projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El centre de recerca Motion Control and Industrial Applications (MCIA) de la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC), juntament amb el Centre Tècnic de SEAT i l'empresa Mavilor, ha desenvolupat una cadena de tracció que permetrà fabricar vehicles elèctrics més econòmics, robustos i eficients.
Motor elèctric que es mou gràcies a la combinació de forces magnètiques
La tecnologia, desenvolupada en el marc del projecte de recerca i desenvolupament EV Propulsion System, ha permès crear una cadena de tracció que funciona amb motors elèctrics que es mouen gràcies a la combinació de forces magnètiques (anomenades de reluctància assistida ) que generen imants permanents, fent servir menys d'aquests imants.
Aquesta cadena de tracció de més de 50 kW té capacitat per arribar a fins a un 97 % d'eficiència, la qual cosa ofereix un motor elèctric més econòmic, ja que, en reduir l'ús dels anomenats imants de terres rares (un tipus d'imant molt potent fabricat amb aliatge de diversos elements químics) es disminueixen els costos.
A més, permet assolir nivells de densitat de potència i robustesa compatibles amb el mercat actual, la qual cosa ofereix més eficiència i competitivitat.
Aquesta iniciativa tecnològica ha estat possible gràcies a la col·laboració de més de tres anys d'activitat centrada a investigar tecnologies en aquest àmbit entre les dues empreses i la UPC.
El projecte inclou el disseny electromagnètic i mecànic de múltiples variants de motor elèctric a partir de mòduls de simulació d'elements finits, així com la fabricació de prototips industrials amb materials d'alt rendiment.
Igualment, s'han definit esquemes de control optimitzats per a l'estimació de velocitat i la seva implementació, i s'han utilitzat inversors de potència d'altes prestacions.
L'elevat potencial d'aquesta tecnologia representa un avenç important cap a la fabricació a gran escala de vehicles elèctrics interurbans.
En el projecte, hi han treballat més d'una dotzena de professionals entre investigadors i enginyers, i els resultats del projecte han obert noves línies de col·laboració pel que fa als esquemes de control, els dissenys mecànics i els procediments de fabricació de motors elèctrics.
El centre MCIA, amb seu al Campus de Terrassa, treballa en les àrees de tracció elèctrica, eficiència energètica, sistemes d'alt voltatge, electrònica industrial, manteniment industrial i mecatrònica.
Forma part de la xarxa d'innovació i tecnologia TECNIO de la Generalitat de Catalunya i del Centre d'Innovació i Tecnologia (CIT) de la UPC.
L'automobilística BMW ha encarregat a l'empresa catalana Ficosa, amb planta a Viladecavalls, la fabricació de 320.000 retrovisors interiors intel·ligents i connectats que portaran els seus models X5 al mercat japonès.
Aquests retrovisors permeten al conductor pagar el peatge sense abaixar la finestra, com si fos un Teletac, i saber al mateix moment quant es paga.
El mirall, desenvolupat en una aliança amb Panasonic, a més, dona informació al conductor de l'estat del trànsit i de tot el que hi vulgui incloure l'operador de la via, com, per exemple, si hi ha cues al peatge següent.
Aquests sistemes de retrovisors formarien part de l'anomenat cotxe connectat i intel·ligent que estan desenvolupant els fabricants d'automòbils, ja que pot interactuar amb la infraestructura i, fins i tot, amb altres vehicles.
L'acord a què ha arribat Ficosa amb BMW té l'objectiu d'equipar amb aquest mirall les unitats que s'exportin al Japó del nou model X5.
Així, entre el 2021 i el 2031 es preveu fabricar 320.000 unitats d'aquest model que portaran el retrovisor.
Els retrovisors s'implantaran al Japó perquè aquest país té un estàndard únic per a pagament a distància dels peatges.
Actualment, no és viable a Europa, on cada estat té un sistema diferent i tampoc no hi ha un protocol únic de sistema de pagament.
