projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Segons la legislació vigent, entenem per arqueologia preventiva "aquelles intervencions que es fan quan es projecta la realització d'obres o actuacions que poden afectar restes arqueològiques o paleontològiques" (Article 14 del Decret 78/2002, de 5 de març, del Reglament de protecció del patrimoni arqueològic i paleontològic ).
L'objectiu final d'aquestes intervencions és la protecció de les restes arqueològiques o paleontològiques o la salvació dels seus valors culturals.
L'expansió urbanística dels darrers anys, la construcció de grans infraestructures, l'augment de les concentracions de població, han comportat una gran transformació del paisatge, i alhora han posat al descobert un gran nombre de jaciments arqueològics i paleontològics.
En aquest sentit, l'administració pública ha hagut d'adaptar i millorar els mecanismes preventius davant del perill de destrucció del patrimoni arqueològic i paleontològic que han suposat aquestes grans actuacions al territori.
Una de les principals eines preventives de què disposa la Direcció General del Patrimoni Cultural és l'Inventari del Patrimoni Cultural Immoble Català, que inclou el patrimoni arqueològic, el patrimoni paleontològic i el patrimoni arquitectònic.
Per tal de preveure la protecció del patrimoni cultural català és imprescindible tenir-lo identificat i documentat a l'Inventari.
Pel que fa a les intervencions arqueològiques i paleontològiques, el nombre d'intervencions de caràcter preventiu va anar augmentant de forma considerable fins l'any 2009, moment en què van començar a davallar.
Tanmateix, continuen representant un percentatge molt elevat (entre el 85 i el 90%) del total d'intervencions que es realitzen a Catalunya al llarg de l'any.
Així mateix, i més enllà de la legislació de Patrimoni Cultural, existeixen altres procediments de caràcter sectorial que han passat a formar part indiscutible de l'arqueologia preventiva.
Es tracta dels mecanismes de protecció de la legislació urbanística tals com els catàlegs de les diferents figures de planejament urbanístic, i de la legislació ambiental, com és el procediment d'avaluació ambiental.
La Direcció General del Patrimoni Cultural té el compromís de treballar en la protecció, defensa, documentació i difusió del patrimoni cultural de Catalunya.
Treballem per posar en valor el patrimoni cultural de Catalunya: un actiu que ens permet conèixer la nostra història i, al mateix temps, genera riquesa.
La Generalitat té capacitat per decidir i actuar sobre el patrimoni cultural del país juntament amb l'Administració local.
Per això, des de la Direcció General el protegim, el conservem i l'estudiem.
I ho fem impulsant programes i activitats perquè la ciutadania faci seu el patrimoni.
El Palau Moja, situat enmig de la Rambla de Barcelona, és el lloc privilegiat on treballem.
Escenari freqüentat per l'alta societat barcelonina de finals del segle XVIII, actualment acull les oficines de la Direcció General d'Arxius, Biblioteques, Museus i Patrimoni després que el Departament de Cultura de la Generalitat l'adquirís i el restaurés.
La construcció del palau va començar l'any 1774 amb l'enderrocament de la muralla de la Rambla i de la porta Ferrissa.
La seva promotora va ser la marquesa de Moja, Maria Lluïsa Descatllar, i Josep Mas Dordal l'arquitecte que el va dissenyar inspirant-se en les tendències estètiques arribades de França.
L'espai on ara hi ha les nostres taules, llibreries i ordinadors, ha acollit al llarg de la història marquesos (els Moja i el de Comillas ), comtes ( Güell ), monarques ( Alfons XII o el mateix Joan Carles I quan era príncep) i, fins i tot, destacats personatges de la cultura catalana (mossèn Jacint Verdaguer ).
Un dels primers elements que criden l'atenció és l'entrada a les nostres oficines.
La porta principal dóna al carrer de la Portaferrissa i no pas a la Rambla.
La raó ve de finals del segle XVIII, quan la Rambla era una riera sense urbanitzar.
Un cop al vestíbul ens trobem amb l' escala noble, una de les joies del palau, que pugem i baixem cada dia.
Un dels antics amos de l'edifici, el marquès de Comillas, la va fer revestir amb marbre i va construir una barana amb el mateix material.
