projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Les Festes de Primavera de Palafrugell són la continuació pràcticament ininterrompuda del Carnaval.
En l'acabar la guerra civil, les festes de Carnaval es van prohibir arreu de l'estat.
Poc a poc, durant el franquisme moltes poblacions, entre elles Palafrugell, van anar celebrant festes que recordaven els antics carnavals però sense fer referència directa al nom per tal d'eludir possibles prohibicions.
L'any 1963, van optar per dir les coses pel seu nom, provocant una ordre governativa que prohibia expressament qualsevol celebració de caire carnavalesc en l'època que li pertocava, just abans de Quaresma.
La inicial resignació popular va donar pas a una nova celebració impulsada pel jovent de la vila: el Carrusel de la Costa Brava.
Per Segona Pasqua i amb aquest nom de caire turístic van organitzar un seguici carnavalesc fora de temps.
Quan es va recuperar la festa del Carnaval, amb l'arribada de la democràcia va prendre només una dimensió a nivell infantil i en concret per mitjà de les escoles.
Al llarg dels anys, l'entorn d'aquest Carrusel, s'hi han anat entreteixint un programa d'actes sovint canviants o intermitents, que amb més o menys arrelament ocupen els dos caps de setmana de les festes: havaneres, ball, sardanes, disfresses, fira i fireta infantil, correbars, matinades (Tustarrada), mostra d'esbarts, les festes de l'aigua (la Turraiada i la Panxolinada), pregó...
D'entre el ventall d'actes destaquen el Festival de Country des del 2000, el festival gastronòmic els Enfilalls des del 2001 i el Qwerty Festival (Festival de Músiques del Món de Palafrugell) des del 2009.
L'acte principal és el Carrusel i a més dels participants locals la qual hi prenen part també carrosses d'altres indrets del país, en especial de les comarques gironines.
El Carrusel és un concurs de carrosses que s'estructura en tres apartats i aquestes són elaborades durant bona part de l'any pels mateixos membres de les colles en una nau industrial que només te aquesta utilitat.
En primer lloc les carrosses que no entren a concurs i entre les quals hi ha la de la reina de les festes i de les pubilles.
En segon lloc segueixen les carrosses ja estrenades, aquelles provinents d'altres poblacions, que es van estrenar per Carnaval a les seves poblacions i s'apunten per Segona Pasqua a participar al Carrusel de Palafrugell.
I les darreres són les carrosses de les set colles locals: La Garoina, Imaginació, Carnatxa, Pagesos i Cia, Júniros, els Follets i Dàmates.
Després de la passada, les carrosses inèdites es deixen en exposició perquè tothom les pugui veure.
El Carrusel es tanca amb un ball, a la mitja part del qual es fan públics i es lliuren els premis.
Entorn el 17 de gener es celebren les festes de Sant Antoni Abat, protector dels animals, celebracions en les que s'organitzen les cavalcades dels tres tombs, curses, benediccions dels animals a més d'altres actes.
Els Tres Tombs d'Anglesola són molt coneguts tant a les comarques lleidatanes com arreu del país, i any rere any atrauen molts visitants i participants; han donat una projecció i reconeixement important al municipi, i han contribuït a la recuperació d'espais, carruatges, carros i eines agrícoles.
La festa, com tots els Tres Tombs que es celebren, recorda la gran importància que en el passat va tenir la tracció animal tant per la realització del treball al camp com pel transport de persones i mercaderies.
Es celebra el segon diumenge després de Pasqua.
Celebrada en honor a Sant Antoni Abat, copatró de la ciutat, Vilanova i la Geltrú celebra cada any el 17 de gener l'acte principal de la Festa dels Tres Tombs, una jornada d'exhibició etnogràfica de l'univers traginer que per la qualitat, quantitat i diversitat dels participants s'ha convertit en una de les més importants del nostre país.
Es celebra pels voltants del 17 de gener.
Una de les celebracions festives que més participants aplega Caldes de Montbui és la festa en honor a Sant Antoni Abat.
Aquesta població del Vallès Oriental té un llegat pagès i ramader molt important que amb el temps s'ha anat perdent.
Degut a aquest passat, en què la població depenia de l'estat de salut dels animals, la festa de Sant Antoni Abat va anar agafant molta importància, i és que aquest Sant és tingut per patró del animals, especialment dels domèstics, que conviuen amb l'home.
