Informació referent a la normativa comunitària sobre ajuts estatals de recerca, desenvolupament i innovació (R+D+I)
Despeses subvencionables en el marc de la convocatòria.
Recomanacions per a l'acord d'agrupacions en tecnologies emergents: principals aspectes organitzatius que han de desenvolupar les parts, tal com estableix la base 2.4 d'aquesta Ordre.
El Consell Europeu va aprovar l'estratègia Europa 2020, que fixa el marc general d'actuació en què s'han de centrar els esforços de la política de cohesió europea finançada per mitjà dels fons estructurals i d'inversió europeus, entre els quals hi ha el Fons Europeu de Desenvolupament Regional (FEDER).
Una de les línies d'actuació recollides és el desenvolupament intel·ligent, que consisteix a afavorir una economia basada en el coneixement i la innovació, amb l'objectiu d'assolir una inversió publicoprivada en R+D que impliqui de mitjana el 3% del producte interior brut del conjunt de la Unió Europea.
Aquests objectius generals es concreten en uns objectius temàtics en els quals han d'incidir els fons estructurals i d'inversió europeus, i que estan recollits per l'article 9 del Reglament (UE) núm. 1303/2013, del Parlament Europeu i del Consell, de 17 de desembre, pel qual s'estableixen disposicions comunes relatives al Fons Europeu de Desenvolupament Regional, al Fons Social Europeu, al Fons de Cohesió, al Fons Europeu Agrícola de Desenvolupament Rural i al Fons Europeu Marítim i de la Pesca, i pel qual s'estableixen disposicions generals relatives al Fons Europeu de Desenvolupament Regional, al Fons Social Europeu, al Fons de Cohesió i al Fons Europeu Marítim i de la Pesca, i es deroga el Reglament (CE) núm. 1083/2006, del Consell.
El Programa Operatiu FEDER (en endavant, PO FEDER) de Catalunya 2014-2020 se centra en tres àmbits prioritaris: recerca innovació, dinamisme empresarial i economia verda.
En l'àmbit de la recerca i innovació, el PO FEDER defineix com a objectiu potenciar la recerca, el desenvolupament experimental i la innovació i preveu actuacions per fomentar la col·laboració publicoprivada i avançar en el procés d'especialització intel·ligent.
El Govern de Catalunya, alineat amb Europa 2020, va aprovar, l'abril de 2012, l'estratègia Catalunya 2020 (ECAT 2020), el seu full de ruta per reactivar l'economia i reorientar el sector productiu cap a un model econòmic més intel·ligent, més sostenible i més integrador.
Una aportació primordial de l'ECAT 2020 ha estat la definició d'un marc estratègic i coherent per a l'impuls, la coordinació i el seguiment de les polítiques públiques que reforcen els avantatges competitius de Catalunya, al temps que contribueixen a la consolidació de Catalunya a Europa i al món com un país de base industrial, amb una economia oberta, competitiva i sostenible.
En el marc de l'ECAT 2020 i del nou enfocament de la política de cohesió de la UE per al període 2014-2020, que aposta per la recerca i la innovació com a motor per a la competitivitat empresarial i el creixement sostenible de l'economia europea, el Govern de Catalunya va aprovar, el febrer de 2014, l'Estratègia de Recerca i Innovació per a l'Especialització Intel·ligent de Catalunya (RIS3CAT).
El disseny de la RIS3CAT s'ha fonamentat en la identificació dels àmbits d'especialització futura, en la definició d'àmbits prioritaris d'actuació per a les polítiques públiques i en l'impuls d'instruments per implementar l'estratègia i superar possibles obstacles que dificultin el creixement econòmic real i sòlid a Catalunya.
Els principals reptes per al sistema català de recerca i innovació són incrementar l'esforç en R+D+I i incrementar la cooperació i les aliances estratègiques entre empreses i entre empreses i el sistema productor de coneixement.
La RIS3CAT defineix quatre objectius estratègics:
Reforçar la competitivitat del teixit empresarial mitjançant la millora de l'eficiència dels processos productius, la internacionalització i la reorientació dels sectors consolidats cap a activitats de més valor afegit.
Potenciar noves activitats econòmiques emergents a partir de la recerca, la creativitat i la innovació, per crear i explotar nous nínxols de mercat.
Consolidar Catalunya com a pol europeu de coneixement i connectar les capacitats tecnològiques i creatives amb els sectors existents i emergents del territori.
Millorar globalment el sistema català d'innovació, reforçar la competitivitat de les empreses, particularment de les pimes, i orientar les polítiques públiques cap al foment de la innovació, la internacionalització i l'emprenedoria.
L'esquema de desenvolupament dinàmic de la RIS3CAT preveu la incorporació de les activitats emergents al teixit productiu com un procés d'anticipació i d'adaptació als canvis tecnològics i als nous escenaris competitius.
Així doncs, tenint en compte aquest segon eix, l'objectiu del Govern de Catalunya és impulsar la recerca i la innovació d'activitats capdavanteres, disruptives i d'alt valor afegit, per les quals la Unió Europea ha fet una clara aposta de futur, cap al món empresarial, tant incipient com consolidat, amb la intenció de generar un teixit industrial nou, líder, modern i perdurable en el temps i noves oportunitats de mercat.
Les condicions imprescindibles perquè un sector sigui considerat emergent són:
1.L'existència de coneixement científic i tecnològic que constitueixi una base sòlida per al desenvolupament de noves tecnologies per al sector.
2.L'existència d'un sector industrial i de serveis, que pot ser incipient, que tingui capacitat de créixer, d'adaptar-se o de transformar-se.
Així mateix, es consideren activitats emergents les que compleixen, com a mínim, tres dels cinc requisits següents:
Són activitats situades en la intersecció d'almenys dos àmbits sectorials o d'una tecnologia amb un àmbit sectorial de la RIS3CAT.
Són activitats que responen a una nova demanda del mercat, sovint associada a un repte social.
Són activitats que, a escala mundial, tenen un potencial de creixement superior al creixement mitjà del sector en què s'emmarquen.
Són activitats en què Catalunya té avantatges competitius diferencials que en faciliten el desenvolupament.
El nombre d'empreses i el volum de negoci de l'activitat a Catalunya és superior a la mitjana del seu sector en els darrers dos anys (aquest criteri només s'aplica a les activitats en fase de creixement).
Les activitats emergents per les quals aposta actualment el Govern de Catalunya, que tenen un elevat potencial per generar noves activitats econòmiques, són les següents: cervell humà, dades massives en ciències de la vida, energia de fusió, grafè, indústria 4.0, internet de les coses, manufactures additives (3D), tecnologia de processadors de baix consum i tecnologies quàntiques.
Pel que fa a grafè, cervell humà i tecnologies quàntiques, són iniciatives de recerca emblemàtiques de les tecnologies futures i emergents (FET Flagships), dins del programa marc de l'Horitzó 2020, i consisteixen en iniciatives científiques que aborden reptes científics i tecnològics de caràcter interdisciplinari a gran escala.
L'octubre de 2013, la Comissió Europea, dins del setè programa marc de recerca (FP7), va llançar dos projectes FET Flagships: grafè i cervell humà.
El grafè té un gran potencial per suportar noves tecnologies disruptives i per substituir els materials utilitzats fins ara, però també per produir nous mercats i aplicacions.
El Flagship pretén portar el grafè i els materials relacionats des de l'àmbit de la recerca bàsica a les aplicacions industrials i socials en el termini de deu anys.
D'altra banda, la comprensió del cervell humà és un dels reptes de la ciència més importants del segle xxi.
Utilitzant les TIC, el Flagship de cervell humà vol proporcionar als investigadors mundials eines TIC i models matemàtics per compartir i analitzar les grans dades cerebrals que necessiten per entendre com funciona el cervell humà i per emular les seves capacitats computacionals.
Finalment, l'abril de 2016, la Comissió va adoptar la European Cloud Initiative i va anunciar el seu pla per llançar una iniciativa Quantum Technology (QT) Flagship.
L'objectiu de la iniciativa QT Flagship és reforçar el lideratge científic i l'excel·lència científica europea en la recerca quàntica i convertir els resultats en oportunitats tecnològiques concretes que pugui assumir la indústria.
El Flagship està sent impulsat per un grup de 24 experts d'alt nivell nomenats per la Comissió Europea.
Les dades massives en ciències de la vida són un tema clau dins d'ELIXIR, una organització intergovernamental creada al si del Consell d'Europa i ESFRI (European Strategy Forum on Research Infrastructures), que aplega els recursos documentals sobre les ciències de la vida de tot Europa.
Aquests recursos inclouen bases de dades, eines de programari, materials de formació, emmagatzematge en el núvol i superordinadors.
A ELIXIR hi participen 21 estats membres i més de 180 organitzacions de recerca.
Va ser fundada el 2014 i actualment està desenvolupant el seu primer programa científic de cinc anys de durada.
Pel que fa a la internet de les coses (IoT), els últims dos anys la Comissió Europea ha adoptat diverses mesures de suport per accelerar l'adopció de la IoT i, d'aquesta manera, donar curs a la seva potencialitat dins d'Europa en benefici dels ciutadans i les empreses europees.
El març de 2015, la Comissió Europea va llançar l'Aliança per a la Innovació en la internet de les coses (AIOTI), per estendre la innovació a totes les indústries i sectors empresarials de la IoT i, d'aquesta manera, transformar idees en solucions i models de negoci.
Així mateix, durant el mateix any, l'estratègia Digital Single Market (DSM) va incloure elements que portaran Europa un pas més enllà en l'acceleració de l'evolució de la internet de les coses.
En particular, l'estratègia subratlla la necessitat d'evitar la fragmentació i fomentar la interoperabilitat de la IoT per assolir el seu potencial.
Pel que respecta a la indústria 4.0 i manufactures additives (3D), en la comunicació de 2014 "Per a un renaixement industrial europeu", la Comissió Europea va afirmar que les tecnologies digitals (incloses la informàtica en núvol, la big data, les noves aplicacions industrials d'internet, les fàbriques intel·ligents, la robòtica i la impressió 3D) són essencials per augmentar la productivitat europea mitjançant la redefinició de models empresarials i la creació de nous productes i serveis.
L'energia de fusió és la raó de ser de Fusion for Energy (F4E), una organització de la Unió Europea que té l'objectiu de gestionar la contribució europea al Reactor Experimental Termonuclear Internacional (ITER), el projecte científic més gran per demostrar la viabilitat de la fusió com a font d'energia.
F4E col·labora amb el sector industrial, les pimes, les universitats i els instituts de recerca europeus per desenvolupar i proporcionar els components d'alta tecnologia per a l'ITER, a banda de prestar serveis d'enginyeria, manteniment i suport.
L'organització es va crear l'abril de 2007 per un període de 35 anys, per decisió del Consell de la Unió Europea a través del Tractat constitutiu de la Comunitat Europea de l'Energia Atòmica (EUROATOM).
A més, per acord de la Unió Europea estarà ubicada al Campus Diagonal-Besòs fins a l'any 2042.
Finalment, a la comunicació sobre la European Cloud Initiative (COM(2016) 178), la Comissió Europea anunciava la seva voluntat de donar suport, junt amb els estats membres i la indústria europea, a la creació d'un ecosistema en computació d'altes prestacions (High Performance Computing, HPC) i big data que pogués competir a primer escala mundial.
Aquesta comunicació establia diferents objectius, entre els quals crear les condicions perquè aquest ecosistema fos capaç de desenvolupar nova tecnologia domèstica europea basada en processadors d'alta capacitat i baix consum energètic ( low power HPC chips ).
Aquesta tecnologia hauria de donar oportunitats d'independència tecnològica a la UE i permetre que els nous supercomputadors que operaran a l'exaescala puguin estar basats en aquests processadors europeus.
En resposta a aquesta comunicació, set estats membres (Alemanya, França, Itàlia, Espanya, Països Baixos, Portugal i Luxemburg) van signar el passat mes de març la declaració EuroHPC, en la qual es comprometen a fer tot el possible per aconseguir els objectius marcats per la Comissió Europea en aquest àmbit.
En definitiva, es vol potenciar la valorització i la transferència de coneixement i les capacitats d'absorció del teixit productiu, de manera que, una vegada incorporat aquest coneixement en els processos, els productes i els serveis, generi un valor afegit alt per a les empreses i la societat.
És aplicable l'Acord de Govern GOV/85/2016, de 28 de juny, pel qual s'aprova la modificació del model tipus de bases reguladores aprovat per l'Acord GOV/110/2014, de 22 de juliol, pel qual s'aprova el model tipus de bases reguladores dels procediments per a la concessió de subvencions, en règim de concurrència competitiva, tramitats per l'Administració de la Generalitat i el seu sector públic, i se n'aprova el text íntegre.
1.1 Aquesta Ordre té per objecte aprovar les bases reguladores que han de regir l'assignació de cofinançament procedent del Fons Europeu de Desenvolupament Regional (FEDER) per a la realització de projectes de valorització i transferència de resultats del coneixement frontera o de la recerca en general, per accelerar la introducció al mercat de nous productes o processos disruptius, o bé generar un benefici social significatiu.
