projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Aquí trobaràs el vídeo de la sessió.
Aquí trobaràs la presentació de l'UAB: Biologia Sintètica.
Aquí trobaràs la presentació de l'Ecosistema a Catalunya.
Aquí trobaràs el cas d'èxit de PeptoMyc.
Aquí trobaràs les actuacions d'ACCIÓ en aquest àmbit.
La biologia sintètica és una tecnologia emergent amb un gran potencial de creixement i pot permetre desenvolupaments innovadors en molts camps d'aplicació entre els que podem destacar el desenvolupament de fàrmacs i teràpies, reparació de teixits o bioremediació.
Des d'ACCIÓ s'ha elaborat l'informe tecnològic "Biologia Sintètica a Catalunya" amb la col·laboració de la UAB per tal de donar a conèixer, que és i per a què pot ser servir la biologia sintètica.
S'ha realitzat també un mapeig de l'estat de l'art a Catalunya.
La biologia sintètica inclou el disseny i la fabricació de molècules i de sistemes biològics que no existeixen en la natura, però també tècniques que permeten introduir modificacions en sistemes biològics ja existents.
En el fons és com aplicar una visió d'enginyer a sistemes biològics.
Connecta't a la presentació i descobreix-ne més.
Conèixer la biologia sintètica i les seves aplicacions potencials.
Conèixer també l'ecosistema a Catalunya.
Una empresa del sector de ciències de la vida, materials o medi ambient.
Àurea Rodríguez, directora unitat d'innovació empresarial d'ACCIÓ
Ma Dolors Núñez, coordinadora d'anàlisi i detecció d'oportunitats tecnològiques d'ACCIÓ
Joan Sansaloni, gerent de l'àrea de desenvolupament del programa d'innovació d'ACCIÓ
L'any 2018 les exportacions catalanes a Austràlia es van situar en els 287,2 milions d'euros.
Catalunya hi exporta principalment maquinària (15,6% del total), els productes farmacèutics (13,7%) i vehicles (12,8%).
Oportunitats per a empreses catalanes a Austràlia
Els aliments que milloren la salut, que retarden l'envelliment o que ajuden a gestionar malalties són cada cop més demandats a Austràlia.
Tenen oportunitats de mercat els aliments funcionals, sense components que generin intoleràncies i orgànics certificats.
L'encariment de la benzina, els elevats preus de l'aparcament, els grans col·lapses de circulació i la creixent consciència social en favor del medi ambient han portat les metròpolis a desenvolupar ambiciosos plans de mobilitat interurbana, que inclouen el desenvolupament d'infraestructures com el metro de Sydney i Melbourne.
Els governs de les principals ciutats estan invertint en la construcció de vies ràpides de connexió entre els suburbis i els centres econòmics i financers.
Un exemple d'aquesta inversió és el projecte Westconnex a Sydney, que esdevindrà una artèria cabdal per al vehicle d'ús privat i que facilitarà l'accés dels residents de la zona oest al centre de la ciutat.
A causa de la seva localització, l'eficiència de la indústria logística d'Austràlia és vital per a la productivitat i el benestar del país.
Totes les indústries del país necessiten en més o menys mesura de serveis logístics i, en concret, és un element clau per a tres de les quatre principals indústries del país: mineria, construcció i fabricació.
El mercat de l'equipament mèdic a Austràlia va créixer un 5,3% l'any 2017 i va assolir els 15,5 mil milions d'AUD.
Les importacions van representar el 82,6% de la demanda interna i la majoria provenen de països de l'OCDE com els EUA i Alemanya.
La despesa en salut pública passarà de 100 mil milions d'AUD el 2016 als 200 mil milions d'AUD previstos pel 2020.
Les exportacions catalanes han crescut un0,2% respecte l'any anterior i assoleixen els 113,3 milions d'euros el 2018.
Principalment, Catalunya ven a l'Iran productes de maquinària (28,5%), aparells i material elèctric (17,4%) i paper i cartró (7,7%).
Oportunitats per a empreses catalanes a Iran
L'Iran ha imposat barreres significatives a la importació de productes acabats per enfortir la indústria manufacturera local malgrat que disposa de maquinària obsoleta i necessita adquirir nova tecnologia en transformació, processament i embalatge.
Alguns dels subsectors més interessants són el transport, l'alimentació i begudes, l'agricultura, el sector farmacèutic i les telecomunicacions.
L'aplicació de l'empresa catalana està disponible actualment a Santiago de Xile, Buenos Aires i Lima i a principis del 2020 ho estarà a Sao Paulo i Montevideo.