La celebració té lloc el primer diumenge després del dia 17 de gener.
La Festa dels Tonis es celebra a Manlleu des del s.
XIX, aquesta festa és molt rellevant per aquesta vila osonenca degut al seu passat traginer i taverner, la qual cosa ve estretament lligada amb la devoció de la població a Sant Antoni Abat, patró dels animals de peu rodó com els cavalls i els bous.
Cal destacar elements festius com el passant de nit o cercavila de vigília i el passant dels Tres Tombs.
El dia central de la festa té lloc el diumenge següent a la diada del Sant.
Diumenge missa solemne en honor a la Verge del Remei, castanyada popular, concurs de pintura ràpida i de ratafia, cercavila, activitats culturals, esportives i lúdiques
Organitzadors: Ajuntament d'Anglès- regidoria de festes, Comissió de Festes, Parròquia de Sant Miquel d'Anglès
Les festes de Santa Tecla de Tarragona tenen el seu origen com a festa popular en una gran processó celebrada el 1321 per rebre la relíquia del braç de Santa Tecla que arribà a la ciutat de Tarragona per intercessió del rei català Jaume II.
L'estructura bàsica de la festa, documentada el 1370 a les Ordinacions de Santa Tecla, inclou molts dels rituals festius que encara avui es realitzen a Tarragona: la cercavila de la vigília, l'anada i tornada d'ofici i la processó del Braç de Santa Tecla, essent aquesta darrera ja documentada l'any anterior, el 1369.
El seguici popular es troba documentat com a element essencial de les festes de Santa Tecla des del segle XIV.
A finals del segle XVIII s'integraren nous elements a la festa: els castells, les matinades, el castell de focs i el cant de goigs a la catedral i l'aparició del Magí de les Timbales, que esdevindrà figura emblemàtica del seguici.
La supressió del caràcter festiu de la jornada de la Santa (1911-17) i la guerra civil, van suposar un retrocés en la celebració de les Festes i en alguns casos la desaparició d'algun element.
A partir dels anys vuitanta del segle XX, l'arribada dels ajuntaments democràtics va significar la recuperació de la festa tal i com es celebra en l'actualitat, conjugant els elements tradicionals amb noves activitats festives i amb un fort arrelament popular.
En conjunt, les festes de Santa Tecla són, actualment, la suma de diverses etapes cada una de les quals ha anat aportant uns determinats elements que han esdevingut tradicionals, i que han contribuït a la conformació d'una festa que, a partir d'un eix central, consolida un ritu nou i vell alhora.
Les Festes de Santa Tecla, festa gran de la ciutat de Tarragona, tenen IIoc al voltant de la data del 23 de setembre, jornada central de la celebració i diada de la patrona de la ciutat.
La festa té onze jornades repartides en deu dies, cadascun anunciat per les matinades, i una nit completa, la del 22 al 23 de setembre.
Les Festes comprenen multitud d'activitats organitzades per nombrosos col·lectius ciutadans, alhora que el seguici popular i els castells són els elements associatius i identificadors de la col·lectivitat, així com l'eix vertebrador de la celebració.
Dels elements que conformen les Festes de Santa Tecla de Tarragona, mereixen una especial menció el Magí de les Timbales, els Gegantons Negritos, els Gegants Moros, els Gegants Vells, els Nanos Vells, el Ball de Bastons, els Castells amb esment específic als Pilars caminant i els Tocs de campanes.
Gegants de Tarragona a la plaça de la Font. (cap a 1900).
Nanos de Tarragona davant de l'Ajuntament de Tarragona. (cap a 1920).
El Magí de les Timbales al Pla de Palau.
La Negrita i els gegants de la ciutat
Part de la comparsa dels Nanos a la plaça de la Font
Ball de Bastons de l'Esbart Santa Tecla.
Ball de Bastons de l'Esbart Sant Tecla.
Castellers de Sant Pere i Sant Pau.
Castell de focs a la punta del Miracle
Consisteix en la realització de les tradicionals Catifes al llarg del carrer major, repics de campanes, la processó amb el Santíssim Sagrament sota pal·li al migdia i la celebració a la tarda d'una cercavila amb el seguici festiu de Cervera, compost per les timbales, gegants, ball de diables, ball d'espases, Cérvol Tibau, grups de música i banda.
