projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
A partir de la recerca pilot "Estudi descriptiu de famílies amb dinàmiques de violència domèstica en un context judicial d'ordre civil" es constatà que la valoració tècnica prioritza de forma clara la consideració de les competències i habilitats parentals d'ambdós progenitors quant a formular propostes relacionals.
Tenint en compte l'escassa literatura especialitzada quant a les competències parentals de les famílies sotmeses a dinàmiques de violència a la llar, aquest estudi pretén establir una comparativa entre les competències parentals de les famílies ateses al SATAF de Barcelona durant l'any 2008, que presenten dinàmiques amb continguts violents, vs. d'altres famílies que no queden contextualitzades en la violència relacional.
Això respon a l'objectiu de constatar l'existència o no de diferències en els estils de criança d'ambdós tipus de famílies, així com si existeixen divergències associades al gènere.
A tal fi s'han emprat el test CUIDA i una graella tècnica heteroaplicada per obtenir una mesura de les competències d'aquestes famílies.
Els principals resultats obtinguts han partit d'una anàlisi estadística no-paramètrica, considerant el petit tamany de la mostra.
A partir d'aquesta anàlisi es copsen diferències entre ambdós tipus de famílies quant a llurs capacitats parentals, així com s'observen dèficits en les mares i pares provinents de dinàmiques violentes.
Així mateix, es conclou la dificultat de mesura de les competències parentals a partir de proves d'autoinforme.
Finalment, es suggereix el desenvolupament de programes de recuperació i/o millora específics de la parentalitat orientats a aquests progenitors, per tal d'augmentar els nivells de benestar dels seus fills.
Recerca en català [PDF 1,24 MB]
violència sobre la dona / competències parentals / CUIDA / família
De l'experiència professional de l'equip del SATAF al llarg dels anys, s'ha constatat que un dels conflictes més recurrents, existents en els procediments contenciosos, és el rebuig filial envers un dels progenitors, habitualment, el no-custodi �.
Un tipus de rebuig filial és la Síndrome d'Alienació Parental (SAP), descrita per Gardner, inicialment, l'any 1985.
A partir dels estudis realitzats d'ençà l'any 2004, aquest grup d'investigació pretén centrar la present recerca en el perfil de competències parentals del progenitor alienat.
Paral·lelament, s'ha elaborat una entrevista semiestructurada d'exploració de la SAP.
Altrament, també s'ha creat una guia d'observadors per tal d'aconseguir certa operativitat diagnòstica.
Els resultats obtinguts han partit d'una anàlisis estadística no-paramètrica, considerant el petit tamany de la mostra.
Amb l'anàlisi, es constata que la gravetat de la SAP no manté relació quant a presència d'habilitats parentals en el progenitor alienat.
D'altra banda, l'actitud d'aquests progenitors incideix en el manteniment de la Síndrome.
Disposar d'eines específiques per a l'avaluació d'aquests casos optimitza i operativitza les intervencions amb aquestes famílies.
Recerca en català [PDF, 420 KB]
SAP / competència parental / progenitor alienat / guia d'exploració tècnica / guia d'observadors
L'informe sobre el funcionament dels jutjats mercantils de Catalunya té per objecte posar de manifest la realitat del què succeeix diàriament als jutjats mercantils catalans més enllà del que diuen les dades estadístiques publicades en revistes públiques i privades.
L'estudi ha tingut en compte les nombroses estadístiques d'activitat del òrgans judicials que es publiquen a Espanya i, a més a més, ha intentat copsar la realitat quotidiana d'aquests òrgans jurisdiccionals mitjançant un "treball de camp" basat en les percepcions directes obtingudes sobre el terreny així com en les diverses entrevistes personals que ha mantingut l'equip investigador tant amb els magistrats titulars dels jutjats mercantils de tota Catalunya, com amb el personal de l'oficina judicial i professionals que hi col·laboren de forma freqüent.
A més de fer-se diverses anàlisis comparatives amb altres Comunitats Autònomes espanyoles, s'han intentat detectar les principals mancances materials i personals que pateixen els jutjats mercantils de Catalunya, formulant-se algunes recomanacions concretes al respecte.
� L'estudi intenta aportar eines que puguin ser útils de cara a futures reformes legals així com, especialment, oferir a l'Administració catalana arguments que permetin poder corregir el greuge comparatiu produït a Catalunya amb un número clarament insuficient de jutjats mercantils, situació que, segons totes les previsions, pot veure's encara agreujada a un futur immediat.
