projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Elaborar i proposar les polítiques i estratègies, plans i programes en matèria de desenvolupament integral del món rural, la diversificació de l'economia rural i el sòl agrari.
Fomentar el desenvolupament i la millora integral de les àrees rurals, i de les explotacions agrícoles i ramaderes.
Impulsar actuacions per a la millora de les estructures agràries de producció i la dimensió de les explotacions, per tal d'impulsar-ne la competitivitat.
Planificar les mesures en matèria d'assegurances agràries.
Realitzar actuacions en totes les matèries que directament o indirectament impliquin actuacions en sòl no urbanitzable d'interès agrari, especialment les relacionades amb els àmbits urbanístics, paisatgístics, ambientals, energètics i qualsevol altre, i ordenar i fomentar l'agricultura periurbana.
Impulsar actuacions en el sòl agrari.
Planificar les línies d'ajuts a les explotacions agràries i de desenvolupament rural, així com la proposta de normativa reguladora en aquestes matèries.
Impulsar les polítiques estructurals en matèria d'infraestructures agràries i rurals i d'ordenació territorial agrària i rural i planificar obres de camins rurals.
Dirigir les actuacions en matèria de regadius, ja sigui executada directament pel Departament com per empreses públiques dependents de les administracions públiques que comprèn la seva planificació, programació, ordenació i gestió, així com la planificació i gestió de les concentracions parcel·làries.
Dirigir funcionalment els Serveis Territorials del Departament, en el que li correspongui per raó de la matèria.
Exercir la potestat sancionadora en l'àmbit de les seves competències.
Principals actuacions en regadius a Catalunya
En l'àmbit mediterrani, el regadiu permet incrementar la viabilitat de les explotacions agràries.
En el context de la desconnexió progressiva dels ajuts de la Política agrària comuna, és clau garantir la competitivitat del sector incrementant la rendibilitat de les explotacions.
Entre d'altres, el regadiu ha de ser una eina per afavorir aquesta competitivitat, amb una millora dels rendiments dels conreus actuals, estabilitat en l'oferta, i un increment del ventall de conreus a produir.
L'increment de regadius pot comportar alhora un increment proporcional de la demanda d'aigua per part de l'agricultura.
El Pla de regadius de Catalunya té una vigència de 12 anys (del 2008 al 2020).
Aquest pla es va sotmetre a informació pública l'any 2010.
Aquesta capa conté les zones de pesca controlada de Catalunya.
La informació que s'associa a cada zona és la següent:
Les zones de pesca controlada són aquells espais que tenen una regulació especial a causa de les seves condicions biològiques o piscícoles.
Les societats de pescadors col·laboradores gestionen aquestes zones.
Per pescar cal una llicència de pesca recreativa i un permís especial d'un dia de durada.
Col·lisions amb ungulats a les carreteres de Catalunya
Registre de col·lisions amb ungulats a les carreteres catalanes (2000-2006) i Trams de carretera conflictius per concentració de col·lisions amb ungulats.
Base topogràfica digital 1:5.000 de l'ICC
Georeferenciació dels registres de la base de dades a partir del punt quilomètric i nomenclatura de la carretera on s'ha enregistrat la col·lisió i digitalització sobre pantalla de la delimitació del Trams de Concentració de Col·lisions amb Ungulats (TCCU) sobre cartografia 1:5.000
Localització de les col·lisions amb ungulats
S'han identificat 178 Trams de Concentració de Col·lisions amb Ungulats (TCCU).
Definits segons els següents criteris:
Aquesta capa conté els límits de les diferents figures territorials establertes a la Llei 1/1970, de 4 d'abril, de caça (BOE núm. 82 - 06/04/1970).
Límits de les diferents figures territorials establertes a la Llei 1/1970, de 4 d'abril, de caça (BOE núm. 82 - 06/04/1970).
Actualització dels límits del mapa de les àrees de caça d'acord amb la cartografia digital de referència del Departament de Medi Ambient i Habitatge, Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya i base cadastral, a escala 1:50.000 com a llindar mínim.
