Núria Oliver és actualment la directora científica de Telefònica, experta en intel·ligència artificial i en la interacció persona-màquina.
És enginyera de telecomunicacions per la UPM i doctora al MIT, Massachusetts Institute of Technology a Cambridge (Massachusetts).
Porto més de 20 anys treballant per aconseguir que els ordinadors entenguin millor les persones.
Quan dic ordinador, em refereixo a qualsevol dispositiu amb capacitat de computació: un telèfon mòbil, un cotxe o qualsevol objecte amb el qual interaccionem.
En definitiva, es tracta de dotar d'intel·ligència qualsevol sistema amb el qual interactuem perquè ens entengui, s'adapti a les nostres necessitats i ens presti un servei que ens permeti millorar els resultats.
Com va ser la teva experiència al MIT?
Vaig estar en un grup del MIT, que era capdavanter al món en aquests temes.
El meu director de tesi és el professor Sandy Pentland, considerat un dels pioners en l'àrea d'informàtica portable ( wearable computing ), intel·ligència perceptiva, i un dels fundadors de l'àrea anomenada ciències socials computacionals ( computational social sciences ), que combina la informàtica amb la sociologia.
Tractem de quantificar el comportament humà a gran escala gràcies a la tecnologia.
Hem de tenir en compte que hi ha set mil milions de mòbils i tot deixa una empremta digital, amb la qual cosa podem modelar el comportament d'una ciutat o d'un país sencers a través d'aquestes empremtes digitals, naturalment agregades i anonimitzades.
Com vas arribar al teu actual encàrrec a Telefònica?
En acabar el meu doctorat i els meus projectes de recerca al MIT, vaig marxar als laboratoris d'investigació de Microsoft a Redmond, prop de Seattle, a l'Estat de Washington, treballant-hi com a investigadora durant més de set anys.
Els temes de la meva recerca durant aquest temps es van centrar en el camp de la intel·ligència artificial, la intel·ligència perceptiva, com fer oficines intel·ligents o com fer mòbils intel·ligents, treballs pioners en els dispositius portables ( wearables ), on jo també havia de crear el maquinari per poder monitoritzar senyals fisiològics amb el mòbil, ja que els dispositius portables que tenim avui no existien.
Llavors, a finals de 2007, em van oferir tornar a Espanya per crear un grup de recerca dins de Telefònica I + D a Barcelona, i, encara que vaig dir que no al principi, finalment vaig visitar el laboratori i vaig veure que sí que podia fer recerca d'un estil similar al de Microsoft.
Així doncs, vaig decidir tornar aquí per crear aquest equip.
El que s'anomena aprenentatge per ordinador ( machine learning ) per trobar patrons i aprendre a partir de dades que poden provenir de diferents fonts: veu, dades d'ús de mòbils, dades d'ús de serveis.
Quines aplicacions poden tenir aquestes tècniques?
Molt variades: per exemple, la personalització de l'oferta o les recomanacions personals a partir de la informació que s'obté dels clients potencials, com en el cas d'Amazon, que els permet fer ofertes ajustades a les característiques de cadascú; identificació de serveis que no existien anteriorment i que poden tenir un gran impacte positiu en les persones (per exemple, en el context de la salut o del risc creditici); informació de les interaccions dels clients que truquen als centres d'atenció al client per poder oferir-los un millor servei; assessorament i control del comportament de la població després d'un desastre natural o davant el risc d'una pandèmia, amb l'objectiu d'ajudar els governs i institucions a prendre decisions que poden salvar milers de vides.
Quines implicacions tenen aquestes aplicacions?
Els nous avenços tecnològics permeten, per primera vegada en la història de la humanitat, modelar el comportament de regions, ciutats o, fins i tot, països sencers.
Aquests models són molt valuosos per a governs i organitzacions amb fins humanitaris en la presa de decisions en situacions de desastre natural o de risc de pandèmia.
Portem més de set anys treballant en aquesta àrea d'investigació que anomenem Big Data for Social Good.
Dins d'aquesta àrea, que és per naturalesa multidisciplinària, hem col·laborat i/o estem col·laborant amb institucions externes com el DataPopAlliance, Nacions Unides, el Massachusetts Institute of Technology i el FBK.
Per exemple, recentment vam fer un projecte per detectar automàticament les zones afectades per les inundacions a l'Estat de Tabasco, a Mèxic, a través de canvis en els patrons d'activitat en les antenes cel·lulars.
