L'excepcional insuficiència de les pluges esdevingudes en tot el país ha determinat una dràstica disminució dels cabals efluents als rius i en els cursos regulats, la consegüent greu reducció de les reserves d'aigua.
Per tal d'intentar assegurar al màxim l'ús de l'aigua per a l'abastament de població i altres usos declarats prioritaris per la llei, en les comarques de Catalunya, el Govern ha aprovat el Decret 93/2005, de 17 de maig, d'adopció de mesures excepcionals en relació amb la utilització dels recursos hídrics, i ha adoptat una sèrie de mesures correctores per intensificar l'estalvi i un aprofitament encara més eficient de l'aigua emmagatzemada amb l'esperança que els recursos superficials i subterranis i, especialment les reserves embassades, recuperin els nivells necessaris.
No obstant això, la persistència de la situació meteorològica està provocant problemes en la satisfacció adequada de les demandes d'aigua per a l'abastament de poblacions en moltes de les conques hidrogràfiques i sistemes de gestió de recursos arreu del territori, i hi ha motius fonamentats per valorar que a curt termini, els volums embassats de reserva no permetran garantir la satisfacció de la totalitat de les esmentades demandes, tal i com resulta de la progressiva reducció dels valors dels indicadors que estableix el Decret 93/2005, que a les conques regulades no són altres que els volums d'aigua embassats mentre que en les no regulades venen determinats per les precipitacions acumulades.
Aquesta persistent manca de precipitació d'abast territorial i temporal suficient juntament amb el fet que s'hagin satisfet les demandes dels darrers mesos amb recursos procedents dels volums regulats pels embassaments, han fet disminuir les reserves embassades fins a valors que qüestionen a mig termini la satisfacció de la demanda d'abastament que en depèn si no es duen a terme mesures restrictives d'aquests usos, i si no es produeixen episodis de precipitació prou abundants com per augmentar les aportacions dels rius de capçalera als embassaments i recuperar les reserves fins a assolir un nivell de garantia per a l'abastament.
Així mateix, aquesta manca de cabals als rius ha conduït, a més de l'esmentada reducció de les reserves, al deteriorament de la qualitat de molts recursos subterranis explotats en àmbits locals, fet que agreuja la situació de manca de garantia del recurs en els casos de poblacions no connectades a xarxes d'abastament regional.
Les insòlites baixes aportacions d'alguns cursos fluvials regulats, àdhuc amb mínims històrics en el cas de la conca del Llobregat, han conduït a una situació de descompensació del sistema Ter-Llobregat.
Per aquest motiu és precís adoptar mesures independents per a cadascuna de les dues conques que la integren, essent la del Llobregat la conca amb valors de reserves més baixos.
La possibilitat que aquesta situació d'escassetat de recursos hídrics esdevingués encara més extrema ja la va preveure el Govern en el Decret 93/2005, el qual, encara que establia el llindar d'entrada en escenari d'emergència, diferia les mesures concretes a adoptar en aquest supòsit a un ulterior decret que havia d'aprovar el Govern de la Generalitat.
En conseqüència, aquest Decret conté les disposicions aplicables mentre es mantingui l'escenari d'emergència, de manera que quan, atesos els indicadors que estableix el Decret 93/2005, se surti d'aquest escenari tornaran a regir les previsions del Decret 93/2005, relatives als escenaris d'excepcionalitat.
Per superar les situacions de necessitat provocades per sequeres severes, l'article 31.2.c) del Text refós de la legislació en matèria d'aigües de Catalunya, aprovat pel Decret legislatiu 3/2003, de 4 de novembre, habilita el Govern per a l'adopció de les mesures que calguin en relació amb la utilització i concessió del domini públic hidràulic, i la disposició final sisena del Decret 93/2005 disposa que el Govern ha d'aprovar les mesures a aplicar en el cas que, d'acord amb els llindars establerts, s'entri en un escenari d'emergència.
Igualment, de conformitat amb les disposicions transitòries segona i tercera del Text refós de la Llei d'aigües, aprovat pel Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, les esmentades mesures de gestió dels recursos en cas de sequera greu també s'apliquen als aprofitaments d'aigües privades.
Una vegada més, cal apel·lar a la corresponsabilitat de tots els implicats en el cicle de l'aigua perquè destinin i realitzin un ús curós de l'aigua disponible, ara ja adreçada a satisfer les demandes bàsiques d'aigua per a la població.
La continuada i persistent sequera determina de manera ineludible el sacrifici general i col·lectiu de tots els usos per tal de garantir uns mínims per l'abastament a la població i els serveis essencials com els sanitaris i la prevenció d'incendis.
Les mesures contingudes en aquest Decret garantiran que les restriccions a l'abastament responguin a un repartiment del recurs realitzat de manera equitativa a tots els territoris afectats per l'emergència evitant, en la mesura del possible, greuges comparatius, i essent proporcionat amb les particularitats de cada sistema d'abastament i estat del recurs.
Així mateix, el Decret preveu la possibilitat excepcional del fet que, un cop garantit l'abastament, l'Administració hidràulica pugui destinar cabals a la prestació de serveis essencials i al manteniment d'activitats estratègiques, mitjançant l'atorgament d'autoritzacions especials en favor dels departaments de la Generalitat, tal i com preveu l'article 59.5 del Text refós de la Llei d'aigües.