El retrovisor intel·ligent, a més, va més enllà del que és un Teletac, ja que el sistema que utilitza aquest mirall és l'ETC 2.0 (Electronic Toll Connect), que permet enviar informació al peatge, però també rebre'n.
El pagament del peatge es fa amb targeta de crèdit, que s'introdueix dins del retrovisor per una ranura lateral.
Això permet que, a diferència del Teletac, no es vegi des de fora.
El conductor, a més, pot gestionar els pagaments escollint, si té més d'una targeta, amb quina vol pagar cada vegada.
I, fins i tot, si el mateix vehicle l'utilitzen diferents conductors, cadascun pot pagar el peatge amb la seva pròpia targeta.
D'altra banda, Ficosa ha estat l'encarregada de produir els primers miralls intel·ligents externs a l'Audi e-tron, el primer vehicle elèctric de la marca.
Els retrovisors permeten veure l'entorn del vehicle a través de càmeres integrades als laterals de la seva silueta, amb l'objectiu de reduir els punts morts.
Ficosa és un proveïdor global de primer nivell dedicat a la recerca, el desenvolupament, la fabricació i la comercialització de sistemes avançats de visió, seguretat, connectivitat i eficiència per als sectors de l'automoció i la mobilitat.
És present a 16 països d'Europa, Amèrica i Àsia, a través de fàbriques, centres de recerca i oficines comercials.
CogniCor Technologies, SL, empresa derivada de l'Institut d'Investigació en Intel·ligència Artificial (IIIA-CSIC), ha desenvolupat una plataforma en línia capaç de resoldre automàticament reclamacions i queixes mitjançant eines d'intel·ligència artificial.
Aquesta innovació està adreçada principalment a empreses de telecomunicacions, entitats bancàries o aerolínies, entre d'altres, perquè puguin donar un millor servei d'atenció al client.
CogniCor va néixer el setembre del 2011 per iniciativa de tres joves emprenedors indis establerts a Barcelona, amb l'objectiu de donar solució a l'allau de reclamacions mal ateses per part dels serveis d'atenció al client de diversos sectors empresarials.
El sistema, anomenat CogniSettle, analitza la reclamació i la compara amb reclamacions similars i proposa una resolució immediata sense necessitat d'intervenció humana.
No obstant això, si el client no queda satisfet, CogniCor disposa d'una altra plataforma, CogniDeal, per negociar directament amb un agent de l'empresa a través d'Internet.
Aquest sistema és molt més ràpid que els sistemes d'atenció al client convencionals i també pot permetre reduir els costos: segons els creadors d'aquesta plataforma es calcula un estalvi d'entre 40 i 50 euros directes per cada queixa tramesa.
Aquesta iniciativa ha estat premiada recentment pel programa Wayra de Telefónica, que dóna suport i assessorament als projectes emprenedors en l'àrea de les tecnologies de la informació i la comunicació.
Gràcies a aquest guardó, CogniCor està elaborant una prova pilot del seu sistema en aquesta companyia.
D'altra banda, el passat 6 de juny CogniCor també va ser escollida com la guanyadora en la categoria de petites empreses i emprenedors dels premis BDigital a la Innovació Digital, convocats en el marc de la 14a edició del BDigital Global Congress.
L'empresa catalana Artificial Intelligence Technologies (AITECH), derivada de la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB), i la multinacional japonesa Mitsubishi Electric Europe han desenvolupat una plataforma de videovigilància intel·ligent que incorpora novetats importants respecte als sistemes actuals.
Una de les principals innovacions del projecte anomenat Security és que permet comptar i detectar el percentatge d'ocupació de persones o vehicles d'un espai en temps real.
Així mateix, el sistema permet preveure, amb una fiabilitat superior al 90 %, el flux de moviment de les persones i els vehicles que es desplacen en un escenari concret, com ara una gran superfície comercial o una via per al trànsit de vehicles.
Una altra novetat és que la plataforma incorpora un mòdul de detecció de cares en temps real.
