projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
L'article 10.j) de la Llei 15/1990, de 9 de juliol, d'ordenació sanitària de Catalunya, estableix que correspon al Departament de Salut la competència per aprovar els preus i les tarifes per a la prestació i la concertació de serveis, així com la seva modificació i revisió.
Els contractes administratius que el Servei Català de la Salut ha adjudicat per a la gestió dels serveis referents a les tècniques de teràpia respiratòria domiciliària per al tractament a domicili de les persones afectades per malalties de l'aparell respiratori estableixen que la contraprestació econòmica es podrà actualitzar en el mateix percentatge que s'actualitzin les tarifes establertes per l'ordre corresponent del Departament de Salut.
Per tot això, a proposta del Consell de Direcció del Servei Català de la Salut i d'acord amb el que preveu l'article 10.j) de la Llei 15/1990, de 9 de juliol, d'ordenació sanitària de Catalunya,
S'estableixen per a l'any 2013 les tarifes màximes corresponents a les tècniques de teràpia respiratòria domiciliària que contracti el Servei Català de la Salut, les quals s'indiquen a l'annex d'aquesta Ordre.
L'any 2013 les tarifes dels contractes administratius adjudicats pel Servei Català de la Salut per a la gestió dels serveis referents a les tècniques de teràpia respiratòria domiciliària per al tractament a domicili de les persones afectades per malalties de l'aparell respiratori s'actualitzaran en el mateix percentatge de variació existent entre les tarifes màximes vigents a 31 de desembre de 2012 i les tarifes màximes aprovades en aquesta Ordre.
Les tarifes màximes que fixa aquesta Ordre són aplicables des de l'1 de gener de 2013.
L'actualització de preus a què fa referència la disposició addicional única és aplicable a partir de la data en què, d'acord amb la normativa vigent i els contractes subscrits, sigui aplicable la revisió de preus.
Concentrador estàtic/concentrador estàtic amb recarregador de bombona: 3,00 euros/sessió.
Bombona portàtil: 0,27 euros/sessió.
Oxigen líquid/concentrador portàtil: 6,33 euros/sessió.
CPAP/humidificador calent (segons prescripció): 1,27 euros/sessió.
Pressió binivell (BIPAP): 1,99 euros/sessió.
Nebulitzador electrònic: 0,91 euros/sessió.
Nebulitzador ultrasònic: 1,59 euros/sessió.
Ventilació mecànica 12 h (sessió/dia), incloent-hi els equips i accessoris necessaris: 6,52 euros/sessió.
Ventilació mecànica 24 h (sessió/dia), incloent-hi els equips i accessoris necessaris: 10,12 euros/sessió.
Monitoratge infantil: 5,74 euros/sessió.
Sistema mecànic d'eliminació de secrecions bronquials: 2,64 euros/sessió.
Sistema mecànic d'aclariment mucociliar: 6,35 euros/sessió.
Pulsioxímetre: 2,18 euros/sessió.
L'article 10.j) de la Llei 15/1990, de 9 de juliol, d'ordenació sanitària de Catalunya, estableix que correspon al Departament de Salut la competència per a l'aprovació dels preus i les tarifes per a la prestació i la concertació de serveis, així com la seva modificació i revisió.
Els contractes administratius que el Servei Català de la Salut ha adjudicat per a la gestió dels tractaments de medicina nuclear estableixen que la contraprestació econòmica es podrà actualitzar en el mateix percentatge que s'hagin actualitzat les tarifes establertes per l'ordre corresponent del Departament de Salut.
S'estableixen per a l'any 2013 les tarifes màximes dels tractaments de medicina nuclear realitzats pels centres i establiments sanitaris que contracti el Servei Català de la Salut, en la forma i la quantia següents:
Tractaments de càncer de tiroides: 1.182,44 euros/tractament.
Tractaments de sinoviortesis o fibrosis de la sinòvia: 319,07 euros/tractament.
Tractament de tumors neuroendocrins: 1.578,35 euros/tractament (tractament: dosis de fins a 100 mCi de radiofàrmac I-MIBG).
Tractament del dolor ossi metastàtic
Tractament del dolor ossi metastàtic amb samari lexidronam: 1.578,35 euros/tractament.
