projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
M|A|C Mataró Art Contemporani neix el 2013 com a plataforma de creació, producció, formació i difusióa l'entorn de l'art contemporani, connectada i ben relacionada amb la ciutat i el territori, els circuits, les xarxes, els usuaris i els públics.
El M|A|C és un projecte cultural públic fruit de la cooperació entre l'Ajuntament de Mataró i el Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya, que ofereix un programa de difusió amb exposicions, activitats i educació; i el M|A|C Lab, per a projectes residents, tallers i workshops, produccions i ajuts a la producció, ús d'equipaments i recursos, convocatòries i espai de documentació.
El 2 d'abril de 2017 va entrar en vigor el Decret 9/2017, de 31 de gener, del Sistema Públic d'Equipaments Escènics i Musicals de Catalunya (SPEEM), que és la traducció normativa del projecte de revisió de l'SPEEM i esdevé, per tant, l'eina principal per a la seva consolidació com el marc sistèmic en xarxa dels equipaments escènics i musicals públics de Catalunya.
Entre les previsions innovadores del Decret 9/2017 destaca especialment el desplegament territorial de l'SPEEM a partir del disseny d'una estructura territorial fonamentada en xarxes de cooperació i organitzada en taules territorials que han de sustentar i impulsar la col·laboració cooperativa entre els equipaments escènics i musicals.
El que es pretén, en definitiva, és que a través de la col·laboració interadministrativa, els municipis puguin alliberar recursos destinats a despeses corrents dels seus teatres i auditoris per destinar-los a consolidar i incrementar la seva programació professional estable, amb la finalitat de garantir el dret de totes les persones a accedir al teatre en condicions d'igualtat.
L'objecte de les xarxes de cooperació és fomentar la col·laboració entre els equipaments mitjançant l'exercici de funcions territorials.
S'entén per funcions territorials el conjunt d'accions, activitats i serveis d'un equipament en benefici d'un altre equipament de l'SPEEM.
Recorregut pels carrers i acabament davant l'Ajuntament amb les 3 corals del municipi: Coral La Margaridoia, l'Amistat de la Ràpita i la coral infantil La bombeta màgica de la ràpita.
Caramelles pels carrers del municipi.
Cantades per la Societat coral La Margaridoia, cor d'homes fundat al 1890.
Organitzadors: Societat coral La Margaridoia
Municipi: Santa Margarida i els Monjos
L'entrada en vigor del Pla d'Equipaments Culturals de Catalunya (PECCat 2010-2020) suposa la incorporació de la figura dels Plans Locals com a instrument complementari de la planificació a escala nacional i promoure la seva generalització.
La funció dels plans locals és homologar l'esquema inicial de dotacions que proposa el PECCat o proposar-ne la modulació dels continguts en funció de les dinàmiques locals respectives.En aquest sentit, els plans locals permeten als municipis proposar dotacions que no els hagin estat prèviament assignades a través del PECCat, com els centres culturals polivalents, els equipaments de nova generació, altres equipaments patrimonials i també aquells equipaments que es puguin plantejar en el marc de les especificitats i singularitats dels municipis.
Els plans han de ser aprovats per l'ajuntament, previ informe del Departament de Cultura.
Una vegada aprovats, si comporten variacions sobre les assignacions previstes inicialment, aquestes es podran incorporar en el Mapa d'Equipaments Culturals de Catalunya, on s'estableixen els dèficits reconeguts dels equipaments culturals bàsics.
Les pautes bàsiques per a l'elaboració d'un pla local d'equipaments són:
S'han d'elaborar tants projectes d'equipaments com actuacions es vulguin programar, atenent les tipologies i mòduls establerts al PECCat, independentment que aquestes puguin estar ubicades de forma compactada en complexos d'equipaments.
El Departament de Cultura posa a disposició dels municipis una guia de suport per a l'elaboració de plans locals.
Aplec a l'ermita de Penyafel el dilluns de pasqua.
Missa cantada amb ofrena de flors, jocs infantils, paella popular, ballada de sardanes, cant de Salve.
Organitzadors: Veïns de Santa Margarida i els Monjos, Societat d'Amics de Penyafel, amb la col·laboració de l'Ajuntament de Santa Margarida i els Monjos.