1.2 Aquestes bases, que figuren a l'annex 1 d'aquesta Ordre, s'han de publicar íntegrament al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya (DOGC).
Aquesta Ordre entra en vigor l'endemà de la seva publicació al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya (DOGC).
Contra aquesta Ordre o les seves bases es pot interposar un recurs contenciós administratiu davant la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya en el termini de dos mesos comptats des de l'endemà de la seva publicació, segons el que preveu l'article 46 en relació amb l'article 10 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa.
1.1 L'objecte d'aquestes bases és l'assignació de cofinançament procedent del Fons Europeu de Desenvolupament Regional (FEDER) a agrupacions en tecnologies emergents per a la realització de projectes concrets de valorització i transferència de resultats del coneixement frontera o de la recerca en general, per accelerar la introducció al mercat de nous productes o processos disruptius o bé generar un benefici social significatiu.
Les agrupacions en tecnologies emergents han d'actuar com a plataformes pilot de demostració de noves tecnologies adreçades al teixit productiu i amb orientació de mercat.
Poden optar a aquests ajuts les agrupacions en tecnologies emergents en els àmbits següents: cervell humà, dades massives en ciències de la vida, energia de fusió, grafè, indústria 4.0, internet de les coses, manufactures additives (3D), tecnologia de processadors de baix consum i tecnologies quàntiques.
Només es finança una proposta en cadascun dels àmbits i el finançament és per als membres de les agrupacions que compleixin els requisits per ser beneficiaris.
Els ajuts regulats mitjançant aquestes bases s'emmarquen en l'actuació 1.2.2.5, projectes col·laboratius de R+D+i dels criteris i procediments per a la selecció d'operacions aprovats pel Comitè de Seguiment del Programa operatiu FEDER de Catalunya 2014-2020; dins de l'eix prioritari 1, Potenciar la recerca, el desenvolupament tecnològic i la innovació; la prioritat d'inversió 1.2, Foment de la inversió empresarial en R+i, el desenvolupament de vincles i sinèrgies entre les empreses, els centres d'
R+D i el sector de l'ensenyament superior, en particular mitjançant el foment de la inversió al desenvolupament; l'objectiu específic 1.2.2, Transferència de coneixement i cooperació entre empreses i centres de recerca.
1.2 L'objectiu primordial d'aquests projectes ha de ser apropar-se, en la mesura del que sigui possible, a l'aplicació real de la tecnologia.
Sigui quin sigui l'estat de maduració de la tecnologia de cadascun dels projectes, és condició que a la seva finalització s'hagi avançat pel que fa a la maduració de la tecnologia respecte a l'inici.
Les agrupacions en tecnologies emergents han de presentar un programa d'actuacions, que ha d'incloure un projecte de coordinació de l'agrupació i alguns projectes col·laboratius de valorització i transferència de resultats de l'R+D, d'acord amb el que es preveu a la base 4.
1.3 La durada dels projectes és de fins a tres anys i el termini d'execució de les activitats finançades ha d'estar comprès entre l'1 de gener de 2018 i el 31 de desembre de 2022.
Només són elegibles les despeses pagades entre l'1 de gener de 2018 i el 31 de desembre de 2023.
Excepcionalment, en cas de pròrroga del projecte (d'acord amb el que s'estableix a la base 16.2) poden ser elegibles les despeses meritades fins a la data que s'estableixi a la pròrroga, però en qualsevol cas ni el termini d'execució ni el termini de pagament no poden superar el 31 de desembre de 2023.
En el moment de presentar la sol·licitud, el projecte no pot haver finalitzat materialment o haver estat executat íntegrament, d'acord amb el que preveu l'article 65.6 del Reglament (UE) núm. 1303/2013 del Parlament Europeu i del Consell, de 17 de desembre de 2013.
Requeriments de les agrupacions en tecnologies emergents
Les agrupacions en tecnologies emergents les formen un mínim de 5 membres, que han de ser entitats públiques o privades sense ànim de lucre amb activitat d'R+D+i en aquests àmbits.
També hi poden col·laborar empreses, associacions d'empreses i altres entitats d'especial rellevància en el sector productiu.
En qualsevol cas, tots els membres i els col·laboradors han de tenir establiment operatiu a Catalunya i cada membre pot participar en més d'una agrupació emergent.
Un dels membres de les agrupacions en tecnologies emergents ha d'actuar com a entitat coordinadora.
L'entitat coordinadora sol·licita l'acreditació de l'agrupació, l'ajut per al projecte de coordinació i la resta de projectes segons el programa d'actuacions.
És la responsable del projecte de coordinació de l'agrupació i pot participar també en altres projectes del programa d'actuacions.
2.2 Objectius de les agrupacions en tecnologies emergents.
Els objectius de les agrupacions en tecnologies emergents són els següents:
Transformació dels resultats de la recerca en productes i processos disruptius, intensius en coneixement i d'alt valor afegit.
Augment del pes de les activitats de contingut tecnològic elevat i alt valor afegit en el teixit productiu.
Generació de nova activitat empresarial en àmbits emergents amb un potencial de creixement elevat.
Creació de noves empreses en àmbits emergents.
Renovació del teixit productiu amb activitats d'alt valor afegit i intensives en coneixement.
Generació d'ocupació amb qualificació elevada i retenció de talent en el territori.
Aquestes agrupacions es creen amb la intenció de perpetuar-se més enllà de la durada dels projectes, és a dir, han de ser un embrió associatiu a llarg termini i amb perspectives de futur.
Poden ser entitats coordinadores les entitats públiques o privades sense ànim de lucre amb activitat d'R+D+I amb establiment operatiu a Catalunya.
L'entitat coordinadora de l'agrupació té les funcions i les obligacions següents:
a) Representar l'agrupació i ser la interlocutora única amb l'Administració.
b) Sol·licitar l'ajut per a l'agrupació en tecnologies emergents i presentar el programa d'actuacions.
c) Elaborar i implementar el projecte de coordinació de l'agrupació, que implica gestionar-la i ser responsable de la coordinació dels membres i de la interlocució davant l'Administració.
d) Canalitzar les consultes i les incidències que es derivin de la implementació del programa d'actuacions.
e) Coordinar, convocar i preparar les reunions per fer el seguiment del desenvolupament del programa d'actuacions, així com emetre i trametre a qui correspongui la documentació que s'hi generi.
Reportar l'evolució del programa d'actuacions per fer-ne el seguiment.
f) Comunicar a l'òrgan concedent la proposta dels canvis en les agrupacions i en les assignacions o dotacions per projecte/membre.
g) Comunicar a l'òrgan concedent els canvis, les modificacions i les incidències en la implementació dels projectes del programa d'actuacions.
h) Ser el responsable operatiu del programa d'actuacions, que comporta coordinar l'elaboració i presentar, en temps i forma, les justificacions tècniques i financeres, parcials i totals, de tots els projectes del programa.
i) Fer el seguiment dels indicadors de l'agrupació en tecnologies emergents.
2.4 Acord d'agrupació en tecnologies emergents
En el moment de la sol·licitud, els membres de l'agrupació en tecnologies emergents han de disposar d'un esborrany d'acord d'agrupació on s'han de descriure els principals aspectes organitzatius i de gestió interna de l'agrupació, segons les recomanacions que es poden trobar a l'annex 4 d'aquestes bases.
Des de la recepció de la resolució provisional de concessió de l'ajut, si s'escau, l'agrupació en tecnologies emergents disposa d'un període màxim de 30 dies naturals perquè l'entitat coordinadora enviï a la SUR l'acord d'agrupació signat per tots els membres de l'agrupació, amb les modificacions, si s'escau, que l'òrgan concedent hagi sol·licitat.
En cas de no presentar aquest document en el termini anterior, es considera que s'ha desistit de la sol·licitud.
Poden ser beneficiaris d'aquests ajuts les universitats, els centres de recerca, els centres tecnològics i altres entitats sense ànim de lucre que tinguin establiment operatiu a Catalunya on desenvolupin tota o part de l'activitat de recerca.
Es valorarà positivament la col·laboració, en les agrupacions emergents, d'empreses, associacions d'empreses i altres entitats d'especial rellevància en el sector productiu, però aquestes no poden ser beneficiàries dels ajuts.
Les entitats beneficiàries han de complir els requisits següents:
e) No haver demanat o obtingut altres ajuts públics o privats per a la mateixa activitat l'import dels quals, sumat al cofinançament FEDER previst, superi l'import de la despesa elegible imputable a les activitats incloses en les sol·licituds d'ajut vinculades a aquestes bases.
h) En cas que l'entitat tingui una plantilla igual o superior a 25 persones, indicar, d'acord amb els agents socials, els mitjans que utilitzen per prevenir i detectar casos d'assetjament sexual i d'assetjament per raó de sexe i d'intervenir en llurs centres de treball, de conformitat amb la Llei 5/2008, de 24 d'abril, del dret de les dones a erradicar la violència masclista.
k) En cas de les fundacions i les associacions, haver adaptat els seus estatuts a la Llei 5/2011, de 19 de juliol, de modificació de la Llei 4/2008, de 24 d'abril, del llibre tercer del Codi civil de Catalunya, relatiu a les persones jurídiques.
l) En el cas de les fundacions, haver presentat els comptes anuals davant el Protectorat de Fundacions.
m) Complir l'obligació de respectar la igualtat de tracte i d'oportunitats en l'àmbit laboral i, amb aquesta finalitat, adoptar mesures adreçades a evitar qualsevol tipus de discriminació laboral entre homes i dones, d'acord amb el que estableix la Llei orgànica 3/2007, de 22 de març, per a la igualtat efectiva de dones i homes, i no haver estat mai objecte de sancions administratives fermes ni de sentències fermes condemnatòries, de conformitat amb la Llei 17/2015, de 21 de juliol, d'igualtat efectiva de dones i homes.
En el cas de les empreses de més de 250 persones treballadores han d'elaborar i aplicar amb caràcter obligatori un pla d'igualtat, d'acord amb el que estableix l'article 45 de la Llei orgànica 3/2007, de 22 de març.
L'acreditació d'aquests requisits es farà mitjançant la declaració responsable corresponent incorporada en el formulari electrònic de sol·licitud de l'aplicació SIFECAT.
Tipologia dels projectes per cofinançar
Tal com s'indica a la base 1.2, les agrupacions en tecnologies emergents han de presentar un programa d'actuacions, que ha d'incloure un projecte de coordinació de l'agrupació i alguns projectes col·laboratius de valorització i transferència de resultats de l'R+D.
Els projectes col·laboratius de valorització i transferència de coneixement han de ser d'impacte elevat i comportar la maduració de la tecnologia respecte a l'inici.
Projectes que desenvolupin eines analítiques per a la simulació o l'anàlisi de la recerca aplicada i que formulin conceptes tecnològics.
Aquesta simulació, prèvia a l'experimentació pràctica, ha de permetre avançar cap a l'obtenció d'un prototip estalviant riscos i costos innecessaris.
Projectes on es mesurin paràmetres d'interès i es comparin amb les prediccions analítiques per a sistemes crítics on es validin proves de concepte.
Projectes d'implementació i prova de prototips autònoms i d'integració d'elements tecnològics.
Projectes de validació tecnològica on es provin prototips en entorns industrials representatius i on els elements de la tecnologia bàsica estiguin integrats amb elements de suport raonablement realistes.
Projectes de demostració tecnològica de prototips en qualsevol entorn industrial: prototipificació d'implementacions en problemes realistes a gran escala.
Projectes de demostració de prototips de sistemes en entorns operacionals.
Projectes de finalització del desenvolupament del sistema on tota la funcionalitat es provi en escenaris simulats i operatius i es completi tota la verificació i validació del prototipus.
Els projectes poden preveure, entre d'altres, la mobilitat de personal científic i tècnic entre entitats, programes de formació específics, estudis de patents, mercat i altres de rellevants per a la consecució del projecte, així com el suport a la creació de noves empreses de base tecnològica.
El projecte de coordinació inclourà les actuacions necessàries per harmonitzar i organitzar l'agrupació des del punt de vista administratiu.
També podrà incloure altres actuacions de valorització i transferència al mercat diferents dels projectes pròpiament, així com serveis comuns i infraestructures de caràcter transversal.
Les activitats a desenvolupar s'hauran d'ajustar a la definició d'activitat no econòmica de l'apartat 2.1.1 lletra b) del Marc sobre ajuts estatals de recerca, desenvolupament i innovació, publicat mitjançant Comunicació de la Comissió (2014/C 198/01) publicada al DOUE el 27 de juny de 2014.
5.1 A la convocatòria s'establirà l'import global màxim procedent dels fons FEDER de la Unió Europea assignats al programa operatiu FEDER de Catalunya 2014-2020 (PO FEDER Catalunya).
5.2 L'import del cofinançament ha de ser com a màxim el 50% de la despesa elegible acceptada d'acord amb els criteris establerts, amb un màxim de 2 milions d'euros de cofinançament, que anirà a càrrec del Fons Europeu de Desenvolupament Regional (FEDER) d'acord amb la normativa específica aplicable.
