projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
La recerca en matèria de violència masclista en la resposta judicial i d'execució penal és un dels objectius d'aquest Observatori, que pretén aportar un major coneixement des d'aquests àmbits i millorar la resposta de les institucions en la comprensió del fenomen, així com en el suport i atenció a les víctimes.
Els projectes que es presenten classificats per anys són aquells que s'han incorporat en el programa d'activitats d'aquest Observatori des de l'any 2019.
Una de les funcions de l'Observatori és promoure el debat, la reflexió i l'intercanvi de bones pràctiques entre els professionals de l'àmbit de la justícia, l'execució penal i d'altres interlocutors que treballen en les xarxes de violència masclista.
Des de l'any 2019 s'han desenvolupat diversos grups de treball, comunitats de pràctica, tallers i experiències pilot per tal de treballar des de diversos àmbits i poder donar resposta a aquells aspectes que el personal del Departament de Justícia identifica des de la seva pràctica diària.
L'Observatori ofereix una formació específica sobre violència masclista adreçada als professionals de l'Administració de justícia i de l'execució penal a Catalunya, alhora que potencia la formació integral, i des de la transversalitat, de la perspectiva de gènere en les accions formatives.
L'objectiu de la formació és sensibilitzar i capacitar a totes les persones professionals que intervenen directa o indirectament en processos relacionats amb la violència masclista, així com potenciar l'aplicació de les normes específiques, i la definició i seguiment de models de bones pràctiques, que contemplin la perspectiva de gènere en cada una de les actuacions d'aquests professionals.
En aquest sentit, es potencia la gestió del coneixement, els projectes amb valor i els projectes de pilotatge als llocs de treball.
NOTA INFORMATIVA: A causa de l'emergència sanitària creada per la Covid-19, la programació d'activitats de l'Observatori Català de la Justícia en Violència per aquest any 2020 s'ha vist afectada.
Actualment s'està treballant amb un redisseny d'aquest programa (reajustant dates, canviant la modalitat o redefinint objectius) que estarà disponible el 7 de setembre de 2020.
Per algunes activitats s'obrirà un nou període d'inscripcions, també al setembre, que us anunciarem oportunament.
L'Observatori, dins de les seves funcions, promourà la formació dels professionals, la investigació, i totes aquelles actuacions que fomentin el debat, la reflexió, i l'intercanvi de bones pràctiques entre els col·lectius dels àmbits de la Justícia, de l'Execució Penal i d'altres interlocutors que treballen conjuntament en les xarxes de violència masclista.
L'Observatori Català de la Justícia en Violència Masclista (OCJVM) és un òrgan col·legiat, adscrit al CEJFE del Departament de Justícia.
Constitueix un fòrum d'anàlisi, reflexió, debat, participació i proposta d'actuació en matèries relacionades amb la violència masclista a Catalunya.
És un repte fer-ne d'ell un instrument que ajudi a millorar la resposta de l'Administració de Justícia i de l'Execució Penal davant aquest fenomen, amb la finalitat d'aproximar aquest coneixement a la lluita per l'erradicació de la violència masclista.
L'OCJVM va ser aprovat per Acord de Govern l'11 de febrer de 2019.
L'any 2019 ha estat el primer any de funcionament de l'Observatori Català de la Justícia en Violència Masclista, que es va crear per aprofundir en l'anàlisi de la justícia des d'una perspectiva global de la violència masclista, canalitzar les necessitats dels diferents operadors jurídics i integrar els àmbits de l'Administració de justícia i de l'Execució Penal.
Durant aquest primer any s'ha dut a terme un pla de formació que ha ofert 3.172 places i 724 hores de formació, s'han completat 6 investigacions i s'han organitzat 8 grups de treball multidisciplinaris i 10 jornades obertes.
El pròxim 18 de febrer està previst de fer la primera de les dues reunions anuals establertes per les persones que constitueixen l'Observatori per tal de valorar les activitats realitzades i definir els eixos que vertebraran l'activitat de l'any actual.
Els acords presos en aquesta reunió, que tindrà lloc al Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada, es faran públics a través de la pàgina web de l'Observatori.
El decret de l'estat d'alarma i l'obligatorietat del confinament entre el 14 de març i el 20 de juny va capgirar molts aspectes de les nostres vides.
Les dades delinqüencials, per exemple, van experimentar canvis importants (com la reducció dels furts i robatoris), però van augmentar altres delictes com els relacionats amb la ciberdelinqüència.