Municipi: Santa Margarida i els Monjos
Cantada de caramelles pels carrers de Gelida, així com indrets i masies del municipi.
L'Esbart rocasagna i la coral l'Intimitat inicien el recorregut en llocs diferents i al migdia es torben davant l'Ajuntament on fan una actuació conjunta.
Organitzadors: Coral la Intimitat, el Cor Infantil de l'Escola Montcau, l'Esbart Rocasagna.
Cantada de caramelles per part del Grup de caramelles de la Bleda.
Grup format per veïns i veïnes del barri.
Dissabte de pasqua, cantada davant de totes les cases del poble.
Diumenge de ressurrecció, cantada a l'ermita del poble.
Organitzadors: Grup de caramelles de la Bleda.
Uns 30 cantaires sota la direcció d'Albert Gonzalo
Cantada de caramelles en diversos indrets de La Ràpita i les Masuques el dissabte.
El diumenge, a l'església i a carrers de la Ràpita.
I dilluns de pasqua, a l'aplec Muntanyans
Organitzadors: Centre cultural rapitenc, Coral l'Amistat de la Ràpita i Coral infantil La bombeta màgica de la Ràpita
Municipi: Santa Margarida i els Monjos
"Esclops d'en Pau": grup de persones envoltant una taula, cadascun d'ells té un tac de fusta que es va passant d'un a l'altre al ritme de la canço popular "Els Esclops d'en Pau" donant cops a la taula.
Divendres Sant: Via Crucis pel poble i a la tarda a la plaça major els "Esclops d'en Pau"
Organitzadors: Ajuntament de Viladrau
Anar a menjar la mona a l'ermita de Berrús.
Tradicionalment s'hi anava el mateix dia de la mona avui, però, la joventut del poble hi va un o dos dies abans i acampa als voltants del paratge de l'ermita, situada a uns 4 km a l'oest de la població.
Avui els veïns omplen els cotxes i els remolcs amb el menjar, taules, cadires, taulons, neveres...
I de bon matí pugen a l'ermita de Berrús.
Per colles de famílies o amics es distribueixen sota els pins i viuen una jornada lúdica, centrada en el menjar i la bona conversa.
Al llarg de la jornada es balla i s'improvitzen jocs.
Organitzadors: Parròquia i Ajuntament de Riba-roja d'Ebre
Hi ha diverses sessions de cinema durant aquests dies.
A més a més, s'organitza un festival sempre en benefici d'una entitat del poble.
Normalment es fa ball el diumenge de Pasqua i el dilluns cercavila.
Es tracta d'una cercavila a primera hora del matí que fa una banda (cada any pot ser diferent) que recorre els carrers del poble.
Durant molts anys, els músics venien de la Fatarella.
Els mateixos músics també són els encarregats de tocar les sardanes a l'ermita de Sant Antoni el mateix dilluns de Pasqua abans de l'arrossada popular i després de dinar es fa ball a l'esplanada al costat de l'ermita.
El dilluns de Pasqua s'organitza cada any una arrossada popular a l'ermita.
Es tracta d'una romeria on alguna gent del poble s'hi desplaça a peu.
A la tarda, hi ha ball popular a la plaça de l'ermita.
Municipi: Torre de l'Espanyol, la
La professó surt de l'església presidida per la custòdia amb l'Eucaristia, portada pel rector sota tàlem; i al mateix moment surt de l'ermiteta de Sant Joan la imatge de la Mare de Déu portada per dones del poble.
Amdues processons es troben a la plaça, recordant la trobada que, segons creença popular, es va produir el matí de Pasqua entre Jesús ressucitat i la seva mare
Organitzadors: Parròquia de la Nativitat
Rifa de les set mones de tipus tradicional i que han estat confeccionada al forn del poble a partir de la capta prèvia que la canalla passa a recollir prèviament.
Es sortegen i es van rifant les coques i els rotllos, acabant amb la més gran, coneguda com "la Grossa".
Es considera que a qui toca a d'oferir-la a partents i amics
Organitzadors: Parròquia de la Nativitat
en el santuari de la Mare de Déu de Joncadella es dur a terme eucaristia concelebrada, concert, audició de sardanes i s'acaba amb el cant dels adeus.