Tractament del dolor ossi metastàtic amb clorur d'estronci: 1.578,35 euros/tractament.
L'any 2013 les tarifes dels contractes administratius adjudicats pel Servei Català de la Salut per a la gestió dels tractaments de medicina nuclear s'actualitzaran en el mateix percentatge de variació existent entre les tarifes màximes vigents a 31 de desembre de 2012 i les tarifes màximes aprovades en aquesta Ordre.
Les tarifes màximes que fixa aquesta Ordre són aplicables des de l'1 de gener de 2013.
L'actualització de preus a què fa referència la disposició addicional única és aplicable a partir de la data en què, d'acord amb la normativa vigent i els contractes subscrits, sigui aplicable la revisió de preus.
L'article 10.j) de la Llei 15/1990, de 9 de juliol, d'ordenació sanitària de Catalunya, estableix que correspon al Departament de Salut la competència per aprovar els preus i les tarifes per a la prestació i la concertació de serveis, així com per modifica-los i revisar-los.
Els contractes administratius que el Servei Català de la Salut ha adjudicat per a la gestió dels serveis d'hemodiàlisi estableixen que en cas de pròrroga les tarifes es poden actualitzar en funció de l'actualització de les tarifes màximes que estableixi l'ordre corresponent del Departament de Salut.
S'estableixen per a l'any 2014 les tarifes màximes dels serveis de diàlisi realitzats pels centres i establiments sanitaris d'àmbit no hospitalari que contracti el Servei Català de la Salut en la forma i la quantia que determina l'annex d'aquesta Ordre.
Els contractes administratius adjudicats pel Servei Català de la Salut per a la prestació dels serveis de diàlisi d'àmbit no hospitalari mantenen durant l'any 2014 les tarifes que els eren aplicables a 31 de desembre de 2013.
Les tarifes màximes que fixa aquesta Ordre són aplicables des de l'1 de gener de 2014.
Centres de diàlisi d'àmbit no hospitalari (abans denominats clubs de diàlisi)
Hemodiàlisis assistides realitzades ambulatòriament amb assistència mèdica i d'infermeria sota la direcció d'un metge nefròleg o metgessa nefròloga; per sessió realitzada, en concepte de material fungible, vigilància clínica i proves complementàries:
a) Modalitat de tractament amb bicarbonat: 151,06 euros.
b) Suplement per hemodiafiltració en línia (HDF): 29,78 euros.
D'acord amb el que estableix l'article 33.2 de la Llei orgànica del Tribunal Constitucional,
Transcriure l'acord adoptat per la Subcomissió de Seguiment Normatiu, Prevenció i Solució de Conflictes de la Comissió Bilateral Generalitat-Estat en la reunió que va tenir lloc el dia 6 de febrer de 2020.
Barcelona, 25 de febrer de 2020
ACORD DE LA SUBCOMISSIÓ DE SEGUIMENT NORMATIU, PREVENCIÓ I SOLUCIÓ DE CONFLICTES DE LA COMISSIÓ BILATERAL GENERALITAT-ESTAT EN RELACIÓ AMB EL DECRET LLEI 6/2019, DE 26 DE NOVEMBRE, DE MESURES URGENTS PER A L'EMERGÈNCIA CLIMÀTICA I L'IMPULS A LES ENERGIES RENOVABLES.
La Subcomissió de Seguiment Normatiu, Prevenció i Solució de Conflictes de la Comissió Bilateral Generalitat-Estado ha adoptat l'acord següent:
Iniciar negociacions per resoldre les discrepàncies competencials suscitades en relació amb els articles 2 apartats 3, 4 i 6; 4; 5.5; 6; 12; 15; 19; 20 i 23 del Decret llei 16/2019, de 26 de novembre, de mesures urgents per a l'emergència climàtica i l'impuls a les energies renovables.
Designar un grup de treball per proposar a la Subcomissió la solució que escaigui.
Comunicar aquest acord al Tribunal Constitucional als efectes previstos en l'article 33.2 de la Llei orgànica 2/1979, de 3 d'octubre, del Tribunal Constitucional, així com inserir aquest acord en el Butlletí Oficial de l'Estat i en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
Ministra de Política Territorial i Funció Pública
El Reial Decret 2329/1983, de 28 de juliol, sobre rehabilitació del patrimoni residencial i urbà, fixa les directrius bàsiques per a les declaracions d'àrees de rehabilitació integrada.