Recerca en català [PDF, 495 KB]
jutjats mercantils / article 86 ter LOPJ / concurs oficina judicial / mitjans personals i materials
En aquest estudi es pretenia assolir la pràctica d'un sistema que només s'ha plantejat teòricament, doncs l'experiència acumulada, ja abans de la reforma orgànica de 2003, parteix de la figura dels serveis comuns, amb un criteri d'eficiència, racionalitat i economia per invertir en l'Administració de justícia catalana.
Assumir i donar resposta jurídica concreta a tots els reptes tècnics pot fer-se des d'una perspectiva dogmàtica, tot i que el temps transcorregut també permet advertir exigències pràctiques a l'àmbit de la dogmàtica processal, el context socio-cultural i, naturalment, les necessitats laborals.
En aquest sentit, els objectius s'introdueixen cap a la garantia d'un apropament material, conceptual i quotidià de l'Administració de justícia al ciutadà, establert com a eix inextricable del sistema, tenint present la de vegades despesa incomprensible en una realitat històricament menystinguda i deficitària, malgrat l'esforç pressupostari fet els darrers anys que, malgrat tot, no ha evitat discordances greus per manca de racionalitat i eficiència en el consum diari dels operadors implicats.
Es pretén aconseguir, per mitjà del nou sistema d'oficina judicial estructurat, un avenç efectiu i econòmic a l'estat de la Justícia al país, especialment envers la dilació dels tràmits, a més de reclamar reformes legals, de caire processal especialment, que no es prestin a mers paràmetres d'ajust formal, sinó que incideix substantivament en millores per altre part reclamades fa temps per la doctrina científica.
S'han aconseguit les fites definides des del punt de vista teòric, així com s'ha afrontat tots el problemes conceptuals i hipòtesis pràctiques més significatives, establint pautes de resposta sota la prèvia determinació de les qüestions debatudes i els conflictes habituals que correspon enfrontar.
D'aquesta manera, s'ha estudiat la normativa en presència i la jurisprudència que hi dona actualitat pràctica, sense oblidar la doctrina d'autors.
S'ha repassat el funcionament existent a l'oficina judicial i les previsions de la mateixa en un futur immediat, remarcant les noves tecnologies en ús i projectades, de igual manera que les bondats i crítiques de tots els operador jurídics actuants.
Recerca en català [PDF 3,58 MB]
administració de justícia / oficina judicial / secretari judicial / justícia / dilacions indegudes / actes de comunicació processal
El present projecte pretén representar una aproximació complerta a l'estudi de la pensió compensatòria regulada a l'article 84 del Codi de Família.
Aquesta aproximació s'ha fet des de dos punts de vista diferents: d'una banda, a través de la definició d'un marc teòric relatiu al context normatiu de la pensió compensatòria, a la seva determinació, pagament i potencial modificació i d'altra banda, un punt de vista més aplicat a través de l'estudi de la jurisprudència del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya que ha interpretat i aplicat l'article 84 del Codi de Família en seu de crisis matrimonials.
Els principals resultats d'aquesta recerca fan referència essencialment a incorporar les noves tendències socials, familiars i econòmiques, d'una banda, definir la naturalesa de la pensió compensatòria i de l'altra, determinar la quantitat, modificació i modalitat de pagament de la pensió compensatòria.
Des del punt de vista de la naturalesa d'aquesta pensió, aquesta va néixer amb l'objectiu de protegir les dones que principalment eren les que duien a terme el treball domèstic i per tant sortien més perjudicades patrimonialment en els moments de crisi matrimonial.
Tot i que avui dia la gran majoria de pensions compensatòries encara són pagades pels marits, cal adaptar la nova realitat social de les dones i per tant de les famílies a la concepció i rol que la pensió compensatòria té en el moments de crisis matrimonials.
D'altra banda, el nou rol dels cònjuges en la família i la simetria – encara no completa, però – d'homes i dones al mercat laboral fa que aquest treball de recerca defensi que la determinació, modificació i modalitat de pagament de la pensió compensatòria s'hagi de fer tenint en compte les possibilitats professionals que els cònjuges tenien abans de contraure matrimoni per tal de poder valorar acuradament les decisions que han pres i les possibilitats a les quals han renunciat per tal d'invertir a la vida familiar.
Recerca en català [PDF, 306 KB]
règim econòmic matrimonial / pensió compensatòria / compensació econòmica / pensió d'aliments
La virtualitat de la formulació de la llibertat civil com a principi de l'ordenament civil català és, precisament, que permet projectar-la sobre qualsevol àmbit en el qual el poder de decisió resti en poder dels particulars.
Així doncs, el legislador parteix del respecte per a l'autonomia privada com a eina d'autoregulació d'interessos.
A Catalunya, el principi de llibertat civil en la regulació de les relacions familiars és més extens que en el Codi Civil, d'acord amb la pròpia tradició jurídica, palesada en tots els textos legals.
La llibertat civil té una àmplia projecció en l'organització de les institucions de protecció de la persona.
El legislador ha optat per un sistema de familiar, amb la justa intervenció judicial de control [URL]., la designació voluntària d'òrgans de protecció té caràcter vinculant pel jutge).
El principi de llibertat civil es veu enormement enfortit en la futura legislació representada avui per l'encara Avantprojecte de Llei del Llibre segon Codi Civil de Catalunya.
L'Avantprojecte també vindrà a reforçar la llibertat dels contraents o cònjuges pel que fa a l'autorregulació de les seves relacions patrimonials intensificant la possibilitat de pactes abdicatius o limitatius dels drets derivats d'una futura ruptura i introduint una regulació al respecte amb atenció als límits que la doctrina i la jurisprudència ha vingut imposant a les experiències pràctiques en aquest àmbit.
Les unions estables no es poden sostreure a l'aplicació dels mínims legals: la llibertat de ser només "de fet" pràcticament no existeix.
Ens trobem davant una qüestió d'ordre públic perquè és una nova modalitat de família a la que s'ha de dispensar la protecció constitucional (art. 39 CE).
La llibertat es limita a escollir entre que el vincle o unió sigui matrimonial o no.
L'Avantprojecte incrementa la intervenció de l'Estat: la llibertat es redueix al contingut dels pactes reguladors de la convivència i de la seva crisi.
Recerca en català [PDF, 400 KB]
clàusula rebus sic stantibus / compensació per raó de treball / crisi familiar / curatela / família / guarda de fet / llibertat civil / pactes abdicatius de drets / pactes en revisió / pactes de regulació de la convivència / pensió compensatòria / protecció de la persona / tutela / unions estables de parella
La notícia de l'excarceració d'un condemnat per múltiples delictes sexuals, amb un pronòstic d'alt risc de reincidència, va obrir un acalorat debat polític a França sobre la "castració química".
També l'excarceració d'un terrorista no penedit amb nombrosos assassinats a les seves mans, va provocar una alarma i reacció social de preocupació cap a mitjans de l'any 2007 que va propiciar un abordatge més pausat i científic d'aquest tema, a partir de la creació d'una comissió per a l'estudi de les mesures de prevenció que caldria proposar per evitar la reincidència en delictes greus.
Aquests factors van determinar la necessitat de recordar els criteris sobre la finalitat de les penes, els seus límits constitucionals, les fórmules del trànsit de la presó a la llibertat i les garanties que el sistema punitiu democràtic pot oferir als ciutadans després del compliment de condemna d'aquest tipus de delictes greus.
Els problemes plantejats desbordaven el marc juridicopenal i l'àmbit estrictament penitenciari, i per això es van treballar també des d'una perspectiva mèdica i social.
L'objectiu de la Comissió va ser estudiar i elaborar una sèrie de propostes relatives al conjunt d'actuacions que permetessin la millora de l'actuació dels poders públics en l'àmbit de la prevenció de la reincidència en delictes greus, millorar l'atenció a les víctimes, elaborar propostes per millorar la coordinació i les actuacions de les diferents administracions en les tasques de prevenció, i elaborar propostes de modificació normativa que milloressin els instruments legals.
Finalment es van elaborar 10 recomanacions amb la finalitat de provocar en l'agressor una major percepció de control social i una pèrdua de la sensació d'anonimat i d'impunitat, aconseguir que disminueixin els efectes de les segones victimitzacions de les persones agredides i de la inseguretat que causa als ciutadans la comissió d'aquests delictes.
Recerca en català [PDF, 73,22 KB]
Recerca en castellà [PDF, 74,48 KB]
agressors sexuals / delictes sexuals / delictes violents / dret penal / dret penitenciari / política criminal / prevenció / protecció / probation / reincidència / reinserció / seguretat / tractament / víctima / violència
La recerca proposa l'estudi del contingut i abast de les principals disposicions normatives que ordenen la valoració del coneixement de la llengua i el dret propis de Catalunya en la provisió de les places judicials.