Organitzadors: Amics de Joncadella
Web: http://www.santjoanvilatorrada.cat
Municipi: Sant Martí de Torroella (Sant Joan de Vilatorrada)
Descripció: El dissabte de Pasqua a la tarda i diumenge de Pasqua al matí, surten pels carrers de Sant Vicenç, l'Associació Musical Castellet - Coral Infantil Nou Horitzó amb les seves adaptacions musicals i les seves danses tradicionals, acompanyats del típic Carro de Boix, per tal de poder viure, nens i grans, les tradicionals caramelles.
El diumenge s'incorporen a la Festa, pels carrers del poble, l'Esbart Dansaire Santvicentí, amb les seves danses populars.
Al migdia es poden veure al centre de la població les dues colles cantant i ballant pel centre de la població per celebrar la Pasqua i l'arribada de la primavera.
El 1974 es va crear la Coral Infantil Nou Horitzó, de l'Associació Musical Castellet que des de llavors, ininterrompudament, han portat les cançons, els balls, els boixos, el carruatge, les paneres.... i la tradició de les caramelles per tots els carres de Sant Vicenç de Castellet.
La coral infantil, formada per nens i joves, surten cada dissabte i diumenge de Pasqua ballant diferents balls tradicionals catalans, però sobretot el tradicional ball de bastons interpretat des de fa més 40 anys.
Destaquen les caramelles per l'espectacular carro guarnit amb boix que porta els instruments que acompanyaran les diferents cançons de les caramelles.
Cada any es tria alguna cançó de moda o algun Standard i s'adapta amb lletra d'actualitat santvicentina, que fa atreure i fa que sigui l'expectació de cada any.
Orígens: Les caramelles de Sant Vicenç de Castellet tenen el seu origen cap al 1888 en relació a la fundació de la Societat Coral l'Estrella, quan una colla de joves van començar a portar les músiques i els cants de Clavé, pels carrers de la població, començant els assajos al cafè Miralles.
A partir de llavors els homes de la Societat Coral l'Estrella van anar sortint per celebrar la Pasqua de Resurrecció.
Organitzadors: Associació Musical Castellet, Esbart Dansaire Castellet i Ajuntament de Sant Vicenç de Castellet
Data: Dissabte i Diumenge de Pasqua
El recorregut dels grups caramellaires i de bastoners té lloc pels carrers del poble fins a la plaça de l'església.
El dilluns de Pasqua els caramellaires solen recórrer les cases de pagès de tot el municipi.
Participen els infants de les escoles del poble.
Es canten cançons tradicionals de Pasqua recuperades i melodies de cançons populars amb lletres originals que fan referència al poble i la comarca.
Organitzadors: Escola Lluçanès, Escola Fedac Prats, Bastoners Estelladors
Data celebració: Diumenge i Dilluns de Pasqua
Missa de Pasqua, mostra de cultura popular (variable segons l'any: bastoners, falconers, cantada de corrandes...), rifa d'ous i mones, Caramelles a Múnter i Salpàs
En aquesta localitat s'ha recuperat la tradició del Salpàs, en la qual el mossèn del poble recorre les cases de pagès del poble i les beneeix amb aigua i sal.
Un altre acte destacat és la rifa d'ous i mones que tradicionalment celebra la parròquia per finançar-se
Organitzadors: Parròquia de Malla
Antigament el jovent del poble passava per cada casa i masia del terme a cantar goigs i caramelles.
La gent els obsequiava amb ous, embotits o diners.
Des de fa uns anys, després de molts de no celebrar-se, els nens i nenes del poble passen a cantar les caramelles i també reben obsequis dels veïns.
Data celebració: El diumenge de Pasqua
Gestió eficient dels recursos i la sostenibilitat en els equipaments escènics i musicals (part 1) from sdeicec on Vimeo.
Gestió eficient dels recursos i la sostenibilitat en els equipaments escènics i musicals (Part 1)
Gestió eficient dels recursos i la sostenibilitat en els equipaments escènics i musicals (part 2) from sdeicec on Vimeo.
Gestió eficient dels recursos i la sostenibilitat en els equipaments escènics i musicals (part 2)
Gestió eficient dels recursos i la sostenibilitat en els equipaments escènics i musicals (part 3) from sdeicec on Vimeo.