A partir de diverses seqüències de vídeo preses per diferents càmeres, Security utilitza paràmetres biomètrics per identificar una persona en concret.
Gràcies a aquest sistema, el dispositiu és capaç de localitzar seqüències de vídeo on aparegui un individu determinat, i d'extreure la trajectòria global que ha seguit.
Per a la multinacional japonesa, el sistema s'ha convertit en l'estàndard de Mitsubishi Electric per controlar els sistemes de seguretat a escala mundial.
Per a AITECH, la nova tecnologia desenvolupada ha enfortit el procés de creixement i consolidació de l'empresa.
En el projecte, que ha tingut el suport d'ACC1Ó —mitjançant el programa Nuclis d'Innovació Tecnològica— i del Fons Europeu de Desenvolupament Regional (FEDER), també hi ha col·laborat el centre tecnològic CEPHIS (Centre de Prototips i Solucions Hardware Software), membre de la xarxa TECNIO que aglutina els principals agents experts en investigació aplicada i transferència tecnològica de Catalunya.
Ludium Lab és una empresa de base tecnològica derivada de la Universitat Politècnica de Catalunya especialitzada en la transmissió electrònica d'informació des del núvol.
Recentment ha estat escollida com una de les empreses guanyadores del concurs Wayra Barcelona 2012 per la seva aplicació per a telèfons mòbils o tauletes que permet jugar a videojocs de PC o consola que es troben allotjats al núvol.
Play Everywhere és el nom del servei de joc a través del núvol (cloud gaming) que ofereix Ludium Lab.
La innovació d'aquest projecte rau en el fet que el joc no s'ha de descarregar al dispositiu receptor, sinó que s'executa directament des d'un servidor remot situat en algun indret del núvol.
Actualment, aquest servei està disponible per a dispositius Android, però es preveu que per al 2013 ja hi hagi una versió compatible per a les plataformes d'Apple.
Un dels avantatges d'aquest sistema és que permet accedir i jugar a videojocs creats per a PC o consoles sense haver d'adaptar-los per als dispositius mòbils, d'aquesta manera conserven totes les prestacions de jugabilitat i qualitat gràfica del joc original.
Aquest projecte ha estat seleccionat recentment com un dels deu guanyadors del concurs Wayra Barcelona 2012, una iniciativa impulsada per Telefónica amb l'objectiu de donar suport tecnològic i de finançament a projectes innovadors de l'àmbit de les tecnologies de la informació i la comunicació (TIC).
Ludium Lab està impulsada per Álex Pajuelo i Javier Verdú, professors del Departament d'Arquitectura de Computadors de la Facultat d'Informàtica de Barcelona (FIB-UPC), i l'enginyer Ignacio Arroyo, de l'IESE Business School.
Quatre joves titulats a la Facultat d'Informàtica de Barcelona de la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC) són els responsables de uWhisp, un senzill connector (plug-in en anglès) que permet enviar missatges de veu fàcilment a través de Facebook i Twitter.
El dispositiu ha esdevingut tot un èxit i prova d'això han estat les més sis mil descàrregues del connector durant les seves tres primeres setmanes de funcionament i el reconeixement internacional obtingut amb el premi World Technology Award.
Luri Aranda, Joan Casas, Miquel Las Heras i Miquel Puig eren, fa un any, quatre estudiants de la Facultat d'Informàtica de Barcelona (FIB).
Ara dirigeixen l'empresa uWhisp, que porta el mateix nom que el dispositiu que han creat per enviar missatges de veu en diverses xarxes socials.
Aquest dispositiu ha estat guardonat recentment amb el prestigiós premi World Technology Award 2012 en la categoria de comunicacions de màrqueting, la qual cosa suposa el primer gran reconeixement internacional d'aquesta iniciativa.
El funcionament de uWhisp és força senzill.
Un cop instal·lat el connector, l'eina es mostra directament a la caixa d'escriptura de Facebook i Twitter, des d'on permet gravar, enviar i reproduir els missatges sense que calgui utilitzar cap altre programa diferent.
