser realitzat directament per personal tècnic amb acreditació.
Aquest personal pot ser del mateix ajuntament, del consell comarcal o d'altres ens de caràcter supramunicipal recollits en el Text refós de la Llei municipal i de règim local de Catalunya, aprovat pel Decret legislatiu 2/2003, de 28 d'abril, o d'entitats avaluadores externes expertes degudament acreditades, d'acord amb el que disposa l'article 18.
Direcció general competent en matèria de protecció civil
Són funcions de la direcció general competent en matèria de protecció civil les següents:
a) Exigir als titulars de les activitats i centres d'interès per a la protecció civil de Catalunya, d'acord amb l'annex I, epígrafs A i B, les modificacions que siguin necessàries per garantir les condicions d'autoprotecció, especialment pel que fa a:
L'evacuabilitat i el confinament en instal·lacions ubicades en zones de risc d'establiments afectats per la normativa d'accidents greus.
La necessitat que la mateixa instal·lació disposi de bombers d'empresa o serveis d'autoprotecció de les empreses i infraestructures, tenint en compte la valoració objectiva resultant de la comparació entre el temps d'arribada dels serveis públics d'extinció d'incendis i la resta de criteris previstos a l'annex I.B.
La necessitat que determinades instal·lacions afectades per la normativa d'accidents greus i que puguin originar núvols tòxics de gran abast o amb afectació a zones densament poblades instal·lin sensors automàtics de detecció connectats al CECAT.
b) Per resolució motivada de la persona titular de la direcció general competent en matèria de protecció civil, d'ofici o a sol·licitud de la persona interessada, es poden incloure dins de l'àmbit d'aplicació d'aquest Decret les activitats, instal·lacions o dependències que, sense estar incloses dins de l'annex I.A, puguin ser considerades d'interès per a la protecció civil de Catalunya, d'acord amb els criteris continguts a l'annex I.B.
c) Elaborar l'informe tècnic previ preceptiu per a l'homologació dels plans d'autoprotecció de les instal·lacions, centres, establiments o dependències d'interès per a la protecció civil de Catalunya d'acord amb l'annex I, epígrafs A i B.
d) Executar un sistema de control i avaluació de la implantació dels plans d'autoprotecció objecte d'aquest Decret que hagin estat homologats per la Comissió de Protecció Civil de Catalunya.
El deure de les persones titulars de les activitats de realitzar simulacres i de comunicar-ne prèviament la realització, d'acord amb el que s'especifica a l'article 8.1.
El deure de la persona titular de la instal·lació de trametre un informe d'avaluació específic per a cada simulacre realitzat, tal com s'especifica a l'article 8.1.
e) Complementàriament al sistema de control que especifica l'apartat d) d'aquest article, la direcció general competent pot portar a terme controls periòdics de les instal·lacions, centres i activitats d'interès per a la protecció civil de Catalunya d'acord amb l'annex I, epígrafs A i B. Així mateix, pot fer controls periòdics de les activitats que formen part d'aquest Decret, amb caràcter subsidiari a l'administració local.
L'objectiu d'aquests controls o inspeccions ha de ser vetllar pel compliment de les obligacions imposades en matèria d'autoprotecció.
f) Proposar a l'òrgan competent exercir la potestat sancionadora, en l'àmbit d'aplicació d'aquest Decret, d'acord amb el que preveuen el capítol VI de la Llei de protecció civil de Catalunya i el Decret 278/1993, de 9 de novembre, sobre el procediment sancionador d'aplicació als àmbits de competència de la Generalitat.
g) Establir les directrius, de manera coordinada amb l'Institut de Seguretat Pública de Catalunya, per tal que es formin i acreditin els tècnics o tècniques competents a efectes d'aquest Decret.
h) Ser responsable de desenvolupar i de mantenir operatiu un registre electrònic de plans d'autoprotecció, que ha d'estar disponible en el moment de l'entrada en vigor d'aquest Decret.
Aquest registre ha d'incorporar i integrar les dades sobre anàlisi de risc i d'altres aplicables a la gestió de les emergències, especificades a l'annex IV, i associades als plans d'autoprotecció homologats en l'àmbit d'aplicació d'aquest Decret.
Aquest registre ha d'estar disponible en el moment de l'entrada en vigor d'aquest Decret i ha de ser aplicable durant la gestió de l'emergència i per a l'elaboració dels plans d'emergència i del mapa de riscos de Catalunya.
Ha de ser consultable pels òrgans competents en matèria de protecció civil de Catalunya i pels operatius que intervenen en la gestió de les emergències.
i) Controlar que les persones titulars de les activitats i centres d'interès per a la protecció civil de Catalunya, d'acord amb l'annex I, epígrafs A i B, introdueixen en el registre electrònic de plans d'autoprotecció al qual fa referència l'epígraf h) d'aquest article les dades especificades a l'annex IV, aplicables a la gestió de l'emergència, i introduir les dades corresponents als plans d'autoprotecció homologats per la Comissió de Protecció Civil de Catalunya.
j) Donar compliment al que preveuen els articles 23, 24, 25 i 26 respecte de les entitats avaluadores acreditades per a l'elaboració d'informes de plans d'autoprotecció inclosos dins de l'àmbit d'aplicació d'aquest Decret.
k) Controlar, per un procediment de mostreig aleatori, l'activitat de les entitats avaluadores acreditades per a l'elaboració d'informes dels plans d'autoprotecció inclosos dins de l'àmbit d'aplicació d'aquest Decret.
D'aquest procediment de control, en cas de detectar irregularitats o aspectes a millorar, se'n deriven informes d'avaluació de l'activitat de les entitats avaluadores acreditades, que són posats a disposició d'aquestes per tal que efectuïn les modificacions necessàries.
En cas de no donar compliment a les disposicions contingudes en els informes d'avaluació esmentats, en el termini que aquests indiquin, la direcció general competent en matèria de protecció civil pot revocar o suspendre, en funció de la gravetat de cada cas, de manera immediata o en el moment de la seva renovació periòdica, l'autorització de l'entitat avaluadora acreditada, d'acord amb el que preveu l'article 26.
l) Promoure l'autoprotecció, establint els mitjans i recursos necessaris per al desenvolupament d'actuacions orientades a la informació i sensibilització de la ciutadania, empreses i institucions en matèria de prevenció i control de riscos, així com en matèria de preparació i resposta en situacions d'emergència.
Les funcions que preveuen els apartats c), d) i e) d'aquest epígraf poden ser dutes a terme directament per personal tècnic de la mateixa direcció general competent en matèria de protecció civil o amb el suport d'entitats avaluadores externes expertes degudament acreditades, d'acord amb el que disposen els articles 18, 23 i 24.
Als ajuntaments els corresponen les funcions següents:
a) Elaborar l'informe tècnic previ preceptiu per a l'homologació dels plans d'autoprotecció de les instal·lacions, centres, establiments o dependències d'interès per a la protecció civil local.
b) Exigir, sobre la base de l'informe esmentat a l'apartat a) d'aquest article, a les persones titulars de les activitats, establiments o centres d'interès per a la protecció civil local les modificacions que siguin necessàries per garantir l'autoprotecció, especialment pel que fa a l'evacuabilitat i el confinament en instal·lacions ubicades en zones de risc d'establiments afectats per la normativa d'accidents greus.
c) Donar resposta a la consulta feta per la Comissió de Protecció Civil de Catalunya, i fer les al·legacions que considerin adients, sobre els plans d'autoprotecció de les empreses, establiments, centres, dependències, instal·lacions o activitats d'interès per a la protecció civil de Catalunya d'acord amb l'annex I, epígrafs A i B.
L'ajuntament pot fer les al·legacions que consideri adients, directament o a través del consell comarcal corresponent, dels ens de caràcter supramunicipal recollits al Text refós de la Llei municipal i de règim local de Catalunya o d'entitats avaluadores externes degudament acreditades.
Aquestes al·legacions s'han de fer arribar a la Comissió de Protecció Civil de Catalunya, en el termini de tres mesos, a través del registre electrònic de plans d'autoprotecció.
d) Executar un sistema de control i avaluació de la implantació dels plans d'autoprotecció objecte d'aquest Decret que hagin estat homologats per la Comissió Municipal de Protecció Civil.
El deure de les persones titulars de les activitats de realitzar simulacres i de comunicar-ne prèviament la realització, d'acord amb el que s'especifica a l'article 8.2.
El deure de la persona titular de la instal·lació de trametre un informe d'avaluació específic per a cada simulacre realitzat, tal com s'especifica a l'article 8.2.
e) Complementàriament al sistema de control que especifica l'apartat d) d'aquest article, l'ajuntament pot portar a terme controls periòdics de les instal·lacions, activitats i centres d'interès per a la protecció civil local.
El control periòdic sobre la resta d'activitats incloses dins l'àmbit d'aplicació d'aquest Decret recau sobre la direcció general competent en matèria de protecció civil, però els ajuntaments tenen potestat per sol·licitar o per instar aquest control, de manera motivada.
f) Als efectes d'aquest Decret, exercir la potestat sancionadora, d'acord amb el que preveuen el capítol VI de la Llei de protecció civil de Catalunya i el Decret 278/1993, de 9 de novembre, sobre el procediment sancionador d'aplicació als àmbits de competència de la Generalitat.
g) Controlar que les persones titulars de les activitats i centres d'interès per a la protecció civil local introdueixen en el registre electrònic de plans d'autoprotecció al qual fa referència l'epígraf h) de l'article 11 les dades especificades a l'annex IV, aplicables a la gestió de l'emergència, i introduir les dades corresponents als plans d'autoprotecció homologats per la Comissió Municipal de Protecció Civil.
Les funcions que preveuen els apartats a), c), d), e) i g) d'aquest epígraf poden ser dutes a terme directament per personal tècnic amb acreditació, pertanyent al mateix ajuntament, al consell comarcal o a altres ens de caràcter supramunicipal o amb el suport d'entitats avaluadores externes expertes degudament acreditades, d'acord amb el que disposa aquest Decret.
Consells comarcals i altres ens de caràcter supramunicipal
D'acord amb l'article 50 de la Llei 4/1997, de protecció civil de Catalunya, els consells comarcals són entitats que participen en les tasques de protecció civil a Catalunya i han de prestar suport, assistència i cooperació a les funcions municipals de protecció civil.
Així mateix, aquesta activitat de suport pot ser duta a terme per altres ens de caràcter supramunicipal recollits en el Text refós de la Llei municipal i de règim local de Catalunya o a través d'entitats avaluadores externes expertes degudament acreditades, d'acord amb el que disposa l'article 23.
En cas que el consell comarcal disposi de comissió comarcal de protecció civil, les funcions d'homologació dels PAU per part dels municipis poden ser delegades en el consell comarcal corresponent.
En l'àmbit d'aplicació d'aquest Decret, a l'Institut de Seguretat Pública de Catalunya li corresponen les funcions següents:
a) Formar els bombers d'empresa o serveis d'autoprotecció de les empreses i infraestructures, en tant que equips de tercera intervenció, en els termes establerts per la normativa vigent en matèria de prevenció, extinció d'incendis i salvaments i seguint les directrius de la direcció general competent en aquesta matèria.
b) Formar i acreditar el personal tècnic competent als efectes d'aquest Decret, seguint les directrius de la direcció general competent.
c) Acreditar els centres de formació necessaris per cobrir les demandes de formació en el territori.
Activitats i centres d'interès per a la protecció civil de Catalunya
Els establiments, activitats, centres o instal·lacions d'interès per a la protecció civil de Catalunya, d'acord amb l'annex I, epígrafs A i B, queden subjectes al procediment administratiu que es descriu en aquest article.
