El Fons Monetari Internacional ha presentat el seu informe semestral World Economic Outlook que examina l'evolució de l'economia mundial i les perspectives a curt i mitjà termini.
Revisa a la baixa les perspectives econòmiques de la majoria de països respecte de les seves previsions del passat juliol.
Situa el creixement mundial en el 3,1% l'any 2015 i en el 3,6% l'any 2016 (les economies avançades creixerien un 2% i un 2,2% respectivament, mentre que les economies en desenvolupament i els mercat emergents ho farien el doble, un 4% enguany i un 4,5% l'any vinent).
Manté les previsions per Espanya, amb un creixement del PIB del 3,1% el 2015 i del 2,5% l'any 2016; per sobre de la mitjana dels països de la zona euro, que seria de l'1,5% i de l'1,6%, respectivament.
L'informe dedica el capítol segon a analitzar la influència del preu de les primeres matèries sobre el creixement econòmic dels països exportadors d'aquestes matèries i el capítol tercer a l'estudi de la relació entre la variació dels tipus de canvi i les exportacions i importacions.
L'Organització Internacional del Treball (OIT) acaba de publicar l'informe Tendències mundials de l'ocupació juvenil 2015, que proporciona una actualització de la informació sobre els joves (entre 15 i 24 anys) i el mercat de treball a nivell mundial.
Les principals conclusions són que la població activa juvenil a escala mundial disminueix (11,6 punts percentuals entre 1991 i 2014) a l'hora que augmenta l'escolarització; que l'ocupació juvenil ha disminuït 2,7 punts percentuals durant el període 2007-2014, i que la taxa mundial d'atur juvenil es va mantenir en el 13% entre 2012 i 2014, encara per sobre del nivell anterior a la crisi (11,7% l'any 2007), i està previst que enguany augmenti una dècima.
La situació de l'atur juvenil a la UE-28 va millorar entre 2012 i 2014, passant del 18% al 16,6% i es preveu que continuï disminuint fins a situar-se en el 15,1% l'any 2020.
La proporció de joves sense feina o formació del total de joves (taxa "ni-ni") ha començat a reduir-se a la UE-28 des del 13,1% de 2012 al 12,4% de l'any 2014.
El Fòrum Econòmic Mundial ha publicat el seu Informe mundial de competitivitat que avalua anualment els factors que impulsen la productivitat en més de 140 economies.
Segons la nota de premsa, l'edició d'enguany mostra una clara correlació entre els països més competitius i aquells que han resistit la crisi o que s'han recuperat ràpidament d'ella.
Destaca també que existeix un vincle estret entre competitivitat i la capacitat d'una economia per generar, atreure, aprofitar i donar suport al talent.
Suïssa ocupa el primer lloc de la classificació de l'Índex Global de Competitivitat per setè any consecutiu, Singapur ocupa el segon lloc i els EUA, el tercer.
Alemanya puja un lloc i se situa el quart i Espanya ocupa el lloc número 33, després de pujar 2 posicions des de l'edició anterior de l'informe (2014-2015).
Un informe elaborat per la consultora BCG (The Boston Consulting Group) estudia com el conjunt de tecnologies industrials conegudes com la indústria 4.0 transformarà l'ocupació en el sector en l'horitzó de l'any 2025.
Ho fa a partir de l'anàlisi dels efectes que tindrà sobre la indústria alemanya i els models emprats prediuen un increment net d'aproximadament 350.000 llocs de treball en el país en un termini de deu anys, ja que si bé el major ús de la robotització reduirà el nombre de treballadors en les àrees de muntatge i producció en 610.000 persones, camps com les tecnologies de la informació o l'enginyeria de dades compensarien aquesta reducció amb la creació de 960.000 llocs nous.
Segons l'informe, aquest escenari favorable contrasta amb èpoques anteriors dels avenços tecnològics, en què el nombre de llocs de treball en la indústria va disminuir malgrat l'augment en el volum de producció en general, i exposa l'exemple de que l'automatització i la deslocalització van causar una disminució del 18% en la força de treball d'Alemanya entre 1997 i 2013, al mateix temps que el volum de producció va augmentar.
Un treball recent del Banc d'Espanya presenta una estimació dels efectes que els canvis en l'estructura demogràfica, segons les tendències a mig termini, tindran sobre les principals variables macroeconòmiques.