La descàrrega de l'aplicació també és compatible amb altres xarxes socials o llocs web gràcies a un giny ( widget ) que s'insereix directament al navegador d'Internet.
Quan s'enregistra un missatge, primer es crea un arxiu d'àudio local, que l'usuari pot escoltar a través del reproductor de l'aplicació.
Després de donar-hi el vistiplau, el missatge s'emmagatzema als servidors de uWhisp.
Un cop la gravació es difon a Facebook o a qualsevol altra web, el que es publica en realitat és un enllaç que el connector transforma en un reproductor de veu.
Aquesta idea innovadora va rebre la seva primera empenta quan els seus creadors, encara com a estudiants de la UPC, van presentar el seu projecte al concurs internacional HackU de Yahoo.
El campionat consistia a dissenyar en 24 hores una aplicació i presentar-la al públic en dos minuts.
El projecte de uWhisp es va situar entre els tres finalistes i va recollir molt bones crítiques, fet que els va animar a desenvolupar-lo.
Els passos següents van arribar amb el Programa Innova de la UPC, que ajuda els estudiants universitaris a desenvolupar projectes innovadors i en la creació d'empreses.
Van ser finalistes del concurs organitzat pel mateix programa, anomenat EmprènUPC, el qual els va assessorar per elaborar el pla de negoci.
A través seu, els impulsors de uWhisp van conèixer una escola d'emprenedors que va seleccionar el projecte entre els vint més destacats de l'Estat i els va premiar amb una formació empresarial completa i gratuïta.
L'impuls decisiu van ser els 50.000 euros aportats per l'Empresa Nacional d'Innovació (ENISA) i els 82.000 euros aportats per petits inversors.
Actualment els responsables de uWhisp estan treballant per adaptar la seva aplicació als sistemes de telefonia mòbil iPhone i Android, així com un nou sistema per poder enviar missatges a través de vídeo.
La Universitat de Barcelona (UB), l'Institut de Bioenginyeria de Catalunya (IBEC) i l'empresa Ficosa han desenvolupat conjuntament l'avisador de somnolència Somnoalert, una aplicació de mòbil que fa servir sensors inercials i dades de GPS per detectar els moviments característics d'un conductor que s'adorm al volant, com ara desviar-se del carril o fer correccions sobtades.
El programari Somnoalert, que ja ha estat patentat, analitza les dades existents en el bus CAN ( controlled area network ) del vehicle i les dades que proporciona un sistema de reconeixement de carril (SRC) per identificar el descens en la qualitat de la conducció causada per la somnolència.
El sistema, que s'activa automàticament en circular per sobre dels 75 km/h, recull 31 variables a través del CAN, més les dades sobre la posició del cotxe recollides per l'SRC.
En cas d'irregularitats en la conducció, com canvis en la posició del vehicle al carril, en la direcció, o en el moviment dels pedals, el dispositiu activa una alarma, que pot ser hàptica (vibració del seient), acústica o visual.
A més, el sistema permet un ajust automàtic de les alarmes de fatiga i somnolència segons el conductor i la informació ambiental, i té en compte les hores de conducció o si és de dia o de nit.
En el futur, es preveu desenvolupar un prototip que incorpori sensors biomèdics per analitzar dades de respiració.
El programari és el resultat d'un projecte de col·laboració entre el grup de recerca Processament de Senyals i Informació per Sistemes Sensors (IBEC), encapçalat per Santiago Marco, el Departament d'Enginyeria Electrònica de la UB (tots dos ubicats al Barcelona Knowledge Campus, BKC), i Ficosa, una multinacional amb seu a Barcelona que investiga, desenvolupa, produeix i comercialitza sistemes i components automobilístics.
DAPCOM-DATA Services, SL, és el nom de la primera empresa derivada (spin-off) en què participen la Universitat de Barcelona (UB) i la Universitat Politècnica de Catalunya.