Tanmateix, tenint en compte la possible afecció als sistemes aquàtics, cal establir normes de vigilància adients per tal de conèixer l'evolució del seu estat ecològic i mantenir-lo en la millor situació possible ateses les condicions d'estrès hídric perllongat.
En aquest sentit, es prendran les mesures adequades per millorar el control dels efectes sobre la vida piscícola i els ecosistemes aquàtics per manca de recurs, afecció a la qualitat de l'aigua dels embassaments o del riu quan es gestioni el darrer 20% de les reserves embassades en els sistemes regulats al Decret o per afecció al medi de les activitats antròpiques en aquesta situació.
El conjunt de mesures que s'estableixen en aquest Decret es veuen reforçades quant el personal de l'Agència Catalana de l'Aigua amb facultats de policia de lleres i els cossos i forces de seguretat resten habilitats per adoptar les mesures adreçades al cessament de les conductes infractores.
En aquest sentit cal no oblidar que la protecció més rigorosa dels recursos hídrics, havent estat declarada una situació de sequera, la proporciona la legislació penal.
Aquest Decret declara, de la mateixa manera que el Decret 93/2005, que les mesures establertes no generen dret a indemnització ja que estan orientades a destinar l'escassa l'aigua disponible a l'abastament i a l'optimització de la seva utilització.
Per tant, es tracta de mesures que tenen per objecte canalitzar l'esforç comú per fer front a la situació d'extrema sequera, el caràcter general de les quals i la situació de força major exclou el dret a ser indemnitzat.
Per tant, a proposta del conseller de Medi Ambient i Habitatge, d'acord amb l'informe favorable del Consell d'Administració de l'Agència Catalana de l'Aigua i amb la deliberació prèvia del Govern,
Aquest Decret té per objecte establir, a l'empara de l'article 31.2.c) del Text refós de la legislació en matèria d'aigües de Catalunya, aprovat pel Decret legislatiu 3/2003, de 4 de novembre, i de la disposició final sisena del Decret 93/2005, de 17 de maig, les normes i les mesures extraordinàries de gestió dels recursos hídrics escassos en l'àmbit de les conques hidrogràfiques internes definides per l'article 6 del Decret legislatiu 3/2003, de 4 de novembre, i per garantir la prestació de l'abastament domiciliari d'aigua apta per al consum humà en tot el territori de Catalunya.
a) Escenari d'emergència: situació en la qual, atesa l'excepcional manca de recursos hídrics, cal establir les restriccions i limitacions extraordinàries que preveu aquest Decret en els usos de l'aigua a fi i efecte de garantir l'abastament.
b) Llindar d'entrada i sortida de l'escenari d'emergència en xarxes d'abastament amb recurs procedent de sistemes regulats: l'entrada en l'escenari d'emergència es produeix quan els valors dels volums d'aigua emmagatzemats a l'embassament o sistemes d'embassament que regulen el recurs és igual o inferior al llindar que estableix l'annex 4 del Decret 93/2005, de 17 de maig, per a les conques o sistemes on aquest llindar ha estat establert.
La sortida d'aquest escenari, en aquestes xarxes d'abastament, es produeix quan els esmentats volums són superiors als llindars d'entrada en situació d'emergència.
En el cas del sistema Ter-Llobregat són d'aplicació els llindars d'entrada i de sortida de l'escenari d'emergència de cada conca que per separat s'estableixen en l'annex 1 d'aquest Decret.
c) Llindar d'entrada i sortida de l'escenari d'emergència en xarxes d'abastament amb recurs no regulat: l'entrada en escenari d'emergència en la resta del territori no contemplat en l'apartat anterior, es realitzarà a nivell municipal o supramunicipal, mitjançant la definició d'unitats de gestió de l'emergència, i estarà determinada per la fallida dels sistemes d'abastament locals.
La sortida d'aquest escenari es produeix un cop superada aquesta fallida.
d) Xarxes d'abastament amb recurs procedent de sistemes regulats: sistema d'abastament que depèn totalment o parcialment de recursos procedents directament d'embassaments.
Als efectes d'aquest Decret, els municipis integrats a les diferents xarxes d'abastament regulades són els que figuren a l'annex 2.
e) Fallida dels sistemes d'abastament local: situació que es produeix en un sistema d'abastament local quan les demandes ordinàries d'aigua amb destinació a l'abastament a satisfer són superiors als recursos disponibles.
f) Unitat de gestió de l'emergència: àmbit de gestió dels recursos i dels usos de l'aigua, d'abast municipal o supramunicipal amb capacitat per poder determinar les fonts pròpies d'abastament, o susceptibles de ser-ho i, si s'escau, els punts de subministrament des de les xarxes regionals, que ha estat declarat en situació d'emergència.
Aquestes unitats han de complir la condició d'integrar xarxes de subministrament, recursos i usos amb característiques homogènies.
Les mesures que estableix aquest Decret i les que s'adoptin en la seva aplicació no donen dret a cap tipus d'indemnització, llevat de les excepcions que expressament s'hi preveuen.
