projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El creixent accés de la població dels països emergents a la mobilitat motoritzada fa preveure que la demanda de matèries primeres per fabricar pneumàtics augmentarà en els propers anys.
En vista d'això, potser és el moment d'implantar noves maneres de valoritzar els pneumàtics usats.
El projecte TREC (Tyre Recycling), liderat per Michelin, pretén reincorporar els materials reciclats provinents dels pneumàtics usats a la fabricació de pneumàtics nous, a escala industrial, i reforçar d'aquesta manera el nivell d'expertesa de França a l'hora de desenvolupar activitats d'economia circular i d'ecodisseny compatibles amb el model industrial existent.
El projecte va començar el gener de 2014, té una durada prevista de vuit anys i disposa de 51 milions d'euros de pressupost, 13,3 dels quals procedents de programes mediambientals governamentals.
TREC Régénération consisteix en la regeneració de mescles de gomes per a la fabricació de pneumàtics nous.
Les empreses col·laboradores en el projecte són SDTech, que s'encarrega de la micronització de les gomes velles, i Protéus, que en fa una desvulcanització selectiva mitjançant processos biotecnològics (la desvulcanització consisteix a eliminar el sofre present al cautxú vulcanitzat, de manera que el material recuperi les propietats originàries del cautxú no tractat).
Com a resultat d'aquests dos processos s'obtenen pólvores regenerades d'alta qualitat, aptes per a la fabricació de pneumàtics nous.
TREC Alcool permet la producció d'alcohols intermedis necessaris per a la fabricació de pneumàtics nous.
El CEA s'encarrega de la gasificació dels pneumàtics vells i Protéus dels processos de fermentació del gas sintètic obtingut en la primera fase per extreure'n alcohol.
Aquest alcohol es pot incorporar a la producció de butadiè provinent de biomassa (fusta, residus agrícoles...), que és un altre dels projectes de Michelin, BioButterfly.
El butadiè (C 4 H 6 ) és un monòmer que es fa servir en l'elaboració de goma sintètica.
Dos possibles processos de reaprofitament, segons se'n vulgui obtenir goma o alcohols.
Ecodisseny i compra pública ambientalitzada, Valorització de materials
La Direcció General de Qualitat Ambiental ha elaborat la "Guia per a l'adopció de criteris mediambientals en els contractes de manteniment d'instal·lacions d'edificis ", que el passat 3 d'octubre de 2014 va aprovar al Ple de la Junta Consultiva de Contractació Administrativa.
L'objectiu d'aquesta Guia és orientar els òrgans de contractació de serveis de manteniment perquè puguin aprofitar els avenços i les millores ambientals que ofereix el mercat i, d'aquesta manera, els contractes de manteniment esdevinguin una eina de millora continua.
Un manteniment en els edificis orientat a la millora de l'estàndard ambiental no té només la finalitat de mantenir les condicions inicials i evitar increments del consum, sinó que també:
Amb aquesta Guia el que es proposa és:
1- Incorporar a l'objecte del contracte una referència específica a la millora dels aspectes ambientals.
2- Definir els criteris ambientals a incorporar en la redacció dels plecs dels contractes de manteniment.
La Guia aporta aspectes normalment no previstos en el marc normatiu de forma específica, que són, per tant, criteris addicionals a incorporar en les operacions o en les tasques habituals, i que es presenten en forma de taules.
S'afegeix informació sobre determinats aspectes, que apareixen en les taules, relacionats amb l'estalvi i l'eficiència per tipologies d'instal·lacions concretes (d'il·luminació, d'aigua, etc.).
També s'inclouen indicacions generals relacionades amb la descripció del contracte, amb les tasques a executar o sobre com incorporar altres treballs de millora ambiental que, sense correspondre pròpiament a treballs de manteniment, hi estan molt relacionats.
També es fa referència sobre com abordar el cost d'aquests treballs quan són tasques «extraordinàries» no previstes en el pressupost.
4- I finalment, presentar una llista de comprovació per facilitar a l'òrgan de contractació la tasca de seguiment dels criteris introduïts.
Per saber-ne més: Josep Maria Masip Moreno
Ecodisseny i compra pública ambientalitzada, Prevenció i control integrats de la contaminació
Servei: Institut Català del Sòl
SCI-Network és una xarxa de treball que compta amb la participació de ciutats europees i autoritats locals i està sent co-finançat dins del programa de la Comissió Europea per a la innovació i la sostenibilitat i dins la Iniciativa de Mercat Líder d'Europa per un període de 36 mesos.