15.1 Comunicació de la seva afectació a la direcció general competent en matèria de protecció civil, a través del registre electrònic de plans d'autoprotecció, en el termini de tres mesos des de l'inici de l'activitat.
15.2 L'elaboració i tramitació del pla d'autoprotecció s'ha de fer de la manera següent:
a) Elaborar el pla d'autoprotecció corresponent.
Sens perjudici de l'obligatorietat de disposar de pla d'autoprotecció des de l'inici de l'activitat, el termini màxim per a la tramitació del pla a la Comissió de Protecció Civil de Catalunya, a través del registre electrònic de plans d'autoprotecció, per a les noves activitats és de sis mesos des de l'inici de l'activitat.
b) La Comissió de Protecció Civil de Catalunya, a través del registre electrònic de plans d'autoprotecció, ha de sol·licitar a l'ajuntament del municipi on s'ubica l'activitat les al·legacions sobre el pla d'autoprotecció de l'activitat.
L'ajuntament, directament o a través del consell comarcal corresponent, dels ens de caràcter supramunicipal recollits en el Text refós de la Llei municipal i de règim local de Catalunya o d'entitats avaluadores externes degudament acreditades, les farà arribar a la Comissió de Protecció Civil de Catalunya, en el termini de tres mesos, a través del registre electrònic de plans d'autoprotecció.
En el cas d'activitats que afectin més d'un terme municipal, la Comissió de Protecció Civil de Catalunya informarà els ajuntaments dels municipis afectats, els quals podran fer al·legacions sobre el pla d'autoprotecció de l'activitat, directament o a través del consell comarcal corresponent, dels ens de caràcter supramunicipal recollits en el Text refós de la Llei municipal i de règim local de Catalunya o d'entitats avaluadores externes degudament acreditades, i les faran arribar a la Comissió de Protecció Civil de Catalunya, en el termini de tres mesos, a través del registre electrònic de plans d'autoprotecció.
15.3 L'homologació del pla d'autoprotecció i informe tècnic de la direcció general competent en matèria de protecció civil s'ha de tramitar d'acord amb el procediment següent:
La Comissió de Protecció Civil de Catalunya tramet les al·legacions municipals a la direcció general competent en matèria de protecció civil i li sol·licita un informe tècnic sobre el pla d'autoprotecció, el qual ha de tenir en compte aspectes propis del contingut del pla d'autoprotecció i aspectes relatius a les condicions d'autoprotecció del centre, instal·lació, establiment o activitat.
L'informe tècnic ha de ser emès en el termini màxim de quatre mesos des de la recepció del pla d'autoprotecció, directament o a través d'entitats avaluadores externes degudament acreditades, d'acord amb el que preveu l'article 23.
En tot cas, l'informe ha d'incloure una comprovació del compliment per part de la persona titular de l'activitat dels aspectes previstos als articles 4 i 5.
Per a l'homologació del pla d'autoprotecció, la Comissió de Protecció Civil de Catalunya ha de tenir en compte les al·legacions fetes pel municipi o municipis on s'ubica la instal·lació, a les quals s'ha fet referència a l'epígraf 2.b) d'aquest article, i l'informe tècnic elaborat per la direcció general competent en matèria de protecció civil.
15.4 Les actualitzacions i revisions dels plans d'autoprotecció s'han de trametre a la Comissió de Protecció Civil de Catalunya, a través del registre electrònic de plans d'autoprotecció, tot especificant la part del pla que s'hagi actualitzat.
15.5 Per a la tramitació de les baixes dels establiments, en cas de cessament de l'activitat o en cas de desaparició de la causa que en motiva l'afectació, les persones titulars de les activitats i centres d'interès per a la protecció civil de Catalunya, d'acord amb l'annex I, epígrafs A i B, han de comunicar aquesta circumstància a la direcció general competent en matèria de protecció civil, a través del registre electrònic de plans d'autoprotecció, en el termini de tres mesos.
Activitats i centres d'interès per a la protecció civil local
Els establiments, activitats, centres o instal·lacions d'interès per a la protecció civil local queden subjectes al procediment administratiu que es descriu en aquest article.
16.1 La comunicació de la seva afectació a l'ajuntament del terme municipal on s'ubica l'activitat s'ha de fer efectiva a través del registre electrònic de plans d'autoprotecció, en el termini de tres mesos des de l'inici de l'activitat.
16.2 Per a l'elaboració i tramitació del pla d'autoprotecció:
a) Han d'elaborar el pla d'autoprotecció corresponent, d'acord amb el que preveu aquest Decret, i trametre'l a l'ajuntament del terme municipal on s'ubica l'activitat.
Sens perjudici de l'obligatorietat de disposar de pla d'autoprotecció des de l'inici de l'activitat, el termini màxim per trametre el pla a l'ajuntament, a través del registre electrònic de plans d'autoprotecció, per a les noves activitats és de sis mesos des de l'inici de l'activitat.
b) El personal tècnic del mateix ajuntament, d'entitats avaluadores externes degudament acreditades, del consell comarcal o d'altres ens de caràcter supramunicipal recollits en el Text refós de la Llei municipal i de règim local de Catalunya ha de fer un informe sobre el pla d'autoprotecció i sobre les condicions d'autoprotecció de l'activitat.
Aquest informe ha de ser elaborat en el termini màxim de tres mesos i ha de comprovar el compliment dels aspectes previstos als articles 4 i 5 d'aquest Decret.
16.3 L'homologació del pla d'autoprotecció per la comissió de protecció civil municipal es farà sobre la base de l'informe descrit a l'apartat 2 d'aquest article, sempre que aquest compleixi els requisits que especifica aquest Decret.
En el cas de municipis que no disposin de comissió pròpia de protecció civil, poden optar per delegar la seva funció d'homologació dels plans d'autoprotecció en la comissió comarcal de protecció civil o en la junta de govern del mateix ajuntament.
En cas que l'ajuntament no disposi de junta de govern, l'homologació pot ser delegada en el ple de l'ajuntament.
16.4 Les actualitzacions i revisions dels plans d'autoprotecció s'han de trametre a l'ajuntament on s'ubica l'activitat, a través del registre electrònic de plans d'autoprotecció, tot especificant la part del pla que s'hagi actualitzat.
16.5 Per a la tramitació de les baixes dels establiments en cas de cessament de l'activitat o en cas de desaparició de la causa que en motiva l'afectació, els centres i activitats d'interès per a la protecció civil local han de comunicar aquesta circumstància a l'ajuntament on s'ubica l'activitat, a través del registre electrònic de plans d'autoprotecció, en el termini de tres mesos.
Personal tècnic competent per a l'elaboració de plans d'autoprotecció
17.1 S'estableixen diferents alternatives per acreditar el personal tècnic competent per elaborar plans d'autoprotecció de les activitats i centres d'interès per a la protecció civil local en funció de la formació prèvia i de l'experiència que cada col·lectiu acrediti.
a) Grup 1: format per personal amb titulació universitària que pugui acreditar una experiència suficient en l'elaboració de plans d'autoprotecció d'activitats i centres d'interès per a la protecció civil local.
Té aquesta consideració el personal que acrediti, mitjançant certificats emesos pels corresponents ajuntaments o, si escau, col·legis professionals, que ha elaborat per compte propi o aliè plans de protecció civil d'àmbit local o plans d'autoprotecció d'activitats i centres d'interès per a la protecció civil local.
b) Grup 2: format per personal no inclòs en el supòsit anterior però que disposa d'un títol universitari.
Aquest personal, si vol acreditar la seva competència tècnica, ha de superar un curs de formació bàsica per elaborar plans d'autoprotecció de les activitats i centres d'interès per a la protecció civil local.
En aquest cas, per superar el curs, cal elaborar un projecte final que ha de consistir en un pla d'autoprotecció d'una activitat o centre d'interès per a la protecció civil local.
De manera alternativa a la realització del curs, aquest personal pot optar per realitzar un examen per demostrar els seus coneixements.
17.2 Així mateix, s'estableixen diferents alternatives per acreditar personal tècnic competent per elaborar plans d'autoprotecció de les activitats i centres d'interès per a la protecció civil de Catalunya d'acord amb l'annex I, epígrafs A i B.
a) Grup 3: format per personal amb titulació universitària que pugui acreditar una experiència suficient en l'elaboració de plans d'autoprotecció d'activitats i centres d'interès per a la protecció civil de Catalunya d'acord amb l'annex I, epígrafs A i B.
Aquesta acreditació es fa a través del col·legi professional corresponent o a través de certificats emesos per les persones titulars de les activitats per a les quals han estat elaborats els plans d'autoprotecció o bé emesos per la persona titular de l'activitat, organisme o administració per a la qual els han elaborat.
L'Institut de Seguretat Pública de Catalunya, seguint les directrius de la direcció general competent en matèria de protecció civil, també pot acreditar aquesta professionalitat sobre la base de l'experiència prèvia en l'elaboració de plans d'autoprotecció d'activitats i centres d'interès per a la protecció civil de Catalunya d'acord amb l'annex I, epígrafs A i B.
b) Grup 4: format per personal amb titulació universitària que ha estat acreditat per elaborar plans d'autoprotecció de les activitats i centres d'interès per a la protecció civil local.
Aquest personal ha de realitzar el curs de formació superior per elaborar plans d'autoprotecció de les activitats i centres d'interès per a la protecció civil de Catalunya d'acord amb l'annex I, epígrafs A i B. Com a requisit per superar el curs s'inclou l'elaboració d'un projecte final que consisteix a elaborar un pla d'autoprotecció d'una activitat o centre d'interès per a la protecció civil de Catalunya d'acord amb l'annex I, epígrafs A i B. De manera alternativa a la realització del curs, aquest personal pot optar per realitzar un examen per demostrar els seus coneixements.
17.3 En el cas del personal a què fan referència els grups 1 i 3, s'entendrà com a experiència suficient l'elaboració, amb anterioritat a l'entrada en vigor d'aquest Decret, d'un mínim de tres plans d'autoprotecció d'activitats i centres d'interès per a la protecció civil local i d'un mínim de tres plans d'autoprotecció d'activitats i centres d'interès per a la protecció civil de Catalunya, respectivament.
17.4 El personal que hagi prestat serveis com a tècnic o tècnica a la direcció general competent en matèria de protecció civil durant un període mínim de tres anys, i que transcorregut aquest termini deixi de prestar-ne, pot ser acreditat per elaborar plans d'autoprotecció d'activitats incloses dins l'àmbit d'aplicació d'aquest Decret.
17.5 Els tècnics o tècniques de protecció civil dels municipis, dels consells comarcals o d'altres ens supramunicipals recollits en el Text refós de la Llei municipal i de règim local de Catalunya que acreditin les seves funcions mitjançant un contracte o nomenament de durada total o acumulada no inferior a tres anys, poden tenir acreditació per elaborar plans d'autoprotecció d'activitats i centres d'interès per a la protecció civil local.
Per tenir acreditació com a tècnics o tècniques competents per a l'elaboració de plans d'autoprotecció de les activitats i centres d'interès per a la protecció civil de Catalunya, d'acord amb l'annex I, epígrafs A i B, és d'aplicació el que preveu l'apartat 2 d'aquest article.
17.6 Tant el curs específic per a l'elaboració de plans d'autoprotecció d'activitats i centres d'interès per a la protecció civil de Catalunya, d'acord amb l'annex I, epígrafs A i B, com el curs específic per a l'elaboració de plans d'autoprotecció d'activitats i centres d'interès per a la protecció civil local s'organitzen en diferents mòduls o blocs en funció de les matèries.
