projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Font: Autoritat Europea de Seguretat Alimentària (EFSA)
L'Autoritat Europea de Seguretat Alimentària (EFSA) ha publicat un dictamen científic sobre els riscos per a la salut pública, relacionats amb la presència d'ocratoxina A ( OTA ) en els aliments.
La OTA és una micotoxina produïda naturalment per fongs del gènere Aspergillus i Penicillium que es pot trobar com a contaminant en diversos productes alimentaris, inclosos els cereals, les conserves de carn, la fruita frescos i els fruits secs, i el formatge.
Actualment, el Reglament 1881/2006, de 19 de desembre de 2006, de la Comissió, pel qual es fixa el contingut màxim de determinats contaminants en els productes alimentaris, regula els nivells màxims d'aquesta substància en els aliments.
Noves dades disponibles des de la darrera avaluació realitzada el 2006 indiquen que l'OTA pot ser genotòxica per la degradació directa de l'ADN.
Els experts també van confirmar que pot ser cancerigen per al ronyó.
Per tant, els experts van calcular un marge d'exposició ( MOE ).
Aquesta és una eina utilitzada pels avaluadors de riscos per examinar possibles problemes de seguretat derivats de la presència en els aliments i pinsos de substàncies genotòxiques i carcinògenes.
En el seu dictamen anterior, l'EFSA va establir una ingesta setmanal tolerable basada en la toxicitat i carcinogenicitat per al ronyó.
Els experts han aplicat ara un enfocament més conservador a al calcular el MOE i han arribat a la conclusió que hi ha motiu de preocupació sanitària per a la majoria dels grups de consumidors.
El dictamen científic de l'EFSA informarà a la Comissió Europea en el debat en curs sobre els nivells màxims d'OTA en els productes alimentaris.
L'EFSA va consultar a les parts interessades i als diferents grups sobre el seu projecte de dictamen i els comentaris rebuts es van tenir en compte a l'hora de finalitzar-lo.
Els mes de d'agost s'han notificat 93 alertes a través del RASFF, més del 30% d'elles relacionades amb la presència de microorganismes patògens, majoritàriament salmonel·la.
Principalment carn de pollastre i productes del pollastre, fresca o congelada com el kebab, gall dindi, nous, possible brot alimentària relacionat amb el consum de fuet, barreja de condiments, pebre vermell dolç, embotits curats de Bèlgica, ou en pols.
Afecta sobre tot als aliments més manipulats, ex.
Formatge de cabra, carn (cap), paté
Pebrots dolços dels Països Baixos
Ghee (mantega clarificada) vegetal dels Emirats Àrabs, galetes de festucs i ametlles.
Alts continguts de iode i cadmi
Arsènic i alt contingut de iode
Llavors de gira-sol per a pinso
En 7 ocasions els aliments que han provocat una alerta eren originaris d'Espanya:
El mes d'agost hi ha hagut un total de 54 rebutjos en frontera.
Índia, Iran, Turquia, Pakistan; cacauets, arròs basmati, festucs, barreja d'espècies.
Temperatura excessiva; Mèxic, Algèria, Xile, El Salvador, Tailàndia, Ghana.
Turquia, Índia, Tailàndia, Xina; ex acetamiprid en pebrots de Turquia, primifos i formentanat també en pebrots de Turquia.
Així mateix s'han produït nombroses incidències (substàncies no permeses en complements alimentaris...) que han generat informacions a tenir en compte (66) i informacions per al seguiment (44).
L'Agència de seguretat alimentària francesa (ANSES) recorda la gravetat de les intoxicacions produïdes per plantes silvestres.
El detonant va ser la intoxicació greu de 4 persones que van consumir plantes conreades en el seu hort.
Pensaven que menjaven Tetragonia tetragonoides conegut com l' espinac de Nova Zelanda, i el que van fer era ingerir estramoni ( Datura stramonium ).
L'espinac de Nova Zelanda és d'aquells cultius que es consideren "oblidats" i que darrerament s'ha incrementat el seu consum.