Utilitza les dades de 21 economies de l'OCDE i els resultats mostren que un major pes de la població jove dependent i de la població més gran té efectes macroeconòmics negatius, mentre que, per contra, un major pes de la població en edat de treballar té efectes de signe contrari.
Aquests resultats s'obtenen a partir d'un model teòric basat en la relació entre demografia, innovació tecnològica i creixement econòmic.
L'estudi mostra que la tendència cap a l'envelliment de la població i la reducció de la fertilitat produirien una disminució del creixement a llarg termini del PIB i dels tipus d'interès reals en els països de l'OCDE.
La Direcció General d'Ocupació, Afers Socials i Inclusió de la Comissió Europea, conjuntament amb el Comitè de Protecció Social han elaborat l'informe triennal sobre adequació de les pensions.
Fa un seguiment, a escala de la UE, de en quina mesura les pensions ofereixen a les persones una renda suficient en la vellesa per protegir-les contra la pobresa i permeten que tinguin unes condicions de vida dignes.
Avalua les mesures implementades als estats membres amb la finalitat de garantir pensions adients i viables financerament i defineix altres necessitats de reforma.
La conclusió principal de l'informe és que existeixen diferències importants en les pensions que es reben, especialment de gènere, ja que les pensions de les dones són un 40% inferiors a les dels homes, de manera que estan més exposades a la pobresa.
Tot i que advoca perquè els règims de pensions han de protegir a totes les persones que no poden romandre en el mercat laboral durant un període suficientment llarg per adquirir els drets a la pensió, segons l'informe, en el futur serà cada vegada més important haver cotitzat 45 anys per rebre una pensió digna, per la qual cosa exhorta els països membres a aplicar polítiques fermes que permetin al màxim nombre de treballadors seguir ocupats fins arribar a l'edat de jubilació.
La Direcció General d'Afers Econòmics i Financers de la Comissió Europea i la Direcció General de Fiscalitat i Unió Duanera han elaborat l'informe Tax reforms in EU Member States 2015 – Tax policy challenges for economic growth and fiscal sustainability, que es presenta amb l'objectiu de contribuir als debats sobre la política fiscal a la UE, on analitza els desafiaments en matèria de política fiscal i les reformes recents en els estats membres de la Unió Europea.
L'informe trimestral del Banc d'Espanya inclou l'article La dinàmica del consum a Espanya per tipus de productes, que analitza l'evolució del consum segons una desagregació en quatre categories de béns i serveis: aquells que tenen un ajustament subjecte a rigideses com són els lloguers i els contractes de subministraments de la llar; els no duradors de primera necessitat; la resta de no duradors, i els duradors.
La perspectiva temporal abasta el període 1995-2013 i comprèn les fases d'expansió i d'ajustament del consum.
L'article conclou que les variacions del consum durant la crisi han recaigut més que proporcionalment sobre els béns duradors i sobre els que no són necessaris ni difícils d'ajustar, i que la informació disponible sobre la composició del consum privat en 2014 i 2015 apunta a que la recuperació del consum observada s'estaria concentrant en els components que van retrocedir en major mesura durant la crisi.
La Comissió Europea ha elaborat una Guia sobre el finançament col·lectiu, adreçada a les petites i mitjanes empreses.
Conegut per la seva denominació en anglès "crowdfunding", es tracta d'una manera de recaptar diners d'un ampli nombre de persones mitjançant plataformes en línia, per finançar projectes i empreses.
La guia explica els avantatges del finançament col·lectiu, més enllà dels econòmics (serveix per posar a prova el projecte, conèixer si hi ha mercat pel negoci i arribar a públic potencial), així com els riscos (no assolir l'objectiu, infravalorar els costos que implica i possibles perjudicis relacionats amb la propietat intel·lectual i la reputació).
Els tipus de finançament col·lectiu més utilitzats per les pimes són els de préstec, d'accions i de recompensa.
L'Associació d'Empreses d'Energies Renovables (APPA) ha elaborat una nova edició de l' Estudi de l'impacte macroeconòmic de les energies renovables a Espanya, segons el qual, durant l'any 2014, les energies renovables van aportar 7.387 milions d'euros al PIB espanyol, van reduir la balança comercial en 2.316 milions i van evitar importacions energètiques per valor de 8.469 milions.
També van representar una aportació fiscal neta a l'Estat espanyol de 970 milions; una inversió en innovació tecnològica de 216 milions; un estalvi de 323 milions en emissions de CO2 i ocupació per 70.750 persones.
L'informe destaca que, com a conseqüència de la reforma realitzada pel Govern espanyol, el sector ha reduït la seva participació en el PIB i ha perdut ocupació: la seva aportació al PIB l'any 2014 va ser un 22,1% inferior a la d'un any abans i l'ocupació va disminuir un 24,3%.
La Fundació de les Caixes d'Estalvi, Funcas, ha publicat un nou número de la revista Papers d'Economia Espanyola dedicat a la regulació i la política de defensa de la competència a Espanya.
Identifica els problemes als que s'enfronten les autoritats reguladores i ofereix un diagnòstic del grau de competència de mercats estratègics com la distribució d'aliments o les telecomunicacions.
El primer bloc està dedicat al disseny institucional, el segon a la interacció entre el dret i l'economia en la política de defensa de la competència i, el darrer bloc està dedicat a l'estudi de casos de regulació de la competència en els mercats estratègics següents: distribució alimentària, serveis professionals, xarxes de nova generació i agregadors de notícies.
Recentment s'ha presentat l'edició número 20 de l'Informe COTEC, segons el qual, l'any 2013 (últim any del que es disposa de xifres definitives) la despesa en R+D executada a Espanya va ser de 13.012 milions d'euros, el que suposa una davallada del 2,8% respecte d'un any abans i confirma la tendència a la baixa que es registra des de l'any 2009.
L'informe destaca que fins aquell any, Espanya venia recuperant terreny amb Europa gràcies a taxes de creixement en despesa en R+D superiors a les dels països de la UE.
Les xifres de 2013 són similars a les registrades l'any 2003, de manera que, segons l'informe, es tracta d'un decenni perdut en termes de creixement i convergència amb Europa.
L'OCDE ha publicat aquesta setmana un informe que es presenta com el marc de referència sobre el que Espanya ha de dissenyar les polítiques per millorar les competències de la població i eliminar els obstacles que dificulten la innovació i la creació d'ocupació.
L'informe delimita 12 reptes per aconseguir que els joves espanyols adquireixin les competències necessàries i tenir èxit en l'àmbit socioeconòmic; millorar la formació dels gairebé 10 milions d'adults escassament qualificats, i reduir les taxes d'abandonament escolar prematur.
Segons el document, a Espanya prop del 71% dels ocupats joves tenen contractes temporals i és el país de l'OCDE amb la taxa més alta de joves de 15 a 24 anys que tenen un contracte a temps parcial perquè no el poden tenir a temps complet.
Suposen el 22% del conjunt d'ocupats a temps parcial, mentre la mitjana de l'OCDE és el 5,8% i de la UE, el 9,9%.
La Comissió Europea ha elaborat una iniciativa orientada a facilitar la inserció laboral dels aturats de llarga durada.
Preveu que totes les persones amb una antiguitat a l'atur de 12 o més mesos rebin una avaluació individual en profunditat per identificar les seves necessitats i possibilitats i se'ls ofereixi un pla a mida que pot incloure, en funció dels serveis de cada estat membre, tutoria, acompanyament en la recerca d'ocupació, formació, suport a l'habitatge, serveis d'atenció a la salut i rehabilitació, entre altres.
La Comissió ha preparat una fitxa resum de cada estat membre amb la informació sobre l'atur de llarga durada amb dades dels anys 2005, 2008 i 2014, les mesures adoptades fins ara per donar suport a les persones aturades i les seves recomanacions.
En el cas d' Espanya, entre 2005 i 2014 l'atur de llarga durada va passar de representar el 2,2% de la població activa al 12,9%.
L'any 2014 aquesta taxa d'atur de llarga durada era 7,8 punts percentuals superior a la mitjana de la UE.
L'Observatori nacional de les telecomunicacions i de la societat de la informació, ONTSI, ha publicat una nova edició del seu informe anual La societat en Xarxa, que ofereix un resum de l'evolució de la societat de la informació a partir de diversos indicadors econòmics i d'ús de tecnologies i serveis, en l'àmbit espanyol, europeu i mundial.
Com a novetat, l'informe inclou una anàlisi sobre la Llei 19/2013, de 9 de desembre, de transparència, accés a la Informació pública i bon govern, i la seva relació amb la societat de la informació.
Un dels capítols resumeix els principals indicadors relacionats amb la mobilitat i la ciberseguretat.
L'informe termina assenyalant les principals tendències tecnològiques pels propers anys.
Un nou informe de l'OCDE sobre perspectives de la migració internacional assenyala que els fluxos migratoris estan augmentant a la majoria dels països de l'OCDE i les xifres han tornat al seu nivell anterior a la crisi.
La població estrangera total en els països de l'OCDE va ser de 117 milions de persones l'any 2013, un 40% més que l'any 2000.
L'any 2014 va augmentar un 46% la quantitat de nous sol·licitants d'asil i les dades preliminars indiquen que el 2015 s'assolirà un màxim històric.
Segons l'informe, es tracta de l'onada migratòria millor formada.
Alemanya està consolidant la seva posició com un dels principals països d'immigració, actualment només superada pels EUA.
L'estudi també dedica un capítol a la creixent importància de la migració dels treballadors de la salut.
Un informe publicat recentment per Fedea conclou que la crisi econòmica va tenir un efecte negatiu en el món laboral desproporcionat sobre els homes en comparació amb les dones en molts països de l'OCDE.
L'estudi, centrat a Espanya, utilitza els registres d'afiliació a la Seguretat Social del període 2000-2013 i analitza les transicions entre ocupació i atur.
La informació detallada sobre les trajectòries laborals ha permès estudiar els mecanismes subjacents a la pèrdua de feina i accés a l'ocupació i fer una comparativa de gènere.
Analitzant els elements que han intervingut en el pas de l'ocupació a l'atur, les autores conclouen que, en general, els elements d'atur s'han mantingut gairebé constants per a les dones i han augmentat gairebé 1,5 punts percentuals per als homes, i pel que fa a les sortides de l'atur, que la probabilitat de trobar una feina s'ha reduït en 15 punts percentuals per als homes i en 8 pp per a les dones.
Un nou treball de la Direcció General d'Afers Econòmics i Financers de la Comissió Europea s'ocupa dels factors que poden ajudar a explicar les grans diferències persistents en les taxes d'estalvi de les llars a la Unió Europea (l'any 2013 van oscil·lar entre el -10% a Romania i el +16% a Alemanya) i es planteja fins a quin punt són comparables internacionalment.
Segons l'informe, cal tenir precaució quan es comparen les taxes d'estalvi de les llars dels diferents països, ja que les variables com nivell d'ingressos, edat i incertesa explicarien només la meitat del total de la taxa.
Una bona part de les diferències en les taxes d'estalvi s'explicarien per diferències institucionals (diferències en els sistemes de pensions, fiscalitat, delimitació del sector de les llars), així com dels fluxos no registrats (ingressos de l'economia submergida).
Un informe recent de Funcas fa un repàs de la literatura que ha tractat de quantificar la incidència a Espanya de l'economia submergida i del frau fiscal i intenta identificar els factors que explicarien que els nivells d'economia submergida i frau fiscal a Espanya siguin superiors a la mitjana europea.
L'informe destaca que en els últims anys l'economia submergida s'ha mantingut sistemàticament per sobre del 20% del PIB, que es concentra en el sector de la construcció, el petit comerç, hotels i restaurants i que la incidència és asimètrica entre comunitats autònomes.
Pel que fa al frau fiscal, Espanya és un dels països europeus amb major pèrdua impositiva per aquest motiu; els treballs recents estimen una pèrdua de recaptació propera al 23%, el que equival a gairebé el 6% del PIB.
El Consell de Treball, Econòmic i Social de Catalunya, CTESC, ha elaborat un informe sobre energia que analitza la regulació de les infraestructures energètiques així com les variables que més influeixen en la planificació energètica des de l'òptica internacional, europea, estatal i catalana.
Fa una diagnosi de la situació de les infraestructures i de les necessitats energètiques a Catalunya (petroli, gas i electricitat) i revisa els objectius d'infraestructures, producció i consum d'energia.
Finalment, contextualitza el debat sobre l'energia i exposa la posició el CTESC mitjançant un seguit de consideracions i propostes.