projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Les polítiques públiques es promouen des de diferents nivells institucionals (Generalitat de Catalunya, Estat, Administració local i Comissió Europea, fonamentalment).
Pel que fa a la Generalitat de Catalunya, l'any 1993 es va posar en marxa el primer Pla de Recerca de Catalunya (1993-1996), en el que s'establien les bases en matèria de política científica i el 2005 es va elaborar el primer Pla conjunt de recerca i innovació.
Al llarg dels anys també s'han desenvolupat altres plans, pactes i estratègies generals d'R+D+I, com el Pacte Nacional per a la Recerca i la Innovació i l' Estratègia RIS3CAT, que acaben l'any 2020.
La perspectiva de futur a nivell nacional passa pel Pacte Nacional per a la Societat del Coneixement, que està en fase de treball, a través de les seves estructures, aprovades per ACORD GOV/4/2019.
Aquests treballs han de culminar amb un document final.
En aquesta pàgina es despleguen les polítiques impulsades per la Generalitat de Catalunya en matèria d'R+D+I: les d'abast global que designem com a polítiques marc, tals com pactes i estratègies d'R+D+I, i les d'abast sectorial, normalment promogudes pels departaments amb les competències sectorials establertes.
Hi ha també un apartat sobre els Plans de recerca i innovació anteriors al PNRI i a la RIS3CAT, com a informació de consulta.
Finalment trobareu un apartat sobre les actuacions de finançament de la GC a l'R+D+I.
Era lengua catalana, oficiau en tot eth territòri de Catalonha, ei era lengua pròpria des universitats catalanes, atau ac arreconeishen es sòns estatuts.
Es tòques principaus dera politica lingüistica universitària son:
Per un aute costat, d'acòrd damb er Estatut d'autonomia, que declare era oficialitat der occitan aranés en Catalonha, eth Govèrn dera Generalitat, enes sues accions, tanben preve er usatge d'aguesta lengua en encastre universitari.
La llengua catalana, oficial a tot el territori de Catalunya, és la llengua pròpia de les universitats catalanes, tal com ho reconeixen els seus estatuts.
El professorat universitari ha de conèixer suficientment el català (llengua oficial i pròpia de Catalunya) així com el castellà (llengua oficial a l'Estat espanyol), i ser capaç d'usar-los en l'activitat docent i acadèmica per garantir els drets lingüístics de l'alumnat.
La política lingüística del Departament d'Empresa i Coneixement de la Generalitat de Catalunya es desenvolupa en estreta col·laboració amb les universitats catalanes i més concretament amb els seus serveis lingüístics.
Els objectius principals de la política lingüística universitària són:
D'altra banda, d'acord amb l'Estatut d'autonomia, que declara l'oficialitat de l'occità aranès a Catalunya, el Govern de la Generalitat també preveu l'ús d'aquesta llengua en l'àmbit universitari.
L'òrgan de la Generalitat de Catalunya que té actualment les competències en matèria de política lingüística en l'àmbit de les universitats i la recerca és l'Oficina de Política Lingüística de la Secretaria d'Universitats i Recerca
Es universitats publiques catalanes receben ressorces publiques dera Administracion dera Generalitat:
Finançament public entàs despenses de foncionament des universitats publiques.
Ei basat en principi d'egalitat entre es estudiants deth sistèma public, establís objectius comuns entà totes es universitats, hèt que redusís ath maxim era discrecionalitat ena assignacion de recorsi, e promò era qualitat der ensenhament superior e des institucions universitàries a compdar d'uns critèris d'eficiéncia e de qualitat compartidi per totes es universitats.
Era distribucion d'aguesti recorsi se hè dera manèra que seguís:
En aquest apartat es mostren els informes anuals sobre les actuacions de finançament del subsector Generalitat de Catalunya a activitats d'R+D+I derivades de l'execució de les polítiques que aplica en aquesta matèria, ja sigui en forma de finançament a altres executors dels diferents sectors, ja sigui en forma d'execució pròpia.