Un dels nostres objectius és oferir oportunitats a través de projectes de recerca dins de l'àrea del modelatge computacional de les persones perquè és fonamental que la tecnologia s'humanitzi, ens entengui millor i tingui un impacte positiu en les nostres vides en diferents àmbits, ja sigui en la productivitat laboral, l'entreteniment o la salut.
Dius que són projectes interdisciplinaris.
L'impacte de la tecnologia ja afecta tots els sectors.
Aquest impacte serà global i transversal i, per tant, hauríem d'evitar tenir sitges de coneixements i expertització perquè serà crític combinar diferents àrees d'expertització per poder abordar problemes complexos als quals ens enfrontem com a espècie humana (escalfament global, envelliment de la població, prevalença de malalties cròniques, etc.).
Què ens podeu dir del moviment Open Data?
Al setembre del 2013 Telefònica va organitzar, juntament amb l'Open Data Institute i MIT 01:00, Datathon for Social Good, en col·laboració amb la Campus Party de Londres.
Diferents equips d'investigació van proposar projectes on el Big Data podria ajudar a millorar la qualitat de vida a Londres, incloent-hi projectes per optimitzar les rutes de les ambulàncies o per detectar punts calents (hotspots) de crim.
Com es pot garantir la privacitat en les comunicacions?
Amb relació a la privacitat, crec que hi ha dos principis fonamentals: la transparència sobre l'ús de les dades personals i el control sobre l'ús d'aquestes dades, partint sempre de la base, òbviament, del respecte de la legislació vigent amb relació al tractament de dades personals.
En els projectes que he esmentat treballem sempre amb dades totalment agregades i anonimitzades a partir de les antenes, de manera que és impossible connectar cap dada amb cap persona concreta.
Quines plataformes o metodologies de col·laboració feu servir en els vostres projectes?
En projectes de col·laboració remots fem servir eines de compartició d'informació i edició conjunta en el núvol (Office365, Dropbox, Google Drive); eines per mantenir reunions remotes (Skype, Webex, Cisco telepresència); eines de comunicació (email, Skype ), i eines de desenvolupament de programari compartit, a més de reunions presencials per accelerar la presa de decisions i enfortir els vincles personals.
La Núria estarà d'acord que, amb vista al futur, tenim el doble repte de fer millors màquines i, alhora, que les màquines ens facin millors.
Com sempre, els riscos estan a l'alçada de les oportunitats que comporten.
El prestigiós Fabián Martín comentava que, quan les coses no surten bé, el més fàcil és cercar culpables externs.
Ho deia a propòsit de la competència tan ferotge que té el seu establiment de pizzes d'autor –amb una carta de preus elevats– en una zona de gran afluència turística al centre de Barcelona.
Fabián, que ha de competir cada dia amb cadenes de menjar ràpid a preus molt barats, feia aquesta reflexió referint-se, no tant al seu propi negoci –que també–, com al gran nombre d'establiments gastronòmics (i de tot tipus) que s'han vist obligats a tancar davant del canvi de costums d'un públic cada cop més exigent.
En el seu cas, la recepta que fa servir per tal de resistir és la innovació disruptiva.
Fabián ha reinventat la pizza i la carta de postres en diverses ocasions, ha guanyat els premis més prestigiosos del sector i, a més, ha aportat al negoci un valor intangible: la personalització del servei (s'autoimposa un horari fix d'atenció i acompanyament als clients).
Ara bé, què n'obté a canvi en Fabián?
Doncs una clientela que sap que pagarà més car el servei, però que gaudirà de millors experiències gastronòmiques i personals.
I això, per a algunes persones, no té preu.
Però per què hem iniciat l'article parlant de la visió innovadora d'en Fabián, un expert en gastronomia?
Creiem que aquest exemple es pot aplicar a tota mena de professions, però, especialment, als responsables de formació d'empleats públics.
Fa temps que ens veiem en la necessitat de reinventar la formació i d'aportar-hi valors nous per fer-la més atractiva, sobretot pel que fa a la formació contínua.
Correm el risc que esdevingui obsoleta i que s'incrementi la desvinculació o deserció dels usuaris 1 o que derivi cap a una ineficiència generalitzada.
Davant d'aquesta realitat, alguns programadors de formació podrien caure en la temptació d'atribuir la causa del seus mals a factors externs.
Per exemple, la mitjana d'edat cada cop més elevada de les plantilles, la competència que suposa Internet amb tants recursos oberts, o la facilitat amb què la tecnologia aproxima i connecta les persones i les fa més independents dels centres de formació.
No obstant això, hi observem una reacció molt diferent.
Rarament s'opta per aquesta via de renúncia i de no plantar cara a la situació i, tanmateix, es busquen solucions més en concordança amb la filosofia de Fabián Martín.