La Generalitat de Catalunya, en virtut de l'article 9.9 de l'Estatut d'Autonomia, té competència per dictar les disposicions normatives en les quals es delimiten els conjunts urbans o rurals que en el territori de Catalunya han de ser objecte de rehabilitació integrada.
En conseqüència, a proposta del Conseller de Política Territorial i Obres Públiques i d'acord amb el Consell Executiu,
Es declara Àrea de Rehabilitació Integrada la zona de Ciutat Vella de Barcelona delimitada per l'àmbit dels Plans Especials de Reforma Interior dels Sectors de la Barceloneta, del Raval i del Sector Oriental del Centre Històric i pel del Reconeixement territorial del Barri Gòtic.
Es determinen, dintre de l'àmbit de l'Àrea de Rehabilitació Integrada, els sectors d'actuació següents: Sector 1, delimitat pels carrers Joaquim Costa, Valldoncella, Tallers, Remelleres, Elisabets, dels Àngels, del Carme.
Sector 2, delimitat pels carrers Sant Pau, Sant Ramon, de l'Est, Arc del Teatre, de l'Olm, Nou de la Rambla, Abat Safont.
Sector 3, delimitat per la Rambla de Caputxins, carrers de Ferran, Avinyó, Escudillers.
Sector 4, delimitat pels carrers Comerç, Princesa, Assaonadors, Blanqueria, Jaume Giralt, Sant Pere més Baix, plaça Sant Pere, passatge de l'Hort dels Velluters, passeig Lluís Companys, passeig Picasso, avinguda Marquès de l'Argentera.
Sector 5, delimitat per l'avinguda Icaria, passeig Nacional, carrer Portal de D. Carles i carrer Drassana.
Les actuacions de rehabilitació es podran acollir als beneficis establerts en l'article 9 del Reial Decret 2329/1983, de 28 de juliol.
En particular, els serà aplicable la subvenció parcial dels interessos en sis punts tal com regula l'article 14.b) de l'esmentat Reial Decret.
El Consell Executiu podrà declarar urgent l'ocupació dels béns afectats per l'expropiació a què doni lloc la realització de les obres de rehabilitació, a efectes del que disposa la Llei d'Expropiació Forçosa, amb referència als sectors delimitats en l'article 2 d'aquest Decret.
Reglament de la Llei 3/1984, de Mesures d'Adequació de l'Ordenament Urbanístic de Catalunya
Disposicions generals sobre planejament
De la suspensió de l'atorgament de llicències prèvia a l'aprovació inicial
De la suspensió de l'atorgament de llicències simultània a l'aprovació inicial
Del procediment per aprovar el planejament urbanístic i dels projectes per desplegar-lo
Dels Plans Parcials d'iniciativa particular i dels Plans Especials que despleguin el Planejament General
Dels Plans Parcials de Promoció Pública
Dels Estudis de Detall, dels Projectes de Delimitació de Polígons i Unitats d'Actuació
Dels Projectes de Reparcel·lació, de la Constitució de les Juntes de Compensació i de les Bases i Estatuts en el Sistema de Compensació
Del desenvolupament per subsectors
Efectes de la classificació urbanística del sòl
Valoració de l'aprofitament mitjà
Execució dels Plans d'Ordenació per sector d'urbanització prioritària
Registre de sòls d'urbanització prioritària
Declaració de l'incompliment de l'obligació d'urbanitzar
Incompliment de l'obligació d'edificar
De la intervenció en l'ús del sòl i de l'edificació
Dels certificats sobre aprofitament urbanístic
Dels edificis i usos disconformes
71.1 Estan subjectes al règim de comunicació prèvia els actes d'ús del sòl i d'implantació d'obres conformes amb l'ordenament jurídic urbanístic següents:
a) La primera utilització i ocupació dels edificis i les construccions de nova planta, la de les ampliacions dels existents i dels sotmesos a obres per canviar el seu ús característic o a obres de gran reforma o rehabilitació que comportin la interrupció de la seva utilització i ocupació.
b) Les obres que no s'ajustin al projecte tècnic autoritzat i que no l'alterin substancialment.
c) El canvi d'ús i les obres vinculats al desenvolupament d'activitats que, d'acord amb la legislació sectorial, no necessiten llicència prèvia.