L'anàlisi de la tramitació parlamentària de les disposicions ha permès posar en context decisions del legislador, oferint instruments d'hermenèutica útils per resoldre debats interpretatius que avui es plantegen en seu doctrinal.
La recerca inclou l'estudi dels efectes d'aquests textos normatius, en tant que permeten mesurar-ne la seva eficàcia i s'han de tenir en compte en el debat de les reformes que, eventualment, puguin desplegar-se.
Des de la perspectiva d'anàlisi de les polítiques públiques, la recerca descriu les principals mesures formulades i implementades per les diferents Administracions Públiques, i molt especialment per la Generalitat de Catalunya, amb l'objectiu de corregir disfuncions que presenta aquest marc legal i reglamentari.
La recerca ha posat en evidència que el règim jurídic que ordena l'aptitud lingüística i el coneixement del dret propi de Catalunya per part del personal judicial es caracteritza per la seva complexitat i falta de coherència.
La valoració del coneixement de la llengua i el dret propis de la Comunitat Autònoma s'ha regulat molt tardament.
Com a regla general, es valora com un mèrit en la provisió de la plaça, sotmès a més a intenses controvèrsies pel que fa a la determinació dels barems de puntuació concedits.
En certs casos, com és el cos de Fiscals substituts, la valoració de la llengua i el dret propis de la Comunitat Autònoma ni tan sols es valora com un mèrit.
Pel que fa referència als secretaris judicials, la darrera reforma de la L.O. 6/1985 d'1 de juliol, del Poder Judicial, aprovada per L.O. 19/2003 de 23 de desembre, ha introduït el requisit de la capacitació lingüística per cobrir determinades places, per bé que el criteri general és el de la meritació puntuable.
Altrament, en el cas del personal judicial depenent de la Generalitat s'ha garantit el requisit d'aptitud lingüística.
D'aquesta manera, s'ha optat per assegurar un coneixement adequat i suficient de les dues llengües oficials, tant en l'expressió oral com en l'escrita, per a desenvolupar eficaçment les funcions pròpies del seu lloc de treball.
Administració de Justícia / doble oficialitat lingüística / llengua pròpia/ llengua cooficial / dret propi / dret civil foral / valoració de mèrit / meritació lingüística / normalització lingüística / política lingüística
En aquest treball ens hem proposat els següents objectius:
El treball consta de dues parts:
En una primera expliquem què és ètica professional i explicitem aquells valors que necessàriament ha d'encarnar un jutge en el seu exercici professional perquè aquest sigui, més enllà de no negligent i acomplir la deontologia, una aposta per l'excel·lència.
Al llarg d'aquesta part albirem polítiques organitzatives, recomanacions, suggeriments (codis ètics, comitè d'ètica professional, etc.) per dinamitzar, des de l'autoregulació, la vigència dels valors ètics de les professions jurídiques que afavoreixen l'excel·lència professional.
En una segona part, es presenten les conclusions de l'estudi de camp a partir d'una enquesta sobre aquells valors realitzada, el 10 de febrer del 2004, als jutges que estan a l'Escola Judicial de Barcelona rebent la formació inicial.
Amb aquesta segona part exposem el grau de consciència i compromís en la responsabilitat inherents a la professió de jutge.
Recerca en català [PDF, 696 KB]
autoregulació / ètica professional / deontologia
La mediació en l'àmbit penal del menor és un mitjà innovador de resolució de conflictes, que s'ha de promoure per les seves innegables avantatges envers el model de punició tradicional.
Permet que tots el agents afectats puguin intervenir i apropa la justícia a la societat, tot donant un paper fonamental a la víctima i afavorint-hi les possibilitats resocialitzadores i educatives del menor infractor.
L'objectiu principal ha de ser facilitar al menor, que tot just comença la seva carrera criminal, les eines necessàries per evitar-ne l'evolució com a adult delinqüent, amb el consegüent benefici per a tota la societat.
Igualment, la víctima, gran oblidada del procés penal, adquireix un nou protagonisme per decidir l'abast de la seva reparació i, alhora, la societat reforça els mecanismes per obtenir la pau social.
Aquestes finalitats tan lloables mereixen l'esforç de les institucions per invertir en mitjans personals i materials que garanteixin l'eficàcia i la viabilitat dels programes de mediació i reparació.
L'experiència a Catalunya, comunitat pionera en aquest àmbit, ve avalada per uns resultats excel·lents en el camp de la jurisdicció dels menors, segons reconeixen els mateixos protagonistes.