Pel que fa a la datura és una planta silvestre altament tòxica, toxicitat que afecta a totes les parts de la planta.
Creix arreu, i fins i tot es fa servir per al control ecològic de determinades larves.
Les persones afectades havien sembrat llavors de Tetragonia tetragonoides adquirides en bosses en una botiga de botànica.
Tanmateix no van créixer quan s'esperava però un any després van observar petits brots on originalment es van sembrar les llavors de Tetragonia tetragonoides.
Van trasplantar aquests brots que de fet eren estramoni i que havien crescut espontàniament.
L'ANSES recorda que si recol·lecteu plantes d'un jardí o de l'hort, no improviseu: assegureu-vos de saber com és la planta que cultiveu.
Utilitzeu les fotografies de la planta disponibles a la bossa de llavors o en altres suports (llibres, llocs web) per obtenir ajuda.
Si teniu dubtes sobre la seva identificació, no ho consumiu.
Els mes de juny s'han notificat 74 alertes a través del RASFF, les principals són:
NI: nombre d'incidències / / aliments afectats.
Salmonel·la (4 pel serotip infantis), en total 18.
Serotip infantis sempre vinculat a carn de pollastre i els seus productes; resta serotips coincideixen en carn i productes d'aviram, però també embotits curats, gluten, hamburguesa, clara d'ou pasteuritzada i carn de gall dindi.
Filets de truita fumada, relacionada amb un brot alimentari.
Gambes pelades i cuites del Vietnam.
En llom de tonyina vermella, relacionat amb una toxiinfecció.
Pop cuit congelat, filets de truita fumada, cansalada curada fumada, salmó fumat, formatge tallat, mortadel·la, mandonguilles d'aviram.
Amines aromàtiques primàries (2)
Culleres per a nadons (procedent Xina)
Consum filets del peix Lutjanus bohar, procedent de la Índia.
Aliments que han provocat una alerta relacionats amb Espanya:
El mes de juny hi ha hagut un total de 62 rebutjos en frontera.
Fruits i fruita seca, herbes i espècies.
Principals països: Índia, Turquia, Argentina, Xina, EEUU i Egipte.
9 incidències vinculades a productes de Turquia, principalment pebrots.
Pebre negre, llavors de sèsam, filets de pollastre congelat, festucs, menjar per a peixos...
Brasil, Uganda, Mauritània, Xina.
Absència documentació UE o per importació il·legal.
Relacionats amb la temperatura, productes del mar.
Divendres 7 de juny, Dia Mundial de la Seguretat Alimentaria
Amb motiu de la celebració del Dia Mundial de la Seguretat Alimentària, el 7 de juny, Bioser, el Departament de Salut de la Generalitat de Catalunya, IRTA, Itram Higiene i la UAB, hem organitzat la jornada Barcelona seguretat alimentaria 2019.
Més higiene, més valor amb l'objectiu de fer èmfasi en el concepte d'higiene i donar-li la rellevància i importància que té dins el concepte de seguretat alimentaria.
Aquest concepte al llarg dels anys ha adquirit un sentit ampli i complex que va més enllà de la innocuïtat i que inclou altres qüestions vinculades que incideixen en la confiança del consumidor i la qualitat del producte.
Els reptes de la seguretat alimentaria, la relació entre alimentació i salut, i les exigències dels consumidors fan de la higiene alimentaria un terme de creixent interès.
La higiene alimentaria és responsabilitat de totes aquelles persones de l'empresa que de manera directa o indirecta tenen relació amb els aliments; només si s'entén la higiene alimentaria com una responsabilitat de tots s'aconseguiran els objectius de l'empresa.
Per aquesta raó el Barcelona seguretat alimentaria pretén ser un lloc de trobada entre els diferents actors del sector (empreses, estaments, universitats, distribuïdors, consumidors, professionals i tècnics del sector) per tal de poder discutir sobre les condicions i mesures necessàries per a poder garantir i millorar la seguretat alimentaria en les empreses del sector.