71.2 Les ordenances municipals sobre ús del sòl i edificació poden substituir l'exigència de llicència urbanística per la de comunicació prèvia per a actes determinats en funció de la seva entitat o característiques.
Aquesta facultat no pot abastar en cap cas els actes següents:
a) Les obres que, d'acord amb la legislació sobre ordenació de l'edificació, requereixen l'elaboració d'un projecte tècnic.
b) La primera utilització i ocupació parcials dels edificis i les construccions.
c) Les parcel·lacions urbanístiques.
d) El canvi d'ús a residencial de les obres implantades.
e) Els usos i les obres provisionals.
f) Els usos i les obres en sòl no urbanitzable i sòl urbanitzable no delimitat.
No estan subjectes a llicència urbanística prèvia els actes a què fa referència l'article 5 en els supòsits següents:
a) Les obres incloses en els plans o els projectes d'urbanització degudament aprovats.
b) Les parcel·lacions urbanístiques incloses en un projecte de reparcel·lació.
c) Les obres que s'han de dur a terme en compliment d'una ordre d'execució o de restauració, quan no requereixin projecte tècnic o quan la mateixa ordre o l'acte que ordena la seva execució subsidiària incorpori el projecte tècnic requerit.
d) Els actes d'ús del sòl i edificació subjectes al règim de comunicació prèvia de conformitat amb el que estableix l'article 71 o al règim de declaració responsable de conformitat amb la legislació sectorial aplicable.
22.2 Correspon emetre aquest informe amb caràcter preceptiu a la direcció general competent en matèria de paisatge, excepte quan la comissió territorial d'urbanisme que pertoqui hagi d'intervenir en el procediment d'aprovació de l'actuació.
En aquest supòsit, correspon a la comissió territorial d'urbanisme avaluar la idoneïtat i la suficiència dels criteris o les mesures adoptades a l'estudi d'impacte i integració paisatgística requerit i fixar o indicar les mesures escaients per millorar la implantació de l'actuació en el paisatge.
22.3 L'informe preceptiu de la direcció general competent en matèria de paisatge ha de ser emès a petició de l'ajuntament o d'altres administracions on s'hagi presentat el conjunt de la documentació necessària per obtenir l'aprovació de l'actuació específica.
22.2 Correspon emetre aquest informe amb caràcter preceptiu a la Direcció General d'Arquitectura i Paisatge en els supòsits següents:
a) Quan d'acord amb l'article 12.2 i la disposició transitòria primera de la Llei 8/2005, de 8 de juny, de protecció, gestió i ordenació del paisatge, així ho determinin els plans territorials parcials i els plans directors territorials.
b) En tots els altres supòsits que ho estableixi la legislació territorial i urbanística, i en tot cas, en les actuacions, usos, activitats i noves construccions que s'han d'autoritzar pel tràmit previst en l'article 48 del Decret legislatiu 1/2005, de 26 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'urbanisme.
c) En tots aquells supòsits que la normativa general o sectorial ho determini, a demanda de l'òrgan urbanístic a qui correspon l'aprovació del planejament o del projecte.
22.3 L'informe preceptiu de la Direcció General d'Arquitectura i Paisatge, serà emès a petició de l'ajuntament o d'altres administracions on s'hagi presentat el conjunt de la documentació necessària per a obtenir l'aprovació de l'actuació específica.
20.1 L'estudi d'impacte i integració paisatgística es requereix en els supòsits següents:
a) En les actuacions en què, d'acord amb la legislació urbanística, és exigible per a l'aprovació d'un projecte d'actuació específica en sòl no urbanitzable i per a l'atorgament de llicències urbanístiques per implantar obres o ampliar les existents, pròpies d'una activitat agrícola, ramadera o rústica en general, quan superin els llindars que estableixin el planejament territorial i el planejament urbanístic.
b) En altres supòsits en què ho estableixi una llei, una disposició de caràcter general o un pla territorial o urbanístic.
