projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Representació a càrrec de Flexus Teatre
L'acció té lloc a Barcelona el 17 de març de 1938, un dels tres dies que l'aviació italiana va bombardejar la ciutat.
Dues amigues separades per dues maneres d'entendre la vida i una guerra sense sentit.
Flexus Teatre va néixer l'any 1992.
D'ençà, ha representat 29 obres de teatre, divereses actuacions com a grup d'animació, radionovel·les i carnavals.
Participen, també, en la recreació del final de la Batalla de l'Ebre a Flix, com a població civil.
Flix rememorarà el final de la Batalla amb diversos grups de recreació històrica i activitats.
El dia 25 de novembre de 2018, al matí, recordarem el final de la Batalla de l'Ebre amb diversos grups de recreació històrica.
Flix va ser l'escenari de l'últim episodi de la Batalla de l'Ebre on, la matinada del 16 de novembre, acabava la Batalla amb la voladura del pont de ferro.
La recreació pretén reflectir la retirada de l'exèrcit republicà, de la població civil i l'atac franquista.
Presentació de la senyalització i explicació de la història dels fortins o bunquers de Mataró.
Durant l'acte hi haurà parlaments de les autoritats i intervencions de diferents membres de la Comissió de la Memòria Històrica de la Gent Gran de Mataró, l'actuació dels Dansaires d'Iluro i de la Colla Gegantera de L'Havana.
Comissió de Memòria Històrica de la Gent Gran de Mataró
Al costat del Centre de Natació de Mataró
El monument Cub de la Pau, situat a la cota 705 de la serra de Pàndols, al municipi del Pinell de Brai (Terra Alta), és l'escenari de l'ofrena floral en honor a les víctimes i combatents de la Batalla de l'Ebre.
L'Agrupació de Supervivents de la Lleva del Biberó 41 organitza anualment aquest acte i se celebra cada any des del 1989, coincidint amb l'aniversari de la data d'inici de la Batalla.
L'Agrupació de Supervivents de la Lleva del Biberó-41 és una associació fundada el 1983 que agrupa els excombatents de la Guerra Civil pertanyents a la lleva republicana de 1941.
Coneguda popularment com la Lleva del Biberó, uns 27.000 joves d'entre 17 i 18 anys van ser mobilitzats el 12 d'abril del 1938 per la Segona República Espanyola a Catalunya i tres mesos després van participar en la Batalla de l'Ebre.
L'Agrupació també integra soldats de la mateixa generació que van fer la guerra amb l'exèrcit franquista.
La cota 705 de la serra de Pàndols, també coneguda com la Punta Alta, va ser un espai clau de la Batalla de l'Ebre, iniciada el 25 de juliol de 1938 en travessar el riu les tropes republicanes.
Amb l'ocupació de la seva privilegiada posició, els republicans podien controlar les cotes del voltant i la vall, així com el nucli del Pinell de Brai i part de la serra de Cavalls, amenaçant les poblacions de Prat de Compte, Bot i Gandesa.
Ajuntament del Pinell de Brai, COMEBE i Direcció General de Memòria Democràtica
L'Hospitalet celebra el Dia de la Memòria Democràtica, un homenatge als homes i a les dones que van lluitar per la recuperació de les llibertats, de la democràcia i de la justícia social al nostre país.
Moltes d'elles, persones anònimes que van patir violència, repressió o exili durant la Guerra Civil i la dictadura franquista i amb qui tenim, com a societat, un deute històric.
Escultura "Pont de la Llibertat" (rotonda entre l'Av. del Carrilet i la Rbla. de la Marina)
08901 Hospitalet de Llobregat (Barcelona)
En record de l'acte de traspàs de banderes i armes de les Brigades Internacionals al Govern de la República
Memòria de les Brigades Internacionals
Entre el 23 i el 25 de setembre es va retirar els internacionals que es trobaven a Catalunya, la majoria al front de l'Ebre, i es van concentrar en poblacions de la rereguarda del sud de Catalunya.
Els primers dies d'octubre es van retirar aquells que eren a la zona central i sud, i es van concentrar a prop de València.