4.1 Amb caràcter general són d'aplicació en escenari d'emergència les mesures relatives a l'obligació de declaració de dades de consums que estableix l'article 8 del Decret 93/2005, de 17 de maig, d'adopció de mesures excepcionals en relació amb la utilització dels recursos hídrics.
4.2 No obstant això, ateses l'evolució de les reserves embassades i dels recursos no regulats i la tipologia de les unitats de gestió de l'emergència, l'Administració hidràulica podrà establir una freqüència més gran en la realització de les esmentades comunicacions, i, fins i tot, obligar els titulars a dur a terme el control i el registre automàtic i telesupervisió compartida dels volums captats i/o consumits.
5.1 Les mesures que estableix aquest Decret són d'aplicació quan se superen els llindars d'emergència definits en l'article 2.b) i c) i en l'annex 1 d'aquest Decret i en l'annex 4 del Decret 93/2005, de 17 de maig.
5.2 Quan una xarxa d'abastament no es trobi en escenari d'emergència, d'acord amb els llindars que estableix l'article 2.b) i c) i en l'annex 1 d'aquest Decret, seran d'aplicació les mesures que preveu el Decret 93/2005, de 17 de maig, d'adopció de mesures excepcionals en relació amb la utilització dels recursos hídrics, en la intensitat que pertoqui de conformitat amb els indicadors que s'hi estableixen.
5.3 En el cas del sistema Ter-Llobregat, l'activació de les mesures de l'escenari d'emergència serà conjunta per a totes les xarxes d'abastament amb recurs regulat del sistema quan el nivell dels embassaments sigui igual o inferior al llindar d'emergència que estableix l'annex 4 del Decret 93/2005, de 17 de maig.
5.4 Malgrat el que estableix l'apartat anterior, les mesures de l'escenari d'emergència s'activaran de manera independent en l'àmbit dels municipis que, de conformitat amb l'annex 2 d'aquest Decret, estan adscrits a les xarxes d'abastament amb recurs regulat que depenen dels embassaments de la conca del Ter de conformitat amb l'annex 1 d'aquest Decret, quan els volums embassats en aquesta conca es trobin per sota del llindar que estableix l'esmentat annex 1.
De la mateixa manera, les mesures de l'escenari d'emergència s'activaran de manera independent en l'àmbit dels municipis que, de conformitat amb l'annex 2 d'aquest Decret, estan adscrits a les xarxes d'abastament amb recurs regulat que depenen dels embassaments de la conca del Llobregat, de conformitat amb l'annex 1 d'aquest Decret, quan els volums embassats en aquesta conca es trobin per sota del llindar que estableix l'esmentat annex 1.
5.5 L'activació de l'escenari d'emergència en els sistemes associats a xarxes d'abastament amb recursos no regulats es produirà quan l'ajuntament o ajuntaments afectats declarin que s'ha produït la fallida del sistema i així hagi estat constatat per part de l'Agència Catalana de l'Aigua de conformitat amb el que estableix l'article 2.e) d'aquest Decret.
L'esmentada activació de l'escenari d'emergència en els sistemes d'abastament local es publicarà juntament amb les dades de l'estat dels recursos i seguiment de la sequera.
Mesures a aplicar en l'administració del recurs
Règim dels drets d'aprofitament i sancions
6.1 Els drets d'aprofitament afectats per les mesures que estableix aquest Decret i les que s'adoptin en la seva aplicació restaran modificats mentre aquell mantingui la seva vigència en la forma que s'hagi establert.
6.2 L'incompliment de les mesures esmentades es considerarà infracció d'acord amb l'article 116.c) del Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la Llei d'aigües, la qual se sancionarà en el seu grau màxim d'acord amb els criteris del seu article 117, sens perjudici del que preveu l'article 13 d'aquest Decret i del que preveu l'article 120 de l'esmentat Reial decret legislatiu.
7.1 Es faculta el personal de l'Agència Catalana de l'Aigua amb atribucions en matèria de policia de lleres per vetllar per la correcta aplicació del que estableix aquest Decret, i adoptar les mesures adreçades al cessament de les conductes infractores.
A tal efecte, els titulars dels aprofitaments hidràulics hauran de facilitar en tot moment l'accés de l'esmentat personal a les instal·lacions o a les parts d'aquestes on es trobin els aparells de mesura directa o bé indirecta.
7.2 La policia local, els agents rurals, els mossos d'esquadra i la resta de cossos i forces de seguretat, en el marc dels seus respectius àmbits competencials, col·laboraran en les tasques de vigilància i de control del compliment del que estableix aquest Decret, i comunicaran el resultat de la seva actuació a l'Agència Catalana de l'Aigua amb la celeritat més gran possible.
8.1 L'Agència Catalana de l'Aigua distribuirà els recursos destinats a xarxes d'abastament amb recurs regulat procedent de sistemes o conques declarats en emergència amb l'objectiu de perllongar al màxim les darreres reserves existents als embassaments per tal garantir les necessitats bàsiques.
A tal efecte, es duran a terme desembassaments de volums d'aigua equivalents a la satisfacció d'unes dotacions reduïdes de manera progressiva en funció del recurs existent als embassaments, per tal que la mesura sigui, en tot moment, proporcional a la criticitat de l'estat de les reserves i la probabilitat de recuperació d'aquestes.