I en tenim la prova amb el proper Congrés EDO 2016, que celebrarem al maig.
D'ençà de la primera edició, l'any 2010, en què es va fer un únic simposi, on, amb molta dificultat, vam aconseguir reunir un parell d'experiències innovadores, hem passat a comptar enguany amb tres simposis amb més de 18 experiències d'aprenentatge innovador.
Ens ha semblat interessant observar les semblances i diferències d'aquestes 18 experiències, i també animar totes aquelles persones que estiguin interessades a aprendre-hi.
Seguidament detallem les seves característiques:
De la cultura de la formació al paradigma de l'aprenentatge
Veurem com, en les organitzacions, el tipus de formació que coneixem està cedint el pas a un nou model d'aprenentatge basat en l'autonomia de les persones a l'hora de decidir què, com i quant aprendre.
Banc de coneixements de la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC)
El banc de coneixements de la UPC és un espai de comunicació, ajuda i suport laboral, obert i habitual entre els membres de la comunitat universitària, per ampliar coneixements i competències amb orientació al desenvolupament personal i professional.
Dinamització de continguts: un cas pràctic de curació de continguts organitzacional
La creació d'un grup de dinamitzadors/ores de contingut a Sant Boi de Llobregat obeeix a l'objectiu de cercar, agrupar i compartir la informació de manera contínua, garantint així l'aprenentatge permanent entre professionals d'àmbits relacionats amb les competències municipals.
El Programa d'intercanvi d'experiències mitjançant estades formatives per al personal al servei de les administracions públiques de la regió de Múrcia
Aquest Programa pretén que es produeixi un intercanvi d'experiències i visions alternatives sobre la manera en què, en altres àmbits administratius, es realitzen feines i funcions similars.
Cap a un ecosistema d'aprenentatge en l'Administració de la Generalitat de Catalunya: Inici d'un canvi
Exposició de l'enfocament de l'Escola d'Administració Pública de Catalunya en relació amb l'adaptació de la formació a les necessitats dels empleats públics de la Generalitat de Catalunya.
Tot això en l'escenari que configuren la societat del coneixement i, especialment, les TIC en relació amb la forma com aprenen les persones i les organitzacions.
El programa CCCB1 d'aprenentatge social i situat.
Com el Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada (CEJFE) aposta cap a una formació centrada en el lloc de treball amb la hibridació de metodologies formals i informals.
L'experiència de l'e-comunitat d'aprenentatge d'e-valisa en el Departament d'Ensenyament
Del Pla de gestió del coneixement i l'aprenentatge del personal d'administració i serveis del Departament d'Ensenyament, sorgeixen dues modalitats formatives que es presentaran en aquesta ponència; les comunitats de pràctica i les comunitats d'aprenentatge.
Àrea de Drets Socials de l'Ajuntament de Barcelona: una comunitat de coneixement que genera processos d'aprenentatge.
Com normalitzar el treball a l'Administració?
Exposició de les diferents fases de la posada en funcionament de la primera anualitat del programa Nexus24 de la UPC, així com les avaluacions intermèdies i els impactes quantitatius i qualitatius assolits.
Estudi de cas, Diputació de Lleida
Una experiència de gestió del coneixement entre directius
El mentoreo i com es pretén estimular el desenvolupament personal i professional a través de pilars, etapes, objectius i rols que es pretenen desenvolupar.
La comunitat de formadors interns del MINETUR: una experiència des de dins
La Comunitat de Formadors Interns del MINETUR (Ministeri d'Indústria, Energia i Turisme) constitueix la primera experiència d'una comunitat d'aprenentatge dins del Ministeri, que agrupa dos aspectes: per un costat, una experiència d'aprenentatge informal i, per l'altre, de creació i gestió del coneixement.
Xarxes de coneixement en l'Agència Espanyola de Cooperació Internacional per al Desenvolupament
L'Agència Espanyola de Cooperació Internacional per al Desenvolupament, creada per a la promoció del desenvolupament humà sostenible, social i econòmic, s'ha dotat de marcs estratègics i operatius que li permeten rendibilitzar i posar el coneixement que es genera a disposició de tot el seu personal.
La comunitat de pràctiques de la contractació pública i la wikicontractació.
Aquesta ponència versarà sobre la contractació pública i la manera de gestionar de forma òptima el seu coneixement, arribant a comunitats de pràctica com la wikispace.
"APReHENder": Una aportació innovadora en l'aprenentatge de competències de direcció pública
La iniciativa de metodologia "APReHENder" neix en les activitats del Pla DIRECTIA de la Fundació per als Compromisos de Calidad (FCC), que va decidir contribuir al desenvolupament de la direcció pública professional.