L'encarregat de decorar les parets va ser el pintor romàntic Eduard Masdeu i Llorenç.
Però si l'escala és espectacular, ben a prop dels despatxos hi tenim el lloc més noble de l'edifici: el gran saló.
Tres pisos d'alçada, planta quadrada i grans finestrals oberts a la Rambla són les seves característiques més destacades.
La decoració és obra de Francesc Pla, conegut com " el Vigatà ".
Les seves pintures murals amb escenes històriques, retrats de la família Moja i garlandes de flors van ser testimoni de les celebracions més exquisides del palau.
Però el nostre "palau-oficina" encara guarda més tresors, com la capella de mossèn Cinto (on celebrava missa per a la família del seu mecenes, el marquès de Comillas) i la sala de les maquetes dels vaixells de la Companyia Transatlàntica: una espectacular col·lecció de miniatures de la flota propietat del marquès.
La Direcció General s'organitza en diverses unitats temàtiques i institucions dotades de diferents graus d'autonomia per tal de donar una millor resposta a les necessitats del patrimoni cultural.
Entitats en què participa la Direcció General:
Museu de Lleida, diocesà i comarcal
Museu Diocesà i Comarcal de Solsona
Consorci del Turó de la Seu Vella de Lleida
Patronat del Reial Monestir de Poblet
Patronat de la Universitat de Cervera
Junta de Qualificació, Valoració i Exportació de Béns del Patrimoni Cultural de Catalunya
Comissió Nacional d'Avaluació i Tria de Documentació
La situació excepcional d'afectacions per la pandèmia de COVID-19 i les mesures de confinament decretades arreu del país afecten la tradicional celebració de la Diada de Sant Jordi d'enguany.
Això no obstant, des del Departament de Cultura s'ha treballat amb força per tal que, malgrat el caràcter especial de la jornada, tothom en pugui gaudir d'una forma o altra, des d'on estigui i de forma virtual amb les etiquetes i.
L'Agenda en versió mòbil et permet consultar activitats culturals en qualsevol moment i en qualsevol lloc i, a més, també t'oferim un servei de realitat augmentada.
L' Agenda Cultural és un espai que el Departament de Cultura posa al servei de totes les persones que desitgin cercar informació sobre activitats culturals que es fan arreu de Catalunya i, a la vegada, és una plataforma al servei d'entitats, institucions i particulars que organitzen actes culturals per a fer-ne difusió.
Amb el desig de facilitar l'accés a les seves dades, l'Agenda es presenta també en versió mòbil: és un servei adreçat a dispositius mòbils amb accés a Internet, que permet fer consultes, visualitzar-ne els resultats i, en molts casos, localitzar els actes en un mapa.
No és una aplicació que s'hagi de descarregar.
Per accedir-hi a través del telèfon, s'hi ha de tenir instal·lat un navegador.
L'adreça web és http://agendamobil.cultura.gencat.cat, però també s'hi pot accedir amb un lector de codis QR.
En el cas d'activitats que es fan en un espai que té una adreça determinada, podràs utilitzar l'opció "Mapa", que et presentarà una imatge de Google Maps amb indicació del lloc on es fa l'activitat.
La versió mòbil de l'Agenda està optimitzada per a tots els smartphones, i disposa d'un sistema que adapta els continguts a la pantalla de cada dispositiu de manera automàtica.
Primer has de tenir un dispositiu mòbil de tipus smartphone i instal·lar-hi "Layar", que és una plataforma mòbil de realitat augmentada (+ info: http://www.layar.com ).
A continuació, hauràs de situar-te dins la categoria "Eventos" i de seguida trobaràs l'Agenda Cultural.
En aquest moment només et cal orientar el teu mòbil en la direcció que desitgis i et mostrarà diferents punts que representen espais on es fan activitats culturals, de las quals trobaràs el detall a l'Agenda.
Mitjançant aquesta pàgina, i en compliment del que estableix la Llei 19/2014 de 29 de desembre de transparència, accés a la informació pública i bon govern, l'Agència Catalana del Patrimoni Cultural (ACdPC), com a entitat de dret públic, amb personalitat jurídica pròpia, i adscrita al Departament de Cultura, mitjançant la Direcció General d'Arxius, Biblioteques, Museus i Patrimoni, es fa pública la informació de l'Agència, referent a la seva estructura organitzativa, la gestió econòmica, comptable, pressupostaria i patrimonial, la contractació publica i els convenis.
