projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El Parc disposa d'una sèrie d'equipaments concebuts per facilitar la visita al públic i proporcionar uns serveis de qualitat.
Al llarg del temps, el Parc ha anat recuperant antics camins o habilitant nous senders per oferir una xarxa d'itineraris pensats per a diferents públics que volen descobrir els valors naturals.
Des del Parc es treballa per al manteniment correcte dels equipaments i els itineraris, la seva millora i la dotació de noves infraestructures per oferir millors serveis als visitants i a les tasques de recerca i conservació.
La gran novetat és que s'obrirà també un segon Centre d'Informació a Setcases, a més del de Queralbs.
El proper dissabte 11 de juliol es tornaran a obrir els Centres d'Informació del Parc Natural, després d'uns mesos de tancament.
I ho diem en plural perquè, a més del Centre de Queralbs ja conegut, enguany s'obre també un Centre d'Informació a Setcases, concretament dins l'edifici de l'ajuntament, a la plaça Major no1.
Així, el Parc Natural amplia els seus espais informatius, disposant-ne a les dues principals entrades del Parc Natural, a la vall de Ribes i a la vall de Camprodon, i concretament als dos municipis que aporten més territori a aquest Espai Natural Protegit.
Més enllà de la informació presencial, el Parc ofereix altres plataformes informatives per no haver de desplaçar-se presencialment als Punts d'Informació, i que no han deixat de funcionar en tot l'any, com són:
Els Centres d'Informació obriran de moment els caps de setmana:
A partir del dia 25 de juliol ja s'obrirà amb calendari de temporada alta, cada dia de la setmana de 9 a 18 h, fins el 13 de setembre.
El Parc Natural col·labora amb el Patronat de Turisme Costa Brava Girona en la creació del paisatge sonor del Pirineu gironí.
Si et ve de gust relaxar-te al costat d'un riu de muntanya, t'animem a venir a jeure al costat de qualsevol rierol fresquet del Pirineu.
Si no t'és possible, però, ara també pots fer-ho de manera virtual gràcies al projecte Soundcapes liderat pel Patronat de Turisme Costa Brava Girona, que ofereix els sons de diversos paisatges de la província per a sentir-s'hi a prop encara que no s'hi estigui.
En el cas del paisatge sonor del Parc Natural de les Capçaleres del Ter i del Freser, que transmet un so de muntanya del Pirineu de Girona, es va escollir el brogit del riu Freser al seu pas per Queralbs, concretament als boscos de ribera entre la Farga i Daió.
Els tècnics de so, acompanyats d'un tècnic del Parc Natural, van dedicar unes quantes hores a gravar el so de l'aigua en diferents indrets, des de salts d'aigua a racons més tranquils on l'aigua flueix dolçament.
El resultat ha estat aquest document audiovisual, format per una imatge estàtica del riu, amb els diferents sons de l'aigua del Freser en un dia de primavera.
Com dèiem aquest arxiu s'emmarca en el projecte Soundscapes, endegat pel Patronat de Turisme Costa Brava Girona, una col·lecció de paisatges sonors enregistrats en diferents indrets de la demarcació de Girona que transporten l'usuari al bell mig de la naturalesa, perquè pugui gaudir del benestar i la tranquil·litat de la Costa Brava i el Pirineu de Girona des de qualsevol indret del món.
La primera col·lecció de Soundscapes del territori constarà de sis peces que recolliran sons reals enregistrats en diferents espais únics del territori i d'empreses i entitats vinculades al Club de Salut i Benestar del Patronat de Turisme Costa Brava Girona de la Diputació de Girona.
Aquest estiu s'inicia el projecte amb tres gravacions de trenta minuts, les quals proposen, a través dels sons, deixar-se dur per les onades de la platja de Santa Cristina, a Lloret de Mar; escapar-se al Parc Natural de les Capçaleres del Ter i del Freser, i viure els sons del Mediterrani del camí de ronda des del Cavall Bernat a Platja d'Aro fins a s'Agaró.
En els pròxims mesos es publicaran la resta de peces de la col·lecció: al setembre, una sessió de consciència plena (mindfulness) a punta Falconera, a Roses; a l'octubre, els sons dels spas del territori, i concretament de l'Hotel Cala del Pi, i al novembre, els sons de la natura, en un bany de bosc.