A la vigília es celebra la festa dels Diables de Cervera - Carranquers amb una mostra de cultura popular i la realització del Ball de Diables amb format ball parlat.
Campanes, Santíssim Sagrament sota pal·li, catifes, processó, cercavila, seguici, ball parlat, balls, timbales.
Organitzadors: Parròquia de Cervera, Agrupació Seny Major.
Data celebració: Corpus (dates mòbils)
Actes a destacar: Repic de campanes, sortida festiva de la Mare de Déu de la Salut de la catedral a l'ermita, hissada de la bandera catalana i pregó, actuacions de colles i corals de Sant Feliu de Llobregat, missa solemne, ball de la soca (ball tradicional de Sant Feliu de Llobregat), ballada de sardanes, rifa del xai, entronització de la Mare de Déu de la Salut
Elements festius d'interès: Imatge de la Mare de Déu de la Salut, ermita de la Salut, trabucaires de Sant Llorenç, Ball de la Soca (Esbart Agrupació Cultural Folklòrica de Sant Feliu de Llobregat)
Data de celebració: Dilluns de Pentecosta (Dilluns de Pasqua Granada)
Organitzadors: Associació Cultural Calaix de Sastre
Web: http://www.calaixdesastresantfeliu.cat/festes3/aplec-de-la-salut.html
Municipi: Sant Feliu de Llobregat
El contrapàs era un estil de dansa que es ballava encara a mitjan del segle XIX.Els balladors, posats en rengle i agafats de les mans, coreogràficament dibuixaven unes figures mentre anaven donant la volta a la plaça, de tal manera que en acabar la melodia es tornaven a trobar al mateix lloc de l'inici.Era un ball extens de durada, amb una melodia d'uniformitat tonal i una lletra en la qual es narrava la passió de Crist.
Aquesta dansa cantada es coneixia amb el nom de "Divino".
El mestre Francesc Pujol i Pons, a inicis del segle XX va escoltar sencer el cant del "Divino" de la veu d'un vell cornamusaire, en Miquel Puigbò i Farrés, conegut com a Quel de la Munda, veí de Sant Vicenç de Torelló.
En Francesc Pujol el va recollir i transcriure, donant-lo a conèixer en nom de l'Obra del Cançoner Popular en el Congrés Internacional d'Història de la Música, celebrat a Viena l'any 1927.
És una de les peces litúrgiques més importants del cançoner tradicional català.
Després de mig any d'investigació i de reconstrucció de la peça, amb la proposta musical, coreogràfica i tècnica d'Agustí Ros i de Carles Mas, els veïns de Sant Vicenç de Torelló van ballar el "Divino" per la Setmana Santa de 1991, després de més de cent anys.
Ben aviat es va crear l'associació Amics del Contrapàs Llarg de Sant Vicenç de Torelló, entitat que des de llavors organitza la representació, tenint cura del seu manteniment i de la seva difusió.
Des de llavors es representa cada dissabte de Rams, començant el seguici a la plaça del Castell i anant fins a la plaça de l'Església on es balla.
Les corals locals Lloriana i Lloriana jove interpreten diverses peces en els diferents espais del trajecte.
Durant el seguici es desplacen amb el so de sis timbals que encapçalen la comitiva, tot marcant el ritme.
El text conté el dramatisme que necessita un drama litúrgic que es representava dins l'església a l'època medieval.
El "Divino" de Sant Vicenç de Torelló es caracteritza per la seva sobrietat, tant en els moviments com en la indumentària, tant els balladors com les corals, sense anar uniformats, van vestits de negre.
La dansa l'executen setze balladors, homes i dones, agafats de les mans i disposats en forma de mitja lluna, evolucionant fins arribar a quadrar la dansa.
Acabar en el mateix lloc on l'han començat, només guiats pel cant, no sempre s'aconsegueix.
La lletra es interpretada per tretze cantadors, als quals respon tot el cor, només homes, en un diàleg cantat encadenat sempre diferent.
Actualment és l'únic contrapàs llarg que es representa anualment amb aquestes característiques estructurals interpretat per la gent del carrer.
La programació s'inicia el dia 17 amb la celebració de la missa pels difunts a la capella de Sant Antoni.
Durant el cap de setmana es celebra un sopar de germanor i ball per a tothom.