En aquesta mateixa pàgina podeu disposar també del formulari corresponent a l'exercici del dret d'accés a la informació pública.
Així mateix, la informació de caràcter més institucional la podeu trobar al portal de la transparència de la Generalitat de Catalunya.
Decret 198/2013, de 23 de juliol, pel qual s'aproven els Estatuts de l'Agència Catalana del Patrimoni Cultural
Decret 89/2013, de 29 de gener, de reestructuració del Departament de Cultura
Decret 59/2012, de 29 de maig, de modificació del Decret 304/2011, de 29 de març de reestructuració del Departament de Cultura
Llei 11/2011, de 29 de desembre, de reestructuració del sector públic per a agilitar l'activitat administrativa
Llei 7/2011, de 27 de juliol, de mesures fiscals i financeres
Retribucions, indemnitzacions i dietes
Des de l'any 2015 no es perceben drets d'assistència a òrgans col-legiats.
Codi Conducta Agents Obsequis i Viatges
Cost anual de les hores sindicals 2015
Cost anual de les hores sindicals 2016
Retribucions dels empleats públics
Decret 252/2015 de pròrroga dels pressupostos de la Generalitat per al 2015
Decret 273/2018, de 20 de desembre, pel qual s'estableixen els criteris d'aplicació de la pròrroga dels pressupostos de la Generalitat de Catalunya per al 2017, mentre no entrin en vigor els del 2019
DECRET LLEI 1/2019, de 8 de gener, de necessitats financeres del sector públic, en matèria de funció pública i tributària en pròrroga pressupostària
L'Agència no atorga subvencions ni ajuts públics, l'ens encarregat d'aquesta funció dintre del Departament de Cultura és l'Oficina de Suport a la Iniciativa Cultural
Acord de concreció de l'encomana de gestió de la fase 1 de les obres de construcció de la coberta del criptopòrtic de la Vil·la romana dels Munts (Altafulla, Tarragonès).
Acord de concreció de l'encomana de gestió de les obres de rehabilitació i consolidació del badalot i coberta del Portal de l'Assumpta del Monestir de Santes Creus (Aiguamúrcia, Alt Camp).
Acord de concreció de l'encomana de gestió de les obres de la Fàbrica Asland (Castellar de n'Hug, Berguedà)
Acord de concreció de l'encomana de gestió de les obres d'adequació del claustre de la Cartoixa d'Escaladei (La Morera de Montsant, Priorat).
Acord de concreció de l'encomana de gestió de les obres de restauració de l'església de la Cartoixa d'Escaladei (La Morera de Montsant, Priorat).
Acord de concreció de l'encomana de gestió de l'execució de diverses actuacions al Museu d'Arqueologia de Catalunya-Empúries (L'Escala, Alt Empordà).
Dret accés a la informació pública
La consulta de les Memòries de les Intervencions Arqueològiques, la Carta Arqueològica i l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic requereix la sol·licitud de cita prèvia.
Per això podeu fer-ho telefònicament o on-lline mitjançant els formularis corresponents que trobareu en aquesta mateixa pàgina
Cal enviar les sol·licituds a l'adreça electrònica [EMAIL]
D'acord amb les recomanacions de la Generalitat de Catalunya davant la situació generada per l'afectació del coronavirus SARS-CoV-2, tot un seguit d'activitats organitzades per la Institució de les Lletres Catalanes (ILC) han quedat ajornades.
