projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Aquests premis són hereus dels premis per fomentar l'esperit científic del jovent que atorgava el Consell Interdepartamental de Recerca i Innovació de la Generalitat de Catalunya des del 1982 (Premis CIRIT), amb la intenció d'animar els estudiants de Catalunya a treballar, conjuntament amb el professorat, en la realització d'estudis i recerques.
La intenció era acostar el jovent al món de la ciència, no com a simples espectadors sinó com a protagonistes d'una experiència científica.
Atès l'èxit d'aquella primera convocatòria, els Premis CIRIT han continuat convocant-se cada any (actualment s'anomenen Premis Recerca Jove).
Així, de les 25.000 ptes. als millors treballs i 30.000 ptes per als centres (1982), s'ha passat als actuals 750 € als millors treballs i 2.500 € per als centres.
Pel que fa a les característiques exigides als treballs que s'acullen a les convocatòries, també s'han mantingut al llarg d'aquest període tant les qüestions purament formals com les de contingut, sense oblidar l'exigència d'emprar la llengua catalana, fet especialment encomiable l'any 1982.
En el decurs d'aquests anys els premis han gaudit d'un gran reconeixement institucional a través de la participació en l'acte de lliurament de les màximes autoritats, cosa que representa un valor afegit inqüestionable i que contribueix a reconduir l'atenció dels premis al seu objectiu: fomentar l'esperit científic del jovent.
Es candidatures les presenten es conselhs sociaus des universitats publiques catalanes, o es organs equivalenti des universitats privades, e era prepausa se tramite a trauès dera secretaria deth Conselh Interuniversitari de Catalonha (CIC).
Es concessions des distincions se liuren en transcors dera inauguracion deth cors universitari, en mes de seteme.
Eth montant a estat de 20.000 èuros entà cada guerdon.
Des de l'any 1982 en què es van instituir aquests guardons, s'edita un llibret amb la relació de les persones i institucions guardonades.
El llibret recull els textos del Decret 86/1982 de creació de la Medalla i la Placa Narcís Monturiol al mèrit científic i tecnològic i el Decret de concessió d'aquests guardons de l'any en què s'atorguen als nous guardonats.
També s'hi pot trobar la relació de persones i institucions guardonades anteriorment amb aquesta distinció, fins a l'any d'edició.
La Secretaria d'Universitats i Recerca organitza una trobada entre les universitats catalanes i l'agència THE per explorar noves vies de reforç de la competitivitat del sistema i millorar el posicionament internacional de les institucions d'educació superior de Catalunya
La Secretaria d'Universitats i Recerca va acollir el 6 de març la jornada Rànquings universitaris: Times Higher Education (THE).
Posicionament de Catalunya, en el decurs de la qual el director regional per al sud d'Europa de l'agència encarregada d'elaborar el prestigiós rànquing internacional d'universitats World University Rankings (WUR-THE) va apropar la metodologia que utilitzen en l'elaboració del WUR als representants de diferents institucions catalanes d'educació superior.
"Els rànquings són unes eines poderoses", va assegurar el director regional de Times Higher Education (THE), Nicolas Cletz, que va concretar que les dades que s'utilitzen per utilitzar les diferents classificacions serveixen "per millorar les actuacions i per construir estratègia" en l'escenari cada vegada més globalitzat de l'educació superior.
"Els estudiants internacionals es fixen en els rànquings a l'hora de decidir universitat estrangera, i també ho fan les altres universitats i institucions d'educació superior quan exploren nous partenariats".
Cletz va detallar als assistents els tres rànquings en els quals actualment treballa Times Higher Education:
En opinió de Cletz, aquesta aposta de Times Higher Education té com a objectiu de "veure diferents universitats liderant aquests diferents rànquings perquè tenen objectius diferents".