La delimitació de les àrees s'ha transcrit sobre les bases cartogràfiques de referència mitjançant la captura directa de vectors coincidents, la digitalització en pantalla o a partir de dades obtingudes amb GPS i treball de camp.
S'han utilitzat diferents bases cartogràfiques de referència a causa de la diversa tipologia de límits que defineixen les àrees de gestió cinegètica (tant físics com administratius), generant nivells de detall a escales diferents.
L'àrea digitalitzada pot presentar divergències amb la superfície declarada:
Així doncs, aquesta cartografia només té una finalitat orientativa i informativa i, en cap cas, té validesa jurídica.
Es recomana prendre nota de la data de la versió que es visualitzi i que considerin l'escala de treball.
Perímetres de protecció prioritària per a la prevenció d'incendis forestals
Límit dels perímetres de protecció prioritària per a la planificació de la prevenció d'incendis forestals
Mapa topogràfic a escala 1:50.000 de l'ICC
Captura directa dels elements coincidents amb els límits des del mapa topogràfic 1:50.000
Per qualsevol dubte o aclariment podeu adreçar-vos a la Subdirecció General d'Agents Rurals i Prevenció d'Incendis Forestals
Municipis amb alt risc d'incendi forestal
Municipis amb alt risc d'incendi segons el Decret 64/95
A partir de la Base Municipal es fa un enllaç a l'arxiu de dades amb la informació del Decret 64/95.
Es representen els municipis en funció d'aquesta base.
Extracció de metadades realitzada pel CREAF amb el programa GeMM v.
Mapa de perill bàsic d'incendi forestal
Mapa estatic que defineix un estat del territori estimatiu de la freqüencia i la intensitat en que si pot produïr el perill d'incendi.
Mapa de models d'inflamabilitat de Catalunya (DMA), mapa de models de combustible de Catalunya (DMA), Model d'elevacions del terreny 45x45 (ICC), mapa de dèficit hídric anual (DMA), sèries metereològiques XMET i XAC període 1980-2001 (DMA).
Integració de mapes corresponents als factors que intervenen en el perill d'incendi forestal: perill d'ignició y perill de propagació.
Entenent com a perill d'ignició la facilitat que s'inicií un incendi forestal i com a perill de propagació la facilitat amb que es pot expandir.
Més informació sobre el mètode de captura
Informatització del Mapa de Cultius i Aprofitaments corresponents a Catalunya (Ministeri d'Agricultura, Direcció General de la Producció Agrària)
Basats en el tall 50000 topogràfic sèrie L.
La conversió de la sèrie MCA completa a una base SIG a partir del seu format original en paper va ser portada a terme per alumnes de l'assignatura "Sistemes d'Informació Geogràfica-II" del Departament de Geografia de la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB), durant el curs acadèmic 1998-1999, sota la direcció del professor Xavier Pons.
En el procés també hi ha col·laborat, com investigadora, Antònia Valentín, en el marc del conveni signat entre la UAB i el Departament de Medi Ambient per al desenvolupament de la Base de Dades Ambientals de la Llei d'Intervenció Integral de l'Administració Ambiental.
Els mapes en paper han estat escanejats utilitzant un escàner A0, a 16 milions de colors (24 bits) i resolució de 300 punts per polzada (ppp).
La mida del píxel en el ràster final és de 5 m.
S'ha georeferenciat cada full amb un error (RMS) màxim permès de 10 m (2 píxels).
Un cop georeferenciada cada imatge, s'ha digitalitzat en pantalla i etiquetat amb multiregistre, de manera que quan es consulta s'obté la mateixa informació que consta al mapa paper (vegeu un exemple tot seguit).
També s'ha utilitzat una paleta amb els mateixos colors per facilitar la seva lectura als usuaris de la sèrie analògica.
Les dates de treball de camp són de finals dels 70 (la majoria) i principis dels 80.
Per obtenir informació actualitzada sobre aquesta informació temàtica cal adreçar-se al Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación.