8.2 En l'àmbit Ter-Llobregat, de conformitat amb el que estableix l'article 5.3 d'aquest Decret pel que fa a la declaració de l'emergència, quan es produeixi l'activació de l'emergència en el conjunt del sistema o bé en una de les dues conques, es procedirà a una reducció dels volums desembassats destinats a la xarxa d'abastament amb recurs regulat que figura a l'apartat 1 de l'annex 2.
Aquests volums tindran un valor màxim setmanal que consta a la taula següent, on cada interval de definició dels volums desembassats es defineix amb el llindar superior en funció de les reserves existents:
En el cas dels valors establerts a la taula anterior com a volum màxim desembassable des dels embassaments del Ter, aquest volum és el destinat exclusivament a la xarxa d'abastament del sistema Ter-Llobregat, definida a l'annex 2 d'aquest Decret.
8.3 En aquest mateix àmbit i de conformitat amb l'article 5.3 d'aquest Decret, quan s'hagi activat l'emergència a la conca del Ter, els volums desembassats per a la satisfacció de les demandes d'abastament de la xarxa de l'àmbit del Consorci Costa Brava Centre i xarxa d'abastament de Girona, Salt i Sarrià de Ter que consta al punt 3 de l'annex 2, seran els que figuren a la taula següent, segons els mateixos criteris que els establerts a l'apartat anterior:
En el cas dels valors establerts a la taula anterior com a volum màxim desembassable, només podran ser derivats a la captació de l'estació de tractament d'aigües potables de Montfullà a la resclosa de Pasteral II a la Cellera de Ter.
8.4 Els volums desembassats destinats a la resta de xarxes d'abastament regulades que consten a l'annex 2 seran equivalents a unes dotacions reduïdes amb la mateixa progressió que l'establerta per als casos anteriors, i sempre en funció del percentatge de recurs existent als embassaments que les abasteixin.
8.5 La regulació dels cabals desembassats es farà pels dispositius de desguàs de pressa que determini l'Agència Catalana de l'Aigua en funció de les circumstàncies i l'interès general.
8.6 En cas de recursos no regulats des d'un embassament o sistema d'embassaments, només es podran destinar a ús agrícola aquelles aigües que no compleixin les condicions de prepotabilitat.
9.1 L'Agència Catalana de l'Aigua fixarà per a cada aqüífer subterrani o unitat hidrogeològica delimitada el règim d'explotació dels recursos disponibles.
9.2 A tal efecte podrà ordenar reduccions dels volums d'extracció amb caràcter general o dels cabals que es destinen als diferents tipus d'usos, ateses la protecció del recurs i la satisfacció dels usos declarats prioritaris per la llei.
9.3 La resolució es dictarà en un expedient de tramitació urgent en el qual es donarà audiència a la/les corresponent/s comunitat/s d'usuaris o de regants legalment constituïda/es.
10.1 L'Agència Catalana de l'Aigua habilitarà els dispositius necessaris per tramitar urgentment les sol·licituds de noves captacions d'emergència per abastament d'àmbit local i, si s'escau, autoritzar el transport d'aigua per abastament amb cisternes en les condicions que estableix l'article 10 i en l'annex 3 del Decret 93/2005, de 17 de maig, d'adopció de mesures excepcionals en relació amb la utilització dels recursos hídrics.
A tal efecte es podran formalitzar convenis de col·laboració amb les administracions afectades per tal d'articular les fórmules de cooperació econòmica i tècnica.
10.2 A petició de les entitats locals afectades, i en el cas que aquestes no puguin exercir les potestats administratives que els atribueixen les lleis, el director de l'Agència Catalana de l'Aigua podrà ordenar, amb informe vinculant del Departament de Salut, la destinació a l'abastament de població, amb caràcter temporal, de cabals d'aigua concedits per a altres usos.
Aquesta disposició queda limitada, amb caràcter general, a garantir a les poblacions afectades una dotació per al consum domèstic de 75 litres per habitant i dia, en els termes i amb els efectes que preveu l'article 120 de la Llei d'expropiació forçosa.
10.3 L'Agència Catalana de l'Aigua podrà autoritzar, a instància de les entitats locals o de les entitats gestores de l'abastament afectades, i amb l'informe vinculant previ de les autoritats sanitàries, derivacions o captacions d'aigua d'emergència i la realització de les obres associades per atendre l'abastament d'aigua apta per al consum humà de poblacions, mitjançant un procediment simplificat i urgent.
Les autoritzacions s'atorgaran pel temps indispensable i la seva vigència quedarà limitada a la durada de la situació de necessitat.
L'entitat autoritzada resta obligada a indemnitzar els perjudicis efectius que es puguin produir en altres aprofitaments preexistents de comú acord amb el titular del dret afectat o, si manca, en els termes que estableixi l'Agència Catalana de l'Aigua en un expedient en què es donarà audiència a les parts.
10.4 Igualment, amb caràcter temporal i mentre persisteixi la situació de sequera s'autoritza la requisa dels drets d'aprofitaments d'aigües a l'empara del que estableix l'article 120 de la Llei d'expropiació forçosa, amb la finalitat de garantir l'abastament públic.