Aquestes composicions es poden escoltar a través del canal de YouTube del Patronat de Turisme Costa Brava Girona i també es poden trobar en les principals plataformes de podcasts, com Apple Podcasts o Spotify.
La finalitat de la col·lecció dels paisatges sonors de la Costa Brava i el Pirineu de Girona és oferir a l'usuari, allà on sigui, una sèrie d'àudios evocadors i relaxants per poder gaudir de la tranquil·litat que ofereix la destinació.
Aquests sons són apropiats per afavorir la concentració, en sessions de meditació, de ioga i de relaxament.
Acció de neteja, classificació i caracterització de la brossa present en dos punts del Serrallo
La brossa més habitual als nostres mars i ocens és el plàstic.
Disposar d'informació i dades sobre la brossa marina és essencial per fer-hi front.
Des del Parc fem un seguiment de la platja del Serrallo per mitjà del projecte Marine Litter Watch Month, per reforçar la base de coneixement a escla local i global. el MLWM ha servit per proporcionar suport a la presa de desicions en les polítiques europees.
Proposem sis itineraris que es poden realitzar en vehicle motoritzat amb algunes excursions a peu.
Aquests itineraris s'uneixen els uns amb els altres, ja que comencen o acaben en cada una de les capitals de comarca que formen el Parc (la Seu d'Urgell, Berga i Puigcerdà), per la qual cosa es poden planificar per a un dia o més.
Al Parc Natural del Cadí-Moixeró hi ha varis camins senyalitzats amb característiques molt diferents, ja sigui per la dificultat, la longitud, el paisatge, l'equipament, el tipus de senyalització,...
Però sempre s 'ha de tenir en compte que ens trobem en una zona de muntanya on hi ha desnivells importants.
Per aquest motiu, el seguiment d'alguns d'aquests senders requereix una certa preparació física que, en alguns casos, pot ser elevada si es tracta de travesses llargues o amb desnivells acusats.
Alhora, també s'ha de tenir molt present que ens trobem en un parc de muntanya on les condicions meteorològiques marquen les possibilitats de poder realitzar les activitats, ja que els hiverns són rigorosos, amb nevades i zones extenses de glaç, les primaveres i les tardors solen ser humides i durant els estius solen aparèixer tempestes.
En aquest apartat us informem de l'oferta educativa per al públic visitant del Parc Natural.
Si voleu saber com el Parc fomenta l'educació ambiental de la població local, ho podeu fer a la pàgina corresponent de l'apartat Viure-hi.
Descobrir les papallones dels prats de pastura, realitzar una sortida amb raquetes de neu, aprendre a fer melmelades o gaudir d'una nit d'observació astronòmica, són alguns exemples de les moltes propostes que us ofereix el Programa d'Activitats del Parc Natural.
Al llarg de l'any s'organitzen excursions, xerrades, cursos i tallers, repartits per tot el territori del Parc, que permeten conèixer aspectes o llocs concrets del nostre espai natural.
Si voleu saber quines són les propostes per a les properes setmanes, consulteu el Programa d'Activitats.
La millor manera de conèixer a fons el Parc Natural, tot gaudint d'una experiència única d'alta qualitat, és mitjançant la contractació dels serveis d'un guia-interpretador professional, acreditat pel Parc Natural.
Al territori del Parc trobareu guies especialitzats que ofereixen visites regulars als indrets més destacats de cada una de les principals valls o zones.
Aquests guies també poden crear programes a mida dels vostres interessos (observació de fauna salvatge, flora, cultura ramadera, astronomia, etc.).
En el document adjunt trobareu el llistat actualitzat dels guies-interpretadors acreditats pel Parc Natural en actiu.
En alguns indrets rellevants del territori del Parc Natural trobareu cartelleres o plafons interpretatius que expliquen els elements naturals o culturals més rellevants del seu entorn.
Normalment aquests cartells van associats a miradors, àrees d'esbarjo o refugis guardats.
Una altra manera de conèixer i entendre alguns dels elements geogràfics, culturals o botànics més destacats del Parc és mitjançant els itineraris autoguiats.
El Parc posa a la vostra disposició materials que permeten realitzar un itinerari autoguiat mitjançant l'ús de fulletons d'itineraris.