El programa inclou un bloc de ponències i una taula rodona/debat amb la intervenció d'experts de diferents àrees que permetran donar una visió global de la higiene en les diferents fases de la cadena alimentaria.
Dirigit a directors i responsables de qualitat, seguretat alimentaria i laboratori de:
La Comissió Europea limita el contingut de greixos trans en els aliments a un màxim de 2 grams per 100 grams de greix.
En data 25 d'abril de 2019 s'ha publicat el Reglament (UE) 2019/649 de la Comissió, de 24 d'abril de 2019, que modifica l'annex III del Reglament (CE) núm. 1925/2006 del Parlament Europeu i del Consell pel que fa als greixos trans, que no siguin els greixos trans presents de forma natural en els greixos d'origen animal.
L'annex III del Reglament (CE) núm. 1925/2006 sobre l'addició de vitamines, minerals i altres substàncies determinades als aliments, recull les substàncies que tenen prohibit, restringit o subjecte a control comunitari el seu ús en els aliments.
El nou Reglament modifica aquest annex per limitar el contingut de greixos trans, que no siguin els greixos trans presents de forma natural en els greixos d'origen animal, a un màxim de 2 grams per 100 grams de greix en aliments destinats al consumidor final i aliments destinats al subministrament a la venta al detall a la unió Europea.
A més, com a requisit addicional, el Reglament estableix que els operadors del sector alimentari que subministren a altres operadors del sector alimentari aliments no destinats al consumidor final ni destinats al subministrament de venta al detall, han de garantir que els operadors del sector alimentari subministrats disposin d'informació sobre la quantitat de greixos trans, que no siguin els greixos trans presents de forma natural en els greixos d'origen animal, quan aquesta quantitat sigui superior a 2 grams per cada 100 grams de greix.
Les definicions de "greix" i de "greixos trans", corresponen a les establertes a l'annex I del Reglament (UE) núm. 1169/2011 sobre la informació alimentària facilitada al consumidor.
El Reglament serà d'aplicació a partir del 2 d'abril de 2021.
Preinscripció oberta fins el 30 de juny
Ja esta oberta la preinscripció del Màster Interuniversitari en Seguretat Alimentaria.
Aquest màster assoleix la seva novena edició en el curs 2019-20.
Es tracta d'un màster interuniversitari de 60 crèdits, que dona accés al doctorat i que esta estructurat en tres mòduls:
També compta amb la col·laboració de l'Agència Catalana de Seguretat Alimentària (ACSA), de l'Agència de Salut Pública de Catalunya i el Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació de la Generalitat de Catalunya.
Podeu trobar la informació complerta a l'enllaç: https://www.ub.edu/portal/web/farmacia/masters-universitaris/-/ensenyament/detallEnsenyament/483631
i fer la preinscripció en línia a: https://www.ub.edu/acad/pops/acces/identificacio3.php?
Tots podem contribuir a evitar-les seguint les quatres normes bàsiques per manipular els aliments amb seguretat
Les elevades temperatures de l'estiu i el temps transcorregut entre que es prepara el menjar i es consumeix poden afavorir el creixement microbià i causar una toxiinfecció alimentària (TIA): una malaltia provocada per la ingesta d'aliments contaminats amb microorganismes patògens o les seves toxines.
Per això, l'estiu és l'època més crítica pel que fa a la incidència de les TIA.
Mantenir la cadena del fred des de l'elaboració dels aliments fins a l'hora de consumir-los i respectar les normes d'higiene durant la preparació i la conservació del menjar ajuda a garantir la seguretat dels aliments.
L'any 2017, es van declarar 92 brots de toxiinfecció alimentària i el factor contribuent que va aparèixer amb més freqüència va ser la manipulació no higiènica dels aliments.
Tots podem contribuir a evitar-les seguint les quatres normes bàsiques per manipular els aliments amb seguretat:
Separeu els aliments crus dels que ja estan cuinats per evitar que els aliments crus, que poden contenir microorganismes, contaminin els aliments cuinats o els que es consumeixen crus que ja estiguin nets.