La recerca de solucions innovadores i sostenibles per als seus projectes de construcció a través dels processos de contractació.
La participació de l'INCASÒL al grup SCI-Network ens ha aportat coneixement de les estratègies que s'estan plantejant per al foment de la innovació i la construcció sostenible, alhora que hem pogut fer aportacions a la guia Procuring Innovative and Sustainable Construction per a autoritats públiques europees.
També ens ha permès donar-nos a conèixer i presentar un exemple concret, que ha suscitat força interès per part de bona part dels participants.
La novetat recau, com les autoritats públiques poden fomentar, en la innovació sostenible incorporant materials reciclats als plecs de condicions, plànols de detall, annexos i bases de preus en els projectes d'urbanització.
Poder disposar d'una guia amb recomanacions pel foment de la innovació en la construcció sostenible.
Fets claus que demostren la importància del sector de la construcció en l'economia Europea, la societat i el medi ambient:
El sector representa aproximadament el 10% del PIB de la UE i empra al voltant del 7% de la mà d'obra de la UE (només "in situ").
Materials innovadors per a la construcció, noves tecnologies i processos és desenvolupen constantment per oferir la perspectiva d'acompliment energètic.
No obstant, sovint, en el sector públic de la construcció no es posa èmfasi en les pràctiques de contractació que afavoreixen aquests enfocaments.
És per aquest motiu que s'ha volgut realitzar una guia, que ajudi al sector públic a tenir una visió favorable a la innovadora en la construcció.
La incorporació de l'INCASÒL al segon any de feina de la xarxa ha fet que ja trobés un seguit de recomanacions ja redactades, orientades a garantir els resultats en la fase de gestió a través de la contractació.
Durant el mes de setembre de 2011, l'INCASÒL va ser convidat a presentar alguna experiència relacionada amb la innovació i la sostenibilitat i la seva relació amb el procés de contractació.
Sota l'àmbit del grup de treball "Cost del Cicle de vida global", l'INCASÒL va preparar la presentació relacionada amb la incorporació de materials reciclats i de productes que es contenen en el Projecte d'Urbanització del sector El Boscarró de Tàrrega.
A banda de participar en el grup de treball, l'INCASÒL també va presentar aquesta experiència al SCI-Network, dins el congrés Local Renewables celebrat els dies 26, 27 i 28 de novembre de 2011 a Freiburg.
Aquest congrés, que va anar entorn a l'eficiència energètica en edificis i urbanitzacions i la utilització d'energies renovables com a font d'energia, fa evident que s'està treballant cap a donar compliment a l'estratègia energètica de la Unió Europea.
Estudiar la relació entre les condicions climàtiques i el comportament dels ratpenats migradors.
Aprofundir en el coneixement d'una espècie especialista que al Pirineu només es troba a zones alpines caçant en prats alpins.
Obtenir dades dels seus refugis per tal de valorar possibles efectes del canvi climàtic en les seves colònies.
El treball de recerca consisteix en la captura i ràdioseguiment de poblacions de ratpenats a Catalunya i posterior anàlisi.
Estudi de la població de quiròpters (ratpenats) com a bioindicadors del canvi climàtic a Catalunya a través d'una metodologia nova.
És la primera vegada que es realitza un treball a Catalunya amb aquesta finalitat i amb aquests mamífers.
Estratègia catalana d'adaptació al canvi climàtic.
Desenvolupament d'una metodologia per facilitar l'elaboració d'alternatives viables tècnica i ambientalment en les fases inicials del planejament urbanístic i dels plans de mobilitat urbana.
L'avaluació ambiental d'alternatives esdevé un element clau en els processos d'avaluació ambiental estratègica.La Unió Europea ha remarcat la necessitat que els estats membres aprofundeixin i millorin l'avaluació d'alternatives per tal d'assolir els objectius de la Directiva 2001/42/CE.
Tanmateix, l'aplicació efectiva de l'avaluació d'alternatives en els processos d'avaluació ambiental estratègica comporta una especial complexitat i topa amb la manca de referències metodològiques i de procediments específics adaptats a la configuració jurídica i tècnica de les distintes figures de planejament contemplades a la legislació catalana.
D'aquí la necessitat de desenvolupar eines metodològiques pròpies.
És el primer cop que es desenvolupa una eina que permet el desenvolupament d'alternatives ambientals en el planejament a Catalunya.
Nova metodologia per tal d'avaluar els impactes sobre el consum, les emissions (CO 2 i partícules) i la contaminació acústica de les accions i línies estratègiques dels plans de mobilitat urbana.