Entre aquestes activitats hi havia l'acte central del Dia Mundial de la Poesia 2020 (DMP 2020), que havia de celebrar-se aquest dissabte 21 de març, coincidint amb la data proclamada per la Conferència General de la UNESCO com a Dia Mundial de la Poesia, a la Central Catalana d'Electricitat-Espai Endesa de Barcelona i en el qual estava prevista la participació dels poetes Maria Cabrera, Salvador Oliva, Marc Rovira, Oriol Sauleda, Maria Sevilla i Ester Xargay; del comissari de l'Any Josep Carner, Jaume Coll; de Beatriz Ruiz Pérez, en representació de la Fundació Catalana Síndrome de Down; de Flori-Carmen Mihalcea, aprenenta del Voluntariat per la llengua i alumna de català d'origen romanès del Consorci per a la Normalització Lingüística; de Gemma Vilanova, traductora i professora d'idiomes; de la Xarxa universitària d'estudis catalans a l'exterior de l'Institut Ramon Llull; del músic The Bird Yellow i l'artista Anna Hierro; de l'Escola Municipal d'Art i Disseny de Terrassa; del periodista David Guzman, i de Brígida Quesada, intèrpret de llengua de signes.
Davant aquesta situació, la ILC ha decidit incrementar les accions digitals que des de feia ja setmanes dedicava a la dinamització del DMP 2020 per tal d'assegurar-ne la màxima difusió possible.
Aquesta campanya de reforç a través de les xarxes socials permetrà donar visibilitat a la feina que s'havia fet per part de totes les entitats i persones implicades en la preparació de l'acte i, alhora, servirà com una crida a tota la gent que vulgui sumar-se a la celebració.
Així, doncs, entre la tarda del divendres 20 de març i la nit del dissabte 21, des dels seus perfils corporatius de Twitter ( ) i Facebook ( ) la ILC anirà compartint informació relacionada amb aquesta nova edició del DMP, amb Josep Carner com a poeta escollit, mantenint l'etiqueta fins ara utilitzada per referir-s'hi:, amb la qual es podrà fer un seguiment de totes les mencions i actuacions dedicades a la diada.
Tot plegat permetrà reflectir el caràcter cada vegada més inclusiu i participatiu del Dia Mundial de la Poesia i el seu abast cada cop major.
El Departament de Cultura posa a disposició de les persones interessades els formularis i models de documents, que poden ser d'ús de la ciutadania mentre no s'incorpori el seu tràmit electrònic específic (que trobareu a Tràmits Gencat ).
Els formularis i models es poden descarregar des del web del Departament de Cultura i emplenar amb un programa d'edició de textos.
Un cop emplenats, es poden convertir al format estàndard Portable Document File (PDF) per afegir signatura/es electrònica/es (si escau) i enviar-los telemàticament a través del servei de petició genèrica a la seu electrònica de la Generalitat de Catalunya.
En el cas de voler fer la presentació presencial, s'ha d'imprimir el formulari i/o model, afegir la signatura manuscrita i adreçar-se a una de les oficines d'assistència en matèria de registres.
Els termes d'ús i accés a les memòries d'intervenció arqueològica estan definits en dos documents:
Llegeix sobre què pots trobar al catàleg de la Col·lecció Digital.
Utilitzant els recursos del CID estàs acceptant els termes del copyright i les condicions d'accés a la documentació administrativa
Es descriuen els termes d'ús i condicions dels diferents materials.
La col·lecció digital és un dipòsit d'accés obert que conté la documentació generada per les diferents Àrees de la Direcció General del Patrimoni Cultural en l'àmbit de les seves competències amb una clara voluntat d'apropar la informació als estudiosos, científics, i públic en general.
Amb aquesta col·lecció es pretén, d'una banda, aprofitar, potenciar i difondre al màxim els fons digitalitzats existents a la xarxa i, d'una altra proposar i fer efectiva l'edició digital dels fons del Centre d'Informació i Documentació del Patrimoni Cultural (CIDPC).
Les biblioteques i els centres d'informació es deuen a la societat a la que serveixen, una societat que cada cop més necessita i demana més i millor informació.
Les noves tecnologies i Internet han suposat una revolució pel que fa a la transmissió de coneixement.
És per això, que de l'anàlisi de les demandes dels internautes poden constatar dues qüestions:
Així doncs la Col·lecció Digital del CIDPC és el resultat de la dialèctica entre la demanda i l'oferta.
Amb una clara voluntat de flexibilitzar, agilitar, evolucionar i descentralitzar els serveis i l'accés a la informació.