5.3 Si els imports justificats de despesa subvencionable resultessin inferiors al cost inicialment pressupostat, el cofinançament del PO FEDER Catalunya 2014-2020 es reduirà en la mateixa proporció, de manera que el cofinançament rebut per les entitats beneficiàries sempre s'ha de mantenir com a màxim en el 50% de la despesa elegible justificada.
Això amb el benentès que la minoració de la despesa del projecte segueixi permetent el compliment de l'objectiu de la subvenció.
En cas contrari, ha de comportar l'activació del procediment de revocació.
5.4 La concessió del cofinançament a les operacions seleccionades queda condicionada a la concessió efectiva del FEDER per part de la Unió Europea.
La pèrdua de finançament d'aquesta convocatòria per qualsevol motiu que no sigui imputable a l'Administració de la Generalitat de Catalunya comportarà la correlativa extinció del dret de les entitats seleccionades a percebre el cofinançament.
6.1 Es consideren despeses subvencionables les que estiguin relacionades directament amb l'execució dels projectes objecte de la convocatòria, que s'hagin compromès en el període d'execució i que compleixin les normes recollides a l'Ordre HFP/1979/2016 per a ser considerades subvencionables en el moment de la justificació de l'ajut.
Les despeses han de ser identificables, controlables i subjectes als preus de mercat i als principis de publicitat, concurrència i transparència, si s'escau.
En particular, es poden justificar les despeses següents:
a) El personal que compleixi les condicions següents: ha de realitzar activitats que la institució beneficiària no faria si no dugués a terme l'operació; ha de treballar directament en l'operació i justificar la dedicació de tota o part de la seva activitat, i les despeses corresponents no poden incórrer en sobrefinançament d'acord amb allò que disposa l'article 19.3 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions.
b) Contractació de serveis d'assistència, formació, viatges i allotjaments, lloguer d'equips o altres, incloent-hi consultoria i assessorament jurídic per a activitats relacionades directament amb l'objecte de la subvenció.
Queden exclosos els contractes que es puguin fer entre els integrants de l'agrupació amb les finalitats descrites en aquest paràgraf.
c) Adquisició de béns d'equipament (nova inversió i amortitzacions), inclòs el lísing.
Només són elegibles les adquisicions fetes el primer any d'execució de l'operació.
Aquesta restricció no s'aplica al lísing ni a les amortitzacions.
e) Altres despeses directes: formació, hores de computació, participació en fires i congressos, dietes i indemnitzacions per desplaçaments i viatges, imports pagats per protecció de propietat intel·lectual, subscripcions a bases de dades en línia, despeses de divulgació i publicitat i similars que no es puguin classificar com a contractació de serveis i estiguin directament relacionades amb l'objecte de la subvenció.
f) Despeses indirectes, el 25% de les despeses directes, excloses les que es generin a partir d'un treball o servei subcontractat a tercers i que es dugui a terme fora de les instal·lacions de l'entitat beneficiària.
L'annex 3 recull la descripció detallada dels diferents conceptes de despesa subvencionable.
6.2 En cap cas no es consideren despeses finançables els impostos indirectes, els impostos personals sobre la renda, les contribucions en espècie, els interessos deutors de comptes bancaris i altres despeses financeres, els interessos, recàrrecs i sancions administratives i penals, i els tributs i les despeses de procediments judicials.
6.3 En compliment de l'article 31.3 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, quan l'import de la despesa elegible superi la quantitat establerta per al contracte menor en el Text refós de la Llei de contractes del sector públic, aprovat pel Reial decret legislatiu 3/2011, de 14 de novembre, l'entitat beneficiària ha de sol·licitar com a mínim tres ofertes de diferents proveïdors, amb caràcter previ a la contractació del compromís per a l'obra, la prestació del servei o el lliurament del bé, llevat que per les seves característiques especials no hi hagi en el mercat un nombre suficient d'entitats que els realitzi, presti o subministri.
6.4 La despesa ha d'estar efectivament incorreguda i realment abonada abans de la justificació econòmica, llevat de les despeses que es calculin per un mètode simplificat, a partir d'un percentatge fix o barem estàndard de costos unitaris.
Les entitats beneficiàries no poden pagar en efectiu operacions en les quals una de les parts contractants sigui empresari o professional i que tinguin un import igual o superior a la quantitat que estableix la normativa vigent, actualment 2.500,00 euros.
7.1 Cada agrupació en tecnologies emergents, mitjançant l'entitat coordinadora de l'agrupació, pot presentar una única sol·licitud on s'han de detallar, entre altres termes, l'àmbit emergent en el qual es participa, els membres de l'agrupació i la persona de contacte de cada entitat, inclosa l'entitat coordinadora.
Les persones amb capacitat de representació i signatura de l'entitat que presenta la sol·licitud s'han d'autenticar mitjançant els sistemes de signatura electrònica admesos per la seu electrònica, per a tràmits de nivell mitjà, d'acord amb l'Esquema Nacional de Seguretat (Reial decret 3/2010, de 8 de gener, pel qual es regula l'Esquema Nacional de Seguretat en l'àmbit de l'Administració electrònica).
7.2 Les sol·licituds s'han de presentar per mitjans telemàtics mitjançant la plataforma SIFECAT1420, accessible per mitjà de la pàgina web de la Secretaria d'Universitats i Recerca [URL], sense perjudici del que estableix l'article 16 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre.
7.3 El termini de presentació de sol·licituds és el que determina la convocatòria.
7.4 La sol·licitud s'ha d'acompanyar d'una memòria on s'ha d'incloure:
1) Presentació dels membres de l'agrupació i dades de la persona de contacte de cada membre.
2) Una descripció general de l'agrupació en tecnologies emergents, que ha d'especificar de manera sintètica els punts següents:
Presentació de la situació actual, com a punt de partida de l'agrupació, amb èmfasi en l'impacte i els beneficis socioeconòmics que poden tenir els resultats de la recerca objecte de valorització i transferència.
Aquesta presentació ha de donar resposta a "on som, què volem transferir i per què".
Finalitat de l'agrupació, que ha de concretar la seva raó de ser i cap a on es vol anar.
Objectius generals, que d'incloure la direcció estratègica de l'agrupació i preveure el resultat esperat en un horitzó temporal a mitjà i llarg termini, és a dir, en uns 5-6 anys i a 10 anys vista.
Objectius específics, entesos com a fites específiques i mesurables a tres anys vista, que es poden relacionar amb els indicadors.
Breu resum dels projectes que es duran a terme, i una estimació dels resultats esperats, tant en beneficis d'explotació com d'impacte socioeconòmic
Descripció de les despeses en què cada beneficiari preveu incórrer, amb el contingut definit al punt 4 de l'annex 3.
Caldrà adjuntar un esborrany de l'acord de l'agrupació d'acord amb la base 7.5.
3) Programa d'actuacions: resum executiu dels projectes i descripció tècnica de cadascun dels projectes.
Un dels projectes previstos ha de ser el de coordinació, liderat per l'entitat coordinadora.
4) Calendari previst de desenvolupament de cada projecte.
5) Pressupost desglossat per tipologia de despeses, d'acord amb les recollides al punt 6 d'aquestes bases, per a cadascun dels projectes i per a cada entitat beneficiària.
6) Quadre d'indicadors que permeti mesurar i fer el seguiment dels resultats assolits i del grau de consecució dels objectius específics, així com dels diferents projectes que integren el programa d'actuacions.
Els indicadors són els següents:
a) Indicadors del Programa Operatiu FEDER de Catalunya 2014-2020:
Per a aquests indicadors caldrà especificar un valor inicial per a l'any 2016 i valors objectiu de cadascun dels anys del 2019 al 2023.
Nombre d'empreses que cooperen amb centres de recerca (codi C026).
Investigadors/any participant en el projecte (codi E021), distingint entre homes i dones (codi E021H i codi E021D, respectivament).
Les previsions d'aquest indicador les calcula el sistema SIFECAT basant-se en les anualitats previstes en el pla financer de les operacions individuals.
b) Indicadors de l'Estratègia de Recerca i Innovació per a l'Especialització Intel·ligent de Catalunya (RIS3CAT):
Per a aquests indicadors caldrà especificar un valor inicial per a l'any 2016 i valor objectiu de cadascun dels anys del 2019 al 2023.
Nombre de patents sol·licitades o registrades (codi RIS3-18).
Nombre de llocs de treball creats (codi RIS3-24).
c) Indicadors específics de la convocatòria:
Per a aquests indicadors caldrà especificar un valor inicial per a l'any 2016 i valors objectiu de cadascun dels anys 2019, 2021 i 2023.
Nombre de empreses del sector d'aplicació de l'activitat emergent a escala local.
Nombre de contractes signats amb empreses.
Nombre de llicències de software.
7.5 Altra documentació que cal presentar amb la sol·licitud:
a) Esborrany de l'acord de l'agrupació en tecnologies emergents d'acord amb l'annex 4 d'aquestes bases.
b) En cas d'existència d'altres fonts de finançament, s'ha de presentar una relació detallada on consti l'entitat atorgadora, l'import i l'objecte del finançament, en model normalitzat.
c) Certificat de cadascuna de les entitats beneficiàries conforme disposen de la tresoreria necessària per poder assumir el pagament de la despesa imputable al projecte i que generarà el dret a rebre el cofinançament FEDER.
d) Declaració responsable de cadascuna de les entitats beneficiàries que el projecte subvencionat es pot considerar activitat no econòmica d'acord amb el que es preveu a l'apartat 2.1.1 del Marc sobre ajuts estatals de recerca, desenvolupament i innovació, publicat mitjançant Comunicació de la Comissió (2014/C 198/1, DOUE de 27.6.2014).
7.6 Els models normalitzats dels documents estaran disponibles a la pàgina web de la Secretaria d'Universitats i Recerca [URL] 8.
Els criteris de valoració són els següents:
Definició, continguts i adequació de la memòria, dels seus objectius, dels projectes i dels indicadors a la finalitat de les agrupacions en tecnologies emergents.
Pel que fa a l'agrupació, valor afegit d'aquesta i perspectiva de consolidació i continuïtat (10 punts).
Pel que fa als projectes, originalitat, oportunitat i singularitat dels mateixos (10 punts).
Criteris de viabilitat tècnica i econòmica (15 punts):
Coherència tècnica i econòmica del cronograma i el pressupost amb les actuacions proposades.
Resultats esperats en la societat, capacitat de generar teixit productiu i impacte disruptor en el mercat, especialment en l'entorn més proper (20 punts).
La col·laboració, amb les agrupacions en tecnologies emergents, de les empreses, associacions d'empreses i altres entitats d'especial rellevància en el sector productiu, així com la seva participació activa en els projectes (10 punts).
Per últim, es valorarà que l'agrupació tingui una estratègia a llarg termini (10 punts).
Criteris d'excel·lència científica dels membres de l'agrupació en tecnologies emergents susceptibles de ser beneficiaris de l'ajut (10 punts):
Productivitat científica dels darrers cinc anys, participació en grans iniciatives europees i activitats prèvies de transferència de coneixement.
No poden ser finançables aquells projectes que obtinguin una puntuació inferior als 65 punts.
L'atorgament dels punts a cadascun dels criteris es fa aplicant un percentatge sobre la puntuació màxima en base a la taula següent:
No destaca en la valoració dels diferents criteris, l'interès de la proposta no està clar.
Els objectius i el pla de treball responen a la convocatòria, es preveu l'assoliment dels resultats esperats.
Òrgan instructor, òrgan atorgador i comissió d'avaluació
9.1 L'òrgan instructor és la Direcció General de Recerca.
9.2 L'òrgan competent per resoldre la convocatòria és el secretari d'Universitats i Recerca.
9.3 La selecció dels projectes la durà a terme una comissió d'avaluació formada per sis membres: la persona titular de la Direcció General de Recerca, que n'exercirà la presidència, i cinc vocals nomenats pel president o presidenta, escollits entre experts de l'àmbit de la recerca, la transferència i la innovació de Catalunya i entre el personal adscrit a la Secretaria d'Universitats i Recerca, ACCIÓ i el Comitè de Direcció de la RIS3CAT.
En els casos previstos per l'article 14.3 de la Llei 26/2010, de 3 d'agost, de règim jurídic i de procediment de les administracions públiques de Catalunya, exercirà la suplència del president o presidenta la persona titular de la Subdirecció General de Polítiques Sectorials Científiques i Tecnològiques.
La Comissió d'Avaluació pot acordar rebre assistència d'experts externs per recollir les seves opinions sobre la qualitat cientificotècnica de les propostes admeses, així com d'una persona adscrita a la Direcció General de Recerca que actuï com a secretari o secretària de la Comissió, amb veu però sense vot.
Esmena i millora de la sol·licitud
En qualsevol moment de la tramitació, l'òrgan instructor pot requerir l'aportació de la documentació que consideri necessària per acreditar la concurrència dels requisits previstos en aquestes bases reguladores, en el termini de deu dies i amb la indicació que, si no ho fa, es tindrà per desistit, d'acord amb el que estableix l'article 68 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.
11.1 El procediment de selecció es farà d'acord amb el règim de concurrència competitiva, mitjançant l'avaluació de les sol·licituds en funció dels criteris de valoració referits a la base 8 i la disponibilitat de fons.
11.2 La Comissió d'Avaluació procedirà a atorgar la puntuació d'acord amb els criteris de valoració cientificotècnica de la base 8.
11.3 La Comissió d'Avaluació elaborarà informes individuals d'avaluació per a cadascuna de les propostes presentades.
En aquests informes es faran constar les puntuacions de cadascun dels criteris de valoració cientificotècnica atorgades al projecte presentat, una explicació motivada dels punts atorgats i les observacions efectuades.
A partir dels informes individuals s'elaborarà una llista per ordre de puntuació, amb la indicació de les sol·licituds preseleccionades.
11.4 L'òrgan instructor presentarà a la Direcció General de Promoció Econòmica, Competència i Regulació (DGPECR) la proposta de projectes seleccionats amb detall dels imports susceptibles de ser finançats.
Aquesta Direcció General en farà una revisió, seguint el procediment establert en el Manual de procediments de la Generalitat de Catalunya del PO FEDER 2014-2020 de Catalunya, a fi de comprovar que el procediment de selecció seguit per l'organisme concedent s'ha dut a terme d'acord amb el que estableix l'article 125.3 del Reglament (UE) núm. 1303/2013 del Parlament Europeu i del Consell, de 17 de desembre de 2013, i emetrà un informe de conformitat del procediment de selecció.
11.5 Un cop emès l'informe de conformitat per la DGPECR, la Comissió d'Avaluació elaborarà una acta amb el resultat de les valoracions, que ha d'incloure com a annex les valoracions individuals.
En aquesta acta hi han de figurar dues llistes: una amb les sol·licituds vàlides, ordenades per àmbit emergent i per ordre de puntuació, i en les quals ha de figurar la despesa elegible i el cofinançament que es proposa assignar, i una altra on han de figurar les sol·licituds excloses amb el motiu de l'exclusió.
Per cada àmbit emergent, es proposarà el finançament d'una única sol·licitud i fins a un màxim de 2 milions d'euros per sol·licitud.
b) Quan en la fase d'avaluació es detecti un pressupost sobredimensionat respecte de les actuacions previstes.
c) Quan en la fase d'avaluació es posi de manifest que els objectius proposats es poden assolir de manera més econòmica.
Aquests extrems es motivaran en els informes individuals d'avaluació.
12.1 L'òrgan instructor elaborarà la proposta de resolució provisional de la convocatòria, que s'ha de fonamentar en l'acta elaborada per la Comissió d'Avaluació.
Quan la proposta de resolució no segueixi l'acta de la Comissió d'Avaluació, l'òrgan instructor ha de motivar la discrepància.
La proposta de resolució provisional ha de contenir la llista de sol·licituds proposades per ser beneficiàries del cofinançament, que ha d'incloure només la que hagi tingut la puntuació més alta per a cada àmbit emergent, amb la indicació de la quantitat de l'ajut assignat i la motivació, si escau, de les despeses no acceptades, i la llista de les sol·licituds excloses amb el motiu de l'exclusió.
12.2 La proposta de resolució provisional s'ha de notificar a les entitats coordinadores per qualsevol mitjà que permeti tenir constància que la persona destinatària l'ha rebut.
Amb caràcter complementari, també es publicarà al tauler electrònic de l'Administració de la Generalitat de Catalunya [URL] i a títol informatiu a la pàgina web de la Secretaria d'Universitats i Recerca ( http://universitatsirecerca.gencat.cat/feder ).
Acceptació i presentació de documentació addicional
13.1 Un cop notificada la proposta de resolució provisional, s'obre un termini de deu dies hàbils, comptats des de l'endemà de la data de notificació, per formalitzar l'acceptació de l'ajut.
Dins d'aquest període les entitats sol·licitants, a través de l'entitat coordinadora, poden presentar al·legacions, que es valoren en el moment de la resolució definitiva.
En aquest període els sol·licitants també poden desistir de l'ajut si ho consideren oportú.
13.2 L'acceptació de l'ajut s'ha de formalitzar mitjançant un document normalitzat signat per la persona o persones que tinguin atribuïda la representació legal de l'entitat coordinadora, en el qual s'han de comprometre a complir totes les condicions fixades en aquestes bases reguladores i d'acord amb la resta de normativa vigent.
En cas que el cofinançament atorgat sigui inferior al que s'ha sol·licitat, l'acceptació també ha d'incloure la proposta d'ajustament del projecte prevista a la base 13.5.
13.3 Juntament amb el document d'acceptació, cal aportar la documentació següent:
a) Còpia de l'escriptura de constitució de les entitats beneficiàries i dels seus estatuts.
13.4 Amb l'acceptació del cofinançament, les entitats sol·licitants, per mitjà de l'entitat coordinadora, poden proposar algun ajustament del projecte que sigui imprescindible per a la seva bona marxa i que compleixi el que s'estableix a la base 16 per a les modificacions.
El cofinançament s'assigna sobre el pressupost acceptat i la justificació ha de ser respecte d'aquest pressupost.
13.5 Les entitats sol·licitants a les quals s'assigni en la proposta de resolució provisional un import inferior al sol·licitat han de proposar la reformulació de la sol·licitud per ajustar els compromisos i les condicions del cofinançament assignat.
13.6 La reformulació de qualsevol sol·licitud ha de ser acceptada expressament per la Comissió d'Avaluació per garantir que les modificacions no alteren la valoració de les sol·licituds.
L'assignació del cofinançament comporta l'acceptació dels canvis presentats per les entitats sol·licitants.
14.1 L'òrgan instructor formularà la proposta de resolució definitiva, que elevarà a la persona titular de la Secretaria d'Universitats i Recerca.
14.2 En la resolució de concessió han de figurar, com a mínim, l'import de l'ajut, les condicions que han de complir les entitats beneficiàries, el termini d'execució i de justificació dels projectes subvencionats, i la procedència dels fons amb què es finança l'ajut, així com la desestimació de la resta de sol·licituds, amb indicació de la causa.
14.3 A més de la resolució a què fa referència el punt 14.2, hi haurà una resolució individual amb les condicions específiques per a cada entitat beneficiària.
Termini de resolució i notificació
El termini legal màxim per resoldre i notificar la convocatòria és de sis mesos.
La convocatòria determinarà l'inici del còmput del termini..
Transcorregut aquest termini sense resolució expressa, l'ajut sol·licitat s'entén desestimat per silenci administratiu, d'acord amb el que estableix l'article 54.2.e de la Llei 26/2010, de 3 d'agost, de règim jurídic i de procediment de les administracions públiques de Catalunya.
El transcurs del termini màxim per resoldre queda suspès per qualsevol de les causes previstes a l'article 22 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre.
La Secretaria d'Universitats i Recerca ha de notificar a l'entitat coordinadora la resolució de la convocatòria pels mitjans previstos als articles 40-46 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre.
Contra aquesta Resolució d'adjudicació, que exhaureix la via administrativa, es pot interposar un recurs potestatiu de reposició davant la Secretaria d'Universitats i Recerca en el termini d'un mes des de l'endemà de la seva notificació a les persones interessades, o bé un recurs contenciós administratiu interposat directament davant del jutjat contenciós administratiu corresponent de Barcelona en el termini de dos mesos des de l'endemà de la seva notificació a les persones interessades, de conformitat amb el que estableixen els articles 123 i 124 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, i els articles 8, 14 i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa.
El transcurs del termini màxim per resoldre queda suspès en aquells períodes en què es requereixi a les persones interessades que presentin esmenes, documentació complementària i altres elements necessaris, pel termini entre la notificació del requeriment, el compliment per part de totes les entitats destinatàries, o el transcurs del temps per complir el requeriment d'acord amb el que estableix l'article 22.1.a) de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre.
També es pot suspendre el transcurs del termini si es produeix qualsevol de les altres causes que recull l'article 22 esmentat, circumstància que s'ha de notificar a les persones interessades en aquells casos en què la norma ho requereixi.
Modificació de les resolucions de concessió, pròrrogues i incidències
16.1 Quan les circumstàncies del cas així ho aconsellin i aquestes estiguin motivades degudament, la persona titular de la Direcció General de Recerca pot resoldre les incidències i autoritzar, a petició expressa de l'entitat coordinadora, alguna variació en el programa d'actuacions aprovat.
La proposta que presentin ha de respectar l'objecte, les condicions i la finalitat del programa d'actuacions i les modificacions que es proposin no poden implicar un canvi en el programa d'actuacions d'una naturalesa tal que hauria comportat que no s'hagués atorgat l'ajut.
16.2 Qualsevol pròrroga en el termini d'execució del programa d'actuacions ha de sol·licitar-se abans de la seva data de finalització i no pot ser superior als 18 mesos.
La sol·licitud de la pròrroga ha de preveure les dates límit d'execució de l'activitat i de pagament de les despeses elegibles, que en cap cas no poden ser posteriors al 2023.
16.3 Es permeten, sense autorització prèvia, ajustos en els imports dels diversos conceptes que componen el pressupost de l'actuació quan compleixin les condicions següents:
a) L'import de l'ajust, en valor absolut, ha de ser igual o inferior al 10% del pressupost aprovat per als conceptes objecte de l'ajust.
b) Els diferents ajustos s'han de compensar entre si, de tal manera que l'import del pressupost total no es vegi alterat.
c) No han d'implicar la creació de nous conceptes o l'eliminació de conceptes existents.
A aquest efecte, s'entén per concepte del pressupost cadascun dels ítems que el componen amb una valoració econòmica associada, la suma de les quals ha de ser l'import de la despesa elegible aprovada.
També es poden fer ajustos entre anualitats, sempre que es compleixin les condicions anteriors.
Cal sol·licitar de manera expressa qualsevol altra modificació del pressupost aprovat que no compleixi les condicions d'aquesta base.
La modificació proposada ha de respectar la base 6.
La sol·licitud ha d'anar acompanyada d'una justificació i ha de ser prèvia a la certificació de la despesa afectada.
17.1 Els pagaments associats a la convocatòria es transferiran a les entitats beneficiàries que hagin realitzat la despesa efectiva i hagin acreditat l'execució de les actuacions a què corresponen.
Es poden produir pagaments parcials de l'ajut, que es tramitaran en funció de les justificacions parcials de despesa elegible que es duguin a terme.
17.2 L'òrgan concedent pot atorgar una bestreta d'acord amb el procediment que s'especifica a continuació.
L'atorgament de les bestretes està condicionat a l'existència de crèdit adequat i suficient.
17.3 La bestreta a cadascuna de les entitats beneficiàries es tramita un cop resolta la convocatòria i rebut l'acord d'agrupació signat.
L'import d'aquesta bestreta s'estableix en la resolució de concessió i es calcula mitjançant el prorrateig de l'import global de la bestreta disponible per a totes les propostes seleccionades.
17.4 El pagament de l'import restant fins a assolir el total del cofinançament del projecte subvencionat s'anirà fent en funció de la preceptiva certificació de la despesa subvencionable.
17.5 L'atorgament de la bestreta no requerirà de la presentació de garanties en virtut de l'aplicació de l'article 42.2 lletres a), c) i d) del Reglament de la Llei de Subvencions (Real Decret 887/2016, de 21 de juliol), atesa la naturalesa jurídica dels potencials beneficiaris.
18.1 Les despeses que es justifiquin s'han d'haver executat d'acord amb la legislació de la UE aplicable als fons d'inversió i estructurals europeus i d'acord amb les indicacions de l'annex 3.
Totes les justificacions de despeses les realitza l'entitat coordinadora.
La justificació de les despeses elegibles ha de seguir el mètode del compte justificatiu amb aportació de justificants de despesa definit en l'Ordre ECO/172/2015 amb les particularitats que pugui requerir el finançament comunitari, i s'ha de fer telemàticament a través de l'aplicació SIFECAT1420 ( https://aplicacions.economia.gencat.cat/sifecat1420 ), com a màxim durant els 12 mesos posteriors a la finalització del programa d'actuacions.
Es poden dur a terme justificacions parcials amb una periodicitat de sis mesos, d'acord amb el procediment previst en el Manual de procediments del programa operatiu.
En cas que s'hagin concedit bestretes, l'import concedit s'ha de justificar com a màxim en el període de dos anys des de la concessió.
Els imports no justificats minoren les bestretes posteriors.
Amb la darrera justificació de despeses imputables al programa d'actuacions, s'ha de presentar un informe de finalització amb model i contingut normalitzat disponible per mitjà de la pàgina web de la Secretaria d'Universitats i Recerca ( http://universitatsirecerca.gencat.cat/feder ), mitjançant el qual cal justificar la finalització d'actuacions i l'assoliment dels objectius previstos, així com les desviacions respecte de les previsions inicials.
En aquest informe s'hi ha de fer constar, si escau, la part de despesa elegible aprovada que no s'executarà.
Si la despesa justificada en el conjunt del projecte no cobreix l'import de les bestretes concedides i abonades, les institucions beneficiàries que hagin incomplert estan obligades a retornar la diferència entre el total de bestretes abonades i la despesa justificada.
18.2 Per fer el seguiment parcial de l'execució dels projectes cofinançats, l'entitat coordinadora ha de presentar anualment a la Direcció General de Recerca una memòria tècnica on es detallin les actuacions dutes a terme, el nivell d'execució pressupostària i el nivell d'assoliment dels indicadors a què fa referència la base 7.4.
Aquesta memòria s'ha de presentar anualment en una reunió de seguiment, on han d'assistir, com a mínim, dos membres de la Direcció General de Recerca i dos membres de l'agrupació en tecnologies emergents, un dels quals ha de ser de l'entitat coordinadora.
D'acord amb el cronograma presentat en la sol·licitud del projecte, a la meitat del temps estimat per a la seva realització s'ha de fer una revisió exhaustiva del nivell d'execució del projecte.
Amb l'objectiu de fer el seguiment del desenvolupament dels projectes, la Direcció General de Recerca pot sol·licitar en qualsevol moment a les entitats beneficiàries informació sobre el desenvolupament de les operacions, i també programar reunions.
18.3 La Direcció General de Promoció Econòmica, Competència i Regulació és la responsable de dur a terme les verificacions administratives i sobre el terreny en compliment dels articles 125.4 i 125.5 del Reglament 1303/2013.
19.1 Complir la finalitat de la subvenció duent a terme l'activitat subvencionada en el termini i les condicions que s'estableixen en aquestes bases.
19.2 Comunicar a la Direcció General de Recerca, mitjançant l'entitat coordinadora, qualsevol incidència en l'execució del projecte, en especial les que afectin l'objecte, el termini d'execució, l'import de la despesa elegible imputable o qualsevol altra que es pugui considerar que alteren la naturalesa del projecte aprovat.
19.3 D'acord amb el que estableix l'article 125.4.b) del Reglament (UE) núm. 1303/2013 del Parlament Europeu i del Consell, de 17 de desembre, l'entitat beneficiària ha de mantenir un sistema de comptabilitat separada o una codificació comptable adequada de totes les transaccions efectuades en el marc de les tasques incloses en el projecte subvencionat, sense perjudici de les normes de comptabilitat nacional.
19.4 Les entitats beneficiàries han de conservar els originals de tots els documents justificatius de l'aplicació dels fons rebuts, inclosos els documents electrònics, durant un termini de tres anys a partir del 31 de desembre següent a la presentació a la Comissió Europea dels comptes en què estiguin incloses les despeses de l'operació; o bé durant un termini de dos anys a partir del 31 de desembre següent a la presentació dels comptes en què estiguin incloses les despeses definitives de l'operació conclosa, segons indiqui l'òrgan concedent al beneficiari en el moment d'informar l'inici del període esmentat, d'acord amb el que preveu l'article 140.1 del Reglament (UE) núm. 1303/2013.
19.5 Les entitats beneficiàries tenen les obligacions de difusió i publicitat següents:
L'entitat beneficiària ha d'incloure el logotip corresponent que consta al Programa d'identificació visual (PIV) ( http://identitatcorporativa.gencat.cat/ ).
b) Complir les mesures de difusió i publicitat del cofinançament comunitari establertes en el punt 2.2 de l'annex XII del Reglament (UE) núm. 1303/2013 del Parlament Europeu i del Consell, de 17 de desembre de 2013 que inclouen l'obligació d'incorporar l'emblema de la Unió Europea i la referència al FEDER en totes les actuacions de difusió i publicitat de l'actuació objecte de cofinançament i en el Capítol II del Reglament d'execució (UE) no 821/2014 de la Comissió del 28 de juliol de 2014, pel qual s'estableixen disposicions d'aplicació del Reglament (UE) no1303/2013 del Parlament Europeu i del Consell pel que fa a les característiques tècniques de les mesures d'informació i comunicació de les operacions, i a l'Estratègia de Comunicació del Programa operatiu FEDER 2014-2020 de Catalunya.
Els detalls estan recollits en el Manual pràctic d'informació i comunicació de les operacions cofinançades per la Generalitat i el Fons Europeu de Desenvolupament Regional (FEDER) en el marc del Programa operatiu FEDER de Catalunya 2014-2020 disponible al web http://fonseuropeus.gencat.cat/ca/.
Les obligacions esmentades entraran en vigor en el moment en què es comuniqui formalment al beneficiari l'aprovació del cofinançament.
c) Fer difusió a les xarxes socials de les actuacions que es duguin a terme en relació amb els projectes objecte de finançament utilitzant l'etiqueta.
19.6 Observar les normes relatives a les polítiques comunitàries i actuar de conformitat amb el Tractat de la Unió Europea, amb coherència amb els articles 7 i 8 del Reglament (UE) núm. 1303/2013 del Parlament Europeu i del Consell, de 17 de desembre, i les orientacions estratègiques comunitàries que regeixen la política de cohesió europea 2014-2020.
19.7 Complir, en matèria de contractació pública, el que estableix la normativa de l'Estat i de la Unió Europea.
19.8 Dur a terme el procediment de selecció del personal assignat al projecte d'acord amb la normativa pròpia del centre i, en tot cas, respectant els principis de publicitat i concurrència.
19.9 Acceptar sotmetre's a les actuacions de comprovació que corresponguin a la Direcció General de Recerca.
19.10 Acceptar sotmetre's a les actuacions de control que corresponguin a la DGPECR, a la Intervenció General de la Generalitat de Catalunya, a la Sindicatura de Comptes o a altres òrgans competents estatals o de la Unió Europea, i aportar tota la informació que sigui requerida en l'exercici d'aquestes actuacions.
19.11 Dur a terme les mesures antifrau adequades a l'actuació subvencionada en compliment de l'article 125.4.c del Reglament (UE) núm. 1303/2013.
Particularment s'han d'abstenir de dur a terme qualsevol acció que pugui vulnerar els principis d'igualtat d'oportunitats i de lliure concurrència.
No dur a terme accions que posin en risc l'interès públic.
Comunicar immediatament a la Direcció General de Recerca les possibles situacions de conflicte d'interessos mitjançant l'entitat coordinadora.
No sol·licitar, directament o indirectament, que un càrrec o un empleat o empleada públic influeixi en l'adjudicació de la subvenció.
Col·laborar amb la Direcció General de Recerca en les actuacions que dugui a terme per al seguiment o l'avaluació del compliment de les obligacions establertes a les bases de la convocatòria, particularment facilitant la informació que els sigui sol·licitada per a aquestes finalitats relacionades amb la percepció de fons públics.
Mantenir, durant tot el període d'execució del projecte, les circumstàncies recollides en la declaració inicial sobre si el projecte subvencionat es pot considerar finançament d'activitat no econòmica d'acord amb el que s'estableix a l'apartat 2.1.1 del Marc sobre ajuts estatals de recerca, desenvolupament i innovació, i notificar qualsevol canvi que es pugui produir durant l'execució del projecte.
19.12 Les entitats beneficiàries han de conservar els documents justificatius de l'aplicació dels fons rebuts, inclosos els documents electrònics, mentre puguin ser objecte de les actuacions de comprovació i de control.
Cal conservar un comprovant o rebut del pagament fet juntament amb la factura corresponent a la despesa.
19.13 Comunicar a la Direcció General de Recerca, mitjançant l'entitat coordinadora, la sol·licitud o l'obtenció de subvencions o recursos per a la mateixa finalitat procedents de qualsevol de les administracions o entitats públiques o privades, nacionals o internacionals.
19.14 Complir les obligacions de facilitar informació que la legislació de transparència imposa als beneficiaris en relació amb l'Administració o administracions de referència, sens perjudici del compliment de les obligacions de transparència que els pertoquin de manera directa per previsió legal, en els supòsits establerts en els apartats corresponents de l'article 3 de la Llei 19/2014, del 29 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern.
19.15 Totes les altres obligacions que estableixin aquestes bases, la normativa en matèria de subvencions i la normativa aplicable de la Unió Europea.
20.1 L'ajut es reduirà en proporció a la reducció de la despesa elegible si, en virtut dels controls duts a terme en l'exercici de les seves funcions per l'autoritat d'auditoria del PO FEDER de Catalunya, d'actuacions de comprovació i verificació de l'òrgan concedent i de la Direcció General de Promoció Econòmica, Competència i Regulació o per altres organismes de control previstos per la normativa europea, es detecten irregularitats en l'execució de la despesa certificada que comporten correccions financeres sobre la despesa elegible recollides en la Decisió de la Comissió C(2013) 9527 final, de 19 de desembre de 2013 en funció dels criteris establerts per la Comissió o altres autoritats competents en la matèria, en el cas d'incompliments.
20.2 L'incompliment de les obligacions establertes a la base 19 és motiu de revocació del cofinançament atorgat i les entitats beneficiàries han de retornar els imports que hagin rebut com a pagament parcial, si s'escau, del cofinançament.
20.3 L'òrgan competent per resoldre la convocatòria, amb la tramitació prèvia del procediment legalment establert, revocarà totalment o parcialment el cofinançament assignat amb l'obligació per part de les entitats beneficiàries de retornar l'import rebut i de pagar l'interès de demora corresponent en els supòsits previstos a la Llei 38/2003, de 17 de novembre, i al Text refós de la Llei de finances públiques de Catalunya, aprovat pel Decret legislatiu 3/2002, de 24 de desembre.
20.4 Si, d'acord amb la legislació aplicable, l'incompliment és constitutiu d'infracció, a més de l'obligació del reintegrament dels imports rebuts, serà aplicable el règim sancionador establert.
21.1 En el cas que es produeixi alguna renúncia total o parcial, l'entitat coordinadora ho ha de comunicar mitjançant un escrit motivat a l'òrgan competent per resoldre la convocatòria, que s'hi pronunciarà mitjançant una resolució, amb l'informe previ de la Comissió d'Avaluació.
21.2 La renúncia total de l'entitat coordinadora comporta la retirada del projecte, la renúncia a rebre el cofinançament i, en tot cas, l'obligació de retornar els pagaments parcials rebuts en concepte de cofinançament FEDER.
22.1 L'import de les subvencions en cap cas no pot ser d'una quantitat que, aïlladament o en concurrència amb altres subvencions, ajudes, ingressos o recursos, superi el cost de l'activitat subvencionada, d'acord amb el que disposa l'article 19.3 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre.
22.2 Un projecte pot rebre ajuts d'altres programes, fons o instruments de la Unió Europea a condició que el mateix concepte de despesa no estigui subvencionat per un altre fons o instrument de la Unió Europea, ni pel mateix fons a través d'un altre programa, d'acord amb el que disposa l'article 65.11 del Reglament (UE) núm. 1303/2013 del Parlament Europeu i del Consell, de 17 de desembre de 2013.
22.3 Cal deduir els ingressos nets produïts durant l'execució de l'operació d'acord amb l'article 65.8 del Reglament (UE) núm. 1303/2013 o els que es generin un cop finalitzat el període d'execució d'acord amb l'article 61 del mateix reglament.
Les empreses, associacions d'empreses i altres entitats d'especial rellevància en el sector productiu que col·laborin amb les agrupacions no podran gaudir d'un ús exclusiu de les patents resultants d'aquests ajuts o de qualsevol altre dret de propietat intel·lectual o derivat d'aquest.
D'acord amb la Llei orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de protecció de dades de caràcter personal, les dades personals aportades per les entitats sol·licitants s'incorporaran a un fitxer sota la responsabilitat de la Secretaria d'Universitats i Recerca, amb les finalitats previstes a l'Ordre ECO/137/2014, de 22 d'abril, de regulació de fitxers que contenen dades de caràcter personal del Departament d'Economia i Coneixement de la Generalitat de Catalunya i de determinats ens que en depenen o hi estan vinculats.
La gestió de les dades també comporta la cessió al Departament de la Vicepresidència i d'Economia i Hisenda de les dades perquè s'incloguin dins del sistema d'informació dels fons europeus de Catalunya (SIFECAT1420), fitxer creat mitjançant l'Ordre VEH/283/2016, de 13 d'octubre.
Les entitats sol·licitants poden exercir els drets d'accés, rectificació, cancel·lació de les dades i d'oposició al seu tractament, mitjançant un escrit adreçat a la Subdirecció General de Gestió Econòmica i Administrativa en l'Àmbit d'Universitats i Recerca, Via Laietana, 2, 08003 Barcelona, o bé a l'adreça electrònica [EMAIL], segons les condicions previstes a la legislació vigent.
Les entitats beneficiàries de l'ajut accepten expressament figurar en una llista d'operacions cofinançades pels fons estructurals i d'inversió europeus consultable a través d'Internet, d'acord amb el que disposa l'article 115.2 del Reglament (UE) núm. 1303/2013 del Parlament Europeu i del Consell, de 17 de desembre.
Decisió de la Comissió Europea C(2015) 894, de 12 de febrer de 2015, per la qual s'aprova el PO FEDER de Catalunya 2014-2020.
Reglament (UE) núm. 1303/2013 del Parlament Europeu i del Consell, de 17 de desembre, pel qual s'estableixen disposicions comunes relatives al Fons Europeu de Desenvolupament Regional, al Fons Social Europeu, al Fons de Cohesió, al Fons Europeu Agrícola de Desenvolupament Rural i al Fons Europeu Marítim i de la Pesca, i pel qual s'estableixen disposicions generals relatives al Fons Europeu de Desenvolupament Regional, al Fons Social Europeu, al Fons de Cohesió, al Fons Europeu Agrícola de Desenvolupament Rural i al Fons Europeu Marítim i de la Pesca.