Els resultats favorables de la mediació en l'àmbit del menor han permès, fins i tot, iniciar la primera experiència a l'Estat pel que fa a la mediació en la justícia penal d'adults.
S'obren, doncs, noves possibilitats dins la filosofia del dret penal que ens permetran assolir en el futur solucions innovadores, proposades per les persones directament afectades.
Aquest ha estat l'objectiu del nostre estudi, tot mirant d'aprofundir els avantatges de la mediació envers al sistema punitiu tradicional i els resultats de la seva implantació a Catalunya, així com cercar solucions que alleugeressin la sempre sobrecarregada Administració de justícia.
Recerca en català [PDF, 696 KB]
alternatives a la resolució jurisdiccional de conflictes / conciliació / eficàcia de la mediació / mediació / reparació
Aproximadament un 40% dels subjectes de la mostra de 1.14a subjectes no han arribat a ser considerats per a l'alliberament condicional, tot i haver complert les 3/4 parts de la condemna.
La modalitat de llibertat condicional ordinària en complir les 3⁄4 parts de la condemna predomina sobre la resta de modalitats d'alliberament.
En el cas d'aquest estudi, només un 7,6% havia accedit al benefici de la llibertat condicional avançada.
Respecte a la incidència de les variables personals en l'accés a la llibertat condicional, ser dona, tenir nacionalitat espanyola i un nivell molt baix o un nivell alt de formació influeix positivament en l'obtenció de la llibertat condicional.
La variable nacionalitat estrangera té una influència molt negativa en la concessió de la llibertat condicional.Respecte a les variables penals, els delictes de lesions, seguits dels delictes contra la propietat, com tots els tipus de robatoris, tenen els percentatges de denegació de la llibertat condicional més alts.
Respecte a les variables penitenciàries, es conclou que com més obert sigui el règim inicialment aplicat, més probabilitats hi ha de sortir en llibertat condicional.
Les activitats realitzades durant el compliment de la condemna no semblen tenir, en general, una incidència positiva en la concessió de la llibertat condicional.
En aquest sentit, es podria dir que ja a l'inici de la condemna es pot determinar les possibilitats que es tindran de sortir en llibertat condicional, independentment dels progressos o canvis que es realitzin durant el compliment de la condemna.
Les variables més significatives en la concessió de la llibertat condicional, segons l'anàlisi de regressió logística, són 4: l'habitualitat, els dies totals de sortida en funció del temps, el temps passat com a preventiu i el nombre de faltes greus.
La regressió logística ha permès construir una equació amb aquestes 4 variables independents, que dibuixa el perfil d'un intern en llibertat condicional, i també descriu quins són els interns susceptibles de gaudir de la llibertat condicional o no, amb la probabilitat d'encertar en 80 de cada 100 casos.
Recerca en català [PDF, 910 kB]
llibertat condicional / presons / reinserció social / tractament penitenciari / criminologia
Aquesta investigació, de caràcter exploratori, planteja l'anàlisi de les mesures penals alternatives a la presó (MPA) en relació als tractaments de deshabituació portats a terme en comunitats terapèutiques (CT).
Es compila la perspectiva dels diversos agents institucionals que representen el Departament de Justícia, i d'altra banda, la dels que executen les MPA a les CT, considerant la província de Barcelona durant l'any 2003 i principis de 2004.
Les eines teoricometodològiques són de caràcter qualitatiu.
Mitjançant la tècnica d'Anàlisi del Discurs, es van analitzar onze entrevistes a agents institucionals claus en el procés d'aplicació de les MPA.
S'estableix una ruta descriptiva de les MPA que apunta a la necessitat de recórrer i esclarir els agents i les variables que hi intervenen, així com les relacions institucionals que s'estableixen durant el procés.
L'anàlisi destaca la producció del "saber" des de les institucions executores, que contenen particulars nocions sobre "tractament" i "rehabilitació".
Es revisen els supòsits dels postulats institucionals i la seva aplicació en el context del règim d'internament propi de les CT.
Es destaca la complexitat, les tensions, les produccions institucionals, les implicacions i els efectes que es generen a partir d'aquest procés.
Finalment, s'intenta polemitzar entorn de la construcció de les "alternatives" a la presó i al subjecte que es construeix a partir d'aquestes.
alternatives a l'empresonament / comunitats terapèutiques / tractament penitenciari / drogaddicció