La startup catalana WeSmartPark ha començat a operar a Amèrica Llatina, on ha introduït la seva aplicació de gestió d'aparcaments en 85 pàrquings.
L'app de l'empresa emergent, que va començar a treballar a Amèrica del Sud a principis del 2018, està disponible actualment a les ciutats de Santiago de Xile, Buenos Aires i Lima, a les quals se sumaran Sao Paulo i Montevideo al gener del 2020.
En conjunt, l'aplicació es pot fer servir en més de 1.300 places d'aparcament.
WeSmartPark ha comptat amb el suport d'ACCIÓ –l'agència per a la competitivitat de l'empresa, depenent del Departament d'Empresa i Coneixement- a través de les Oficines Exteriors de Comerç i Inversions a Sao Paulo, Buenos Aires i Lima.
L'aplicació de la startup catalana connecta els usuaris inscrits amb els accessos de cada pàrquing amb un adhesiu intel·ligent que s'enganxa al vidre davanter del vehicle i que els permeten accedir a l'aparcament.
A través de l'aplicació es geolocalitza cada conductor per guiar-lo fins a la plaça lliure més propera, que pot reservar també a través del mòbil.
A banda, cada pàrquing disposa d'una sèrie de sensors amb senyalització lumínica que envien informació al sistema per tal de facilitar la identificació de la plaça disponible.
Finalment, l'usuari realitza el pagament a través de la mateixa app, un cop abandona la plaça d'estacionament, que pot llogar per minuts.
Segons el CEO de WeSmartPark, Jaume Mayor, l'empresa va decidir expandir-se cap a aquest mercat perquè " les dimensions de les ciutats llatinoamericanes, els grans volums de població que concentren i les seves dinàmiques de mobilitat ofereixen moltes oportunitats i així ens ho estan demostrant els resultats que tenim fins ara ".
De fet, la startup catalana també opera a Barcelona i a Madrid, on gestiona 129 aparcaments amb més de 1.400 places.
L'aplicació connecta més de 250.000 usuaris a ambdues ciutats.
Fundada al 2013, WeSmartPark, amb seu a Barcelona disposa d'una plantilla de 9 treballadors.
La startup té previst superar aquest 2019 els 1,5 milions d'euros de facturació.
La startup té previst superar aquest 2019 els 1,5 milions d'euros de facturació
Es tracta d'una planta de producció de para-xocs i altres components del sector de l'automoció, que compta amb 47.000m2 i més de 400 treballadors.
La consellera d'Empresa i Coneixement de la Generalitat de Catalunya, Àngels Chacón, ha assegurat que " un teixit productiu que funciona és la millor garantia per mantenir l'estat del benestar i aconseguir una societat més pròspera i justa socialment ".
Chacón ho ha dit aquest dissabte al matí durant l'acte de celebració del 60è aniversari de l'empresa índia SMP Automotive Technology a Polinyà (Vallès Occidental), que ha comptat amb el suport d'ACCIÓ -l'agència per a la competitivitat de l'empresa depenent del Departament d'Empresa i Coneixement- per als seus projectes d'inversió a Catalunya.
Chacón ha subratllat que " treballem per atreure, mantenir i fer créixer les inversions a Catalunya: econòmicament i tecnològicament sòlides, generadores de riquesa i d'ocupació estable i de qualitat ".
En aquest sentit, la consellera ha apuntat que SMP Automotive Technology " és un exemple d'aquest tipus d'indústria i inversions que volem a Catalunya.
Empreses innovadores, compromeses amb la seguretat i el medi ambient; però que també generin valor al territori, com feu aquí a Polinyà ", ha destacat.
A l'acte, que ha reunit unes 1.000 persones, també hi ha participat el Head of Chairman's Office Europe and Americas, Andreas Heuser.
SMP va iniciar la seva activitat a Catalunya al 1959 amb l'obertura d'una primera planta de transformació de plàstics a Barcelona i posteriorment es va traslladar a Polinyà per especialitzar-se en la indústria de l'automòbil.
Ara, l'empresa compta en aquest municipi amb una planta de producció de para-xocs i altres components del sector de l'automoció, amb més de 400 treballadors.
Es tracta d'unes instal·lacions de 47.000m 2 que també allotgen un centre d'R+D i les oficines centrals de l'empresa.
A Catalunya, SMP també té fàbriques a Castellbisbal i Martorell, mentre que també compta amb plantes a Teruel i Palència.
En conjunt, totes aquestes instal·lacions sumen 1.300 treballadors i facturen 800 milions d'euros.
El grup SMP té més de 14.000 treballadors arreu del món i plantes internacionals a Alemanya, Brasil, els Estats Units, Eslovàquia i la Xina.