10.5 Així mateix, de conformitat amb l'article 31.2.b) del Text refós de la legislació en matèria d'aigües de Catalunya, aprovat pel Decret legislatiu 3/2003, de 4 de novembre, i 61.3 del Text refós de la Llei d'aigües, aprovat pel Reial decret legislatiu 1/2001, l'Agència Catalana de l'Aigua podrà imposar la substitució total o de part dels cabals utilitzats per altres de diferent origen o punt de presa.
10.6 L'Agència Catalana de l'Aigua podrà autoritzar la utilització de recursos de diferent origen a satisfer les demandes per altres usos sempre que reuneixin les garanties establertes per l'autoritat sanitària, i amb l'aplicació dels controls que aquesta determini.
11.1 En escenari d'emergència, la utilització d'aigües procedents d'estacions depuradores d'aigües residuals, en substitució de recursos convencionals es realitzarà de conformitat amb el que estableix el Decret 93/2005, de 17 de maig, d'adopció de mesures excepcionals en relació amb la utilització dels recursos hídrics.
11.2 Quan es vulguin destinar aigües procedents d'estacions depuradores d'aigües residuals per a usos no recollits a l'annex 6 del Decret 93/2005, de 17 de maig, caldrà acomplir les condicions que estableix l'informe vinculant del Departament de Salut per tal de preservar les garanties sanitàries així com les que puguin establir els informes dels departaments competents per raó de la matèria.
11.3 En cas que l'aigua depurada sigui destinada a usos industrials amb les condicions que estableixen els apartats anteriors, es podran revisar les autoritzacions d'abocament de l'efluent de procés per tal de fer compatibles els valors dels paràmetres de control al nou recurs emprat, sempre i quan aquest abocament no posi en perill recursos destinats a l'abastament, segons el que estableix l'article 13 d'aquest Decret.
11.4 Les administracions titulars o gestores dels sistemes de sanejament posaran els cabals depurats a disposició dels usos autoritzats en compliment de la resolució que a tal efecte dicti el/la director/directora de l'Agència Catalana de l'Aigua.
12.1 En el repartiment dels recursos disponibles se seguirà l'ordre establert a les prelacions d'usos establertes a la planificació hidrològica i a la legislació bàsica en matèria d'aigües, i es garantirà sempre la prioritat absoluta de l'ús per a abastament a poblacions.
12.2 No obstant el que s'estableix a l'apartat anterior, un cop estigui garantit aquest ús prioritari, l'Administració hidràulica, a petició del departament de la Generalitat competent per raó de la matèria, amb la sol·licitud prèvia dels interessats adreçada al mateix, ateses les especials circumstàncies d'interès públic, podrà atorgar en favor de l'esmentat departament autoritzacions especials per a la utilització de recursos hídrics, de conformitat amb l'article 59.5 del Text refós de la Llei d'aigües, aprovat pel Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol.
L'Agència Catalana de l'Aigua podrà ordenar la suspensió temporal o la clausura dels abocaments que puguin ocasionar interrupcions en les operacions de captació i tractament d'aigua per a l'abastament o un deteriorament sensible de la qualitat dels recursos.
Les infraccions en què puguin incórrer els titulars dels esmentats abocaments es qualificaran de molt greus d'acord amb els articles 116 i 117 del Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol.
Mesures a aplicar a la gestió de l'abastament en alta
14.1 Els ens gestors de l'abastament en alta, de conformitat amb les competències que els atribueixen les seves normes de creació o de regulació són els responsables de dur a terme les següents funcions:
a) Repartir els recursos hídrics a la seva xarxa de distribució.
b) Garantir el subministrament de dotacions equitatives a tots els dipòsits de capçalera i d'altres punts de lliurament d'aigua a titulars del servei de distribució domiciliària als quals presti servei.
c) Comunicar, amb la periodicitat que s'estableixi, les dades de la seva explotació i activitat al coordinador de la Unitat de Gestió d'Emergència designat a tal efecte.
14.2 Per al compliment de les finalitats d'aquest Decret les entitats gestores directes de l'abastament en alta podran fixar els cabals a captar o derivar per a cadascun dels serveis de distribució domiciliària.
14.3 Així mateix, en l'àmbit de la xarxa d'abastament del sistema Ter-Llobregat, l'ens gestor directe podrà adoptar decisions sobre el repartiment i assignació a cada àmbit de subministrament de les dotacions d'aigua disponibles, tot considerant la disponibilitat de recursos de gestió local.
Declarada l'emergència en una Unitat de Gestió de l'Emergència, es podran destinar recursos procedents de xarxes regionals, amb caràcter temporal i en el marc del règim de prestació del servei públic, a l'abastament d'aquelles poblacions en substitució de recursos de gestió local.
16.1 Constatada l'emergència a una conca o sistema, i per tal preservar la dotació necessària, els volums lliurats per a abastament als dipòsits de capçalera municipal o zones de subministrament en baixa, respondran a un valor màxim de dotació en litres per habitant i dia, incloent les fraccions servides des dels recursos de gestió municipal, segons el que s'estableix a la taula següent, on cada interval de definició de les dotacions es defineix amb el llindar superior en funció de les reserves existents als seus embassaments de regulació:
PRLS=Percentatge de reserva del llindar superior; DM=Dotació màxima (l/hab/dia)
Aquests volums es computaran a nivell municipal i també a nivell global en tot l'àmbit de subministrament de cada xarxa d'abastament en alta.