Des de la Subdirecció General de Polítiques Sectorials Científiques i Tecnològiques (anteriorment OCRI, abans Oficina del CIRIT i abans Gabinet Tècnic de Recerca), es fa una recollida d'informació (mitjançant l'aplicació IRENEU), a totes les seccions pressupostàries del Subsector Generalitat de Catalunya, és a dir, els departaments, el Parlament, i els organismes estatutaris i consultius.
Amb elles s'elabora un informe anual que conté fonamentalment l'anàlisi de les dades obtingudes.
L'obtenció d'aquesta informació és també un requeriment del Pla Estadístic de Catalunya.
Aquests informes contenen dades rellevants que serveixen de base per dur a terme el seguiment dels plans, pactes i estratègies de recerca i Innovació impulsats per la GC.
També són la base per a donar resposta a les peticions de l'Administració General de l'Estat sobre les polítiques de finançament de les diferents Comunitats Autònomes en matèria d'R+D+I.
Els informes anuals que actualment elabora la Sub-direcció General de Polítiques Sectorials Científiques i Tecnològiques (SGPSCiT) comencen a generar-se l'any 2003 i en els enllaços següents poden descarregar-se en format PDF:
El Govern de la Generalitat de Catalunya és el principal finançador de les set universitats públiques i també col·labora en el finançament de la Universitat Oberta de Catalunya i de la Universitat de Vic.
Aquestes últimes universitats reben el seu finançament a través de contractes programa, de vigència pluriennal, que garanteixen que els recursos que reben seran suficients per poder realitzar la seva activitat acadèmica i investigadora.
Les universitats públiques catalanes reben recursos públics de l'Administració de la Generalitat:
Trobareu més informació relacionada amb el finançament de les universitats a l'apartat d'aquest mateix web sobre els preus dels estudis universitaris.
El gruix del finançament públic està destinat a les despeses de funcionament de les universitats públiques catalanes i es reparteix d'acord amb un model de distribució basat en indicadors i fórmules objectives, que es va adoptar arran de la Moció 27/VI, de 8 de juny de 2000, del Parlament de Catalunya.
El model de distribució del finançament de les universitats públiques, d'aplicació des del 2002, vol aportar transparència, objectivitat i equitat a l'assignació de recursos entre les universitats.
Està basat en el principi d'igualtat entre els estudiants del sistema públic, estableix objectius comuns per a totes les universitats, fet que redueix al màxim la discrecionalitat en l'assignació de recursos, i promou la qualitat de l'ensenyament superior i de les institucions universitàries a partir d'uns criteris d'eficiència i de qualitat compartits per totes les universitats.
Les universitats reben aquest tipus de finançament públic a partir de quatre grans blocs de subvenció:
- el 35% en l'àmbit de la millora de la docència,
- el 20% en la millora de la gestió i
- el 45% en l'àmbit de la millora de la recerca, el desenvolupament i la innovació.
Les polítiques de la Unió Europea s'han canalitzat per mitjà dels programes marc de recerca i innovació (1998-2013).
Actualment, aquestes polítiques s'impulsen i es fomenten sobre la base del programa Horizon 2020, amb el suport del Fons Europeu de Desenvolupament Regional (FEDER) per al cofinançament d'infraestructures i programes de recerca en tot el territori de la Unió Europea.
Pel que fa a l'Administració general de l'Estat, la seva contribució al finançament de les activitats d'R+D a Catalunya s'articula mitjançant l ' Estratègia Espanyola de Ciència i Tecnologia i d'Innovació (2013-2020), que és l'instrument marc que estableix els objectius generals que cal assolir durant el període 2013-2020, lligats al foment i desenvolupament de les activitats d'R+D a l'Estat.
Aquests objectius s'alineen amb els que marca la Unió Europea dins del programa per al finançament de les activitats d'R+D Horizon 2020 per al període 2014-2020.
L'Estatut d'autonomia de Catalunya estableix en l'article 158 que correspon a la Generalitat de Catalunya, en matèria de recerca científica i tècnica, la competència exclusiva amb relació als centres i les estructures de recerca de la Generalitat i als projectes que aquesta finança, així com la competència compartida sobre la coordinació dels centres i les estructures de recerca de Catalunya.
