projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El Diari Ara, la DGPL i Norma Editorial cooperen per situar en l'entorn cultural un guardó que fomenta l'oferta de còmic en català.
La primera edició del Premi ARA de Còmic en Català, amb suport de la Direcció General de Política Lingüística del Departament de Cultura, ha tingut una gran acollida amb 162 obres que hi opten.
El premi fomenta que creixi l'ús del català en l'àmbit del còmic adult i els nous gèneres de no-ficció en aquesta llengua.
La directora general de Política Lingüística, Ester Franquesa, participarà en el jurat presidit pel dibuixant i ninotaire de l'ARA Manel Fontdevila, un dels humoristes gràfics de referència del país.
També integren el jurat el divulgador de còmic i cap d'exposicions de Ficomic Antoni Guiral, la directora del màster en il·lustració i còmic d'Elisava Mery Cuesta, el crític de còmic i membre de l'ACDCómic Marc Charles, l'editor de còmic europeu de Norma Editorial Luis Martínez i el periodista de l'ARA i coordinador del concurs Xavi Serra.
El certamen, va tancar l'admissió d'obres el 31 d'agost.
La xifra, que supera les previsions més optimistes, expressa de forma nítida el potencial del còmic adult en català.
Al premi hi opten obres de gran diversitat de registres, temàtiques i estils, que dibuixa un panorama d'una riquesa fora de dubte.
Entre les 162 historietes rebudes –d'un mínim de vuit i un màxim de catorze pàgines– n'hi ha de caràcter autobiogràfic, assaigs històrics, reportatges periodístics, obres divulgatives, de gènere híbrid i experimentals.
El coronavirus i el confinament són temes que hi apareixen sovint, però també abunden els treballs sobre memòria històrica, política o problemàtiques socials, i també històries més personals i introspectives.
Amb més de 35 anys d'història, Norma Editorial és una empresa especialitzada en l'edició de còmics amb seu a Barcelona i serà l'encarregada de publicar el recull amb l'obra guanyadora i la selecció de finalistes.
Norma Editorial ha publicat els principals autors del panorama internacional.
Disposa d'un web amb la seva oferta en llengua catalana: http://normaeditorial.cat/
El jurat es reunirà a finals de setembre per triar l'obra guanyadora, dotada amb 10.000 euros, i les dues obres finalistes, dotades respectivament amb 750 euros.
L'anunci dels guanyadors es farà públic en un acte que es preveu de celebrar a finals d'octubre amb totes les mesures sanitàries exigides.
Garantir una bona oferta de formació de català a adults arreu del territori en el nou context econòmic i social derivat de la crisi de la Covid-19 és una prioritat de la política lingüística del Govern.
El Consorci ofereix matricular-se al nivell inicial i al nivell bàsic gratuïtament, i també un preu de matrícula inferior en la resta de nivells, fins a un 34 % en el nivell elemental.
Aquesta mesura social que contribueix a evitar que la crisi sanitària dificulti l'aprenentatge i l'ús del català s'afegeix a les que el Consorci ha adoptat els darrers dos anys per facilitar la inscripció als cursos bàsics i elementals, millorar la fidelització de l'alumnat i acostar-los a qui el seu domini ampliarà la capacitat de participació social i cultural, i obrirà l'accés a més oportunitats laborals.
Aquestes polítiques han suposat un clar augment d'inscripcions.
El 2019 el Consorci ha organitzat 4.026 cursos, un 8,6% en relació amb el 2018, amb el creixement d'un 11% d'inscripcions, que han arribat a 89.115.
Una xifra considerable, que destaca sobretot perquè el 69,1% dels inscrits corresponen als nivells inicials i bàsics.
Els cursos que ara comencen també s'han adaptat totalment a les mesures de seguretat i prevenció davant la pandèmia Covid-19.