Tots els mapes estan preparats per a ser impresos en DIN A 4.
Aquesta capa conté la delimitació de les zones cremades per incendis forestals produïts entre el 1986 i el 2019.
Incendis forestals ocorreguts entre el 1986-2019.
Periòdicament, es revisen i incorporen perímetres d'incendis històrics addicionals, que es recuperen mitjançant el tractament d'imatges satèl·lit per encàrrec del Departament d'Agricultura a l'Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya.
Nota: qualsevol treball o publicació que faci ús d'aquesta informació ha de citar-ne la font.
La delimitació de les zones cremades per incendis forestals s'obté del tractament d'imatges satèl·lit.
Aquestes dades s'obtenenen en el marc d'un conveni entre el Departament i l'Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya.
Els perímetres cartografiats queden subjectes a la disponibilitat, representativitat, processat i qualitat d'aquestes imatges satèl·lit.
Transformació Índex Normalitzat de vegetació (NDVI) i anàlisi de components principals.
Finalment sobre el fitxer resultant, s'ha fet una classificació digital per destriar els píxels corresponents a superfície cremada.
Altres mètodes d'obtenció de perímetres, com l'ús del GPS, poden donar algunes variacions en les afectacions per la diferent tecnologia utilitzada.
Mapes de perill d'incendi i Pla Alfa, consells de seguretat, tràmits...
Aquesta capa conté informació dels boscos públics de Catalunya.
Mapa topogràfic a escala 1:50.000 de l'Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya (ICCG)
La delimitació del polígon es fa digitalitzant sobre pantalla les arees contemplades en els expedients de declaracions d'utilitat pública si és el cas, a partir dels plànols existents en els expedients de resolució de convenis/consorcis o a partir d'informació recollida dels expedients d'ICONA.
En algun cas s'observa un límit més detallat doncs s'ha realitzat treball de camp amb GPS (Terres de l'Ebre) o utilitzat cartografia 1:5.000 com a referència (Girona).
L'àrea digitalitzada pot presentar divergències amb la superfície declarada.
Nota: en les metadades de la versió 2 s'ha esmenat l'escala equivalent, que és 1:250.000 i no1:50.000.
Classificació de les zones arbrades en funció dels Models de Combustible (propagació del foc dins d'una estructura de vegetació) i dels Models d'Inflamabilitat (risc d'ignició).
Dades en format raster en cel·les de 25x25 m.Els mapes es van realitzar al Centre de Recerca Ecològica i Aplicacions Forestals (CREAF).
Inicialment va rebre el suport del Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca i posteriorment del Departament de Medi Ambient.
Els actuals mapes de models de combustible i d'inflamabilitat estan confeccionats a partir de les següents capes:
La informació de models de combustible i d'inflamabilitat per a les zones arbrades prové de l'IFN3.
En canvi, per la resta de vegetació natural (matollars, prats i vegetació d'aiguamolls) prové d'assignar el model de combustible i la inflamabilitat segons tipus d'espècies presents als hàbitats de la CHC; els models de combustible i d'inflamabilitat s'han elaborat tenint en compte diverses fonts bibliogràfiques que relacionen aquests valors amb les espècies i l'hàbitat on són presents.
Els polígons delimitats per l'MCSC són subdividits a les zones arbrades, a partir dels polígons de l'MFE que distingeix les espècies arbòries.
Sobre aquestes subdivisions s'estén la informació puntual de models de combustible i d'inflamabilitat de l'IFN3 per poligonació de Thiessen.
Les zones d'altres tipus de vegetació recollides per l'MCSC, es subdivideixen segons la vegetació de la CHC.
Segons el tipus d'espècie dominant, a la subdivisió se l'assigna el seu model de combustible o grau d'inflamabilitat.