El diumenge es realitza a la Basílica de Santa Maria, una missa en honor al sant.
Organitzadors: Pagesos dels Cortals de Sant Antoni
Data celebració: El dia 17 de gener i el següent cap de setmana
Tots els participants fan una llarga ruta pels pobles participants, acompanyats dels cavalls i els tractors i carrosses ben decorats.
La cavalcada finalitza a Castellterçol on es beneeixen els cavalls i els tractors per aquest any de treball que els espera.
La Cavalcada dels Tres Tombs compta amb la participació de centenars de pagesos i vilatants que durant aquests últims caps de setmana han estat treballant per decorar les carrosses i els animals que els acompanyen.
Cavalls i tractors surten al carrer per beneïr l'any de treball que els espera.
La festa consisteix en una cercavilla conjunta amb els pobles de Castellcir, Sant Quirze Safaja i Granera, que finalitza a Castellterçol.
Organitzadors: Gremi de Traginers de Castellterçol, St Quirze Safaja, Castellcir i Granera (93 866 61 88)
Web: http://www.festacatalunya.cat/articles-mostra-2137-cat-festa_de_sant_antoni_abat._cavalcada_dels_tres_tombs_a_castellter%C3%A7ol.htm
Data celebració: 17 de gener (Cada 17 de gener)
Per donar més vistositat a la festa es guarneixen els animals, els carros i les carrosses.
Missa de Sant Antoni Abat, esmorzar a casa de l'abanderat, esmorzar popular, benedicció de la bandera, cavalls i carruatges, passada pels carrers de la ciutat i recepció de tots els carruatges per part de les autoritats que els lliurarà els obsequis a tots i totes les participants.
Organitzadors: Els Tres Tombs de Barberà i la Associació Cultural La Cooperativa en col·laboració amb l'Ajuntament de Barberà del Vallès
Data celebració: Segon diumenge de febrer
La vianda de Sant Antoni consisteix en fer un present a tot aquell que vagi a missa.
Un cop acabat l'ofici i dintre del mateix temple cada assistent rep una bossa amb dues botifarres (una blanca i una negra), fruita i vi.
La festa continua amb un dinar a l'hostal.
A destacar els goigos a lloar de Sant Antoni d'Abat.
Organitzadors: Parròquia d'Ardèvol
El diumenge la benedicció dels animals i el dilluns el rés del rosari a la petita capella de Sant Antoni i a l'acabament l'encesa d'una petita foguera que té un origen molt llunyà i que encara es manté.
De totes les festes de Sant Antoni Abat que tenen lloc a la comarca l'única que fa l'encesa de la foguera és aquesta de Cornellà del Terri.
Organitzadors: Veïns i veïnes de Cornellà del Terri amb l'Ajuntament del poble.
Data celebració: 3 de gener (Cap de setmana després del 17 de gener)
El dissabte és el dia que la persona designada a portar el penó el rep a casa seva mateix, i en agraïment, convida a tothom a bunyols i vi bo.
La cavalcada amb els animals té una gran participació.
Davant del petit oratori de Can Trull es fa el rés del parenostre on tampoc hi falten bunyols i vi bo.A la plaça Major de Banyoles alguns dels pabordes ballen la sardana "Bon dia Elionor", una sardana curta que sempre ha format part dels actes de Sant Antoni Abat.
Passejada pels carrers de Banyoles dels animals amb els seus amos.
En els darrers anys s'hi han afegit grups de cavallistes que mostren uns cavalls esplèndids.
Organitzadors: Grup Hípic de Banyoles i Ajuntament de Banyoles
Data celebració: 3 de gener (Cap de setmana més proper al 17 de gener)
Passejada de carros i carruatges, benedicció dels animals, rebuda dels carros i carruatges per part de l'Ajuntament de Barcelona.
Se celebra al voltant del Portal de Sant Antoni Abat, un espai que uns anys més tard va donar pas a un nou barri: el de Sant Antoni.
La cavalcada, de bon matí, concentra genets i carruatges amb els seus cavalls en un punt convingut de Montjuïc.
Des d'aquí s'inicia una desfilada tècnica fins a l'avinguda de Mistral.
A dos quarts d'onze del matí i després de la cerimònia d'entrega d'estendards i penons comença la cavalcada dels Tres Tombs pròpiament, que recorre diversos carrers, passant sempre, però, per la ronda de Sant Pau on, davant de l'Escola Pia de Sant Antoni, es procedeix a la benedicció d'animals.