El procés d'inscripció es presenta desdoblat en dos períodes: del 14 al 16 de setembre per a les les persones que han acabat un curs al Consorci i volen continuar el procés d'aprenentatge, i els dies 17,18, 21, 22, 23, 24 i 25 de setembre, per al públic general.
Una novetat important d'aquest setembre són les preinscripcions en línia per agilitar els tràmits i evitar desplaçaments innecessaris.
Modalitats diverses i nous formats per garantir la seguretat
Per adaptar-la a la situació d'emergència sanitària, l'oferta formativa del Consorci combinarà quatre modalitats per donar resposta al màxim de necessitats: cursos 100 % presencials; cursos 50 % presencials i 50 % virtuals; cursos 100 % en línia (amb alguna sessió síncrona), i cursos híbrids, amb un 75 % presencial i un 25 % virtual.
En els cursos híbrids, a més, com a novetat, s'establiran sessions de dues hores de classe, amb un 25 % dedicat a activitats a l'aula virtual.
L'activitat fora de l'aula servirà, a més, per condicionar les aules, d'acord amb les mesures sanitàries establertes.
Les modalitats en línia seran en entorns virtuals adaptats als nous formats, com el Parla.cat i l'Aula mestra als cursos de suficiència (C1) i de nivell superior (C2) respectivament, i plataformes virtuals d'aprenentatge i treball compartit en l'entorn del Teams o el Moodle a la resta de nivells.
Els cursos continuaran sent preferentment trimestrals amb una durada de 45 hores.
També s'ofereixen cursos de 90 hores, com el de nivell superior (C2), o de 120 hores, en cas de cursos intensius.
Amb motiu del segon aniversari del reconeixement per part de la UNESCO de la tècnica de la pedra seca com a exemple rellevant del Patrimoni Cultural Immaterial de la Humanitat, demà divendres 18 de setembre, a les 17h, es presentarà a Manresa la Setmana de la Pedra Seca, que tindrà lloc del 23 al 29 de novembre arreu del país.
Es tracta d'una setmana d'organització i promoció d'activitats relacionades amb la pedra seca arreu dels Països Catalans, tant des de l'àmbit públic com privat, en estreta col·laboració amb les entitats del territori i amb la col·laboració del Departament de Cultura.
És iniciativa de Col·labora x Paisatge --projecte d'ADRINOC (Associació per al Desenvolupament Rural Integral de la Zona Nord-Oriental de Catalunya)— i té vocació d'esdevenir un esdeveniment fixe en el calendari a partir d'enguany, amb l' objectiu visibilitzar i posar en valor l'important teixit d'entitats, col·lectius i persones voluntàries en què se sustenta el coneixement, la divulgació i el manteniment de la pedra seca a Catalunya.
La presentació es farà a la Casa Lluvià de Manresa, i anirà a càrrec de l'alcalde de Manresa, Marc Aloy; la directora general de Cultura Popular i Associacionisme Cultural, M. Àngels Blasco; Jaume Plans, de l'Associació per la Pedra Seca i l'Arquitectura Tradicional (APSAT), i Maite Oliva, de l'Associació per al Desenvolupament Rural Integral de la zona Nord-Oriental de Catalunya (ADRINOC).
Coincidint amb aquesta presentació, a les 17.30h s'inaugurarà l'exposició " Tota pedra fa paret: la pedra seca a Catalunya ", produïda conjuntament pel Departament de Cultura i l'Associació per la Pedra Seca i l'Arquitectura Tradicional, que es podrà visitar a la Casa Lluvià de Manresa fins el 18 d'octubre.
La mostra es va inaugurar per primer cop al Centre d'Interpretació de la Pedra Seca de Torrebesses (Segrià) el 14 de novembre de 2019, i des de llavors no ha parat d'itinerar per diferents poblacions de Catalunya.
Catalunya té un importantíssim patrimoni etnològic de pedra seca que, en bona mesura, articula el nostre paisatge: barraques, marges, forns, sínies, fonts, tines...