Aprofitament de fustes en forests públiques
Aprofitaments de fustes i llenyes inclosos al Pla d'aprofitaments de les forests públiques de Catalunya programats per a executar durant l'any de referència des de l'any 2001
Mapa topogràfic a escala 1/5.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya (ICC)
Mitjançant GPS es captura les coordenades del centre del rodal objecte de l'aprofitament
El mapa dona informació bàsica dels sòls de Catalunya
El Mapa de sòls de Catalunya és un treball que impulsa, coordina i porta a terme el Departament d'Agricultura.
Actualment s'elabora en col·laboració amb l'Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya.
Té com a objectiu facilitar informació bàsica de sòls a tot tipus de persones (pagesia, personal tècnic, institucions i particulars).
El mapa ofereix informació bàsica sobre la distribució dels principals tipus de sòls i es fonamenta en característiques permanents del sòl.
La seva presentació és sobre l'ortofotomapa 1/25.000 de l'Institut Cartogràfic i Geològic i també en suport informàtic.
L'objectiu últim és obtenir el mapa amb suport digital com a eina bàsica per al desenvolupament i la gestió sostenible del territori català.
El mapa es pot fer servir per a:
El mapa s'elabora d'acord amb les propietats permanents del sòl; això vol dir que la seva validesa abasta períodes de 40-50 anys i que la informació que dóna va molt més enllà de l'habitual anàlisi de sòl.
La part clau és l'escala 1/25.000 al treball de camp.
En l'elaboració d'aquest mapa hi han col·laborat ajuntaments, consells comarcals, comunitats de regants, etc.
Informació bàsica dels sòls de Catalunya
Data d'actualització: 11.04.2018
El Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació (DARP) posa a disposició de la ciutadania, les dades del mapa de cultius de Catalunya.
Aquest mapa permet localitzar els cultius declarats a la DUN presentada al DARP.
La DUN és la eina per a realitzar la/es declaracions de les explotacions agràries a Catalunya.
S'utilitza també per a sol·licitar ajuts i per realitzar determinats tràmits amb el DARP de forma integrada.
La base geogràfica de declaració és el recinte SIGPAC.
Estan obligats a declarar anualment, els titulars que disposin de superfície productiva agrícola (exclòs les de consum propi).
Per elaborar aquest mapa de cultius s'han fet servir les dades de la DUN i del SIGPAC.
Com les dades que es declaren estan georeferenciades, es poden localitzar sobre el terreny i això permet conèixer, entre altres coses, la identificació de cultius de cada parcel·la.
Aquesta informació permet fer la valoració econòmica de l'impacte que tenen sobre el conreu les pedregades, l'afectació de plagues, incendis, etc. i també permet saber l'evolució històrica dels conreus en el territori.
En el document Origen de les dades del mapa de cultius, podeu consultar el detall de les dades que s'han utilitzat per realitzar el mapa.
El codi del geoservei WMS del mapa de cultius està disponible a:
Heu trobat la informació que buscàveu?
Si voleu rebre resposta, podeu fer una consulta aquí
Dates de vol que mostra Visor SIGPAC i l'Apoges
L'objectiu del projecte de convergència de SIGPAC-Cadastre és aconseguir una única malla parcel·lària actualitzada a la realitat del territori.
En el document PDF s'indica en què consisteix la convergència cadastral, a quins municipis afecta i com s'informa dels canvis que ha sofert el parcel·lari.
Fitxers SHP dels recintes i parcel·les agrícoles agrupats per comarques.
En aquest mapa trobareu els enllaços directes per descarregar el SIGPAC 2020 en format Shapefile (SHP) i Geopackage (GPKG) per comarca.
La informació es descarrega per comarca pel gran volum d'informació i el Sistema de referència és el ETRS89-Fus 31.
La informació prové de la web de dades obertes de la Generalitat.
Recintes i parcel·les agrícoles per comarques (fitxers SHP)
Límits comarcals i municipals 2020 (fitxer SHP)
El visor del sistema d'informació geogràfica de parcel·les agrícoles (SIGPAC) és una aplicació web del Ministeri d'Agricultura que permet identificar geogràficament les parcel·les agrícoles i els recintes.
Visor del SIGPAC HTML5 per a navegadors que suportin estàndards HTML5.