La violència masclista també se'n va veure afectada i el confinament va agreujar un dels principals obstacles per atendre-la: la seva opacitat.
La dificultat d'accés a les dones víctimes de violència masclista fa que la xifra oficial no respongui acuradament al nombre real de casos que hi ha d'aquest tipus de violència.
Això succeeix per la diferència entre el nombre de dones victimitzades i els casos que es denuncien a la policia i que acaben en un procés judicial, que només en representen una part.
Per visualitzar el comportament de la violència masclista durant els mesos de confinament hem utilitzat dues dades diferents.
Per una banda, el nombre d'assumptes que arriben als jutjats de violència sobre la dona (VIDO) i, per l'altra banda, el nombre de trucades que s'han rebut al telèfon d'atenció a la violència masclista (coordinat per l'Institut Català de les Dones).
Aquestes dues dades reflecteixen un mateix moment des de dos angles diferents: el judicial, que com s'ha dit només és el pic dels casos de violència masclista existents, i l'assistencialista, que configura una primera línia d'atenció a la dona víctima de violència masclista.
En el recull de dades es podrà comprovar com, si bé les dades judicials oficials apuntaven a una disminució d'aquests casos, les dades assistencials d'atenció primària dibuixaven un escenari completament diferent.
Font: Elaboració pròpia amb dades de l'Institut Català de les Dones i de la Direcció General de Modernització de l'Administració de Justícia
Durant l'any 2019, els tècnics de l'Equip d'Assessorament Tècnic Penal (EATP) i de l'Institut de Medicina Legal i Ciències Forenses de Catalunya (IMLCFC) es van organitzar en grup de treball per tal de dissenyar conjuntament com treballaran els casos que les instàncies judicials derivin a les UVFI.
El seu treball conjunt va donar lloc al Protocol tècnic de funcionament de les unitats de valoració forense integral (UVFI), una proposta de funcionament tècnic de les UVFI.
S'hi estableix el paper dels diferents professionals implicats i la seva interrelació en l'anàlisi conjunta dels casos que els hi derivin; el model d'entrevista que cadascú fa servir i altres eines a utilitzar; la forma en què es duran a terme les exploracions i com es compartirà la informació; el tipus d'informe i la forma en què s'elaborarà per integrar tota la informació; i la forma que s'interactuarà amb l'equip del Servei d'Assessorament Tècnic de Família (SATAF) quan s'escaigui.
Amb l'entrada en funcionament d'aquestes UVFI s'ha previst realitzar una valoració de la implementació d'aquest protocol tècnic.
Aquesta comunitat de pràctica interinstitucional reuneix a professionals de l'àmbit de la joventut i d'altres equips de l'Ajuntament de Tarragona, mestres d'instituts, educadors/es de CRAE, educadors/es de serveis socials i tècnics/tècniques del Departament de Justícia (medi obert de justícia juvenil, mesures penals alternatives, equip de víctimes, assessorament tècnic de justícia juvenil, mediació penal i de mediació civil) provinents de Tarragona.
L'objectiu que es busca és elaborar un material per a joves adolescents que els ajudi a reflexionar sobre el model dominant de "masculinitat" i "feminitat" per tal de reconèixer i posar en valor la globalitat dels aspectes anomenats "femenins".
Es pretén, doncs, apoderar a les noies en relació al valor real d'aquests aspectes per tal que no els menystinguin i per a que no assumeixin idees estereotipades en relació al seu gènere i, alhora, conscienciar als nois perquè valorin els aspectes positius de la feminitat.
Aquest projecte està previst que tingui una durada de dos anys i finalitzi el 2020.
Des del personal d'execució penal es va crear una comunitat de pràctica de referents de gènere dels centres penitenciaris amb l'objectiu de fomentar la perspectiva i equitat de gènere en l'àmbit de l'execució penal.
Un dels resultats de la seva tasca va ser la definició i publicació del document « Gènere i presó.
Programa de perspectiva i equitat de gènere en l'àmbit penitenciari », que s'ha implementat el 2019 amb un pla pilot al CP Brians 2 i s'ampliarà als altres centres penitenciaris de Catalunya durant el 2020.
Els tècnics de l'Equip d'Assessorament Tècnic Penal (EATP) i de l'Institut de Medicina Legal i Ciències Forenses de Catalunya (IMLCFC) requereixen d'un espai de treball per dissenyar conjuntament com treballaran els casos que les instàncies judicials derivin a les UVFI.