16.2 S'habilita l'Agència Catalana de l'Aigua perquè mitjançant resolució motivada dictada en un expedient de tramitació urgent, pugui modificar el valor màxim equivalent a nivell municipal quan així ho exigeixi l'interès públic per motius d'un aprofitament millor dels recursos disponibles.
En qualsevol cas, aquestes modificacions puntuals no implicaran un augment de les dotacions de la taula anterior en còmput global en tot l'àmbit de subministrament de cada xarxa d'abastament en alta.
Mesures a aplicar en la gestió de la distribució domiciliària
17.1 Els ens locals titulars del servei de distribució domiciliària, en exercici de les seves competències en matèria de distribució domiciliària d'aigua apta per al consum humà i de policia administrativa, són els responsables de:
a) Distribuir els recursos hídrics disponibles, incloent-hi els recursos de gestió local, de la manera més eficient per cobrir les demandes.
b) Dictar els bans, ordenances i altres normatives adreçades a assegurar, mitjançant les limitacions, restriccions o prohibicions pertinents, que l'aigua apta per al consum humà disponible es destina a la satisfacció de la demanda d'abastament i que no es produeixen consums excessius.
Igualment, aquests instruments podran disposar de manera justificada la suspensió temporal de la prestació del servei d'abastament, que requerirà la informació prèvia als afectats.
c) Executar, pel seu compte o mitjançant delegació en entitats habilitades a tal efecte, les mesures adients per adequar els consums a les dotacions assignades, en el còmput de les quals caldrà incloure l'aprofitament dels recursos locals.
d) Col·laborar en les tasques de control del compliment de les obligacions que estableix aquest Decret i de totes aquelles altres dictades en el seu àmbit competencial.
e) Sancionar, de conformitat amb el que estableixin les seves ordenances o els seus reglaments reguladors de la prestació d'aquest servei públic, aquells comportaments que contravinguin les disposicions dictades en el seu àmbit competencial i adoptar les mesures executives necessàries per restituir les situacions irregulars al marc legal, amb la possibilitat de sancionar els consums que excedeixin els límits establerts.
f) Informar l'Administració hidràulica, en el termini més breu possible, d'aquells comportaments que infringeixin les disposicions generals quan la seva sanció ultrapassi l'àmbit de les seves competències.
g) Informar l'Administració hidràulica, quan aquesta ho requereixi, del volum d'aigua emprat per a la prestació dels diferents serveis públics i altres activitats de competència local.
h) Adoptar també les mesures d'informació i difusió oportunes.
i) Facilitar la informació requerida pel coordinador de la Unitat d'Emergència i col·laborar amb ell en la resolució de les situacions que requereixin de la seva intervenció.
17.2 Els titulars dels serveis de distribució domiciliària a què fa referència l'article 12.1 del Decret 93/2005, de 17 de maig, d'adopció de mesures d'excepció en relació amb la utilització dels recursos hídrics, actualitzaran els plans de contingència per tal d'adaptar-los a les noves circumstàncies, i els presentaran a l'Agència Catalana de l'Aigua per a la seva revisió.
Entre les mesures previstes en aquests plans de contingència, podrà contemplar-se la possibilitat de suspendre temporalment la prestació del servei d'abastament.
17.3 Sens perjudici del que estableixen els apartats 1 i 2 d'aquest article i de conformitat amb l'article 53.1.m) del Decret legislatiu 2/2003, de 28 d'abril, pel qual s'aprova el Text refós de la Llei municipal i de règim local de Catalunya, l'alcalde/l'alcaldessa podrà adoptar les mesures necessàries i adequades, tot i donant-ne compte de manera immediata al Ple.
17.4 Com a mecanisme objectiu per a l'adopció de mesures de regulació interna de la xarxa de distribució de l'abastament, es podrà emprar orientativament la fórmula de càlcul següent per determinar les dotacions limitants a destinació per a cada tipologia d'ús que depengui de la xarxa:
On, Dott és la dotació limitant de cada tipologia d'ús; Dd, la dotació a dipòsit de capçalera segons el que estableix l'article 16.1 d'aquest Decret; r, el rendiment de la xarxa de distribució (de manera orientativa es pot prendre com a valor mitjà 0,75), i Pt, la proporció de cada tipologia d'ús en funció de la declaració de resum de facturació municipal presentada a l'Agència Catalana de l'Aigua corresponent a l'exercici del 2004, segons el que estableix el Decret 103/2000, de 6 de març, pel qual s'aprova el Reglament dels tributs gestionats per l'Agència Catalana de l'Aigua.
En qualsevol cas, aquestes dotacions limitants es gestionaran amb l'objectiu de disposar d'una dotació nominal de 110 l/habitant/dia, per atendre, exclusivament, la dotació vital, equivalent a 75 l/habitant/dia, i els serveis essencials, sempre que ho permeti la disponibilitat del recurs.