Estableix una metodologia d'avaluació ambiental consensuada pels principals actors públics que participen en els plans de mobilitat dels àmbits amb més problemàtica ambiental.
Concretament, en l'elaboració de la metodologia han participat l'ATM de Barcelona, l'Àrea Metropolitana de Barcelona, la Diputació de Barcelona, l'Ajuntament de Barcelona i la Generalitat de Catalunya.
Establir un procés metodològic conceptual i de càlcul que permeti maximitzar els beneficis ambientals associats als plans de mobilitat urbana, atesa la seva rellevància com a estratègia de reducció del consum energètic, de les emissions (CO 2 i partícules) i de la contaminació acústica.
Es creu convenient desenvolupar un procés metodològic conceptual i de càlcul que permeti maximitzar els beneficis ambientals associats a aquests plans.
La nova metodologia permet avaluar ambientalment de manera més efectiva i eficient els plans de mobilitat urbana, especialment en aquells municipis que concentren problemàtiques ambientals més severes en el context català.
Per tal de definir l'interval sensibilitat i eficàcia del treball desenvolupat, aquesta es calibrarà amb el pla de mobilitat urbana de Barcelona.
La Central Integrada de Mercaderies (CIM) el Camp ha estat el primer parc logístic de tot l'Estat que rep la certificació VERDE GBCe DU-Parcs Logístics, atorgada per l'associació Green Building Council España.
Es tracta d'un reconeixement que valora tots els detalls del projecte relacionats amb els aspectes socials i econòmics, tenint en compte els factors que impulsen les intervencions útils per a la societat, les economies locals i que milloren la qualitat ambiental de l'entorn reduint els impactes.
Criteris d'avaluació VERDE GBCe
L'actual tendència a incloure i establir criteris de sostenibilitat en la qual es veu immers el sector de l'edificació i la construcció està portant a desenvolupar estudis i metodologies per avaluar també els parcs logístics des d'aquest punt de vista.
En el cas del distintiu VERDE GBCe DU-Parcs Logístics, l'eina emprada ha avaluat, com ja s'ha avançat anteriorment, els aspectes ambientals, energètics, socials, econòmics i de transport, així com els conceptes de qualitat i innovació del centre logístic.
En aquesta primera fase, la CIM el Camp ha obtingut la qualificació de 3 fulles verdes sobre una escala màxima de 5, encara que el procés de certificació continua obert, atès que noves accions que es duguin a terme podran millorar la qualificació obtinguda inicialment.
En aquest sentit, CIMALSA seguirà en aquesta mateixa línia per tal d'aconseguir aquesta acreditació en els nous projectes i infraestructures de futur que té previst desenvolupar.
Els criteris que opta VERDE GBCe per avaluar són de metodologia de segona generació, on el fil conductor del segell és l'Anàlisi del Cicle de Vida (ACV) del parc logístic, i consisteix en l'avaluació d'una llista de criteris que recullen el càlcul dels impactes del mateix.
El total de criteris es reparteixen en les següents categories: Biodiversitat, ús de recursos ( energia, aigua i materials), gestió de residus i emissions, aspectes socials, aspectes econòmics, concepte de qualitat, i innovació.
Cada criteri té associats una sèrie d'impactes que es produeixen en la vida útil del parc, generant un impacte relatiu que oscil·la entre 0 i el 5.
A través d'aquest sistema de treball s'obté un resultat mitjà final que atorga la qualificació adimensional de 0, 1, 2, 3, 4 o 5 fulles, en funció del percentatge d'impacte mitjà final obtingut.
D'aquesta manera, properament, es podran comparar diferents parcs logístics sempre que siguin de la mateixa categoria i utilitzin l'eina d'avaluació VERDE.
La CIM el Camp, ubicada als termes municipals de Reus, Tarragona i la Canonja, disposa d'una superfície de 42 hectàrees de sòl logístic que està actualment en fase de consolidació, amb una ocupació superior al 70%.
En una segona fase (sector est) s'ampliarà amb 39 hectàrees més —actualment en tramitació urbanística—, de manera que es convertirà en un dels parcs logístics més grans de Catalunya.
Indicadors de seguiment de plans i projectes.
Gestió ambiental de zones logístiques.
Període: setembre 2011 – febrer 2012
Depuració i reaprofitament de les aigües utilitzades en els processos de neteja industrial en el taller de material mòbil.
L'equip efectua el tractament i depuració de les aigües utilitzades en el rentat dels bogies i baixos dels trens, separant sòlids i contaminants, bàsicament olis i greixos, de l'aigua.