Centenars d'aquestes construccions estan protegides com a BCIL (Béns Culturals d'Interès Local) o BCIN (Béns Culturals d'Interès Nacional) en la categoria de zona d'interès etnològic, o bé situades dins de parcs naturals o altres categories d'espais protegits.
Malgrat els seus diversos valors (ecològics, estètics, històrics i identitaris), des de fa dècades aquesta arquitectura es troba immersa en una dinàmica d'abandó, degut a la pèrdua d'ús de la majoria d'aquestes construccions i a l'èxode rural.
Això ha comportat, també, la pràctica desaparició de l'ofici de marger i la pèrdua del coneixement d'aquesta tècnica constructiva en molts indrets.
No obstant, entitats i voluntaris s'esforcen, des de fa molts anys, per mantenir, restaurar i divulgar aquest patrimoni i aquesta tècnica que, d'altra banda, s'ha demostrat vàlida per a donar resposta a determinats reptes de l'arquitectura contemporània.
Dins dels actes commemoratius de l' Any Palmira Jaquetti, el pròxim dilluns 21 de setembre, a les 19 hores, tindrà lloc a la Filmoteca de Catalunya una celebració molt especial.
Coincidint amb la data de naixement de Palmira Jaquetti, el 21 de setembre de 1895, des de la Direcció General de Cultura Popular i Associacionisme Cultural de la Generalitat de Catalunya s'ha programat un acte que gira al voltant de dos eixos fonamentals.
El primer, la cançó popular catalana, una de les grans passions de Palmira Jaquetti; i el segon, la seva vida i obra, a partir d'un breu escrit autobiogràfic que ella mateixa va fer, encoratjada per la seva amiga, l'escriptora i biògrafa, Roser Matheu.
En la primera part de l'acte, el músic, investigador i divulgador de la cançó popular catalana, Artur Blasco, connectarà la recerca de cançons populars, que ell mateix va fer a partir dels anys 60 del segle XX, amb la que va dur a terme Palmira Jaquetti més de trenta anys abans.
De fet, Artur Blasco va poder entrevistar familiars de persones que havien cantat cançons a Palmira Jaquetti quan ella va recórrer molts pobles del Pallars Sobirà, el Pallars Jussà i l'Alta Ribagorça en el marc de les Missions de Recerca per a l'Obra del Cançoner Popular de Catalunya.
Posteriorment, es projectarà un petit documental, realitzat a partir d'una idea d'Artur Blasco i d'uns enregistraments realitzats per ell mateix, en què el públic podrà familiaritzar-se amb el tipus de cançó que Palmira Jaquetti va recollir en els anys 20 i 30 del segle XX en aquells mateixos indrets i en aquelles mateixes famílies.
En la segona part de l'acte, la productora i intèrpret Susanna Barranco, ens oferirà la dramatització ' Palmira Jaquetti, un cant a la vida', una composició creada especialment per a l'ocasió a partir de l'autobiografia de Palmira Jaquetti i d'alguns dels seus poemes i cançons.
Aquesta dramatització anirà acompanyada de la interpretació al piano, a càrrec del músic Pau Sastre, de diverses peces musicals de Palmira Jaquetti i d'altres que ha compost ell mateix.
L'acte en el seu conjunt constituirà el preàmbul de l'exposició dedicada a Palmira Jaquetti, que es preveu que s'inauguri el proper mes de novembre al Museu de la Mediterrània de Torroella de Montgrí, i s'emmarca en les accions previstes per tal homenatjar Palmira Jaquetti en el 125 è aniversari del seu naixement, i reivindicar, així, la seva important aportació a la cultura catalana.
La consellera de Cultura, Àngels Ponsa, ha anunciat avui l'adjudicació provisional de 57 projectes en l'àmbit dels equipaments d'arts escèniques i musicals, la gestió i conservació del patrimoni cultural arquitectònic, arqueològic i paleontològic i en equipaments museístics.