17.5 Els titulars dels serveis de distribució domiciliària afectats per l'emergència hauran de declarar al coordinador de la unitat de gestió de l'emergència les seves previsions de volums requerits quinzenalment amb detall diari amb una antelació mínima d'una setmana, distingint el pla d'explotació de recursos propis i les necessitats de recursos provinents del seu abastador en alta.
En cas de no efectuar aquesta declaració, els gestors directes del servei d'abastament en alta podran realitzar la seva previsió de demandes a partir de la població de dret.
17.6 Els titulars del servei de distribució domiciliària podran sol·licitar per als usos industrials dependents de la seva xarxa d'abastament la presentació d'un pla de contingència industrial.
Utilització de l'aigua per les entitats locals amb finalitats diferents de l'abastament domiciliari
18.1 Excepcionalment es podrà destinar aigua apta per al consum humà a finalitats de neteja de carrers quan sigui imprescindible per mantenir les condicions higièniques i sanitàries bàsiques, i en aquest cas se n'utilitzarà la mínima indispensable.
18.2 Per a la resta d'usos, l'Agència Catalana de l'Aigua, amb la sol·licitud prèvia del beneficiari, podrà autoritzar la utilització d'aigua no apta per al consum humà o d'aigua depurada que compleixi les garanties establertes per l'autoritat sanitària i amb l'aplicació dels controls que aquesta determini, i de conformitat amb el que preveu l'article 11 d'aquest Decret.
L'aprovació de les mesures que s'adoptin en aplicació d'aquest Decret duu implícita la declaració d'utilitat pública de les obres a efectes d'ocupació temporal i d'expropiació forçosa, i la urgent necessitat de l'ocupació, d'acord amb el que preveu l'article 31.2.c) del Decret legislatiu 3/2003, de 4 de novembre, i l'article 58 del Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol.
Els expedients de contractació d'obres, subministraments i assistències, incloses les campanyes i programes de comunicació, que es realitzin en aplicació d'aquest Decret seran objecte de tramitació d'emergència als efectes que preveu l'article 72 del Reial decret legislatiu 2/2000, de 16 de juny, pel qual s'aprova el Text refós de la Llei de contractes de les administracions públiques.
L'execució de les següents obres i actuacions es declara urgent i prioritària i, per tant, es contractarà també pel procediment establert en l'article anterior.
a) Obres d'emergència per reparació o construcció de noves infraestructures d'abastament.
b) Transport d'emergència per a abastament.
c) Obres de millora de connectivitat de xarxes d'abastament.
d) Obres o actuacions per a la millora de la qualitat del recurs hídric o dels processos de tractament de l'aigua.
e) Obres o actuacions per a l'obtenció o generació de nou recurs o millora de la disponibilitat del recurs existent.
f) Millora de l'eficiència de les infraestructures de regadiu.
g) Reutilització massiva amb caràcter estratègic.
h) Telecontrol hidrològic dels recursos existents al medi.
i) Campanyes d'intensificació del control de la qualitat de l'aigua als embassaments de regulació de xarxes d'abastament.
j) Programes de vigilància específica de l'evolució de l'estat ecològic dels ecosistemes aquàtics afectats per la sequera i per les mesures que recull aquest Decret, així com actuacions de minimització d'aquest impacte.
k) Campanyes i programes de comunicació.
Comunicacions i organització administrativa
22.1 Setmanalment es faran públics per part de l'Agència Catalana de l'Aigua els municipis declarats en situació d'emergència per a l'abastament.
22.2 Els deures d'informació i comunicació que aquest Decret imposa als titulars del servei de distribució domiciliària, es duran a terme per part de l'Entitat Metropolitana de Serveis Hidràulics i Tractament de Residus quan es refereixin a abastaments corresponents a municipis situats dins del seu àmbit.
Seguiment de l'evolució de l'emergència
La Comissió Interinstitucional constituïda de conformitat amb la disposició addicional primera del Decret 93/2005, de 17 de maig, d'adopció de mesures excepcionals en relació amb la utilització dels recursos hídrics, es constitueix en l'òrgan informatiu de la Generalitat sobre l'estat de l'emergència.
Per tal de fer front a l'eventual situació de desabastament generalitzat d'aigua per al consum humà com a conseqüència de l'esgotament total de les reserves dels embassaments i dels aqüífers subterranis, es constituirà una comissió interdepartamental integrada pels membres que determini el Govern, la qual estarà assistida pel/per la director/directora de l'Agència Catalana de l'Aigua.
25.1 El director de l'Agència Catalana de l'Aigua designarà per a cada Unitat de Gestió de l'Emergència un coordinador com a responsable de vetllar per l'administració equitativa de l'aigua en l'esmentada unitat.
25.2 Els coordinadors seran nomenats pel director de l'Agència Catalana de l'Aigua entre el seu personal.
En l'àmbit de gestió del sistema Ter-Llobregat, el director de l'Agència també podrà nomenar com a coordinadors membres del personal de l'Ens d'Abastament Aigües Ter-Llobregat.