Reglament (UE) núm. 1301/2013, del Parlament Europeu i del Consell, de 17 de desembre, sobre el Fons Europeu de Desenvolupament Regional i sobre les disposicions específiques relatives a l'objectiu d'inversió en creixement i ocupació i pel qual es deroga el Reglament (CE) núm. 1080/2006.
Decret legislatiu 3/2002, de 24 de desembre, pel qual s'aprova el Text refós de la Llei de finances públiques de Catalunya.
Acord GOV/85/2016, de 28 de juny, pel qual s'aprova la modificació del model tipus de bases reguladores aprovat per l'Acord GOV/110/2014, de 22 de juliol, pel qual s'aprova el model tipus de bases reguladores dels procediments per a la concessió de subvencions en règim de concurrència competitiva, tramitats per l'Administració de la Generalitat i el seu sector públic, i se n'aprova el text íntegre.
Ordre HFP/1979/2016, de 29 de desembre, per la qual s'aproven les normes sobre les despeses subvencionables dels programes operatius del FEDER per al període 2014-2020.
Reglament (UE) núm. 184/2014 de la Comissió, de 25 de febrer, que estableix, en relació amb el Reglament (UE) núm. 1303/2013 del Parlament Europeu i del Consell, pel qual s'estableixen disposicions relatives al Fons Europeu de Desenvolupament Regional, al Fons Social Europeu, al Fons de Cohesió, al Fons Europeu Agrícola de Desenvolupament Rural i al Fons Europeu Marítim i de la Pesca, i pel qual s'estableixen disposicions generals relatives al Fons Europeu de Desenvolupament Regional, al Fons Social Europeu, al Fons de Cohesió, al Fons Europeu Agrícola de Desenvolupament Rural i al Fons Europeu Marítim i de la Pesca, les condicions aplicables al sistema d'intercanvi electrònic de dades entre els estats membres i la Comissió i l'adopció, en relació amb el Reglament (UE) núm. 1299/2013 del Parlament Europeu i del Consell, pel qual s'estableixen disposicions específiques del Fons Europeu de Desenvolupament Regional a l'objectiu de cooperació territorial europea, de la nomenclatura relativa a les categories d'intervenció del suport del Fons Europeu de Desenvolupament Regional a l'objectiu esmentat.
Reglament delegat (UE) núm. 480/2014 de la Comissió, de 3 de març, que complementa el Reglament (UE) núm. 1303/2013 del Parlament Europeu i del Consell, de 17 de desembre, pel qual s'estableixen disposicions comunes relatives al Fons Europeu de Desenvolupament Regional, al Fons Social Europeu, al Fons de Cohesió, al Fons Europeu Agrícola de Desenvolupament Rural i al Fons Europeu Marítim i de la Pesca, i pel qual s'estableixen disposicions generals relatives al Fons Europeu de Desenvolupament Regional, al Fons Social Europeu, al Fons de Cohesió, al Fons Europeu Agrícola de Desenvolupament Rural i al Fons Europeu Marítim i de la Pesca.
Reglament (UE, EURATOM) núm. 1311/2013 del Consell, de 2 de desembre, pel qual s'estableix el marc financer plurianual per al període 2014-2020.
També són aplicables, i s'han de complir durant tot el procés de gestió dels projectes, les circulars, les orientacions i altres actes normatius que puguin dictar les autoritats designades pel PO FEDER de Catalunya 2014-2020 en l'exercici de les seves funcions.
Definicions del marc sobre ajuts estatals d'R+D+I (DOUE 2014/C 198/01, de 27.06.2014) aplicables:
Organisme de recerca i difusió de coneixements: tota entitat (per exemple, universitats o centres de recerca, organismes de transferència de tecnologies, intermediaris d'innovació o entitats col·laboratives reals o virtuals orientades a la recerca), amb independència de la seva condició jurídica (de dret públic o privat) o de la seva forma de finançament, el principal objectiu de la qual sigui realitzar recerca fonamental, recerca industrial i desenvolupament experimental i difondre'n els resultats mitjançant l'ensenyament, la publicació o la transferència de tecnologia.
Quan aquesta entitat desenvolupi també activitats econòmiques, el finançament, els costos i els ingressos respectius, han de consignar-se per separat.
Les empreses que puguin exercir un influència decisiva en l'entitat (perquè en són accionistes o membres) no poden gaudir d'accés preferent als resultats que generi.
Activitats econòmiques dels organismes de recerca i difusió de coneixements o infraestructures de recerca: l'apartat 2.1.2 del marc d'R+D+I es refereix a activitats econòmiques quan els organismes de recerca o les infraestructures de recerca s'utilitzen per a activitats com ara el lloguer dels equips o els laboratoris a empreses, la prestació de serveis a empreses o la realització de recerca amb contracte.
Activitats no econòmiques dels organismes de recerca i difusió de coneixements o infraestructures de recerca: a l'apartat 2.1.1 del marc es considera que les activitats següents realitzades per organismes de recerca i difusió de coneixements o infraestructures de recerca solen ser de naturalesa no econòmica:
a) Les activitats primàries dels organismes de recerca i les infraestructures de recerca:
L'ensenyament per aconseguir més i millor personal qualificat (segons la jurisprudència i la pràctica decisional de la Comissió, la Comunicació sobre noció d'ajut d'Estat i sobre Servei d'Interès Econòmic General, l'ensenyament impartit dins del sistema nacional d'educació, finançat predominantment o totalment per l'Estat i supervisat per aquest, es pot considerar una activitat no econòmica).
R+D independent per millorar els coneixements i la comprensió quan l'organisme de recerca o la infraestructura de recerca emprengui una col·laboració efectiva.
La prestació de serveis d'R+D i l'R+D realitzada per compte d'empreses no poden ser considerades R+D independents.
Àmplia difusió de resultats de les recerques en forma no discriminatòria, no exclusiva, per exemple, mitjançant l'ensenyament, bases de dades d'accés obertes, publicacions o programes informàtics oberts.
b) Activitats de transferència de coneixements quan les duen a terme els organismes de recerca o la infraestructura de recerca (inclosos els seus departaments i filials) o de manera conjunta o per compte d'aquestes institucions, i quan tots els beneficis generats es tornen a invertir en activitats primàries dels organismes de recerca o la infraestructura de recerca.
El caràcter no econòmic d'aquestes activitats no queda afectat pel fet de contractar amb tercers la prestació dels serveis mitjançant una licitació pública.
Transferència de coneixements: tot procés destinat a adquirir, obtenir i compartir coneixements expressos i tàcits, incloses les tècniques i les competències en activitats econòmiques i no econòmiques com ara col·laboracions en recerca, consultoria, concessió de llicències, creació d'empreses derivades, publicació i mobilitat d'investigadors i personal d'un altre tipus que participi en aquestes activitats.
A més de coneixements científics i tecnològics, inclou altres tipus de coneixements, com ara: coneixements de l'ús de normes i reglaments que els incorporen i d'entorns de condicions reals de funcionament i mètodes d'innovació en matèria d'organització, així com gestió de coneixements relacionats amb la identificació, l'adquisició, la protecció, la defensa i l'explotació d'altres actius immaterials.
Estudi de viabilitat: avaluació i anàlisi del potencial d'un projecte, amb l'objectiu de donar suport al procés de presa de decisions de manera objectiva i racional descobrint els seus punts forts i febles, i les seves oportunitats i amenaces, així com de determinar els recursos necessaris per dur-lo a terme i, en última instància, les seves perspectives d'èxit.
Serveis d'assessorament en matèria d'innovació: consultoria, assistència i formació en els àmbits de la transferència de coneixements; adquisició, protecció i explotació d'actius immaterials, i ús de normes i reglaments que els incorporen.
Serveis de suport a la innovació: subministrament de locals, bancs de dades, biblioteques, investigació de mercats, laboratoris i etiquetatge de qualitat, assaig i certificació per desenvolupar productes, processos o serveis més eficaços.
Actius immaterials: actius sense materialització física o financera, per exemple, patents, llicències, saber fer o un altre tipus de propietat intel·lectual.
Innovació en matèria d'organització: aplicació d'un nou mètode organitzatiu a les pràctiques comercials, l'organització del centre de treball o les relacions exteriors d'una empresa; no s'hi inclouen els canvis basats en mètodes organitzatius ja emprats a l'empresa, els canvis en l'estratègia de gestió, les fusions i les adquisicions, l'abandonament d'un procés, la mera substitució o ampliació de capital, els canvis exclusivament derivats de variacions del preu dels factors, la personalització ( customisation ), la localització, els canvis periòdics de caràcter estacional o altres canvis cíclics i el comerç de productes nous o significativament millorats.
Costos de personal: costos relacionats amb el personal investigador i tècnic i altre personal auxiliar, en la mesura que estigui dedicat al projecte o activitat en qüestió.
Innovació en matèria de processos: aplicació d'un mètode de producció o subministrament nou o significativament millorat (inclosos els canvis significatius quant a tècniques, equips o programes informàtics); no s'hi inclouen els canvis o les millores d'importància menor, l'augment de les capacitats de producció o servei mitjançant la introducció de sistemes de fabricació o logística molt similars als ja utilitzats, l'abandonament d'un procés, la mera substitució o ampliació de capital, els canvis exclusivament derivats de variacions del preu dels factors, la personalització ( customisation ), la localització, els canvis periòdics de caràcter estacional o altres canvis cíclics i el comerç de productes nous o significativament millorats.
Qüestions relatives a la realització d'activitats econòmiques i no econòmiques per part de l'organisme de recerca o la infraestructura de recerca i el càlcul del volum de les activitats no econòmiques sobre la capacitat anual de la institució (punt 20 del marc d'R+D+I):
Quan un organisme de recerca o una infraestructura de recerca s'utilitzen per a activitats tant econòmiques com no econòmiques, el finançament públic només estarà subjecte a les normes sobre ajuts estatals en la mesura que cobreixi costos relacionats amb activitats econòmiques.
Quan l'organisme de recerca o la infraestructura de recerca s'utilitzin gairebé exclusivament per a una activitat no econòmica, poden quedar exclosos totalment de l'àmbit d'aplicació de les normes esmentades sempre que el seu ús econòmic sigui purament accessori, és a dir, correspongui a una activitat que estigui relacionada directament amb el seu funcionament o sigui necessària per al funcionament de l'organisme de recerca o la infraestructura de recerca o estigui estretament vinculat al seu principal ús no econòmic, i tingui un abast limitat.
A l'efecte d'aquest marc, la Comissió considerarà que aquest és el cas quan les activitats econòmiques consumeixen exactament els mateixos recursos (per exemple, material, equipament, mà d'obra i capital fix) que les activitats no econòmiques i la capacitat assignada cada any a les activitats econòmiques esmentades no supera el 20% de la capacitat anual total de la institució.
En relació amb aquest paràgraf, la Comissió Europea ha proporcionat algunes interpretacions:
La Comissió ha donat flexibilitat per establir com s'ha de repartir la "capacitat" dedicada a cada tipus d'activitat en relació amb la capacitat anual de la institució: es pot mesurar a partir d'indicadors com, per exemple, el temps d'ús o els recursos consumits (diners) anualment, etc.
En cas que la institució de recerca tingui filials amb diverses personalitats jurídiques, aclareix que el càlcul d'aquest 20% es refereix a l'entitat rellevant.
És a dir, una entitat (pot ser una filial o spin-off, un laboratori o un departament, tingui personalitat jurídica pròpia o no) serà entitat rellevant quan tingui efectivament a la seva disposició una estructura organitzativa, capital, actius, recursos i personal, de manera que pugui dur a terme la seva activitat de manera independent o individual.
En aquest cas, el càlcul del 20% es refereix a la seva capacitat i no a la capacitat total de la institució de recerca de la qual depèn o amb la qual està vinculada.
El càlcul del 20% s'ha de fer considerant el nivell de capacitat destinat per la institució a activitats econòmiques no tan sols en el moment actual, sinó que també cal fer una previsió per als propers anys.
Aquesta previsió ha de comprendre els anys en què l'ajut tindrà un efecte en l'organització; per exemple, si l'ajut s'utilitza per a l'adquisició d'equips i material o la millora de la infraestructura de recerca, el temps que cal considerar són els anys que es trigui a amortitzar aquests béns i equips.
Què són: són totes aquelles despeses que es poden relacionar directament amb les activitats desenvolupades en l'execució de l'operació.
Sistema de justificació: depenent de la naturalesa de la despesa directa, s'aplicarà un dels mètodes següents:
a) Costos reals: despesa efectivament incorreguda i realment abonada o depreciació d'equips realment comptabilitzada.
b) Costos simplificats, basats en barems de costos estàndards.
c) Finançament a tipus fix aplicant un percentatge.
Cada definició de despesa estableix el sistema de justificació aplicable.
Són les despeses en què ha incorregut l'entitat beneficiària com a retribució de les persones que hi estan vinculades mitjançant una relació de caràcter laboral o administratiu (segons la naturalesa de l'entitat) que implica l'ocupació d'un lloc de treball i l'obligació de satisfer cotitzacions socials per ambdues parts.