El Parc Natural de l'Alt Pirineu elabora un cartell per conscienciar del perill d'allaus.
L'objectiu del nou cartell és fomentar la seguretat a la muntanya en època hivernal.
Per una banda, es vol conscienciar del perill d'allaus i donar unes pautes bàsiques als visitants del Parc Natural de l'Alt Pirineu perquè puguin gestionar aquest risc i, per altra, incentivar que els practicants de l'esquí de muntanya i les raquetes es formin en neu, allaus i rescat.
A la Seu del Parc Natural de l'Alt Pirineu, a Llavorsí, podeu visitar l'exposició permanent "El Parc Natural de l'Alt Pirineu", que fa una breu presentació dels valors que formen l'essència del Parc Natural i de les diferents opcions de descoberta d'aquest extens i ric patrimoni.
El Parc disposa també d'exposicions itinerants que porten diversos aspectes d'aquest espai natural a diferents localitats:
A més, a l'àmbit del Parc Natural existeixen diferents equipaments culturals pensats per donar a conèixer diferents aspectes de la seva realitat natural i cultural.
A continuació us oferim diverses informacions i dades pràctiques per a que pugueu organitzar bé la vostra estada, i gaudir al màxim del Parc Natural de l'Alt Pirineu.
Així mateix, us recomanem que consulteu els mapes-guia sectorials del Parc, que trobareu en aquesta mateixa pàgina ("Documents relacionats").
Aquests mapes-guia són una eina completa per a organitzar la vostra visita.
En trobareu un per cada un dels cinc grans sectors o valls principals que conformen el Parc, i contenen la següent informació:
Hi ha diferents opcions per arribar al Parc, tant en transport públic com privat.
No obstant, cal tenir present que el transport públic és limitat i actualment només cobreix amb serveis regulars l'accés fins a les poblacions més importants de l'àmbit del Parc.
Per accedir a l'interior de l'espai s'ha de recórrer carreteres de muntanya o pistes forestals no pavimentades, per a la qual cosa cal utilitzar vehicle privat (preferentment de xassís alt) o, si es prefereix el transport públic, taxis tot-terreny locals.
Alternativament, es recomana accedir al Parc a peu o en bicicleta de muntanya, utilitzant l'extensa xarxa de camins existent que, sovint, té el seu inici en els pobles de l'entorn.
Us convidem a passar per les oficines i punts d'informació del Parc abans d'accedir a l'espai natural; d'aquesta manera podreu planificar amb garanties la vostra visita i coneixereu la rellevància dels valors naturals i culturals que van motivar la seva protecció.
Podeu consultar el web de mobilitat del portal gencat.cat.
- Per a la comarca del Pallars Sobirà: Sort, Llavorsí i Esterri d'Àneu
- Per a la comarca de l'Alt Urgell: La Seu d'Urgell
Companyies operadores: Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya (FGC) i RENFE
- Per a la comarca del Pallars Sobirà: La Pobla de Segur (línia Lleida – La Pobla de Segur).
Des de la Pobla de Segur hi ha servei d'autobús per arribar als municipis del Parc
- Per a la comarca de l'Alt Urgell: Puigcerdà (línia Barcelona- Puigcerdà).
Des de Puigcerdà hi ha servei d'autobús fins a la Seu d'Urgell
Podeu consultar itineraris a peu pel Parc en els mapes sectorials o en el següent cercador.
Els itineraris amb bicicleta de muntanya, els podeu trobar en el plànol-guia de rutes BTT.
Els taxis tot-terreny són la millor alternativa al vehicle privat per accedir a l'interior del Parc.
Podeu consultar la llista dels taxis existents a cada una de les valls principals del Parc a l'apartat "Serveis" en el corresponent mapa-guia sectorial, o trucant als diferents ajuntaments.
Jornada en línia del Pla anual de transferència tecnològica per la recuperació i valorització de les varietats antigues d'horta i ornamentals del Pallars Sobirà
Jornada tècnica en línia per donar a conèixer les varietats antigues d'horta i ornamentals inventariades al Pallars Sobirà, posar en valor els coneixements associats i donar a conèixer com realitzar la seva recuperació i conservació a través d'una xarxa de col·laboradors.