Cuineu bé els aliments perquè no quedin parts crues, a una temperatura que arribi com a mínim als 75 °C en el centre del producte.
Avui, 1 de juliol, entra en vigor el Reial Decret 308/2019 pel qual s'aprova la norma de qualitat del pa
Avui, 1 de juliol de 2019, entra en vigor el Reial decret 308/2019, de 26 d'abril, pel qual s'aprova la norma de qualitat per al pa, que es va publicar al BOE de l'11 de maig i estableix les normes bàsiques de qualitat per a l'elaboració i comercialització del pa a Espanya.
Aquesta nova norma pretén garantir que els ciutadans comprin productes de qualitat perfectament caracteritzats, millorar la informació que reben els consumidors i clarificar les denominacions de venda i de la resta d'informació voluntària que poden utilitzar els operadors.
També facilita la competitivitat del sector del pa, assegura la competència lleial entre indústries (perquè estableix les mateixes condicions per a tots els productors) i facilita la innovació tenint en compte les noves necessitats dels consumidors.
Entre les principals novetats de la nova norma de qualitat cal destacar:
Aquest norma deroga el Reial decret 1137/1984, de 28 de març, pel qual s'aprova la Reglamentació tecnicosanitària per a la fabricació, la circulació i Comerç del Pa i Pans Especials, i els apartats 3.20.36 a 3.20.45 de la secció 4.a del capítol XX del Decret 2484/1967, de 21 de setembre, pel qual s'aprova el text del Codi Alimentari Espanyol.
Els operadors d'empreses alimentàries han d'utilitzar els mateixos mètodes d'assaig reconeguts per a les biotoxines marines i per a la llet que les autoritats competents
La Comissió Europea ha publicat, el 4 de juliol de 2019, el Reglament d'Execució (UE) 2019/1139 de la Comissió, de 3 de juliol de 2019, pel qual es modifica el Reglament (CE) núm. 2074/2005 pel que fa als controls oficials dels aliments d'origen animal relacionats amb els requisits d'informació sobre la cadena alimentària i amb els requisits relatius als productes de la pesca, així com amb la referència a mètodes d'assaig reconeguts per les biotoxines marines i a mètodes d'assaig per a la llet crua i la llet de vaca tractada tèrmicament.
Per garantir un alt nivell de protecció dels consumidors en termes de seguretat alimentària, el Reglament (CE) 2074/2005 ha d'incloure, per tant, l'obligació que els operadors d'empreses alimentàries utilitzin els mateixos mètodes d'assaig reconeguts per a les biotoxines marines i els mateixos mètodes d'assaig per a la llet crua i la llet de vaca tractada tèrmicament que les autoritats competents han d'utilitzar de conformitat amb el Reglament d'Execució (UE) 2019/627.
Com el nou reglament sobre els controls oficials ( Reglament (UE) 2017/625) és aplicable a partir de del 14 de desembre de 2019, el present Reglament ha de ser aplicable a partir de la mateixa data.
En data 29 d'agost de 2019, l'Agència de Salut Pública de Catalunya del Departament de Salut de la Generalitat de Catalunya (ASPCAT) va rebre una notificació de l'Agència Espanyola de Seguretat Alimentària i Nutrició (AESAN) a través del Sistema Coordinat d'Intercanvi Ràpid d'Informació (SCIRI) amb la confirmació de la presència de toxina botulínica en la conserva de tonyina en oli de gira-sol de la marca DIA, un cop analitzats els productes sospitosos del brot d'intoxicació per toxina botulínica.
D'acord amb la informació rebuda, les dades del producte i lot afectat són les següents:
En relació amb les investigacions del brot, el dia 16 d'agost de 2019, l'ASPCAT va rebre una notificació de l'AESAN a través de l'SCIRI, informant que el producte sospitós havia estat distribuït també a Catalunya.
Aquell mateix dia, es van iniciar les actuacions de control oficial corresponents i es va comprovar que el producte ja havia estat tot retirat dels circuïts de venda per part de l'empresa DIA.
Com a mesura de precaució es recomana a les persones que puguin tenir a la seva llar el producte indicat anteriorment, s'abstinguin de consumir-los i els retornin als punts de venda.
L'empresa DIA s'ha compromès a recuperar el producte implicat que pugui estar en possessió dels seus clients.
També es recomana que les persones que hagin consumit el producte indicat anteriorment i que presentin alguna simptomatologia, que acudeixin al seu centre d'atenció primària de referència.
Per a qualsevol dubte, us podeu adreçar a CatSalut Respon trucant al telèfon 061.
Trobareu més informació sobre aquest brot a la pàgina web de l'AESAN:
En cas de rebre nova informació, l'ASPCAT actualitzarà aquest comunicat.
7 de juny, Dia Mundial de la Seguretat Alimentària
Amb motiu de la celebració del Dia Mundial de la Seguretat Alimentària, el 7 de juny, Bioser, el Departament de Salut de la Generalitat de Catalunya, IRTA, Itram Higiene i la UAB, organitzem aquesta Jornada amb la finalitat d'incrementar la conscienciació sobre l'amenaça a nivell mundial que representen les malalties que es transmeten pels aliments, així com reforçar i impulsar que la industria alimentària, l'administració pública i els consumidors en general, se sumin per aconseguir que els aliments siguin segurs i, d'aquesta manera, millorar la salut de la població.
Les elevades temperatures de l'estiu afavoreixen el creixement microbià i poden causar una toxiinfecció alimentària.
Respectar les normes d'higiene durant la preparació del menjar ajuda a evitar-ho.
- Només es pot fer foc a àrees recreatives habilitades pels ajuntaments.
- Sempre ens hem de rentar les mans abans de començar a manipular els aliments.
- Preparem el foc i donem-li temps perquè es faci la brasa.
El foc viu crema la superfície i deixa cru l'interior de la carn.
- Vigilem que la carn està ben cuita i no deixa anar líquids sanguinolents; això ens garantirà que n'hem eliminat possibles gèrmens.
Tampoc la socarrimem perquè afavorirem la formació d'hidrocarburs aromàtics policíclics (HAP), entre els quals hi ha els benzopirens.
- Els HAP poden ser cancerígenes i es formen quan torrem els aliments a la flama.
Per evitar-ho, deixem distància entre la brasa i l'aliment.
- No barregem carn crua amb carn cuita; esperem-nos que tota estigui cuita per reomplir novament la graella amb carn crua.
No col·loquem la carn cuita en les mateixes safates on hi havia la carn crua, ni tampoc utilitzem els mateixos estris per una i altra carn.
L'Autoritat Europea de Seguretat Alimentària (EFSA) ha publicat un informe tècnic que resumeix les activitats de tots els grups implicats en el procediment d'identificació de riscos emergents, els problemes identificats al llarg del 2018 i una descripció de metodologies desenvolupades.
Els objectius principals de les activitats de l'EFSA en matèria de riscos emergents són:
En aquest informe es presenten resums dels procediments d'identificació de riscos emergents que fan servir diferents grups d'interès.
En total, l'any 2018, es van discutir 18 possibles problemes emergents potencials.
Els problemes es van classificar
5 dels 18 possibles problemes emergents no es van considerar com a problemes emergents perquè no complien els criteris establerts en la definició de l'EFSA de risc emergent (nou perill, augment de l'exposició o un nou grup susceptible) o perquè es considerava un problema de gestió de riscos i, per tant, no de l'EFSA.
El Grup de treball de riscos emergents de l'EFSA va revisar el procés d'identificació de riscos emergents per descriure millor el paper de les xarxes de coneixement de l'EFSA en la identificació de possibles problemes, la redacció i la revisió de notes informatives mitjançant consulta amb diferents parts interessades i la caracterització dels problemes segons els criteris ja establerts (novetat, la gravetat de la repercussió), però també proporcionant recomanacions clares a altres parts interessades.
La comunicació és una part fonamental del procediment d'identificació de riscos emergents.