Es tracta de projectes que inicialment formaven part de tres convocatòries del Programa Operatiu FEDER de Catalunya 2014-2020 que van ser suspeses per les necessitats de pal·liar l'emergència sanitària causada per la COVID-19.
Ara, el Departament de Cultura els ha recuperat i adjudicat gràcies a l'aportació extraordinària de 27 milions d'euros feta recentment pel Govern.
La consellera Ponsa ha explicat que es tracta d'uns ajuts que "han estat molt lluitats" i que el Departament de Cultura "ha fet un esforç per recuperar-los amb fons propis" perquè eren "projectes molt treballats i acordats amb moltes institucions".
"Són 27 milions d'euros però afecten una inversió total de 58 milions d'euros i són per a grans infraestructures culturals", ha afegit.
Es tracta de la primera vegada que el sector cultural optava a aquest tipus d'ajut europeu, que volen donar suport a tres tipus d'actuacions: la digitalització de serveis i les millores tecnològiques, l'eficiència energètica i les accions de millora i restauració dels edificis.
Entre els 57 projectes adjudicats hi ha la restauració del Baluard del Rei de la Seu Vella de Lleida; la nova climatització i altres millores del Museu de Lleida; la museïtzació de l'església de la Pietat del Museu diocesà d'Urgell; la modernització integral del Museu Pau Casals d'El Vendrell; l'ampliació del MACBA; la recuperació de l'ala nord per al foment de les arts en moviment al Mercat de les Flors i la rehabilitació de L'Auditori.
La consellera Ponsa ha fet l'anunci de l'adjudicació d'aquests projectes a Lleida, on ha realitzat la seva primera visita territorial des que va prendre possessió al càrrec.
Ponsa ha afirmat que "vol fer costat els lleidatans i lleidatanes en aquest moment difícil, un cop acabat el doble confinament que han viscut".
La consellera ha ressaltat la importància del "sacrifici" realitzat pels lleidatans, que "ha acabat amb un èxit important".
"Els lleidatans seran exemple del que segurament, i per desgràcia, podrà passar en altres territoris", ha afirmat.
La consellera Ponsa també ha manifestat el seu suport al Museu de Lleida, que "ha sabut recuperar-se després de la sortida de les obres de Sixena i de tot el litigi que hi ha al voltant de les obres".
La Ruta del Diccionari català-valencià-balear s'integra dins el projecte Camins del català de la Direcció General de Política Lingüística, una proposta d'itineraris per conèixer i estimar la llengua catalana en el seu context territorial.
Aquesta ruta, que promou la Institució Francesc de B. Moll, aplega els 381 municipis i llocs que van recorre el filòleg Antoni M. Alcover i els seus col·laboradors entre els anys 1900 i 1923.
En aquestes sortides, els filòlegs recollien els mots i les expressions de les diferents variants dialectals dels territoris de parla catalana, amb què després van elaborar el Diccionari català-valencià-balear (DCVB) de mossèn Alcover i Francesc de Borja Moll.
El web de la Ruta del Diccionari català-valencià-balear recull, per exemple, la ruta per les comarques de Tarragona, un dels punts principals en la seva recerca filològica a Catalunya; els diferents espais de Palma, que va ser el quarter central on es va gestar el DCVB; la visita a les Valls d'Àneu, al Pallars Jussà, on van recollir 1.429 registres de paraules, i la ruta per València, per conèixer la variació del valencià dins de la unitat lingüística de la llengua.
Camins del català aglutina propostes de rutes fetes per conèixer i estimar el català en el context territorial: els parlants, les figures il·lustres, la petja que la llengua deixa en la toponímia, les varietats geogràfiques o dialectals, etc. Són rutes d'interès tant per a aquelles persones que volen aprofundir en el coneixement de la llengua com per a les que volen descobrir-la perquè comencen a parlar-la.
Formen part dels Camins del català la Ruta de la Llengua Homilies d'Organyà, les rutes Pompeu Fabra, per Barcelona, Gràcia i la Catalunya del Nord, que porten a terme el col·lectiu Ruta Pompeu Fabra, i la Ruta Pompeu Fabra a la ciutat de Badalona que organitza l'Ajuntament de Badalona.
El Govern ha acordat una aportació extraordinària d'1.500.000 euros al Consorci per a la Normalització Lingüística, òrgan adscrit a la Direcció General de Política Lingüística del Departament de Cultura, per atendre la situació derivada de la pandèmia.
El fons permetrà atendre les conseqüències socials de la Covid-19 estenent la gratuïtat als cursos de nivell Bàsic del primer trimestre del curs 2020-2021, que s'afegirà a la gratuïtat de matrícula dels de nivell Inicial que ja ho són, així com l'abaratiment de la resta de preus de matrícula, especialment la dels de nivell Elemental, que es redueixen un 34% per facilitar la continuïtat de l'aprenentatge del català.
Aquesta acció reforça les oportunitats i facilitats per aprendre català en un moment socialment complex.
L'aportació permetrà compensar la reducció d'ingressos per matrícules i altres prestacions de servei, i també permetrà adquirir equipaments informàtics per afavorir el teletreball i la formació en línia, adquirir equips de protecció personal i adoptar les mesures necessàries per l'actual context sanitari.
El Govern ha acordat avui declarar la cultura un bé essencial.
La cultura forma part de l'essència de l'existir com a poble.
El tret definidor del nostre país, conformat per les persones i el territori, troba sentit en l'existència d'una llengua, història i cultures pròpies i comunes.
La manifestació concreta d'aquesta essencialitat s'evidencia tant en la riquesa patrimonial, material i immaterial, com la riquesa associativa i, molt especialment, en el teixit empresarial vinculat a la cultura i a la creativitat, veritables eixos de la pervivència cultural.
Així, sense cultura no existeix la nació.
Aquest acord ha de servir com a punt de partida per elaborar el marc normatiu que garanteixi i reguli l'accés a la cultura i els drets culturals de la ciutadania, que permeti accelerar la represa dels diversos sectors culturals i que doni resposta a les necessitats dels professionals i dels esmentats sectors, per dignificar tant els perceptors com els emissors de la cultura.
Aquesta declaració forma part d'un pla per preservar la cultura davant de noves restriccions i establir una sèrie d'accions que donin cobertura als drets culturals del ciutadans i a les indústries i als sectors creatius.
La situació excepcional de pandèmia mundial que ha provocat la Covid-19, especialment durant el temps de confinament i de limitacions de la mobilitat, ha fet evident que la cultura i les seves expressions han estat fonamentals per poder afrontar les situacions d'aïllament de les persones.
I, a la vegada, s'ha constatat que la cultura esdevenia un bé essencial també per interconnectar-nos entre les persones podent compartir emocions, formació i, en definitiva, vinculant a cadascuna de les persones en el conjunt de la nostra societat.
La indústria cultural, la creativitat dels artistes, la lectura, les visites virtuals a museus i col·leccions i tantes altres manifestacions artístiques que s'han produït durant aquests mesos excepcionals, han posat en evidència l'essencialitat de la cultura i han estat una eina d'acompanyament imprescindible.
Per altra banda, els efectes de la Covid-19 han obligat a establir limitacions a la circulació de les persones per evitar la propagació del virus.
Aquestes mesures restrictives han tingut un impacte econòmic especialment significatiu en el sector cultural, que ha vist paralitzada durant mesos la seva activitat, amb una represa encara molt limitada, tot i que progressiva, per garantir la seguretat i salut de les persones.
Aquestes limitacions han impedit a les persones l'accés a moltes de les manifestacions culturals necessàries per al seu desenvolupament integral des del punt de vista social, humà i cultural.
És, doncs, en moments com l'actual, quan cal vetllar més fermament perquè es garanteixi l'accés a la cultura per part de la ciutadania, així com el dret de tots els agents culturals, especialment al sector creatiu, per recuperar la seva activitat.
És per aquest motiu que el Govern acorda declarar la cultura com a bé essencial per al desenvolupament integral de la personalitat individual i col·lectiva, que, sense perjudici d'altres drets, cal preservar i fomentar.
El film Tommaso s'estrena aquest divendres, 25 de setembre, en versió original (anglès i italià) subtitulada en català amb el suport de la Direcció General de Política Lingüística.
Aquesta és la història de Tommaso, un artista nord-americà que viu a Roma, amb la seva dona Nikki i la seva filla DeeDee.
Després d'un passat marcat per les drogues porta una existència endreçada: escriu guions, fa meditació, participa a les reunions d'alcohòlics anònims, aprèn italià i fa classes de teatre.
La seva gelosia combinada amb una perillosa imaginació li fan confondre realitat amb fantasia.
Tommaso es va estrenar el 2019 a la secció oficial del Festival de Cannes i va participar també a la secció oficial del Festival de Sevilla.
Capricci Cine distribueix aquest film que es podrà veure a:
Trobareu informació actualitzada sobre cinema a la pàgina de Cinema en català de la Direcció General de Política Lingüística.
La mostra s'inaugura el proper divendres, 25 de setembre, a les 17 hores, a la sala Brossa-Frègoli
El Museu del Joguet de Catalunya de Figueres presenta "Les ombres xineses", exposició itinerant que divulga la col·lecció de làmines d'ombres xineses del segle XIX que conserva el fons d'imatgeria popular del folklorista Joan Amades, dipositades al Centre de Documentació de Cultura Popular del Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya.
La mostra itinerant es podrà visitar del 25 de setembre al 29 de novembre de 2020 a la sala Brossa-Frègoli-
La inauguració de l'exposició serà el proper divendres, 25 de setembre, a les 17 hores, a la sala Brossa-Frègoli.
L'acte serà presidit per la directora general de Cultura Popular i Associacionisme Cultural del Departament de Cultura, M. Àngels Blasco, i l'alcaldessa de Figueres, Agnès Lladó.
Antoni Serés, comentarà l'exposició.
L'exposició, organitzada per la Direcció General de Cultura Popular i Associacionisme Cultural i comissariada per Antoni Serés, presenta 15 plafons que recullen reproduccions de les làmines d'ombres xineses que es conserven al Centre de Documentació de Cultura Popular.
Acompanyant aquestes làmines, es mostra també una selecció de les publicacions de Joan Amades que es conserven al Centre de Documentació i Arxiu del Museu del Joguet de Catalunya a Figueres.
Les ombres xineses són figures de cartró o altres materials creades per a fer teatre que, quan reben un focus de llum per la part posterior, projecten la seva ombra en una pantalla translúcida.
Joan Amades considerava que aquestes figures tenen procedència oriental i que, precisament de la Xina on van assolir una gran popularitat i on es van perfeccionar, és d'on van agafar la denominació d'ombres xineses.
No està clar ni com ni quan que es van introduir a Europa, tot i que a les darreries del segle xvii eren un espectacle popular al sud d'Alemanya.
A Catalunya, les primeres notícies sobre aquestes figures es remunten a l'any 1800 a Barcelona, quan una companyia de circ italiana va incorporar les ombres a les seves funcions.
Així mateix, cap al 1860, els fulls d'ombres xineses estampades sobre paper es venien com a joguet, que després els infants retallaven per a jugar.
Les làmines procedents del Centre de Documentació de Cultura Popular són les que va utilitzar Joan Amades i Gelats (Barcelona, 1890-1959) per il·lustrar el llibre Titelles i ombres xineses, de la col·lecció Biblioteca de Tradicions Populars (1933).
La totalitat d'aquestes làmines va ser impresa a Barcelona a les impremtes de Juan Llorens i d'Antonio Bosch.
A partir de models francesos (país on tenien gran popularitat i difusió) i italians, els gravadors van adaptar aquesta làmines als gustos catalans de l'època.