La Col·lecció Digital no és una biblioteca ideal especialitzada en arqueologia, patrimoni arquitectònic o museus, sinó que el que es proposa a l'usuari és un corpus de documents originals organitzats entorn a col·leccions amb accessos documentals adaptats.
Activitat digital en línia (no presencial) -
La Biblioteca Joanina és una biblioteca de la Universitat de Coimbra, edificada el segle XVIII pel rei Joan V de Portugal.
Situada al pati de la Facultat de Dret, forma part de la Biblioteca General de la Universitat de Coimbra.
El seu estil, marcadament rococó, li ha reportat la fama de ser una de les més originals i espectaculars biblioteques universitàries europees i d'arreu del món.
La decoració es va dur a terme anys més tard: esl frescos i les cornieses varen ser pintats per Antonio Simões Ribeiro, pintor i Vicente Nunes, dorador.
El gran gran retrat del rei s'atribueix a Domenico Dupri i la pintura i daurat de les prestatgeries de les prestatgeries fou feta per Manuel da Silva.
El mobiliari, de fustes exòtiques brasileres i orientals, fou obra del tallador Francesco Gualdini.
Tour per la Universitat de Coimbra (inclou la Biblioteca Joanina; font: UNESCO)
Recursos audiovisuals del Jaciment d'Empúries
Imatge de Barcelona Poesia 2020
Text de presentació dels organitzadors de Barcelona Poesia:
"Aquesta Barcelona Poesia serà recordada sempre com l'edició que vam haver d'ajornar a causa d'una pandèmia que ho ha trasbalsat tot, o gairebé.
Tanmateix, volem que sigui evocada també per la qualitat de les propostes que acull.
Amb el convenciment que la poesia ens és necessària, i amb la voluntat de fer, tal com proposa la imatge d'enguany, de la pell, el rostre i la mirada un espai de versos propici al tacte, l'edició de Barcelona Poesia 2020 és i haurà de ser memorable.
Podeu consultar totes les activitats descarregant el Programa de Barcelona Poesia 2020 (PDF).
Trobada entre Blanca Llum Vidal i Joan Magrané
L'objectiu de la Biblioteca del Patrimoni Cultural és la de crear i promoure un entorn informatiu intuïtiu i eficient, que doni suport i contribueixi a la investigació i la millora continuada del coneixement del patrimoni cultural amb el compromís de desenvolupar estratègies i sistemes que promoguin la recerca i facilitin l'accés als seus serveis i recursos als seus usuaris.
La Biblioteca té tres fons diferenciats:
Disposa també d'un fons especialitzat en la gestió del patrimoni cultural, restauració i conservació, gestió cultural, art, dret cultural i història local
Els usuaris del fons de la biblioteca són prioritàriament el personal del Departament, les universitats, els estudiosos i les empreses i entitats relacionades amb la recerca i la gestió culturals.
La cultura que ve és un simposi que va organitzar el Departament de Cultura amb la col·laboració de la Fundació Joan Miró, amb l'objectiu de debatre i analitzar el futur de la cultura catalana i el seu espai en el món.
L'esdeveniment va tenir lloc a la seu d'aquesta Fundació els dies 23 i 24 de març de 2017.
Durant aquests dos dies es va obrir un debat públic sobre quatre grans àmbits que incideixen en l'univers de la cultura.
Per parlar sobre tot això es va convidar pensadors i gestors de tot arreu per ajudar-nos a plantejar com serà la cultura catalana durant els propers anys.
Paral·lel - Parc de Montjuïc (metro Paral·lel, tarifa integrada)
Com a mesura de flexibilització del procediment durant el segon semestre de 2020 amb motiu de la COVID-19, un cop finalitzi el període ordinari de sol·licitud d'activitats mitjançant l' aplicació de Programa.cat, excepcionalment s'admetran "sol·licituds de propostes no trobades" fins a 15 dies abans de la realització de les activitats.
Amb aquest procediment extraordinari, les persones responsables de la programació escènica i musical municipal podran sol·licitar tant activitats incloses com no incloses en la "Llista de propostes" de l'aplicació.
El darrer dia perquè ajuntaments i ens locals o ens públics vinculats o dependents sol·licitin noves propostes és el 30 de novembre de 2020.