Cal inscriure's prèviament a través de RuralCat: https://ruralcat.gencat.cat/inscripcionspatt
Per a més informació podeu contactar-nos al 973 622 335 o al correu electrònic [EMAIL]
Parc Natural de l'Alt Pirineu i Col·lectiu Eixarcolant
Si detecteu alguna incidència dins del Parc Natural us agrairem que ens ho feu saber, per així, entre tots poder-hi posar fil a l'agulla ràpidament.
El cos d'Agents Rurals vetlla per a la protecció del Medi Natural, i agrairà totes les informacions que els faciliteu.
Una altra opció és comunicar-ho al Centre d'Informació del Parc Natural, a Queralbs:
El Parc Natural de les Capçaleres del Ter i el Freser està apostant des de l'any 2016 pel desenvolupament d'un turisme sostenible a tot el territori a través de la seva acreditació l'any 2019 amb la Carta Europea de Turisme Sostenible (CETS).
El Parc Natural compta amb una estratègia turística sostenible elaborada i consensuada amb els agents implicats de la zona.
La Carta Europea del Turisme Sostenible als espais protegits (CETS) és una eina de gestió voluntària promoguda per Federació Europarc que ajuda a les àrees protegides a millorar contínuament en el desenvolupament de l'activitat turística, tenint en compte les necessitats del medi ambient, de la població local i de les empreses turístiques del territori.
La CETS sorgeix de la idea de compatibilitzar l'ús públic del Parc Natural amb la conservació del medi i els seus recursos, minimitzant els impacte negatius que pot tenir el turisme, alhora que contribuint al desenvolupament socioeconòmic local que genera l'activitat turística.
La participació és un dels elements essencials de la CETS, que es treballa des dels espais que la piloten la Carta: el Grup de Treball i el Fòrum Permanent.
El procés de participació implica la col·laboració, cooperació i consens entre tots els agents implicats en l'oferta turística de la zona per elaborar una estructura de turisme sostenible al Parc Natural.
L'estreta col·laboració entre els agents locals -incloent administracions publiques, empreses turístiques, associacions, sector primari-, permet definir de manera conjunta una estratègia i un pla d'acció a 5 anys vista per marcar una guia de treball que procuri el desenvolupament d'un turisme sostenible al territori.
Espais protegits de tot Europa han apostat també per un model de turisme sostenible.
El procés d'adhesió a la Carta Europa de Turisme Sostenible es divideix en tres fases, incloent als diferents agents del territori.
L'espai protegit sol·licita l'adhesió a la CETS i el territori en rep l'acreditació.
En una segona Fase (II), s'acrediten les empreses turístiques i gestors del territori interessats en mantenir una relació estreta amb el parc i treballar de manera conjunta en base a uns compromisos mutus establerts per desenvolupar un turisme sostenible al territori.
Finalment, la Fase III acredita a les agències de viatges interessades, amb l'objectiu de fomentar la comercialització d'una oferta turística sostenible, sota els principis de la CETS, que contribueix a la conservació del medi i al desenvolupament local.
Si vols conèixer millor con funciona l'adhesió a la Carta Europea de Turisme Sostenible (CETS) als espais protegits, consulta-ho aquí: https://www.europarc.org/sustainable-tourism/
Entre els anys 2010 i 2017 un equip d'arqueòlegs de l'Institut Català d'Arqueologia Clàssica dirigits per en Josep Maria Palet han dut a terme prospeccions i excavacions arqueològiques anuals al Parc Natural de les Capçaleres del Ter i del Freser.
L'Institut Català d'Arqueologia Clàssica és un centre de recerca públic creat per la Generalitat de Catalunya i la Universitat Rovira i Virgili que té com a objectiu la formació i la recerca avançada de la Mediterrània antiga.
Una de les línies de recerca de l'Institut és l'arqueologia del paisatge on s'estudien les interaccions de les societats amb el seu entorn i la formació dels paisatges culturals.
En aquesta línia s'emmarquen els treballs realitzats per l'equip al Parc Natural, però també en altres àrees pirinenques com la vall del Madriu a Andorra o el Parc Natural del Cadí-Moixeró.
La recerca arqueològica realitzada al Parc Natural de les Capçaleres del Ter i del Freser ha evidenciat una forta antropització d'aquestes valls pirinenques des de la prehistòria (IV-III mil·lennis aC) fins a l'època contemporània.