La direcció general competent en matèria de protecció civil dóna les directrius a l'Institut de Seguretat Pública de Catalunya per poder establir, si escau, diferents itineraris formatius i per poder convalidar determinats mòduls, en funció de la titulació prèvia i de l'experiència de l'alumnat.
17.7 La resta d'aspectes relatius al procediment administratiu i als efectes de l'acreditació del personal tècnic competent es despleguen mitjançant una ordre de la persona titular del departament competent en matèria de protecció civil.
Òrgans competents per a l'elaboració d'informes
18.1 Els informes previs a l'homologació, els informes d'avaluació periòdica de la implantació i els informes previs a revisions dels plans d'autoprotecció de les activitats i centres d'interès per a la protecció civil de Catalunya d'acord amb l'annex I, epígrafs A i B, poden ser elaborats directament pels òrgans competents en matèria de protecció civil de la Generalitat o per mitjà d'entitats avaluadores acreditades.
A aquests efectes, els tècnics o tècniques de protecció civil de la Generalitat es consideren personal tècnic acreditat per emetre informe dels plans d'autoprotecció de les activitats objecte d'aquest Decret.
També es considera personal tècnic acreditat aquell que compleixi els requisits que estableix aquest Decret per elaborar plans d'autoprotecció d'aquesta tipologia i que, a més, acrediti una experiència mínima en l'elaboració d'aquest tipus de plans.
18.2 Els informes previs a l'homologació, els informes d'avaluació periòdica de la implantació i els informes previs a les actualitzacions i revisions dels plans d'autoprotecció de les activitats i centres d'interès per a la protecció civil local poden ser elaborats directament pels òrgans competents en matèria de protecció civil dels ajuntaments, dels consells comarcals, d'altres ens de caràcter supramunicipal recollits en el Text refós de la Llei municipal i de règim local de Catalunya o per mitjà d'entitats avaluadores acreditades.
A aquests efectes, el personal tècnic de protecció civil dels municipis, dels consells comarcals o d'altres ens supramunicipals recollits en el Decret legislatiu 2/2003 es considera personal tècnic amb acreditació per emetre informe dels plans d'autoprotecció de les activitats i centres d'interès per a la protecció civil local.
També es considera personal tècnic amb acreditació per emetre informe dels plans d'autoprotecció d'aquest tipus d'activitats aquell personal que compleixi els requisits que estableix aquest Decret per elaborar plans d'autoprotecció d'activitats i centres d'interès per a la protecció civil de Catalunya d'acord amb l'annex I, epígrafs A i B.
Control de qualitat de l'activitat d'autoprotecció
Amb l'objectiu de garantir i controlar la qualitat de l'activitat d'autoprotecció de les activitats incloses en l'àmbit d'aplicació d'aquest Decret, la direcció general competent en matèria de protecció civil, en col·laboració, si escau, amb els ajuntaments i amb altres organismes implicats en el procés, elabora:
a) Una o diverses guies explicatives, que són posades a disposició del públic, sobre el contingut dels plans d'autoprotecció, sobre la base dels índexs inclosos a l'annex II.
b) Models normalitzats sobre els requisits que han de complir les actuacions de control a fer per part de les administracions competents: informe previ a l'homologació dels plans d'autoprotecció de les activitats i informes previs a l'homologació de les revisions de plans.
Règim d'inspeccions i accés de les autoritats competents a les activitats i centres objecte d'aquest Decret
20.1 Sens perjudici de la potestat de la direcció general competent en matèria de protecció civil, d'acord amb el que disposa l'article 8, de valorar la necessitat i conveniència que el personal tècnic al seu servei faci el seguiment de l'evolució del simulacre de les activitats i centres d'interès per la protecció civil de Catalunya, el departament competent en matèria de protecció civil podrà inspeccionar el pla d'autoprotecció de les activitats esmentades.
Excepcionalment, també podrà procedir a la inspecció del pla d'autoprotecció de les activitats d'interès per a la protecció civil local.
El departament competent en matèria de protecció civil pot realitzar aquesta tasca inspectora sobre el pla d'autoprotecció a través de personal tècnic competent, d'acord amb el que estableix l'article 18 o, si escau, mitjançant el suport tècnic d'entitats avaluadores degudament acreditades.
Així mateix, els ajuntaments, complementàriament a la facultat de fer el seguiment dels simulacres de les activitats i centres d'interès per a la protecció civil local, poden inspeccionar el pla d'autoprotecció de les activitats esmentades.
Aquesta activitat d'inspecció es pot fer a través de personal tècnic acreditat d'acord amb el que preveu l'article 18.
Aquest personal tècnic acreditat pot ser propi, contractat o bé del consell comarcal corresponent o dels ens de caràcter supramunicipal recollits en el Text refós de la Llei municipal i de règim local de Catalunya.
En tots els casos, les persones responsables dels establiments, instal·lacions i activitats objecte d'aquest Decret han de prestar la màxima col·laboració per a l'acompliment de les tasques d'inspecció.
A aquests efectes, han de facilitar l'accés del personal inspector a l'establiment i han de posar a la seva disposició la informació o documentació que els sigui requerida.
20.2 En cas d'emergència, s'ha de facilitar l'accés del personal tècnic i de l'operatiu de la Generalitat i del municipi relacionats amb l'emergència, i les persones responsables dels establiments han de prestar la màxima col·laboració.
L'incompliment de les obligacions d'autoprotecció és sancionable per les administracions públiques competents, d'acord amb el que preveuen la Llei de protecció civil de Catalunya i el Decret 278/1993, de 9 de novembre, sobre el procediment sancionador d'aplicació als àmbits de competència de la Generalitat.
Ús de les tecnologies de la informació
L'ús de tecnologies de la informació i comunicació ha de permetre orientar l'Administració al servei del ciutadà i ciutadana, i fer-la propera i àgil.
En aquest sentit, la definició i implantació dels processos identificats en el sistema d'autoprotecció establert en aquest Decret s'aborda tenint presents els principis bàsics d'administració electrònica.
Concretament, se simplifiquen els requeriments de documentació sempre que l'Administració pugui accedir directament a aquests documents de manera telemàtica, i es crearà el registre electrònic de plans d'autoprotecció, sens perjudici que durant la implantació d'aquest Decret es puguin determinar altres eines d'administració electrònica.
Entitats avaluadores acreditades
23.1 Els requisits necessaris per al reconeixement d'una entitat avaluadora com a acreditada per a l'elaboració d'informes sobre plans d'autoprotecció d'activitats incloses dins l'àmbit d'aplicació d'aquest Decret són els següents:
a) Ser entitats públiques o privades, amb seu social a qualsevol dels estats de la Unió Europea.
b) Comptar amb els serveis d'un nombre suficient de tècnics o tècniques competents, d'acord amb el que preveu l'article 18, i d'acord amb el volum d'activitat que prevegi desenvolupar.
En aquest sentit, han de garantir que quan ho demani el o la sol·licitant, el termini per realitzar l'informe complet del pla d'autoprotecció o de la seva implantació no pot excedir el mes comptat a partir de la presentació completa de la documentació.
c) Disposar dels mitjans materials necessaris per realitzar objectivament la seva activitat.
23.2 La direcció i el personal de les entitats avaluadores acreditades no poden realitzar plans d'autoprotecció de les activitats incloses en l'àmbit d'aplicació d'aquest Decret per a establiments ubicats a Catalunya, ni dirigir l'elaboració d'aquests.
Així mateix, no poden tenir interessos comercials, financers o de qualsevol tipus que puguin debilitar els criteris d'independència, imparcialitat i integritat per fer informes objectius.
Procediment per a l'autorització per actuar com a entitat avaluadora acreditada
24.1 Les entitats que vulguin ser autoritzades com a entitats avaluadores acreditades en matèria de plans d'autoprotecció han de sol·licitar-ho a la direcció general competent en matèria de protecció civil, presentant la documentació que justifiqui el compliment dels requisits a), b) i c) establerts a l'article 23.
Pel que fa a l'apartat 2 de l'article 23, presentaran una declaració en la qual manifestin el coneixement del seu contingut, així com la voluntat de complir-lo.
Juntament amb la documentació específica s'ha de presentar una memòria que contingui la trajectòria de l'entitat, la titulació i el currículum dels tècnics competents, la descripció dels mitjans necessaris i qualsevol altra circumstància que permeti posar de relleu l'expertesa de l'entitat per fer els informes en matèria de plans d'autoprotecció.
24.2 En vista de la documentació presentada, la direcció general competent en matèria de protecció civil pot realitzar les comprovacions que consideri oportunes per tal d'assegurar el compliment dels requisits necessaris.
En un termini màxim d'un mes la direcció general competent en matèria de protecció civil dicta una resolució motivada, que autoritza o denega a l'entitat avaluadora l'acreditació en matèria d'informes de plans d'autoprotecció objecte d'aquest Decret.
La vigència màxima de l'acreditació és de cinc anys.
Si en el termini esmentat no es dicta resolució expressa, la sol·licitud s'entén denegada.
Les entitats avaluadores acreditades han de fer constar expressament la condició d'entitats col·laboradores de l'Administració en les actes, els informes, les certificacions i qualsevol altre document que emetin amb motiu de la seva condició.
24.3 Un cop obtinguda la condició d'entitat avaluadora acreditada, l'entitat ha de comunicar a la direcció general competent en matèria de protecció civil qualsevol canvi que afecti la composició de la plantilla de tècnics competents de l'entitat.
24.4 La direcció general competent en matèria de protecció civil crearà el registre d'entitats avaluadores acreditades en l'àmbit d'aplicació d'aquest Decret, en el qual s'inscriuran les entitats esmentades.
Aquest registre tindrà caràcter públic i s'adscriurà a la direcció general competent en matèria de protecció civil, que vetllarà perquè el tractament de les dades es realitzi d'acord amb el que disposa la normativa de protecció de dades de caràcter personal.
Renovació de la condició d'entitat avaluadora acreditada
25.1 Abans que transcorri el termini de vigència de l'acreditació, l'entitat avaluadora acreditada que vulgui continuar realitzant la seva activitat ha de sol·licitar la renovació de l'autorització justificant que segueix complint els requisits de l'article 23.
25.2 La direcció general competent en matèria de protecció civil, en vista de la sol·licitud de renovació, segueix el procediment descrit a l'article 24.2 i té en compte, a més, el resultat de la valoració de l'experiència de la tasca realitzada per l'entitat avaluadora acreditada fins al moment de la renovació, d'acord amb el que s'estableix a l'article 11.k).
Pèrdua i suspensió de la condició d'entitat avaluadora acreditada
Si durant el període de vigència de l'autorització l'entitat avaluadora acreditada deixa de complir algun dels requisits previstos a l'article 23, o si del control de la seva tasca per part de la direcció general competent en matèria de protecció civil se'n desprèn que la seva actuació d'informe no s'ajusta als requisits exigits, l'autorització concedida pot ser revocada o suspesa de manera immediata o en el moment de la seva renovació periòdica, per resolució motivada de la persona titular de la direcció general competent en matèria de protecció civil i d'acord amb el que s'estableix a l'apartat k) de l'article 11.
Així mateix, la suspensió de l'autorització pot produir-se a petició de l'entitat interessada.