El procediment s'activa prement el botó "Sol·licitud de nova proposta" de la pantalla "Llista de propostes".
Si realitzada la sol·licitud a l'aplicació, les persones responsables de la programació escènica i musical municipal no reben cap correu de confirmació, cal que contactin amb la Subdirecció General de Promoció Cultural mitjançant la bústia de Programa.cat al més aviat possible.
Programa.cat admetrà o inadmetrà les sol·licituds de noves propostes en funció de la data en què tingui lloc l'activitat i de si l'activitat compleix o no els requisits establerts en la convocatòria en curs.
Programa.cat convertirà les sol·licituds de propostes no trobades que compleixin els requisits en sol·licituds d'activitat ordinàries.
Si es tracta d'una proposta no inclosa en la "Llista de propostes" de l'aplicació, caldrà que prèviament la companyia/grup/intèrpret la introdueixi a l'aplicació i que la proposta estigui en l'estat "Ajut a la programació estable" de la convocatòria en curs.
Si la companyia/grup/intèrpret no dona la seva conformitat (és a dir, no valida) la sol·licitud d'activitat com a màxim una setmana abans que l'activitat tingui lloc, la sol·licitud és desestimarà.
En les sol·licituds amb la data d'activitat més propera a la data de sol·licitud de proposta no trobada, el termini per resoldre serà de 7 dies naturals a partir de la data d'entrada de la sol·licitud de proposta no trobada.
També com a mesura de flexibilització del procediment durant el segon semestre de 2020 amb motiu de la COVID-19, de manera excepcional es permetrà el canvi de data i/o de lloc i/o de caixet i/o del preu de l'entrada de les activitats ja acceptades a l'aplicació, sempre que falti un mínim de 15 dies naturals perquè l'activitat tingui lloc.
Per aquestes gestions de Programa.cat, caldrà que adreceu un correu a la persona que correspongui de la Subdirecció:
Per a la convocatòria 2020 de Programa.cat, els municipis que vulguin sol·licitar espectacles i concerts amb suport d'aquest sistema d'ajuts hauran de complir amb un llindar mínim d'espectacles de pagament i fora de la festa major del municipi o nuclis de població.
Per tant, per poder obtenir subvenció, els municipis han de sol·licitar l'ajut per a, com a mínim, un nombre d'espectacles de pagament i que no formin part del programa de la Festa major, en funció de la població del municipi i segons la classificació següent:
La Diputació de Barcelona no subvencionarà mitjançant Programa.cat cap de les actuacions incloses en el programa de la festa major dels municipis de la seva demarcació territorial.
D'altra banda, per a la convocatòria 2020 de Programa.cat i e n funció de la població dels municipis, s'estableixen uns límits màxims d'activitats subvencionables que s'hagin concebut per fer-se al carrer dins el programa de festa major del municipi o nuclis de població:
Els espectacles en festa major que rebin suport per part d'altres línies d'ajut de les Diputacions provincials no podran rebre l'ajut de Programa.cat per part de les Diputacions
En aquest enllaç, podeu consultar les activitats formatives per a tècnics de Cultura i programadors municipals que organitza la Direcció General de Cooperació Cultural del Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya.
En aquest enllaç, podeu consultar les activitats formatives per a tècnics de cultura i programadors municipals de la província de Barcelona que organitza la Diputació de Barcelona mitjançant el Centre d'Estudis i Recursos Culturals (CERC).
Els professionals amb espectacles d'arts escèniques i música poden introduir les seves propostes dins dels terminis establerts a través de l'aplicació de Programa.cat.
Per fer-ho només cal tenir una connexió a Internet i complir els següents requisits:
En qualsevol cas, la comissió assessora de Programa.cat és l'ens competent per valorar la professionalitat, d'acord amb aquests conceptes o amb d'altres que pugui determinar de forma singular.
Als efectes d'aquestes bases s'entén per bandes tribut a quelles formacions musicals que imiten les obres d'altres grups amb gran projecció o penetració en els mitjans de difusió.
Pel que fa al so i la imatge, es caracteritzen per disposar d'una fitxa artística i una posada en escena que recorda amb la màxima fidelitat el grup al qual es fa l'homenatge.