Els resultats de l'estudi de percepció de la UE no van indicar que els riscos emergents suposessin nivells de preocupació més alts que els riscos coneguts.
El frau alimentari preocupava més els consumidors que altres tipus de riscos emergents.
El frau alimentari pot ser origen important de riscos emergents en matèria de seguretat alimentària i és important integrar millor els treballs d'avaluació del risc en matèria de seguretat alimentària en les investigacions sobre fraus alimentaris.
Dins del cinquè estudi de dieta es presenta el capítol sobre l'arsènic.
Aquesta primer capítol s'engloba en el conjunt dels metalls pesants estudiats.
Aquest és el segon estudi on es fa especiació analítica de l'arsènic inorgànic i per tant encara no es poden establir tendències però l'exposició dietètica de la població ha baixat respecte l'estudi anterior (2012) i tots els grups de població es troben per sota dels valors de seguretat establerts.
El 6 de juliol se celebra el Dia Mundial de les zoonosis
El 6 de juliol se celebra el Dia Mundial de les zoonosis en commemoració a Louis Pasteur que el mateix dia de l'any 1885 va administrar amb èxit a primera vacuna enfront d'una zoonosi (en aquest cas la ràbia).
Les zoonosis són el conjunt de malalties infeccioses que es transmeten, en condicions naturals, entre els animals vertebrats i les persones.
Són molt diverses i comporten un problema de salut pública, tant a Catalunya com arreu del món.
Són causades per virus, bacteris, paràsits, fongs o prions.
Segons l'OMS, dels 1.415 agents patògens humans coneguts en el món, el 61% són zoonòtics.
La prevenció és una eina clau per evitar l'aparició de malalties en general i de zoonosis en particular.
Una de les zoonosis que podem evitar és l'anisakiosi.
L'anisakiosi és una zoonosis que es produeix en l'home a causa del consum de peix cru o insuficientment cuinat parasitat amb larves d' Anisakis spp.
Tota la població és susceptible de desenvolupar un quadre intestinal per Anisakis després del consum de peix cru o poc cuinat.
L'anisakiosi humana és un problema de salut pública la incidència està augmentant en els últims anys a tot el món, sobretot en aquells països amb elevat consum de peix.
Les mesures preventives són essencials per controlar aquesta malaltia:
Prevenció de toxiinfeccions alimentàries centrades en el consum de vegetals crus
És important respectar unes normes d'higiene durant la preparació de les fruites i les verdures, que ajuden a garantir que els aliments siguin segurs.
Part de la nostra dieta està constituïda pel consum de fruites i verdures que consumim crues, i tendeix a augmentar gràcies a una oferta diversificada, especialment en la temporada d'estiu.
Hi ha nombrosos estudis que demostren els beneficis de consumir fruites i verdures, fins al punt que la recomanació oficial és de menjar-ne cinc al dia.
Els vegetals crus poden ser portadors de gèrmens, i alguns poden ser patògens per a l'ésser humà.
Aquests gèrmens són generalment sensibles a la cocció; però en absència de cocció s'ha de minimitzar el risc associat al consum d'aliments crus amb accions en diferents punts del recorregut de la granja a la taula.
Per als vegetals que es consumeixen crus cal respectar les tres normes bàsiques d'higiene, es a dir, netejar, separar i refredar.
A l'hora de preparar i servir el menjar:
Eviteu la contaminació encreuada, és a dir, la propagació de bacteris d'un aliment cru a un aliment preparat pel consum o cuinat.
Netegeu els estris de cuina després de manipular aliments crus com la carn, el pollastre i els ous, i eviteu el contacte dels aliments crus amb els aliments un cop cuinats.
Si heu de viatjar: Els consumidors també han de prendre precaucions en l'alimentació a l'hora de viatjar, particularment a països on són freqüents determinades infeccions alimentàries.
Hi ha recomanacions en matèria d'higiene alimentària adaptades a diferents destinacions.
De vegades, el més recomanable en determinades destinacions és menjar els vegetals sempre cuits.
Tots podem ajudar a evitar les toxiinfeccions alimentàries.