Gestió eficient dels recursos i la sostenibilitat en els equipaments escènics i musicals (part 3)
Gestió eficient dels recursos i la sostenibilitat en els equipaments escènics i musicals (part 4) from sdeicec on Vimeo.
Gestió eficient dels recursos i la sostenibilitat en els equipaments escènics i musicals (part 4)
Gestió eficient dels recursos i la sostenibilitat en els equipaments escènics i musicals (part 5) from sdeicec on Vimeo.
Gestió eficient dels recursos i la sostenibilitat en els equipaments escènics i musicals (part 5)
Gestió eficient dels recursos i la sostenibilitat en els equipaments escènics i musicals (part 6) from sdeicec on Vimeo.
Gestió eficient dels recursos i la sostenibilitat en els equipaments escènics i musicals (part 6)
Sessió adreçada a programadors i tècnics escènics i musicals per tal de fomentar l'eficàcia, l'eficiència i la sostenibilitatdels seus equipaments. la sessió es dividirà en dues parts:
La gestió eficient dels equipaments i la col·laboració entre teatres.
La gestió eficient de la programació i la comunicació
Què programem, quan ho programem i a quin cost podem programar?
La programació: un cost variable.
Com rendibilitzar cada euro que s'inverteix en comunicació.
La gestió eficient dels recursos necessaris que genera l'activitat
Avantatges i inconvenients de l'externalització.
Compartir despeses entre diferents equipaments: concursos públics mancomunats.
Els detalls que sí que importen.
La bona gestió del manteniment.
Quin és l'equip mínim que ha de tenir el meu equipament?
La gestió eficient de l'espai: la generació de recursos extraordinaris
Ponent: Valentí Oviedo, gerent de l' Auditori de Barcelona.
La sostenibilitat ambiental dels equipaments
Gestió sostenible als equipaments culturals, a càrrec de Jordi Martínez, director d' ECOGESA.
El Distintiu de Garantia de Qualitat Ambiental: requisits per a equipaments escènics i musicals i centres i espais d'arts visuals, a càrrec de Josep Maria Masip, cap de la Secció de Sistemes de Qualificació del Departament de Territori i Sostenibilitat de la Generalitat de Catalunya.
El procés d'obtenció del distintiu: metodologia de treball i recomanacions, a càrrec de Sandra Cartagena, cap del projecte d'ECOGESA.
Viacrucis pels carrers de les vila amb el sant Crist.
Al vespre processó del Silenci, amb la Verge dels Dolors.
Missa del sant sopar i missa pasqual.
Cantada de caramelles pels carrers de la vila.
Organitzadors: Parròquia, Escola municipal de música d'Agramunt, Grup caramellaire Aires del sió
Cantada, cercavila amb tractor i carrossa i activitats
El matí del dilluns de Pasqua tota la colla de caramellaires recorren bona part del terme dalt de la carrossa estirada pel tractor, convidant a somriure i a fer ballar els peus al ritme de la música.
El dilluns a la tarda participen en l'Aplec oferint un llarg repertori tant de cançons com de balls.
Els espectadors responen amb complaença a l'oferiment de joia i alegria i donen als cantants des dels tradicionals ous i viandes, passant per tota mena de caramels i dolços i també algun que altre grapadet de diners, que es posaran en comú per celebrar-ho.
Com cada any Ullastrell ret homenatge a la Gent Gran.
El diumenge de Pasqüetes coincideix amb la cantada de Caramelles.
Ofici solemne a l'Església de Santa Maria d'Ullastrell per als homenejats, finalitzant amb la gran cantada de caramelles.
Organitzadors: Colla de la Gent Gran; Ajuntament d'Ullastrell (regidories de benestar social i cultura)
Acte popular, relacionat amb el cant coral popular, que es feia pels carrers de la vila el diumenge de Pasqua.
Actualment perdut des de no fa gaire anys, va tenir el seu origen com a mínim vers l'any 1900.
Hi han participat la immensa majoria dels homes de les famílies locals, entorn de la Societat Coral la Lira.
Organitzadors: Societat Coral la Lira/ Ajuntament
En destaquem els elements tradicionals ballestes, cistelles... i la vestimenta dels caramellaires amb elements que tenen el seu origen a mitjans del segle passat.