Des de l'any 1980, els diferents departaments i centres de la Generalitat de Catalunya han desplegat gradualment les seves polítiques en l'àmbit de l'R+D+I. Per tal de coordinar totes les actuacions del Govern català en el camp de la recerca i la innovació, l'any 1980 es va crear la Comissió Interdepartamental de Recerca i Innovació Tecnològica (CIRIT), que duia a terme tot un seguit d'activitats destinades a la promoció i el foment de la recerca i que, des del 1993, tenia com una de les seves principals funcions l'elaboració, el seguiment i l'avaluació dels plans de recerca de Catalunya, entesos com l'instrument principal de la política d'R+D+I del Govern català.
Actualment, la Comissió Interdepartamental de Recerca i Innovació (CIRI) és l'òrgan col·legiat adscrit al departament competent en matèria de recerca i innovació, i depèn orgànicament del seu conseller o consellera.
La CIRI té per objecte elaborar, definir i coordinar les estratègies i polítiques del Govern de la Generalitat en matèria de recerca i innovació.
Quant a l'organització departamental, actualment, les competències en matèria d'universitats i recerca estan adscrites al Departament d'Empresa i Coneixement.
Des del traspàs de competències universitàries a la Generalitat de Catalunya, el 1985, hi ha hagut un ampli consens en els objectius de la política universitària.
Aquest ha permès, al sistema universitari català, assolir elevats nivell de qualitat i internacionalització.
Tot i així, el sector universitari a Catalunya ha de continuar fent l'esforç d'adaptar-se a un món canviant i a la realitat social de Catalunya.
Es detallen a continuació les línies estratègiques del sistema universitari català:
Les polítiques públiques es promouen des de diferents nivells institucionals (Generalitat de Catalunya, Estat, Administració local i Comissió Europea, fonamentalment).
Pel que fa a la Generalitat de Catalunya, l'any 1993 es va posar en marxa el primer Pla de Recerca de Catalunya (1993-1996), en el que s'establien les bases en matèria de política científica i el 2005 es va elaborar el primer Pla conjunt de recerca i innovació.
Al llarg dels anys també s'han desenvolupat altres plans, pactes i estratègies generals d'R +D+I, com el Pacte Nacional per a la Recerca i la Innovació (PNRI) i l' Estratègia RIS3CAT, que acaben l'any 2020.
La perspectiva de futur a nivell nacional passa pel Pacte Nacional per a la Societat del Coneixement (PN ), el Programa per a l' impuls i l'elaboració del qual es va crear p er ACORD GOV/4/2019, de 8 de gener.
El 13 de maig de 2020, e l Plenari, màxim òrgan del Pacte, va aprova r p er unanimitat el document final, en una reunió encapçalada pel president de la Generalitat de Catalunya i la cons ellera d'Empresa i Coneixement.
El s 78 repr esentants de les universitats, els centres de recerca, e ls estudiants, els sindicats, el món empresarial, l'àmbit territorial i els grups polítics amb representació al Parlament de Catalunya, així com d'altres àmbits del Govern de la Generalitat, van mostrar el seu acord total amb les 84 grans accions que recull el Pacte.
Finalment, per Acord GOV/77/2020, de 6 de juny (DOGC n úm.
8152, d'11 de juny), el Govern aprova el document del PN i en crea la Comissió de Seguiment, instrument d'assessorament, consulta i seguiment dels acords del P acte.
El PN servirà per orientar les futures polítiques públiques amb l'objectiu de fer de Catalunya un país capdavanter en innovació i amb una economia basada en el coneixement.
En aquest context, esdevé l'instrument per desplegar una estratègia integral en R+D+I a Catalunya.
En aquesta pàgina es despleguen les polítiques impulsades per la Generalitat de Catalunya en matèria d'R+D+I: les d'abast global que designem com a polítiques marc, tals com pactes i estratègies d'R+D+I, i les d'abast sectorial, normalment promogudes pels departaments amb les competències sectorials establertes.
Hi ha també un apartat sobre els Plans de recerca i innovació anteriors al PNRI i a la RIS3CAT, com a informació de consulta.
