S'integren a la nova Col·lecció de cartes dels presos i exiliats per l'autodeterminació de Catalunya | ANC1-1306.
El centre posa a disposició de les seves famílies aquesta col·lecció, amb la voluntat que pugui aplegar i preservar en un futur la correspondència que hagin classificat i revisat.
En presència de la consellera de Cultura Àngels Ponsa i la directora general del Patrimoni Cultural Elsa Ibar, la família del conseller Joaquim Forn ha acudit avui a la seu de l'Arxiu Nacional de Catalunya, a Sant Cugat del Vallès, per realitzar el primer lliurament de la correspondència rebuda pel conseller Joaquim Forn a la presó.
Blanca Masvidal n'ha tingut cura i ha fet la classificació fins ara, d'acord amb els criteris tècnics que l'Arxiu Nacional, en el seu dia, va facilitar, a petició seva, a les famílies dels membres del Govern i les entitats socials sobiranistes presos i exiliats des dels Fets d'Octubre de 2017.
El febrer d'enguany la família del conseller Joaquim Forn va contactar amb l'Arxiu Nacional, amb l'objectiu de dipositar-hi el més aviat possible 15 carpetes que contenen aquestes 1.500 cartes.
Inicialment, l'ingrés material va restar fixat per al 23 de març, però l'esclat de l'actual crisi sanitària al nostre país i les mesures de confinament derivades han fet que el procés de lliurament s'hagi hagut de retardar.
De fet, el de les cartes del conseller Forn és el segon ingrés d'aquestes característiques que gestiona l'Arxiu Nacional.
Després d'alguns mesos de contactes directes, el 28 d'octubre de 2019, de manera personal, el conseller Carles Mundó va fer-hi entrega material de 1.856 cartes, 146 targetes postals i 1 llibre fotogràfic de record rebuts a la presó d'Estremera (Madrid) durant els seus trenta-tres dies d'empresonament, entre el 2 de novembre i el 4 de desembre de 2017.
L'ingrés de les cartes rebudes pel conseller Mundó van donar peu a la creació formal en el registre de fons de l'Arxiu Nacional de la nova Col·lecció de cartes dels presos i exiliats per l'autodeterminació de Catalunya | ANC1-1306.
La voluntat del centre és que aquesta col·lecció pugui anar acollint i preservant en un futur la correspondència que les famílies hagin classificat i revisat.
La voluntat de creació d'aquesta col·lecció arrenca d'uns pocs mesos més tard dels episodis polítics que li'n donen sentit.
La primavera de 2018, per iniciativa de Laura Masvidal, esposa del conseller Joaquim Forn, l'Arxiu Nacional va iniciar els contactes amb els familiars dels presos i exiliats, en relació a la gestió, per al seu ús i conservació futura, de l'enorme volum de cartes que rebien aleshores a la presó.
Una primera reunió amb Meritxell Lluís, presidenta de l'Associació Catalana pels Drets Civils, que representa les famílies del presos i exiliats polítics, va permetre copsar la feina de catalogació feta fins aleshores en el cas de la documentació del conseller Josep Rull i les seves necessitats.
Des de l'Arxiu Nacional es van transmetre a l'associació quins eren els criteris tècnics més adients per dur-la a terme i es van facilitar eines informàtiques ajustades al cas concret per permetre que la tasca feta per les famílies fos compatible amb la seva conservació posterior al centre.
L'Arxiu Nacional, a banda del suport tècnic, va transmetre a l'associació la seva alta valoració de la importància que es conservés aquesta correspondència i la conveniència que ho fos de manera unificada, dins una col·lecció documental de cartes als presos i exiliats per l'autodeterminació de Catalunya.
Les famílies han estat des de primera hora molt conscients de la importància patrimonial històrica d'aquestes cartes i consta que tenen la voluntat, a mitjà termini, de dipositar-les en un arxiu públic.
Durant molts mesos, però, mentre la recepció de cartes ha sigut tan intensa, la seva prioritat ha estat sobretot logística; han prioritzat que fossin el més a l'abast possible dels seus familiars empresonats, a fi que hi poguessin donar resposta al màxim de cartes rebudes.
Una vegada incorporada la documentació dels consellers Mundó i Forn, amb els successius ingressos que s'incorporin a la col·lecció properament, el centre durà a terme el tractament arxivístic, amb l'objectiu que sigui accessible a través de la identificació de tots els corresponsals possibles.
És precís tenir en compte, però, que l'accés a aquesta documentació caldrà necessàriament que sigui restringit durant anys, atès que la legislació vigent, per a la documentació que conté dades personals sensibles (les de caràcter ideològic són en el nivell màxim de protecció), estableix un període (si no es disposa de l'autorització expressa del propi interessat), de 25 anys des de la mort del productor del document o (si se'n desconeix la data i no és possible escatir-la) de 50 anys des del moment de la seva creació.
Un testimoni de primera mà, extraordinàriament original i insubstituïble, per a les generacions futures.