Cantada popular de Caramelles per part d'un grup de guissonencs i guissonenques després d'assajos durant els dies previs.
Els caramellaires passegen pels carrers de la vila omplint-los de les seves cançons.
Organitzadors: Associació de Caramelles amb el suport de la regidoria de cultura de l'ajuntament de Guissona
El final de la solemnitat pròpia de la Setmana Santa i l'inici del temps de Pasqua es viu a bona part de les terres
catalanes amb música i cants corals: són les tradicionals caramelles.
Des de fa un grapat d'anys que el Cor
Germanor ofereix el Diumenge de Pasqua un variat repertori de peces a diversos indrets del poble.
De manera espontània diferents membres que pertanyen al Cor Germanor fan voltes pels carrers principals del poble fent cantades de Caramelles.
Data celebració: 31 de març (mòbil (el 2013 durant el 31 de març))
L'alegria de l'arribada de la Pasqua i la primavera ve expressada per la cantada de caramelles, unes composicions tradicionals de to alegre i humorístic, entre les quals destaca la popular Ous, pollastres.
A mitja tarda del Dissabte de Glòria, els caramellaires, abillats amb roba tradicional (camisa blanca, pantalons foscos, barretina i faixa), inicien la seua actuació per carrers i places de la població.
Al mateix temps que van interpretant les seues cançons, amb una cistella guarnida van recollint els donatius (en diner o en espècie) que els veïns i veïnes els van obsequiant i que ells insistentment demanen a través de les lletres de les caramelles.
Un cop acabat el recorregut, els caramellaires participen en un sopar, on també hi acudeixen llurs familiars i acompanyants.
El mateix dia, a la nit, té lloc a l'església una altra celebració religiosa important, de la qual una de les parts més emblemàtiques és la benedicció de l'aigua, aigua beneïda que restarà per a ús del temple al llarg de l'any.
La Setmana Santa de Flix conserva un reguitzell d'activitats tradicionals que la particularitzen en relació a altres poblacions, entre aquestes tenim la processó del Via Crucis, popularment coneguda com les Creus -Divendres Sant al matí-, la processó del Sant Enterrament -Divendres a la nit-, la Cantada de Caramelles -Diumenge de Pasqua-, la processó de l'encontre i el dia de l'Ermita Dilluns de Pasqua-.
Aquesta formació pretén assessorar i dotar als equipaments de les competències bàsiques per adaptar i elaborar els seus materials de difusió a l'accessibilitat.
Sessió adreçada a professionals d'equipaments culturals (teatres i auditoris) que elaboren continguts per a publicacions, programes de mà, fulletons, pàgines web, etc.
Per poder-nos adaptar millor al perfil dels participants, recorda que has d'enviar el material d'allò que vols adaptar al sistema de Lectura Fàcil (un exemple de publicació, programa de mà, fulletó, pàgina web, etc) a la següent adreça: [EMAIL]
Data límit de presentació del material: 10 de maig.
Atesa l'especificitat del taller i el nombre de places disponibles, es farà una selecció prèvia segons el compliment dels requisits.
És recomanable que els participants disposin d'ordinador per treballar.
8.45 - 9.00h Registre i inscripcions
9.00 - 9.15h Obertura de la sessió a càrrec de Toni Cabré, subdirector general de promoció Cultural.
9.15 - 9.30h El concepte Lectura Fàcil: què és i a qui s'adreça
9.30 - 11h Pautes per elaborar i adaptar materials a Lectura Fàcil (LF)
11.30 - 14.00h Exemples de materials adaptats per a diversos equipaments culturals
15.30 - 18.30h Pràctiques d'adaptació dels textos que portin els participants
El taller té un enfocament molt pràctic:
Eugènia Salvador, llicenciada en Ciències Econòmiques i codirectora de l'Associació Lectura Fàcil.
Ha impartit classes d'Informació i Documentació a la Universitat Pompeu Fabra i a la Universitat Oberta de Catalunya.
Des de l'Associació Lectura Fàcil adapta i supervisa les adaptacions a LF de diverses editorials i administracions públiques.
Propera sessió // 6 de juny// SAVE THE DATE!