Finalment trobareu un apartat sobre les actuacions de finançament de la GC a l'R+D+I.
Actualment s'esta elaborant un nou Pacte, el El PN que és un acord de país que impulsarà una estratègia compartida entre els àmbits de l'educació superior, la recerca, la innovació, i l'economia productiva, per construir la Catalunya del futur, i aconseguir que el percentatge d'activitat econòmica basada en el coneixement se situï en valors comparables als dels països capdavanters.
Durant el 2013, i dins de les directrius que estableix la RIS3 (Estratègia d'especialització intel·ligent en recerca i innovació) dins del programa Horizon 2020 de la UE, s'elaborà la RIS3CAT (2014-2020), que s'aprovà el 2014.
La RIS3CAT 2014-2020 defineix el marc de les polítiques de recerca i innovació de Catalunya durant aquest període.
L'any 2008, les universitats i els agents polítics, econòmics i socials van signar el Pacte Nacional per a la Recerca i la Innovació (PNRI), al qual es van adherir els centres de recerca i les grans instal·lacions.
L'objectiu era fixar de manera coordinada un full de ruta tot prenent com a horitzó l'any 2020, que garantís la implementació i l'estabilitat en el desenvolupament de les polítiques de recerca i innovació a Catalunya.
El pacte establia cinc reptes estratègics: el talent, la recerca d'excel·lència, la innovació sistèmica, la internacionalització de la R+D+I i la socialització de l'R+D+I. També definia tres reptes impulsors: focalització i priorització de l'R+D+I, una millor governança i l'augment de la inversió en R+D+I. Periòdicament s'elaboren informes de seguiment del PNRI.
Des de l'any 1993 i fins al 2013, la Generalitat de Catalunya va articular la seva política de recerca per mitjà de plans pluriennals d'R+D+I. Entre els anys 1993 i 2004 es van aprovar tres plans de recerca consecutius de quatre anys de durada (1993-1996, 1997-2000 i 2001-2004).
Cadascun d'ells marcava la política estratègica del Govern en matèria d'R+D per a aquell període, i establia els àmbits d'actuació, els programes prioritaris i les diferents àrees de gestió.
Així mateix, l'any 2001 es va aprovar un pla d'innovació de quatre anys.
L'any 2005 es va aprovar el primer pla conjunt de recerca i innovació, el PRI (2005-2008), que unificava en un mateix pla la política de recerca i innovació de la Generalitat de Catalunya.
L'any 2010 s'aprovà el Pla de recerca i innovació 2010-2013 (PRI), que establia les polítiques de la Generalitat de Catalunya en matèria de recerca i innovació, dins del marc del Pacte Nacional per a la Recerca i la Innovació per al període 2010-2013.
A Catalunya els executors de la recerca el desenvolupament i la innovació (R+D+I) estan subjectes fonamentalment a les polítiques públiques de diferents nivells: Generalitat de Catalunya (GC), Estat, administracions locals i Comissió Europea (CE).
Pel que fa al nivell de la GC, com a polítiques marc actualment hi ha l'Estratègia de recerca i innovació per a l'especialització intel·ligent de Catalunya (RIS3CAT), el Pacte Nacional per a la Recerca i la Innovació (PNRI) i el Pacte Nacional per a la Societat del Coneixement (PN ), aquest darrer en fase d'elaboració.
El Departament d'Empresa i Coneixement, per mitjà de la Secretaria d'Universitats i Recerca, és el responsable de planificar, dirigir i executar les polítiques en matèria d'universitats i recerca, mentre que correspon a la Secretaria d'Empresa i Competitivitat impulsar les polítiques d'innovació i internacionalització empresarial.
La resta de departaments també contribueixen a les polítiques de recerca i innovació en els seus respectius àmbits sectorials.
Per a una informació més exhaustiva de les polítiques d'R+D+I generals i sectorials de la GC, trobareu un apartat específic en aquest web.
Quant a les polítiques de l'Estat en matèria d'R+D+I, es vehiculen mitjançant la Estrategia española de Ciencia y Tecnología y de innovación que és desenvolupada pels diferents plans estatals de recerca i innovació.
Quant a les polítiques de la CE hi ha fonamentalment les emmarcades dins el programa marc Horizon2020, i actualment s'està treballant en el proper programa marc, Horizon Europe.
Finalment, pel que fa a les polítiques de les administracions locals en matèria d'R+D+I, cada vegada hi ha més iniciatives, que es poden consultar als webs de diferents municipis.
Amb l'objectiu d'apropar als més petits la recerca que es fa a Catalunya, la Direcció General de Recerca publica un nou conte de la col·lecció «La Laura i en Joan».
En aquesta ocasió els joves protagonistes uneixen les seves energies per col·laborar amb els investigadors de l'Institut Català de Nanociència i Nanotecnologia (ICN2) per desenvolupar una superbateria de grafè molt més sostenible i eficient.
La recerca a escala nano té un impacte emergent en la nostra vida diària.
Modificant àtoms, molècules, proteïnes i cèl·lules s'aconsegueixen aplicacions molt diverses: materials superconductors, més forts, més lleugers, cures contra el càncer no invasives... i molta d'aquesta recerca es fa a casa nostra.
La tasca divulgativa no acaba als contes en paper: les versions electròniques, així com un munt d'activitats didàctiques interactives per aprofundir en els continguts pedagògics, estan disponibles per a totes les famílies a Internet al web de la Secretaria d'Universitats i Recerca.
A més, cada curs s'organitzen desenes de sessions de contacontes i tallers experimentals a les escoles, en què els estudiants esdevenen els protagonistes de la recerca.
Podeu consultar els cursos de català que es fan a tot Catalunya així com els diversos recursos digitals per a l'autoaprenentatge del català.
També podeu trobar informació sobre com obtenir un certificat oficial de català.
Podeu consultar els recursos i mitjans per millorar el coneixement de terceres llengües i acreditar-ne la competència.
A les universitats catalanes s'imparteixen cursos d'idiomes, s'atorguen ajuts i bonificacions, es realitzen proves per a l'obtenció de certificats oficials, i hi teniu al vostre abast recursos lingüístics, manuals i serveis de traducció, entre d'altres.
Podeu trobar els principals diccionaris i recursos terminològics en l'àmbit universitari i en el de recerca; els serveis de consultes lingüístiques i terminològiques; els criteris lingüístics de la DGPL i de les universitats catalanes, i altres informacions sobre traducció, correcció i interpretació.
Aquests plans recullen el marc estratègic i els objectius de la política lingüística de les universitats catalanes.
Diverses institucions treballen per al català a Catalunya i a l'exterior.
Pots consultar els recursos i mitjans que el Govern de la Generalitat i les universitats catalanes posen al teu abast per tal que puguis augmentar els teus coneixements en llengües estrangeres i acreditar-ne la competència, amb l'objectiu d'afavorir la internacionalització i l'adequació a l'espai europeu d'educació superior de la comunitat universitària.
Al portal Aprenc idiomes trobaràs cursos de moltes llengües, de diferents nivells i modalitats d'aprenentatge.
Les universitats catalanes organitzen moltes convocatòries d'exàmens que permeten obtenir certificats oficials de coneixements d'idiomes.
La Generalitat de Catalunya i les universitats t'ofereixen diversos tipus d'ajuts i beques per facilitar i fer més accessible l'aprenentatge d'idiomes.
Els enllaços en els títols remeten a les seves pàgines web.
En cas de que us interesi accedir al text complet d'alguns dels articles poseu-vos en contacte amb la Biblioteca d'Universitats i Recerca [EMAIL] i demaneu la consulta que voleu fer i segons quina siqui la modalitat de subscripció que tenim podreu accedir-hi electrònicament o la revista estarà disponible en suport paper a la biblioteca.