20.1 L'Estudi d'impacte i integració paisatgística es requereix en els següents supòsits:
a) en aquelles actuacions, usos, activitats i noves construccions en sòl no urbanitzable que s'han d'autoritzar pel procediment previst a l'article 48 del Decret legislatiu 1/2005, de 26 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'urbanisme.
b) en els supòsits en què així es requereixi pel planejament territorial o urbanístic.
c) en tots aquells altres supòsits en què així ho estableixi qualsevol llei o disposició de caràcter general.
Les bases de les convocatòries d'ajuts i subvencions que tinguin com a beneficiaris mitjans de comunicació han d'incloure llur compromís de fomentar els drets de les dones i evitar la discriminació de les dones.
L'incompliment del compromís establert per l'apartat 1 constitueix una causa de revisió i, si escau, de revocació de l'ajut o la subvenció.
Les edificacions existents a l'entrada en vigor de la Llei 8/1990, de 25 de juliol, situades en sòls urbans o urbanitzables, realitzades de conformitat amb l'ordenació urbanística aplicable o respecte de les quals ja no sigui procedent dictar mesures de restabliment de la legalitat urbanística que impliquin la seva demolició, s'entenen incorporades al patrimoni del seu titular.
Els deures que preveu aquesta Llei per a les actuacions de dotació són aplicables, de la manera que preveu la legislació sobre ordenació territorial i urbanística, als canvis de l'ordenació que prevegin l'increment d'edificabilitat o de densitat o el canvi d'usos el procediment d'aprovació dels quals s'iniciï a partir de l'entrada en vigor de la Llei 8/2007, de 28 de maig, de sòl.
Si, transcorregut un any des de la seva entrada en vigor, l'esmentada legislació no té establertes les regles necessàries per a la seva aplicació, des de l'esmentat moment i fins a la seva adaptació a aquesta Llei són aplicables les següents:
a ) L'instrument d'ordenació ha de delimitar l'àmbit de l'actuació, ja sigui continu o discontinu, en què s'inclouen els increments d'edificabilitat o densitat o els canvis d'ús i les noves dotacions corresponents a aquests i ha de calcular el valor total de les càrregues imputables a l'actuació que correspon a cada nou metre quadrat de sostre o a cada nou habitatge, segons correspongui.
b ) Els propietaris poden complir els deures que consisteixin en el lliurament de sòl, quan no disposin del necessari per fer-ho, pagant el seu equivalent en diners.
c ) Els deures s'han de complir en el moment de l'atorgament de la llicència o l'acte administratiu d'intervenció que es requereixi per a la materialització de la major edificabilitat o densitat o l'inici de l'ús atribuït per la nova ordenació.
En l'execució de les expropiacions a què es refereix l'apartat segon de l'article 29, que requereixin el desallotjament dels ocupants legals d'immobles que constitueixin la seva residència habitual, l'Administració expropiadora o, si s'escau, el beneficiari de l'expropiació han de garantir el dret d'aquells al reallotjament, posant a la seva disposició habitatges en les condicions de venda o lloguer vigents per als subjectes a règim de protecció pública i superfície adequada a les seves necessitats, dins dels límits que estableix la legislació protectora.
En les actuacions aïllades no expropiatòries, els arrendataris dels habitatges demolits tenen el dret de retorn que regula la legislació de l'arrendament, exercitable enfront del propietari de la nova edificació, sigui quin sigui.
En aquests casos, s'ha de garantir l'allotjament provisional dels inquilins fins que sigui possible el retorn.
Per a la capitalització de la renda anual real o potencial de l'explotació a què es refereix l'apartat 1 de l'article 23, s'ha d'utilitzar com a tipus de capitalització el valor mitjà de les dades anuals publicades pel Banc d'Espanya de la rendibilitat de les obligacions de l'Estat a 30 anys, corresponents als tres anys anteriors a la data a la qual s'hagi d'entendre referida la valoració.
Per a la capitalització de la renda anual real o potencial de l'explotació a què es refereix l'apartat 1 de l'article 23, s'ha d'utilitzar com a tipus de capitalització l'última referència publicada pel Banc d'Espanya del rendiment del deute públic de l'Estat en mercats secundaris a tres anys.