Aquesta nova empresa es dedicarà a l'explotació de tecnologies relacionades amb la compressió de grans volums de dades amb aplicació en el sector aeronàutic i aeroespacial, de la supercomputació i de les tecnologies de la informació i la comunicació.
El primer gran projecte de DAPCOM-DATA Services serà el desenvolupament i la comercialització de FAPEC (Fully Adapted Prediction Error Code), un algorisme de compressió de grans volums de dades, superiors a 1 terabyte o TB (1TB=1000 GB).
L'algorisme FAPEC té una capacitat de compressió més elevada i més precisa que altres solucions que hi ha actualment en el mercat.
El desenvolupament i l'ús d'aquesta tecnologia minimitza l'espai per emmagatzemar les dades, així com l'amplada de banda per transmetre-les.
També redueix el temps per comprimir les dades sense pèrdues, transmetre-les i descomprimir-les.
Tot plegat fa que el consum de recursos en el processament massiu de dades sigui menor que el d'altres solucions estàndard.
Creat inicialment per complir els elevats requeriments dels sistemes de compressió en missions espacials i del sector aeronàutic, FAPEC pot ser de gran utilitat en el processament i la interpretació de dades de la recerca científica que utilitzen supercomputadors, així com per a empreses que necessiten gestionar grans volums de dades en els sectors de les tecnologies de la informació i la comunicació, multimèdia, les xarxes socials o els jocs a través d'Internet.
Atès el seu elevat potencial, la UB i la UPC han donat suport al projecte de creació d'aquesta empresa i han sol·licitat la patent a Europa i als Estats Units.
Així mateix, la Fundació Bosch i Gimpera (FBG) ha assessorat l'empresa en la definició del pla de negoci i ha negociat el contracte de transferència de tecnologia que han signat la UB, la UPC i l'empresa.
L'equip emprenedor de la nova spin-off està format per Francesc Julbe, enginyer de telecomunicacions amb experiència com a desenvolupador de programari i en el sector de la consultoria tecnològica; Jordi Portell, enginyer electrònic i doctor en física aplicada; Xavier Luri, professor titular del Departament d'Astronomia i Meteorologia de la UB; Jordi Torra, catedràtic de física al mateix departament i investigador principal del projecte Gaia; Enrique García-Berro, catedràtic de física del Departament de Física Aplicada de la UPC i actualment director del Pla Serra Húnter de la Generalitat de Catalunya; Alberto González, assessor tecnològic a l'Institut Cartogràfic de Catalunya, i Marcial Clotet i Javier Castañeda, tots dos enginyers de telecomunicacions contractats per l'Institut d'Estudis Espacials de Catalunya (IEEC).
L'empresa tecnològica Lleida.net ha estat la primera empresa del món a oferir un servei de transaccions certificades i contractes mitjançant missatges de text (SMS).
Aquest servei, emparat per una nova directiva europea sobre comerç electrònic, permetrà facilitar el tancament de contractacions i reduir el temps d'espera en aquest tipus de tràmits.
Amb la Directiva 2000/31/CE, es poden fer contractes per SMS en qualsevol país de la UE, i són equiparables a qualsevol contracte expressat en un altre suport.
Així, per exemple, les transaccions certificades de Lleida.net equivalen a un contracte privat en què Lleida.net actua com a tercer de confiança i l'SMS certificat té plena validesa legal.
Per fer un contracte via SMS, cal enviar un missatge de text des d'Internet, a través de l'operadora Lleida.net, a un telèfon mòbil.
L'usuari ha de respondre aquest missatge autoritzant la contractació (només enviant la paraula "sí" n'hi ha prou) i, tot seguit, es genera un acusament de recepció amb còpia certificada i signada digitalment.
Aquest servei de comerç electrònic té l'avantatge de ser molt ràpid i barat i, a més, està a l'abast de tothom: mentre que hi ha moltes persones que no tenen accés a Internet, gairebé tothom té mòbil.
En només un any, Lleida.net ha aconseguit una cartera de 7.000 clients, 500 dels quals són estrangers, i ha obert una filial a Miami.
L'empresa barcelonina SITEP, especialitzada en el desenvolupament de tecnologia d'informació geogràfica, ajuda amb el seu producte Transmanager a la gestió de flotes de vehicles i, amb altres tecnologies, les empreses que exploten grans infraestructures en xarxa (llum, gas, aigua, telecomunicacions) que s'estenen per amplis territoris.
"Es tracta d'un sector amb gran potencial, encara que les empreses espanyoles no sempre entenen amb facilitat la necessitat de manejar una informació geogràfica precisa", explica Ermengol Casanovas, director de SITEP, empresa que va néixer el 1998 dins del Viver d'Empreses de Barcelona Activa amb l'objectiu d'obrir-se camí en el camp dels sistemes d'informació geogràfica i la producció cartogràfica digital.
La tecnologia desenvolupada per SITEP permet facilitar la gestió de flotes de vehicles gràcies al seguiment que fa de les rutes, el consum de combustible o la temperatura de les mercaderies, entre altres opcions.
A més, les empreses de serveis poden conèixer millor on són els seus actius.
"Necessiten saber amb exactitud on és cada vàlvula i cada tub", resumeix Casanovas.
Aquest control remot facilita el manteniment i, en cas que hi hagi una interrupció del servei en algun punt, ajuda a la resolució ràpida del problema.
L'empresa va facturar 1,8 milions d'euros el 2008 i dóna feina a 40 persones.
Entre els seus clients hi ha administracions públiques, però més de la meitat dels ingressos provenen de clients del sector privat.
El vehicle europeu ATV Johannes Kepler, una nau de càrrega no tripulada utilitzada per a l'aprovisionament de l'Estació Espacial Internacional (ISS), va atracar el passat 24 de febrer amb èxit al complex espacial.
Per dur a terme la complicada maniobra d'ancoratge, l'ATV va utilitzar un programari desenvolupat per l'empresa catalana de tecnologia GTD, amb seu a Barcelona.
L'ATV és una nau de càrrega espacial no tripulada que va ser enlairada el passat 16 de febrer pel coet Ariane 5 de l'Agència Espacial Europea des de la base de Kourou a la Guaiana Francesa.
Amb un pes de 20 tones, es tracta de l'objecte més gran que ha llançat Europa a l'espai en tota la seva història i funciona com un camió de transport per portar menjar, material científic, oxigen i combustible a l'ISS.
Després de vuit dies del seu llançament, l'ATV va atracar a l'ISS amb gran precisió i de manera autònoma gràcies als ordinadors de bord de la nau, que utilitzen un programari desenvolupat per GTD.
Aquest programari analitza la velocitat d'apropament de l'ATV i la distància amb l'ISS, per tal de determinar i corregir la direcció de la nau i assolir l'acoblament amb èxit.
L'empresa barcelonina també és autora d'un sistema d'anàlisi de dades ambientals que permet que el mòdul espacial sigui habitable i d'un altre programari que avortaria la maniobra d'atracament en el cas que la connexió no s'hagués realitzat correctament, per evitar la col•lisió de les naus.
Tecnologia aeronàutica i aeroespacial
GTD, fundada l'any 1987, és una empresa de tecnologia que dóna serveis d'alt valor afegit als sectors de defensa, seguretat, aeronàutica i aeroespacial.
Actualment compta amb una plantilla de més de 300 enginyers i a finals del 2009 el valor dels seus actius va assolir els 340 milions d'euros.
A més de la seva participació en el projecte ATV, ha estat l'operadora de tots els sistemes informàtics del Centre Espacial de Kourou, el desenvolupador de l'optimitzador d'actitud del telescopi espacial XMM-Newton i els sistemes de control de les llançadores Arianespace, entre d'altres.
També destaca la seva participació en el programari de l'avió de passatgers Airbus 380.