Des del 2011, l'empresa forma part d'un grup multinacional, Motherson, que també és present a Catalunya amb plantes de producció d'altres divisions com ara les de Sintermetal a Ripollet (especialitzada en metall) i SMRC a Igualada (dedicada als plàstics).
El Grup Motherson te més de 135.000 treballadors repartits en més de 270 fàbriques en 41 països.
En concret, l'empresa ha rebut el suport de Catalonia Trade & Investment, l'àrea d'atracció d'inversions estrangeres d'ACCIÓ.
A Catalunya, SMP també té fàbriques a Castellbisbal i Martorell
L'empresa especialitzada en el disseny, enginyeria i producció de components per a l'automoció impulsarà el seu creixement a Europa des d'aquestes noves instal·lacions de 15.600m2.
L'empresa nord-americana American Axle & Manufacturing (AAM), especialitzada en el disseny, enginyeria i producció de components per a l'automoció, ha obert una nova planta de producció a Viladecans (Baix Llobregat).
La nova planta ocuparà prop de 300 professionals en aquestes noves instal·lacions de 15.600m2, situades a la zona industrial de Ca n'Alemany, des d'on impulsarà el creixement del seu negoci a Europa.
Per aquest projecte d'inversió a Catalunya, AAM ha comptat amb el suport d'ACCIÓ –l'agència per a la competitivitat de l'empresa de la Generalitat de Catalunya, depenent del Departament d'Empresa i Coneixement-, i de l'Institut Català del Sòl, INCASÒL, com a promotor dels terrenys on s'hi ubiquen les noves instal·lacions.
Des de Viladecans, AAM produirà diferents tipus de components per al control de la vibració i l'amortiment per a alguns dels principals fabricants del sector automobilístic com Renault, BMW, Daimler, Porsche, Audi i Ford.
Les noves instal·lacions consoliden dues plantes més petites que l'empresa tenia situades a Gavà i Castelldefels, des d'on ha operat des del 1967.
La multinacional, present a Catalunya des del 2017, és una de les principals companyies mundials en l'àmbit del disseny, enginyeria, validació i fabricació de tecnologies de sistemes de propulsió, formacions de metall, cadenes cinemàtiques i fundició per als mercats de l'automòbil, comercial i industrial.
Segons dades d'ACCIÓ, actualment hi ha establertes a Catalunya prop de 1.100 filials d'empreses nord-americanes.
En concret, l'empresa ha rebut el suport de Catalonia Trade & Investment, l'àrea d'atracció d'inversions estrangeres d'ACCIÓ.
divendres, 28 de febrer del 2020
Inscriu-te al curs de formació en Corporate Venturing i adquireix coneixements pràctics, eines i formats per a impulsar la innovació oberta a la teva empresa i fomentar la col·laboració amb startups.
El curs s'impartirà cada divendres al matí (9h:30 a 13h:30), a partir del 28 de febrer i fins al 27 de març:
Conèixer el corporate venturing.
Una empresa de l'àmbit digital.
El sector de l'automoció a Catalunya
El 19,6% dels vehicles fabricats a Espanya es produeixen a Catalunya.
El sector a Catalunya amb més empreses exportadores regulars (899)
2n sector més gran, després d'Alimentació.
23.842 M € de facturació (10,16% PIB).
Ocupació directa de 56.200 persones i més de 143.000 incloent distribució i reparació.
Aquesta edició del Dia del Clúster Digital estrena format!
Comptarem amb la presència de Jaime García Cantero, analista independent i director de El País Retina, i Susana Prado, directora d'Informàtica el Corte Inglés per Catalunya i Premi Dona TIC 2019, que ens parlaran de transformació digital i tendències de mercat.
L'espai Made In CD acollirà diverses presentacions d'empreses del Clúster Digital en format d' elevator pitches.
Celebrar l'assemblea general del clúster seguida del dia del Clúster Digital.
Una empresa de l'àmbit digital.
La indústria aeroespacial tradicional s'ha basat en la tracció dels programes institucionals i ha tingut tradicionalment poca aplicació comercial.
No obstant, cada cop més, aquestes iniciatives estan sent complementats per iniciatives d'inversió privada amb una clara vocació de rendibilitat comercial.
Aquest fet té un impacte directe en la filosofia de producció i marca noves polítiques de producte i de preus.
Els sistemes espacials amb dissenys d'alta fiabilitat, llargs cicles i una despesa elevada estan deixant pas a models més flexibles, amb temps de comercialització reduïts, una taxa de reposició elevada i uns costos de producció que serien impensables fa pocs anys.
Aquest nou escenari és conegut com New Space o SpaceIndustry 4.0.
El New Space, doncs, representa una certa «democratització» de l'espai i de la indústria aeroespacial, amb iniciatives com els nanosatèl·lits, microsatèl·lits, picosatèl·lits, etc. Aquests nous satèl·lits són més barats i fàcils de produir i de posar en òrbita.
Són, per tant, més accessibles per a països en vies de desenvolupament i actors amb menys recursos, com ara empreses o centres de recerca.
Amb la irrupció dels nanosatèl·lits, els picosatèl·lits, els microsatèl·lits, etc., i de les diferents empreses privades que han anat penetrant en el sector aeroespacial i introduint aquestes noves tecnologies, s'aconsegueix tenir accés a l'espai com es faria amb un satèl·lit gran convencional, però amb una despesa menor i en menys temps.
Els Estats Units són, de llarg, el país amb més llançaments de nanosatèl·lits llançats a l'espai.
Fins l'any 2016, la tendència inicial d'aquests llançaments estava bastant equilibrada entre l'ús acadèmic, governamental i comercial.
Amb el pas dels anys, aquesta tendència s'ha disparat en el nombre d'unitats destinades a l'ús comercial i es preveu que aquest tipus de nanosatèl·lits superi als de tipus governamental i acadèmic.
Els satèl·lits del New Space tenen aplicacions en àmbits molt diversos en els quals aporten dades i informació valuosa.
Algunes d'aquestes aplicacions ja es poden observar al camp de la geografia, el medi ambient i la metereologia; en la vigilància i control de fronteres; en les telecomunicacions; en el transport i les smartcities; en defensa militar o en l' agricultura i el monitoriatge d'explotacions forestals.
Tot i que el New Space és una indústria incipient, a Catalunya ja hi ha 26 empreses que desenvolupen projectes en tota la cadena de valor.
Es tracta d'un petit ecosistema format per una combinació de grans empreses i startups i que prop de la meitat treballen en l' explotació de dades provinents de satèl·lits.
Per altra banda, el 24% són proveïdores de components i el 16% es dediquen a la fabricació de nanosatèl·lits.
A causa del seu potencial d'aplicació, la previsió és que el nombre d'empreses creixerà durant els propers anys.
Descarregueu-vos l'informe tecnològic per conèixer més a fons fins a quin punt aquest nou canvi de paradigma tecnològic tindrà implicacions comercials i industrials que aniran molt més enllà del propi sector aeroespacial.
PÍDONLA DISPONIBLE EN 2 VERSIONS: CATALÀ I ANGLÈS
La internet de les coses fa referència a la interconnexió digital d'objectes quotidians amb internet, que permet disposar d'un control integral sobre l'estat de l'objecte.
A Catalunya hi ha 251 empreses que s'hi dediquen i que en conjunt ocupen a prop de 3.200 treballadors.
Principalment, es tracta de fabricants desenvolupadors de software i empreses integradores de sensors i components en dispositius.
La Internet de les Coses consisteix a enriquir diferents dispositius amb informàtica integrada i connectar-los fent servir tecnologies estàndard.
Això permet que diferents dispositius es comuniquin i interactuïn tant entre ells com amb controladors més centralitzats.
El concepte IoT aplicat a la ciutat, rep el nom d' smart cities, si s'aplica a la indústria, rep el nom d'IoT industrial, i en el cas dels vehicles rep el de cotxe connectat.
D'entre les eines tecnològiques de la indústria 4.0, la internet de les coses és la que té major capacitat transformadora, i no es pot desvincular d'altres tecnologies com: la robòtica col·laborativa, la sensòrica, el big data i el núvol.
Mitjançant l'ús d'un dispositiu de control remot ( smartphone, tablet ) l'usuari pot enviar o sol·licitar informació a través de la xarxa al dispositiu IoT.
A continuació, el dispositiu genera l'ordre rebuda i envia la informació sol·licitada a través de la xarxa, per ser analitzada i representada en el dispositiu de control remot.
Transversalitat: s'aplica a la producció (fàbrica intel·ligent), mobilitat ( smart cities ) i hàbitat ( smart home ) entre molts d'altres.
El fet de disposar de dades en temps real sobre les variables del negoci, del procés i del producte, facilita la presa de decisions.
A més, és possible identificar possibles fallides abans que es produeixin, i per tant implementar sistemes de manteniment predictiu.
Es tradueix en una reducció dels costos ja que es compta amb informació sobre l'ús i el funcionalment dels dispositius, de cadenes de subministrament, d'instal·lacions i de la seva relació entre els diferents dispositius.