Les bones pastures i la facilitat d'accés a punts d'aigua van permetre l'establiment de comunitats ramaderes des del Neolític, i fins ara s'han documentat més de 400 estructures arqueològiques relacionades sobretot amb l'activitat ramadera, com ara orris, cabanes, tancats o munyidores.
La llarga ocupació humana de la zona l'han pogut concretar els arqueòlegs del GIAP en quatre grans fases: el període neolític, en què s'implanten les primeres comunitats ramaderes a l'àrea de la Coma de l'Embut i la Coma del Freser; l'època romana, quan aquestes valls estarien sota l'àrea d'influència de les poblacions ceretanes i de la ciutat romana de Llívia; l'època tardoantiga i alt-medieval (segles VI-XI), en què es tenen les primeres evidències arqueològiques de ramaderia transhumant de llarg recorregut entre la plana litoral i la muntanya, i finalment l'època moderna (segles XVI-XVIII), quan s'evidencia una intensificació significativa de les activitats ramaderes a les valls de Núria i del Freser.
Fruit d'aquests estudis han sorgit els itineraris que seguidament us presentem, i us animem a anar a descobrir sobre el terreny.
En els següents apartats hi trobareu la informació i les eines per a caminar-los i interpretar-los.
Dins el programa d'educació ambiental dedicat a l'ós bru, el Parc Natural del Cadí-Moixeró, en col·laboració amb diverses escoles, va publicar el llibre Un any a la vida de la Girbi.
Es tracta d'un conte sobre l'ós bru, amb textos i dibuixos realitzats per alumnes de la ZER de l'Alt Berguedà, que inclou les escoles CEIP Santa Margarida, de Gósol, CEIP Pedraforca, de Saldes, CEIP Serrat Voltor, de Sant Julià de Cerdanyola, i CEIP L'Albiol, de Sant Julià de Cerdanyola.
El llibre reflecteix alguns dels aspectes treballats durant la realització del projecte d'educació ambiental transfronterer sobre l'ós bru, «Animalle Ours».
Hi ha moltes activitats de lleure que es poden realitzar dins el Parc Natural del Cadí-Moixeró.
Entre aquestes activitats destaquem les següents:
Al Parc Natural del Cadí-Moixeró hi ha diversos camins senyalitzats de dificultat diversa.
Tot i que ens trobem en una zona de muntanya on hi ha desnivells importants, el Parc té alguns senders fàcils.
Senders fàcils, per a tots els públics, amb suports interpretatius per al coneixement de la fauna i la flora de la zona on transcorren.
Gran diversitat de senders promoguts principalment per entitats locals que es caracteritzen per ser de curta durada i dificultat baixa.
A l'hivern, algunes d'aquestes excursions també es poden fer amb raquetes de neu.
Alguns dels camins senyalitzats del Parc Natural del Cadí-Moixeró també es poden recórrer a cavall.
Per iniciar-se en aquesta disciplina el millor és adreçar-se a les hípiques de la zona que organitzen cursos d'iniciació i rutes fàcils a cavall.
Al Parc Natural del Cadí-Moixeró s'hi poden fer algunes sortides amb bicicleta de nivell baix.
El Parc Natural del Cadí-Moixeró disposa de diversos equipaments amb zones de pícnic i barbacoes.
Tot i que estan adequades amb mataguspires, s'ha de procurar extremar les precaucions durant la seva utilització per evitar incendis forestals.
Podeu obtenir més informació a l'apartat d'àrees de lleure o consultar on estan situades al mapa del Parc.
És una manera de gaudir dels esports de natura en un ambient controlat i amb l'ajuda de monitors especialitzats.
Activitats per divertir petits i grans: ponts mòbils, escales, tirolines, xarxes, cordes, túnels, etc.
Informació d'empreses d'activitats:
Aquesta ruta comença a la Seu d'Urgell per la carretera LV-4008 en direcció a Cerc i Adraén.
Agafem el desviament cap a Fórnols i seguim cap a Tuixent, on acabem.
En aquests dos darrers pobles podem fer itineraris a peu.
