I. Petició de Dictamen, objecte i intervenció d'aquest òrgan consultiu
La consellera de Salut tramet a aquesta Comissió Jurídica el Projecte de decret pel qual es regula el sistema de pagament dels convenis i contractes de gestió de serveis assistencials en l'àmbit del Servei Català de la Salut.
El Projecte té naturalesa de disposició de caràcter general reglamentari en desplegament i execució de la Llei 15/1990, de 9 de juliol, d'ordenació sanitària de Catalunya (LOSC), modificada parcialment per la Llei 11/1995, de 29 de setembre; modificació que ha estat rellevant, entre d'altres aspectes i pel que aquí interessa, per la introducció de la disposició addicional onzena, que estableix que el Govern, prenent com a marc de referència la legislació sobre contractes de les administracions públiques, ha de regular mitjançant un decret els requisits, l'abast, el procediment i els sistemes de selecció per a l'establiment dels contractes de gestió dels serveis sanitaris i sociosanitaris en règim de concert.
Certament, com posa de manifest l'Informe de l'Assessoria Jurídica, la disposició esmentada no es refereix al sistema de pagament, però és evident que aquest aspecte s'integra en el desenvolupament complementari al qual es refereix, via decret, la citada disposició addicional.
En aquest mateix ordre de consideracions no està de més afegir, com es va indicar en el Dictamen 146/97, que també en aquest cas es tracta del desplegament de la LOSC, atès que és el seu objectiu últim.
Per tant, i d'acord amb el que estableix l'article 8.2.b) de la Llei 5/2005, reguladora d'aquest òrgan, correspon dictaminar amb caràcter preceptiu sobre els projectes de reglament o disposicions de caràcter general que es dictin per a desplegar les lleis o el dret comunitari.
Finalment, cal afegir que, malgrat que l'expedient fou iniciat l'any 2006, el dictamen ha estat sol·licitat pel tràmit d'urgència, motivada en el fet que el Projecte de decret és complementari del Decret 66/2010, de 25 de maig, pel qual es regula l'establiment dels convenis i contractes de gestió de serveis assistencials en l'àmbit del Servei Català de la Salut, i també en el fet que el model d'assignació de base poblacional, regulat al Projecte, ha de substituir la prova pilot regulada a l'Ordre SSS/382/2004, de 20 de febrer, per la qual s'estableix una prova pilot per a la implantació d'un sistema de compra de serveis de base poblacional modificada per les ordres SLT/30/2005 i SLT/26/2006, de 27 de gener.
Com s'ha dit en tants altres dictàmens (182/05, 238/06, 251/06, 41/07, 30/09, 134/09, 199/09, 208/09 i 101/10, entre d'altres), l'abast de la intervenció substantiva de la Comissió Jurídica Assessora en aquesta mena d'expedients comporta l'examen de l'habilitació del Govern; la verificació dels tràmits procedimentals previstos en la llei, especialment, l'anàlisi de la legalitat, i, finalment, la formulació, si escau, de suggeriments respecte del text del Projecte.
Competència de la Generalitat i habilitació del Govern
Tal com es va dir en el Dictamen 101/10, la competència de la Generalitat comprèn determinats aspectes de titularitat exclusiva i altres de compartida en matèria de contractes en els termes previstos en l'article 159.3, i la competència exclusiva sobre organització i funcionament en matèria de sanitat, en els termes de l'article 162.1, ambdós de l'Estatut d'autonomia de Catalunya.
Pel que fa a l'habilitació del Govern, s'ha de confirmar que no planteja cap qüestió, atès que l'habilitació genèrica està prevista en l'article 68.1 de l'Estatut, així com en l'article 39.1 de la Llei 13/2008, de 5 de novembre, de la presidència de la Generalitat i del Govern.
D'altra banda, s'ha d'afegir l'habilitació específica que deriva de la disposició addicional onzena en la interpretació efectuada i de la disposició final tercera de la Llei d'ordenació sanitària de Catalunya.
El procediment d'elaboració de disposicions de caràcter general s'ha d'ajustar a la normativa prevista en la Llei 13/1989, de 14 de desembre, d'organització, procediment i règim jurídic de l'Administració de la Generalitat, així com, en el cas sobre el qual es dictamina, en la LOSC, pel que fa a l'exigència de la intervenció del Consell de Direcció del Servei Català de la Salut (article 14.m) de la citada llei).
Sobre les particularitats procedimentals, l'Informe final de l'Assessoria Jurídica posa de manifest que, atès que el present expedient es va incoar abans de l'entrada en vigor de l'Acord del Govern de 19 de maig de 2009, pel qual es varen aprovar les directrius sobre el contingut de l'expedient i procediment d'elaboració de disposicions de caràcter general, no s'han emès tots aquells informes.
D'acord amb el s'ha exposat cal remarcar els aspectes següents:
A) No consta d'una manera expressa quin és l'òrgan directiu que inicia la proposta normativa.
No obstant això, el primer document que apareix a l'expedient és la Memòria tècnica efectuada en el sí de l'Àrea de Serveis i Qualitat i subscrita pel gerent de Compra i Avaluació de Serveis Assistencials, de '11 d'octubre de 2006.
Aquesta Memòria va acompanyada de la Memòria jurídica, signada pel cap de la Divisió d'Assessoria Jurídica i datada el 25 d'octubre de 2006, i totes dues acompanyen el text del primer Projecte.
També hi consten la taula de disposicions afectades i la taula de vigències.
Aquest Projecte va ser aprovat pel Consell de Direcció del Servei Català de la Salut en sessió de 24 d'octubre de 2006 segons consta en el certificat expedit pel secretari de l'òrgan referit (pàg.
B) Segueix a la documentació esmentada l'Informe favorable de l'impacte de gènere emès per l'Institut Català de les Dones, de 15 de desembre de 2006 (pàg.
32), en compliment de la normativa vigent integrada per l'article 63.2.d) de la Llei 13/1989, de 14 de desembre, d'organització, procediment i règim jurídic de l'Administració de la Generalitat, modificada per la Llei 4/2001, de 9 d'abril.
C) Atenent el contingut de l'expedient, el document que ve tot seguit el constitueix un Informe econòmic del Projecte emès pel director de l'Àrea de Recursos del Servei Català de la Salut.
D'aquest Informe convé destacar el següent.
En primer lloc, que porta data de 19 de febrer de 2007, és a dir, que ha estat elaborat tres mesos després de la memòria tècnica, però tot fa pensar que no es tractava tant d'un retard de procediment sinó més aviat d'un retard intencionat per tal d'adequar-se temporalment a un altre Projecte de decret que regulava l'establiment dels convenis i contractes de gestió de serveis assistencials que en aquell moment es trobava en tràmit i que donà lloc al Dictamen 1/08 d'aquesta Comissió Jurídica Assessora.
El contingut de l'Informe esmentat així ho fa pensar quan diu 'per tal que el Servei Català de la Salut pugui assolir els objectius que pretén en la compra de serveis sanitaris per atendre les necessitats de la població, cal que els sistemes de pagament estiguin en consonància amb el sistema de contractació.
En aquest sentit, el decret que ara s'informa ha de perseguir, forçosament, les finalitats que pretén aconseguir la proposta de decret 'per a l'establiment dels convenis i contractes de gestió de serveis assistencials' que actualment, com hem dit, està en tràmit'.
En tot cas, també cal indicar que, signat per la directora de l'Àrea de Patrimoni i Inversions, s'incorpora més endavant (a instàncies del Departament d'Economia i Finances), concretament en data de 5 de maig de 2010, un altre informe econòmic, que és pràcticament igual a l'anterior llevat d'algunes referències a unes ordres que no havien estat citades.
En segon lloc, cal indicar d'aquest informe que vol constituir la memòria econòmica exigida per la Llei 13/1989.
En efecte, segons l'article 63 de la citada Llei cal que el Projecte també vagi acompanyat d'unes reflexions econòmiques.
Una ha de ser valorativa en termes de cost-benefici (article 63.2), i l'altra s'ha de referir al cost i finançament del servei, si es tracta de crear-ne de nous.
Doncs bé, respecte del primer aspecte es diu en el mateix Informe que 'en canvi, la consolidació del model d'assignació en base poblacional (capitatiu) i els sistemes de corresponsabilització en la despesa en prestacions, que són les principals novetats en relació amb l'anterior regulació dels sistemes de pagament, han demostrat en les proves realitzades que poden aportar un alt benefici derivat de l'increment de l'eficiència dels serveis i prestacions.
Per tot això, es considera que la relació cost-benefici del sistema de pagament que es regula és positiva'.
Respecte de l'altre aspecte, l'Informe s'hi refereix en els termes següents: '[...] atès que la proposta de decret objecte d'aquest informe pretén, exclusivament, regular de manera general deixant les possibles concrecions a desenvolupar posteriorment mitjançant ordres, les modalitats de pagament que regeix la compra de serveis sanitaris, sense que això, en cap cas, comporti un increment dels costos de funcionament pel Servei Català de la Salut, es conclou que l'aplicació de la present normativa no ha de suposar cap increment del cost dels serveis ni dels processos de facturació i pagament atès que ja es compta amb els mitjans que actualment els estan realitzant' (pàg.
Aquest òrgan consultiu ha tingut ocasió en diversos supòsits de considerar el significat dels informes econòmics als quals es refereix l'article 63 de la Llei 13/1989 i la necessitat, en funció dels casos, del seu compliment en forma suficient.
En el present cas hauria estat més didàctic que el referit Informe econòmic hagués prestat més atenció a aquesta matèria, ja que si bé resulta comprensible que el canvi del sistema de pagament pot no comportar cap despesa addicional, no sembla aplicable el mateix criteri pel que fa a l'Informe econòmic que s'ha de fer en termes de cost-benefici.
Aquesta consideració resulta especialment rellevant si es té en compte la conflictivitat jurídica que han provocat precisament els decrets reguladors de l'establiment dels convenis i contractes de gestió de serveis assistencials en l'àmbit del Servei Català de la Salut, del qual el present Projecte és complementari.
Per confirmar el que s'acaba de dir només caltenir present el Dictamen 101/10, en el qual es va dir que la primera regulació d'aquests contractes i convenis tingué lloc pel Decret 169/1996, de 23 de maig, pel qual es regulà l'establiment dels convenis i contractes de gestió de serveis sanitaris en l'àmbit del Servei Català de la Salut.
Aquest Decret 'que va ser objecte del Dictamen 116/96' fou anul·lat per la Sentència 891/2001, de '11 de juliol, dictada en el recurs contenciós administratiu 2995/1996 que se seguí davant de la Sala Contenciosa Administrativa, Secció Cinquena, del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya, per considerar insuficients la Memòria i l'Informe econòmic.
La segona regulació es realitzà per Decret 345/2001, de 24 de desembre, que amb idèntica denominació i quasi el mateix contingut va substituir l'anterior; i el Projecte del qual va donar lloc al Dictamen 574/01 d'aquesta Comissió.
Això no obstant, aquest Decret també fou declarat nul, per insuficiència de l'Informe econòmic per Sentència 135/2006 de la mateixa Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia, de 7 de febrer.
Mentre es tramitava el recurs de cassació interposat contra la Sentència esmentada, la Generalitat de Catalunya va elaborar un nou Projecte de decret, el tercer, que hauria de substituir l'anterior que se sotmeté a dictamen d'aquesta Comissió Jurídica Assessora, que l'emeté amb el número 1/08.
A la vista del contingut del Dictamen d'aquesta Comissió Jurídica Assessora, el Projecte de disposició no s'aprovà i se'n tramità una altra versió, que és la que de nou es va sotmetre a dictamen i que donà lloc al Dictamen 101/10.
Totes aquestes consideracions són oportunes per la conflictivitat que ha generat aquesta matèria i per la posició del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya, que ha hagut d'enjudiciar diverses vegades la mateixa qüestió i per les mateixes insuficiències.
Per tant, sembla que l'Administració promotora hauria d'haver estat més sensible en aquesta matèria i aportar a l'expedient una documentació econòmica més explicativa i comprensiva, per no comprometre, així, les exigències de l'article 63 de la Llei 13/1989.
Aquesta Comissió, tot i reconèixer les dificultats que comporta la valoració en els termes indicats, considera que hauria estat necessària una major explicació en aquest sentit, especialment si es té en compte que entre les finalitats del Servei Català de la Salut es troben l'adequada distribució dels recursos i l'òptima distribució dels mitjans econòmics afectes al finançament, la millor utilització dels recursos, la millora de la qualitat dels serveis, etc. (article 6.a), b) i c) de la LOSC).
En el cas present, es considera que hauria estat especialment fàcil de resoldre aquesta qüestió atès que, com es diu en la Memòria, les modificacions que es proposen deriven de l'experiència assolida amb les proves pilot que des de fa anys s'han efectuat, i que de ben segur han aportat abundant informació sobre el particular; documentació que, en definitiva, és la que haurà servit de motivació per a l'elaboració d'aquest Projecte, i això tant pel que fa als aspectes de costos econòmics com, sobretot, per la determinació dels beneficis econòmics o socials.
D) El tràmit de participació en l'elaboració de la norma previst en l'article 64 ha estat a bastament satisfet segons notificacions efectuades a partir del 18 de maig de 2007; pel que fa a l'audiència, s'ha efectuat a les organitzacions i associacions següents: Comissió Obrera Nacional de Catalunya; Unió General de Treballadors de Catalunya; Candidatura de Treballadors de l'Administració de Catalunya; Confederació de Sindicats Independents i Sindicat de Funcionaris; Cemsatse-Sector Facultatius; Cemsatse-Sector Infermeria; Coordinadora d'Usuaris de la Sanitat; Organització de Consumidors i Usuaris de Catalunya; Unió de Consumidors de Catalunya; Associació Catalana de Municipis i Comarques; Federació de Municipis de Catalunya; Consell de Col·legis de Metges de Catalunya; Institut Català de la Salut; Unió Catalana d'Hospitals; Consorci Hospitalari de Catalunya i Agrupació Catalana d'Establiments Sanitaris.
A l'Informe jurídic es justifica que el Projecte no s'hagi sotmès a informació pública sobre la base que el text no afecta una pluralitat indeterminada de destinataris ja que aquests estan predeterminats.
En realitat, hauria estat millor que l'explicació s'hagués anat a cercar en el fet que es tractava d'escoltar els representants del sector.
Només s'han pronunciat en aquesta fase la Federació de Municipis de Catalunya, l'Associació Catalana de Municipis i Comarques i el Consorci Hospitalari de Catalunya.
Les dues primeres, per a mostrar la seva conformitat amb el text del Projecte, i el Consorci, per a formular unes al·legacions que han estat valorades per la Gerència de Compra i Avaluació de Serveis Assistencials en data de 18 de gener de 2008 (pàg.
E) El Consell de Treball, Econòmic i Social de Catalunya, amb l'informe previ favorable del Consell Tècnic de la Generalitat de Catalunya, adoptat en sessió de 16 de setembre de 2008 (segons certificat de la secretària del Govern de la Generalitat de Catalunya), va emetre, en compliment de la Llei 7/2005, de 8 de juny, del Consell de Treball, Econòmic i Social de Catalunya, l'Informe 29/2009 sobre el Projecte de decret objecte de l'expedient l'11 de desembre de 2009 (pàg.
Aquest Informe del Consell conté unes observacions sobre alguns aspectes de diversos articles que, després de ser valorades pel gerent de Compra i Avaluació de Serveis Assistencials el 28 de desembre de 2009, bàsicament són totes incorporades per l'Administració instructora.
F) Aquestes observacions varen donar lloc a un text adaptat que va servir pel Sistema d'Informació del Govern (SIGOV) a l'efecte de continuar amb la pertinent tramitació.
G) L'Informe del Consell esmentat va deixar constància com a primera observació que no s'havia acompanyat l'informe d'avaluació d'impacte normatiu.
Doncs bé, aquest informe d'avaluació s'incorpora a l'expedient en data de 14 de maig de 2010, subscrit pel director de l'Àrea de Serveis i Qualitat, que l'ha emès en compliment de la previsió de l'article 4 del Decret 106/2008, de 6 de maig, de mesures per a l'eliminació de tràmits i la simplificació de procediments per a facilitar l'activitat econòmica, el qual estableix que, a banda de la documentació preceptiva sobre procediment i règim jurídic de l'Administració de la Generalitat, així com de la normativa d'aplicació, ha d'incloure un informe d'avaluació de l'impacte de les mesures proposades.
D'acord amb això, el Govern de la Generalitat va aprovar el dia 13 d'abril de 2010 la Guia de bones pràctiques per a l'elaboració de la normativa, en la qual s'especifiquen els principis, els criteris i les recomanacions que cal seguir per tal de garantir que no s'estableixen obligacions o càrregues administratives que no estiguin prou justificades.
Seguint aquest criteri, l'Informe esmentat considera que el Projecte de decret no té una afectació directa en l'activitat econòmica empresarial o professional, si bé té una afectació indirecta, 'ja que una important part de l'oferta de serveis sanitaris a la població es contracta amb entitats alienes'.
A continuació, considera la necessitat de la regulació normativa; la proporcionalitat de la intervenció administrativa; i la valoració de les càrregues administratives, que considera que no se n'estableixen ex novo, ja que per a aquestes entitats no representa costos afegits respecte de les actuacions que ja es feien fins ara.
H) El present Projecte de decret constitueix una disposició general que s'ha d'inscriure en l'àmbit de la contractació administrativa, ja que regula precisament la contraprestació dels convenis i contractes de gestió dels serveis assistencials de l'àmbit del Servei Català de la Salut i, per tant, regula un dels seus requisits.
Per aquest motiu, el Projecte té també caràcter complementari del Decret que regula l'establiment dels convenis i contractes d'aquell sector.
Per aquesta raó, aquest Decret va ser objecte d'informe preceptiu de la Junta Consultiva de Contractació, d'acord amb l'article 4.1.a) del Decret 376/1996, de 2 de desembre, regulador de la seva reestructuració.
Per la mateixa raó, cal que el present Projecte sigui també sotmès a l'òrgan esmentat, ja que és evident que es tracta d'una disposició general en matèria de contractació administrativa.
Aquesta observació té caràcter essencial, però el Projecte només s'haurà de tornar a sotmetre a aquesta Comissió Jurídica Assessora si a conseqüència d'aquell informe s'introduïssin modificacions substantives al Projecte (Dictamen 26/08, entre d'altres).
I) Consta en l'expedient l'informe preceptiu de l'Assessoria Jurídica del Departament de Salut emès d'acord amb l'article 65 de la Llei 13/1989; així com la certificació de la secretària del Govern de la Generalitat de Catalunya que acredita que el Consell Tècnic de la Generalitat, en la sessió del dia 1 de juny de 2010, va informar favorablement sobre el Projecte, com a tràmit previ a trametre'l a aquesta Comissió Jurídica Assessora.
Ja s'ha remarcat més amunt la durada de la tramitació de l'expedient ja que s'inicia l'any 2006 i no s'ultima fins al mes de juny del present any 2010.
L'explicació, almenys parcial, és donada per l'Informe jurídic final (de 20 de maig de 2010) en el qual s'exposa que el Projecte esmentat s'inicià en paral·lel amb el Projecte pel qual es regula l'establiment dels convenis i contractes de gestió de serveis assistencials en l'àmbit del Servei Català de la Salut.
I que un cop efectuat el tràmit d'audiència i tramès el Projecte al Consell de Treball, Econòmic i Social per a l'informe preceptiu, aquest òrgan va manifestar que no podia emetre el seu parer sobre el Projecte 'fins que no tingués coneixement del Projecte de decret pel qual es regula l'establiment dels convenis i contractes de gestió de serveis assistencials en l'àmbit del Servei Català de la Salut'.
D'altra banda, s'invoca la incidència de l'entrada en vigor de la Llei 30/2007, de 30 d'octubre, de contractes del sector públic en el Projecte ja citat de l'establiment dels convenis i contractes de gestió de serveis assistencials en l'àmbit del Servei Català de la Salut que va fer que s'hagués de modificar, i en conseqüència va endarrerir-ne la tramitació i la tramesa al Consell esmentat, cosa que no tingué lloc fins al 9 de novembre de 2009.
Amb caràcter previ cal indicar que a l'expedient tramès a aquest òrgan no s'identifica amb suficient claredat quina és la versió final, ja que si bé l'índex de l'expedient estableix com a document final l'assenyalat amb el número 21, el cert és que hi ha un versió amb data posterior, de '1 de juny de 2010, que s'identifica a l'índex com a 'text modificat SIGOV', document 24.
Malgrat tot, aquest òrgan considera que és aquesta darrera versió la sotmesa a dictamen.
El Projecte de decret que se sotmet a consideració està compost per un preàmbul, onze articles, una disposició addicional, una disposició transitòria, una de derogatòria i tres de finals.
L'articulat està estructurat en quatre capítols.
El primer, denominat 'Sistema de pagament de l'assistència hospitalària i especialitzada', comprèn els articles dos, tres, quatre i cinc; el segon capítol, titulat 'Atenció primària de la Salut', està integrat només per l'article sis; el capítol tercer porta per rúbrica 'Sistema de pagament de l'atenció sociosanitària' i conté els articles set, vuit i nou; finalment, el capítol quart està format pels articles deu i onze.
El preàmbul conté la justificació del Projecte i la determinació del marc en el qual s'inscriu.
D'acord amb això, i segons el seu contingut, es pot considerar que el nou text s'inscriu en el marc de les previsions introduïdes per la disposició addicional onzena de la Llei 15/1990, de 9 de juliol, la LOSC, modificada parcialment per la Llei 11/1995, i com a complement del Decret 345/2001, de 24 de desembre, pel qual es regula l'establiment dels convenis i contractes de gestió de serveis sanitaris en l'àmbit del Servei Català de la Salut, que ha estat derogat pel Decret 66/2010 (per tant aquella referència s'ha de considerar substituïda per aquesta), que si bé regula els diversos aspectes de la contractació i gestió no regula el règim de pagament, motiu pel qual això es fa en una regulació específica, que és el Projecte sobre el qual ara s'informa.
Ja s'ha dit en diverses ocasions que la sanitat pública catalana va optar, en el seu moment, per optimitzar aquests serveis partint de la base dels recursos privats existents en lloc de crear-ne uns altres de paral·lels.
Això no obstant, aquesta opció requeria una regulació contractual estable per tal de poder respondre a la demanda de la sanitat pública i regular també uns sistemes de pagament d'aquests serveis que entranya una especial dificultat per la diversitat i complexitat de la tipologia de serveis als quals es refereix, cosa que s'ha anat fent a l'empara del Decret 179/1997, de 22 de juliol, pel qual s'estableixen les modalitats de pagament.
Així, l'experiència assolida per aquest Decret, juntament amb alguna de les novetats introduïdes pel citat Decret 66/2010, de 25 de maig, ha portat a la necessitat de modificar les modalitats de pagament.
El preàmbul afirma que es manté el model del sistema de pagament de l'assistència hospitalària i especialitzada.
Pel que fa als preus unitaris, es modifiquen alguns aspectes tècnics; es millora la definició del sistema de pagament de l'atenció primària; i, finalment, s'afegeix la regulació del sistema de pagament de l'atenció sociosanitària i el model d'assignació en base poblacional que constitueix propiament una novetat en el referit context.
Des del punt de vista jurídic no hi hauria hagut cap impediment perquè els decrets reguladors dels aspectes substantius dels convenis i contractes de gestió dels serveis assistencials (Decret 66/2010) haguessin incorporat la regulació del sistema de pagament (que d'altra banda constitueix un requeriment mínim segons estableix l'article 10.d) del Decret esmentat), però tal vegada ha estat més encertada la regulació en un altre decret, atès el caràcter tècnic i específic que comporta el sistema de pagament, que és en definitiva el criteri que s'ha anat mantenint.
Finalment, es pot suggerir que tampoc no hagués estat superflu, com ja es va dir en el preàmbul del Decret 179/1997, de 22 de juliol, pel qual es varen establir les modalitats de pagament pels serveis referits, que es deixés constància que el sistema de pagament té per objectiu la millora de l'eficiència dels centres, serveis i establiments sanitaris, promovent-ne la qualitat assistencial i la distribució equitativa dels recursos.
L'article primer, que precedeix el capítol primer, conté la identificació de l'objecte del Decret i en determina la finalitat, que no és altra que el que s'acaba de suggerir que se situï també en el preàmbul.
Per al supòsit que no es considerés oportú la reiteració, aquesta Comissió s'inclina per a mantenir-ho en l'articulat tal com està en el Projecte.
El capítol 1, que porta per títol 'Sistema de pagament de l'assistència hospitalària i especialitzada', prové en la pràctica totalitat del Decret 179/1997, de 22 de juliol, i no plantegen cap qüestió els articles 2 al 5 que l'integren.
Més opinable és l'expressió 'vessants' que l'article 2 conté per tal de referir-se als sistemes de pagament de l'assistència hospitalària i especialitzada; aquesta denominació prové també del citat Decret, però sembla que seria més encertat parlar 'd'àmbits' en lloc de 'vessants'.
Pot plantejar algun dubte la utilització, que sembla indistinta, d'una 'resolució' o d'una 'ordre' de la persona titular del Departament de Salut; aquesta diferenciació també prové del Decret 179/1997 citat més amunt; en tot cas, el Projecte de decret reserva l'ordre per a l'establiment dels preus unitaris, cosa que és jurídicament adequada.
L'article sisè regula el sistema de pagament de l'atenció primària de la salut que en el Decret anterior estava regulat a l'article setè.
En el text actual es redefineix substancialment el sistema de pagament amb la delimitació de noves variables que integren la contraprestació.
Abans només es tenia en compte el criteri de la població a atendre corregida en funció de paràmetres socioeconòmics, demogràfics i de dispersió geogràfica.
El capítol tercer (articles 7, 8 i 9) regula de bell nou, encara que seguint un esquema semblant al del capítol primer 'vessants', paràmetres i preus unitaris', el pagament dels serveis propis de l'atenció sociosanitària.
Els articles desè i onzè, que integren el capítol quart, regulen el model d'assignació de base poblacional que constitueix una novetat del Projecte.
Per a aquesta regulació s'ha tingut en compte el sistema previst a l'Ordre SSS/171/2002, que després va ser substituïda per l'Ordre SSS/38/2004 (modificada posteriorment per l'ordre SLT/320/2005 i SLT/26/2006) per la qual es va establir una prova pilot per a la implantació d'un sistema de compra de serveis de base poblacional.
Aquest model és la suma de diversos aspectes com són la quantitat corresponent a l'assignació capitativa, una quantitat en contraprestació dels procediments d'alta complexitat que es realitzen en determinats hospitals o una quantitat en contraprestació de l'execució de programes d'interès del Departament de Salut.
La determinació de la càpita a la qual es refereix l'article onzè es preveu que es faci per ordre de la persona titular del Departament competent en matèria de salut, i per resolució de la mateixa persona a proposta del Consell de Direcció del Servei Català s'han de determinar anualment els factors correctors, els preus unitaris per a la contraprestació dels procediments d'alta complexitat així com les quantitats de contraprestació de l'execució de programes d'interès del Departament.
Per a mantenir major coherència amb la resta de l'articulat sembla que la resolució a la qual s'acaba de fer referència hauria de quedar substituïda per una ordre.
La complexitat del sistema i el seu caràcter tècnic hauria aconsellat, com ja s'ha indicat en el fonament jurídic III, que tot i existir l'Informe econòmic, hauria estat molt útil que el Projecte anés acompanyat d'un informe que d'una manera més entenedora i didàctica hauria ajudat a comprendre l'abast de la modificació i en particular el 'model d'assignació en base poblacional'.
També cal remarcar que, des d'un punt de vista jurídic, els preceptes de l'articulat analitzats que tenen per objecte regular les fórmules de contraprestació no plantegen problemes de juridicitat, ja que el preu del contracte, segons l'article 75.2 de la Llei 30/2007, de 30 d'octubre, reguladora dels contractes del sector públic, es pot establir ja amb preus unitaris o a tant alçat que, en definitiva, són les fórmules a les quals es poden acabar reconduint les previsions examinades.
La disposició addicional estableix que, per resolució de la persona titular del Departament competent en matèria de salut, s'han de determinar anualment els percentatges màxims i mínims, aplicables a la contraprestació econòmica de les entitats proveïdores amb les quals, de conformitat amb la disposició addicional primera del Decret 66/2010, de 25 de maig, pel qual es regula l'establiment dels convenis i contractes de gestió de serveis assistencials, s'hagi establert el compromís d'adoptar mesures per a millorar la gestió de les prestacions sanitàries, compartint el risc d'assumir un determinat nivell de despesa.
Aquest precepte sembla que s'ha d'adequar a la disposició del citat Decret, atès que atribueix al Consell de Direcció del Servei Català de la Salut la determinació anual dels objectius de despesa màxima i els percentatges mínim i màxim de risc que assumeixen les entitats proveïdores com a corresponsabilització de la despesa en aquestes prestacions.
La disposició transitòria es limita a establir que, mentre no s'aprovin els nous preus unitaris, es continuarà amb la facturació d'acord amb la normativa anterior, solució que no ofereix cap problema de legalitat.
La disposició derogatòria deixa sense vigor el Decret 179/1997, de 22 de juliol, i totes les normes de rang igual o inferior que s'oposin, contravinguin o resultin incompatibles amb aquest Decret.
Aquesta Comissió ha posat de manifest en diverses ocasions que aquesta darrera referència no és manifestació d'una bona tècnica legislativa (Dictamen 74/09) i per tant les normes haurien d'estar identificades.
Pel que fa a les tres disposicions finals, la primera es refereix a facultar la persona titular del Departament per a dictar les pertinents ordres de fixació de preus; la segona, que el director o directora del Servei Català de la Salut dicti les instruccions que calgui per tal de fer efectives les previsions del Projecte.
Finalment, la tercera conté l'entrada en vigor després de la vacatio legis ordinària dels vint dies des que es publica al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
Un cop considerades les observacions formulades en aquest Dictamen, i en particular l'efectuada en el fonament jurídic III, lletra H, que té caràcter essencial, es pot elevar al Govern, per a la seva aprovació, el Projecte de decret pel qual es regula el sistema de pagament dels convenis i contractes de gestió de serveis assistencials en l'àmbit del Servei Català de la Salut.