La cavalcada finalitza a la plaça de Sant Jaume amb la rebuda del seguici per les autoritats municipals electes.
A la cavalcada hi desfilen disset genets vestits de gala i amb barret de copa alta.
Tres d'aquests, el portant i els cordoners de l'estendard de sant Antoni Abat, encapçalen la comitiva, i un altre genet porta el penó de santa Eulàlia.
Aquests disset genets són precedits pels llancers i la banda de música de la secció muntada de la Guàrdia Urbana de Barcelona.
Els segueixen un carruatge amb la imatge de sant Antoni i altres carruatges de les diferents entitats i administracions organitzadores.
La resta de participació de genets i carruatges en els Tres Tombs de Sant Antoni de Barcelona és oberta a totes les entitats i tota la ciutadania de Barcelona.
Els Tres Tombs barcelonins també conviden carros i cavalleries d'altres poblacions
És tradició que els participants llancin caramels al públic que contempla la desfilada.
Altres elements festius de la Diada: Panets de Sant Antoni, Tortell de Sant Antoni, guarniments que aquest dia llueixen els animals que participen dels Tres Tombs, Passants o Beneïdes.
Organitzadors: Federació Tres Tombs Sant Antoni de Barcelona (Germandat de Sant Antoni Abat, l'Arca de Noè -Taller de Cultura-; AVV Barri de Sant Antoni i Sant Antoni Comerç); Federació Catalana dels Tres Tombs.
La nit del dissabte al Casal Municipal té lloc la subhasta dels productes donats pels veïns -la gent prepara dolços i menjar-.
El que es recull està destinat a millores del convent de Sant Salvador.
L'endemà, diumenge, es fa la benedicció dels animals.
Organitzadors: Parròquia i Comissió de festes
Data celebració: 1 de gener (Es celebra el primer cap de setmana després del dia 17 de gener.)
Va ser tradicional durant molts anys a Arnes l'escenificació de la vida del Sant, Patró dels animals, a la plaça de la vila la nit del 17 de gener a la llum dels cremallers.
Aquesta antiquisima tradició es va perdre durant molts anys i cap al 2005 l'Associació de Joves d'Arnes la va voler recuperar.
Tot i que de moment no s ́ha pogut tornar a muntar una representació, sí que es fa, el dissabte més proper al dia 17 de gener, la benedicció dels animals, una subhasta de plats cuinats i dolços que dóna la gent del poble, i s'organitzen jocs tradicionals per a xiquets i grans.
Es fa també una gran foguera al voltant la qual la gent rosteix i menja xoriç i llonganissa.
Organitzadors: Associació de Joves d'Arnes
La tradició de la festa arrenca de l'edat mitjana i a Gandesa està documentada per escrit des de 1801 en el llibre de comptes de la Confraria de Sant Antoni.
Els principals actes d'aquesta festa són la recollida de la llenya pels diferents carrers de Gandesa per part dels majorals i majorales, acompanyats pel "Baconet" de Sant Antoni, les pubilles, pubilleta i hereu que fan la plega, els gralles i gegants de Gandesa i dos ruquets que amb carro porten la imatge de Sant Antoni.
Aquesta llenya després es subhasta a la plaça juntament amb la coca i el rodot de Sant Antoni.
Diu la tradició que cada any per Sant Antoni es rifava el baconet que durant tot l'any es passejava per Gandesa i que entre tots l'anaven atipant, d'aquí bé que el "Baconet" de Sant Antoni protagonitzi tots els actes de la festa (en forma de cap-gros) i que evidentment un altre dels actes força esperat és la seva rifa.
Un altre dels actes que s'ha mantingut és la benedicció dels animals a la portalada romànica de l'Arxiprestal, on seguidament es beneeixen i es posen a la venda les coques de Sant Antoni.
En acabar la rifa del baconet i de les coques, es canten els "ditxos" de Sant Antoni.
Aquestes dites o cobles populars a Sant Antoni són una mostra molt interessant de la literatura popular gandesana i el costum a continuat fins als nostres dies gràcies a l'existència de poetes populars encarregats cada any de dir els seus versos, versos que any rera any pateixen alguna nova incorporació amb critiques a possibles actes polítics que no agradin al poble.