L'objectiu d'aquest grup de treball és elaborar una proposta de funcionament tècnic de les UVFI que concreti: el paper dels diferents professionals implicats i la seva interrelació en l'anàlisi conjunta dels casos que els hi derivin; el model d'entrevista que cadascú fa servir i altres eines a utilitzar; la forma en què es duran a terme les exploracions i com es compartirà la informació; el tipus d'informe i la forma en què s'elaborarà per integrar tota la informació; i la forma que s'interactuarà amb l'equip del Servei d'Assessorament Tècnic de Família (SATAF) quan s'escaigui.
L'Observatori es configura com un òrgan tècnic adscrit al Departament de Justícia i dependent del Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada que n'aportarà la infraestructura i el suport administratiu, tècnic i logístic necessari perquè pugui dur a terme la seva activitat, i està dotat pressupostàriament amb fons del Pacte d'Estat sobre violència de la dona.
És un repte pel CEJFE posar en marxa aquest observatori i fer-ne d'ell un instrument que ajudi a millorar la resposta de l'administració de justícia i de l'execució penal davant aquest fenomen, amb la finalitat d'aproximar aquest coneixement a la lluita per l'erradicació de la violència masclista.
Activitats finançades a càrrec dels crèdits rebuts del Ministerio de la Presidencia, Relaciones con las Cortes e Igualdad, a través de la Secretaria de Estado de Igualdad.
Podeu trobar les investigacions realitzades des de 2004 a l'actualitat, en el marc del CEJFE, així com les fitxes de les diferents investigacions dutes a terme.
És un òrgan col·legiat integrat al CEJFE, creat per Acord de Govern, d'11 de febrer de 2019.
Promou la formació, la investigació i totes aquelles actuacions que fomentin el debat, la reflexió i l'intercanvi de bones pràctiques entre els professionals i col·lectius implicats en la matèria.
Ofereix mensualment un butlletí especial de novetats bibliogràfiques i, properament, altres tipus de recursos i publicacions.
El taller busca crear un espai de debat entre lletrats/ades de l'administració de justícia de jutjats de violència sobre la dona, establir línies comunes d'intervenció i elaborar un document de bones pràctiques.
Hi participaran com a ponents Maria José Costa Lamenca, lletrada de l'Administració de Justícia del Jutjat de 1a Instància núm. 51 de Barcelona; Ignacio Ramiro Albalate, lletrat de l'Administració de Justícia del Jutjat de Violència contra la Dona núm. 1 de Barcelona; i Lluis Felipe Martínez López, lletrat de l'Administració de Justícia del Jutjat de Violència contra la Dona núm. 1 de l'Hospitalet de Llobregat.
En aquesta comunitat de pràctica es pretén fomentar la perspectiva i equitat de gènere en l'àmbit de l'execució penal, la consolidació de la figura del referent de gènere i la posada en marxa del Programa de Perspectiva i Equitat de gènere.
Un dels punts clau d'aquest grup és la publicació del document « Gènere i presó.
Programa de perspectiva i equitat de gènere en l'àmbit penitenciari », del qual es vol incidir en la seva difusió, i en la realització de la «III Jornada Gènere i Presó».
Aquestes sessions, dirigides a professionals de la Secretaria de Mesures Penals, Reinserció i Atenció a la Víctima, equips directius i coordinadors/es del programa d'educació per a la salut dels centres educatius, tenen per objectiu millorar el programa d'educació per a la salut en l'àmbit d'educació afectiva i sexual.
Es tracta de reflexionar al voltant del futur del programa i la seva implementació, a partir de l'anàlisi del context per al disseny i la planificació de la intervenció en educació afectiva i sexual, i la prevenció de relacions abusives que es va dur a terme el darrer semestre de 2019 en cada centre educatiu.
Alhora, que les persones que conformen els equips directius es vagin consolidant com a impulsores i agents de canvi, per tal d'adoptar conductes més preventives vers la violència masclista en els centres educatius, des d'una perspectiva d'interseccionalitat.
Aquesta comunitat de pràctica interinstitucional, iniciada l'any 2019, reuneix a professionals de l'àmbit de la joventut i d'altres equips de l'Ajuntament de Tarragona, mestres d'instituts, educadors/es de CRAE, educadors/es de serveis socials i tècnics/tècniques del Departament de Justícia (medi obert de justícia juvenil, mesures penals alternatives, equip de víctimes, assessorament tècnic de justícia juvenil, mediació penal i de mediació civil) provinents de Tarragona.
L'objectiu que es busca és elaborar un material per a adolescents que els ajudi a reflexionar sobre el model dominant de "masculinitat" i "feminitat" per tal de reconèixer i posar en valor la globalitat dels aspectes anomenats "femenins".
Es pretén, doncs, apoderar a les noies en relació al valor real d'aquests aspectes per tal que no els menystinguin i per a que no assumeixin idees estereotipades en relació al seu gènere i, alhora, conscienciar als nois perquè valorin els aspectes positius de la feminitat.
Aquest projecte està previst que tingui una durada de tres anys i finalitzi el 2021.
Aquest grup de treball sorgeix d'un taller de bones pràctiques realitzat durant l'any 2019 per a lletrats de l'Administració de justícia de violència sobre la dona i de família amb l'objectiu d'establir línies comunes d'intervenció entre ambdós jutjats.
Arran dels bons resultats obtinguts, es va posar de manifest la necessitat de crear un mateix espai de debat i reflexió exclusiu per a lletrats/ades que operin als jutjats de violència sobre la dona, instrucció i penal, i que les seves conclusions es tradueixin en un document de bones pràctiques en l'actuació professional davant els casos de violència masclista.
El projecte Cercles consisteix a acompanyar i supervisar delinqüents sexuals, amb risc moderat o alt de reincidència, en el període previ a la seva sortida definitiva de la presó per tal de prevenir que cometin un nou delicte i també facilitar la seva inserció social.
Aquests dos objectius principals es concreten en els eslògans que defineix el projecte: «No més víctimes» i «No hi ha secrets».
Aquest projecte ja ha estat provat i validat en altres països amb molt d'èxit (Canadà, EUA, Regne Unit, Holanda o Bèlgica) i Catalunya s'hi va afegir l'any 2013 després de superar els estàndards de qualitat mínims exigits per poder pertànyer al projecte i poder utilitzar la seva metodologia.
La subdirecció general de Programes de Rehabilitació i Sanitat l'implementa des del 2013 a partir de la participació catalana en el projecte europeu Circles4EU (2012-2013), finançat per la Comissió Europea.
Des del 2017 s'està realitzant l'avaluació del programa, enfocant cada any l'avaluació en un àmbit concret: el 2017 es van definir les característiques específiques dels delinqüents d'alt risc que els fa susceptibles o no de participar en el programa; el 2018 es van avaluar els estàndards de qualitat que ha de complir cadascuna de les fases del projecte; i el 2019 es va centrar en el paper de la societat civil i la seva participació en el control d'aquests subjectes.
Per l'any 2020 es podran donar les primers dades de reincidència i d'inactivitat delictiva per a cadascun dels grups d'estudi i control que s'han dissenyat en aquesta macrorecerca.
L'objectiu principal del projecte és avaluar el programa Cercles en termes d'eficàcia per prevenir noves reincidències i reinserció social dels delinqüents sexuals d'alt risc de reincidència:
L'equip investigador està format per professionals del Departament de Justícia, el Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada, la Universitat de Barcelona i la Fundació Salut i Comunitat.
La reforma realitzada en el Codi penal per la Llei orgànica 5/2010, de 22 de juny, va introduir el delicte de tràfic d'éssers humans en l'article 177 bis actual.
Tot i que la modificació va tenir en compte la Directiva 2011/36/UE, de 5 abril de 2011, relativa a la prevenció i lluita contra el tràfic d'éssers humans i a la protecció de les víctimes, no es va realitzar una transposició completa de la normativa europea fins a la reforma de la Llei orgànica 1/2015.
Una de les modificacions introduïdes va ser la delimitació del concepte de vulnerabilitat, establint que «existeix una situació de necessitat o vulnerabilitat quan la persona en qüestió no té cap alternativa, real o acceptable, a sotmetre's a l'abús.»
Ara bé, si bé es delimita el concepte de vulnerabilitat, són els tribunals els encarregats de fixar el seu contingut i interpretació.
A través d'un estudi de la jurisprudència, es planteja poder definir amb major claredat quins són els factors que situen a una persona en situació de vulnerabilitat per poder identificar a les possibles víctimes i garantir la protecció dels seus drets.
L'objectiu principal del projecte és analitzar la jurisprudència sobre el delicte de tràfic d'éssers humans per determinar els elements que es tenen en compte per considerar que existeix una situació de vulnerabilitat, i indagar si els tribunals han elaborat definicions més concretes d'aquest concepte.
La curiositat és el desig intens de saber, de conèixer, d'aprendre alguna cosa.
La curiositat està present a tot arreu i, de fet, és el que ens fa avançar.
Vull compartir amb totes i tots vosaltres, lectores i lectors del primer número de l'InfoCEJFE, una vivència que he experimentat al llarg de la meva vida, i és que l'emoció, transformada en curiositat, és l'element previ i indispensable per a l'adquisició de coneixements nous que ens ajuden a créixer com a persones i com a professionals.
Aquest concepte, sovint banalitzat o aparentment amb poc prestigi científic, és precisament l'eix sobre el qual gira tota l'activitat del Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada.
La curiositat ens porta a estar atents a quines són les necessitats en el camp de la formació, tant a l'hora de triar el contingut dels nostres programes com d'adoptar nous formats pedagògics i tecnològics que, en definitiva, són noves formes d'aprenentatge.
La curiositat ens indica quins continguts requereixen més investigació i recerca aplicada per garantir que allò que fa el Departament, en l'exercici de les seves competències, és encertat; així mateix, ens permet esbrinar si ens estem fent les preguntes correctes.
La curiositat, també, ens guia a l'hora de planificar les activitats obertes que oferim al conjunt de la societat, cada cop més interessada en el món de la justícia.
Atès que sabem que totes i tots vosaltres sou persones curioses, neix InfoCEJFE, amb la voluntat d'avançar-vos, cada mes, un tast d'allò que esperem que us emocioni fins al punt de voler-ne saber més: explorar, investigar i aprendre.
Com a consellera de Justícia, em plau donar-vos la benvinguda a l'InfoCEJFE, una iniciativa per informar mensualment sobre les accions formatives i de divulgació més rellevants del Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada (CEJFE).
Són activitats adreçades principalment al personal vinculat a la justícia: professionals, comunitats de recerca i estudiants, entre d'altres.
Mitjançant jornades, grups de treball, sessions d'investigació i conferències, volem fomentar el coneixement de la justícia, un pilar fonamental de tota societat democràtica.
Aquestes activitats ens facilitaran les eines necessàries per a un debat informat que ens permeti millorar les pràctiques de justícia i abordar els reptes que ens planteja un món interconnectat on els canvis estructurals són cada cop més accelerats.
Per això, el Departament de Justícia es proposa acostar el CEJFE al conjunt de la ciutadania amb accions adreçades a un públic especialitzat i altres d'obertes al públic en general.
Incorporem també un seguit d'iniciatives organitzades pel recentment creat Observatori Català de la Justícia en Violència Masclista per tal de fer-ne un referent en la recerca i la sensibilització per millorar les polítiques de prevenció i detecció d'aquesta violència i d'atenció a les víctimes.
L'InfoCEJFE vol ser una finestra oberta que us convidi a ser part activa del CEJFE i a compartir la nostra missió: promoure l'aprenentatge, la recerca i el coneixement de la justícia i augmentar la seva capacitat de resposta a les necessitats d'una societat en canvi permanent.
Al blog de la biblioteca hi podeu trobar resums dels continguts de les últimes novetats bibliogràfiques, opinions de lectors, avisos, recomanacions, etc.
La biblioteca participa també a les següents plataformes.
Tenim a la vostra disposició una base de dades de sumaris de les revistes que rep la biblioteca.
Podeu consultar més de 8.000 articles i demanar-los automàticament per correu electrònic.
El públic hi pot accedir des dels ordinadors de la biblioteca; el personal del Departament de Justícia també hi té accés des de la intranet de Justícia.
A la Biblioteca del Centre d'Estudis disposeu d'un conjunt de bases de dades especialitzades en línia que podeu consultar i des de les quals us podeu descarregar la informació que us interessi.
Els usuaris poden accedir al catàleg de la biblioteca, on trobaran monografies, articles de revistes, material audiovisual i investigacions sobre les matèries específiques de la biblioteca.
La biblioteca atén consultes bibliogràfiques per correu electrònic ( [EMAIL] ) i per telèfon (93 552 79 71 / 93 552 79 60).
Per aquestes dues vies també es pot demanar la pròrroga de documents en préstec.
La sala de la biblioteca, amb xarxa local sense fil Wi-Fi, disposa de diversos punts de lectura i treball per als usuaris, i també quatre ordinadors amb connexió amb banda ampla.
Totes les monografies, les obres de referència i els últims números de les revistes rebudes són de lliure accés.