25.3 Els coordinadors de les unitats de gestió d'emergència tenen en els seus respectius àmbits les funcions següents:
a) Valorar el nivell de recursos disponibles a la unitat i les diferents demandes a satisfer.
b) Assessorar i formular propostes al/s ens titular/s del servei d'abastament i/o de les xarxes d'abastament en alta sobre possibles fonts alternatives d'abastament.
c) Assessorar l'/els ens titular/s de les xarxes d'abastament en alta i formular propostes sobre els criteris de distribució dels recursos per als diferents usos i les mesures a adoptar per assolir un grau més gran d'estalvi i/o d'eficiència en la gestió dels recursos.
d) Assessorar el/els titular/s del servei d'abastament domiciliari d'aigua potable i sotmetre a la seva consideració els criteris de distribució dels recursos per als diferents usos i les mesures a adoptar per assolir un grau més gran d'estalvi i/o d'eficiència en la gestió dels recursos.
e) Arbitrar les decisions a prendre en la gestió conjunta de recursos locals i recursos regulats des de les xarxes d'abastament en alta entre l'/els ens titular/s del servei de distribució domiciliària d'aigua i/o de les xarxes d'abastament en alta.
f) Dictar, per delegació del director de l'Agència Catalana de l'Aigua, les resolucions corresponents als procediments a què es refereixen els apartats 4 i 5 de l'article 10, i donar-ne compte al director de l'Agència.
25.4 Les resolucions dictades pels coordinadors en exercici de les funcions delegades són impugnables davant els òrgans de la jurisdicció contenciosa administrativa.
26.1 Les decisions relatives a la modificació o substitució de cabals assignats a l'abastament de poblacions donaran lloc únicament, en els termes que autoritzi l'administració titular del servei domiciliari, a la revisió de les tarifes corresponents.
26.2 L'adopció de les mesures derivades de les obligacions que estableix aquest Decret per part dels titulars del servei d'abastament podrà motivar la revisió de les tarifes corresponents.
27.1 El Govern, a proposta de la Comissió Interinstitucional creada pel Decret 93/2005, i amb l'informe favorable previ del Departament d'Economia i Finances, aprovarà els plans d'actuació i d'altres mesures sectorials on es fixin les obres i actuacions necessàries per fer front a la situació de sequera i habilitarà les dotacions econòmiques addicionals corresponents.
27.2 El Govern podrà habilitar, a proposta de la Comissió Interinstitucional, les dotacions econòmiques addicionals adreçades a sufragar les despeses derivades d'aquest Decret corresponents a serveis o intervencions de competència dels diversos departaments de la Generalitat diferents dels que pertoquen a l'Agència Catalana de l'Aigua, d'acord amb l'article 28.
En tots els supòsits les aportacions econòmiques requeriran la formalització d'un conveni que establirà l'òrgan o entitat responsable de l'actuació, el règim de cofinançament, si s'escau, i les condicions de gestió.
La dotació establerta, que podrà ser ampliada en supòsits degudament justificats, serà gestionada per l'Agència Catalana de l'Aigua sens perjudici de la participació dels departaments que exerceixen competències en matèria d'assistència a les entitats locals per a la prestació dels serveis de la seva titularitat.
L'Agència Catalana de l'Aigua assumirà amb caràcter extraordinari els costos derivats de l'adequació, millora o instal·lació d'elements de control i gestió dels recursos hídrics disponibles al medi a tot el territori de Catalunya.
Amb aquesta finalitat es formularan per l'òrgan competent les propostes d'ajustament del pressupost de l'entitat.
Disposicions finals.1 S'habilita el conseller de Medi Ambient i Habitatge i, la resta de consellers competents quan s'escaigui en funció de la matèria, per dictar les disposicions i adoptar les mesures que siguin necessàries per a l'aplicació d'aquest Decret..2 Aquest Decret entrarà en vigor l'endemà de la seva publicació al DOGC i la seva vigència s'estendrà fins al 31 de desembre de 2005, llevat que les reserves d'aigua a totes les conques de l'annex 4 del Decret 93/2005, de 17 de maig, d'adopció de mesures excepcionals en relació amb la utilització dels recursos hídrics, superin els llindars de sortida de l'escenari d'excepcionalitat de nivell I, moment en el qual esgotarà la seva vigència..3 En tot el que no preveu expressament aquest Decret serà d'aplicació el que estableix el Decret 93/2005, de 17 de maig.
Barcelona, 27 de setembre de 2005
Definició dels llindars del sistema Ter-Llobregat i xarxes que en depenen
Xarxa àmbit Consorci Costa Brava Centre
i xarxa d'abastament de Girona, Salt i Sarrià de Ter
Aquestes variables es mesuren en els punts i condicions establerts al Decret 93/2005, de 17 de maig, d'adopció de mesures excepcionals en relació amb la utilització dels recursos hídrics.
A continuació es presenta la relació dels municipis adscrits a les diferents xarxes d'abastament regulades.
Xarxa d'abastament del Sistema Ter-Llobregat:
Xarxa de l'àmbit d'Aigües de Manresa:
Xarxa de l'àmbit Consorci Costa Brava Centre i xarxa d'abastament de Girona, Salt i Sarrià de Ter:
Xarxa de l'àmbit Aigües de Figueres i Consorci Costa Brava Nord:
Xarxa de l'àmbit Consorci d'Aigües de Tarragona: