Segons un informe recent d'Eurofound, el 2016, el 5,5% de la població activa de joves entre 15 i 24 anys a Europa estaven en situació d'atur de llarga durada, gairebé un terç de la població juvenil aturada (29,5%).
L'estudi apunta a la manca d'educació i d'experiència laboral com els dos factors principals que augmenten la probabilitat que una persona jove entri en aquesta situació.
En particular, l'anàlisi mostra que aquests joves tenen més probabilitats d'ocupar llocs no qualificats un cop tornen a entrar al mercat de treball, a més dels efectes negatius en les perspectives de guanys al llarg de tota la vida.
Les conseqüències de passar un temps prolongat en l'atur de llarga durada abasten diverses dimensions del benestar dels joves; en concret, disminueix la satisfacció general de la vida i l'optimisme sobre el futur i augmenta el risc d'exclusió social.
Eurofound considera que aquesta situació demana respostes multidimensionals i un enfocament que inclou elements com ara assessorament, tutoria, suport especialitzat, formació a mida i pràctiques.
El Banc d'Espanya ha publicat un article que analitza en quina mesura les compres posposades (demanda embassada) s'han materialitzat en el període recent d'expansió i fins a quin punt podrien perdre rellevància en el futur com a estímul del consum de les llars.
Les dades evidencien que la reducció de consum durant les recessions incideix més en els béns duradors.
De la mateixa manera, en les fases de recuperació, la despesa de les famílies es concentra en els béns duradors i productes no essencials.
Aquests patrons de consum s'han observat a Espanya en la darrera dècada.
És a dir, les llars espanyoles contrauen les compres quan les seves rendes són baixes posposant-les fins a períodes en què la seva renda s'ha recuperat.
A finals de 2016, ja s'hauria cobert la demanda embassada durant la crisi, de manera que no es pot esperar que aquest factor continuï actuant com a dinamitzador del consum agregat de les famílies.
Consegüentment, l'estabilització de les taxes de creixement de la despesa en un i altre tipus de béns i serveis podria anticipar una certa desacceleració del consum a curt i mitjà termini.
La Comissió Econòmica Europea de les Nacions Unides ha publicat una guia amb l'objectiu d'orientar les oficines nacionals d'estadística en la selecció i aplicació de mètodes per valorar el treball domèstic no remunerat.
Segons l'estudi, les estadístiques econòmiques convencionals, dissenyades principalment per mesurar l'economia de mercat, exclouen en la majoria de països el treball domèstic no remunerat.
Els economistes han defensat durant anys que ignorar aquests serveis introdueix biaixos en diverses àrees de l'anàlisi econòmica, ja que no es tenen en compte uns serveis que contribueixen al benestar econòmic de les famílies i que no estan inclosos en el producte nacional brut.
Ara bé, col·locar valors monetaris sobre activitats realitzades a la llar no és senzill, ja que el treball no es paga i sovint produeix serveis intangibles que inclouen diverses activitats, a banda que hi ha consideracions diferents sobre on situar la frontera entre treball i oci.
No obstant això, la guia mostra que és possible obtenir estimacions del valor del treball domèstic i construir un compte satèl·lit per mostrar l'impacte en el PIB, el consum i els ingressos disponibles per a la llar.
El Ministeri d'Economia, Indústria i Competitivitat ha publicat el Butlletí d'informació comercial espanyola (ICE) del mes de desembre, que tracta el Pla integral de suport a la competitivitat del comerç minorista, l'evolució de l'Organització Mundial del Comerç (OMC) en la dècada de 2010 i la reforma del sistema espanyol de pensions contributives.
El Pla integral es concep com un treball de col·laboració i coordinació entre les administracions públiques per tal d'impulsar la competitivitat de les pimes del sector del comerç, en especial la innovació i l'adaptació dels comerços a les noves tecnologies.
En relació amb l'OMC, es pretén que aquesta sigui un instrument eficient per mantenir un sistema comercial obert i multilateral que faciliti l'intercanvi.
Finalment, la reforma de les pensions proposa prorrogar a partir de 2028 l'edat legal de jubilació un mes per any, substituir el factor de sostenibilitat per una disminució progressiva de la ràtio de reposició legal des del 100 per cent de la base reguladora actual fins el 70 per cent el 2057; substituir l'índex de revaloració de caràcter indeterminat per una revaloració amb pèrdua programada del poder adquisitiu i aplicar a la pensió de viduïtat la regla de reducció del 50 per cent quan es compatibilitza amb una pensió contributiva o un salari complet.
La consultora nord-americana Resonance ha elaborat un informe que valora la marca global de les urbs de més d'un milió d'habitants, tenint en compte 23 indicadors que inclouen, entre d'altres, l'accessibilitat a l'habitatge i les oportunitats laborals, la qualitat de l'entorn natural i urbà, la qualitat de les institucions, atraccions i infraestructures, la diversitat de persones, la prosperitat econòmica i la qualitat de les arts, la cultura, els restaurants i la vida nocturna.
En el rànquing de les deu millors ciutats del món, tenint en compte aquestes categories, Barcelona se situa en el lloc vuitè i en el quart entre les ciutats europees, després de Londres, Nova York i París.
En concret, pel que fa a l'indicador que mesura l'entorn natural i urbà, això és, la qualitat de l'aire, l'urbanisme, la criminalitat, els monuments i parcs i activitats a l'aire lliure, Barcelona ocupa el lloc segon, després de Tòquio.
Per contra, és la cent vint-i-quatrena en prosperitat econòmica i perspectives laborals.
Eurostat ha publicat un llibre amb dades estadístiques oficials de l'agricultura, la silvicultura i la pesca a nivell europeu, referides als anys 2015 i 2016.
Les estadístiques recollides fan referència a estructures agrícoles, preus, producció agrícola (cultius i animals), granja orgànica, horts i vinyes i medi ambient.
L'edició de 2017 està dividida en set capítols.
El primer capítol presenta les estadístiques estructurals sobre vinyes, és una eina per al monitoratge del mercat de vi i altres productes a base de raïm.
El capítol segon se centra en les característiques socioeconòmiques de les persones agricultores, com l'edat, el sexe i el nivell educatiu.
El tercer presenta dades sobre indicadors d'ingressos i tendències de preus.
A continuació, el quart, aporta informació sobre alguns dels productes agrícoles més importants per a cultius i bestiar.
La publicació dedica el capítol cinquè a la interacció entre agricultura i medi ambient.
Finalment, els dos darrers capítols donen una visió general de l'estat de les indústries forestal i pesquera a la UE.
La Taula d'entitats del Tercer Sector Social de Catalunya ha presentat l'informe Ocupació de qualitat: una resposta al fenomen dels treballadors i treballadores pobres que dona una visió àmplia de les conseqüències de la precarietat laboral a Catalunya.
Segons l'estudi, el procés de precarització ha produït un augment del nombre de persones treballadores en situació de pobresa o exclusió social, les anomenades "persones treballadores pobres".
Aquesta precarietat laboral es caracteritza per oferir pràctiques, flexibilitat, dependència, explotació i baixos salaris, condicions que sotmeten les persones a situacions de dependència que no els permeten realitzar un projecte de vida estable.
La Taula del Tercer Sector demana que el debat de l'ocupació de qualitat se situï com a prioritat de les polítiques públiques.
Reduir la temporalitat, garantir que els períodes de pràctiques no s'utilitzin com a mà d'obra barata o gratuïta, dotar els serveis públics de recursos econòmics per millorar la inserció laboral i construir un nou Pla de Garantia Juvenil són algunes de les trenta-sis propostes que inclou l'informe per fer front a aquesta situació.
CaixaBank Research ha publicat l'informe mensual corresponent al mes de desembre que inclou, entre d'altres, un focus d'interès titulat Més enllà de la taxa d'atur.
L'article mostra que un dels factors clau per entendre l'aplanament de la corba de Phillips (relació entre atur i inflació) és que el grau de saturació del mercat laboral és menor al que indica la taxa d'atur.
Una empresa que necessiti augmentar la capacitat pot contractar un nou empleat, actuant sobre el marge extensiu, o bé oferir més hores als treballadors ocupats parcialment, actuant sobre el marge intensiu.
La taxa d'atur només fa referència al marge extensiu.
Si volem mesurar el grau de saturació del mercat tenint en compte els dos marges, hem d'utilitzar la taxa de subatur, definida com la suma del nombre de persones aturades i de treballadores a temps parcial que voldrien treballar més hores sobre la població activa.
La nova corba de Phillips resultant mostra que el grau de saturació del mercat encara està per sota dels nivells anteriors a la crisi.
Un altre factor clau és la taxa de participació, ja que els inactius també exerceixen pressió a la baixa sobre el creixement dels salaris, pel fet que moltes d'aquestes persones inactives poden estar disposades a entrar de nou al mercat laboral.
Aquest sembla haver estat el cas a l'eurozona, afirma l'estudi.
Adecco ha publicat l' Informe Infoempleo 2016, elaborat a partir de l'anàlisi de 298.960 ofertes d'ocupació en què s'oferien 934.879 llocs vacants corresponents a l'exercici 2016.
Segons Adecco, l'oferta d'ocupació a Espanya s'ha incrementat un 10,6% el darrer any, encadenant quatre anys consecutius d'augment.
En total, des de 2013, el volum d'oferta publicat a Espanya ha acumulat una pujada de 34 punts percentuals.
La distribució regional mostra que la Comunitat de Madrid es manté com la regió líder en generació d'oferta d'ocupació a Espanya, amb un 26% del total, seguida de Catalunya amb el 22,4% i el País Basc que augmenta la seva participació fins el 12,2%.
Per províncies, Madrid (26%), Barcelona (19,2%), Biscaia (5,8%) i València (4,1%) són les que més ofertes de treball aporten al conjunt nacional (gairebé un 60% del total).
Per sectors, sis de cada deu ofertes corresponen al sector serveis; no obstant això, és la indústria el que registra el millor comportament, 26,9% del global d'ofertes, 13 punts percentuals més que el 2016.
L'Organització Internacional del Treball (OIT) ha publicat les conclusions adoptades en la reunió d'experts del proppassat novembre sobre la promoció del treball decent i la protecció dels principis i drets fonamentals en el treball per als treballadors de les zones franques industrials (ZFI).
Segons l'OIT, les ZFI s'han convertit en un instrument molt utilitzat per estimular les empreses, la creació d'ocupació, el desenvolupament de competències i el creixement econòmic, en definitiva.
Es tracta d'àrees que atreuen divises, aporten capital i materials essencials per a la producció i poden potenciar la industrialització, a més de constituir un primer pas per participar en l'economia mundial.
Per això, l'OIT considera que les polítiques dels governs haurien de garantir la protecció dels drets sindicals i laborals dels treballadors.
En concret, els governs haurien de promoure la negociació col·lectiva i vetllar per un entorn propici i unes relacions laborals sostenibles; millorar les condicions de treball i la protecció social, desenvolupar sistemes de seguretat i salut, i reforçar els sistemes d'inspecció del treball, entre d'altres.
El Ministeri d'Energia, Turisme i Agenda Digital ha publicat un monogràfic d'Economia Industrial que proporciona una perspectiva multidimensional de l'impacte de les tecnologies digitals, relacionades amb la gestió massiva de dades, en el present i futur proper d'aquest sector.
La publicació conté un recull de dotze articles agrupats en quatre blocs.
El primer bloc tracta aspectes d'arquitectura i tecnologies disruptives, com per exemple, la conjunció de les tecnologies blockchain, b ig data i internet de les coses.
El segon bloc està dedicat a les aplicacions industrials d'aquestes tecnologies, la millora de la productivitat, l'eficiència i el desenvolupament de nous models de negoci.
El tercer bloc mostra l'impacte d'aquestes tecnologies en el sector terciari, i inclou un article específic per al sector de la Salut.
Finalment, el quart bloc explora la relació d'aquestes tecnologies en l'àmbit de les administracions i institucions públiques, que hauran d'oferir a la ciutadania i a les empreses serveis públics digitals oberts i transfronterers.
Eurofound ha publicat la quarta Enquesta europea de qualitat de vida 2016, que documenta les condicions de vida i la situació social dels ciutadans de la Unió Europea (UE).
L'informe fa una anàlisi des de tres grans àmbits: la qualitat de vida, la qualitat de la societat i la qualitat dels serveis públics.
Els principals resultats mostren que la qualitat de vida a la UE durant la darrera dècada s'ha mantingut en un nivell relativament alt, 7,1 de mitjana en una escala d'1-10.
D'una banda, han disminuït les dificultats materials i, de l'altra, ha augmentat la qualitat de la pròpia salut.
No obstant això, la conciliació entre la vida laboral i familiar ha empitjorat i existeix una gran preocupació per una futura insuficiència d'ingressos de cara a la jubilació.
Els indicadors socials també han millorat des de 2011, afirma Eurofound, hi ha una major confiança en les institucions i una disminució del sentiment d'exclusió social; en canvi, ha augmentat la percepció de tensions entre grups ètnics i religiosos.
Finalment, en relació amb els serveis públics, els nivells de satisfacció s'han incrementat en la sanitat i el transport públic; en l'atenció a la infància i altres serveis públics l'informe destaca que la qualitat varia molt entre els estats membres.
La primera quinzena del mes de desembre es manté com el període de major activitat per a les compres de Nadal, tot i que continua perdent quota a favor del mes de novembre, segons el darrer informe de Deloitte Estudi de consum nadalenc.
En particular, el Black Friday es consolida com una oferta atractiva que cada any suposa un percentatge major del pressupost nadalenc.
En el top 5 de països per intenció de despesa, Espanya lidera el rànquing, amb una mitjana estimada per llar de 633 euros, superant per primera vegada el Regne Unit, situat en el segon lloc (614 euros); els segueixen Itàlia (529), Alemanya (484) i Grècia (451).
Els regals continuen sent la partida més important, principalment la roba, els llibres i els perfums i cosmètics que ocupen els primers llocs en les preferències de compra.
Destaca el creixement del comerç en línia de l'alimentació, que es preveu que s'endugui, aproximadament, un 25% del pressupost nadalenc.
El pagament amb targeta de dèbit i en efectiu seran els mètodes preferits a les botigues físiques; en canvi, per a les compres en línia, els moneders digitals són la primera opció escollida.
Hays ha publicat l'informe Què volen els treballadors? 2017, elaborat a partir dels resultats d'enquestes efectuades a 13.650 treballadors.
L'estudi examina les prioritats que influeixen en els treballadors a l'hora de decidir quedar-se en el lloc de treball o acceptar un de nou.
En concret, explora la importància de quatre factors clau: sou, cultura de l'organització, carrera professional i beneficis.
Els resultats de l'enquesta mostren que, si bé la remuneració és el factor més important en aquesta presa de decisions, el 62% dels professionals diu que estaria disposat a retallar el seu sou a favor d'una millor cultura de l'organització.
D'altra banda, el 84% considera important la flexibilitat laboral; un 85%, les ofertes de salut i benestar; el 86%, la formació i el desenvolupament professional continuats i el 31%, les polítiques de diversitat.
Aquestes dades posen en relleu la importància que els empresaris examinin el paquet global de condicions laborals que ofereixen si no volen perdre bons candidats que aportaran a l'empresa avantatge competitiu en el mercat laboral.
Un estudi realitzat per la Universitat de Hertfordshire i Ipsos MORI mostra per primer cop la intensitat de l'economia gig a Europa.
Les dades revelen que milions de persones utilitzen plataformes en línia com a principal font d'ingressos a Àustria, Alemanya, Itàlia, Països Baixos, Suècia, Suïssa i el Regne Unit.
En concret, l'estudi pretén identificar la proporció de població que utilitza les plataformes en línia, quins ingressos obtenen d'aquesta font i les característiques d'aquests treballadors.
Es va trobar que una elevada proporció de població, que va des del 9% d'Alemanya i el Regne Unit fins al 22% d'Itàlia, va informar haver treballat virtualment des de casa en plataformes.
S' estima que fins a 5,68 milions de persones, en aquests set països europeus, podrien obtenir més de la meitat dels seus ingressos d'aquesta font.
Uns ingressos obtinguts amb llargues jornades laborals i temps d'espera no remunerat, entre altres condicions laborals no favorables a les persones treballadores.
L'objectiu d'aquesta publicació és demanar una redefinició del treball en l'era digital i la creació d'una nova llei que protegeixi els drets de milions de persones ocupades en treballs informals ocasionals en diversos sectors, indústries i ocupacions.
La Direcció General de Comerç de la Generalitat de Catalunya i la Universitat Pompeu Fabra han elaborat l'estudi Impacte econòmic de les fires a Catalunya.
Es tracta d'una actualització de l'estudi publicat l'any 2007 per tal de conèixer la repercussió econòmica i fiscal de les fires a Catalunya durant els anys 2015 i 2016.
L'estudi també efectua una anàlisi de l'impacte social i de la repercussió mediambiental d'aquestes activitats.
Segons les dades, durant aquest bienni les fires van representar una despesa de 1.678,7 milions d'euros, el 18% correspon a despeses d'inversió i el 82% a despeses dels visitants i expositors.
D'altra banda, l'impacte total sobre la producció va representar 3.509,2 milions d'euros, 1.754,6 sobre el valor afegit i 504 d'impacte fiscal.
A més, el total de llocs de treball generats per les despeses d'inversió, de funcionament permanent, d'organització, i dels expositors i visitants a les fires aquests dos anys és de 34.152.
En relació amb el conjunt de l'economia catalana, l'activitat firal representa el 0,48% del valor afegit brut, el 0,49% d'ingressos tributaris i el 0,56% dels llocs de treball.
L'Informe Observatori de la indústria hotelera espanyola, elaborat per PwC i CEHAT, mostra expectatives turístiques optimistes per al sector aquest hivern 2017-2018.
L'estudi treballa a partir de l'índex OHE general que resulta de l'anàlisi macroeconòmica dels principals mercats emissors de turistes a Espanya i de les estimacions de la tendència d'aquest sector.
En concret, l'índex OHE general aquesta temporada és de 62,22 punts, superant els resultats obtinguts l'any anterior.
Pel que fa a l'índex OHE macroeconòmic no experimenta canvis significatius i se situa en 59,62 punts.
En canvi, l'índex OHE hoteler obté un resultat optimista assolint 63,09 punts.
S'espera que aquest hivern se superin els 78,71 milions de pernoctacions d'un any abans, ja que les prediccions apunten a un augment dels viatgers estrangers, sobretot francesos.
Pel que fa a l'oferta hotelera, que assoleix els 62,08 punts, s'espera un augment en les províncies de Guipúscoa, La Rioja, Madrid, Sevilla, Tenerife i Fuerteventura, mentre que a Menorca i Girona se'n preveu un descens.
Finalment, l'índex del preu mitjà també mostra expectatives de millora situant-se en els 71,03 punts.
L'Institut d'Estudis Regionals i Metropolitans de Barcelona ha publicat l'Enquesta de condicions de vida 2016, que analitza la qualitat de vida dels ciutadans dels municipis de l'àrea metropolitana de Barcelona a partir d'informació anual sobre renda, condicions econòmiques de les llars, risc de pobresa i exclusió social.
La renda anual neta mitjana de les llars metropolitanes a Barcelona és de 33.724 euros, el 2016.
En aquest mateix període, el 18,4% de la població metropolitana, això és 578.900 persones, viu en risc de pobresa.
La taxa de risc de pobresa és més elevada entre les dones (20,3%) que entre els homes (16,5%) i entre els joves de 16 a 34 anys (20,8%) que entre la població de 35 a 64 (17%).
Per lloc de naixement, presenten un major risc els nascuts fora d'Espanya (36,3%) que els nascuts en territori espanyol (15,8%).
Per nivell d'estudis, aquesta taxa mostra diferències importants entre la població que ha acabat estudis superiors (9,1%), la que ha acabat estudis secundaris postobligatoris (19,1%) i la que, com a màxim, ha acabat estudis primaris (26,1%).
Finalment, l'enquesta també recull l'impacte social dels preus de l'habitatge que assumeixen les llars que viuen de lloguer, la meitat de les quals destina més del 40% a costos associats a l'habitatge.
Segons l' Informe de tendències salarials 2018, de Randstad, l'augment en els nivells de rotació i el dèficit de talent estan provocant tendències a l'alça dels salaris.
El 30% de les empreses ja està desenvolupant polítiques d'actualització de sous.
Aquestes actuacions evidencien, segons Randstad, que l'ocupació s'està comportant de manera positiva.
Els sectors que es caracteritzen per un creixement actual de l'ocupació són el de venda al detall, que ocupa més de 2,2 milions de persones, el de logística, amb un 54,1% d'empreses que estan incrementant les plantilles; el de banca i assegurances, que també ha experimentat increments de personal superiors al 10%, i el de l'enginyeria, en què 7 de cada 10 empreses estan augmentat la plantilla de personal.
D'altra banda, el 61,8% de les empreses del sector de Telecomunicacions i el 75,5% de ciències de la vida estan tenint dificultats per trobar treballadors amb les competències adequades.
Finalment, en les àrees de vendes i màrqueting, digital i finances i recursos humans, que tenen caràcter transversal en les estructures empresarials, destaca que el 41% dels treballadors està buscant activament una altra ocupació.
L'edició 2017 de la sèrie Tendències Mundials de l'Ocupació Juvenil 2017, de l'OIT, recull informació actualitzada sobre els principals indicadors, tendències i polítiques del mercat laboral juvenil.
L'informe també examina el futur del treball dels joves i el vincle amb la nova automatització i les tecnologies digitals.
Segons l'OIT, la proporció mundial de joves que no estan ocupats ni cursen cap tipus d'estudis, conegut com a ninis, s'estima en el 21,8% per al 2017 als països de l'OCDE, el 76,9% dels quals són dones.
A més, prop del 18% dels joves desocupats porta un any o més sense treballar, i el 76,7% dels que treballen ho fan en ocupacions informals.
En les economies emergents i en desenvolupament, el 16,7% dels treballadors viuen per sota el llindar d'extrema pobresa (1,90 $ per dia).
A nivell de fluxos migratoris, el 70% estan formats per joves i es preveu que en l'horitzó de 2030, s'activaran 25,6 milions de joves que necessitaran llocs de treball.
L'OIT alerta que ara per ara tres de cada quatre joves que treballen al món ho fan en ocupacions precàries.
Entre els països avançats, Espanya i Grècia són els que tenen un repte urgent davant la quantitat de joves treballadors en risc de pobresa (al voltant del 20%).