"Es tracta d'implantar aquí rèpliques d'altres iniciatives que porten un temps funcionant amb èxit a l'estranger i que han demostrat no només que aporten solucions a problemàtiques socials, sinó que tenen un model de negoci sostenible i uns factors d'èxit universals".
Jordi Panal, és responsable del programa RepliCat i soci fundador d'iesMed, SCEL.
És llicenciat en Ciències Econòmiques i Empresarials.
Actualment s'encarrega de la Direcció de Finances i Inversions de la cooperativa.
Anteriorment, va ser director financer de diverses empreses i consultor en finances, organització i gestió.
També ha participat en projectes de desenvolupament immobiliari de caire social.
Innovació i Economia Social en la Mediterrània (iesMed) neix l'any 2011 com a plataforma cooperativa de dinamització de l'Economia Social Mediterrània.
El nostre objectiu és contribuir a la construcció d'un ecosistema global mediterrani favorable per al desenvolupament de l'economia social i solidària.
Pretenem, aplicant el nostre coneixement i la xarxa relacional creada en aquests més de 5 anys d'existència, produir i desenvolupar projectes que aportin coherència a les accions que es realitzen.
I per coherència entenem alinear els interessos a nivell macro (grans donants i agències internacionals, que comencen a comprendre la potència de l'economia social i solidària com a eina de desenvolupament inclusiu, però que no saben com canalitzar-hi eficientment els seus recursos), meso (xarxes, estats, administracions locals, universitats, think-tanks, ONG's i actors importants del sector, que acostumen a fer accions d'abast parcial i molt descoordinades) i micro (actors del terreny que tenen totes les idees i els projectes, però que molt sovint estan mancats de tota una sèrie dels recursos necessaris per a reeixir).
Agrupem la nostra feina al voltant de 4 eixos, cadascun d'ells identificats amb un programa iesMed: Acompanyament als territoris (CitESSMed, xarxa mediterrània de pols territorials de desenvolupament de l'ESS, concepte on es podrien homologar els Ateneus Cooperatius de recent creació a Catalunya), replicació d'innovacions socials d'èxit (ReplicMed), desenvolupament d'eines de finançament (FinESSMed) i formació (Campus MedESS).
RepliCat, accelerador de la Innovació Social a Catalunya s'ha seleccionat com a projecte singular en el marc del programa aracoop per mitjà de la replicació de projectes amb impacte en innovació social.
Com realitzeu la captació de projectes?
Dins de l'esquema dels 4 eixos que acabo d'anomenar, RepliCat és la pota catalana del programa ReplicMed.
Es tracta d'implantar aquí rèpliques d'altres iniciatives que porten un temps funcionant amb èxit a l'estranger i que han demostrat no només que aporten solucions a problemàtiques socials, sinó que tenen un model de negoci sostenible i uns factors d'èxit universals, és a dir que no depenen exclusivament de l'entorn socioeconòmic on es va crear l'original.
Per a fer aquesta acurada selecció cal aplicar una metodologia molt sistematitzada.
I a iesMed hem pogut desenvolupar-la gràcies a que comptem entre els socis de la cooperativa amb experts tant en la identificació d'iniciatives com en la seva avaluació.
La Cambra de l'Economia Social i Solidària de la regió francesa de Provença-Alps-Costa Blava (CRESS PACA, amb seu a Marsella) gestiona des de fa deu anys l'Observatori Regional de l'ESS, que posteriorment s'ha replicat a tot el territori francès i és una font important de detecció de projectes potencials.
No obstant, cal un estudi més aprofundit per a avaluar el model de negoci i identificar els factors d'èxit i és aquí on comptem amb l'experiència d'altres socis com l'Emmanuel Kasperski, que porta fent aquesta tasca des del 2005, però fins fa poc només a dins de França.
És gràcies a iesMed i al programa RepliCat que podem aprofitar aquest coneixement per a implantar noves iniciatives i crear ocupació a Catalunya.
Quines són les fases per a transferir el coneixement a nous emprenedors?
No obstant tot el que he dit, la identificació d'innovacions provades només és una part del procés.
D'una banda, cal assegurar que els factors d'èxit es donin a Catalunya, i que la demanda social no estigui ja resolta per alguna altra iniciativa local.
També, i molt important, cal trobar el replicant, un col·lectiu amb el perfil adient per a gestionar el projecte aquí.
Creiem que en això els Ateneus poden tenir un paper important a jugar.
Un cop tenim identificats fundadors i replicants, s'ha de desenvolupar el Business Plan Social on es defineixen les línies mestres del projecte local i les projeccions econòmiques, adaptant-les a les realitats d'aquí.
En aquesta fase cal ser creatius per a trobar substituts a aquells elements de l'original que no trobarem aquí, ja sigui per restriccions legals o de mercat.
El Business Plan Social ens definirà també el perfil dels partners que han de donar suport econòmic i financer a la rèplica.
Que hi guanyen les parts participants en RepliCat: l'empresa que transfereix el projecte ja en funcionament i la persona emprenedora?