En aquesta depuradora es tracten les d'aigües industrials contaminades en haver estat utilitzades en diversos processos productius del taller de material mòbil.
A hores d'ara totes les aigües residuals que vénen de les diverses àrees de treball o procés productiu estan canalitzades cap al pou de bombeig inicial existent.
Des d'aquest punt s'impulsaran les aigües cap a l'estació depuradora.
El pou inicial és d'obra civil, té una reixa de desbast amb dues bombes submergibles i tres nivells de boia.
El darrer és el responsable de comandar les bombes en funció del nivell d'aigua residual per tal d'impulsar-les fins a tractament d'homogeneïtzació, amb l'objectiu d'obtenir unes bones característiques fisicoquímiques de l'aigua de sortida; i també per contenir l'aigua generada durant un temps per poder fer tractaments en discontinu, com a mínim, durant un dia a la setmana.
Període: gener 2018 - maig 2020
Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya (FGC), Consell General de Cambres de Catalunya, la regió d'Occitània, la plataforma multimodal MP2, Pyrennées Méditerranée Invest, Saint Charles international, Eurosud Team, l'FNTR dels Pirineus orientals, el Clúster Railgrup, l'Agència Acció, el Port de Barcelona, l'empresa PSCCT, operador de la terminal de transport combinat ferrocarril / carretera de Perpinyà, i la Cambra Regional de Comerç i Indústria d'Occitània.
CIMALSA lidera un projecte per promoure i fomentar l'ús del transport ferroviari i la intermodalitat en el transport transfronterer de mercaderies entre França i Catalunya, a la banda del Mediterrani, millorant l'oferta i el nombre de connexions en aquesta àrea.
La iniciativa, que al febrer del 2018 va celebrar la reunió de llançament, porta per nom Transnational Intermodal Links Towards Sustainability (TRAILS) i contribuirà a la reducció de les emissions de CO 2, a desembussar el trànsit i a augmentar la competitivitat de les empreses en tots dos territoris.
Amb aquesta col·laboració, situada dins de l'activitat del Comitè de Serveis Multimodals Català, es dona continuïtat operativa als projectes europeus iFreight-Med i CLYMA.
Els seus objectius se centren en el llançament de nous serveis multimodals transfronterers, en la definició d'una estratègia comuna per al desenvolupament d'infraestructures de logística entre la regió de Catalunya i la regió d'Occitània, en l'establiment d'una organització que afavoreixi el transport multimodal i en la creació d'una finestreta única digital, que reunirà tota l'oferta multimodal d'aquests dos territoris.
En concret, també és proposa el llançament de dos nous enllaços transnacionals de mercaderies i programa de formació en multimodalitat.
També s'hi preveuen accions de formació en multimodalitat i suport a la innovació, com ara un pla d'assessorament individualitzat als carregadors per calcular l'estalvi potencial en costos operatius, CO 2 o assistència per al lastmile delivery.
Aquestes accions s'enfoquen cap a sensibilitzar i encoratjar els carregadors, empreses i transportistes dels respectius territoris perquè utilitzin més les opcions de distribució multimodals i, particularment, el ferrocarril.
Redacció i publicació del primer Observatori de costos del transport de mercaderies per ferrocarril (Espanya – França).
Disseny del document de control i carta de port CIM digitals (DTES).
Estudi del contenidor Adiabàtic amb participació d'Eurecat i Railgroup.
Acord de col·laboració CIMALSA – FERRMED en el "Study of traffic and modal shift optimisation.
Gràcies a CIMALSA es realitza la col·laboració entre l'Oficina tècnica del Corredor Mediterrani i la Regió d'Occitània per tal que el SIG del corredor mediterrani, que ha desenvolupat el MIFO, inclogui la part d'Occitània amb totes les dades (Infraestructura, ambientals, externalitats, etc.)
També s'ha previst allargar el projecte fins a l'1 de maig de 2021, fet que permet treballar millor als projectes privats seleccionats (a part d'altres temes secundaris).
El 2005 es van designar sis eixos ferroviaris transnacionals de prioritat màxima per a la implantació del sistema European Rail Traffic Management System (ERTMS, un sistema de seguretat ubicat sota el tren que envia senyals directament al maquinista i fa innecessaris els senyals ferroviaris convencionals).
El primer, Global System for Mobile Communication – Rail, és un sistema digital internacional de comunicació ferroviària estació-tren; el segon, European Train Control System, transmet informació al maquinista sobre els límits de velocitat permesos, en comprova contínuament el compliment i hi actua, arribat el cas.