Per la seva banda el director general de Planificació en l'Àmbit d'Universitats i Recerca i coordinador del Pacte Nacional per a la Societat del Coneixement, Josep Pallarès, va destacar que una jornada d'aquestes característiques permet "conèixer de primera mà la metodologia THE que, amb gairebé cinc dècades d'experiència, és una de les fonts de dades i d'intel·ligència en educació superior més autoritzades internacionalment".
Durant la segona part de la jornada, els representants de diferents institucions catalanes d'educació superior van mantenir reunions bilaterals amb Cletz per explorar noves vies de reforç de la competitivitat i millorar el seu posicionament internacional.
Els assistents a la jornada van conèixer els nous rànquings en els quals treballa Times Higher Education per oferir una visió més ampliada de les institucions d'educació superior al món
El CIC elabora cada any, en compliment d'allò establert a la Llei d'universitats de Catalunya, una memòria d'activitats que remet al Parlament de Catalunya, als membres que integren el mateix Consell i a diverses institucions i personalitats implicades en l'educació superior del nostre país.
A partir de l'estructura i funcions del CIC, aquestes memòries són fedatàries dels acords, actuacions i projectes portats a terme per les comissions i de la gestió realitzada per les dues oficines que integren aquest òrgan.
El Programa per a la Integritat de la recerca a Catalunya té com a finalitat la promoció i la consolidació de bones pràctiques en l'àmbit de la recerca que es desenvolupa a Catalunya, així com l'assessorament, l'anàlisi i la prevenció de conflictes d'integritat de la recerca, dels agents d'execució i de finançament de la recerca a Catalunya.
El Programa s'adscriu al departament competent en matèria de recerca, i té una vigència de tres anys, prorrogable.
Al final d'aquest període s'avaluaran els seus resultats.
El CIR-CAT, que es crea en el marc del Programa per a la Integritat de la recerca a Catalunya i amb la mateixa vigència, s'encarrega del seu desenvolupament.
Les seves funcions són la promoció de bones pràctiques científiques i de la formació específica en l'àmbit d'aquestes pràctiques, la promoció de mesures adreçades a la millora de la qualitat de la recerca, i l'assessorament en relació amb els conflictes d'integritat de la recerca que afectin exclusivament l'àmbit de les bones pràctiques científiques.
El CIR-CAT està integrat pels membres següents:
En el punt 2.2.a) de l'Acord GOV/118/2018, de 23 d'octubre, pel qual es creen el Programa per a la integritat de la recerca a Catalunya i el Comitè per a la Integritat de la Recerca a Catalunya (CIR-CAT), s'indica que el Comitè intervindrà a petició d'una entitat, d'una persona o d'un col·lectiu de persones interessades, i que haurà de ser motivada.
Si voleu fer arribar una sol·licitud al CIR-CAT per tal d'iniciar un procediment que afecti a transgressions de la integritat de la recerca, les bones pràctiques científiques o qualsevol altra de les funcions d'aquest comitè, cal que empleneu el formulari de petició genèrica seguint les instruccions que faran que la sol·licitud sigui correctament registrada i arribi sense demores a la Secretaria.
Un cop tramés el formulari, rebreu una notificació amb el número de registre que li ha estat assignat.
Si voleu posar-vos en contacte amb el CIR-CAT, escriviu a [EMAIL].
Qualsevol comunicació o informació serà tractada amb absoluta confidencialitat.
Recordeu que només allò que es trameti a través del formulari de petició genèrica disposarà de número d'entrada al registre.
A partir del 15 de juny de 2020, l'horari de l'Oficina d'Accés a la Universitat serà de dilluns a divendres, de 9 a 14 h, exclusivament amb cita prèvia.
Facilitar i simplificar l'accés de la ciutadania a la informació i tramitació dels recursos i els serveis que ofereix el sistema universitari català.
Gestionar l'organització de les proves d'accés a la universitat, el procés de preinscripció universitària i l'assignació d'alumnes a les universitats públiques catalanes i a la Universitat de Vic – Universitat Central de Catalunya, i el procés d'informació al professorat involucrat en els tribunals de les proves i als centres de batxillerat i de cicles formatius de grau superior.
