projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
En el cas a què fa referència l'article 4.3.e, el nomenament correspon al president de la Generalitat.
En el cas a què fa referència l'article 4.3.e, la designació correspon a la Comissió de Control.
En el cas a què fa referència l'article 4.3. e, el nomenament correspon al president de la Generalitat.
En el cas a què fa referència l'article 4.3. e, la designació correspon a la Comissió de Control.
De conformitat amb l'acord pres per la Comissió de Control de les Consultes Populars no Referendàries en la sessió de data 5 d'octubre de 2014;
En virtut de les facultats que m'atribueix la Llei 13/2008, de 5 de novembre, de la presidència de la Generalitat i del Govern, i la resta de normativa d'aplicació,
Nomenar membres de les comissions de seguiment de la consulta popular no referendària sobre el futur polític de Catalunya, als efectes de la vigència corresponent, les persones següents:
Comissió de Seguiment de l'Alt Pirineu i Aran
Josep Ramon Vidal Cabiró, a proposta del Consell de l'Advocacia de Catalunya
Rossend Mujal Alsina, a proposta del Consell de l'Advocacia de Catalunya
Sara Camps Mora, a proposta del Col·legi de Politòlegs de Catalunya
Comissió de Seguiment de Barcelona
Oriol Rusca Nadal, a proposta del Consell de l'Advocacia de Catalunya
Xavier Riudor Pons, a proposta del Col·legi de Politòlegs de Catalunya
Comissió de Seguiment de Catalunya Central
Jaume Parareda i Franch, a proposta del Consell de l'Advocacia de Catalunya
Abel Pié Lacueva, a proposta del Consell de l'Advocacia de Catalunya
Jordi Pacheco Canals, a proposta del Col·legi de Politòlegs de Catalunya
Comissió de Seguiment de Girona
Jaume Torrent Echeverria, a proposta del Consell de l'Advocacia de Catalunya
Marta Alsina Conesa, a proposta del Consell de l'Advocacia de Catalunya
Maria Dolors Corretgé Bergua, a proposta del Col·legi de Politòlegs de Catalunya
Assumpta Rodeja i Estarriol, a proposta del Govern
Comissió de Seguiment de Lleida
Alexandre Sàrraga Gómez, a proposta del Consell de l'Advocacia de Catalunya
Miguel Ángel Alonso Sancho, a proposta del Consell de l'Advocacia de Catalunya
Albert Balada Abella, a proposta del Col·legi de Politòlegs de Catalunya
Miquel Castellà i Torà, a proposta del Consell de Governs Locals
Carles Florensa i Tomàs, a proposta del Govern
Comissió de Seguiment del Camp de Tarragona
Josep M. Pagès Serrano, a proposta del Consell de l'Advocacia de Catalunya
Laura Castel Fort, a proposta del Col·legi de Politòlegs de Catalunya
Ricard Font de Rubinat, a proposta del Consell de Governs Locals
Comissió de Seguiment de les Terres de l'Ebre
Xavier Faura Sanmartín, a proposta del Consell de l'Advocacia de Catalunya
Marta Martínez Gellida, a proposta del Consell de l'Advocacia de Catalunya
Marc Puigdomènech Ramió, a proposta del Col·legi de Politòlegs de Catalunya
L'article 18 de la Llei 1/1998, de 7 de gener, de política lingüística, estableix que els topònims de Catalunya tenen com a única forma oficial la catalana, d'acord amb la normativa lingüística de l'Institut d'Estudis Catalans, excepte els de la Vall d'Aran, que tenen l'aranesa.
Aquest precepte preveu que la determinació de la denominació dels municipis i de les comarques es regeix per la legislació de règim local, que correspon als ajuntaments la denominació del nom de les vies urbanes i dels nuclis de població de tota mena, i que correspon al Govern de la Generalitat la determinació dels altres topònims de Catalunya.
En data 22 de juliol de 2003, el Govern, en compliment de la Resolució 563/V de 7 de maig de 1998 del Parlament de Catalunya, va aprovar la primera llista de topònims que constituïren el Nomenclàtor oficial de toponímia major de Catalunya.
Posteriorment, per Acord de la Comissió de Toponímia de Catalunya, que d'acord amb el Decret 59/2001, de 23 de gener, és l'òrgan d'assessorament, consulta i proposta en matèria de fixació oficial dels topònims de Catalunya, va decidir ampliar aquesta llista per cobrir la totalitat de topònims recollits en el mapa 1:50.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya.
La Comissió de Toponímia de Catalunya ha impulsat els treballs d'ampliació, revisió i actualització dels topònims que consten al Nomenclàtor oficial de toponímia major de Catalunya, d'acord amb les funcions que li assigna el Decret 59/2001, de 23 de gener, abans esmentat.
Posteriorment, el Departament de Governació i Administracions Públiques ha obtingut l'aprovació dels ajuntaments del topònims que són de competència municipal, d'acord amb allò que disposa l'article 31 del Text refós de la Llei municipal i de règim local de Catalunya, aprovat pel Decret legislatiu 2/2003, de 28 d'abril, i el Decret 139/2007, de 26 de juny, pel qual es regulen la denominació, els símbols i els registres dels ens locals de Catalunya.
Per tot això, vist l'informe de la Comissió de Toponímia i a proposta del vicepresident del Govern, el Govern
Acorda:.1 Aprovar el corpus toponímic de competència de la Generalitat i donar publicitat al de competència local, d'acord amb l'article 18.3 de la Llei 1/1998, de 7 de gener, de política lingüística, per tal que serveixi de referència per a l'edició de cartografia, retolació, guies de viatge i altres productes informatius..2 El corpus toponímic del Nomenclàtor oficial de toponímia major de Catalunya que consta en annex substitueix el que figura a l'annex de l'Acord del Govern de 22 de juliol de 2003, que es deixa sense efecte..3 Aquest Acord s'ha de publicar en el DOGC, tret del seu document annex, que es podrà consultar a través de la pàgina web de la Comissió Toponímia [URL].
L'aplicació del Decret 237/1998, de 8 de setembre, sobre mesures de foment de l'oferta cinematogràfica doblada i subtitulada en llengua catalana ha de comportar un notable canvi en la presència de la llengua catalana en el mercat cinematogràfic a Catalunya.
La nova legislació lingüística implica per a les empreses afectades, especialment les distribuïdores, l'assumpció d'un procés d'adaptació a les noves necessitats pel que fa al doblatge i la subtitulació, i també a l'exhibició.
Atesa la complexitat d'aquest procés i les especials circumstàncies que concorren en les empreses del sector, amb centres de decisió sovint molt allunyats de Catalunya, i d'acord amb la voluntat d'aconseguir una aplicació dialogada de la legislació lingüística que ha caracteritzat el Govern de la Generalitat, per tal de facilitar a les empreses afectades el procés de canvi;
A proposta del conseller de Cultura i d'acord amb el Govern,
--1 Es modifica la disposició final del Decret 237/1998, de 8 de setembre, sobre mesures de foment de l'oferta cinematogràfica doblada i subtitulada en llengua catalana, que passa a tenir el contingut següent:
"Aquest Decret entrarà en vigor el dia 1 d'agost de 1999."
--2 El present Decret entrarà en vigor l'endemà de la seva publicació al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
Com a conseqüència de l'inici de negociacions amb les companyies distribuïdores de productes cinematogràfics, el Decret 54/1999, de 9 de març, va modificar la disposició final del Decret 237/1998, de 8 de setembre, sobre mesures de foment de l'oferta cinematogràfica doblada i subtitulada en llengua catalana.
Aquesta disposició preveia l'entrada en vigor del Decret el dia 1 d'agost de 1999.
Les converses s'han concretat en reunions formals amb el president de la Motion Picture Association, MPA (29 de gener, 17 de maig i 23 de juliol), amb la Federación de Distribuidores Cinematográficos, FEDICINE (12 de març, 9 d'abril i 17 de juny) i amb les companyies distribuïdores que operen a Espanya (15, 21, 22 i 29 d'abril) així com en nombroses converses i contactes bilaterals.