Genera oportunitats d'innovació entre les empreses de diferents àmbits: productives, processos i models de negoci.
Principals players en el marcat de la IoT
Els principals inversors mundials d'IoT son Intel capital, GE Ventures i Qualcomm, entre d'altres.
La previsió és que la despesa mundial en IoT sigui de 745.000 milions de dòlars a finals de 2019, un increment del 15,4% respecte el 2018.
Fins al 2022 s'espera que es continuï mantenint el creixement de dos dígits.
Els EUA i la Xina són les regions amb una despesa més alta.
Es mostra un univers esperat d'IoT amb un volum 21.500 milions de dispositius connectats per a l'any 2025.
Els principals camps d'aplicació de la IoT són: smart home, s mart cities, smart mobility, IoT industrial, gran consum, salut i subministraments.
A Catalunya, els centres TECNIO amb especialitat en l'àmbit IoT són: CD6, CEMIC, CITCEA, CEPHIS, CTTC, CVC, DAMA data management, Easy, Eurecat, GTI, Institut d'Investigació en Intel·ligència artificial, IREC, IRIS, IRTA, InLab UPC, i2CAT, La Salle, Leitat, CIT UPC, SARTI i Starlab.
1, 7 i 8 d'octubre 2020 de 10:00 h a 12:00 h
"Contextualitzem" _ Dijous 1 d'octubre, de 10 h a 12 h
Sessió d'obertura del cicle en ecodisseny.
Reflexionar sobre la situació actual, la necessitat d'un canvi per ser més sostenibles, i les forces de canvi, motivacions i barreres per a l'ecodisseny.
Tendències del moment i de futur en l'ecodisseny.
Casos pràctics _ Dimecres 7 d'octubre, de 10 h a 12 h
Casos i iniciatives reals de persones que treballen cada dia per aconseguir un món més sostenible a partir de l'ecodisseny.
Coneixerem 5 casos reals d'ecodisseny en sectors diferents del nostre territori i en la taula rodona en el públic podrà opinar i preguntar.
Ecodissenyem? _ Dijous 8 d'octubre, de 10 h a 12 h
És el moment d'aprendre treballant nosaltres mateixos.
"Ecodissenyem?" és un taller de dues hores on els participants podran comprendre millor en què consisteix l'ecodisseny i definir futurs plausibles entorn aquest, tenint en consideració la situació actual i el context de l'entorn.
Consulta el programa detallat i fes la teva inscripció
Una empresa industrial, un centre tecnològic i altres agents de l'ecosistema en economia circular.
Shoulderpod està pensada per al mercat global i s'ha internacionalitzat per tot el món.
Apple distribueix els seus accessoris a Europa i al Pròxim Orient, i l'empresa compta amb grans clients de cadenes de televisió, com la britànica BBC o la irlandesa RTE, que utilitzen els seus productes per al moviment mobile journalism.
A l'edició 2016 del Mobile World Congress presentaran els nous ginys per convertir l'smarthpone en un equip professional de fotografia i filmació.
Just en aquests moments en què les empreses es troben immerses en el procés de certificació dels seus projectes del 2015, existeix molta incertesa en com els legisladors interpretaran aquest canvi.
Fruit d'això, el Ministeri d'Economia i Competitivitat, la Secretaria d'Estat de Telecomunicacions i per a la Societat de la Informació i la pròpia Agència Tributària han constituït un grup interdisciplinari per aclarir les definicions de programari d'R+D. Fins que no es publiquin les seves conclusions, des d'AMETIC s'intenta respondre a aquesta incertesa aportant la seva visió sobre aquesta qüestió.
Entre aquests materials trobaràs les presentacions corresponents a la jornada celebrada per ACCIÓ en cooperació amb AMETIC el 12 d'abril.
Nascuda al 2014, Broomx ha presentat aquest 2017 el MK Player 360, un aparell que permet transformar qualsevol espai, com habitacions de casa, d'hotel o d'hospital, en una experiència immersiva que et trasllada al mig del mar, al desert o volant pel cel.
La tecnologia de Broomx permet oblidar-se dels complements habituals de la realitat virtual, com les ulleres, i compartir l'experiència immersiva amb altres persones.
Fins ara, ja l'ha aplicat en hotels, esdeveniments i preveu aplicar-ho en l'àmbit hospitalari per millorar l'ànim dels pacients.
Per segon any consecutiu, Broomx serà present al 4YFN, la fira d'emprenedoria digital emmarcada en el Mobile World Congress, a través de l'estand de la Generalitat de Catalunya.