Per acabar la Festa, Ballada de la dansada de Gandesa al voltant de la foguera per part del Cap de dansa.
Els balladors obsequiaran a les balladores la coca de Sant Antoni, i el baconet donarà caramels als balladors.
Un programa tradicional de la festa pot consistir en: Petards de Bon dia!; recollida de la llenya i plega pels carrers, acompanyats per la rondalla; Benedicció d'animals, coques i cócs típics; Encesa de la foguera de sant Antoni; Benedicció dels Tres Tombs a la porta romànica de l'església; Missa en honor a sant Antoni Abat i ofrena de l'oli nou al sant per part de les pubilles i l'hereu; Rifa del baconet de sant Antoni i subhasta del rodot de sant Antoni (és un tipus de coc fet a la cassola); Recitada dels ditxos a sant Antoni, cantats i tocats per l'a tot arreu coneguda Rondalla de sant Antoni; Ballada de la dansada al voltant de la foguera.
Organitzadors: Majorals i majorales de sant Antoni i Excm.Ajuntament de Gandesa.
El cap de setmana més proper al 17 de gener es celebra la Festa de "SANT ANTONI" (dissabte i diumenge).
Aquesta festa és molt popular al poble, ja que tots els veïns es reuneixen, a cada carrer del poble es munten unes grans fogueres, on després es soparà tots junts carn i embotits a la brasa.
Després hi ha ball d'orquestra fins a altes hores de la matinada.
El diumenge amb un poc de ressaca s'organitza la subhasta amb la Foguera de la Plaça on cadascú compra el que vol per tal de col•laborar (pastes, pastels, etc.).
Data celebració: 17 de gener (El cap de setmana més proper al dia 17 de gener.)
Els actes comencen al matí amb la missa i la benedicció dels animals.
Seguidament es fa la subhasta de dolços i pastes típiques del poble.
Un dinar de germanor reuneix els veïns del poble tot menjant clotxa -dinar típic del camp consistent en un pa de pagès buidat i ple d'arengada, llangonissa, tomaca, ceba....
A destacar: Missa i Processó Cantada, benedicció de coques i tot seguit Sardanes el dia de la festa.
Els dies anteriors hi ha diferents activitats recreatives, esportives i culturals.
EL BALL DEL MOC TRADICIÓ DE SARROCA
Per la Festa Major, ja sigui en la d'estiu o en la d'hivern, és fa el tredicional ball del moc.
Ës tipic del poble i té lloc l'ultim dia de les festes.
Es realitzen dos cançons, es fa una rollana, hi participen els més petits del poble i, un cop acabades se'ls regala una bossa de llaminadures
Organitzadors: Ajuntament de Sarroca de Lleida
Data celebració: 17 de gener (durada 3-4 dies)
Missa, benedicció dels animals, repartiment de panoli a càrrec de les pubilles, romeria de carros.
Nit dels Cremallers i ballada de jotes (balls típics del Cap de Ball, punxonet, polca i jota).
Nit dels Cremallers i ballada de jotes.
Organitzadors: Ajuntament, parròquia.
Data celebració: 17 de gener (Diumenge posterior al dia 17)
La festa, que mai ha deixat de celebrar-se, manté com a tradicional la Benedicció dels animals i el repartiment de pa beneït, així com la subhasta de coques també beneïdes i la dansada de jotes.
Fins als anys seixanta encara es feien les tradicionals carreres de cavalls i rucs que es mantenen en altres poblacions riberenques com Ascó i Garcia.
A les 9 del matí, es va a la parada que tenen les Adoli (Associació de Dones de Linyola) i es beneeix els panets de Sant Antoni que han fet.
Acabada la missa major, el mossèn revestit i amb escolans, surt a la plaça de l'església i des de dalt d' una tarima beneeix primer als cavalls i tot seguit a tota mena d'animals.
Cap a migdia uns 50 cavalls fan els Tres Tombs al poble.
Després es fa un dinar popular i a la tarda l'associació de jovent, fa un gran bingo popular.Al llarg del dia hi ha mercat amb paradetes de les Adoli, el Cau, el Futbol Sala, l'IES de Bellcaire, etc, que venen diferents articles.
Benedecció d'animals i Tres Tombs pels carrers del poble.
Organitzadors: revista Barret Picat