Regulació específica al municipi de Barcelona
D'acord amb les competències de l'Ajuntament de Barcelona en virtut de la Llei 22/1998, de 30 de desembre, de la Carta municipal de Barcelona; de l'ordenança reguladora de les condicions de protecció contra incendis, i de la resta de normativa d'aplicació en matèria de règim local, correspon a l'Ajuntament de Barcelona regular el catàleg, la tramitació, la verificació i el control dels plans d'autoprotecció de les instal·lacions, establiments o activitats d'interès per a la protecció civil local aplicant els criteris de la seva normativa.
Actualització del catàleg d'activitats i centres obligats a adoptar mesures d'autoprotecció
Aquest catàleg d'activitats i centres obligats a adoptar mesures d'autoprotecció ha de ser actualitzat, si escau, als quatre anys de l'entrada en vigor d'aquest Decret, sobre la base de l'experiència adquirida com a conseqüència de la seva aplicació.
Es modifica l'apartat b) de l'article 3 del Decret 174/2001, de 26 de juny, pel qual es regula l'aplicació a Catalunya del Reial decret 1254/1999, de 16 de juliol, de mesures de control dels riscos inherents als accidents greus en els quals intervinguin substàncies perilloses, que queda redactat de la manera següent:
"b) Rebre de la direcció general competent en matèria de seguretat industrial, per a Barcelona, i dels serveis territorials del departament competent en matèria d'indústria, per a la resta del territori (en endavant, òrgans territorials competents):
"La documentació que els industrials han de presentar d'acord amb els articles 6, 7, 8 i 9 del Reial decret 1254/1999.
"La informació sobre modificacions d'establiments o instal·lacions que puguin tenir conseqüències importants pel que fa al perill d'accident greu i la informació sobre la possibilitat d'efecte dòmino."
Es modifica l'apartat a) de l'article 4 del Decret 174/2001, de 26 de juny, pel qual es regula l'aplicació a Catalunya del Reial decret 1254/1999, de 16 de juliol, de mesures de control dels riscos inherents als accidents greus en els quals intervinguin substàncies perilloses, que queda redactat de la manera següent:
"a) Les que s'encomanen als òrgans competents en matèria d'accidents greus en el règim d'intervenció ambiental de la Llei 20/2009, de 4 de desembre, de prevenció i control ambiental de les activitats, i els reglaments de desplegament corresponents.
En conseqüència, els correspon exercir les competències que preveu l'article 16.2.a) del Reial decret, referides als articles 6 a 10, a excepció de les relatives als plans d'emergència exterior, que corresponen al departament competent en matèria de protecció civil.
"El departament competent en matèria de protecció civil farà arribar al departament competent en matèria d'indústria la comunicació dels simulacres d'activitats afectades per la normativa d'accidents greus que la persona titular de l'activitat notifiqui a través del registre electrònic de plans d'autoprotecció."
Acreditació de les entitats d'avaluació en matèria de protecció civil
Les entitats col·laboradores de l'Administració en l'àmbit de la prevenció i de la seguretat en matèria d'incendis podran ser acreditades com a entitats d'avaluació en matèria de protecció civil, sempre que complexin els requisits que preveu aquest Decret.
Comunicació d'activitats existents
Les obligacions de comunicació a què fan referència els articles 4.1.b), 15.1 i 16.1, en el cas d'activitats ja existents, s'han de fer efectives a través del registre electrònic de plans d'autoprotecció en el termini de tres mesos a comptar de l'entrada en vigor d'aquest Decret.
Elaboració de plans d'autoprotecció
L'elaboració dels plans d'autoprotecció corresponents prevista als articles 15.2.a) i 16.2.a) s'ha d'efectuar, per a activitats existents que ja disposin de pla d'autoprotecció homologat, en el termini màxim de quatre anys des de l'anterior homologació, coincidint amb la revisió del pla.
Quant a les activitats existents que no disposin de pla d'autoprotecció homologat, el termini màxim esmentat és d'un any a comptar de l'entrada en vigor d'aquest Decret.
Facultats d'aplicació i desplegament
La persona titular del departament competent en matèria de protecció civil, previ informe de la Comissió de Protecció Civil de Catalunya, ha de dictar les disposicions que siguin necessàries per a l'aplicació i el desplegament d'aquest Decret.
Salvaguarda del compliment de la normativa de prevenció de riscos laborals
El que disposa aquest Decret s'entén sense perjudici del que estableix la Llei 31/1995, de 8 de novembre, de prevenció de riscos laborals, i la normativa que la desplega.
En el cas de les activitats i centres d'interès per a la protecció civil de Catalunya, l'entrada en vigor d'aquesta norma es produirà en el termini de sis mesos a partir de l'endemà de la seva publicació al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
En el cas de les activitats i centres d'interès per a la protecció civil local, l'entrada en vigor d'aquesta norma es produirà en el termini d'un any a partir de l'endemà de la seva publicació al DOGC, llevat de les activitats especificades a l'apartat 1, epígrafs a), b), d) i e), així com les activitats de l'apartat 2, epígrafs c), d), j), k) i l), per a les quals aquest Decret entrarà en vigor en el termini de sis mesos a partir de l'endemà de la seva publicació al DOGC.
En el cas de les activitats que compleixin els criteris continguts a l'annex I.B d'aquest Decret i que siguin declarades d'interès per a la protecció civil de Catalunya, ha de ser la resolució corresponent la que estableixi el termini del qual disposa el/la titular de l'activitat per complir les obligacions que es deriven d'aquest Decret.
En tot cas, cal interpretar que aquests períodes d'entrada en vigor s'entenen sens perjudici que la persona titular de l'activitat pugui donar compliment a les obligacions abans del finiment del termini fixat.
No obstant això, les persones titulars d'activitats afectades per aquest Decret que tinguin més de deu centres, instal·lacions o establiments ubicats a Catalunya poden adreçar a la direcció general competent en matèria de protecció civil una sol·licitud motivada de modificació dels terminis del compliment de les obligacions que es deriven d'aquest Decret.
La direcció general competent en matèria de protecció civil ha de resoldre de manera motivada sobre el calendari alternatiu de compliment de les obligacions esmentades.
Per al compliment i l'adopció de les obligacions referents a les mesures d'autoprotecció establertes a l'annex III d'aquest Decret, les persones titulars de les activitats afectades disposen d'un termini màxim de quatre anys, sens perjudici del que puguin establir les normatives sectorials corresponents i el que disposa el Decret 374/1996, de 2 de desembre, de regulació dels bombers d'empresa.
Catàleg d'activitats i centres amb obligació d'autoprotecció en protecció civil
A: Catàleg d'activitats i centres d'interès per a la protecció civil de Catalunya
a) Activitats industrials i d'emmagatzematge:
Les activitats d'emmagatzematge de productes químics acollides a les instruccions tècniques complementàries, en les quantitats següents:
ITC EPQ-1 (emmagatzematge de líquids inflamables i combustibles), de capacitat superior a 200 m3.
ITC EPQ-3 (emmagatzematge de clor), de capacitat superior a 4 t.
ITC EPQ-4 (emmagatzematge d'amoníac anhidre), de capacitat superior a 3 t.
ITC EPQ-5 (emmagatzematge d'ampolles i ampollasses de gasos comprimits liquats i dissolts a pressió), de categoria 4 o 5.
ITC EPQ-6 (emmagatzematge de líquids corrosius), de capacitat superior a 500 m3.
ITC EPQ-7 (emmagatzematge de líquids tòxics), de capacitat superior a 200 m3.
ITC EPQ-8 (emmagatzematge de fertilitzants a base de nitrat amònic, amb alt contingut en nitrogen), de capacitat superior a 200 t.
Establiments afectats per la normativa per la qual s'aproven mesures de control dels riscos inherents als accidents greus en els quals intervenen substàncies perilloses.
Establiments en què intervenen explosius: aquells regulats a l'Ordre PRE/252/2006, de 6 de febrer, per la qual s'actualitza la Instrucció tècnica complementària núm. 10, sobre prevenció d'accidents greus, del Reglament d'explosius, aprovat pel Reial decret 230/1998, de 16 de febrer.
Activitats de gestió de residus perillosos: aquelles activitats de recolllida, emmagatzemament, valorització o eliminació de residus perillosos, d'acord amb el que estableix la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus, modificada per la Llei 62/2003, de 30 de desembre, de mesures fiscals, administratives i de l'ordre social.
Explotacions i indústries relacionades amb la mineria, sempre que s'hi desenvolupi una activitat subterrània o bé que disposin de més de 20 treballadors: aquelles regulades pel Reial decret 863/1985, de 2 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament general de normes bàsiques de seguretat minera, i per les seves instruccions tècniques complementàries, modificat pel Reial decret 150/1996, de 2 de febrer, pel qual es modifica l'article 109 del Reglament general de normes bàsiques de seguretat minera.
Instal·lacions d'utilització confinada d'organismes modificats genèticament: les classificades com a activitats de risc alt (tipus 4) al Reial decret 178/2004, de 30 de gener, pel qual s'aprova el Reglament general per al desplegament i execució de la Llei 9/2003, de 25 d'abril, per la qual s'estableix el règim jurídic de la utilització confinada, alliberament voluntari i comercialització d'organismes modificats genèticament.
Instal·lacions per a l'obtenció, transformació, tractament, emmagatzemament i distribució de substàncies o matèries biològiques perilloses: les instal·lacions que continguin agents biològics del grup 4, determinats al Reial decret 664/1997, de 12 de maig, sobre la protecció dels treballadors contra els riscos relacionats amb l'exposició a agents biològics durant la feina.
Túnels de carretera amb més de 1.000 metres de longitud.
Túnels entre 500 i 1.000 metres de longitud amb una IMD superior a 2.000 vehicles/dia.
Conjunt de túnels, amb longitud total superior a 1.000 m, que formin part de la mateixa via i que estiguin separats entre si per una distància inferior a 500 m.
Ports comercials: els ports d'interès general amb ús comercial i els seus usos complementaris o auxiliars definits a la Llei 48/2003, de 26 de novembre, de règim econòmic i de prestació de serveis dels ports d'interès general.
Ports industrials definits a la Llei 5/1998, de 17 d'abril, de ports de Catalunya.
Les terminals de persones passatgeres dels ports d'interès general.
Conductes que transporten substàncies perilloses: etilenoductes, gasoductes i oleoductes.
En el cas dels gasoductes, s'inclouen les conduccions que transporten gas natural per sobre de 16 bars (pressió de transport secundari).
d) Activitats i infraestructures energètiques:
Instal·lacions nuclears i radioactives: les regulades pel Reial decret 35/2008, de 18 de gener, pel qual es modifica el Reglament sobre instal·lacions nuclears i radioactives, aprovat pel Reial decret 1836/1999, de 3 de desembre.
Infraestructures hidràuliques (preses i embassaments): les classificades a l'Ordre de 12 de març de 1996, per la qual s'aprova el Reglament tècnic sobre seguretat de preses i embassaments, així com a la Resolució de 31 de gener de 1995, per la qual es disposa la publicació de l'Acord del Consell de Ministres pel qual s'aprova la Directriu bàsica de planificació de protecció civil davant del risc d'inundacions.
e) Activitats d'espectacles públics i recreatives, i activitats esportives.
Edificis tancats: amb capacitat o aforament igual o superior a 2.000 persones, o amb una altura d'evacuació igual o superior a 28 m.
Instal·lacions tancades desmuntables o de temporada: amb capacitat o aforament igual o superior a 2.500 persones.
A l'aire lliure: en general, aquelles amb una capacitat o aforament igual o superior a 5.000 persones.