En diverses poblacions del sud de Catalunya es van organitzar festes per acomiadar-los.
L'acte central d'aquest adéu va tenir lloc el 25 d'octubre a l'Espluga de Francolí, a la Conca de Barberà, on hi havia un balneari que havia servit com a hospital de guerra.
L'acte va reunir Juan Negrín i els principals caps de l'exèrcit de l'Ebre i de les Brigades Internacionals, així com diversos fotògrafs i corresponsals i al voltant de 2.000 brigadistes, que hi van assistir en representació de totes les nacionalitats de les Brigades Internacionals.
L'acte polític de l'Espluga de Francolí va precedir el comiat popular que es va celebrar a Barcelona, el 28 d'octubre de 1938.
Els supervivents de les Brigades Internacionals, excepte aquells que estaven hospitalitzats, van desfilar per la Diagonal i el passeig de Gràcia en una de les mobilitzacions més grans que va viure la ciutat durant la guerra.
Malgrat la presència quotidiana dels bombardejos, entre 100.000 i 300.000 persones (les xifres varien segons les fonts) van sortir al carrer per veure passar els últims brigadistes.
Durant l'acte d'homenatge hi participaran representats de la Generalitat de Catalunya, de l'Ajuntament de l'Espluga de Francolí, de l'Associació d'Amics de les Brigades Internacionals i de familiars dels brigadistes.
També s'hi projectaran les imatges de l'acte de comiat del 25 d'octubre de 1938 i s'interpretaran diverses peces musicals a càrrec de l'orquestra simfònica "Treu-li la pols al teu instrument".
Direcció General de Memòria Democràtica i Amical de les Brigades Internacionals
Acte institucional inclòs en la programació de la 5a Setmana de la Memòria Històrica d'Argentona
Cartell de la 5a Setmana de la Memòria Històrica
Aquest monument pretén deixar palès a la vila un record per totes aquelles persones que van perdre la vida a la Guerra Civil i durant la postguerra, amb l'objectiu que aquest monument serveixi de testimoniatge per que mai més es repeteixi un episodi de conflicte civil.
L'escultura és obra creativa de l'arquitecte Agàpit Borràs, l'execució per part de Serralleria March i els llistats de noms dels homenatjats són fruit de la recerca de la historiadora Margarida Colomer.
L'acte s'emmarca en el 80è aniversari de la desfilada de comiat dels milers de combatents de diversos països del món que de manera voluntària i solidària van venir a lluitar per defensar la República
Monument a les Brigades Internacionals
El 28 d'octubre de 1938, el govern de la Segona República Espanyola va organitzar a Barcelona, aleshores capital de tres governs, un multitudinari i emotiu comiat als homes i dones que, procedents de seixanta nacions diferents, havien vingut a defensar la República i contra el feixisme, enquadrats en les Brigades Internacionals.
Amb motiu del 80è aniversari de la desfilada de comiat dels milers de combatents de diversos països del món que de manera voluntària i solidària van venir a lluitar, l'Ajuntament de Barcelona, amb la col·laboració del Memorial Democràtic, de la Asociación de Amigos de las Brigadas Internacionales (AABI) i Amical de les Brigades Internacionals de Catalunya (ABIC), organitza un acte commemoratiu i d'homenatge als combatents internacionals.
Monument a les Brigades Internacionals (boca nord del túnel de la Rovira)
3.669 biberons és el segon llibre de la col·lecció Entitats Memorialistes de Catalunya, una col·lecció editada per la Generalitat de Catalunya per promoure i posar en valor el coneixement sobre les associacions que van mobilitzar-se en contra de la dictadura.
L'Agrupació de Supervivents de la Lleva del Biberó-41 és l'entitat protagonista d'aquest segon llibre, escrit per Andreu Caralt Giménez.
L'Agrupació de la Lleva del Biberó és una associació que va fundar-se l'any 1983 per agrupar a tots els supervivents que van combatre a la lleva republicana de 1941, coneguda com a lleva del Biberó.
La nostra història més recent està marcada per la Guerra Civil i les seves conseqüències.
El conflicte militar i civil es produí a Catalunya entre 1936 i 1939 provocà centenars de milers de víctimes i moltes injustícies.
Una de les injustícies que es donaren durant el conflicte fou la mobilització de milers de joves que amb 17 i 18 anys foren enviats al front de guerra.
Malauradament molts d'ells deixaren la vida en els terribles combats del front del Segre i la batalla de l'Ebre.
Anys després d'aquests fets, els supervivents decidiren trobar-se tot cercant una doble finalitat.
Per una banda, recordar aquells tràgics fets, i per altra, homenatjar els companys caiguts.
Així naixeria l'Associació de Supervivents de la Lleva del Biberó-41.
Una entitat històrica que ha reivindicat des del primer dia la memòria dels biberons.
Aquest llibre fa un repàs a la trajectòria i les actuacions de la institució.
És una publicació que vol homenatjar l'Associació, els seus associats i els joves que moriren víctimes de la barbàrie.
Conferència a càrrec d'Antonina Rodrigo historiadora i escriptora, Premi Internacional Académie Européene des Arts, distingida amb la Creu de Sant Jordi, i Premio Bienal de Cultura «María Zambrano» de la Junta de Andalucía, sobre la figura d'Amparo Poch metgessa, periodista i anarcofeminista, que va dedicar la seva vida a millorar la salut i els drets humans de les dones treballadores i els infants, qui va estar directora d'Assistència Social al ministeri de Sanitat (1936) dirigit per Federica Montseny.
Conferència en el marc de l'exposició "Mujeres Libres (1936-1939).
Precursoras de un mundo nuevo" i dels actes del Dia de la Memòria Democràtica a l'Hospitalet.
08901 Hospitalet de Llobregat (Barcelona)
En el marc de les commemoracions del 80è aniversari del comiat de les Brigades Internacionals, el CRAI Biblioteca Pavelló de la República, Sidbrint i l'Observatori Europeu de Memòries de la Fundació Solidaritat UB organitzen un seminari internacional per debatre i difondre el seu paper durant la Guerra Civil, així com per conèixer millor cóm els i les brigadistes son recordats avui arreu del món.
El programa forma part de la Setmana de les Brigades Internacionals, coordinada per l' Amical de les Brigades Internacionals.
Amb el suport de l' Ajuntament de Barcelona i la col·laboració de la Universitat de Barcelona.
Paraninf de l'edifici històric de la Universitat de Barcelona
Gran Via de les Corts Catalanes, 585
La Generalitat i diferents ajuntaments de Catalunya, amb la col·laboració de la societat civil, commemoraran el 80è aniversari del comiat a les Brigades Internacionals, l'octubre de 1938
Cartell en Memòria de les Brigades Internacionals
Enguany es commemora el 80è aniversari de la retirada oficial dels voluntaris que integraren les Brigades Internacionals de la Guerra Civil.
Aquestes unitats estigueren integrades per voluntaris i voluntàries de tot el món que deixaren casa seva per defensar la democràcia republicana.
Per commemorar i recordar aquest fet, la Generalitat de Catalunya ha programat una sèrie d' actes d'homenatge i record per a tots aquells homes i dones que integraren les Brigades Internacionals.
Entre el 29 de setembre i el 27 d'octubre s'han organitzat jornades d'estudi, actes d'homenatge a Barcelona, Mataró i l'Espluga de Francolí, indrets tots ells amb presència destacada d'aquestes unitats; conferències d'experts en la matèria; la inauguració d'una exposició al Palau Robert de Barcelona sobre els darrers dies dels internacionals a Catalunya, i una obra de teatre.
Tot plegat, amb la finalitat de recordar el sacrifici d'aquells combatents, metges i infermeres per defensar la llibertat davant l'agressió que patia el país per part del feixisme internacional.
11à Cursa i Caminada Lluís Companys
Organitza: Fundació Alternativa
Col·labora: Amical de les Brigades Internacionals
No pasarán! 80 anys de les Brigades Internacionals a Mataró
Conferència a càrrec dels historiadors Josep Xaubet i Maria Salicrú-Maltas.