Investigación y Ciencia (periociditat mensual) darrer exemplar rebut l'any 2019: núm. 528
Mètode (periociditat trimestral) en línia
Nature (periociditat setmanal) darrer exemplar rebut l'any 2020: núm. 7824
Public Understanding of Science (periociditat mensual) darrer exemplar rebut l'any 2020: volum 29, núm. 4
Research Europe (periociditat quinzenal) en línia
Research Evaluation (periociditat quadrimestral) darrer exemplar l'any 2020: núm. 1
Science (periociditat setmanal) darrer exemplar rebut l'any 2020: 6507
Temas (periociditat trimestral) darrer exemplar rebut l'any 2020: núm. 101
Revista Jurídica de Catalunya (periociditat trimestral) darrer exemplar rebut l'any 2020: núm 2
El preu dels ensenyaments oficials que s'imparteixen a les universitats públiques i a la Universitat Oberta de Catalunya (UOC) el determina el Govern de la Generalitat de Catalunya, dins d'uns límits generals de preus públics establerts per a tot l'Estat.
Els estudiants han d'abonar els preus que estableix el Decret 64/2020, pel qual es fixen els preus dels serveis acadèmics a les universitats públiques de Catalunya i a la Universitat Oberta de Catalunya per al curs 2020-2021 ( Decret 64/2020 ).
El Govern de la Generalitat estableix, per a una etapa educativa postobligatòria, una política de preus i beques que té com a objectiu contribuir a l'assoliment de l'estabilitat pressupostària i a una corresponsabilitat més gran de les persones beneficiàries dels serveis educatius en aquesta etapa.
Pel que fa a les universitats privades, el preu l'estableixen els òrgans de govern d'aquestes universitats.
En conseqüència, no se'ls pot aplicar el que estableix l'esmentat Decret de preus dels serveis acadèmics universitaris.
Els crèdits dels estudis oficials de grau adaptats a l'espai europeu d'educació superior es distribueixen en tres nivells de preu segons el coeficient d'estructura docent, en funció de l'experimentalitat de l'estudi.
Davant la manca de prou persones amb competències en ciència, tecnologia, enginyeria i matemàtiques ( STEM skills ), la Comissió Europea va encarregar al Parlament Europeu aquest document.
En primer lloc, s'analitza la situació del mercat laboral pel que fa a les ocupacions relacionades amb les disciplines, habilitats o competències STEM, i, en segon lloc, s'apunten algunes possibles polítiques per encoratjar els estudis d'aquestes disciplines i s'exposen diferents iniciatives, així com els seus resultats, que, amb aquest objectiu, s'han dut a terme, tant a nivell europeu com per països.
El document identifica bones pràctiques per augmentar el nombre de persones amb competències en STEM disponibles per al mercat de treball.
Podeu descarregar-vos directament l'informe prement "Llegiu-ne més" o si ho preferiu, hi ha un relligat disponible per a préstec i consulta a la Biblioteca d'Universitats i Recerca.
Aquest informe afirma que el finançament públic de la recerca i la innovació (R+I) actua com un catalitzador per impulsar la inversió privada en R+I i el creixement econòmic global.
L'estudi subratlla que el paper del finançament públic en R+I és especialment important per impulsar la recerca d'excel·lència i donar suport a noves formes d'innovació radical.
En general, s'estima que els rendiments de la inversió pública en R+I es troben al voltant del 20%, amb un retorn encara més elevat quan es tracta del finançament de projectes per part de la Unió Europea.
Podeu descarregar-vos directament l'informe prement "Llegiu-ne més".
Aquest informe mostra que els recursos destinats a R+D+I en el projecte de pressupostos generals de l'Estat per al 2017 són cada cop inferiors i analitza el grau d'execució pressupostària de les partides destinades a ciència fent servir les dades del Ministeri d'Hisenda.
Baixen els fons no financers (subvencions), que són la base de la ciència bàsica, mentre que els financers (crèdits) augmenten.
Tots els organismes públics d'investigació de titularitat estatal reben menys recursos.
S'observa també una davallada en execució (del 38%), que s'atribueix al fet que els crèdits financers no són atractius per a les empreses, i una baixada de la recerca de caràcter militar d'un 28,02%.
Us podeu descarregar l'informe prement "Llegiu-ne més".
Conferència celebrada a Brussel·les el 21 de marc de 2017