Com organitzar funcions accessibles i quines activitats fomenten l'accessibilitat ( aquí)
La Sub-direcció General de Creació, Acció Territorial i Biblioteques, l'Institut Català de les Empreses Culturals (ICEC) i la Fira Mediterrània de Manresa organitzen, dins el marc de les Jornades Professionals de la 22a edició de la Fira Mediterrània, i amb la col·laboració de l' Institut Català de les Dones i l' Associació de Teatre per a Tots els Públics (TTP) la jornada La perspectiva de gènere a escena que té com a finalitat reflexionar sobre la realitat del tractament del gènere dins els sector cultural i creatiu, tant en la pròpia estructura com els serveis o propostes que ofereixen.
Jornada adreçada a totes les persones professionals i creatives de les empreses i entitats del sector cultural i creatiu.
Presentació i benvinguda institucional
Directora General de Cultura Popular i Associacionisme Cultural
Directora General de Creació, Acció Territorial i Biblioteques
Director de l'Institut Català de les Empreses Culturals (ICEC)
Plataforma per la Igualtat en les Arts Escèniques.
Dones i polítiques culturals a Catalunya
Professora i investigadora de gènere i cultura
Coordinador de programació del Teatre Nacional de Catalunya
Comunicar la cultura amb perspectiva de gènere
Periodista, especialista en gènere i comunicació i comunicació corporativa.
Cap de l'Àrea de Comunicació de l'Institut Català de les Dones.
El tractament de gènere en els espectacles familiars
Cofundadora de Little revolutions, projecte que educa en i per a la igualtat de gènere de forma creativa
A finals de la dècada de 1920 ja es feien caramelles al poble i, malgrat haurien deixat de fer-se durant un temps, al llarg dels anys van anar experimentant diverses revingudes que no aconseguirien arrelar fins l'any 1977, començant de forma modesta amb grups més petits, fins als nostres dies amb sis grups de dansaires de totes les franges d'edat.
La singularitat de les caramelles de Vilanova de Bellpuig és la combinació de cants i danses.
Les danses s'inicien a dos quarts de dotze del migdia a la plaça de l'Església per després recórrer els carrers i places de la vila a base de balls diversos, on no faltaran el ball del Rolleto, la Muntanyeta, les Rentadores, La Frandola, el Rogle, la Cançó d'Amor i de Guerra i el ball de les Gitanes, cadascun d'ells amb els seus particulars vestuaris i les seves històries de rerefons.
Tampoc no faltarà la somera carregada del carro florit que passejarà els més petits, en una jornada rodona que s'acabarà d'adobar amb la rifa d'una Mona de Pasqua.
Data: Diumenge de Pasqua de Resurrecció
Organitzadors: Agrupació sardanista
1r Dijous Gras: Versots i típic caramel cilíndric vermell), Carnestoltes amb carrosses amb esperit crític, on es tracten temes d'actualitat, Dimecres de cendra: Enterrament de la Sardina o de Carnestoltes i Sortida de la Vella Quaresma, que queda exposada a l'Ajuntament fins Diumenge de Rams
Versots satírics / Caramel de Dijous Gras / Rua de Carnestoltes satírica / Enterrament de la Sardina / Sortida de la Vella Quaresma
Organitzadors: Ajuntament / Comparses Diverses i particulars
A la nit Gran ball de Caramelles.
S'acostuma acompanyar les actuacions amb la típica "Ballesta".
La ballesta és un instrument exclusivament festiu, propi de les cantades de Caramelles de Pasqua Florida.
Artefacte de fusta que es fa servir per fer arribar flors als que són en balcons i finestres de les cases.
Organitzadors: Caramelles de Callús
Descripció: De la mà de l'Associació Musical Castellet, cada Nadal a Sant Vicenç de Castellet, es reviu les aventures d'en Lluquet, Rovelló, Satanàs, Llucifer,... a partir de l'adaptació que ofereix l'entitats dels Pastorets de Josep M. Folch i Torres.
L'Associació Musical Castellet és l'encarregada de portar a escena les tradicionals representacions dels Pastorets.
Orígens: Després de la Guerra Civil es comença a estructurar les representacions dels Pastorets.
Els records de la gent marquen l'any 1944 com l'any d'inici de les representacions.
Lloc: Sala de Cal Soler, a la Plaça Generalitat de Sant Vicenç de Castellet
Organitzadors: Associació Musical Castellet