A l'aire lliure: en general, aquelles amb una capacitat o aforament igual o superior a 15.000 persones.
f) Altres activitats regulades per normativa sectorial d'autoprotecció: aquelles altres activitats desenvolupades en centres, establiments, espais, instal·lacions o dependències o mitjans anàlegs sobre els quals una normativa sectorial específica estableixi obligacions d'autoprotecció en els termes que defineix aquest Decret d'autoprotecció.
a) Instal·lacions de prestació de serveis bàsics per a la comunitat, als efectes d'assegurar la protecció d'infraestructures crítiques.
b) Edificis d'importància estratègica per a la gestió d'emergències que afectin un gran volum de població, com ara el CECAT i el Centre d'Atenció i Gestió de Trucades d'Urgència 112 Catalunya.
c) Activitats industrials i d'emmagatzematge:
Aquelles amb una càrrega de foc ponderada i corregida igual o superior a 3.200 Mcal/m2 o 13.600 MJ/m2, (risc intrínsec alt 8, segons la taula 1.3 de l'Annex I del Reial decret 2267/2004, de 3 de desembre, pel qual s'aprova el Reglament de seguretat contra incendis als establiments industrials).
Les instal·lacions industrials en les quals intervenen substàncies tòxiques o molt tòxiques, en quantitats iguals o superiors al 10% de les que figuren a la columna 3 de la part 2 de l'annex I del Reial decret 948/2005, de 29 de juliol, que modifica el Reial decret 1254/1999, de 16 de juliol, pel qual s'aproven mesures de control dels riscos inherents als accidents greus en què intervenen substàncies perilloses.
A aquests efectes, tenen la consideració de tòxiques les substàncies següents: clor, etilenimina, fluor, isocianat de metil, diclorur de carbonil, diclorur de sofre i policlorbenzofurans/policlordibenzodioxines.
Les instal·lacions industrials en les quals intervenen substàncies perilloses no tòxiques: aquelles en què estan presents altres substàncies perilloses diferents de les citades en els apartats anteriors, en quantitats iguals o superiors al 60% de les que figuren a la columna 2 de les parts 1 i 2 de l'annex I del Reial decret 948/2005, de 29 de juliol, que modifica el Reial decret 1254/1999, de 16 de juliol, pel qual s'aproven mesures de control dels riscos inherents als accidents greus en què intervenen substàncies perilloses.
Les quantitat que s'han de tenir en compte són les màximes que estiguin presents, o puguin estar-ho, en un moment donat.
Les instal·lacions industrials o magatzems ubicats a menys de 100 metres d'edificacions urbanes amb elements vulnerables o molt vulnerables, quan hi intervinguin substàncies perilloses en quantitats iguals o superiors al 5% de les que figuren a la columna 3 de les parts 1 i 2 de l'annex I del Reial decret 948/2005, de 29 de juliol, que modifica el Reial decret 1254/1999, de 16 de juliol, pel qual s'aproven mesures de control dels riscos inherents als accidents greus en què intervenen substàncies perilloses.
Les quantitats que s'han de tenir en compte són les màximes que estiguin presents, o puguin estar-ho, en un moment donat.
Complexos i activitats industrials i d'emmagatzematge amb una ocupació igual o superior a 2.000 persones.
Instal·lacions frigorífiques amb líquids refrigerants del segon i tercer grup quan superin les quantitats totals emprades en 3 t.
Establiments amb instal·lacions acollides a les ITC IP-02, IP-03 i IP-04 amb més de 500 m3.
d) Activitats i infraestructures de transport:
Estacions i intercanviadors de transport terrestre: aquells amb una ocupació igual o superior a 1.500 persones.
Línies ferroviàries metropolitanes.
Conjunt de túnels ferroviaris, amb longitud total superior a 1.000 m, que formen part de la mateixa via i que estan separats entre si per una distància inferior a 500 m.
Àrees d'estacionament per al transport de mercaderies perilloses per carretera i ferrocarril.
Ports comercials, industrials, pesquers i esportius que no siguin d'interès general.
e) Activitats i infraestructures energètiques:
Centres o instal·lacions destinats a la producció d'energia elèctrica: els de potència nominal igual o superior a 50 MW.
Instal·lacions de generació i transformació d'energia elèctrica en alta tensió.
Establiments d'usos sanitaris en els quals es presten cures mèdiques en règim d'hospitalització i/o tractament intensiu o quirúrgic, amb una disponibilitat igual o superior a 200 llits.
Qualsevol altre establiment d'ús sanitari que disposi d'una altura d'evacuació igual o superior a 15 m, o d'una ocupació igual o superior a 2.000 persones.
Establiments docents especialment destinats a persones discapacitades físiques o psíquiques o a altres persones que no puguin realitzar una evacuació pels seus propis mitjans.
Qualsevol altre establiment docent sempre que disposi una altura d'evacuació igual o superior a 15 m, o d'una ocupació igual o superior a 2.000 persones.
h) Activitats residencials públiques:
Establiments d'ús residencial públic: aquells en els quals es desenvolupen activitats de residència o centres de dia destinats a persones ancianes, amb discapacitat física o psíquica, o aquells en els quals habitualment hi hagi ocupants que no puguin realitzar una evacuació pels seus propis mitjans i que afecti 100 o més persones.
Qualsevol altre establiment d'ús residencial públic sempre que disposi una altura d'evacuació igual o superior a 28 m, o d'una ocupació igual o superior a 2.000 persones.
i) Altres activitats: aquelles altres activitats desenvolupades en centres, establiments, espais, instal·lacions o dependències o mitjans anàlegs que compleixin alguna de les característiques següents:
Tots aquells edificis que acullin activitats comercials, administratives, de prestació de serveis o de qualsevol altre tipus, sempre que l'altura d'evacuació de l'edifici sigui igual o superior a 28 m, o bé que disposin d'una ocupació igual o superior a 2.000 persones.
Instal·lacions tancades desmuntables o de temporada amb capacitat igual o superior a 2.500 persones o que treballen amb animals perillosos.
Totes aquelles activitats desenvolupades a l'aire lliure amb un nombre d'assistents previst igual o superior a 5.000 persones.
Castells de focs amb més de 50 kg de matèria explosiva, d'acord amb l'Ordre de 2 de març de 1989, que modifica l'Ordre de 20 d'octubre de 1998, que regula la manipulació i ús d'artificis en la realització d'espectacles públics de focs artificials.
j) Urbanitzacions que no tenen una continuïtat immediata amb la trama urbana i que estan situades a menys de 500 metres de terrenys forestals.
B: Criteris genèrics per declarar una activitat d'interès per la protecció civil de Catalunya
Les activitats, instal·lacions o dependències no incloses a l'annex I, epígrafs A i C, però que presentin un especial risc o vulnerabilitat segons els criteris que s'exposen a continuació poden quedar incloses dins l'àmbit d'aplicació d'aquest Decret i sotmeses al procediment administratiu descrit a l'article 15, a través de la resolució motivada del director o directora general competent en matèria de protecció civil.
a) Elements vulnerables i molt vulnerables, no inclosos en els apartats A i C d'aquest annex, i ubicats a la zona d'intervenció d'accidents greus potencialment possibles als establiments afectats per la normativa d'accidents greus.
b) Elements molt vulnerables, no inclosos en els apartats A i C d'aquest annex, ubicats a la zona d'alerta d'accidents greus potencialment possibles als establiments afectats per la normativa d'accidents greus.
c) Elements vulnerables i molt vulnerables, no inclosos en els apartats A i C d'aquest annex, i ubicats en les zones de risc definides pels plans elaborats per la Generalitat, d'acord amb la naturalesa de cada risc.
d) Activitats o centres no inclosos en els apartats A i C d'aquest annex que presenten un grau significatiu de risc per als seus ocupants perquè presenten condicions que compliquen l'accés dels serveis de rescat i salvament o perquè, per la seva ubicació respecte als serveis de rescat i salvament, no poden rebre auxili en un termini inferior a 20 minuts.
e) Edificis d'habitatges que per les seves característiques presentin un grau significatiu de risc per als seus ocupants.
f) Altres activitats o centres no inclosos en els apartats A i C d'aquest annex que presentin un grau significatiu de risc per a la població interior o exterior.
C: Catàleg d'activitats i centres de referència per a la protecció civil local
Resten sotmeses al procediment administratiu descrit a l'article 16 d'aquest Decret les activitats següents:
a) Teatres, auditoris, sales de congressos o cinemes amb una ocupació inferior a 2.000 persones i superior a 500 persones.
b) Discoteques, sales de festa i altres establiments oberts al públic no inclosos explícitament en l'annex I d'aquest Decret amb una ocupació inferior a 2.000 persones i superior a 500 persones.
c) Concerts o espectacles públics, activitats recreatives i activitats esportives en espais no tancats a l'aire lliure, no inclosos en l'apartat A, amb un nombre d'assistents previst inferior a 15.000 persones i superior a 1.000 persones.
d) Les activitats d'espectacles públics, les activitats recreatives i les activitats esportives, a l'aire lliure, en espais tancats: aquelles amb una capacitat o aforament igual o superior a 500 persones i inferior a 5.000 persones.
e) Activitats en espais públics, de risc, de caràcter festiu, tradicional o popular.
f) Establiments d'ús sanitari no inclosos en l'apartat A, en els quals es presten cures mèdiques en règim d'hospitalització i/o tractament intensiu o quirúrgic, amb una disponibilitat inferior a 200 llits, i qualsevol altre establiment d'ús sanitari amb una ocupació inferior a 2.000 persones i superior a 100 persones.
g) Centres comercials amb una ocupació inferior a 2.000 persones i superior a 1.000 persones.
h) Edificacions i instal·lacions aïllades situades en terrenys forestals (excepte les destinades a explotacions agrícoles i ramaderes i els habitatges que hi són vinculats).
Aquells regulats per la Llei 14/2009, de 22 de juliol, d'aeroports, heliports i altres infraestructures aeroportuàries, permanents i que disposen d'instal·lacions fixes destinades al dipòsit i/o manteniment d'aeronaus o helicòpters, llevat dels hidroports.
a) Establiments no afectats per la ITC 10 (Reial decret 230/1998, modificat pel Reial decret 277/2005) però on hi ha productes inclosos a la normativa esmentada, en una quantitat equivalent al 50% de les quantitats establertes a la ITC 10.
b) Complexos o activitats industrials i d'emmagatzematge amb una ocupació inferior a 2.000 persones i superior a 1.000 persones.
c) Establiments d'ús educatiu amb una ocupació inferior a 2.000 persones i superior a 500, i les llars d'infants i les ludoteques.
d) Residències de gent gran o de persones amb mobilitat reduïda no incloses en l'apartat A.
e) Tots aquells edificis que acullin activitats comercials, administratives, de prestació de serveis o de qualsevol altre tipus, sempre que no pertanyin a l'apartat A o tinguin una ocupació inferior a 2.000 persones i superior a 500 persones.
f) Curses esportives fora del casc urbà o en trams.
g) Curses esportives dins del casc urbà amb més de 1.000 participants.
h) Correfocs o actuacions de foc no inclosos en l'apartat A.
i) Qualsevol altre establiment d'ús residencial públic no inclòs en l'apartat A i amb una ocupació superior a 500 persones.
j) Càmpings no inclosos en els apartats A i B d'aquest annex que estiguin ubicats a menys de 500 m de massa forestal.
k) Càmpings no inclosos en els apartats A i B d'aquest annex que estiguin ubicats a les zones de risc definides en els plans de protecció civil de la Generalitat.
l) Tallers ocupacionals o centres de treball de persones amb disminucions físiques, psíquiques o sensorials greus i permanents.