Les ciutats de Ceuta i Melilla han d'exercir les seves potestats normatives reglamentàries en el marc del que estableixen les lleis orgàniques respectives per les quals s'aproven els seus estatuts d'autonomia, aquesta Llei i les altres normes que l'Estat promulgui a aquest efecte.
En tot cas, correspon a l'Administració General de l'Estat l'aprovació definitiva del Pla general d'ordenació urbana d'aquestes ciutats i de les seves revisions, així com de les seves modificacions que afectin les determinacions de caràcter general, els elements fonamentals de l'estructura general i orgànica del territori o les determinacions a què es refereix l'apartat quart de la disposició final primera d'aquesta Llei.
L'aprovació definitiva dels plans especials no previstos en el Pla general, i de les seves modificacions, així com de les modificacions del Pla general no compreses en el paràgraf anterior, correspon als òrgans competents de les ciutats de Ceuta i Melilla, amb l'informe previ preceptiu de l'Administració General de l'Estat, el qual és vinculant pel que fa a qüestions de legalitat o a l'afectació a interessos generals de competència estatal, s'ha d'emetre en el termini de tres mesos i s'entén favorable si no s'emet en el termini esmentat.
Les ciutats de Ceuta i Melilla han d'exercir les seves potestats normatives reglamentàries dins del marc d'aquesta Llei i de les que l'Estat promulgui a l'efecte.
En tot cas, correspon a l'Administració General de l'Estat l'aprovació definitiva del Pla general d'ordenació urbana d'aquestes ciutats i de les seves revisions, així com de les seves modificacions que afectin les determinacions de caràcter general, els elements fonamentals de l'estructura general i orgànica del territori o les determinacions a què es refereix l'apartat tercer de la disposició final primera d'aquesta Llei.
L'aprovació definitiva dels plans parcials i especials, i de les seves modificacions o revisions, així com de les modificacions del Pla general no compreses en el paràgraf anterior, correspon als òrgans competents de les ciutats de Ceuta i Melilla, amb l'informe previ preceptiu de l'Administració General de l'Estat, el qual és vinculant pel que fa a qüestions de legalitat o a l'afectació a interessos generals de competència estatal, s'ha d'emetre en el termini de tres mesos i s'ha d'entendre favorable si no s'emet en l'esmentat termini.
S'han de fer constar mitjançant inscripció els actes i acords a què es refereixen les lletres a, b, g i h de l'article 51, així com la superfície ocupada a favor de l'Administració, perquè es tracta de terrenys destinats a dotacions públiques per l'ordenació territorial i urbanística.
S'hi ha de fer constar mitjançant anotació preventiva els actes de les lletres c i f de l'article 51, que s'ha de practicar sobre la finca en la qual recaigui l'expedient corresponent.
Aquestes anotacions caduquen als quatre anys i es poden prorrogar a instància de l'òrgan urbanístic actuant o resolució de l'òrgan jurisdiccional, respectivament.
S'hi ha de fer constar mitjançant una nota marginal els altres actes i acords a què es refereix l'article 51.
S'han de fer constar mitjançant inscripció els actes i acords a què es refereixen les lletres a, b, g i h de l'article 51, així com la superfície ocupada a favor de l'Administració, ja que es tracta de terrenys destinats a dotacions públiques per l'ordenació territorial i urbanística.
S'han de fer constar mitjançant anotació preventiva els actes de les lletres c i f de l'article 51, que s'ha de practicar sobre la finca en la qual recaigui l'expedient corresponent.
Les anotacions caduquen al cap de quatre anys i poden ser prorrogades a instància de l'òrgan urbanístic actuant o per resolució de l'òrgan jurisdiccional, respectivament.
S'han de fer constar mitjançant inscripció els actes i acords a què es refereixen els apartats 1, 2, 7 i 8 de l'article 51, així com la superfície ocupada a favor de l'Administració, perquè es tracta de terrenys destinats a dotacions públiques per l'ordenació territorial i urbanística.
S'hi han de fer constar mitjançant anotació preventiva els actes dels apartats 3 i 6 de l'article 51.
Aquestes anotacions caduquen al cap de quatre anys i es poden prorrogar a instància de l'òrgan urbanístic actuant o resolució de l'òrgan jurisdiccional, respectivament.