Els punts interessants on val la pena fer una aturada són els següents, d'acord amb el mapa adjunt:
Les espècies de fauna més destacades que es poden observar en aquest recorregut són les següents:
B) PLANELLS DE SASTRÓ (caminada d'1 hora i 30 minuts)
Totes les rutes en cotxe que us proposem s'uneixen les unes amb les altres, ja que comencen o acaben en cada una de les capitals de comarca que formen el Parc (la Seu d'Urgell, Berga i Puigcerdà), per la qual cosa es poden planificar per a un dia o més.
Aquesta ruta comença a Puigcerdà, des d'on se surt per la carretera N-260 en direcció a la Seu d'Urgell, la qual no s'abandona fins al poble de Martinet.
A Martinet ens podem desviar per la LV-4055 que porta a Montellà, d'on surt una ruta a peu fins a Prat d'Aguiló, o anar al poblet d'Estana, per caminar fins a Prat de Cadí.
Els punts interessants on val la pena fer una aturada són els següents, d'acord amb el mapa adjunt:
Les espècies de fauna més destacades que es poden observar en aquest recorregut són les següents:
A) ESTANA - PRAT DE CADÍ (caminada d'1 hora i 30 minuts)
- Pinsà comú ( Fringilla coelebs )
B) MONTELLÀ - PRAT D'AGUILÓ (caminada de 4 hores)
Totes les rutes en cotxe que us proposem s'uneixen les unes amb les altres, ja que comencen o acaben en cada una de les capitals de comarca que formen el Parc (la Seu d'Urgell, Berga i Puigcerdà), per la qual cosa es poden planificar per a un dia o més.
Aquesta ruta comença a Berga, des d'on se surt per la carretera C-16 en direcció al Túnel del Cadí.
A l'alçada de Guardiola de Berguedà, la ruta es desvia per dirigir-se per la carretera B-402 direcció la Pobla de Lillet.
Poc després de la Pobla de Lillet, s'ha d'agafar la carretera BV-4031 cap a Castellar de n'Hug, que no deixem fins a la Molina, on trenquem en direcció a Puigcerdà per la N-152.
A) AMBIENT AQUÀTIC DEL RIU LLOBREGAT
C) FONTS DEL LLOBREGAT (recorregut a peu, 1 hora)
- Pinsà comú ( Fringilla coelebs )
A la zona de la fou de Bor existeix un dels jaciments prehistòrics del Parc més rics i interessants, ja que s'hi han trobat restes prehistòriques de diferents èpoques (neolític, bronze mitjà, primera edat del ferro i del període iberoromà).
Són diversos els camins tradicionals que transcorren pel Parc, sobretot pel que fa a camins ramaders, ja que s'hi concentren àrees de pastura d'alta muntanya molt importants a escala de Catalunya.
Són molt nombroses les esglésies d'origen romànic escampades per la majoria de pobles o en indrets ben amagats, tant dins el Parc com als entorns.
En destaquem algunes com ara Sant Joan de l'Avellanet (Bagà), Sant Vicenç de Rus (Castellar de n'Hug), Sant Martí del Puig (Gisclareny), Sant Andreu de Gréixer i la capella de Santa Maria de l'Hospitalet de Roca-sança (de propietat privada, Guardiola de Berguedà), el santuari de Gresolet (Saldes), Santa Maria de Talló (Bellver de Cerdanya), el santuari de Bastanist (Montellà i Martinet), Sant Joan de Riu (Riu de Cerdanya), Mare de Déu del Boscal (Cava), Santa Maria de Josa i Sant Jaume de Tuixén.
Els municipis que integren el Parc Natural del Cadí-Moixeró disposen d'una gran varietat de serveis turístics, com ara allotjaments, restauració i transports.
En els enllaços trobareu informació d'aquests serveis per comarques.
El Parc ha fet un recull dels principals serveis turístics que hi ha als municipis que l'integren a la guia de serveis.
Aquest pla estratègic general s'emmarca a l'Estratègia de patrimoni natural i la biodiversitat de Catalunya, aprovada pel govern de la Generalitat el juliol del 2018, a on es defineixen dos objectius claus per al desenvolupament de l'estratègia Catalana d'educació i voluntariat dels Parcs de la Generalitat:
Algunes de les accions descrites en aquest pla ajudaran a assolir altres reptes definits al pla general, sempre i quan es garanteixi el seu bon desenvolupament i es destinin els recursos econòmics i humans necessaris.