La Secretaria d'Universitats i Recerca està dotada de personal expert i format per atendre amb criteris de professionalitat, responsabilitat, rigor, claredat i flexibilitat en les gestions següents:
El sistema universitari a Catalunya
Atenció de consultes telemàtiques
Mantenir una mitjana de temps d'espera:
Fomentar la transparència i l'accés de la ciutadania a les dades públiques, mitjançant la publicació dels resultats de les activitats gestionades a universitatsirecerca.gencat.cat.
Nivell de compliment dels compromisos
La Secretaria d'Universitats i Recerca (SUR) posa a la vostra disposició diferents canals perquè ens feu arribar els vostres suggeriments o queixes:
Un dels objectius del Departament d'Empresa i Coneixement és impulsar polítiques actives per garantir la igualtat d'oportunitats de l'estudiantat amb discapacitat.
Davant la necessitat de promoure línies d'actuació comunes, el Consell Interuniversitari de Catalunya va impulsar l'any 2006 la creació de la Comissió Tècnica UNIDISCAT (Universitat i Discapacitat a Catalunya), on estan representades totes les universitats catalanes.
Durant aquest temps s'ha analitzat la situació actual i les necessitats de l'estudiantat amb discapacitat, s'ha fet un estudi del marc legal i jurídic, s'han analitzat i acordat els requisits per a les adaptacions curriculars i, actualment, s'està treballant en diferents línies per cobrir altres necessitats que s'havien detectat.
També s'han organitzat tres jornades i tres tallers amb la finalitat de difondre les bones pràctiques en aquest àmbit.
Aquestes polítiques han anat acompanyades del finançament de convocatòries anuals, a través de l'AGAUR, per impulsar aquests projectes a les universitats del sistema català.
Per iniciativa de la Secretaria d'Universitats i Recerca, es va crear el 2011, en el marc del CIC, la Comissió per a l'estudi de la governança del sistema universitari de Catalunya per tal de fer, en el termini màxim d'un any, propostes de millora del sistema de governança universitària posant les bases, si això fos possible, d'un nou model universitari català.
La comissió va estar integrada per representants designats per les 12 universitats i els 12 consells socials o patronats universitaris, per 12 representants de l'estudiantat, per representants dels partits polítics presents en el Parlament de Catalunya, dels dos sindicats majoritaris i de les principals associacions empresarials de Catalunya.
Presidida pel secretari d'Universitats i Recerca, tingué com a vocals els directors generals d'Universitats i de Recerca i, com a secretari, al secretari general del CIC.
La Resolució ECO/2269/2011, de 12 de setembre, va fixar els membres que en formaren part.
Per tal de facilitar el treball de la comissió, el secretari d'Universitas i Recerca va anomenar una Ponència de 10 personalitats amb la missió d'elaborar els documents pertinents i organitzar els debats de la comissió.
La ponència va estar integrada per:
Després de dotze intenses sessions de debat, la Ponència va aprovar un informe final sobre el qual la Comissió i alguns membres, a títol individual o en nom de les organitzacions o institucions a les quals representaven, realitzaren diferents consideracions, que es recullen a continuació.
Els òrgans col·legiats en els quals s'estructura el Consell Interuniversitari de Catalunya són la Conferència General i la Junta general.
Poden ser comissions de caràcter permanent i comissions de caràcter no permanent.
Una comissió requereix una resolució de creació per part del conseller o consellera titular competent en la matèria, text, on, també, venen determinats la seva organització, composició i objectius.
Comissions de caràcter permanent
Comissions de caràcter no permanent
Si desitgeu sol·licitar un informe favorable d'òrgan estatal o autonòmic competent sobre el fet que es reuneixen les condicions relatives la consideració de centre de R+D de prestigi reconegut o d'unitat de recerca i desenvolupament d'una entitat empresarial, d'acord amb el Reial decret 557/2011, de 20 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei orgànica 4/2000, d'11 de gener, sobre drets i llibertats dels estrangers a Espanya i la seva integració social, després de la reforma mitjançant la Llei orgànica 2/2009, podeu sol·licitar-lo a la Direcció General de Recerca mitjançant aquest model de sol·licitud, el qual inclou, així mateix, la relació de documents que cal aportar-hi.
El Programa ICREA Acadèmia té la finalitat d'incentivar i reconèixer l'excel·lència investigadora del personal docent i investigador (PDI) doctor amb vinculació permanent a les universitats públiques de Catalunya.
Es tracta d'un programa d'intensificació de la recerca destinat exclusivament al professorat universitari que està impartint docència i que es troba en fase plenament activa i d'expansió de la seva activitat investigadora.
Es contribueix així a l'impuls de la recerca i a la retenció de talent investigador dins del sistema universitari de Catalunya.
El programa es desplega mitjançant una convocatòria anual.
ICREA, mitjançant les seves convocatòries anuals per a investigadors i investigadores sènior d'arreu del món, ha contractat 264 investigadors en àrees de coneixement molt diverses: un 30 % en ciències de la vida i medicina, un 27 % en ciències experimentals i matemàtiques, un 11 % en ciències socials, un 15 % en humanitats i un 17 % en àrees tecnològiques.
L'AGAUR convoca anualment, entre altres, ajuts destinats a universitats, centres de recerca i fundacions hospitalàries per contractar personal investigador novell (FI), tot incorporant-los durant 3 anys en grups de recerca que desenvolupin un projecte d'R+D.
També l'Estat i algunes institucions tenen ajuts semblants per facilitar la realització del doctorat.
El programa Beatriu de Pinós promou el desenvolupament professional dels investigadors i investigadores, amb l'objectiu de que es consolidin com a professionals de la recerca independents en un entorn internacional, intersectorial i multidisciplinari.
Un dels fonaments del programa és la formació científica a través del projecte de recerca i la formació en competències transversals.
En aquest darrer cas, la formació és proporcionada per cursos organitzats per l'AGAUR i per les institucions d'acollida, i també pot ser adquirida mitjançant estades i col·laboracions amb entitats de l'àmbit no acadèmic.
Aquesta formació en competències transversals es realitza segons les necessitats i interessos dels postdocs BP per complementar la formació científica.
Els programes Ramón y Cajal, Juan de la Cierva i Torres Quevedo, de l'Estat, financen també la incorporació d'investigadors i tecnòlegs en universitats, centres de recerca, centres tecnològics i empreses, segons el cas.
Les vies habituals per a la consolidació o estabilització dels investigadors en el sistema català d'R+D són les següents:
Per últim, cal esmentar que mitjançant el Programa I3, finançat per l'Estat i gestionat per la Generalitat, es dona suport econòmic a les universitats i els centres de recerca que estabilitzen investigadors del programa Ramón y Cajal el mateix any que finalitzen els seus contractes Ramón y Cajal.
Anualment es fa una crida pública al professorat d'universitats i funcionari d'ensenyament secundari per tal que optin a formar part dels tribunals de les proves, en els quals participen uns 1.300 professionals.
Els tribunals estan constituïts per un president i vocals de les distintes matèries, els quals corregeixen un màxim de 200 exàmens de la seva especialitat i vetllen pel correcte desenvolupament de les proves.
Tots els correctors reben instruccions específiques de correcció, i el nombre de correctors universitaris és equiparable al de correctors de secundària.
El termini per formalitzar la sol·licitud de participació del professorat de secundària i universitari és des del 21 de gener fins al 12 de febrer de 2020.
Caldrà formalitzar la sol·licitud a la nova plataforma que en aquestes dates estarà operativa
Els tribunals de les PAU han d'estar constituïts, per a cada matèria, per un mínim d'un 40% de professorat universitari i un 40% de professorat de secundària amb paritat de gèneres, sempre que el nombre de sol·licituds ho faci possible.