Aquesta ponència tracta de la formació i les característiques en les competències directives.
Experiències innovadores de la Diputació d'Alacant en aprenentatge informal
En aquesta ponència es presentaran diferents propostes innovadores encaminades a activitats formatives per remotivar els treballadors públics i potenciar i fer valer el seu coneixement crític particular i organitzacional.
1 Malauradament, les dades que ens proporcionen les aplicacions de gestió no arriben a dibuixar encara un perfil exacte de l'assistent a la formació (i menys del no-assistent).
En molts casos, tenim informació acumulada d'hores d'activitat, de nombre d'assistents i de nombre d'activitats formatives que es realitzen, però, si volem anar-hi una mica més enllà i ampliar la informació, per exemple, de professions, edats, sexe, procedència, carrera professional, etcètera, per a moltes organitzacions no és possible.
27a sessió d'Espais de Gestió del Coneixement: L'ús del mòbil en el modelatge del comportament humà
Exposició de Sant Jordi "Lectura i presó".
Obres seleccionades del IV Concurs de fotografia a centres penitenciaris
Accés lliure des del 22 d'abril fins al 15 de juliol de 2016, de 8 a 20 h, a la planta -1 del Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada
Inauguració el 22 d'abril de 2016, a les 11 h
V Tertúlia literària de novel·la negra.
Escriptores catalanes de novel·la negra
Audiorelats, videorelats, fotorelats, narratives digitals, dMagaZines, documenTIC, etc. des dels centres penitenciaris catalans.
"Aprenentatge situat i aprenentatge connectat: implicacions per al treball"
Organitzen: Equip de Desenvolupament Organitzacional de la Universitat Autònoma de Barcelona, Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada i Escola d'Administració Pública de Catalunya
Comptarem amb la presència de cinc conferenciants de gran prestigi internacional: George Siemens (Athabasca University), Julio Cabero (Universitat de Sevilla), Stephen Billett (Griffith University), Harold Jarche (consultor i conferenciant internacional) i José Antonio Marina (Universitat Complutense de Madrid).
Pàgina web del Congrés (podeu consultar-hi les condicions d'inscripció –fins al 30 d'abril– i de presentació de comunicacions –fins al 15 de gener).
XI Jornada de Prevenció i Mediació Comunitària.
L'assetjament entre iguals: arrels, tractament i prevenció
Podeu consultar els materials de les últimes jornades del programa Compartim:
- L'assetjament escolar, un repte a superar per a la convivència.
Jornada dels Equips Tècnics de Menors
Elements interns i externs de la intervenció
- X Jornada de Treballadors Socials del Departament de Justícia.
I els materials de les darreres sessions d'Espais de Gestió del Coneixement:
- 25a sessió: Arquitectures participatives.
Com gestionar grups col·lectivament intel·ligents?
- 26a sessió: Innovació en recursos humans: big data (dades massives) i gestió de les persones
Les tecnologies han fet que la nostra vida estigui cada dia més lligada a la informació: nous entreteniments i maneres de socialitzar giren al voltant de la comunicació.
Aquest llibre està dirigit a qualsevol persona amb inquietuds culturals que ha descobert que Internet és un immens camp d'aprenentatge i acció, i vol aprendre eines i habilitats per comunicar-se millor a la xarxa.
Els autors defineixen la creativitat com un element transformador de la societat.
Es tracta d'actuar per crear i crear per actuar.
En aquest innovador manual, hi trobarem reflexions, criteris i tècniques per potenciar la creativitat, l'emprenedoria i l'educació creativa, per concloure que tothom és creatiu, que la creativitat es pot exercir i s'inicia amb la generació d'idees i culmina amb l'acció.
Periscope, amb més de 10 milions de comptes, és l'aplicació líder de la retransmissió de vídeo en temps real per a Android i iOS.
Va ser creada el febrer de 2014 amb el nom de Bounty, i des del gener de 2015 és propietat de Twitter.
El funcionament és molt senzill: els usuaris poden retransmetre vídeos en temps real, tuitejar-ne l'enllaç i triar si són visibles per a tothom o només per a certs usuaris; també poden permetre o no que s'hi facin comentaris.
A partir del paquet de novetats de maig de 2015 ja no és imprescindible tenir compte a Twitter per utilitzar Periscope i es pot iniciar sessió mitjançant el número de telèfon (però sí que és recomanable per facilitar la connexió amb altres usuaris).
L'aplicació més similar a Periscope és Merkaat, que fins fa ben poc era líder en aquest segment.