El Fundador de la idea aconsegueix un reconeixement internacional, la qual cosa és important en termes d'imatge, i fins i tot com a arma defensiva contra la pirateria i les concurrències al seu propi mercat domèstic, a més d'un retorn (econòmic o no, dependrà de cada cas) pel fet de ser el propietari de la idea.
D'altra banda, pot abordar l'expansió a altres territoris amb la garantia que suposa una metodologia provada i amb un ús limitat dels seus propis recursos, donat que la gran part d'aquests els posa el replicant.
Per últim, i no menys important, s'integra en una plataforma d'intercanvi d'experiències de la que també pot aprendre.
Els replicants, per la seva banda, es troben amb una idea ja provada, amb una marca que aporta prestigi i que pot desenvolupar-se molt més ràpidament aprofitant les experiències transmeses pels fundadors i es beneficien d'un acompanyament especialitzat per tal que la rèplica sigui un èxit.
I no cal dir que contribueix a la creació d'ocupació i riquesa al territori.
Quin projecte destacaríeu en el marc de RepliCat i perquè?
Perquè és el primer que vam desenvolupar, per les múltiples dimensions que engloba i perquè realment és un projecte que engresca a tothom que el coneix, i sense desmerèixer d'altres que estem estudiant, destacaria el projecte A-Porta.
És una rèplica de l'experiència que desenvolupa VoisinMalin a França des del 2010 i que aquí gestiona la CONFAVC.
Consisteix en seleccionar veïns (els picaportes) de barris amb problemàtiques d'inclusió, formar-los i contractar-los per a que vagin visitant els altres veïns dels seus propis barris per a informar-los de determinats serveis o prestacions als que poden tenir accés.
L'experiència està demostrant que en la gran majoria de casos la informació que donen els picaportes no ha arribat als afectats per altres canals més convencionals, la qual cosa demostra la utilitat que la iniciativa té per als partners, que estan disposats a pagar per rebre aquest servei.
La prova pilot s'ha fet durant els darrers mesos del 2016 i els primers d'enguany a Ciutat Meridiana, amb el partenariat d'Aigües de Barcelona i de l'Ajuntament, i s'ha centrat en una campanya informativa sobre la pobresa energètica.
Però altres temàtiques que afecten a la vida quotidiana als barris també poden ser abordades.
I més enllà dels beneficis tangibles i mesurables del projecte, que per si sols ja el justifiquen, existeixen nombrosos intangibles que no s'han d'oblidar.
El primer d'ells és que els picaportes obtenen una feina remunerada, cosa que en molts casos suposa una veritable empenta en la seva autoestima i en la seva situació familiar.
A més, és una feina molt enriquidora personalment i professionalment, que els permet créixer en ambdós aspectes i facilita la seva ocupabilitat.
De fet, la causa principal de la rotació de la plantilla dels picaportes és que gràcies a l'empenta que se'ls ha donat amb la incorporació al projecte han tornat a estar en el circuit laboral i han trobat una altra ocupació.
Per últim, però no menys important, es valora com poc a poc es va recuperant la confiança entre els veïns, i com el fet d'ajudar-se uns als altres contribueix a millorar el clima de convivència en el barri.
Abans has esmentat l'existència de l'Observatori de l'ESS a la regió PACA i el seu paper a l'hora d'identificar iniciatives amb potencial replicador.
Què ens pots explicar del model francès?
Com ja he dit abans, l'origen es troba a l'any 2007 a Marsella.
En aquella època, el govern regional va manifestar les dificultats per a establir la mida i l'impacte real del sector, donada la manca d'informació fiable llavors existent, i que és una problemàtica que habitualment sentim també a Catalunya avui en dia.
Es va encarregar a la CRESS d'establir una metodologia per a mesurar les variables bàsiques d'una manera exhaustiva.
Després d'un temps d'investigació i amb col·laboració del món universitari i de l'institut d'estadística francès es va arribar a establir un perímetre precís del que es considerava economia social i solidària i una metodologia per a actualitzar les dades periòdicament i analitzar-les amb gran nivell de detall.
Avui en dia és possible accedir públicament per la web de l'observatori a les dades bàsiques de les més de 25.000 entitats de tot tipus de l'ESS de la regió.
Més endavant aquest mateix perímetre va quedar formalitzat en la Llei francesa de l'Economia Social i Solidària del 2014, és a dir, que en aquest cas la pràctica va anar per davant de la legislació.
O, millor dit, la pràctica va ajudar als legisladors.
No només això, un cop conegudes les magnituds del sector, les administracions van descobrir que disposaven d'una eina formidable per a orientar les seves polítiques de suport a l'Economia Social i, fins i tot, s'han produït sinergies per l'intercanvi d'informació entre entitats.
Aquesta experiència exitosa de l'Observatori de l'ESS de la regió va propiciar que més tard es repliqués el model a tota França, on cada regió té el seu Observatori i a més s'agrupen fent un observatori nacional, i també al Marroc, on existeix un observatori a la regió de Tànger-Tetuan-Al Hoceïma que ha replicat la metodologia del model de PACA.
En resum, parlem d'una eina que ajudaria a conèixer molt millor la realitat del sector a Catalunya.