Podeu participar en els tribunals de les PAU el personal docent contractat sota les següents figures (en les indicades amb un * caldrà contrastar la data de contractació):
Inscripció de participació de les PAU
(1) La persona interessada ha de comprovar l'estat de la seva sol·licitud, que pot ser: vàlida, vàlida parcial (s'hi indicarà el requisit que no compleix) o denegada (en cas que no es compleixin els requisits) en el mateix portal del professorat.
La Comissió Organitzadora de les PAU té la competència de validar les sol·licituds presentades.
Les sol·licituds, degudament validades, s'inclouran en el sorteig que determina l'ordre d'actuació dels correctors i de les correctores en les PAU. �
(2) La persona interessada ha de consultar l'estat de resolució de la seva sol·licitud.
La Comissió Organitzadora de les Proves d'Accés a la Universitat de Catalunya té la competència de resoldre les sol·licituds d'aquesta crida i designar els tribunals:
Sobre aquestes quantitats brutes cal aplicar la retenció.
En cas que tingueu algun dubte, incidència sobre la sol·licitud, o algun comentari o suggeriment al respecte podeu adreçar-vos a:
o posar-vos en contacte al telèfon i/o a la bústia de correu electrònic indicats al portal.
La promoció de la qualitat en l'àmbit del sistema universitari de Catalunya inclou l'avaluació i l'acreditació del personal docent i investigador, la qual és competència de l'Agència per a la Qualitat del Sistema Universitari de Catalunya (AQU).
L'avaluació i l'acreditació que fa l'AQU de l'activitat docent, investigadora i de gestió del personal acadèmic de les universitats públiques és un requisit previ en els processos de selecció del professorat contractat i en l'assignació de complements retributius del personal docent i investigador, funcionari i contractat.
L'AQU també avalua l'activitat docent del personal acadèmic de les universitats privades del sistema universitari de Catalunya.
Per a més informació podeu consultar el web de l'AQU Catalunya: http://www.aqu.cat/
L'any 2005, a les diverses iniciatives de les universitats catalanes, que havien començat a avançar decididament en la integració dels estudiants discapacitats, es va sumar el projecte UNIDISCAT del Consell Interuniversitari de Catalunya.
La pretensió d'aquest projecte, concretat en el document Projecte Universitat i discapacitat a Catalunya (UNIDISCAT), era la de crear les condicions objectives per "garantir la igualtat d'oportunitats als estudiants amb discapacitat, tant pel que fa a l'accés i la inclusió a les universitats de Catalunya com a la realització dels estudis universitaris" i, al mateix temps, mirar de "establir unes normes i unes pautes generals mínimes, comunes a totes les universitats de Catalunya, sobre els criteris per dur a terme les adaptacions curriculars, les propostes docents i les d'avaluació per a tots els casos en què fos necessari".
Com a fruit d'aquell projecte va néixer l'any 2006 la Comissió Tècnica UNIDISCAT, en què estan representades totes les universitats del sistema català i que treballa intensament des de llavors per procurar de fer efectius aquells objectius inicials.
Les universitats han esmerçat una gran quantitat d'esforços en forma de programes d'accessibilitat i han apostat decididament per orientar els seus serveis a resoldre amb la major eficàcia possible les necessitats especials dels estudiants que cada any hi acudeixen amb la legítima aspiració de formar-se acadèmicament i professionalment.
L'any 2007 es va editar, des del Consell Interuniversitari de Catalunya, la Guia d'atenció dels estudiants amb discapacitat a la universitat, que ha estat un document cabdal per a la coordinació universitària en aquest àmbit d'actuació.
Pel que fa a la preinscripció universitària, podem afirmar que, avui, tots els estudiants discapacitats poden cursar els estudis de la seva vocació al centre que elegeixen.
Tot allò que es veia com un objectiu llunyà, s'està convertint en realitat gràcies a l'esforç de les universitats catalanes i la Secretaria d'Universitats i Recerca.
Tot el sistema universitari, sense diferenciar tipologies d'universitat, ensenyaments ni estructures organitzatives, ha donat el bo i millor per guanyar dia a dia la capacitat de respondre al repte plantejat i, cosa que és encara més difícil, mantenir al més alt nivell aquest compromís en temps de crisi i de dificultats arreu.
El compromís en aquest sentit no ha vist minvada la seva intensitat ni la seva voluntat de futur.
El segon Congrés Internacional sobre Universitat i Inclusió va dirigit als equips de recerca i a professors interessats a promoure i millorar l'atenció a les persones amb discapacitat en l'ensenyament superior.
En un context universitari cada vegada més divers, convé preparar-nos per afrontar millor els desafiaments que ens plantegen les diferències en els estudiants.
És per això que enguany el congrés es centrarà en les aportacions del disseny universal de l'aprenentatge per a l'accessibilitat i l'èxit dels estudiants amb necessitats especials en la seva etapa universitària.
En aquest segon congrés poden presentar-se investigacions, només en forma de comunicacions orals, que suposin un avenç significatiu en l'atenció a les persones amb discapacitat a les universitats en qualsevol dels sectors acadèmics en què es desenvolupa l'acció universitària.
TECNOLOGIES DE SUPORT PER A L'ESTUDIANT AMB DISCAPACITAT
En els darrers anys, les universitats del sistema universitari català utilitzen productes de suport basats en Tecnologies de la Informacion i la Comunicació (TIC) que s'han consolidat com una eina fonamental per als estudiants que tenen algun tipus de discapacitat.
Aquestes tecnologies, no cal dir, que són necessàries per promoure la igualtat d'oportunitats dels estudiants.
Davant dels diferents perfils d'estudiants que tenen necessitats i realitats diferents cal promoure la recerca en aquest àmbit per millorar l'atenció als estudiants.
Aquest taller pretén mostrar quina és la situació actual de les tecnologies de suport, els avenços que s'han fet i quina és la perspectiva de futur, això mateix es presentaran dues eines tecnològiques que s'estan desenvolupant actualment.
Professorat universitari de qualsevol especialitat, àrea de coneixement o departament.
Doctora en Medicina (Universitat de Barcelona) i doctora en fisiologia de la Nutrició (Université de Paris 7), especialista en Medicina Interna.
Catedràtica de Medicina de la Facultat de Medicina i Ciència de la Salut, Hospital Universitari Sant Joan, Universitat Rovira i Virgili.
Col·laboradora de EURECAT-Centre tecnològic de Nutrició i Salut (Reus).
Membre de varies agencies d'avaluació de professorat, de projectes de recerca i d'altres.
Doctora en Psicología, especialitzada en neurociència cognitiva.
Catedràtica d'universitat del departament de Tecnologies de la Informació i les Comunicacions de la Universitat Pompeu Fabra.
Els anys 2014, 2015 i 2016 chair del Standing Committee on Conflict of Interest, Scientific Misconduct and Ethical Issues (CoIME) del Consell Europeu de Recerca (ERC en anglès).
Professora agregada a la Facultat de Filosofia de la Universitat de Barcelona.
És membre del grup consolidat de recerca de la Generalitat de Catalunya "Aporia: Filosofia contemporània, Ètica i Política".
És presidenta del Comitè d'Ètica de Serveis Socials de Catalunya, vocal del Comitè de Bioètica de Catalunya i del Comitè d'ètica asistencial de l'hospìtal Clínic.
Les seves principals línies de recerca són la bioètica, l'ètica de les organitzacions i l'ètica aplicada a la intervenció social.
Llicenciat en Ciències Físiques i Doctor en Ciències Biològiques.
És Professor d'Investigació emèrit del CSIC al Centre de Recerca en Agrigenòmica (CSIC-IRTA-UAB-UB).
Ha estat President del Comitè d'Ètica del CSIC i membre del Grup Europeu d'Ètica de les Ciències.
És President de la Secció de Ciències de l'IEC i membre del Consell i del Grup de treball d'Ètica i Ciència d'ALLEA (All European Academies).