En cas que aquestes activitats estiguin incloses dins de les zones d'afectació dels accidents possibles en instal·lacions afectades per la normativa d'accidents greus, quedaran sotmeses al procediment administratiu descrit a l'article 15.
Continguts mínims dels plans d'autoprotecció
El pla d'autoprotecció de les instal·lacions objecte d'aquest Decret s'estructura en els documents següents:
El contingut de cadascun d'aquests documents s'ha d'adaptar a les particularitats de l'activitat, centre, instal·lació o establiment que correspongui, i s'han de fixar amb caràcter general els índexs que s'exposen a continuació:
Les activitats incloses a l'annex I.A, així com aquelles que siguin declarades per resolució del director o directora general competent en matèria de protecció civil activitats d'especial risc o vulnerabilitat, han de disposar d'un pla d'autoprotecció que ha de tenir l'estructura i el contingut mínim que es recullen a la part 1 de l'annex II.
Les activitats incloses a l'annex I.C d'aquest Decret han de disposar d'un pla d'autoprotecció que tindrà l'estructura i el contingut mínim que es recullen a la part 2 de l'annex II.
Complementàriament a aquests índexs, la Comissió de Protecció Civil de Catalunya valora la necessitat d'elaborar guies explicatives que despleguen els continguts de l'índex i que s'adapten a les particularitats de determinades tipologies d'activitats.
Part 1: índex del PAU de les activitats que es consideren d'interès per a la protecció civil de Catalunya.
Així mateix, es recomana agrupar totes les fitxes d'actuació a l'annex 4 i el directori telefònic a l'annex 1, sempre degudament referenciats en els apartats corresponents.
1.4.1 Característiques constructives de l'edifici.
1.4.2 Àrees de la instal·lació.
1.4.3 Activitats a la instal·lació.
1.6.2 Inventari i avaluació de riscos interns.
1.6.3 Inventari i avaluació del risc laboral (referència limitada als riscos que poden originar emergències).
1.6.4 Inventari i avaluació de riscos externs.
1.6.5 Avaluació de les condicions d'evacuació.
1.6.6 Avaluació de les condicions de confinament.
2.1.2 Instal·lacions de detecció.
2.1.3 Instal·lacions d'extinció d'incendis.
2.1.4 Instal·lacions d'evacuació/extracció i depuració de fums.
2.1.5 Equipaments per a la lluita contra sinistres.
2.1.6 Senyalització d'emergències.
3.2.1 En funció de la gravetat o nivell de l'emergència.
3.2.2 En funció del tipus de risc.
3.2.3 En funció de l'ocupació i els mitjans humans.
3.3.1 Responsable del centre de control, alarma i comunicacions.
3.3.4 Equip/s d'evacuació i confinament.
3.3.4.1 Cap d'evacuació i confinament.
3.4.1.1 Identificació de la persona que fa els avisos.
3.4.7 Recepció de les primeres ajudes externes.
Aquest apartat inclou el llistat de fitxes d'actuació, que han de ser desenvolupades a l'annex 4).
3.6.1 Coordinació a nivell directiu.
3.6.2 Coordinació a nivell operatiu.
4.4.1 Manteniment instal·lacions i equipaments.
4.4.2 Manteniment del mateix pla.
4.4.3 Estudi i avaluació dels incidents i accidents.
S'han d'incloure en aquest annex els models de comunicats establerts per a l'avís extern en cas d'emergència, així com altres dels quals disposi l'activitat.
Part 2: índex del PAU de les activitats i centres d'interès per a la protecció civil local.
Anàlogament, es recomana agrupar totes les fitxes d'actuació a l'annex 4 i el directori telefònic a l'annex 1, sempre degudament referenciats en els apartats corresponents.
1.6.2 Risc laboral (referència limitada als riscos que poden originar emergències).
1.6.4 Avaluació de les condicions d'evacuació.
1.6.5 Avaluació de les condicions de confinament.
Aquest apartat inclourà el llistat de fitxes d'actuació, que són desenvolupades a l'annex 4).
Als efectes de l'aplicació d'aquest Decret, les activitats incloses a l'annex I han de dotar-se de dispositius de vigilància i seguretat, en funció del risc potencial de l'activitat de patir un atac intencionat, de les matèries associades a l'activitat i de la seva vulnerabilitat.
Tenint en compte els aspectes anteriors, les activitats de l'annex I es classifiquen en els dos grups següents:
Grup A: activitats que de manera obligatòria han de disposar de determinades mesures de seguretat.
Queden englobades dins d'aquest grup aquelles activitats que estan obligades a disposar d'una o diverses de les mesures de seguretat següents:
1) Departaments de seguretat, al capdavant dels quals hi ha d'haver la figura del director o directora de seguretat i que han d'assumir les funcions següents:
Analitzar les situacions de risc.
Organitzar i dirigir el personal i els serveis de seguretat privada.
Coordinar els diferents serveis de seguretat de la instal·lació amb les actuacions pròpies de la protecció civil, en situacions d'emergència, catàstrofe o calamitat pública.
Assegurar la col·laboració dels serveis de seguretat amb els dels cossos policials corresponents.
En general, estan obligades a disposar de departaments de seguretat aquelles instal·lacions que per la seva rellevància, risc potencial o complexitat dels sistemes de seguretat de què disposen són susceptibles de patir algun atac o intrusió a les seves instal·lacions, així com qualsevol centre, establiment o immoble amb 24 vigilants de seguretat amb durada superior a l'any.
Amb caràcter general s'haurà de disposar d'un nombre suficient de vigilants de seguretat per garantir la seguretat o protecció en funció del grau de vulnerabilitat de l'establiment.
La Llei 11/2009, de 6 de juliol, de regulació administrativa dels espectacles públics i les activitats recreatives, i la normativa que la desplega estableixen un nombre de vigilants de seguretat en funció de l'aforament de l'establiment.
També estan obligades a disposar-ne les instal·lacions regulades al Decret 205/2001, de 24 de juliol, pel qual es regulen els serveis de vigilància per a determinats espectacles, activitats recreatives i establiments públics, així com les regulades al Decret 217/2002, d'1 d'agost, pel qual es regulen els locals de pública concurrència on s'exerceix la prostitució.
No obstant això, serà d'aplicació el que preveu la disposició addicional primera del Decret 384/2004, de 20 de juliol, pel qual es regulen els criteris de l'habilitació i les funcions del personal de control d'accés de determinats establiments d'espectacles i activitats recreatives, segons la qual es podrà reduir el nombre de vigilants de seguretat sempre que hi hagi contractat i treballant personal amb l'habilitat de control d'accés.
3) Sistema de videovigilància: protecció d'accessos, zones perimetrals i zones especialment sensibles.
Les imatges han d'estar a disposició de les forces i cossos de seguretat i s'ha de donar compliment als requisits següents:
S'ha d'informar de les càmeres mitjançant un cartell informatiu.
Han de servir per prevenir la comissió de delictes o faltes i per identificar els presumptes autors dels delictes o faltes ja comesos.
Quan es tracti d'establiments, han d'enfocar exclusivament a la porta o accés al local, és a dir, no poden enfocar ni captar imatges de la via pública.
Les imatges s'hauran de conservar o mantenir un temps mínim de 15 dies.
Ajustar-se al que disposa la resta de normativa que sigui d'aplicació en aquesta matèria.
4) Sistema de seguretat amb connexió a central receptora d'alarmes, en compliment del que estableix la normativa en matèria de seguretat privada.
Grup B: activitats que no resten obligades a disposar de mesures de seguretat.
Queden englobades dins d'aquest grup aquelles activitats que no generen un risc especial de patir un atac intencionat.
Poden disposar de dispositius de vigilància i d'altres mesures de seguretat, de manera facultativa.
En cas que en disposin, estan sotmeses a l'obligatorietat de col·laborar amb les forces i cossos de seguretat, per exemple, l'obligatorietat d'informar i de lliurar imatges susceptibles d'haver captat un il·lícit penal o administratiu.
La taula següent detalla, per a cadascuna de les activitats incloses a l'annex I d'aquest Decret, el tipus de mesures de seguretat de les quals s'ha de dotar:
Les activitats d'emmagatzematge de productes químics acollides a les instruccions tècniques complementàries ITC EPQ, en les quantitats indicades a l'annex I
Obligatori si el centre, establiment o immoble té 24vigilants de seguretat amb durada superior a l'any
Activitats de gestió de residus perillosos: aquelles activitats de recollida, emmagatzemament, valorització o eliminació de residus perillosos, d'acord amb el que estableix la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus, modificada per la Llei 62/2003, de 30 de desembre, de mesures fiscals, administratives i de l'ordre social
Explotacions i indústries relacionades amb la mineria, sempre que s'hi desenvolupi una activitat subterrània o bé que disposin de més de 20 treballadors: aquelles regulades pel Reial decret 863/1985, de 2 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament general de normes bàsiques de seguretat minera, i per les seves instruccions tècniques complementàries, modificat pel Reial decret 150/1996, de 2 de febrer, pel qual es modifica l'article 109 del Reglament general de normes bàsiques de seguretat minera
Activitats d'investigació especificades a l'annex I
Conjunt de túnels, amb longitud total superior a 1.000 m, que formin part de la mateixa via i que estiguin separats entre si per una distància inferior a 500 m
Els aeroports: Aquells regulats per la Llei 21/2003, de 7 de juliol, de seguretat aeroportuària, i per la normativa internacional (normes i recomanacions de l'Organització de l'Aviació Civil Internacional - OACI) i nacional de la Direcció General d'Aviació Civil aplicable.
Aquells regulats per la Llei 14/2009, de 22 de juliol, d'aeroports heliports i altres infraestructures aeroportuàries, llevat dels hidroports
Els conductes que transporten substàncies perilloses (etilenoductes, gasoductes, oleoductes).
Infraestructures hidràuliques (preses i embassaments): les classificades en l'Ordre de 12 de març de 1996, per la qual s'aprova el Reglament tècnic sobre seguretat de preses i embassaments, així com en la Resolució de 31 de gener de 1995, per la qual es disposa la publicació de l'Acord del Consell de Ministres pel qual s'aprova la Directriu bàsica de planificació de protecció civil davant del risc d'inundacions
Activitats d'espectacles públics i recreatives, i activitats esportives
En espais tancats: Edificis tancats: amb capacitat o aforament igual o superior a 2.000 persones, o amb una altura d'evacuació igual o superior a 28 m
Instal·lacions tancades desmuntables o de temporada: amb capacitat o aforament igual o superior a 2.500 persones A l'aire lliure: en general, aquelles amb una capacitat o aforament igual o superior a 5.000 persones
Aquelles amb una càrrega de foc ponderada i corregida igual o superior a 3.200 Mcal/m2 o 13.600 MJ/m2 (risc intrínsec alt 8)
Les instal·lacions industrials o magatzems ubicats a menys de 100 metres d'edificacions urbanes amb elements vulnerables o molt vulnerables, quan intervinguin substàncies perilloses en quantitats iguals o superiors al 5% de les que figuren a la columna 3 de les parts 1 i 2 de l'annex I del Reial decret 948/2005
Complexos industrials i d'emmagatzematge amb una ocupació igual o superior a 2.000 persones
Estacions i intercanviadors de transport terrestre: aquells amb una
ocupació igual o superior a 1.500 persones
Ports comercials, pesquers i esportius que no siguin d'interès general
Qualsevol altre establiment d'ús sanitari que disposi d'una altura d'evacuació de 15 m o d'una ocupació igual o superior a 2.000 persones
Establiments d'ús docent especialment destinats a persones discapacitades físiques o psíquiques o a altres persones que no puguin realitzar una evacuació pels seus propis mitjans
Qualsevol altre establiment docent sempre que disposi d'una altura d'evacuació igual o superior a 15 m o d'una ocupació igual o superior a 2.000 persones
Establiments d'ús residencial públic: aquells en els quals es desenvolupen activitats de residència o centres de dia destinats a persones ancianes, amb discapacitat física o psíquica, o aquells en els quals habitualment hi hagi ocupants que no puguin realitzar una evacuació pels seus propis mitjans i que afecti 100 o més persones
Qualsevol altre establiment d'ús residencial públic sempre que disposi d'una alçada d'evacuació igual o superior a 28 m o d'una ocupació igual o superior a 2.000 persones
Tots aquells edificis que acullin activitats comercials, administratives, de prestació de serveis o de qualsevol altre tipus, sempre que l'alçada d'evacuació sigui igual o superior a 28 m, o d'una ocupació igual o superior a 2.000 persones
Concerts o espectacles públics, activitats recreatives i activitats esportives en espais no tancats a l'aire lliure, no inclosos en l'apartat A, amb un nombre d'assistents previst inferior a 15.000 persones i superior a 1.000 persones
Les activitats d'espectacles públics, les activitats recreatives i les activitats esportives, a l'aire lliure, en espais tancats: aquelles amb una capacitat o aforament igual o superior a 500 persones i inferior a 5.000 persones Activitats en espais públics, de risc, de caràcter festiu, tradicional o popular
Establiments d'ús sanitari no inclosos en l'apartat A, en els quals es presten cures mèdiques en règim d'hospitalització i/o tractament intensiu o quirúrgic, amb una disponibilitat inferior a 200 llits, i qualsevol altre establiment d'ús sanitari amb ocupació inferior a 2.000 persones i superior a 100 persones
Aeròdroms i heliports permanents que disposin d'instal·lacions fixes destinades al dipòsit i/o manteniment d'aeronaus
Obligatori si el centre, establiment o immoble té 24 vigilants de segureta amb durada superior a l'any
Establiments d'ús educatiu amb una ocupació inferior a 2.000 persones i superior a 500 persones i les llars d'infants i les ludoteques
Residències de gent gran o de persones amb mobilitat reduïda no incloses a l'apartat A
Tots aquells edificis que acullin activitats comercials, administratives, de prestació de serveis o de qualsevol altre tipus, sempre que no pertanyin a l'apartat A o tinguin una ocupació inferior a 2.000 persones i superior a 500
Càmpings no inclosos a l'annex I.A ni a l'annex I.C que estiguin ubicats a menys de 500 m de massa forestal
Càmpings no inclosos en els apartats A i B d'aquest annex que estiguin ubicats a les zones de risc definides als plans de protecció civil de la Generalitat
Les instal·lacions incloses dins l'àmbit d'aplicació del Decret s'han de dotar, com a mínim, dels mitjans que consten a la taula 1, llevat que es garanteixi un temps d'arribada màxim de cinc minuts per als serveis públics d'emergències mèdiques.
Aquest temps d'arribada ha de ser certificat pels serveis públics.
Als efectes de la taula 1, s'han de tenir en compte les equivalències següents:
SVB: suport vital bàsic (1 ambulància convencional, 2 tècnics/iques en transport sanitari).
SVI: suport vital intermedi (1 UCI mòbil i 1 graduat/ada en infermeria).
SVA: suport vital avançat (1 UCI mòbil completa i 1 metge/essa i 1 infermer/a i 1 tècnic/a).
En aquells casos en què, segons l'anàlisi de risc inclosa en el pla d'autoprotecció de l'activitat, es demostri que l'ocupació real o efectiva de l'establiment és inferior al 50% del seu aforament, es pot requerir al Servei d'Emergències Mèdiques de la Generalitat (SEM) una estimació dels recursos sanitaris necessaris per garantir la seguretat a l'activitat.
D'altra banda, per al cas d'activitats puntuals organitzades en alguna de les instal·lacions incloses en l'àmbit d'aplicació d'aquest Decret (com per exemple concerts, esdeveniments esportius d'especial rellevància, etc.), la persona titular de l'activitat haurà d'adreçar, amb la deguda antelació (en un termini mínim de set dies hàbils), al Servei d'Emergències Mèdiques de la Generalitat (SEM) una sol·licitud d'estimació dels recursos sanitaris necessaris per garantir la seguretat durant el desenvolupament de l'activitat.
En aquests casos, el SEM aplicarà el seu programa de valoració de dispositius sanitaris i donarà el dimensionament sanitari necessari per a un esdeveniment en concret, tenint en compte tots els paràmetres variables i propis de l'activitat en qüestió.
Ports comercials: els ports d'interès general amb ús comercial i els seus usos complementaris o auxiliars definits en la Llei 48/2003, de 26 de novembre, de règim econòmic i de prestació de serveis dels ports d'interès general
Els aeroports, aeròdroms i altres instal·lacions aeroportuàries: Aquells regulats per la Llei 21/2003, de 7 de juliol, de seguretat aeroportuària, i per la normativa internacional (normes i recomanacions de l'Organització de l'Aviació Civil Internacional - OACI) i nacional de la Direcció General d'Aviació Civil aplicable.
Amb un volum superior a 3.000 viatgers en hora punta: 1 SVA
Llocs, recintes i instal·lacions en què se celebrin els esdeveniments regulats per la normativa vigent en matèria d'espectacles públics i activitats recreatives, així com llocs, recintes i instal·lacions en què se celebrin activitats esportives, sempre que compleixin les característiques següents: Edificis tancats: amb capacitat o aforament igual o superior a 2.000 persones, o amb una altura d'evacuació igual o superior a 28 m
Instal·lacions tancades desmuntables o de temporada: amb capacitat o aforament igual o superior a 2.500 persones o que treballen amb animals perillosos
A l'aire lliure, en general, aquelles amb una capacitat o aforament inferior a 5.000 persones i superior a 1.000 persones
Establiments d'ús educatiu especialment destinats a persones discapacitades físiques o psíquiques o a altres persones que no puguin realitzar una evacuació pels seus propis mitjans
Qualsevol altre establiment d'ús educatiu sempre que disposi d'una ocupació igual o superior a 2.000 persones
Llars d'infants o ludoteques amb una ocupació superior a 100 persones
Establiments d'ús residencial públic: aquells en els quals habitualment hi hagi ocupants que no puguin realitzar una evacuació pels seus propis mitjans i que afecti 100 o més persones
Qualsevol altre establiment d'ús residencial públic sempre que disposi d'una ocupació igual o superior a 2.000 persones
Tots aquells edificis que acullin activitats comercials, administratives, de prestació de serveis o de qualsevol altre tipus, sempre que tinguin una ocupació inferior a 2.000 i superior a 500
Tots aquells edificis que acullin activitats comercials, administratives, de prestació de serveis o de qualsevol altre tipus, sempre que disposin d'una ocupació igual o superior a 2.000 persones
Teatres municipals, auditoris, sales de congressos o cinemes amb una ocupació inferior a 2.000 persones i superior a 100 persones
2 persones formades en primers auxilis / en suport vital bàsic i 1 desfibril·lador extern semiautomàtic
Discoteques, sales de festa, etc., amb una ocupació inferior a 2.000 persones i superior a 100 persones
Ocupació inferior a 1.000: 2 persones formades en primers auxilis / en suport vital bàsic i 1 desfibril·lador extern semiautomàtic
Ocupació entre 1.000 i 2.000: 3 persones formades en primers auxilis / en suport vital bàsic i 2 esfibril·ladors externs semiautomàtics
Centres comercials amb una ocupació compresa entre 1.000 i 2.000 persones
Llars d'infants amb una ocupació inferior a 100 persones
1 persona formada en primers auxilis / en suport vital bàsic
Centres cívics amb una ocupació inferior a 2.000 persones i superior a 1.000
Establiments d'ús educatiu amb una ocupació inferior a 2.000 persones i superior a 500
Edificis municipals d'oficines o amb una ocupació inferior a 2.000 persones i superior a 1.000
Si tenen més de 500 participants:
Qualsevol altre establiment d'ús residencial públic no inclòs a l'apartat A
Mitjans de prevenció, extinció d'incendis i salvaments.
Pel que fa als mitjans materials d'autoprotecció, en el cas dels equips de primera i segona intervenció (EPI i ESI), són determinats de manera concreta i específica per la normativa edificatòria en matèria de prevenció i seguretat en cas d'incendi que sigui d'aplicació a cadascuna de les activitats, edificacions, establiments i instal·lacions considerades.
Així mateix, les reglamentacions sectorials o específiques d'aplicació a cadascuna d'aquestes determinen també, quan escaigui, les necessitats particulars de disponibilitat d'altres mitjans materials d'autoprotecció.
En el cas dels mitjans materials d'autoprotecció necessaris per als equips de tercera intervenció, a més dels que estableixi la normativa edificatòria en matèria de prevenció i seguretat en cas d'incendi, així com les reglamentacions sectorials o específiques d'aplicació, seran els que regula el Decret 374/1996, de 2 de desembre, per als bombers d'empresa o la normativa que el substitueixi.
Pel que fa als mitjans humans d'autoprotecció, s'estableixen tres nivells d'equips d'intervenció amb tres nivells d'especialització:
Equip de primera intervenció (EPI): és un equip d'intervenció de nivell bàsic.
La composició mínima d'un EPI serà de dues persones sempre que es disposi de personal suficient, i el total disponible es determinarà en funció de la grandària i l'activitat de l'empresa, edifici, establiment o infraestructura.
L'EPI ha de disposar d'una formació mínima de caràcter genèric relativa a la identificació de situacions de risc i avisos d'emergència, primera intervenció davant de conats d'incendi, evacuació dels i de les ocupants i aplicació de primers auxilis.
La impartició d'aquesta formació a les persones que integren l'EPI, tant inicial com periòdica, és responsabilitat de la persona titular de l'establiment, activitat, infraestructura o edifici.
Equip de segona intervenció (ESI): és un equip d'intervenció de nivell avançat.
La composició mínima d'un ESI serà de dues persones sempre que es disposi de personal suficient, i el total disponible es determinarà en funció de la grandària i l'activitat de l'empresa, edifici, establiment o infraestructura.
L'ESI ha de disposar d'una formació referida a la identificació dels riscos concrets inherents a l'activitat, edifici, instal·lació o infraestructura considerada, a la identificació i instruccions d'ús dels mitjans específics de protecció davant d'aquests riscos i als procediments d'actuació en cas d'emergència, complementant la de l'EPI.
La impartició d'aquesta formació a les persones que integren l'ESI, tant inicial com periòdica, és responsabilitat de la persona titular de l'establiment, activitat, infraestructura o edifici.
Equip de tercera intervenció (ETI): és un equip d'intervenció d'alt nivell d'especialització.
Les condicions generals d'organització, funcionament i habilitació i formació dels ETI seran les que regula el Decret 374/1996, de 2 de desembre, per als bombers d'empresa o la normativa que el substitueixi.
La impartició d'aquesta formació a les persones que integren l'ETI, tant inicial com periòdica, així com l'expedició de l'acreditació corresponent, ha de ser realitzada per l'Institut de Seguretat Pública de Catalunya.
Les activitats d'emmagatzematge de productes químics acollides a les instruccions tècniques complementàries ITC EPQ, en les quantitats següents:
Activitats de gestió de residus perillosos: aquelles activitats de recolllida, emmagatzemament, valorització o eliminació de residus perillosos, d'acord amb el que estableix la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus, modificada per la Llei 62/2003, de 30 de desembre, de mesures fiscals, administratives i de l'ordre social
Explotacions i indústries relacionades amb la mineria, sempre que s'hi desenvolupi una activitat subterrània o bé que disposin de més de 20 treballadors: aquelles regulades pel Reial decret 863/1985, de 2 d'abril, pel qual s'aprova el Reglamentgeneral de normes bàsiques de seguretat minera, i per les seves instruccions tècniques complementàries, modificat pel Reial decret 150/1996, de 2 de febrer, pel qual es modifica l'article 109 del Reglament general de normes bàsiques de seguretat minera
Instal·lacions d'utilització confinada d'organismes modificats genèticament: les classificades com a activitats de risc alt (tipus 4) al Reial decret 178/2004, de 30 de gener, pel qual s'aprova el Reglament general per al desplegament i execució de la Llei 9/2003, de 25 d'abril, per la qual s'estableix el règim jurídic de la utilització confinada, alliberament voluntari i comercialització d'organismes modificats genèticament
Instal·lacions per a l'obtenció, transformació, tractament, emmagatzemament i distribució de substàncies o matèries biològiques perilloses: les instal·lacions que continguin agents biològics del grup 4, determinats al Reial decret 664/1997, de 12 de maig, sobre la protecció dels treballadors contra els riscos relacionats amb l'exposició a agents biològics durant la feina
Conjunt de túnels, amb una longitud total superior a 1.000 m, que formin part de la mateixa via i que estiguin separats entre si per una distància inferior a 500 m
Ports industrials definits a la Llei 5/1998, de 17 d'abril, de ports de Catalunya
Els aeroports que disposin d'instal·lacions fixes destinades al dipòsit i/o manteniment d'aeronaus: Aquells regulats per la Llei 21/2003, de 7 de juliol, de seguretat aeroportuària, i per la normativa internacional (normes i recomanacions de l'Organització de l'Aviació Civil Internacional - OACI) i nacional de la Direcció General d'Aviació Civil aplicable.
Obligatori només per als aeroports comercials
Conductes que transporten substàncies perilloses, inflamables i combustibles: etilenoductes, gasoductes, oleoductes.
Infraestructures hidràuliques (preses i embassaments): les classificades com a categories A i B en l'Ordre de 12 de març de 1996, per la qual s'aprova el Reglament tècnic sobre seguretat de preses i embassaments, així com en la Resolució de 31 de gener de 1995, per la qual es disposa la publicació de l'Acord del Consell de Ministres pel qual s'aprova la Directriu bàsica de planificació de protecció civil davant del risc d'inundacions
Activitats d'espectacles públics i recreatives
En espais tancats: Edificis tancats: amb capacitat o aforament igual o superior a 2.000 persones, o amb una altura d'evacuació igual o superior a 28 m Instal·lacions tancades desmuntables o de temporada: amb capacitat o aforament igual o superior a 2.500 persones
Altres activitats regulades per normativa sectorial d'autoprotecció: aquelles altres activitats desenvolupades en centres, establiments, espais, instal·lacions o dependències o mitjans anàlegs sobre els quals una normativa sectorial específica estableixi obligacions d'autoprotecció en els termes que defineix aquest Decret d'autoprotecció
Activitats industrials i d'emmagatzematge3.200 Mcal/m2 o 13.600 MJ/m2 (risc intrínsec alt 8, segons el RSCIEI, el nivell de risc Aquelles amb una càrrega de foc ponderada i corregida igual o superior a alt-8 s'ha d'entendre en el conjunt de l'establiment industrial, no en un sector d'incendis)
Les instal·lacions industrials o magatzems ubicats a menys de 100 metres d'edificacions urbanes amb elements vulnerables o molt vulnerables, quan intervinguin substàncies perilloses en quantitats iguals o superiors al 5% de les que figuren a la columna 3 de les parts 1 i 2 de l'annex I del Reial decret 948/2005, de 29 de juliol, que modifica el Reial decret 1254/1999, de 16 de juliol, pel qual s'aproven mesures de control dels riscos inherents als accidents greus en què intervenen substàncies perilloses
Complexos i activitats industrials i d'emmagatzematge amb una ocupació igual o superior a 2.000 persones
Obligatori amb una ocupació superior a 5.000 persones
Ports comercials i industrials que no siguin d'interès general
Ports pesquers que no siguin d'interès general
Ports esportius que no siguin d'interès general
Qualsevol altre establiment d'ús sanitari que disposi d'una altura d'evacuació igual
o superior a 15 m, o d'una ocupació igual o superior a 2.000 persones
Establiments docents especialment destinats a persones discapacitades físiques o psíquiques o a altres persones que no puguin realitzar una evacuació pels seus propis mitjans
Qualsevol altre establiment docent sempre que disposi d'una altura d'evacuació igual o superior a 15 m, o d'una ocupació igual o superior a 2.000 persones
Establiments d'ús residencial públic: aquells en els quals es desenvolupen activitats de residència o centres de dia destinats a ancians, discapacitats físics o psíquics, o aquells en els quals habitualment hi hagi ocupants que no puguin realitzar una evacuació pels seus propis mitjans i que afecti 100 o més persones:
Residències assistides i centres de dia
Qualsevol establiment d'ús residencial públic que disposi d'una alçada d'evacuació
igual o superior a 28 m, o d'una ocupació igual o superior a 2.000 persones
Tots aquells edificis que acullin activitats comercials, administratives, de prestació de serveis o de qualsevol altre tipus, sempre que l'altura d'evacuació de l'edifici sigui igual o superior a 28 m, o bé que disposin d'una ocupació igual o superior a 2.000 persones
Obligatori per més de 500 habitatges o parcel·les
Concerts o espectacles públics, activitats recreatives i activitats esportives en espais no tancats a l'aire lliure, no inclosos a l'apartat A, amb un nombre d'assistents previst inferior a 15.000 persones i superior a 1.000 persones
Les activitats d'espectacles públics, les activitats recreatives i les activitats esportives, a l'aire lliure, en espais tancats: aquelles amb una capacitat o aforament igual o superior a 500 persones i inferior a 5.000 persones
Establiments d'ús sanitari no inclosos a l'apartat A, amb una disponibilitat inferior a 200 llits, i qualsevol altre establiment d'ús sanitari amb una ocupació inferior a 2.000 persones i superior a 100 persones Si es presten cures mèdiques en règim d'hospitalització i/o tractament intensiu o quirúrgic
En cas que no es prestin cures mèdiques en règim d'hospitalització i/o tractament intensiu o quirúrgic
Els aeròdroms i heliports permanents que disposin d'instal·lacions fixes destinades al dipòsit i/o manteniment d'aeronaus:
Establiments d'ús educatiu amb una ocupació inferior a 2.000 persones i superior a 500, i les llars d'infants i les ludoteques
Residències de gent gran o de persones amb mobilitat reduïda no incloses a l'apartat A: Residències assistides i centres de dia
Tots aquells edificis que acullin activitats comercials, administratives, de prestació de serveis o de qualsevol altre tipus, sempre que no pertanyin a l'apartat A o tinguin una ocupació inferior a 2.000 persones i superior a 500 persones
Càmpings no inclosos en els apartats A i B d'aquest annex que estiguin ubicats a menys de 500 m de massa forestal
Càmpings no inclosos en els apartats A i B d'aquest annex que estiguin ubicats a les zones de risc definides en els plans de protecció civil de la Generalitat
Continguts mínims del registre electrònic de plans d'autoprotecció
En l'àmbit d'aplicació d'aquest Decret, la direcció general competent en matèria de protecció civil és responsable de la creació i el manteniment del registre electrònic de plans d'autoprotecció.
Aquest registre ha de contenir, com a mínim, les dades següents:
Dades referents al procediment administratiu que han de seguir els plans d'autoprotecció homologats per la Comissió de Protecció Civil de Catalunya.
a) Els exemplars, en format digital, dels plans d'autoprotecció homologats per la Comissió de Protecció Civil de Catalunya.
b) Còpia de l'informe tècnic previ necessari per a l'homologació dels plans.
c) Còpia del certificat tècnic d'homologació dels plans.
d) Còpia dels informes tècnics de seguiment i d'avaluació de la correcta implantació.
Dades sobre anàlisi de risc i d'altres aplicables a la gestió de les emergències associades als plans d'autoprotecció homologats en l'àmbit d'aplicació d'aquest Decret.
En el cas de les activitats de l'annex I, el registre electrònic de plans d'autoprotecció haurà de contenir, com a mínim, les dades següents:
Coordenades UTM de la instal·lació.
Altres municipis els quals pot afectar la instal·lació.
Activitat o ús de l'establiment i activitats o usos que convisquin en la mateixa edificació.
b) Dades de contacte en cas d'emergència, amb l'ajuntament del municipi on s'ubica l'activitat.
c) Dades sobre el risc de l'activitat:
Tipus de risc més significatiu de l'activitat.
Tipus d'entorn: urbà, rural, proximitat a rius, a rutes per les quals transiten vehicles amb mercaderies perilloses, a indústries, a zones forestals, edifici aïllat o veí amb altres activitats.
Tipus d'activitats de l'entorn i els seus titulars.
Elements vulnerables existents en l'entorn.
Ubicació de l'activitat respecte a les zones de risc definides als plans de protecció civil de la Generalitat i respecte als plans de protecció civil municipals.
Dades i informació rellevant sobre l'accés.
Característiques dels accessos de vehicles a les façanes de l'establiment.
f) Mitjans de prevenció, d'utilitat per als bombers:
Dades i plànols d'ubicació d'hidrants, columna seca, boques d'incendi equipades, dipòsit d'aigua, i mitjans automàtics d'extinció d'incendis.
g) Dispositius de vigilància propis de l'activitat:
Existència de departament de seguretat / director de seguretat, de vigilants de seguretat, de sistema de videovigilància i/o de connexió a una central receptora d'alarmes.
Mitjans personals i materials disponibles per a l'atenció sanitària d'emergència als treballadors/es o persones usuàries de la instal·lació.
i) Plànols de la instal·lació on s'indiqui:
Zones generadores de risc a la instal·lació i zones especialment vulnerables.
Dades prèvies a comunicar en cas de simulacre
Les activitats afectades per aquest Decret, prèviament a la realització dels simulacres, n'hauran d'informar l'administració corresponent, a través del registre electrònic de plans d'autoprotecció.
En tots els casos la notificació es farà amb l'antelació especificada a l'article 8, tot indicant, com a mínim, les dades següents:
Breu descripció de l'escenari accidental previst en el PAU l'ocurrència del qual se simularà.
En el cas de ser una instal·lació afectada per la normativa d'accidents greus, caldrà indicar de quina hipòtesi accidental es tracta.
En el cas que es tracti d'edificis oberts al públic on es practiqui l'evacuació, caldrà indicar quin/s serà/ran el/s punt/s de reunió, si n'hi ha més d'un definit en el pla.
d) Tipus de simulacre, en funció dels mitjans que hi participen.
En aquest formulari es pot fer la sol·licitud de participació de serveis d'emergència externs, però la participació d'aquests cossos quedarà condicionada a la seva pròpia disponibilitat.
Simulacre només amb els mitjans propis de l'activitat.
Simulacre amb els mitjans propis de l'activitat i se sol·licita la participació d'un dels serveis d'emergència externs (bombers de la Generalitat, bombers municipals, mossos d'esquadra, policies locals, SEM, etc.).
Simulacre amb els mitjans de l'activitat i se sol·licita la participació de diversos serveis d'emergència externs.