Aquestes despeses s'han de preveure a la sol·licitud i no poden incórrer en sobrefinançament, d'acord amb el que estableix l'article 19.3 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions.
Només es poden justificar les despeses del personal relacionat amb activitats que la institució beneficiària no faria si no dugués a terme l'operació.
Només es poden incloure els costos relacionats amb les persones que treballen directament en l'operació i en justifiquen la dedicació de tota o part de la seva activitat.
Només s'admet la imputació de despeses de personal en els casos següents:
a) Personal específicament incorporat a la plantilla de l'entitat beneficiària per a la realització exclusiva d'activitats finançades pel FEDER.
N'ha de quedar constància inequívoca en l'instrument jurídic en el qual es recull la incorporació (contracte de treball, resolució de nomenament, etc.).
b) Personal ja contractat que sigui adscrit de manera expressa i inequívoca a la realització de les activitats finançades pel FEDER amb caràcter previ a la meritació de les despeses corresponents, amb indicació, en el mateix document on s'estableixi l'adscripció, de la dedicació horària al projecte i del sistema de control establert per a la comprovació d'aquesta dedicació.
Aquesta dedicació ha de ser compatible amb les tasques pròpies del lloc de treball desenvolupat, d'acord amb l'instrument jurídic que el vincula amb l'entitat beneficiària.
Caldrà la informació següent desglossada per persona: el nom complet, el càrrec o denominació del lloc de treball i el percentatge de dedicació.
No es consideren elegibles els contractes en pràctiques, els contractes predoctorals ni qualsevol altre que tingui caràcter formatiu.
No es considera despesa de personal les despeses de contractació de persones, físiques o jurídiques, que estan donades d'alta en l'impost d'activitats econòmiques i reben el pagament dels seus serveis per mitjà de l'emissió de factures o documents equivalents, encara que l'objecte del contracte sigui la prestació de serveis a la seu de l'entitat beneficiària.
Aquest tipus de despesa es considera un servei i, per tant, es pot incorporar a la categoria de despeses de prestació de serveis externs.
No es considera elegible el personal que realitza activitats d'índole general.
En aquest sentit, s'assimila a personal que realitza activitats d'índole general aquell personal que tingui una dedicació a l'operació inferior al 20% del temps treballat o, en hores, dediqui a l'operació menys d'1/5 de les hores de treball del període considerat.
El cost d'aquest tipus de personal es considera compensat mitjançant les despeses indirectes descrites més avall.
La base del càlcul és el cost brut anual del lloc de treball, que és la suma de les retribucions brutes anuals i la quota patronal de les cotitzacions socials.
Es consideren retribucions brutes els conceptes salarials fixos que es perceben cada mes i les pagues extres.
No formen part de la base del càlcul:
a) Els premis, els incentius, la productivitat i altres conceptes no fixos.
b) Els períodes de baixa ni altres situacions en què el personal no presti serveis a la institució, fora dels descansos obligatoris.
c) Les indemnitzacions per desplaçaments, dietes o despeses similars que siguin originades per la prestació de serveis per part del personal fora de la seu de l'entitat beneficiària.
Aquestes categories de despesa s'inclouen dins del concepte d'altres despeses.
Aquesta base és la que s'utilitza per calcular la despesa subvencionable en funció del sistema de justificació escollit.
En el cas del personal fix, indefinit no fix o interí que ocupi un lloc de treball permanent de les universitats públiques i de totes aquelles institucions sense ànim de lucre que disposin de transferències corrents públiques per al seu funcionament, que hagi estat contractat o nomenat abans de la data d'inici de l'operació finançada amb FEDER, amb la finalitat d'evitar-ne el sobrefinançament, a la base de càlcul s'aplica la correcció següent:
Prenent com a referència el pressupost liquidat més recent, es calcula la proporció d'ingressos corrents que corresponen a transferències corrents:
F = ingressos per transferències corrents (capítol iv) / total ingressos corrents (capítols iii–v)
Aquesta proporció indica la part màxima del cost brut anual cobert per transferències corrents i que no pot ser objecte de cofinançament.
El cost brut anual elegible es calcula de la manera següent: cost brut anual elegible = cost brut anual × 2 × (1-F)
La proporció 1-F determina la part del cost brut anual que es pot rebre com a ajut FEDER.
Atès que el FEDER és el 50% de la despesa elegible, cal multiplicar-la per 2 per obtenir el cost brut elegible.
Es pot escollir entre dos sistemes de justificació:
a) Costos reals: despesa efectivament incorreguda i realment abonada (norma 6 Ordre HFP/1979/2016).
Es justifica basant-se en les nòmines efectivament pagades i les declaracions de cotitzacions socials (TC) i de retencions d'IRPF realment abonades.
Amb aquest sistema s'imputen els costos reals basant-se en les hores de dedicació del personal a l'operació i en el cost brut anual:
Es calcula un percentatge de dedicació basant-se en les hores de treball:
Percentatge de dedicació = hores de dedicació × 100 / hores de treball obligatòries del període considerat
Aquest percentatge s'aplica a cadascuna de les despeses que es justifiquin (nòmines, cotitzacions socials i retencions d'impostos).
b) Costos simplificats: tant per hora (article 68.2 de l'RDC 1303/2013).
S'estableix un cost/hora en base anual al qual s'apliquen les hores de dedicació reals en el període considerat.
Nombre d'hores computables en base anual: el nombre d'hores anuals computables és de 1.720, independentment de la jornada anual efectiva del beneficiari.
Per tant, cost/hora = cost brut anual del lloc de treball / 1.720 hores.
Cost imputable al projecte = cost/hora × nombre d'hores de dedicació al projecte.
En el cas d'optar per la justificació pel sistema de costos simplificats, el cost brut anual del lloc de treball s'ha de poder demostrar a partir de la liquidació de les nòmines dels darrers 12 mesos consecutius anteriors a la data d'inici del projecte i les corresponents liquidacions de les cotitzacions socials.
Sistema de registre de temps que cobreixi el 100% del temps treballat.
Certificat de la dedicació del personal imputat al projecte, signat per la persona que n'és responsable.
Cal tenir constància del procediment de selecció de les persones assignades al projecte, que s'ha d'haver fet d'acord amb les normes aplicables a l'entitat beneficiària i respectant, en tot cas, els principis de transparència, publicitat i concurrència.
En el cas d'optar per la justificació pel sistema de costos reals, cal poder demostrar les sortides de fons corresponents al pagament de les nòmines i a la presentació i el pagament per part de l'entitat beneficiària de les liquidacions dels impostos que està obligada a retenir al personal i les cotitzacions socials.
Són totes aquelles despeses que derivades de la contractació de serveis d'assistència, formació, viatges i allotjaments en determinats casos (veure punt 1.3), treballs externs, lloguer d'equips (veure punt 1.8), o altres contractats a tercers, incloent-hi consultoria i assessorament jurídic per a activitats directament relacionades amb l'objecte de la subvenció, serveis de missatgeria i altres serveis prestats per tercers que es justifiquen mitjançant factures emeses pels prestadors dels serveis.
Cal demostrar que són imprescindibles per a la realització de l'operació i que no les pot fer l'entitat beneficiària amb els seus propis recursos, independentment del lloc on es presti el servei o es faci el treball.
En el cas que l'adjudicatari del contracte subcontracti tercers, cal que compleixi l'article 227 del Text refós de la Llei de contractes del sector públic.
a) Els serveis de muntatge o instal·lació associats a l'adquisició d'equipament i que formen part del contracte d'adquisició com una despesa accessòria.
b) Els treballs que realitza l'entitat beneficiària per a si mateixa.
c) Les notes de càrrec o factures de serveis interns prestats per altres òrgans o departaments de la mateixa entitat beneficiària (per exemple, la factura d'imputació d'hores de serveis cientificotècnics expedida amb el mateix NIF de l'entitat beneficiària).
Expedient de contractació en funció de l'import contractat i d'acord amb la normativa vigent sobre contractació pública, en aquells beneficiaris en què s'apliqui.
En cas que l'entitat beneficiària no estigui sotmesa a la normativa sobre contractació pública, s'aplica el que estableix l'article 31.3 de la Llei general de subvencions.
En resum: quan la despesa contractada sigui superior als límits que marca la normativa sobre contractació pública per als contractes menors (actualment 50.000,00 € per a obres i 18.000,00 € per a la resta, IVA exclòs), les entitats beneficiàries han de demostrar que han sol·licitat prèviament a la contractació un mínim de tres ofertes de diferents proveïdors i han de justificar la tria segons els criteris d'eficiència i economia, en especial quan no s'hagi triat la proposta econòmica més avantatjosa.
Factura i comprovant de pagament.
1.3 Dietes i despeses de viatge i allotjament
Són les despeses directes corresponents als desplaçaments que facin les persones assignades al projecte.
S'ha de poder demostrar que són imprescindibles per al desenvolupament de les tasques que tenen assignades.
Inclou la inscripció a fires sectorials o altres esdeveniments similars la temàtica dels quals estigui directament lligada a l'activitat del projecte.
S'han de dur a terme segons les pràctiques habituals de l'entitat quant a viatges, allotjaments i dietes.
Si no hi ha una pràctica habitual documentada, es pren com a referència el Decret 138/2008, de 8 de juliol, d'indemnitzacions per raó del servei.
a) Dietes i indemnitzacions: les quantitats que s'acrediten per satisfer les despeses de manutenció, allotjament i desplaçaments amb mitjans propis en què ha incorregut una persona o persones amb una relació laboral o funcionarial amb l'entitat beneficiària per a la prestació d'un servei fora de la seu de l'entitat beneficiària i per compte d'aquesta entitat, que van a càrrec de la persona o persones que presten el servei, que generen un dret a indemnització a la persona que els ha suportat i que l'entitat beneficiària ha compensat.
b) Despeses de viatge: les quantitats acreditades per la utilització de mitjans de transport en els desplaçaments i que ha abonat directament l'entitat beneficiària.
Figuraran en la tipologia de despeses "Contractació de serveis, assistència, consultoria, formació o altres".
c) Despeses d'allotjament: les quantitats acreditades en concepte d'allotjament que ha abonat directament l'entitat beneficiària.
Han de figurar en la tipologia de despeses "Contractació serveis, assistència, consultoria, formació o altres".
No es consideren elegibles: les despeses d'extensions sobre el viatge planificat, les despeses de manutenció fora del que s'hagi contractat o fora de les dietes que apliqui la institució normalment.
Import realment abonat, sigui en forma de dieta, en forma de factura pagada directament per la institució o en forma de rescabalament a l'interessat sobre la base dels bitllets de transport i les factures d'allotjament.
En el cas de dietes, el càlcul de l'import es fa segons els barems estàndard de la institució beneficiària o, en cas que no n'hi hagi, segons els imports que recull el Decret 138/2008.
Justificació de la necessitat per part de la persona responsable de l'operació.
Documentació que justifiqui la realització de l'activitat que ha donat peu a les despeses de viatge (actes de les reunions, ordre del dia, etc.).
Factura d'allotjament, bitllet de transports o document equivalent que provi la realització efectiva del desplaçament.
En el cas de dietes, justificació de la necessitat de les dietes i de la realització efectiva dels desplaçaments, així com l'abonament en nòmina de les dietes corresponents.
En el cas de dietes, document que justifiqui els barems estàndard que utilitza la institució beneficiària per al càlcul de les dietes.
En cas que no n'hi hagi, s'aplica el que estableix el Decret 138/2008.
Són les despeses d'adquisició de consumibles i utillatge no inventariable que es poden imputar directament a l'execució del projecte.
Què no son: adquisició de material d'oficina (paper, material d'escriptura, etc.) i de consumibles d'aparells d'oficina.
Tot el material fungible del qual no es pugui justificar la imputació directa al projecte.
El material associat a qualsevol encàrrec de confecció, construcció o elaboració de proves de concepte, mobiliari a mida, etc., en el qual el material fungible sigui una despesa accessòria de la principal.
Certificat per part de la persona responsable del projecte de la vinculació directa del fungible a les actuacions cofinançades.
Són les despeses d'adquisició d'equipament inventariable imprescindibles per a la realització del projecte i que, en el cas de projectes de recerca i/o transferència, queden inservibles al final del projecte i es donen de baixa de l'inventari de la institució beneficiària.
També pot ser mobiliari destinat íntegrament a recerca, o equips i instal·lacions associats a la construcció i/o l'habilitació d'espais, si la naturalesa de l'operació ho permet.
Només s'accepten despeses d'adquisició realitzades durant el primer any d'execució de l'operació.
No es podrà justificar la despesa d'adquisició d'equips que tenen una vida útil que va més enllà de la data de finalització del projecte.
En aquest cas només es podrà justificar-ne el cost de depreciació (veure punt 1.6).
Import realment abonat sobre la base d'un contracte de subministrament, factura i comprovant de pagament
Certificat per part de la persona responsable de l'operació.
En aquest cas és necessari que l'equip figuri en el pressupost aprovat amb la memòria descriptiva de l'operació.
Procediment de contractació (segons import), factura i comprovant de pagament
Són les amortitzacions comptables dels equips utilitzats en el projecte que corresponen al temps d'utilització dins del període d'execució d'aquest, sempre que l'adquisició dels equips no hagi estat objecte de cofinançament comunitari o de qualsevol subvenció o ajut públic, tant estatal com comunitari.
No són les amortitzacions comptables fora del període d'utilització del projecte.
Amortització d'equips que han estat objecte de cofinançament comunitari o de qualsevol subvenció o ajut públic, tant estatal com comunitari.
Amortització d'equips que ja estan amortitzats.
Càlcul comptable de l'amortització, d'acord amb la normativa comptable aplicable, que correspongui al període d'utilització dins del projecte.
Només es pot justificar l'amortització del període en què es demostri que s'ha utilitzat per a l'operació, i només fins que l'equip estigui totalment amortitzat comptablement.
Certificat de la persona responsable del projecte que indiqui que l'equip està assignat al projecte i el temps que ha estat utilitzat.
Comprovant del cost d'adquisició de l'equip.
Comprovant del registre de l'amortització comptable.
Taules d'amortització que aplica la institució als equips similars als considerats.
És una forma de finançament mitjançant la qual es paga l'adquisició d'un equip mitjançant quotes mensuals que inclouen una part de capital i una part d'interessos.
La última quota a pagar és l'opció de compra que dóna la plena titularitat del bé al comprador les quotes que satisfà la institució beneficiària en concepte d'arrendament financer d'equips amb opció de compra.
La part de les quotes mensuals que correspongui a l'amortització del cost d'adquisició de l'equipament.
No són elegibles ni interessos ni cap altre tipus de càrrega financera.
També serà elegible l'opció de compra.
En el cas en què l'equip objecte de lísing només s'utilitzi a temps parcial, es podrà imputar questa categoria de despesa parcialment, en funció de la utilització dels equips adquirits en l'execució de l'operació.
Certificat per part de la persona responsable del projecte de la vinculació de l'equip a l'operació.
Comprovant que l'equip està donat d'alta en l'inventari de la institució beneficiària i s'apliquen les amortitzacions comptables pertinents.
Són les quotes que satisfà l'entitat beneficiària en concepte d'arrendament d'equips sense opció de compra (rènting o figures similars).
Poden tenir associats serveis de manteniment i similars aplicables al bé objecte del contracte.
Què no són: qualsevol instrument de finançament de béns mobles que incorpori una opció de compra.
Tampoc ho són les factures per utilització de serveis interns.
Correspondrà a les quotes pagades a l'arrendador durant el temps d'utilització de l'equip en el marc del projecte.
En el cas d'utilització parcial, s'imputarà en proporció a la utilització de l'equip per al projecte.
Certificat per part de la persona responsable de l'operació de la vinculació de l'equip a l'operació.
Informe de simulació de les quotes de depreciació comptable que tindria l'equip si s'hagués adquirit.
Recull totes aquelles despeses que són imprescindibles per a la realització del projecte la naturalesa de les quals no es pot classificar en cap altra categoria de despeses.
Poden ser despeses de divulgació i publicitat, despeses associades a drets de propietat intel·lectual (llicències de patents, taxes de patentabilitat, etc.), despeses relacionades amb activitats de col·laboració amb altres grups nacionals i internacionals, formació de curta durada específica per al desenvolupament de l'operació quan es fa amb mitjans propis,, subscripcions a bases de dades en línia i altres de similars que es puguin imputar de manera indubtable a l'operació.
Les indemnitzacions per desplaçaments, dietes i despeses similars que siguin originades per la prestació de serveis per part del personal fora de la seu de l'entitat beneficiària.
Inscripció a fires sectorials o altres esdeveniments similars la temàtica dels quals estigui directament lligada a l'activitat del projecte
Què no són: qualsevol despesa que generi dubtes sobre la seva imputació directa al projecte.
Despeses que la institució, en la seva pràctica comptable habitual, consideri despeses indirectes i no les imputi a projectes.
Aquelles despeses que es poden classificar en una altra categoria, en especial les que signifiquen la prestació d'un servei.
Certificat per part de la persona responsable de l'operació en què es justifiqui la necessitat de la despesa per a la realització del projecte.
Addicionalment es pot demanar justificant de les pràctiques comptables habituals de la institució per imputar aquesta categoria de despeses directament als projectes.
Les despeses indirectes són totes aquelles despeses que no es poden identificar com a directament relacionades amb la realització de les actuacions que componen l'operació, però que són necessàries per a la seva execució (despeses administratives, de gestió, honoraris comptables, despeses d'energia, neteja, etc.).
Han de figurar explícitament al document d'establiment de condicions de l'ajut (DECA) i han d'estar d'acord amb els criteris i el procediment de selecció d'operacions (CPSO).
Percentatge fix, 25% de les despeses directes subvencionables següents:
c) Arrendament financer d'equips (lísing)
d) Lloguer d'equips, llevat que el contracte de lloguer n'inclogui el manteniment
f) Despeses associades als drets de propietat intel·lectual quan la gestió la faci el mateix beneficiari
g) Despeses de formació de curta durada amb mitjans propis del beneficiari
h) Altres despeses directes similars, excepte aquelles que corresponen a activitats realitzades fora de les instal·lacions de l'entitat beneficiària
Queden exclosos de la base de càlcul els costos directes subvencionables de contractació i els costos dels recursos facilitats per tercers que no s'utilitzin en les instal·lacions del beneficiari.
Document on es recullin la relació de despeses tingudes en compte i el càlcul realitzat per a la determinació de l'import.
En fase de verificació es poden demanar comprovants de la realització efectiva de les despeses a través dels registres comptables i dels comprovants de despesa associats.
Són totes aquelles despeses que compleixen almenys alguna de les característiques següents:
a) Incorregudes fora del període d'elegibilitat (independentment de la data de pagament).
b) Costos d'utilització de serveis interns (vegeu l'apartat següent).
d) Diferències de tipus de canvi.
g) Impostos personals sobre la renda quan els suporta directament el beneficiari.
k) En l'adquisició de béns i serveis per contracte públic: descomptes efectuats, taxes de direcció, control de qualitat pagats pel contractista.
l) Ingressos nets durant l'execució d'operació que s'hagin de deduir d'acord amb els articles 61 i 65.8 del RDC.
Cas especial dels costos no elegibles d'utilització de serveis interns
Són aquelles contribucions en espècie que consisteixen en els costos d'utilització de serveis interns de la mateixa institució beneficiària per al desenvolupament de part de les actuacions que formen part de l'operació i calculats a partir de la comptabilitat analítica de la mateixa institució beneficiària que els presta.
Què no són: qualsevol treball o servei intern que no es pugui imputar directament al projecte.
Qualsevol imputació genèrica de despeses sense base comptable comprovable.
Tampoc no ho són el repartiment de despeses internes no imputables directament als serveis utilitzats.
Tampoc no entren en aquesta categoria els serveis el cost dels quals s'imputa amb un preu mitjà, sense detallar-ne els components del preu ni excloure'n els costos indirectes.
Directament com a tals no són elegibles, atès que la normativa dels fons estructurals europeus per al període 2014-2020 no en permet l'elegibilitat.
Hi ha, però, alguns components del cost que sí que són elegibles, sempre que es classifiquin en la categoria de despesa adequada i compleixin els requisits corresponents a cada categoria:
a) Personal: els costos de personal dels operaris implicats en el servei pel temps de prestació d'aquest servei.
b) Material fungible: el fungible utilitzat per a la prestació del servei.
c) Utilització d'equips: en funció del règim de propietat dels equips utilitzats en la prestació del servei (depreciació, lísing o lloguer) i pel temps de prestació del servei.
En general, quan s'imputin parcialment despeses associades a la utilització d'equips, l'import de la despesa subvencionable imputable al projecte es calcularà aplicant un percentatge d'imputació sobre el cost elegible del període, calculat a partir de les hores de funcionament de la manera següent:
Percentatge d'imputació = (hores d'utilització imputables al projecte / hores totals de funcionament de l'equip) × 100.
L'import elegible el determina la justificació de les categories elegibles esmentades.
A més dels documents requerits per a cada categoria de despesa elegible cal conservar la factura interna, on consti el detall dels recursos directes imputables a la utilització de l'equip o a la prestació del servei.
La factura ha de detallar les categories de cost que s'imputen (hores de l'operari, hores de consum de l'equip, components d'un sol ús de l'equip), les quals han de correspondre a costos directament imputables a la prestació del servei.
Prova de l'existència d'un registre d'utilització dels equips implicats que permeti una mesura directa de l'ús de l'acció i n'asseguri la traçabilitat.
Prova de l'existència d'un registre de temps del personal implicat en la prestació del servei intern que en permeti la traçabilitat.
Recollida de les categories de despesa i dels imports implicats en l'operació.
Equivalència entre tipologies de despesa SIFECAT i conceptes de despesa
En el quadre següent es recull l'equivalència entre les tipologies i els conceptes recollits en aquestes bases:
Contractació serveis, assistència, consultoria, formació o altres
Despeses de formació contractada a tercers
Dietes i indemnitzacions per viatges i allotjament
Inscripcions a fires, congressos i similars
4.2 Contingut que ha de figurar a la descripció general de l'agrupació
En el document on es reculli la descripció general de l'agrupació s'ha de recollir també la descripció dels diferents conceptes de despesa que cada beneficiari preveu assumir, classificats per les tipologies de despesa SIFECAT aplicables d'acord amb el quadre anterior.
L'objecte del document és constituir l'agrupació i regular la relació entre els membres.
Dades de l'entitat coordinadora, persona responsable i persona de contacte.
Dades de les entitats que hi participen i persona responsable de cadascuna de les entitats.
Autoritzar la representació de l'agrupació en l'entitat coordinadora a l'efecte d'aquesta convocatòria.
Determinar principis i finalitats de l'agrupació.
Cadascuna de les entitats ha d'identificar de manera clara quin serà el seu paper dins de l'agrupació i establir categories de membres, en cas que es consideri convenient.
Establir un procediment per a l'acceptació de nous membres, si és el cas.
Drets i obligacions dels membres
Identificar els drets i les obligacions de cadascun dels membres, en funció de la seva tipologia.
Òrgans de governança i òrgan de gestió
Determinar el tipus d'òrgans de govern, en funció del tipus d'organització.
Determinar les facultats i les normes de funcionament de cada òrgan.
L'entitat coordinadora ha de dur a terme la gestió interna de l'agrupació, per a la qual cosa pot sol·licitar el finançament en el marc del projecte de coordinació, en el percentatge que correspongui d'acord amb les bases de la convocatòria.
Gestió dels conflictes d'interessos
Establir una política de gestió de conflictes d'interessos que puguin anar sorgint en cada moment, atès que aquestes unions temporals són formades per entitats de naturalesa diferent.
Es recomana analitzar quines vies de finançament es preveuen per a l'agrupació.
Establir les causes per les quals un membre pot perdre la condició de tal, ja sigui a instàncies de l'agrupació o a instàncies del mateix membre.
Determinar les conseqüències de la sortida del membre.
Els membres de l'agrupació, pel sol fet de formar-ne part, han d'assumir una sèrie de compromisos i obligacions, el compliment dels quals esdevé clau per a l'èxit dels projectes.
En aquest sentit, seria recomanable establir una sèrie de conseqüències en cas d'incompliment dels compromisos, com ara l'expulsió del membre incomplidor, així com delimitar el règim de responsabilitat en cas que aquest incompliment comporti un perjudici a un altre membre, a diversos d'ells o a la mateixa agrupació.
Propietat industrial i intel·lectual
Identificar les normes que regulen l'ús de la propietat intel·lectual i industrial titularitat de l'agrupació, si n'hi ha.
Establir una normativa supletòria per als resultats dels projectes col·laboratius.
Les normes de confidencialitat que han de regir l'accés i l'intercanvi d'informació dels membres de l'agrupació han de quedar ben definides, perquè compartir aquest tipus de dades és clau per a l'èxit de l'agrupació, però preservar el caràcter de confidencialitat és essencial per a la seguretat jurídica dels seus membres.
En principi, i si no es disposa una altra cosa en l'acord d'agrupació, l'acord no hauria de quedar extingit fins que s'hagin efectuat tots els informes i pagaments previstos, fins que s'hagin complert totes les obligacions amb l'Administració i fins que hagi transcorregut el termini de prescripció previst en els articles 39 i 65 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions, i, en tot cas, ha de continuar vigent després de la data de la seva extinció tot allò compromès en les clàusules de confidencialitat, propietat i explotació de resultats.
Dissolució i liquidació de l'agrupació
És convenient regular el procediment de manera acurada i determinar l'òrgan competent per prendre la decisió —facultat que seria convenient que recaigués en el comitè del projecte, pel seu caràcter representatiu—, la majoria necessària, els terminis i la distribució del romanent, si n'hi ha.
Règim de resolució de conflictes
Amb relació al règim de resolució de conflictes, es recomana establir un mecanisme intern, abans de sotmetre les desavinences a tercers externs a l'agrupació.
En aquest sentit, seria convenient establir que actuaria de mediador i que seria l'encarregat de proposar una solució al conflicte.