Organitza: Grup d'Historiadors Jaume Compte, Grup d'Història del Casal i Grup de Recerca de la Memòria Històrica de Mataró
Commemoració del 80è aniversari del comiat de les Brigades Internacionals
Lloc: Alberg de Joventut de l'Espluga del Francolí
Col·labora: Departament de Treball, Afers Socials i Família, i l'Ajuntament de l'Espluga del Francolí
Seminari Internacional "80 anys del comiat de les Brigades Internacionals"
Lloc: Edifici Històric de la Universitat de Barcelona.
Organitza: Centre de Recursos per a l'Aprenentatge i la Investigació de la Universitat de Barcelona i EUROM (European Observatory of Memories)
Inauguració de l'exposició "Comiat de les Brigades Internacionals"
Lloc: Palau Robert de Barcelona
L'exposició es podrà visitar del 18 d'octubre al 4 de novembre
Acte de commemoració del 80è aniversari del comiat a les Brigades Internacionals
Lloc: Monument de les Brigades Internacionals.
Organitza: Ajuntament de Barcelona
Inauguració d'una placa d'homenatge a l'Hospital dels Brigades Internacionals (Acte posposat)
Lloc: Col·legi dels Salesians de Mataró
Organitza: Ajuntament de Mataró
Estrena de l'obra de teatre Una nova primavera
Lloc: Casino de l'Aliança del Poblenou
Commemoració del 80è aniversari del Comiat de les Brigades Internacionals
El Departament de Justícia, mitjançant la Direcció General de Memòria Democràtica, treballa per la recuperació de la memòria promovent la relació amb institucions memorialistes d'arreu del món; organitzant activitats relacionades amb la recuperació de la memòria democràtica; convocant subvencions i premis per a la recuperació del patrimoni memorial, la recerca científica i la difusió en l'àmbit de la memòria; impulsant la localització de persones desaparegudes durant la Guerra Civil i el franquisme; localitzant les fosses comunes existents a Catalunya; gestionant les indemnitzacions als expresos polítics del franquisme, i assessorant a les persones represaliades.
Aquesta sub-direcció general vehicula i coordina la relació de la Generalitat de Catalunya amb el Memorial Democràtic, el Consorci del Museu Memorial de l'Exili (MUME) i el Consorci Memorial dels Espais de la Batalla de l'Ebre (COMEBE).
Portada del llibre "Ebre, relats d'una batalla"
Presentació a Flix del llibre "Ebre, relats d'una batalla", editat per Ebrejocs.cat, que recull diferents relats ficticis sobre els futurs personatges del joc "Descobreix la Batalla de l'Ebre".
La presentació anirà a càrrec de David Tormo, coordinador tècnic del Consorci Memorial dels Espais de la Batalla de l'Ebre (COMEBE), J. Ignasi Vidal i Fuster, director de Comunicació de l'Ajuntament de Tarragona, i l'escriptor Andreu Carranza.
L'acte commemoratiu lloc a la sala de plens de l'Ajuntament de Ripoll.
Constarà d'una lectura de fragments de les actes de l'Ajuntament de Ripoll destacant-ne els moments més significatius i la reacció del consistori municipal dels fets des de l'abril de 1931 fins al juliol de 1936.
Ajuntament de Ripoll i Arxiu Comarcal del Ripollès
Maria Teresa Vernet i Real va ser una escriptora singular, la primera dona a guanyar el Premi Joan Crexells de novel·la l'any 1934 amb l'obra Les algues roges, que per primer cop visibilitzava la sexualitat femenina en una obra literària.
Els dos llibres següents, Elisenda (1935) i Estampes de París (1937) van consolidar el procés d'escriure sobre els canvis que estaven vivint les dones de la seva època.
I en les seves darreres obres va anar aprofundint de forma valenta en la sexualitat de les dones a partir de les protagonistes de les seves històries que mostraven la realitat de les joves barcelonines i les transformacions que vivien les dones de l'època.
La majoria de les protagonistes de les obres de Vernet es caracteritzaven per ser dones intel·ligents, educades, independents, generoses, segures de si mateixes i econòmicament autònomes.
D'aquesta forma, Vernet va anar situant el gènere en la primera línia del món literari del moment.
El compromís social, catalanista i de gènere la va a dur a participar activament del Club Femení i d'Esports de Barcelona –el primer club esportiu de l'Estat espanyol únicament femení–i a l'Associació d'Escriptors Catalans on sempre va apostar per l'educació de la dona 'moderna'.
Tot i que no se li va conèixer afiliació a cap partit polític, el 1931 va participar de les accions de crida per adherir-se a la República, i un cop esclatada la Guerra Civil, la seva figura es va anar dissolent com va passar amb altres autores compromeses amb la catalanitat.
A partir de 1939 no va voler reeditar les seves obres i es va dedicar a col·laborar en diverses publicacions i a la traducció de llibres, entre ells, Retrat de l'artista adolescent de James Joyce (1967).
Sempre s'ha parlat que Maria Teresa Vernet va viure un exili interior
L'exposició "Maria Teresa Vernet i Real, compromís de gènere i de modernitat", vol retre homenatge a una personalitat literària de referència tant per la modernitat dels temes i per l'estil de les seves obres com per la defensa del paper que havia de jugar la dona en la normalització de la literatura catalana.
Aquesta mostra s'emmarca en ell projecte de commemoració dels 80 anys de l'inici de la Guerra Civil que el Departament d'Afers Exteriors, Relacions Institucionals i Transparència, ha impulsat, juntament amb els organismes competents en matèria de recuperació de la memòria democràtica i de foment i promoció de la pau que té vinculats o adscrits: el Memorial Democràtic, l'Institut Català Internacional per la Pau (ICIP), el Museu Memorial de l'Exili (MUME), i el Consorci Memorial dels Espais de la Batalla de l'Ebre (COMEBE).
Commemoració de petites dimensions, on dos catalans que han patit la guerra de petits tindran la paraula. després es farà una taula oberta entre tots els participants per treure'n conclusions.
Finalment, es donarà un reconeixement al nostre soci Domingo Seijo Piferrer, l'últim supervivent de la Quinta del biberó a Latino América per la seva lluita en favor dels ideals republicans i democràtics.
Seu del Casal Català Mar del Plata
La gimcana que es proposa consta de 10 proves en format de petits problemes o reptes que permeten tenir informació de cada punt senyalitzat en el joc.
De cada punt els participants hauran de recollir la targeta on hi ha el problema o repte i anotar allà la solució.
Aquesta targeta haurà de ser mostrada en el següent punt, si la resposta no es correcta o està en blanc, caldrà que el grup torni al punt anterior per a resoldre l'enigma.
En cada punt, en el mateix lloc on hi ha els enigmes, cada grup recuperarà un tros de l'obra de Picasso el Gernika, si completen la gimcana podran muntar el trencaclosques i tenir l'obra sencera.
En aquest sentit, es proposa als monitors el desenvolupar una activitat " a l'aula" sobre aquesta obra d'art emblemàtica, el perquès es va pintar, que simbolitza, paral·lelismes amb altres ciutats destruïdes durant el conflicte (Corbera d'Ebre, Belchite, etc) i les ciutats arrasades a Europa durant la Segona Guerra Mundial.
Pel que fa als grups, atenent que hi ha edats molt diverses en els esplais i associacions de lleure, us proposem que els grups estiguin integrats per participants de diferents edats, de tal manera que els més petits (crec que és recomanable a partir dels 6 anys) també puguin participar de l'activitat.
Hi ha proves més complicades i d'altres més fàcils.
Exposició de 20 documents del fons documental de l'Ajuntament de Matadepera, conservats a l'Arxiu Municipal de Matadepera.
Es tracta de documents de la sèrie de correspondència oficial que presenten pinzellades del conflicte i d'algunes de les primeres conseqüències de la derrota del bàndol republicà.
Sala d'actes del Casal de Cultura de Matadepera
El Consell de Diplomàcia Pública de Catalunya i l'Observatori Europeu de Memòries organitzen aquesta jornada en el marc dels 80 anys de l'inici de la Guerra Civil espanyola
El 19 de juliol de 1936, davant el sollevament militar en contra del govern legítim de la República, les forces d'ordre de Catalunya i militants antifeixistes reaccionaren per esclafar el cop a la ciutat de Barcelona.
La coordinació entre la Generalitat de Catalunya i els sindicats de treballadors els dies previs, així com la lleialtat a la República de la Guàrdia d'Assalt i de bona part de la Guàrdia Civil, van ser elements clau per a frustrar el cop d'estat.
El fracàs de l'alçament militar a Barcelona es generalitzà a Catalunya i es produí amb un espai de temps tan breu que podríem afirmar que la capital catalana fou la primera a vèncer el feixisme a Europa, tenint en compte que la Guerra d'Espanya fou l'avantsala de la Segona Guerra Mundial.
Per tal de commemorar el 80è aniversari de la resistència de Barcelona i Catalunya en contra del cop feixista, que suposà una victòria temporal dels valors democràtics i republicans, el Consell de Diplomàcia Pública de Catalunya i l'Observatori Europeu de Memòries de la Fundació Solidaritat UB organitzen la jornada 'La victòria contra el feixisme: Barcelona 1936.- 80 anys de la Guerra Civil espanyola', el dilluns 18 de juliol, a la Universitat de Barcelona.
Consell de Diplomàcia Pública de Catalunya i l'Observatori Europeu de Memòries de la Fundació Solidaritat Universitat de Barcelona
Aula Capella, edifici històric de la Universitat de Barcelona
Actes institucionals als districtes de Barcelona
L'Ajuntament de Barcelona, a través del Comissionat de Programes de Memòria, ha programat per al dilluns 18 de juliol a les 19.30 hores un acte unitari i simultani a tots els districtes de la ciutat.
S'hi farà una lectura de l'Oda a Barcelona, de Pere Quart, i s'hi interpretarà l'Oda a l'alegria, de Ludwig van Beethoven.
Caminant per les fotografies del primer dia d'una guerra
Enguany és el 80è aniversari de l'inici de la Guerra Civil espanyola.També es compleixen 80 anys de la presa d'unes fotografies històriques, preses pel fotògraf Agustí Centelles durant les primeres hores del que llavors no era més que una insurrecció militar i que ràpidament va desembocar en el conflicte armat més importat de la nostra història, que encara modula i trasbalsa el nostre present.
Ricard Martínez d' Arqueologia del Punt de Vista i Sergi Centelles, fill del fotògraf, proposen commemorar aquest esdeveniment amb l'Experiència Centelles especial 80 aniversari.
Experiència Centelles és un itinerari pels escenaris de les fotografies d'Agustí Centelles fetes durant les primeres hores de la Guerra Civil Espanyola.
En aquest cas, ens centrarem en les imatges que va prendre al carrer Diputació, considerades una icona del conflicte.
A partir d'una exhaustiva recerca prèvia per part de l'autor, els assistents podran reconstruir els fets representats, als mateixos llocs on aquests es van produir.
Una ruta explica com va ser l'inici del conflicte en aquest barri
Incendi i ensorrament de l'Esglèsia de Santa Mònica.
19 de juliol de 1936/ Pérez de Rozas/ Arxiu Fotogràfic de Barcelona
Amb motiu de la festa major del Barri del Raval, el Memorial Democràtic i Tot Raval han organitzat una ruta per explicar com va ser l'inici de la Guerra Civil al barri.
Llorenç Genescà, historiador expert en rutes per Barcelona, serà el guia en aquesta passejada pel barri.
Els participants recorreran diversos llocs en els quals la Guerra Civil fou especialment impactant i explicarà en particular com van ser els primers dies de guerra.
La ruta proposa passar per diversos escenaris de la Guerra Civil i també dels moments previs i posteriors a la mateixa.
Les Drassanes, on es van situar alguns dels fets del cop d'estat del 18 de juliol de 1936, la Rambla del Raval, l'Hospital de la Santa Creu i alguns episodis dels terribles bombardejos que Barcelona va viure especialment el 1938.
La ruta es farà amb un màxim de 20 persones.
Fundació Tot Raval i Memorial Democràtic
Punt de trobada: davant Museu Marítim de Barcelona