Per a Windows, Linux, mòbils i tablets.
Aquest visor no funciona amb Internet Explorer 9 o inferior
El codi és únic per a cada usuari i coincideix amb el seu NIF/CIF
L'aplicació comença a funcionar durant el mes de febrer.
Se n'informa de la seva entrada en funcionament des de la pàgina d'inici del web del Departament d'Agricultura i a través de correu electrònic als usuaris.
Una determinada parcel·la ha de ser gestionada i adjudicada per un sol usuari.
Això no impedeix que hi puguin haver tans adjudicataris com sigui necessari.
Atès que les adjudicacions s'han de fer per ser acreditades a la DUN, l'aplicació permet fer-les, en període ordinari, mentre es poden fer declaracions DUN (fins al 31 de maig de 2013).
En qualsevol cas, se n'informarà d'aquesta data a la pàgina d'inici del web del Departament d'Agricultura
Si no puc fer consultes sobre les meves parcel·les o les extraccions que faig estan buides de dades poden passar tres coses:
Si la superfície de pastura que consta a SIGPAC és 0, el motiu és que el coeficient de pastura (CP) és 0.
Si aquesta superfície és més gran que 0 però menor que la del recinte, el motiu és que el CP no arriba al 100%.
Si es té evidència que un recinte no conté l'ús SIGPAC i/o el coeficient de pastura adients, COMUNALS permet sol·licitar una modificació d'aquests.
La resolució de les sol·licituds SIGPAC tenen efecte a la campanya següent, és a dir, el coeficient de pastura durant la campanya en curs romandrà invariable.
Les sol·licituds de modificació SIGPAC es poden fer una sola vegada sobre un mateix recinte i campanya.
Per tant, s'ha d'estudiar bé quin canvi es vol sol·licitar abans de fer-ho.
Si, malgrat això, es considera que s'ha fet una sol·licitud incorrecta, cal posar-se en contacte amb la bústia de SIGPAC que s'indica a continuació i donar els detalls de la sol·licitud.
Les sol·licituds de modificació del coeficient de pastura (CP) s'han de fer en base a l'evidència que l'actual no s'adapta a la realitat del terreny, no en base a la necessitat d'adjudicar més superfície.
És responsabilitat de l'usuari de COMUNALS sol·licitar el valor més adequat tot i que les oficines del DAAM poden oferir alguns criteris al respecte.
Possiblement sigui a causa que el període d'adjudicacions ja ha finalitzat (veure resposta 5).
L'aplicació COMUNALS fa referència a terres d'aprofitament farratger en comú, que no necessàriament són "comunals".
Per tant, és el règim d'explotació i no la propietat allò que s'ha de tenir en compte.
Data d'actualització: 04.12.2017
Cal sol·licitar accés com a usuari les persones o entitats que no hagin estat usuaris anteriorment i que hagin d'adjudicar terres d'aprofitament farratger en comú, a efectes de la DUN, i es trobin dins d'uns d'aquests grups:
Per sol·licitar l'alta a l'aplicació us heu de posar en contacte amb la bústia Comunals que s'indica tot seguit, a la qual caldrà enviar els impressos següents:
Recordeu que si heu estat usuaris/àries de l'aplicació en campanyes anteriors no heu de sol·licitar l'alta i que podeu entrar amb el vostre codi d'usuari/ària i clau d'accés anteriors.
Serveis Territorials DARP a les Terres de l'Ebre.
Consell General de la Vall d'Aran.
per la qual s'estableix i es regula la declaració única agrària de 2018.
COMUNALS és una aplicació web per a la gestió de les adjudicacions de terrenys de pastura amb aprofitament farratger en comú.
El seu ús s'emmarca dins la campanya de la declaració única agrària, i és l'instrument que proporciona l' únic certificat vàlid per acreditar superfícies d'aprofitament farratger en comú, a Catalunya (ORDRE AAM/19/2014, de 30 de gener).
COMUNALS permet l'adjudicació de terres de pastura per part dels propietaris i gestors d'aquestes a les persones físiques o jurídiques que fan la declaració de la DUN.