El Govern ha pogut constatar la disposició a doblar pel·lícules al català però persisteixen algunes qüestions i dificultats tècniques que cal superar per tal de concretar definitivament un acord.
Ara per ara, el diàleg obert a diversos nivells tant a Espanya com als Estats Units pot representar l'assoliment dels objectius del Decret en un nou marc de col·laboració per part de les grans distribuïdores nord-americanes.
D'acord amb la voluntat del Govern de prioritzar el diàleg en matèria lingüística, a proposta del conseller de Cultura i de conformitat amb el Govern,
—1 Es modifica la disposició final del Decret 237/1998, de 8 de setembre, sobre mesures de foment de l'oferta cinematogràfica doblada i subtitulada en llengua catalana, que tindrà el següent contingut:
"Aquest Decret entrarà en vigor el dia 1 de juny de 2000."
—2 El present Decret entrarà en vigor l'endemà de la seva publicació al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
Barcelona, 27 de juliol de 1999
El Decret 237/1998, de 8 de setembre, sobre mesures de foment de l'oferta cinematogràfica doblada i subtitulada en llengua catalana, tenia per objectiu provocar un canvi substancial, pel que fa a la llengua, en el mercat cinematogràfic de Catalunya i de garantir, d'acord amb la Llei 1/1998, de 7 de gener, de política lingüística, una presència significativa de la llengua catalana en l'oferta cinematogràfica.
Les companyies distribuïdores multinacionals han assumit el compromís públic d'iniciar el doblatge de pel·lícules al català i faran una distribució de les versions catalanes amb un nombre significatiu de còpies, fet que ha de permetre avançar de manera progressiva en la consecució dels objectius de la Llei de política lingüística.
Per això, a proposta del conseller de Cultura i d'acord amb el Govern,
Es deroga el Decret 237/1998, de 8 de setembre, sobre mesures de foment de l'oferta cinematogràfica doblada i subtitulada en llengua catalana, modificat pels decrets 54/1999, de 9 de març i 201/1999, de 27 de juliol.
Aquest Decret entrarà en vigor el dia que es publiqui en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
L'article 19 de la Llei 1/1998, de 7 de gener, de política lingüística, disposa que els ciutadans i les ciutadanes de Catalunya tenen dret a l'ús de la forma normativament correcta en català dels seus noms i cognoms i a incloure la conjunció i entre els cognoms.
La Llei 8/1991, de 3 de maig, sobre l'autoritat lingüística de l'Institut d'Estudis Catalans, reconeix aquesta institució com l'encarregada d'establir i actualitzar la normativa lingüística del català, per la qual cosa l'acreditació de la correcció de la forma dels noms i cognoms s'ha de fer d'acord amb les normes ortogràfiques de l'Institut d'Estudis Catalans.
L'article 2.2, del Decret 208/1998, de 30 de juliol, pel qual es regula l'acreditació de la correcció lingüística dels noms i cognoms, estableix que els certificats que acrediten la grafia normativament correcta en català dels noms i cognoms han de ser lliurats per l'Institut d'Estudis Catalans o per la Direcció General de Política Lingüística.
El Decret 216/2005, d'11 d'octubre, d'estructura orgànica de la Secretaria de Política Lingüística, modificat pel Decret 632/2006, de 27 de desembre, pel qual es modifica l'estructura orgànica de la Secretaria de Política Lingüística, comporta canvis estructurals i de funcions d'aquesta unitat, que afecten el servei dedicat a l'emissió dels certificats esmentats.
En conseqüència, es considera oportú modificar el Decret 208/1998, de 30 de juliol, per tal d'atribuir exclusivament la funció d'emetre les certificacions de correcció lingüística de noms i cognoms en català a l'Institut d'Estudis Catalans.
Vist que l'article 143.1 de l'Estatut d'autonomia de Catalunya estableix que correspon a la Generalitat de Catalunya la competència exclusiva en matèria de llengua pròpia, que inclou, en tot cas, la determinació de l'abast, els usos i els efectes jurídics de la seva oficialitat, i també la normalització lingüística del català;
D'acord amb el dictamen de la Comissió Jurídica Assessora, a proposta del vicepresident i de la consellera de Justícia, i de conformitat amb el Govern,
Es modifica l'apartat 2.2 del Decret 208/1998, de 30 de juliol, pel qual es regula l'acreditació de la correcció lingüística dels noms i cognoms, que d'ara endavant tindrà la redacció següent:.2.2 El certificat ha de ser lliurat per l'Institut d'Estudis Catalans..
Disposicions finals.1 Es deixa sense efecte la Instrucció del Departament de Cultura de 20 d'octubre de 1998..2 Aquest Decret entrarà en vigor l'endemà de la seva publicació al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
Mitjançant el Decret 4/2009, de 13 de gener, es va establir l'ordenació i el currículum dels ensenyaments d'idiomes de règim especial.
La Llei 12/2009, del 10 de juliol, d'educació, preveu, a l'article 2.3.b, el principi de flexibilitat del sistema educatiu per adequar-se a les necessitats canviants de la societat.
L'adaptació de les ofertes formatives als interessos i disponibilitats de la població han posat de manifest la conveniència de traslladar, a la modalitat presencial, les possibilitats de flexibilització de l'oferta prevista per a la modalitat a distància, i que consisteixen a oferir, a més de la formació organitzada per curs acadèmic, la formació flexibilitzada, de manera que els continguts corresponents a un curs s'ofereixen en dos blocs independents i consecutius.
D'altra banda, convé determinar la consideració que escau atorgar a l'Institut Obert de Catalunya, en tant que desenvolupa l'oferta pública d'ensenyaments en la modalitat no presencial i imparteix els ensenyaments oficials d'idiomes, entre d'altres.
Aquest Decret s'ha tramitat segons l'article 59 i següents de la Llei 26/2010, del 3 d'agost, de règim jurídic i de procediment i de les administracions públiques de Catalunya, i d'acord amb el dictamen del Consell Escolar de Catalunya.
Es modifica l'article 7.2 del Decret 4/2009, de 13 de gener, pel qual s'estableix l'ordenació i el currículum dels ensenyaments d'idiomes de règim especial, el qual passa a tenir el redactat següent:
El Departament d'Ensenyament pot organitzar la modalitat presencial bé per cursos, bé de forma flexible, en dos blocs per curs.
També pot organitzar la modalitat presencial amb horaris diversos.".
S'afegeix una disposició addicional cinquena al Decret 4/2009, de 13 de gener, pel qual s'estableix l'ordenació i el currículum dels ensenyaments d'idiomes de règim especial, amb el redactat següent:
"Els ensenyaments oficials d'idiomes en la modalitat no presencial es poden impartir a l'Institut Obert de Catalunya, i, a aquest efecte, té la consideració d'Escola Oficial d'Idiomes.".
Els diputats poden formular preguntes, a respondre oralment o per escrit, als càrrecs directius de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals i de les seves empreses filials, sens perjudici del control directe sobre el president o presidenta com a màxim responsable de l'entitat.
Els diputats poden formular preguntes, a respondre oralment o per escrit, al consell de govern i al director o directora general de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals.
Els senadors que representen la Generalitat al Senat, a petició de la tercera part d'aquests o per acord de la comissió, han de comparèixer en una sessió informativa per a informar de llurs actuacions al Senat respecte a qualsevol tramitació relacionada amb la Generalitat o amb les comunitats autònomes.
Els senadors que representen la Generalitat al Senat, a petició de la tercera part d'aquests o per acord de comissió, poden comparèixer en una sessió informativa per informar de llurs actuacions al Senat respecte a qualsevol tramitació relacionada amb la Generalitat o amb les comunitats autònomes.
h) Controlar l'execució del pressupost i presentar al Ple l'informe sobre el compliment del pressupost corresponent a cada període de sessions.
