projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El film barreja elements del gènere cinematogràfic anomenatfilm noiramb continguts relatius als principis del budisme zen.
Un detectiu arriba a un temple budista zen dels Estats Units per investigar un assassinat.
Aviat s'adona que la seva forma de pensar lineal i lògica contrasta amb el pensament circular i intuïtiu del budisme zen.
En conjunt, aquesta comèdia subtil introdueix el públic en el significat del llenguatge en el context zen, tot i que requereix un cert coneixement previ d'aquesta branca del budisme.
El cèlebre director de cinema Wernen Herzog aborda, amb aquest documental, una de les trobades budistes anuals més importants del món.
Cada any, milers de pelegrins budistes viatgen a la localitat de Bhod Gaya, a l'India (el lloc on la tradició estableix que el Buda va aconseguir la il·luminació), per participar en el ritual d'iniciació Kalachakra.
Molts viatgen a peu, i sovint sense parar, per postrar-se davant del lloc sagrat com a signe de devoció.
Un grup de monjos crea un mandala (dibuix fet amb sorra de colors) a la muntanya Kallash, imatge que el dalai-lama dispersa al vent al final de la celebració, que dura 12 dies, com a símbol de l'existència efímera.
Herzog documenta els rituals tradicionals d'aquesta cerimònia, així com la participació del dalai-lama i d'alguns dels molts budistes que viatgen a l'India per presenciar aquest esdeveniment.
Film d'acció ambientat al Japó del segle XIX durant el període de modernització del país.
Després de segles de dependre dels samurais per a la defensa del país, la monarquia japonesa decideix acabar amb els guerrers i susbtituir-los per un exèrcit modern.
El Nathan Algren, un veterà de la Guerra Civil dels Estats Units que va participar en l'extermini dels aborígens americans, és contractat per l'emperador Meiji per entrenar un exèrcit capaç d'arrasar els samurais.
Però l'Algren és capturat pel samurai Katsumoto i durant la seva captivitat coneix la història i la forma de vida que segueixen a les muntanyes els seguidors del samurai, i aprèn el sentit de molts dels costums que hi regnen, incloent-hi el sentit del Bushido.
Atesa l'amistat que sorgeix entre el Katsumoto i ell, l'Algren dubta sobre qui hauria d'estar ajudant.
Finalment es posa al costat del Katsumoto contra l'exèrcit que ell mateix ha ajudat a crear.
Aquest film és una barreja de drama i de documental, amb el propòsit de mostrar els costums dels pobles nòmades de Mongòlia, la cultura dels quals està amarada de creences budistes barrejades amb tradicions xamàniques.
La història se centra en una família nòmada al desert de Gobi de Mongòlia que afronta un problema: un jove camell blanc, nascut d'un part difícil, que és rebutjat per la seva mare.
La família fa esforços per tal que la mare alleti el petit camell perquè sobrevisqui, però l'animal està sol i plora.
Finalment, en Dude, el fill gran, és enviat a un poble proper per trobar un músic que porti a terme una cerimòniaHoos, una guarició mitjançant la música.
L'Ugna demana d'anar-hi amb en Dude.
Els dos nois recorren molts quilòmetres a través del desert i s'aturen a la tenda d'un home, on l'Ugna veu per primera vegada la televisió.
Retornen a casa després d'haver contractat un músic que celebra el ritual musical per guarir el camell.
Paraules del meu mestre perfecte
Documental que segueix l'itinerari de tres deixebles que busquen l'aprofundiment espiritual sota la guia del mestre budista, fanàtic del futbol i director de cinema Khyentse Norbu, autor de films que han divulgat el budisme tibetà, com araLa copaiViatgers i mags.El film presenta aspectes de la vida d'aquest mestre.
Film basat en el llibre en versThe Light of Asia(1979), d'Edwin Arnold.
Presenta el període de la vida de Siddharta Gautama i el seu pas d'una vida privilegiada al camí de cerca de la il·luminació.
El film està ambientat a l'India (concretament a Lahore, actualment Pakistan) i compta amb la col·laboració de diversos artistes de l'India i amb la participació de nombrosos extres.
Sèrie de televisió japonesa en 55 episodis adreçada a un públic general que adapta les aventures del monjo budista Tripitaka, el qual viatja a Àsia Central i l'India a la recerca d'uns importants manuscrits budistes acompanyat per tres criatures (entre les quals destaca el Rei Mono).
El monjo i els seus companys afronten diversos obstacles en gran part causats per les forces del mal que volen boicotejar la seva important missió.
La sèrie està basada en la popular història budista xinesa del s.
XVI atribuïda a Wu Cheng coneguda com "Viatge a l'Oest".
Cheng Huan és un missioner budista que deixa la Xina per propagar el missatge de Buda a Anglaterra, on troba diverses dificultats a causa dels seus orígens.
Però la Lucy, la filla d'un boxejador, mostra una gran devoció vers Buda, i això dóna sentit a la missió de Cheng.
El film presenta una visió desfigurada del budisme, en representar-hi els estereotips que es tenien d'aquesta religió als Estats Units a l'època.
Un monjo humil d'un petit poble rural queda consternat en descobrir que l'estàtua de Buda del seu modest temple s'ha trencat.
Quan sembla que tothom conspira contra la restauració del seu tresor, la desesperació porta el monjo a cercar qualsevol mitjà per aconseguir diners, fins i tot si això significa renunciar als principis que professa com a budista.
El film reflecteix les tragicòmiques lluites dels individus que viuen al marge de la transformació econòmica i social de la Xina contemporània, i constitueix un conte moral d'humor negre.
Tercer film d'adaptació del clàssic budista xinès "Viatge a l'Oest" (s.
XVI) realitzat pel director Ho Meng Hua, que narra el moment de la saga en que el monjo Tripitaka i els seus companys de viatge (entre els quals hi ha el Rei Mono) es troben atrapats dins de la "cova de les se aranyes", on viuen set dones que volen menjar-se al monjo de cara a assolir la immortalitat.
Pel·lícula de ficció sobre els pobles oblidats del Tibet, centrada en la seva vida quotidiana i els costums tradicionals que barregen elements de diverses tradicions, entre les quals hi ha la budista.
A la remota regió de Dolpo, a l'Himàlaia, al nord-oest del Nepal, en Tinle, un ancià gens carismàtic, acaba de perdre el seu fill gran.
Es nega a permetre que l'amic del seu fill, en Karma, a qui considera responsable de la mort del seu fill, porti una caravana de iacs.
En Karma desafia la ira de l'ancià i els consells del xaman del lloc i emprèn el viatge amb la caravana, amb l'ajuda d'un altre jove del poble, abans de la data fixada per al ritual de comiat.
En el dia indicat pels déus, en Tinle s'embarca en el mateix viatge amb el seu segon fill, monjo budista tibetà, i el seu nét, que està destinat a ser el proper cap. La lluita ancestral entre l'ancià i la muntanya el porta vers en Karma i la seva caravana, cosa que dóna peu a la venjança.
Un novel·lista espanyol les obres del qual estan posades a la llista de llibres prohibits per l'església catòlica, arriba a un hospital de les Germanes de la Caritat greument ferit per un tret al cap. Una germana que el va conèixer abans de ser religiosa explica el passat del personatge i com va voler corrompre a una noia bona només per demostrar que els instints naturals no es poden vèncer i poder així escriure una novel·la al respecte.
La recoperació de l'escriptor donarà peu al seu penediment.
Comèdia espanyola que ressalta els valors de l'acolliment i de la tolerància.
En quedar-se en cinta, Rosita és expulsada de casa pel seu padrastre.
La noia és acollida pel pare Florian, el mossèn del poble, al qual tots anomenen carinyosament «Padre Pitillo» perquè fuma molt.
És tracta d'un personatge aspre i geniüt, però generós i bondadós.
Drama social sobre Pedro, Manolo i Juan, tres nois de classes social diferents que van junts a recollir diners pels missioners.
El dia que un d'ells és atropellat per un cotxe les tres famílies es troben a l'hospital per veure quin dels nens ha estat atropellat.
En paral·lel el film explica la història de tres famílies: una rica, on el pare està per deixar a la mare per anar-se a viure amb una altra dona; una de classe mitjana, on la família es revoluciona quan una de les filles porta a sopar al seu promès; i la família de classe baixa, on el pare del nen, desesperat, està disposat a ser còmplice en un crim.
En el seu conjunt es tracta d'una representació dels diversos estrats social de l'Espanya dels anys 50' i de la seva religiositat.
Drama espanyol sobre el ministeri sacerdotal que gira en torn al pare Carlos, un coadjutor d'una elegant parròquia que és enviat pels seus superiors a crear una parròquia als suburbis de Madrid.
El sacerdot intentarà portar-hi esperança, tot i els conflictes que viu la comunitat marginada i l'hostilitat inicial que li demostren.
Davant les dificultat inicials, de mica en mica començarà a veure els fruits del seu treball, però serà assassinat a causa del conflicte d'interessos que es crea amb un dels delinqüents de la zona.
Comèdia de tall costumista sobre tres monges que, de pas per Madrid, han de pernoctar a un convent del seu ordre religiós.
En recollir les seves maletes s'adonen d'un cistell amb un nounat abandonat.
Encara que inicialment el volen portar a la beneficència, finalment decideixen localitzar els seus pares amb l'ajut d'un taxista madrileny.
Comèdia costumista ambientada al poble de Fuentecilla, on hi ha un balneari vingut a menys amb els anys.
De cara a atraure novament el turisme, tres dels directius dels poble es posen d'acord per organitzar un fals miracle: l'aparició de Sant Dimas, el sant patró local, que s'apareixerà cada dijous a la nit.
Al començament l'engany funciona, però sorgeixen dificultats quan un foraster arriba al poble, descobreix la trampa, i comença a demanar favors a canvi del seu silenci.
Film mitològic en llengua telugu basat en el llibre de Virata (Virata Parvam), el cinquè llibre del poema èpic hindú anomenat Mahabharata.
El film narra els esdeveniments de la família Pandava, condemnada a un exili de dotze anys després de perdre el seu regne degut a un joc de daus trucats.
Segons la tradició, si la família és descoberta durant l'últim any de l'exili, ha d'exiliar-se novament per dotze anys.
El film comença amb Arjuna, que entra el cel per visitar al seu pare, la divinitat Indra, on rep una educació en diverses arts. Posteriorment Arjuna decideix disfressar-se durant l'exili com una dona de nom Brihannala que serà la mestra de danssa de la princesa Uttara, la filla del rei Virata.
Arjuna sap mantenir la seva nova identitat gràcies a l'educació en danssa i música que ha rebut al començament de la pel·lícula.
La resta del film representa diversos episodis de la vida d'Arjuna com a personatge femení, incloent l'intent de seducció per part del fill del rei Virata, que comporta l'assassinat del príncep per part d'un dels germans d'Arjuna, Bhima.
La divinitat Xiva, amiga dels Pandava, apareix també durant diversos moments del drama.
Film mitològic basat en el llibre del Ramayana i realitzat en llengües telegu i tamil que constitueix una nova versió del film homònim del 1934.
La trama segueix les vides de Lav i Kush, els fills de Rama i de Sita que van nàixer quan Rama va exiliar a Sita creient-la adúltera.
El film presenta diversos episodis dels esdeveniments, fins a arribar a la confrontació entre Rama i els seus fills al camp de batalla, i la fi de l'avatar (encarnació) de Rama.
Drama mitològic en llengua tàmil tret del Mahabharata.
El drama comença amb Kunthi el qual demana a una serventa que porti el seu fill nounat al bosc per tal que hi mori, donat que s'avergonyeix d'ell.
Però el nen és rescatat per un auriga i la seva dona, els quals li posen el nom de Karna.
Quan el noi creix decideix que no vol seguir l'ofici del seu pare, sinó que vol ser guerrer, cosa difícil degut a la pobresa de la seva família.
Però Karna és ajudat per dos savis, demostrant gran agilitat en l'ús de tot tipus d'armes, particularment l'arc.
Karna participa com a guerrer a la guerra dels pandavas lluitarà al costat dels fills del seu pare Kunthi, però Arjuna el fereix i el mata.
Els seus germans fan dol per la seva mort i, al final del film, Karna és rebut pel seu pare al cel.
Drama biogràfic sobre el sant Tamil del s.
Arnagir, el personatge principal, viu una vida luxuriosa i de disbauxa.
La seva germana Aadhi vetlla per ell i treballa de cara a donar-li tot el que vulgui per tal que pugui satisfer el seu ritme de vida.
Al mateix temps intenta que es casi, però el seu pla no funciona.
De cop Arunagiri descobreix que té lepra malaltia que fa que tothom l'eviti.
Quan la seva germana es queda sense diners, Arunagiri intenta suïcidar-se llançant-se de la torre d'un temple, però la divinitat Murugan (el déu hinduista de la guerra, fill de Xiva) se li apareix camuflat com un Bramin i el salva.
A més li mostra el camí de la devoció i de la religiositat, i l'anima a composar el Thirupugazh, una antologia d'himnes dedicats al déu Murugan.
Producció de gènere mitològic en llengua telugu basada en les narracions present al Mahabharata i el Ramayana sobre el rei Harischandra, conegut pel seu amor a la veritat i per la seva justícia, fins el punt de deixar el seu regne i vendre la seva família i a ell mateix com a esclau per complir la promesa feta al savi Vishamitra.
L'adaptació de la història, a diferència de les diverses versions anteriors, subratlla els aspectes socials de la justícia impartida pel sobirà en clara consonància amb el pensament social a l'India de l'època, que es trobava profundament influenciat pel pensament social de Ganshi.
Una nova versió de la popular història devocional provinent del llibre dels Purana.
A la trama Prahlad, fill de Hiranyakashapu, es confronta al seu pare en declarar-se devot de Vixnu, una divinitat amb la qual el seu pare te una guerra declarada.
Prahlad és torturat cruelment pel seu pare per tal que abdiqui de la seva fe, però Prahlad persevera en la seva devoció a Vixnu i és salvat.
Film mitològic en llengua canarés basat en el Mahabharata sobre la deessa Sati, la qual va jugar un paper important en la tasca de portar a Xiva fora del seu isolament meditatiu per tal que prengués part en l'obra creadora del món.
L'amor de Sati pel seu marit també va fer que aquesta s'immolés a la pira fúnebre del seu marit Satyavan.
Film devocional en llengua tamil basat en el «Thiruvilaiyadal Puranam», un dels llibres dels Purana que conté 64 històries pietoses i èpiques sobre les diverses encarnacions o avatars de la divinitat hinduista Xiva.
El film representa quatre d'aquestes històries.
La primera sobre el desvetllament del tercer ull de Xiva quan aquest visita la ciutat de Madurai.
La segona sobre el matrimoni de Xiva amb Sati.
La tercera història relata l'exili de Parvati ordenat per Xiva, i l'última història se centra en Banabathiar, el devot cantaire de Xiva que rep l'ajut de la divinitat contra un orgullós cantaire amb el qual ha de competir.
Drama moral que aprofundeix sobre el sentit del coneixement, la riquesa i la força, i quin d'aquests dons és més importants.
La narració se centra en tres personatges.
El primer és Vidapatu, un noi mut i pobre, que és beneit per la deessa Saraswati la qual se li apareix i li dona intel·ligència i una molt bona veu per tal que canti les seves lloances.
Un altre personatge anomenat Maalya és un covard que viu pobrament, però la deessa Marvati se li apareix i el fa fort i valerós.
El tercer personatge és una nois anomenada Ashwarayapati la qual rep de la deessa Vidyapati grans riqueses i esdevé reina d'Ashwarayapur.
Serà precisament al palau d'Ashwarayapati on els tres personatges s'hi trobaran.
Poc saben que tot el que els ha passat és conseqüència del savi Narad que ha fet una aposta per tal que les deesses Saravasti, Lakchmi i Parvati demostrin quina és la virtut més important: ai el coneixement, la riquesa o la força.
Film mitològic en llengua tamil sobre la divinitat hinduista Kartikeya (conegut també com Murugan), el déu hindú de la guerra, fill de Xiva i comandant dels exèrcits celestials.
El film segueix la vida del déu d'acord amb les narracions dels Purana, començant pel seu naixement, el seu matrimoni, i la seva assignació com a cap dels exèrcits celestials.
Film d'acció i de suspens basat en la novel·la de Yakup Kadri Karaosmanoglu.
El film tracta sobre un líder religiós musulmà que dirigeix una misteriosa secta religiosa a Turquia i que dóna heroïna als seus seguidors.
També té relacions sexuals amb les dones del grup.
El film va ser promogut pel naixent Estat turc, que afavoria la secularització i la promoció d'un Estat laic prooccidental, en contra del confessionalisme musulmà i els costums tradicionals del país.
Film mut realitzat per la incipient indústria cinematogràfica de l'India sobre un episodi de la vida de l'emperador mogul Shahabuddin Muhammad Shah Jahan (1594-1666), que destaca aspectes de la seva pietat i de la seva ortodòxia musulmana en el context d'una de les èpoques daurades del règim musulmà a la regió.
La pel·lícula inaugura un subgènere del cinema de l'India anomenat islamicate (cultura Islàmica), centrat en el període dels emperadors moguls i en l'aportació de la cultura musulmana al que més tard esdevindria la República de l'India.
Film d'animació alemany inspirat en les històries de Les mil i una nits.
El jove príncep Achmed salva una jove donzella de les bruixes malvades i de bèsties mítiques.
El personatge descobreix també la làmpada d'Aladí, un dels temes més populars de l'imaginari occidental respecte al món àrab.
L'animació està realitzada amb siluetes animades, una forma d'animació que va desenvolupar la mateixa directora.
Coproducció indogermànica basada en el període mogul de la història de l'India que remarca diversos aspectes de la societat i de la pietat musulmanes de l'època.
Encara que de llinatge reial, la Selima és una noia pobre educada per un ceramista junt amb el seu germà adoptiu, el Shiraz.
La noia és segrestada i venuda com a esclava al príncep Khurram, que després es convertiria en l'emperador Shah Jehan.
El príncep s'enamora de la jove esclava, cosa que contraria els plans de la intrigant Dalia, que té els seus propis plans per al príncep.
Quan el Shiraz segueix la pista de la seva germana i la troba, és fet presoner i condemnat a morir.
Només un penjoll, que demostra l'origen reial de la Selima, salva el Shiraz de la mort.
La Selima es casa amb l'emperador Shah Jehan i esdevé l'emperadriu Mumtaz Mahal.
Quan ella mor, l'emperador construeix el Taj Mahal en memòria seva.
Tercera adaptació a la gran pantalla de la popular novel·la anglesa d'Alfred E.W. Mason sobre l'oficial britànic que renuncia a la seva comesa la nit abans d'haver d'anar a Egipte a lluitar contra els rebels àrabs, raó per la qual rep dels seus companys de regiment i de la seva promesa quatre plomes en senyal de covardia.
Disfressat d'àrab, marxa a Egipte, on rescata els seus companys empresonats i recupera la seva estimada.
La representació dels rebels musulmans continua sent molt negativa, en ser caracteritzats amb un caràcter violent i enganyós.
Musical de caire orientalista on es reflecteixen alguns dels estereotips de l'època sobre la cultura àrab i sobre els musulmans.
El general francès Birabeau és enviat al Marroc per eradicar i destruir els Riffs, una banda d'àrabs rebels que amenacen l'avançada francesa al desert del Marroc.
El líder dels rebels és el temerari i misteriós Ombra Vermella.
La Margot Bonvalet, una noia francesa, està a punt de casar-se amb la mà dreta d'en Birabeau, el capità Fontaine.
El fill d'en Birabeau, en Pierre, en realitat és Ombra Vermella, i està secretament enamorat de la Margot, però ho amaga per preservar la seva identitat secreta.
La Margot confessa a en Pierre que ella en realitat desitja secretament ser presa per un home aventurer, com ara algun xeic àrab del desert, potser el mateix Ombra Vermella.
En Pierre pren la identitat d'Ombra Vermella, segresta la Margot i li declara el seu amor.
El misteriós segrestador la tracta amb tota consideració, seguint els costums occidentals.
Quan Ombra Vermella es troba cara a cara amb el general Birabeau, el general desafia el líder rebel a un duel.
En Pierre no vol matar el seu propi pare i es nega a prendre part en el duel, cosa que li fa perdre el respecte dels Riffs.
Finalment, la identitat d'Ombra Vermella es descobreix, s'aconsegueix un acord amb els Riffs i en Pierre i la Margot poden estar finalment junts.
Una de les primeres pel·lícules turques considerades internacionalment com un dels films èpics de la història del cinema d'aquest país.
El film tracta sobre la guerra d'independència turca i l'heroisme dels seus protagonistes, però un dels personatges principals (un acadèmic musulmà) hi apareix com un traïdor a la seva pàtria, Turquia.
L'enfocament respon a la tendència ideològica del nacionalisme turc de l'època, que tendeix a menystenir la influència religiosa a favor d'un país orientat més cap a la cultura occidental de caire secular.
Drama històric de caràcter al·legòric que presenta la tensió entre els nacionalistes hindús i els anglesos mitjançant l'oposició entre l'Imperi musulmà i els romans (figuració dels anglesos no musulmans).
En Ziyad, el fill del sultà, és capturat pels romans.
Una princesa romana anomenada Rahil s'enamora del jove presoner i demana a la seva esclava Leila que en tingui cura, fins que, finalment, les dues noies l'ajuden a escapar.
El tractament del tema de l'esclavatge i la llibertat hi apareix sovint com a crítica indirecta als britànics, així com la impietat d'aquests últims, que contrasta amb la confiança en Déu que demostra el fill del sultà.
La producció presenta llargues escenes sense diàlegs i només amb música a causa de la novetat del cinema sonor.
Comèdia considerada un dels clàssics de la indústria cinematogràfica d'Egipte, que tracta sobre un empleat d'una botiga que canvia el seu lloc amb un príncep d'un país estranger que vol saber si els seus col·laboradors realment li són fidels i el respecten o simplement el temen.
El guió ofereix una sèrie de coincidències que porten el senzill empleat a entrar en contacte amb el món del poder, on suren nombrosos aspectes de la pietat popular musulmana d'Egipte.
Es tracta d'una versió egípcia d'El príncep i el captaire.
Drama romàntic ambientat en el regne brutal de l'emperador mogul de l'India Jehangirque.
La trama tracta dues històries romàntiques diferents: la primera història se centra en la relació amorosa entre el Mangal Singh i la Kanwar, on les famílies es veuen immerses en una confrontació violenta a causa de l'amor entre els dos personatges.
La segona història se centra en la relació entre l'emperador Jehangirque i la seva esposa, la Nurjehan.
El Mangal mata el pare i el germà de la Kanwar, raó per la qual és empresonat.
L'emperador condemna el Mangal a mort al·legant que ningú, encara que sigui de família rica, està per sobre de la llei.
Però l'argument de l'emperador es posa a prova quan una camperola acusa l'esposa de l'emperador d'assassinar el seu marit durant un viatge de caça.
El film representa amb detall molts dels costums musulmans de l'època, així com l'arquitectura i els vestits.
Quarta adaptació cinematogràfica de la novel·la homònima d'Alfred E.W. Mason, publicada l'any 1902.
Es tracta d'una de les últimes grans produccions de cinema mut de Hollywood.
Seguint a grans trets la novel·la, la trama presenta un oficial de l'exèrcit britànic que renuncia a la seva comesa d'anar a lluitar la vigília de l'embarcament de la seva unitat a una missió contra els rebels egipcis.
L'oficial busca redimir la seva covardia en secret ajudant els seus excompanys disfressat d'àrab.
Un cop a Egipte, quan la seva unitat és atacada pels rebels i molts dels homes són capturats, l'heroi ajuda els seus antics camarades per tornar les plomes de covardia que aquests li van enviar, de manera que recupera el seu honor i la seva promesa.
La representació dels musulmans té un fort caràcter colonialista, en representar-los com a homes violents de costums poc honestos.
Es considera la millor de les set versions cinematogràfiques del llibre, sobretot pel seu alt pressupost i pel fet que moltes de les escenes es van rodar al nord d'Àfrica.