COMUNALS està pensat per ser usat per persones o entitats que hagin d'adjudicar terres d'aprofitament farratger en comú a efectes de la sol·licitud d'ajuts, a la DUN.
Podeu trobar més informació al respecte a la secció Alta d'usuaris.
En matèria d'higiene de pinsos i de subproductes animals i productes derivats no destinats al consum humà es regula en un sol registre, tot el que es relaciona amb l'alimentació animal, segons el Decret 81/2012, de 10 de juliol, pel qual es crea el Registre.
El Registre s'estructura en dues seccions:
Secció del sector de l'alimentació animal, que inclou:
Secció de subproductes animals i productes derivats, que inclou:
Els explotadors d'empreses de pinsos i de subproductes animals i productes derivats han de comunicar les seves activitats o bé sol·licitar la seva autorització, prèviament al començament d'aquesta.
pel qual es crea i regula el Registre del sector de l'alimentació animal i de l'àmbit dels subproductes animals i productes derivats no destinats al consum humà.
El sector ramader es troba en un avenç continuat gràcies a l'ús de les noves tecnologies, que han suposat unes explotacions més viables des del punt de vista econòmic i més competitives dins d'un mercat intracomunitari sense fronteres.
L'ampliació de mercat ha determinat un increment de les relacions comercials i, per tant, un increment del transport d'animals i aquest augment pot suposar un risc de difusió de les epizoòties.
Així mateix, la societat demana que la producció d'aliments sigui respectuosa amb el benestar animal.
Per a això, la normativa vigent estableix una sèrie de requisits a complir per a la protecció dels animals durant el transport, que són aplicables al transport de tots els animals.
A aquest efecte, s'ha creat el Registre de transportistes i mitjans de transport d'animals vius, regulat pel Decret 47/2012, de 8 de maig i a nivell estatal, el Ministeri d'Agricultura disposa del Registre general de transportistes, contenidors i mitjans de transport, mitjançant regulat pel Reial Decret 542/2016, de 25 de novembre, en el que quedaran reflectides les dades dels registres autonòmics.
En aquesta normativa es regulen els procediments d'autorització i d'inscripció al registre i es fixen els requisits formals que han de complir els/ les transportistes i els mitjans de transport per tal de poder ser inscrits.
L'encarregat de la gestió del Registre a Catalunya és el Departament d'Agricultura.
Inscripció, renovació, modificació o baixa (Tràmits gencat)
Secció de mitjans de transport:
A més de les obligacions de complir amb la normativa vigent en matèria de benestar animal durant el transport d'animals vius, el/la transportista està obligat/ada a:
Acreditació del conductor o cuidador com a responsable del benestar dels animals durant el transport
La persona responsable del benestar dels animals durant el transport ha d'acreditar mitjançant un model de sol·licitud.
Aquesta acreditació serà obligatòria a partir del 5 de gener de 2008, mentrestant tindrà caràcter voluntari.
El Departament d'Agricultura organitza cursos de formació que capacitin per a aquesta acreditació. el benestar dels animals i la normativa sanitària i veterinària aplicable.
La direcció general competent en matèria de ramaderia durà a terme les inspeccions i els controls que calguin amb la finalitat de comprovar tant el compliment dels requisits dels registres que estableix el Decret i altra normativa d'aplicació, com el compliment de les normes de benestar i protecció dels animals en el transport dels animals, les normes d'higiene, de neteja i desinfecció dels mitjans de transport, sens perjudici del que estableix el Decret 188/1993, d'1 de juny, sobre els controls veterinaris i zootècnics de determinats animals vius i productes per a la realització del mercat interior comunitari.
Les persones transportistes i els seus mitjans de transport que pertanyin a d'altres comunitats autònomes o a d'altres estats membres de la Unió Europea podran ser objecte d'inspecció i control, mentre circulin pel territori de Catalunya, atès que han de complir les normatives registrals així com la normativa europea de benestar animal.