Per tal de complir les funcions a què fa referència l'apartat 3. h, la Mesa Ampliada ha de proposar al Ple la designació de tres diputats interventors per a cada període pressupostari, els quals han de supervisar el control de l'execució del pressupost i han de presentar a la Mesa un informe bimestral sobre l'execució pressupostària.
h) Controlar l'execució del pressupost i presentar al Ple la liquidació corresponent en cada període de sessions.
Per tal de complir les funcions a què fa referència l'apartat 3.h, la Mesa ampliada ha de proposar al Ple la designació de tres diputats interventors per a cada període pressupostari, els quals han d'exercir la intervenció material de totes les despeses i li han de presentar cada dos mesos un informe de llurs gestions.
Els grups parlamentaris han de portar una comptabilitat específica de la subvenció a què fa referència l'apartat 1 i han de retre comptes anualment de llur gestió davant la Mesa, als efectes del control de la dita comptabilitat en els termes que estableix la legislació que hi és aplicable.
Els grups parlamentaris i els subgrups parlamentaris, si n'hi ha, han de portar una comptabilitat específica de la subvenció a què fa referència l'apartat 1, la qual és controlada en els termes que estableix la legislació que hi és aplicable.
Els grups parlamentaris han de portar una comptabilitat específica de la subvenció a què fa referència l'apartat 1, la qual és controlada en els termes que estableix la legislació que hi és aplicable.
El Ple del Parlament, en la sessió tinguda el dia 19 de gener de 2011, a proposta dels grups parlamentaris, escoltada la Junta de Portaveus i d'acord amb l'article 126 del Reglament, ha acordat de tramitar directament i en lectura única la Proposta de reforma del Reglament del Parlament (tram.
Finalment, d'acord amb el que estableixen l'article 58.2 de l'Estatut d'autonomia i l'article 126.2 i la disposició final primera del Reglament del Parlament, ha aprovat la següent:
S'afegeix un article 22 bis al Reglament del Parlament, amb el text següent:
En el si del Grup Mixt, per tal de facilitar l'ordenació del treball i els tràmits parlamentaris, es poden constituir subgrups parlamentaris, integrats per un mínim de tres diputats pertanyents a un mateix partit, federació o coalició electoral.
Cap diputat o diputada del Grup Mixt no es pot integrar en més d'un subgrup parlamentari.
Si tots els membres del Grup Mixt són adscrits a subgrups parlamentaris, un representant o una representant de cada subgrup pot assistir, amb veu i vot, a les reunions de la Junta de Portaveus.
Els subgrups parlamentaris s'han de posar d'acord sobre el nombre de diputats en les comissions i en les meses que els corresponen, els temps d'intervenció i el nombre màxim d'interpel·lacions i de preguntes amb resposta oral que els correspon de substanciar en cada sessió plenària.
Si no arriben a cap acord, la Mesa del Parlament ha d'establir la distribució proporcional de totes aquestes qüestions entre els subgrups."
S'afegeix un apartat 1 bis a l'article 25 del Reglament del Parlament, amb el text següent:
La Mesa del Parlament ha d'adoptar les mesures necessàries per a distribuir els mitjans materials a què es refereix l'apartat 1 entre els subgrups parlamentaris que s'hagin constituït, en proporció al nombre respectiu de membres."
Es modifica l'apartat 2 de l'article 25 del Reglament del Parlament, el qual queda redactat de la manera següent:
Els grups parlamentaris i els subgrups parlamentaris, si n'hi ha, han de portar una comptabilitat específica de la subvenció a què fa referència l'apartat 1, la qual és controlada en els termes que estableix la legislació que hi és aplicable."
Aquesta reforma del Reglament del Parlament entra en vigor l'endemà d'haver estat publicada en el Butlletí Oficial del Parlament de Catalunya.
El termini per a constituir subgrups parlamentaris és de cinc dies hàbils a comptar de la data d'entrada en vigor d'aquesta reforma.
Palau del Parlament, 19 de gener de 2011
Els serveis del Parlament els l'han de facilitar, especialment pel que fa a la informació i la documentació.
Els serveis del Parlament els l'han de facilitar, en especial pel que fa a la informació i la documentació.
Els diputats, en l'exercici de llur funció, tenen dret a obtenir informació de l'Administració de la Generalitat i dels organismes, les empreses i les entitats que en depenen, i la poden demanar directament, després de comunicar-ho al president o presidenta, o per mitjà d'aquest.
Les autoritats o l'administració requerides, en un termini no superior als quinze dies, han de facilitar al diputat o diputada, directament o mitjançant la presidència del Parlament, la informació demanada o bé li han de permetre d'accedir-hi lliurement perquè l'estudiï i prengui les notes que cregui oportunes, si, atesa l'índole de la documentació o segons la normativa vigent, no li'n poden facilitar còpia; si s'escau, han de manifestar al president o presidenta del Parlament, perquè les faci saber a qui ho demana, les raons fonamentades en dret que els impedeixen de fer-ho.
Un cop transcorregut el dit termini, el president o presidenta del Parlament, a requeriment del diputat o diputada que ha demanat la informació, ha d'instar l'administració o les autoritats requerides a complir aquesta obligació.
L'administració requerida pot manifestar que posposa la tramitació de les demandes d'informació quan tenen per objecte una qüestió o una documentació que es troba afectada per la declaració de secret d'actuacions en un procés judicial penal, mentre perduri aquesta situació.
Si s'obre un procediment penal les actuacions del qual són declarades secretes amb relació a una qüestió que ha estat objecte d'una demanda d'informació d'un diputat o diputada, l'administració li ho ha de comunicar, i queda en suspens l'autorització d'accés a la documentació fins que no sigui alçat el secret per l'òrgan judicial.
Si el Govern no compleix el que disposen els apartats 3, 4 i 5, a petició del diputat o diputada que ha presentat la demanda d'informació, s'ha d'incloure en la primera reunió plenària una pregunta sobre les raons que han impedit de fer-ho.
Si, a judici del grup parlamentari al qual pertany qui ho ha demanat, les raons no són fonamentades, en el termini de cinc dies pot presentar una proposta de resolució davant la comissió corresponent, la qual ha d'ésser inclosa en l'ordre del dia d'una sessió a tenir en el termini de quinze dies.
LLEI 10/2009, del 30 de juny, sobre la localització i la identificació de les persones desaparegudes durant la Guerra Civil i la dictadura franquista, i la dignificació de les fosses comunes.
ORDRE VEH/147/2020, de 27 d'agost, per la qual es creen els Premis Laya de l'Oficina de Drets Civils i Polítics del Departament de la Vicepresidència i d'Economia i Hisenda, per fomentar la divulgació, el coneixement i la reflexió dels drets civils i polítics, i se n'aproven les bases reguladores.
ORDRE IRP/267/2007, de 19 de juliol, per la qual es crea la Comissió Assessora per a l'elaboració de la llei sobre la localització i la identificació de les persones desaparegudes durant la Guerra Civil i el règim franquista.
ORDRE ENS/196/2016, de 15 de juliol, per la qual s'aproven les bases reguladores del procediment de concessió de subvencions destinades a la contractació de personal per atendre alumnes amb necessitats educatives especials.
ORDRE de 17 de març de 1988, per la qual s'adapta la composició de la Junta de Promoció Educativa d'Escoles d'Acció Especial de Catalunya a l'actual estructura del Departament d'Ensenyament.
ORDRE de 12 de gener de 1984, per la qual s'amplia la representació dels membres que componen la Comissió Territorial de Barcelona de la Junta de Promoció Educativa de les Escoles d'Acció Especial de Catalunya.
ORDRE de 14 de gener de 1983, per la qual es modifica la de 10 de novembre de 1982, de constitució de la Junta de Promoció Educativa d'Escoles d'Acció Especial de Catalunya.
ORDRE de 10 de novembre de 1982, per la qual es constitueix la Junta de Promoció Educativa d'Escoles d'Acció Especial de Catalunya.