Té, al seu torn, dues variants: amb balises al llarg de la via (ETCS1) o amb dades integrades al GSM-R (ETCS2 –opció menys costosa–).
La determinació dels eixos tingué per objecte fer més fàcil el canvi modal de mercaderies, de carretera a ferrocarril.
Vegeu-ne, al mapa, els traçats.
Un dels corredors, anomenat C, s'estén d'Anvers (Bèlgica) a Lió (França) i a Basilea (Suïssa), per Luxemburg.
N'és un altre el D, de València (Espanya) a Budapest (Hongria), per Milà (Itàlia) i Ljubljana (Eslovènia), que a més enllaça amb tots els altres, tret de l'F, al llarg del seu recorregut.
Els dos grups d'interès econòmic (EEIG) que encapçalen els projectes, formats bàsicament pels operadors d'infraestructura ferroviària de Bèlgica, França, Luxemburg, Suïssa, Espanya, Itàlia, Eslovènia i Hongria, disposen de finançament de la Comissió Europea per al període 2007-2013, dins el programa Trans-European Transport Network (TEN-T).
A nivell indicatiu, la Comissió ha atorgat 79 MEUR a l'EEIG del corredor C.
Val a dir que actualment en els trams del corredor C hi ha cinc sistemes diferents de senyalització, amb els problemes subsegüents d'increment de costos operatius i de temps de trajecte.
La implantació, tram a tram, de l'ERMTS incrementarà la interoperabilitat i comportarà, per a 2013, la reducció del temps de trajecte d'Anvers a Basilea (d'11 h 10 min a 10 h 15 min) i d'Anvers a Lió (de 13 h 20 min a 12 h i 15 min).
Hi ha en marxa, a més, a iniciativa dels partícips, l'estudi complementari 750M, que pretén dissenyar un model d'explotació d'alta capacitat, amb dos trens per hora i sentit al llarg del corredor (actualment s'ofereixen nou recorreguts diaris entre Anvers i Basilea, i sis entre Anvers i Lió), amb combois de 750 m de longitud (710 m dels vagons de càrrega i 20+20 m de les locomotores).
Hom preveu tenir l'estudi enllestit i la nova oferta disponible per a 2013.
De la seva banda, els consorciats del corredor D, treballen en l'adopció d'un model de tren estàndard per als més de 3.000 km de la línia, especialment pel que fa a longitud, velocitat màxima, capacitat dels eixos i amplada.
Respecte de l'estandardització a ERMTS, hom espera assolir-la:
El Projecte INESS vol definir i desenvolupar les especificacions per a una nova generació de sistemes d'enclavament ferroviari a fi de potenciar i estendre el procés d'estandardització ferroviària global.
INESS se centra en aspectes com el control remot, manual o automàtic; el de passos a nivell, el d'agulles i el de senyals laterals.
És a dir, en aquells aspectes que no afecten pròpiament ni la gestió estratègica del trànsit ferroviari ni els sistemes de protecció i comandament dels combois.
El Projecte, endegat l'octubre de 2008, agrupa actors com Bombardier, Alstom, Siemens, la Union Internationale des Chemins de Fer (UIC), Deutsche Bahn, Adif o la Universitat Politècnica de Madrid, i disposa de finançament del 7è Programa Marc de la Unió Europea.
La competència a què ha de fer front la indústria ferroviària europea per part d'altres modes de transport i d'altres fabricants, especialment asiàtics, fa que la pressió per aconseguir operacions de cost efectiu sigui constant.
Per esmenar la situació, la Comissió Europea, conscient de les traves que frenen el desenvolupament del transport ferroviari, va marcar com a prioritats a resoldre la manca d'infraestructura i els problemes d'interoperabilitat entre xarxes i sistemes.
Molt particularment, va incidir en el sistema de senyalització, de gran importància per a les prestacions i la seguretat de les operacions ferroviàries.
Actualment, amb la instauració del sistema ERTMS –European Rail Traffic Management System, sistema de seguretat instal·lat sota el tren, que envia informació al maquinista–, complementat amb l'ETCS –European Train Control System, que pot actuar sobre la velocitat del tren sense intervenció de qui condueix– i amb el GSM-R –Global System for Mobile Communication – Rail, sistema internacional digital de comunicació entre tren i estació–, s'està aconseguint un grau de cooperació ferroviària transfronterera impensable fins a la data.
Malgrat tot, el Projecte INESS és necessari per: