Resolució núm. 8/2017, de 11 de gener
L'objecte sotmès a revisió és el recurs especial en matèria de contractació presentat pel senyor R.C.V. en nom i representació de la societat SERVEIS INTEGRALS DE MANTENIMENT RUBATEC, SA contra l'acord que exclou aquesta empresa de la licitació del contracte del servei d'explotació, conservació i manteniment dels sistemes de sanejament de Calaf, Igualada, Sant Martí de Tous, Jorba i Sant Martí de Sesgueioles (2017-2020), tramitat per l'Agència Catalana de l'Aigua (clau CTN1600258).
Resolució núm. 79/2020, de 19 de febrer
Vist el recurs especial en matèria de contractació presentat pel senyor D.M.F., en nom i representació de SERVIQUIMIA, SL, contra la resolució d'adjudicació del lot 1 del contracte de subministrament de divers material fungible per als laboratoris de la Direcció General de Policia per a l'any 2019, licitat pel DEPARTAMENT D'INTERIOR DE LA GENERALITAT DE CATALUNYA (expedient IT-2018-20078), a data d'avui, aquest Tribunal ha adoptat la resolució següent:
L'anunci de la licitació de referència es va publicar en data 16 d'abril de 2019 en el perfil de contractant (actualment no disponible) del DEPARTAMENT D'INTERIOR DE LA GENERALITAT DE CATALUNYA, inserit en la Plataforma de serveis de contractació pública de la Generalitat de Catalunya, a través del qual es van posar a disposició dels interessats els plecs de clàusules administratives particulars (PCAP) i de prescripcions tècniques (PPT), entre altres documents contractuals.
També es va publicar el 19 d'abril de 2019 en el Diari Oficial de la Unió Europea (DOUE) S78.
Es va fixar el valor estimat del contracte en 971.793,60 euros, dividit en 11 lots.
El lot 1 objecte del recurs (material fungible genèric de laboratori) té un valor estimat de 59.149,20 euros.
Al lot 1 de la licitació van concórrer les empreses PROQUINORTE, SA (en endavant, PROQUINORTE) i SERVIQUIMIA, SL (en endavant, SERVIQUIMIA).
En data 22 de juliol de 2019, la mesa de contractació va acordar excloure l'oferta de SERVIQUIMIA, d'acord amb l'informe tècnic de 5 de juliol de 2019, atès que va presentar, respecte dels productes 9 i 24 del lot 1, una quantitat d'unitats inferior a la fixada al PPT.
No consta la notificació d'aquesta decisió a la licitadora.
Feta la tramitació corresponent, el Departament d'Interior va adjudicar el contracte en data 2 de setembre de 2019 mitjançant resolució que en data 13 de setembre de 2019 es va notificar electrònicament a les licitadores i també es va publicar en el perfil de contractant, segons la informació facilitada per l'òrgan de contractació.
El lot 1 va quedar adjudicat a l'empresa PROQUINORTE.
En data 1 d'octubre de 2019, SERVIQUIMIA va presentar en el registre del Tribunal Català de Contractes del Sector Públic (en endavant, Tribunal) recurs especial en matèria de contractació dirigit formalment contra la resolució d'adjudicació, però fonamentat en el caràcter improcedent de l'exclusió, acordada per la mesa de contractació i assumida pel Departament d'Interior en el moment d'adjudicar el contracte, de la seva oferta del lot 1 de la licitació.
En síntesi, la part recurrent al·lega que la seva oferta tècnica en els productes 9 i 24 del lot 1 contenia un error d'escriptura en el valor inserit en la columna "unitats per referència/caixa", si bé no va afectar el preu especificat respecte dels dos productes ni respecte del total del lot.
Per aquest motiu, sol·licita l'admissió de la seva oferta.
En data 2 d'octubre de 2019 i a requeriment de la Secretaria Tècnica del Tribunal, l'empresa SERVIQUIMIA va esmenar el recurs per acreditar la seva representació.
En data 2 d'octubre de 2019, la Secretaria Tècnica del Tribunal va notificar a l'òrgan de contractació, amb remissió de còpia del recurs interposat, i va sol·licitar-li la remissió de l'expedient de contractació i de l'informe corresponent, d'acord amb els articles 56.2 de la Llei 9/2017, de 8 de novembre, de contractes del sector públic, per la qual es transposen a l'ordenament jurídic espanyol les directives del Parlament Europeu i del Consell 2014/23/UE i 2014/24/UE, de 26 de febrer de 2014 (en endavant, LCSP), 22 del Decret 221/2013, de 3 de setembre, pel qual es regula el Tribunal i s'aprova la seva organització i el seu funcionament (des d'ara, Decret 221/2013), i preceptes concordants del Reial decret 814/2015, d'11 de setembre, pel qual s'aprova el Reglament dels procediments especials de revisió de decisions en matèria contractual (en endavant, RD 814/2015).
En data 16 d'octubre de 2019, va tenir entrada en el Tribunal l'expedient de contractació així com l'informe de l'òrgan de contractació contrari a l'estimació del recurs.
En concret, defensa que l'error reconegut per l'entitat recurrent en relació amb les unitats de pack de la seva pròpia oferta no és un simple error material susceptible de rectificació, sinó que altera el concepte de preu unitari i modifica el format preu unitari per caixa.
Per tant, d'acord amb l'ens contractant, no es pot valorar l'oferta de la recurrent en no tenir coneixement de quina és la quantitat exacte del producte i preu que està oferint.
Dins del període d'al·legacions de cinc dies hàbils obert per aquest Tribunal a les parts interessades, d'acord amb les dades indicades per l'òrgan de contractació, per fer al·legacions si així ho consideraven oportú, en data 17 de gener de 2020, l'empresa PROQUINORTE va presentar les seves al·legacions en termini, oposant-se al recurs.
El contracte de subministrament referenciat és, atès el seu valor estimat, susceptible del recurs especial en matèria de contractació, d'acord amb l'article 44.1 a) de la LCSP.
El recurs es dirigeix formalment contra la resolució d'adjudicació mitjançant la qual se li notifica la prèvia exclusió de la seva proposició, que constitueix l'acte que materialment s'impugna.
En tot cas, ambdós són actes expressament previstos per l'article 44.2, apartats b) i c), de la LCSP, com susceptibles del recurs especial en matèria de contractació.
Addicionalment, la seva interposició produeix ope legis l'efecte de suspendre automàticament l'adjudicació del lot afectat, d'acord amb els articles 53 de la LCSP i 21.3 del RD 814/2015, sense que calgui el pronunciament exprés d'aquest Tribunal.
El Tribunal aprecia en la part recurrent drets i interessos afectats per l'acte impugnat i, per tant, la necessària legitimació activa per interposar el recurs, d'acord amb els articles 48 de la LCSP i 16 del Decret 221/2013.
La seva representació també ha quedat acreditada per actuar en aquest procediment de recurs, de conformitat amb l'article 51.1 a) de la LCSP.
La qüestió de fons i única controvèrsia objecte del recurs, rau a dilucidar, en definitiva, si l'exclusió de l'oferta de SERVIQUIMIA del procediment de licitació del lot 1 resulta ajustada a dret o, pel contrari, procedeix la seva admissió a la licitació.
A aquests efectes, resulta necessari portar a col·lació, en primer terme, la motivació inclosa en l'informe de valoració de 5 de juliol de 2019, al qual fa remissió l'acta proposta d'adjudicació de 22 de juliol de 2019, què acorda formalment l'exclusió, així com la posterior resolució de 2 de setembre de 2019 per la qual s'adjudica el contracte:
En efecte, d'acord amb el PPT, la quantitat requerida dels productes 9 i 24 del lot 1 era de 10 i 2 unitats, respectivament.
Aquest no és un extrem, però, que discuteixi la recurrent, que, de fet, ha reconegut l'error que va incórrer a l'hora d'assignar en la seva oferta tècnica (document 15 de l'expedient) un total de 2 unitats al producte 9 (2 caixes a raó d'1 unitat per caixa) i d'1 unitat al producte 24 (1 caixa a raó d'1 unitat per caixa) (insercions afegides):
Addicionalment, en l'oferta econòmica presentada (també document 15), segons el model del PCAP, la recurrent va calcular el preu d'aquests dos productes per referència al preu unitari de cada caixa (i no de cada unitat, tal com predisposava el model d'oferta econòmica annexat al PCAP) (insercions afegides):
Així les coses, es contraposa, en aquest cas, d'una banda, la interpretació seguida per l'òrgan de contractació que advoca per l'exclusió de la recurrent per entendre que l'errònia indicació de les quantitats dels productes 9 i 24 no ha permès valorar la seva oferta econòmica, o bé, com defensa SERVIQUIMIA, entendre que es tracta d'un error en l'especificació de les unitats per caixa, que no va afectar el preu d'aquests productes ni tampoc de l'oferta global.
En la regulació del contingut de les proposicions, la clàusula 11.9 del PCAP preveu el següent:
I la clàusula 14.2 del PCAP, quant a la possibilitat d'esmena de la documentació i el rebuig de les proposicions incomplidores, afegeix:
Efectivament, com és abastament conegut, l'article 139 de la LCSP estableix la necessitat que les ofertes s'ajustin als plecs.
A nivell reglamentari, també, l'article 84 del Reglament general de la Llei de contractes de les administracions públiques, aprovat per Reial decret 1098/2001, de 12 d'octubre, preveu el rebuig de les proposicions en cas de presentar discordances o error manifest, però, per a les situacions en què això les faci inviables, de tal manera que el propi precepte reglamentari accepta l'admissió quan no s'alteri el sentit de l'oferta, com es desprèn també de la pròpia redacció de la clàusula 14.2 del PCAP abans citada.
En altres paraules, la necessitat de rebuig d'una proposició en què s'observi una divergència o un error, cal vincular-la al fet de no poder determinar-se amb caràcter cert quin és el preu realment ofert (en aquest sentit, l'informe 45/2006 de la Junta Consultiva de Contratación Administrativa del Estado i la Resolució 69/2020 d'aquest Tribunal).
D'acord amb això, per a la determinació d'aquells incompliments que determinin l'exclusió d'una oferta, s'haurà de conjuminar la potestat d'interpretació dels plecs per part de l'òrgan de contractació de determinar els requeriments fonamentals i cabdals del contracte amb la doctrina relativa que no tots els incompliments porten a l'exclusió de les empreses licitadores, només aquells que comportin un incompliment exprés, clar i palmari de les clàusules dels plecs, de manera que no hi hagi cap mena de dubte que l'oferta és incongruent o s'hi oposa obertament (per totes, les resolucions 358/2019, 28/2019, 54/2017 i 32/2016 d'aquest Tribunal i 480/2018 del Tribunal Administrativo Central de Recursos Contractuales -TACRC-).
Ultra això, cal recordar que la possibilitat d'aclariment o d'esmena de les proposicions és una potestat excepcional de l'òrgan de contractació (expressada, entre d'altres, en les resolucions 300/2019, 271/2019, 266/2019, 260/2019, 108/2018, 51/2018, 44/2018, 41/2018, 170/2017 i 160/2017 del Tribunal), que, en el seu cas, ha de ser efectuada d'acord amb les condicions que la jurisprudència i la doctrina han conformat (en particular, les sentències del Tribunal de Justícia de la Unió Europea -TJUE- de 7 d'abril de 2016, PARTNER Apelski Dariusz/Zarz ąd Oczyszczania Miasta, C-324/14, i de 29 de març de 2012, SAG ELV Slovensko a.s. et al., C-599/10), és a dir, entenent que mai pot suposar modificar, completar o canviar l'oferta amb posterioritat al finiment del termini de presentació de les proposicions, sinó simplement de corregir errors materials manifestos o d'aclarir dubtes que es desprenguin de la documentació inclosa en la proposició i es puguin dissipar fàcilment.
Precisament, en aquest sentit, les resolucions 402/2016 i 296/2015 del TACRC posen l'èmfasi en què:
En el cas objecte d'anàlisi, la conjuminació dels fets fan possible interpretar que no es tracta de cap contravenció del plec sinó d'un error, certament desafortunat, en l'expressió escrita d'un valor (unitats per caixa) que, no obstant això, no treu que en la pròpia oferta, tant en la tècnica com en l'econòmica, s'hi feien constar també, com s'ha vist, els valors exigits en el PPT (10 i 2 unitats), creant-se, així, una confusió que, en tot cas, hagués pogut quedar fàcilment dissipada per l'òrgan de contractació mitjançant el corresponent aclariment que en cap cas hauria suposat una modificació de l'oferta ni l'alteració del seu preu, en tant que, com s'ha posat de manifest i així ho reconeix l'òrgan de contractació en el seu informe, els preus unitaris de cada producte no es calculaven en funció de les unitats sinó de les caixes, l'import de les quals no s'ha vist alterat per la rectificació de l'error indicat.
Per tant, existeixen elements de judici suficients per determinar quina era l'oferta de la licitadora, més enllà de qualsevol dubte raonable.
Tot això duu a concloure que resulta desproporcionada l'exclusió de l'oferta de SERVIQUIMIA en base a un error en la indicació del valor d'unitats per caixa, que no va impedir a l'òrgan de contractació constatar, previs els tràmits corresponents, que la seva rectificació no alterava el preu ofert, procedint, en conseqüència, l'estimació del recurs i la retroacció d'actuacions per tal que s'admeti i es valori l'oferta econòmica presentada per la licitadora recurrent.
1.- Estimar el recurs especial en matèria de contractació presentat senyor D.M.F., en nom i representació de SERVIQUIMIA, SL, contra la resolució d'adjudicació del lot 1 del contracte de subministrament de divers material fungible per als laboratoris de la Direcció General de Policia per a l'any 2019, licitat pel DEPARTAMENT D'INTERIOR DE LA GENERALITAT DE CATALUNYA (expedient IT-2018-20078), d'acord amb el fonament jurídic sisè d'aquesta resolució.
Resolució núm. 79/2017, de 8 de maig
L'objecte sotmès a revisió és el recurs especial en matèria de contractació presentat pel senyor J.A.Ll. en nom i representació de l'empresa FOMENTO DE CONSTRUCCIONES Y CONTRATAS, SA contra l'acord que declara deserta la licitació del servei de recollida i transport dels residus municipals de la comarca del Ripollès, excepte el municipi de Camprodon (expedient 341/2016).
Resolució núm. 78/2020, de 19 de febrer
Vist el recurs especial en matèria de contractació presentat pel senyor E.R.G., en nom i representació de l'empresa DELTASIGNES, SCP, contra la resolució d'adjudicació del contracte de serveis de traducció en llengua de signes catalana, licitat per la CORPORACIÓ CATALANA DE MITJANS AUDIOVISUALS (expedient 1903OB01), a data d'avui, aquest Tribunal ha adoptat la resolució següent:
En data 7 de març de 2019, l'anunci de licitació es va publicar en el perfil de contractant de la CORPORACIÓ CATALANA DE MITJANS AUDIOVISUALS (en endavant, CCMA), allotjat en la Plataforma de serveis de contractació pública de la Generalitat de Catalunya, a través del qual es van posar a disposició dels interessats els plecs de clàusules administratives particulars (PCAP) i de prescripcions tècniques (PPT), entre altres documents contractuals.
En data 12 de març de 2019, també es va publicar en el Diari Oficial de la Unió Europea (DOUE) S50.
Una vegada desenvolupats els tràmits de la licitació, en data 31 de juliol de 2019, la CCMA va adjudicar el contracte a favor de la proposició de la FEDERACIÓ DE PERSONES SORDES DE CATALUNYA (en endavant, FESOCA).
No consta en l'expedient tramès la remissió ni la recepció de la notificació de l'adjudicació a les empreses licitadores, datada del 9 de setembre de 2019.
L'adjudicació es va publicar en el perfil de contractant el 12 de setembre de 2019.
En data 26 de setembre de 2019, l'empresa DELTASIGNES, SCP (en endavant, DELTASIGNES) va presentar davant el Tribunal Català de Contractes del Sector Públic (des d'ara, el Tribunal) recurs especial en matèria de contractació contra la resolució d'adjudicació del contracte.
En síntesi, el recurs es fonamenta en aquests motius:
Per tot això, la recurrent sol·licita, prèvia la suspensió del procediment d'adjudicació, l'exclusió de l'entitat adjudicatària del contracte i, subsidiàriament, l'anul·lació de l'acte d'adjudicació impugnat i de tot el procediment de licitació, en haver-se dictat l'acte prescindint totalment i absolutament del procediment legalment establert i lesionar els principis d'igualtat de tracte, no discriminació i accés a la licitació.
El mateix dia de la presentació del recurs, la Secretaria Tècnica del Tribunal va comunicar-lo a l'òrgan de contractació i va sol·licitar-li la remissió de l'expedient de contractació i de l'informe corresponent, d'acord amb l'article 56.2 de la Llei 9/2017, de 8 de novembre, de contractes del sector públic, per la qual es transposen a l'ordenament jurídic espanyol les directives del Parlament Europeu i del Consell 2014/23/UE i 2014/24/UE, de 26 de febrer de 2014 (LCSP), l'article 22 del Decret 221/2013, de 3 de setembre, pel qual es regula el Tribunal i s'aprova la seva organització i el seu funcionament (Decret 221/2013), i preceptes concordants del Reial decret 814/2015, d'11 de setembre, pel qual s'aprova el Reglament dels procediments especials de revisió de decisions en matèria contractual (RD 814/2015).
En data 27 de setembre de 2019, la Secretaria Tècnica del Tribunal va requerir l'empresa recurrent perquè acredités la seva representació; extrem que va quedar acreditat al Tribunal dins del termini atorgat.
En dates 1, 9 i 21 d'octubre de 2019 van tenir entrada al Tribunal l'expedient, l'informe de l'òrgan de contractació i la resta de la informació necessària per a la tramitació del recurs.
En l'informe, la CCMA s'oposa al recurs i en sol·licita la desestimació.
Obert el període d'al·legacions al recurs a les parts interessades, d'acord amb les dades indicades per l'òrgan de contractació, va fer ús del tràmit l'adjudicatària FESOCA, oposant-se al recurs, i l'altra empresa licitadora, ACCESSIBILITAT GLOBAL I INTERPRETACIÓ EN LLENGUA DE SIGNES COMUNICACIÓ SL (AGILS), aquesta darrera adherint-se a la pretensió de nul·litat de tot el procediment de licitació per raó de la manca de publicitat de l'obertura dels sobres C de les proposicions.
El recurs es dirigeix contra l'adjudicació del contracte, que és un acte objecte del recurs especial en matèria de contractació segons l'article 44.2 c) de la LCSP.
D'acord amb això, la interposició del recurs produeix ope legis l'efecte de suspendre automàticament l'acte d'adjudicació del contracte, d'acord amb el que preveuen els articles 53 de la LCSP i 21.3 del RD 814/2015, sense que calgui cap pronunciament exprés per part del Tribunal.
El Tribunal aprecia que DELTASIGNES, empresa que va obtenir la segona posició en la classificació de les proposicions, té drets i interessos afectats per l'acte impugnat i, per tant, la necessària legitimació activa per interposar el recurs, d'acord amb els articles 48 de la LCSP i 16 del Decret 221/2013.
La seva representació també ha quedat acreditada per actuar en aquest procediment de recurs, de conformitat amb l'article 51.1.a) de la LCSP.
També s'ha presentat en forma, ja que compleix els requisits establerts a l'article 51.1 de la LCSP.
Entrant en l'anàlisi de les al·legacions materials del recurs, de tots els motius plantejats, escau abordar en primer lloc aquells que fan referència a qüestions d'ordre públic de nul·litat procedimental, com són la manca de publicitat de l'acte d'obertura dels sobres C de les proposicions, relatius a les ofertes econòmiques i la resta d'aspectes de valoració automàtica en aquesta licitació, i la possible concurrència de conflicte d'interessos en els membres del comitè d'experts designat per a la valoració de les ofertes pels criteris dependents d'un judici de valor.
Pel que fa al primer motiu, tant DELTASIGNES en el recurs com AGILS en el tràmit d'al·legacions –les dues empreses, juntament amb l'adjudicatària FESOCA, que van ser licitadores- han coincidit a objectar que l'acte d'obertura dels sobres C de les proposicions no va ser públic i no hi van ser degudament convocades per cap mitjà, infringint-se així els articles 132, 139 i 157.4 de la LCSP.
Així mateix, l'empresa AGILS ha aportat la resposta donada el 9 de juliol de 2019 per l'òrgan de contractació a la seva consulta per correu electrònic sobre quina seria la data d'obertura, segons la qual " Els comuniquem que la licitació està en valoració, encara no tenim data d'obertura del sobre C ", asseverant l'empresa que des d'aleshores estava a l'espera de la comunicació de la CCMA per assistir a l'acte públic.
De fet, l'òrgan de contractació no nega en certa manera el fet que centra el motiu i, en aquest sentit, al·lega haver patit una incidència tècnica a la plataforma on s'allotja el perfil de contractant a l'hora de publicar la convocatòria d'aquest acte.
No obstant això, indica que en cap cas ha actuat de forma secreta, ni amb falta de publicitat i transparència, ni amb la intenció de manipular les valoracions de les ofertes econòmiques, posant de manifest que va creure que la incidència informàtica era d'una altra índole i que, per aquest motiu, i malgrat no presentar-se cap licitadora a l'acte, van procedir a l'obertura del sobre C el dia i hora que la CCMA entenia que havien quedat publicats en el perfil del contractant.
L'òrgan de contractació aporta, en descàrrec, els missatges intercanviats amb el servei tècnic que il·lustren el gestor de l'expedient o back office de la plataforma on intentava publicar-li la data de l'obertura pública i que, en haver-li respost que la incidència estava resolta, va fer-lo pensar que la data s'hi havia quedat finalment publicada i no, en canvi, esborrada.
A la vista de les al·legacions de totes les parts, en el cas examinat cal partir de dues premisses: (i) s'està davant un procediment obert ordinari en el qual (ii) les ofertes s'han presentat en suport paper (clàusula novena del PCAP).
Per tant, en no haver-se emprat mitjans electrònics en aquesta licitació, en el cas examinat resultava ineludible l'obertura de l'oferta econòmica en acte públic degudament publicat a la plataforma, que no s'ha fet, contràriament al que indicava el propi anunci de la licitació adjunt en l'espai virtual d'aquesta licitació.
Igualment, l'article 146.2 b) de la LCSP preveu que (el subratllat és nostre):
Aquest extrem tampoc no queda acreditat en el cas examinat, en el qual, segons l'expedient tramès, no consta l'acta de la mesa de contractació d'obertura dels sobres C en què es pugui verificar el desenvolupament de l'acte i el compliment del mandat legal.
I també, a nivell reglamentari, l'article 83 del Reglament general de la llei de contractes de les administracions públiques, aprovat pel Reial decret 1098/2001, de 12 d'octubre (RGLCAP), disposa que l'acte ha de ser públic en el lloc i data prèviament assenyalats i les finalitats, gens trivials, del caràcter públic de la sessió, en ordre a preservar els principis rectors de la contractació pública, en els termes següents:
Així les coses, per garantir la celebració d'aquest acte públic, en una licitació no electrònica com l'ara examinada, resultava necessari que l'òrgan de contractació donés a conèixer el dia i lloc de celebració de l'acte públic, requisit que no s'ha complert en el cas examinat.
De fet, l'òrgan de contractació no aporta evidències ni s'observa en l'espai virtual de la licitació que la convocatòria de l'obertura del sobre C s'hagués fet pública, desprenent-se de les seves al·legacions que, amb el tancament de la incidència tècnica, la CCMA va deduir que la convocatòria pública havia estat efectuada.
Aquestes al·legacions, però, a criteri d'aquest Tribunal, no poden desviar l'objecte del debat, el qual és que no va ser anunciada prèviament la sessió pública d'obertura dels sobres C de les proposicions i l'òrgan de contractació no va comprovar aquest extrem en la plataforma, com tampoc va arbitrar mesures per comunicar l'acte a les empreses licitadores a través de mitjans alternatius i/o ajornar l'acte fins al moment en què pogués garantir el compliment d'aquest tràmit essencial.
Així doncs, havent-se evidenciat que la convocatòria de l'acte públic d'obertura dels sobres C no es va publicar, i havent-se vulnerat així, els principis de publicitat, transparència, secret de les proposicions i integritat d'aquestes recollits en els articles 1 i 132 de la LCSP, en general, i els articles 146.2 b) i 157.4 de la LCSP i 83 del RGLCAP, en particular, la conseqüència ha de ser l'estimació del motiu.
Aquesta qüestió no resulta aïllada en la doctrina dels tribunals de recursos contractuals, recaiguda especialment sota la vigència de la legislació anterior a la LCSP en què el caràcter electrònic de la licitació no resultava preceptiu, com també l'abast i els efectes d'aquest vici procedimental.
En el mateix sentit, la Resolució 607/2019 del TACRC (el subratllat també és nostre):
També en la Resolució 702/2015 del TACRC (el subratllat també és nostre):
Així les coses, en el cas examinat, no havent-se publicat la convocatòria de la sessió d'obertura dels sobres C de les proposicions, comprensiu de l'oferta econòmica i la resta d'aspectes de valoració automàtica, sense constar tampoc aquesta en l'expedient de contractació tramès, i resultant el caràcter públic de la sessió un tràmit essencial del procediment obert ordinari sotmès a examen, l'estimació del motiu del recurs ha de comportar no només l'anul·lació de l'adjudicació del contracte impugnada, sinó també la de tot el procediment de licitació, tal com ha estat al·legat en el recurs i en el torn d'al·legacions d'aquest, en no poder-se retrotraure les actuacions a fi de repetir l'acte, en tant que ja no resulta possible preservar els principis d'igualtat de tracte, no discriminació, transparència i secret de les proposicions, ni la integritat d'aquestes, cridats a satisfer amb la finalitat de l'acte públic, d'acord amb la tota la normativa i la doctrina ressenyades, si no és a través d'una nova licitació.
Malgrat l'anul·lació procedimental derivada del primer motiu analitzat faria no necessari entrar a examinar la resta dels motius esgrimits en el recurs, aquest Tribunal considera avinent pronunciar-s'hi, a fi que siguin tinguts en compte en una possible nova licitació que convoqui la CCMA.
En aquest sentit, continua al·legant el recurs que diversos membres del comitè d'experts designat per a la valoració de les ofertes pels criteris dependents d'un judici de valor es trobaven afectats per un conflicte d'interessos amb la licitadora FESOCA, atesos els vincles que aquests membres mantenen o mantenien amb la federació adjudicatària.
En concret, DELTASIGNES al·lega que el senyor J.M.S.V. havia tingut el càrrec de president de la FESOCA i és, en l'actualitat, president d'una de les associacions agrupades en aquesta federació; que el senyor A.LL. és actualment el president d'una altra associació agrupada en la FESOCA, i que la senyora R.B. en el passat havia tingut el càrrec de secretària general de la FESOCA.
En suport de la seva al·legació, el recurs aporta retalls de premsa.
Al respecte d'aquest motiu, l'òrgan de contractació ha defensat, en primer terme, l'extemporaneïtat de l'al·legació, atès que els membres del comitè d'experts constaven identificats en el PCAP i la seva designació no va ser impugnada oportunament per la recurrent.
En segon terme, ha al·legat també que el fet que dos dels cinc membres del comitè d'experts hagin tingut en el passat càrrecs a la federació no els invalida per valorar les capacitats i coneixements de les empreses licitadores, atès que les decisions són col·legiades, així com tampoc pressuposa, de fet, que hagin d'afavorir a una empresa respecte d'una altra.
Finalment, acaba indicant que la recurrent no ha qüestionat en cap cas les valoracions i puntuacions atorgades pel comitè d'experts a cadascuna de les ofertes licitadores.
Al seu torn d'al·legacions, la FESOCA ha manifestat que cap de les persones del comitè d'experts té relació directa ni interessos compartits amb aquesta federació.
Així mateix, advoca pel fet que caldria justificar la concreta participació o condicionament de les persones indicades per valorar una possible parcialitat, no resultant admissible una genèrica invocació com s'efectua en el recurs.
Per últim, també al·lega que cap empresa va impugnar el PCAP que establia la configuració del comitè d'experts.
Al respecte d'aquest motiu, aquest Tribunal no pot compartir les oposicions efectuades per l'òrgan de contractació i la FESOCA en ordre a l'extemporaneïtat d'aquesta al·legació, en tant que, com resulta dels fets d'aquesta licitació, el coneixement que van tenir les empreses licitadores de la possible vinculació dels membres del comitè d'experts amb una d'elles no es va produir fins a la notificació i publicació de l'adjudicació del contracte, en no haver hagut prèviament acte públic d'obertura de les proposicions en què poguessin haver conegut les empreses presentades a la licitació i la concurrència d'aquell possible conflicte d'interessos.
Dit això, tal com aquest Tribunal ja ha indicat en altres ocasions (per totes, la Resolució 222/2018), la regulació del conflicte d'interessos en l'àmbit de la contractació pública se centra, per una banda, en l'article 71 de la LCSP amb l'establiment de prohibicions per contractar i, per l'altra, en l'article 326 de la LCSP, que conté l'obligació d'abstenció o la possibilitat de recusar les autoritats i el personal al servei de l'Administració que intervinguin en els procediments de contractació en la forma prevista en els articles 23 i 24 de la Llei 40/2015 d'1 d'octubre del règim jurídic del sector públic (en endavant, la Llei 40/2015).
El concepte de conflicte d'interessos troba el seu origen en el segon paràgraf de l'article 24 de la Directiva 2014/24/UE del Parlament Europeu i del Consell de 26 de febrer de 2014 sobre contractació pública (Directiva 2014/24/UE), que estableix (el subratllat és nostre):
A l'article 24 de la Directiva 2014/24/UE es remet, de fet, a Catalunya, l'article 159.1.4 de la Llei 5/2017, de 28 de març, de mesures fiscals, administratives, financeres i del sector públic, quan estableix mesures davant la detecció de conflicte d'interessos i el seu contingut ha estat transposat en l'actual article 64.2 de la LCSP, en seu de les mesures de lluita contra la corrupció i prevenció dels conflictes d'interessos.
Per la seva banda, el Tribunal de Justícia de la Unió Europea, en la Sentència de 12 de març de 2015 ( eVigilio Ltd, C-538/13), va indicar que un conflicte d'interessos implica el risc que el poder adjudicador es deixi guiar per consideracions alienes al contracte en qüestió donant preferència per aquest motiu a un determinat licitador.
Les conseqüències d'apreciar l'existència d'un conflicte d'interessos es troben en l'article 57.4.d) de la Directiva 2014/24/UE i poden arribar a comportar l'exclusió de la licitadora.
Així mateix, la Sentència del TJUE abans esmentada va concloure que la normativa comunitària a priori admet que es declari la il·legalitat de l'avaluació de les proposicions dels licitadors pel simple fet que l'empresa adjudicatària del contracte hagi mantingut vincles significatius amb els experts que hagi designat el poder adjudicador per avaluar les ofertes.
Nogensmenys, i per tot això, l'apreciació de l'existència de conflicte d'interessos, que pot arribar a tenir efectes d'especial gravetat com l'anul·lació del procediment o limitatius de drets com la incompatibilitat per participar a la licitació, exigeix una acreditació suficient, que no pot basar-se en simples judicis hipotètics, sinó en certeses (en aquest sentit, també per totes, la Resolució 233/2017 del TACRC).
Doncs bé, aplicant aquesta regulació al cas examinat, aquest Tribunal no pot basar-se prima facie en les simples hipòtesis o suposicions de la concurrència de les causes d'abstenció i recusació establertes en els articles 23 i 24 de la Llei 40/2015 que al·lega el recurs, si no venen acompanyades de cap prova concloent que permeti apreciar de forma inequívoca un nexe causal entre els motius d'abstenció i la valoració tècnica realitzada, que en el cas examinat tampoc no al·lega ni rebat el recurs.
En el cas de les persones membres del comitè d'experts que són representants d'empreses que es troben alhora associades a la FESOCA, aquí licitadora, no es pot obviar que el lligam que les pot unir no és tan estret com si es tractés de les persones representants de la mateixa entitat licitadora.
En canvi, aquesta apreciació pot no ser tant evident respecte dels membres del comitè d'experts que, això sí, en el passat, haguessin ocupat els càrrecs de la presidència i la secretaria general de la federació licitadora.
A la vegada, no pot obviar-se tampoc que, en aquest àmbit reduït d'expertesa en el sector objecte de la licitació, pot resultar difícil articular un comitè d'experts amb personal que difícilment no tingui o hagi pogut tenir en algun moment alguna relació, directa o indirecta, amb la federació representativa dels interessos en aquest concret sector, tal com ha reconegut la mateixa part recurrent.
Arribats a aquest punt, certament el propi article 23.4 de la Llei 40/2015 al·legat per les parts indica que la concurrència de motius d'abstenció no implica, necessàriament i en tot cas, la invalidesa de l'acte en què hagin intervingut les persones afectades, però l'òrgan de contractació, en la nova licitació que pugui convocar, cal que adopti les mesures necessàries per a la prevenció, detecció i solució de forma efectiva dels conflictes d'interessos que puguin sorgir en el procediment de contractació, tal com ve obligat per expressa indicació de l'article 64.1 de la LCSP, a fi d'evitar qualsevol distorsió de la competència i garantir la transparència en el procediment i la igualtat de tracte a tots els candidats i licitadors, conformement també amb la jurisprudència del TJUE que s'ha exposat.
Pel que fa a la resta dels motius del recurs, referits més concretament a supòsits d'exclusió de l'adjudicatària FESOCA (manca de vinculació del seu objecte social amb l'objecte del contracte i prohibició de contractar per haver rebut subvencions de l'Administració de la qual depèn el poder adjudicador), la seva anàlisi, d'acord amb les posicions de les parts i la documentació que consta en l'expedient tramès, no donaven marge aquest Tribunal per poder-los acollir.
En efecte, pel que fa al primer motiu d'exclusió, de l'anàlisi comparativa entre l'objecte del contracte segons la clàusula 2 del PCAP:
i les finalitats de la FESOCA descrites en l'article 8, apartats g) i h) dels seus estatuts fundacionals:
aquest Tribunal no arriba a apreciar una manca d'adequació entre un i altre en els termes establerts per la doctrina dels tribunals de recursos, en virtut de la qual no cal que es doni una identitat absoluta entre ambdós objectes, sinó que cal fer una interpretació àmplia de la norma -article 66 de la LCSP-, tot defugint d'interpretacions restrictives que impliquin una limitació de la competència, analitzant si les prestacions del contracte estan incloses en l'objecte, les finalitats o àmbit d'activitat de l'empresa, sense que sigui exigible una coincidència literal (per totes, les resolucions 147/2019, 124/2019, 72/2018, 15/2018 i 77/2016 d'aquest Tribunal, 213/2013, 154/2013 i 148/2011 del Tribunal Administrativo Central de Recursos Contractuales –TACRC-, 13/2013 i 6/2012 del Tribunal Administrativo de Recursos Contractuales de Castilla y León, i també l'informe 8/05 de la Junta Consultiva de Contractació Administrativa de la Generalitat de Catalunya).
D'una banda, pel fet que la LCSP no regula com un fet impeditiu per poder licitar el fet de rebre subvencions o ajudes públiques, tal com han coincidit a al·legar les parts contràries al recurs, sinó que les previsions que conté al respecte són a uns altres efectes, com ara en el marc de la justificació del risc operacional en les concessions i de les ofertes incurses en presumpció d'anormalitat.
Per altra banda, el motiu tampoc no podia prosperar pel fet que, cenyint-se la prohibició de contractar al·legada a un supòsit en què la seva declaració correspon a l'òrgan de contractació ex article 71.3 in fine de la LCSP, calia estar, per tant, a allò informat per l'òrgan de contractació, el qual havia asseverat que la FESOCA no li havia ocultat en la documentació presentada en aquesta licitació cap dada sobre les subvencions i ajuts públics rebuts per a l'exercici de les seves activitats.
Així les coses, en el marc de la funció d'aquest Tribunal exclusivament revisora de l'acte impugnat (entre moltes altres, resolucions 51/2020, 239/2019, 196/2019 i 241/2018, que incorporen tota la doctrina i jurisprudència fins al moment), l'absència de declaració de la prohibició de contractar al·legada no permetia concloure que l'adjudicació hagués estat nul·la de ple dret ex article 39.2 a) de la LCSP, pel fet de no haver recaigut en una empresa declarada en aquesta prohibició.
1.- Estimar el recurs especial en matèria de contractació interposat pel senyor E.R.G., en nom i representació de l'empresa DELTASIGNES, SCP, contra la resolució d'adjudicació del contracte de serveis de traducció en llengua de signes catalana, licitat per la CORPORACIÓ CATALANA DE MITJANS AUDIOVISUALS (expedient 1903OB01), i, en la seva virtut, anul·lar l'acte d'adjudicació i tot el procediment de licitació, d'acord amb el fonament jurídic sisè d'aquesta resolució.
Aquesta Resolució posa fi a la via administrativa i és directament executiva, sense perjudici que es pugui interposar recurs contenciós administratiu davant la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya, en el termini de dos mesos a comptar des de l'endemà de la recepció d'aquesta notificació, de conformitat amb el que disposen els articles 10.1 k) i 46.1 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa, i l'article 59 de la LCSP.
Resolució núm. 78/2019, de 26 de març
L'objecte sotmès a revisió és el recurs especial en matèria de contractació presentat pel senyor M.J.C., en nom i
representació de FCC MEDIO AMBIENTE, SA (N-2018-293), i el recurs especial en matèria de contractació presentat per la senyora M.C.P., en nom i representació de GBI SERVEIS, SAU, i per la senyora C.S.J., en nom i representació de SERSALL 95, SL (N-2018-301), ambdós contra l'acord de classificació de les ofertes presentades en el procediment de
contractació del servei municipal de recollida de residus sòlids urbans, els serveis de neteja viària i la gestió i manteniment de la deixalleria de Figueres, que tramita l'AJUNTAMENT DE FIGUERES (exp.
Recurs especial en matèria de contractació contra l'acord de classificació de les ofertes.
Acte no susceptible del recurs especial en matèria de contractació.
Doctrina sobre els actes de tràmit objecte de recurs especial en matèria de contractació.
Desestimació de l'al·legació contra l'exclusió de l'empresa adjudicatària.
Inadmissió de l'al·legació contra l'exclusió de la segona classificada per manca de legitimació.
Resolució núm. 78/2017, de 3 de maig
L'objecte sotmès a revisió és el recurs especial en matèria de contractació presentat pel senyor A.C.E., en nom i representació de l'empresa PRODUCTOS ESPECIALES NEOMEDIC INTERNATIONAL, SL, contra la resolució d'adjudicació de l'expedient de contractació de subministraments de pròtesis d'incontinència urinària i prolapse de la Corporació Sanitària Parc Taulí (exp. núm. 17SM0073P).
Resolució núm. 77/2020, de 19 de febrer
Vist el recurs especial en matèria de contractació presentat per la senyora M.E.V., en nom i representació de l'empresa EULEN, SA contra l'acord d'adjudicació del contracte de serveis de neteja dels edificis i equipaments públics de l'ajuntament, licitat per l'AJUNTAMENT D'AGRAMUNT (expedient 108/2019), a data d'avui, aquest Tribunal ha adoptat la resolució següent:
En data 3 d'abril de 2019, es va publicar l'anunci de licitació de referència en el perfil de contractant de l'AJUNTAMENT D'AGRAMUNT (en endavant, l'Ajuntament), allotjat en la Plataforma de serveis de contractació pública de la Generalitat de Catalunya, a través del qual es van posar a disposició dels interessats el plec de clàusules administratives particulars (en endavant, PCAP) i el plec de prescripcions tècniques (en endavant, PPT), entre altres documents contractuals.
Es tracta d'un contracte de serveis, licitat mitjançant procediment obert ordinari, amb un valor estimat de 200.000 euros.
A la licitació van concórrer, entre d'altres, les empreses ACRONET NETEJA, SL (en endavant, ACRONET NETEJA) i EULEN, SA (en endavant, EULEN).
Una vegada desenvolupats els tràmits de la licitació i avaluades les proposicions de les licitadores, la junta de govern local de l'Ajuntament, en data 22 de juliol de 2019, va acordar adjudicar el contracte de referència a favor de l'empresa ACRONET NETEJA.
L'esmentat acord d'adjudicació es va publicar al perfil de contractant, en data 8 d'octubre de 2019, i en data 23 de juliol de 2019 es va notificar a les empreses ACRONET NETEJA i EULEN.
En data 31 de juliol de 2019 es va formalitzar el contracte de referència amb l'empresa ACRONET NETEJA.
L'esmentada formalització es va publicar al perfil de contractant en data 16 d'octubre de 2019.
En data 2 d'agost de 2019, l'empresa EULEN va interposar davant l'òrgan de contractació recurs especial en matèria de contractació contra l'adjudicació del contracte de referència al·legant que el contracte havia estat adjudicat per sota del cost del servei i, per tant, hi ha una impossibilitat de prestar el servei.
I, sol·licita que s'exclogui a l'oferta d'ACRONET NETEJA i s'acordi sol·licitar la documentació pertinent per poder accedir a l'adjudicació del contracte a la següent empresa classificada, això és, EULEN.
En data 29 d'agost de 2019, l'Ajuntament va comunicar a la Secretaria Tècnica del Tribunal la interposició del recurs, amb remissió del mateix.
En data 3 de setembre de 2019, es va requerir d'esmena a l'empresa recurrent per tal que aportés una adreça de correu electrònic habilitada per les comunicacions amb el Tribunal Català de Contractes del Sector Públic (en endavant, Tribunal).
L'empresa EULEN, en data 4 de setembre de 2019, va donar resposta al requeriment efectuat per la Secretaria Tècnica del Tribunal aportant la informació sol·licitada.
En la mateixa data, 3 de setembre de 2019, l'òrgan de contractació va trametre a la Secretaria Tècnica del Tribunal l'expedient de contractació i l'informe corresponent de conformitat amb l'article 56.2 de la Llei 9/2017, de 8 de novembre, de contractes del sector públic, per la qual es transposen a l'ordenament jurídic espanyol les Directives del Parlament Europeu i del Consell 2014/23/UE i 2014/24/UE, de 26 de febrer de 2014 (en endavant, LCSP), l'article 22 del Decret 221/2013, de 3 de setembre, pel qual es regula el Tribunal i s'aprova la seva organització i el seu funcionament (des d'ara, Decret 221/2013), i preceptes concordants del Reial decret 814/2015, d'11 de setembre, pel qual s'aprova el Reglament dels procediments especials de revisió de decisions en matèria contractual (en endavant, RD 814/2015).
La tramesa es va completar en data 6 de setembre de 2019.
En l'esmentat informe, l'Ajuntament, s'oposa al recurs i manifesta que en la valoració de les ofertes els tècnics auxiliars de l'òrgan de contractació han tingut en compte les propostes dels licitadors que donaven resposta als criteris i subcriteris fixats pels plecs, motiu pel qual, sol·licita la desestimació del recurs.
En data 13 de gener de 2020, de conformitat amb els articles 56.3 de la LCSP i 29 del RD 814/2015, la Secretaria Tècnica del Tribunal va obrir el període d'al·legacions de cinc dies hàbils a les parts interessades, d'acord amb les dades indicades per l'òrgan de contractació, per tal que presentessin al·legacions, si així ho consideraven oportú.
En data 17 de gener de 2020, l'empresa ACRONET NETEJA va aportar dins de termini escrit d'al·legacions en el qual s'oposava al recurs afirmant que l'estudi econòmic previ de l'oferta presentada va respectar les condicions i en especial les taules salarials dels convenis col·lectius sectorials d'aplicació i s'ha preparat sense incórrer en anormalitat ni desproporcionalitat.
Així mateix, manifesta que la proposta econòmica presentada a la licitació, respon a una decisió empresarial i d'organització interna, assumint el risc i ventura de qualsevol variació, benefici o pèrdua, que de la mateixa es pugui derivar.
Aquest Tribunal resulta competent per pronunciar-se sobre el recurs especial en matèria de contractació presentat, d'acord amb l'article 46 de la LCSP, la disposició addicional quarta de la Llei 7/2011, de 27 de juliol, de mesures fiscals i financeres de la Generalitat de Catalunya, i el Decret 221/2013.
El contracte de serveis de referència, atès el seu valor estimat, és susceptible del recurs especial en matèria de contractació, de conformitat amb l'article 44.1.a) de la LCSP.
El Tribunal aprecia que la part recurrent, té drets i interessos que deriven de la impugnació de la resolució recorreguda i, per tant, la necessària legitimació activa per interposar el recurs, d'acord amb els articles 48 de la LCSP i 16 del Decret 221/2013.
Respecte l'acte impugnat, tot i que l'empresa recurrent fa referència a l'acord notificat en data 16 de juliol de 2019, això és, la proposta d'adjudicació atès que el recurs es va interposar en data 2 d'agost de 2019, un cop acordada i notificada l'adjudicació, s'ha d'entendre que s'ha presentat contra l'acord d'adjudicació del contracte de referència, que és un acte expressament previst en l'article 44.2.c) de la LCSP com susceptible del recurs especial en matèria de contractació.
D'acord amb això, la seva interposició produeix ope legis l'efecte de suspendre automàticament l'adjudicació, d'acord amb l'article 53 de la LCSP, sense que calgui cap pronunciament exprés per part d'aquest Tribunal.
Com a qüestió prèvia, respecte la tramitació del procediment de licitació, cal posar de relleu que de l'anàlisi de les actuacions de l'òrgan de contractació s'observen irregularitats respecte la formalització del contracte i la publicació tant de l'adjudicació com de la formalització del contracte.
En efecte, l'Ajuntament va adjudicar el contracte de referència el 22 de juliol de 2019 i el va formalitzar el 31 de juliol de 2019.
D'acord amb el que disposa l'article 153.3 de la LCSP, cal recordar a l'Ajuntament que si el contracte és susceptible de recurs especial en matèria de contractació –i en aquest cas ho és- un cop adjudicat no es pot formalitzar abans que transcorrin quinze dies hàbils, termini que tenen tots els licitadors i/o eventuals interessats per interposar recurs.
Així mateix, l'Ajuntament va adjudicar el contracte de referència el 22 de juliol de 2019 i fins al 8 d'octubre de 2019 no va publicar l'esmentada adjudicació al perfil de contractant.
En el cas de la formalització del contracte, va concórrer una situació anàloga atès que, el contracte de referència es va formalitzar el 31 de juliol de 2019 i fins al 16 d'octubre de 2019 no es va publicar l'esmentada formalització al perfil de contractant.
Al respecte cal portar a col·lació el que disposa l'article 151.1 de la LCSP, en virtut del qual l'acord d'adjudicació ha de publicar-se al perfil de contractant en el termini de 15 dies –naturals- a comptar des de la seva adopció, precepte que va ser incomplert amb escreix per l'Ajuntament.
Dit això, abans d'entrar en el fons de l'assumpte, una vegada més, aquest Tribunal es veu amb la necessitat de recordar que la seva funció no és fiscalitzadora, qualificadora de documentació, valorativa d'ofertes ni adjudicadora del contracte, funcions que corresponen únicament a l'òrgan de contractació.
La funció d'aquest Tribunal és estrictament la revisió dels actes impugnats per tal de determinar si amb ells s'ha respectat la normativa, els principis de la contractació pública i els plecs que va aprovar l'òrgan de contractació per regir el procediment de contractació, les normes de procediment i la motivació dels actes, així com l'exactitud material dels fets i la inexistència d'error manifest d'apreciació o de desviació de poder (entre moltes d'altres, les resolucions 29/2929, 397/2019, 384/2019, 355/2019, 342/2019, 310/2019, 303/2019, 270/2019, 260/2019, 240/2019, 202/2019, 174/2019,166/2019,162/2019, 141/2019, 130/2019; Sentència del Tribunal de Justícia de la Unió Europea -TJUE- de 23 de novembre de 1978, Agence européenne d'intérims/Comissió, 56/77, Rec.
P. 2215, apartat 20; sentències del Tribunal General de la Unió Europea -TGUEde 24 de febrer de 2000, ADT Projekt/Comissió, T-145/98, Rec.
P. II-387, apartat 147, de 6 de juliol de 2005, TQ3 Travel Solutions Belgium/Comissió, T-148/04, Rec.
P. II-2627, apartat 47, i de 9 de setembre de 2009, Brink's Security Luxembourg S.A., apartat 193).
La funció revisora del Tribunal impedeix que pugui substituir la competència dels òrgans de contractació i dels òrgans d'assessorament que intervenen en el procediment de contractació, que són els competents per apreciar les característiques tècniques de les propostes licitadores, valorar-les ofertes i dictar els actes i emetre els judicis tècnics corresponents en el decurs del procediment.
Altrament, s'estaria davant un supòsit d'incompetència material sancionada amb nul·litat radical per l'article 39.1 de la LCSP.
Precisament, en aquest àmbit, cal partir del fet que els òrgans tècnics de valoració de les ofertes disposen d'una discrecionalitat en l'apreciació de les qüestions de caràcter tècnic que no és controlable des del punt de vista jurídic, és el que la jurisprudència ha denominat "nucli material de la decisió" (en aquest sentit, per totes, les resolucions 35/2020, 26/2020, 3/2020, 2/2020, 361/2019, 91/2018, 58/2018, 106/2017, 91/2017, 27/2016, 123/2015, 122/2015 i 88/2015).
Això no significa que aquestes qüestions de caràcter tècnic restin fora del control de legalitat ni que la discrecionalitat tècnica de l'administració sigui absoluta.
Ara bé, la funció revisora del Tribunal queda circumscrita als aspectes formals de la valoració tals com les normes de competència o de procediment, determinar si en l'apreciació i valoració d'aquests extrems s'ha actuat amb discriminació entre els licitadors de tal forma que els criteris de valoració aplicats a uns hagin estat diferents dels aplicats a altres, que s'hagi incorregut en un error patent en l'apreciació de les característiques tècniques valorades o que s'hagi produït alguna infracció legal en el compliment dels requisits i tràmits del procediment de valoració (per totes, les resolucions 388/2019, 384/2019, 98/2018, 186/2017, 106/2017, 190/2015 i 121/2015, en la línia d'altres òrgans de resolució de recursos contractuals, com les resolucions 911/2017, 694/2017 i 848/2015 del Tribunal Administrativo Central de Recursos Contractuales -TACRC-).
Per tant, si bé la discrecionalitat tècnica no és absoluta i podrà ser controlada, correspon a qui pretén corregir-la, en aquest cas, la part recurrent, provar de forma clara i evident que efectivament les conclusions de la valoració tècnica han estat arbitràries o errònies.
Fora d'aquests límits, el Tribunal ha de respectar els resultats de la valoració atès que en cap cas és possible la substitució del judici tècnic de qui valora els diferents criteris d'adjudicació pel criteri de la part recurrent o el d'aquest Tribunal (en aquest sentit, les resolucions 91/2018, 58/2018 i 145/2015 del Tribunal).
Ultra això, per analitzar la qüestió controvertida cal partir del fet que, efectivament, els plecs rectors de la licitació, en aquesta qüestió, no van ser impugnats en el seu moment i que, per tant, en aquest sentit, van esdevenir lex inter partes, de manera que les seves previsions al respecte van esdevenir vinculants per a totes les parts, tant les empreses licitadores que les van acceptar incondicionadament en presentar-se a la licitació ex article 139.1 de la LCSP, com a l'òrgan de contractació, qui ha de vetllar per adjudicar el contracte a qui complís amb les condicions establertes, com a lògic corol·lari de la garantia dels principis d'igualtat de tracte, no discriminació i transparència que proclamen els articles 1 i 132 de la LCSP (per totes, les resolucions 56/2020, 396/2019, 218/2018, 107/2018, 99/2018, 32/2018, 102/2017, 91/2017, 54/2017, 14/2017, 6/2017, en consonància amb la jurisprudència -per totes, Sentència núm.1339/2019, de 9 d'octubre (ROJ STS 3178/2019)- i la doctrina dels tribunals de recursos contractuals, com ara, també per totes, les resolucions 43/2018, 8/2018, 5/2018, 1213/2017 i 1175/2017 del TACRC, que recullen i citen alhora el bagatge doctrinal fins aleshores).
Entrant en el fons de l'assumpte, l'empresa recurrent sol·licita l'exclusió de l'empresa adjudicatària sobre la base que l'òrgan de contractació va requerir-la per tal que justifiqués la valoració econòmica de la "Millora núm.2" relativa a la "Disponibilitat d'una màquina per a la neteja", atesa la diferència de preu existent entre la resta de licitadors.
En aquest sentit, la part actora, addueix que l'empresa adjudicatària va aportar una aclaració en la qual va proposar el subministrament d'una màquina fregadora de la marca RCM model MEGA-I 552/LB530 (doble disc) amb una valoració econòmica relativa al pressupost de lloguer mensual i l'òrgan de contractació va acceptar aquest aclariment.
Per aquest motiu, l'empresa recurrent, aportant un quadre de càlcul, argumenta que amb l'import ofert per l'empresa adjudicatària, restant els imports de les millores, no s'estan cobrint els costos del servei, segons les hores requerides pel PPT, ni els costos relatius a la subrogació de personal.
La part actora, continua calculant el cost de la mà d'obra necessària per arribar a les hores anuals necessàries del servei, aportant també un quadre de càlcul, i considera que el cost de les hores anuals del servei ascendeix a 79.601,11 euros.
Així mateix, aporta un resum dels costos del servei i afirma que no existint revisió de preus, en cas de pròrroga del contracte de referència, els costos de la mà d'obra s'incrementaran en un 1,5% segons la revisió del conveni col·lectiu aplicable per l'any 2021.
Finalitza afirmant, per una banda, que per fer els càlculs aportats han calculat un 3% d'absentisme, però d'acord amb el llistat de subrogació aportat actualment hi ha un percentatge molt superior.
I, per altra banda, que en el resum de costos aportats han inclòs un 2% de costos d'estructura molt inferior al 13% que fixa el RD 1098/2001, d'acord amb el que indica la clàusula 17 del PCAP relativa a proposicions anormals o desproporcionades.
La part actora, d'acord amb els costos exposats relatius a la mà d'obra, el servei i l'estructura, conclou que resulta obvi que amb l'import ofert per l'empresa adjudicatària, 86.275,64 euros a l'any descomptant l'import descomptant l'import de les millores, no s'estan cobrint els costos del servei que, segons la part actora, ascendeixen com a mínim a 87.282,62 euros a l'any.
I, sol·licita al Tribunal l'exclusió de l'empresa ACRONET NETEJA i que s'acordi sol·licitar a la següent empresa, això és, EULEN la documentació corresponent per procedir a l'adjudicació.
Al seu torn, l'òrgan de contractació, en l'informe emès en virtut de l'article 56 de la LCSP, per una banda defensa que en el càlcul del contracte va tenir en compte els costos laborals derivats del conveni col·lectiu aplicable i va aprovar el PCAP que va ser acceptat per l'empresa EULEN al presentar la seva oferta sense impugnar els plecs.
Així mateix, per altra banda, afirma que la informació facilitada en el PCAP es considera suficient perquè els licitadors l'han tingut en compte en el moment de formular les seves ofertes i en la valoració de les mateixes els tècnics han tingut en consideració les propostes dels licitadors que donaven resposta als criteris i subcriteris fixats en els plecs.
Per tant, l'òrgan de contractació conclou que ha quedat acreditat que tots els licitadors van poder formular les seves ofertes en igualtat de condicions, sense cap tipus de discriminació ni discrecionalitat, ja que coneixien i disposaven d'informació suficient continguda als plecs del procediment de licitació.
D'acord amb això, l'Ajuntament defensa que la decisió d'adjudicar el contracte, segons l'informe tècnic, va ser motivada i de conformitat amb els principis de congruència i proporcionalitat una vegada comprovada la viabilitat de l'oferta.
Finalment, l'òrgan de contractació afirma que entre les dues ofertes de l'empresa ACRONET NETEJA i EULEN només hi ha una diferència de 754 euros i, per tant, no s'ha considerat que ACRONET NETEJA estigui incursa en baixa temerària, tot destacant que la diferència del cost és mínima:
I, a més a més, afegeix que l'empresa EULEN ha presentat unes millores per import de 1.500 euros i l'empresa ACRONET NETEJA per import de 594,36 euros, observant-se que les millores ofertes per EULEN suposen una diferència de 905,64 euros més que les ofertes per ACRONET NETEJA.
Al respecte, l'òrgan de contractació defensa que, tot i què les millores ofertes per l'empresa EULEN es troben més per sota del preu de mercat que les millores ofertes per l'empresa ACRONET NETEJA, no s'ha considerat, tampoc, que EULEN estigui incursa en baixa temerària:
Per tot això, l'òrgan de contractació sol·licita la desestimació del recurs i afirma que caldrà valorar que l'empresa adjudicatària està prestant el servei des del dia 1 d'agost de 2019 i, per aquest, motiu podrien derivar-se indemnitzacions pels danys i perjudicis derivats de la suspensió de l'adjudicació del contracte.
I, ACRONET NETEJA en seu d'al·legacions ha manifestat que la seva oferta respecta les condicions i les taules salarials del conveni col·lectiu que és d'aplicació i que, en tot cas, la seva proposta econòmica respon a una decisió empresarial i d'organització interna, assumint el risc i ventura que de la mateixa es pugui derivar, aportant l'estudi econòmic realitzat per l'empresa per al servei objecte del contracte de referència:
Centrades les postures de les parts, pertoca procedir a l'examen de les pretensions de l'empresa recurrent consistents en l'exclusió d' ACRONET NETEJA perquè, segons afirma la part actora, amb el preu ofert no es poden complir les prestacions objecte del contracte.
En aquest sentit, cal recordar que l'exclusió de les proposicions presentades per un licitador, d'acord amb la jurisprudència i la doctrina consolidada al respecte, requereix que s'apreciï una clara i expressa contravenció d'un requisit essencial definit objectivament per a l'execució del contracte, i així ha de figurar en els plecs.
En virtut d'aquesta doctrina (per totes, les resolucions 43/2020 361/2019, 342/2019, 190/2019, 158/2019, 130/2019, 78/2019, 28/2019277/2018, 64/2018, 157/2017 i 43/2017 d'aquest Tribunal, Resolució 1/2016 del Tribunal Administrativo de Recursos Contractuales de Castilla y León - TARCCYL-, Resolució 985/2015 del TACRC i Sentència 3295/2018, de 16 de març, del Tribunal de Justícia Superior de Madrid) només correspon rebutjar una oferta quan l'incompliment és exprés i no existeix cap dubte sobre la seva incongruència o sobre el fet que s'oposi obertament a les prescripcions establertes als plecs que regeixen el contracte.
Respecte l'argumentació del recurs aquest Tribunal observa una manca de fonamentació jurídica en les afirmacions adduïdes per l'empresa recurrent atès que, es fonamenten en l'hipòtesi que, en execució l'adjudicatària, no complirà amb les prestacions objecte del contracte, –sobre la base d'uns quadres econòmics i de càlculs en els quals ni tan sols s'especifica a què fan referència les dades que consten ni d'on s'han extret- però sense justificar quines prescripcions dels plecs o quina normativa exactament incompleix l'oferta de l'adjudicatària per tal de motivar la seva eventual exclusió, i les que cita no són d'aplicació a aquest contracte.
En aquesta mateixa línia, com és abastament conegut, en seu de recurs la càrrega de la prova correspon a la part que pretén fer valer les seves pretensions davant del Tribunal, per tant, és EULEN qui ha d'aportar al Tribunal dels arguments i les proves necessàries per fonamentar les seves al·legacions i rebatre el parer de l'òrgan de contractació, elements que en aquest procediment de recurs la part actora no ha aportat, limitant-se a formular determinades afirmacions en contra de l'oferta presentada per l'empresa adjudicatària i aportant quadres econòmics i de càlcul mancats dels raonaments així com de les justificacions necessàries per poder fonamentar fàcticament i jurídicament el recurs.
Així mateix, cal destacar que l'òrgan de contractació d'acord amb el que estableix la clàusula 17 del PCAP, relativa a les proposicions anormals o desproporcionals:
"Procedeix: SI -Criteris adjudicació i designació dels paràmetres objectius que permeten identificar que una oferta es considera anormal: Atès que el pressupost de licitació és bàsicament cost de personal i de suport d'estructura d'empresa imprescindible per al desenvolupament de l'activitat, es considerarà que l'oferta econòmica té valor desproporcionat o anormal si el preu ofert està en un 10,00 % per sota de la mitjana de les ofertes presentades, ja que a partir d'aquest percentatge es considera que la baixa repercutirà directament en el desenvolupament satisfactori de l'activitat."
no ha considerat que cap de les ofertes presentades estigués incursa en valors anormals o desproporcionals, motiu pel qual no va tramitar el procediment contradictori previst per aquests supòsits.
Ultra això, respecte la justificació de la millora núm.2, relativa a la " disponibilitat d'una màquina escombradora per la neteja del pavelló", de l'oferta de l'adjudicatària cal destacar que, ACRONET NETEJA ha proveït a l'òrgan de contractació d'elements que li han permès arribar a la convicció de que l'oferta es pot complir–mitjançant l'aclariment respecte la maquinària oferta per la millora núm. 2 relativa a la " disponibilitat d'una maquina escombradora per neteja del pavelló" (document núm. 30 de l'expedient de contractació)-.
En aquest sentit la doctrina assenyala que cal proveir a l'òrgan de contractació d'arguments que el permetin arribar a la convicció que es pot dur a terme (per totes, Resolució 15/2019 d'aquest Tribunal, Resolució del Tribunal Administrativo de Contratación Pública de la Comunidad de Madrid –TACPCM- núm. 164/2018 i Resolució del TACRC núm. 705/2014).
I, en tot cas, amb la presentació de l'oferta ACRONET NETEJA resta sotmesa tant les prescripcions establertes en els plecs com als extrems derivats de la seva oferta, comprometent-se d'aquesta manera a complir-los, per tant, d'acord amb el que afirma l'adjudicatària i amb el que disposa l'article 197 de la LCSP, l'execució del contracte es realitza a risc i ventura del contractista, sense perjudici de resolució contractual o imposició de penalitats en cas d'incompliment dels plecs o de l'oferta, de conformitat amb el que estableixen les clàusules 26 i 27 del PCAP, respectivament.
Per tot l'exposat, atès que el recurs no aconsegueix desvirtuar les actuacions de l'òrgan de contractació i havent proveït l'empresa adjudicatària a l'Ajuntament dels elements que li han permès arribar a la convicció de que l'oferta es pot dur a terme, les pretensions de la part actora no poden prosperar i vista de les argumentacions esgrimides, aquest Tribunal ha de procedir a desestimar el recurs.
D'acord amb l'exposat, i vistos els preceptes legals d'aplicació, reunits en sessió, aquest Tribunal
1.- Desestimar el recurs presentat per la senyora M.E.V., en nom i representació de l'empresa EULEN, SA contra l'acord d'adjudicació del contracte de serveis de neteja dels edificis i equipaments públics de l'ajuntament, licitat per l'AJUNTAMENT D'AGRAMUNT (expedient 108/2019), en el sentit exposat en el fonament jurídic novè de la present resolució.
3.- Declarar que no s'aprecia la concurrència de mala fe o temeritat en la presentació del recurs, per la qual cosa no escau la imposició de la sanció prevista en l'article 58.2 de la LCSP.
4.- Notificar aquesta resolució a totes les parts.
Aprovat per unanimitat pels membres del Tribunal Català de Contractes del Sector Públic en la sessió de 19 de febrer de 2020.
Resolució núm. 77/2019, de 26 de març
L'objecte sotmès a revisió és el recurs especial en matèria de contractació presentat pel senyor A.LL.S., en nom i
representació de l'entitat UNIÓ GENERAL DE TREBALLADORS de CATALUNYA, contra els plecs que regeixen el contracte de serveis de vigilància, prevenció, salvament i socorrisme a les platges de Viladecans, licitat per l'AJUNTAMENT DE VILADECANS (expedient SPIO/ASG/Contractació/2019/03-12/2019/CSERV).
Inadmissió del recurs contra els plecs de la licitació.
Pèrdua sobrevinguda de l'objecte del recurs.
Desistiment del procediment d'adjudicació per l'òrgan de contractació.
Resolució núm. 77/2017, de 8 de maig
L'objecte sotmès a revisió és el recurs especial en matèria de contractació presentat pel senyor R.C.V. en nom i representació de l'empresa SERVEIS INTEGRALS DE MANTENIMENT RUBATEC, SA, contra l'acord de la Comissió de Govern de l'Ajuntament de Barcelona d'adjudicació del contracte de manteniment integral dels túnels viaris urbans de la ciutat de Barcelona (2016-2020) i el foment de l'ocupació de persones amb dificultats particulars d'inserció al mercat laboral (exp.
Resolució núm. 76/2020, de 19 de febrer
Vist el recurs especial en matèria de contractació presentat per la senyora L.D.P., en nom i representació de l'empresa AMPHOS 21 CONSULTING, SL, contra la resolució d'adjudicació del contracte de serveis entre aigües superficials i aigües subterrànies licitat per l'AGÈNCIA CATALANA DE L'AIGUA (expedient CTN1800694), a data d'avui, aquest Tribunal ha adoptat la resolució següent:
En data 9 d'octubre de 2018, es va publicar l'anunci de licitació de referència en el perfil del contractant de l'AGÈNCIA CATALANA DE L'AIGUA (en endavant, ACA) allotjat en la Plataforma de serveis de contractació pública de la Generalitat de Catalunya, a través del qual es van posar a disposició dels interessats el plec de clàusules administratives particulars (en endavant, PCAP) i el plec de prescripcions tècniques (en endavant, PPT), entre altres documents contractuals.
En data 6 d'octubre de 2018, l'anunci de licitació de referència es va publicar en el Diari Oficial de la Unió Europea (DOUE) S193.
A la licitació van concórrer les empreses:
Durant el període entre el 16 d'octubre de 2018 al 5 de novembre de 2018 es van plantejar diverses consultes i aclariments respecte als plecs de la licitació.
A l'efecte de l'assumpte enjudiciat en aquesta resolució destaca l'aclariment efectuat en data 29 d'octubre de 2018 amb el contingut següent:
" Voldria preguntar sobre un dels criteris objectius que és el fet d'haver coordinat projectes de recerca d'una convocatòria competitiva.
El coordinador d'un projecte europeu és clar que ho compleix, però hi entraria també el coordinador d'un "paquet de treball"/workpackage d'un projecte europeu de recerca?
I, en el cas de convocatòries de recerca nacionals o JPI, s'hi inclouria haver estat IP (o sigui, coordinador d'un equip de recerca) d'un projecte propi (amb objectius, equip i pressupost) d'un centre que participa d'un consorci més ample?
Moltes gràcies 29/10/2018 09:34h
Es considera haver coordinat projectes de recerca d'una convocatòria competitiva també al coordinador d'un "paquet de treball" (workpackage) d'un projecte europeu de recerca, també en el cas de convocatòries de recerca nacionals o JPI, haver estat IP (o sigui, coordinador d'un equip de recerca) d'un projecte propi (amb objectius, equip i pressupost) o d'un centre que participa d'un consorci més ample ".
En data 29 de novembre de 2018, l'ACA va requerir l'empresa INYPSA, proposada coma adjudicatària per tal que aportés la documentació a la que fa referència l'article 150.2 de la Llei 9/2017, de 8 de novembre, de contractes del sector públic, per la qual es transposen a l'ordenament jurídic espanyol les Directives del Parlament Europeu i del Consell 2014/23/UE i 2014/24/UE, de 26 de febrer de 2014 (en endavant, LCSP).
En sessió de 18 de desembre de 2018, la mesa de contractació va requerir a INYPSA per tal que aportés mitjançant l'eina del sobre digital de la Plataforma de Serveis de Contractació Publica quins projectes i quins membres de l'equip proposat havien coordinat projectes de recerca de convocatòria competitiva d'una durada mínima de 18 mesos, tal i com es requereix en el primer punt dels criteris objectius de la valoració de la qualitat de les ofertes, atorgant un termini màxim de 3 dies hàbils a partir de la tramesa de la petició per la seva presentació.
Consta en l'expedient (N 2019_052, document 28) la documentació presentada per INYPSA en resposta a l'aclariment.
Una vegada desenvolupats els tràmits de la licitació i avaluades les proposicions de les licitadores, l'òrgan de contractació, en data de 14 de gener de 2019, va resoldre adjudicar el contracte de referència a favor de l'empresa INYPSA.
Els resultats de la valoració van ser els següents:
L'esmentada adjudicació es va posar a disposició de l'empresa AMPHOS el 15 de gener de 2019 i l'accés es va produir el 17 de gener de 2019.
La publicació en al perfil del contractant es va efectuar en data de 15 de gener de 2019.
En data 15 de gener de 2019, l'empresa AMPHOS va sol·licitar accés a l'expedient de licitació de referència.
L'esmentat accés a l'expedient va tenir lloc el 25 de gener de 2019 a les dependències de l'ACA.
En data 4 de febrer de 2019, l'empresa AMPHOS va interposar davant el Tribunal Català de Contractes del Sector Públic (en endavant, Tribunal), recurs especial en matèria de contractació (expedient 2019_52) fonamentat, en síntesi, en el fet que la mesa de contractació no va comprovar de manera efectiva la informació i les proves facilitades per INYPSA respecte a la valoració del criteri previst a l'apartat h) del PCAP relatiu que " algun membre de l'equip de treball...hagi coordinat projectes recerca de convocatòria competitiva, d'una durada mínima 18 mesos, en termes relacionats amb la hidrologia o hidrogeologia", en tant que sostenia que INYPSA no va acreditar el compliment del requisit en cap dels 4 projectes que presenta, i pel fet que la mesa de contractació va puntuar indegudament l'oferta tenint en consideració la realització per l'equip de treball d'activitats que no es corresponia a activitats científiques susceptibles d'ésser valorades en els termes del PCAP.
Per tot això, considerava que s'havien vulnerat els principis de transparència, de no discriminació i d'igualtat de tracte, i que concorria una infracció de les garanties del procediment d'avaluació de les ofertes.
I sol·licitava l'estimació del recurs i la nul·litat de la resolució d'adjudicació i, subsidiàriament, la seva anul·lació, deixant-lo sense efectes.
Mitjançant altressí sol·licitava també l'adopció de la mesura cautelar consistent en la suspensió.
Mitjançant Resolució 196/2019, el Tribunal va estimar el recurs sobre la base que realment mancava indicar en la valoració de la mesa de contractació quins projectes i quina activitat científica es va tenir en compte per atorgar els 10 punts a INYPSA, extrem cabdal per tal que aquest Tribunal pogués desenvolupar la seva funció revisora.
En aquest sentit, en el fonament jurídic vuitè va indicar la retroacció del procediment per tal que l'ACA concretés els projectes que havia tingut en compte en la valoració.
Per tal de donar compliment a la Resolució 196/2019 del Tribunal, en data 27 d'agost de 2019, la mesa de contractació es va reunir i va acordar reiterar la proposta d'adjudicació de data 9 de gener de 2019 a favor d'INYPSA i proposar a l'òrgan de contractació la ratificació en la resolució d'adjudicació efectuada en el seu moment a aquesta empresa, sobre la base que, a la vista de la documentació aportada la mesa, aquesta es ratifica en el sentit que quedava suficientment acreditat que l'adjudicatària proposada acomplia els requisits fixats, atès que ja en el seu moment va considerar que acomplien els requisits exigits en al menys 2 dels supòsits, al ser projectes relacionats amb hidrologia o hidrogeologia i d'una durada no inferior a 18 mesos, on el director tècnic ofertat havia exercit de coordinació d'algun dels treballs inclosos en la convocatòria, segons acrediten els certificats presentats.
En data 23 de juliol de 2019, l'ACA va ratificar l'adjudicació del contracte a favor d'INYPSA, procedint-se a notificar aquesta resolució el 2 d'agost de 2019.
En la mateixa data l'ACA va comunicar al Tribunal les mesures adoptades per tal de donar compliment a la Resolució 196/2019.
En data 22 d'agost de 2019, l'empresa AMPHOS va interposar davant el Tribunal Català de Contractes del Sector Públic (en endavant, Tribunal), recurs especial en matèria de contractació contra l'adjudicació del contracte fonamentat, en síntesi, en el fet que continua sense concretar la puntuació atorgada als projectes valorats per la mesa de contractació i en la valoració arbitrària i incorrecta dels projectes, i per tant, no s'ha donat compliment a la Resoluci ́o196/2019 del Tribunal.
Per tot això, sol·licita l'estimació del recurs.
En data 23 d'agost de 2019, la Secretaria Tècnica del Tribunal va notificar el recurs a l'òrgan de contractació i va sol·licitar la remissió de l'expedient de contractació i de l'informe corresponent de conformitat amb l'article 56.2 de la LCSP, l'article 22 del Decret 221/2013, de 3 de setembre, pel qual es regula el Tribunal i s'aprova la seva organització i el seu funcionament (des d'ara, Decret 221/2013), i preceptes concordants del Reial decret 814/2015, d'11 de setembre, pel qual s'aprova el Reglament dels procediments especials de revisió de decisions en matèria contractual (en endavant, RD 814/2015).
La tramesa de la documentació es va efectuar en data 29 d'agost de 2019 amb l'enviament del corresponent informe de l'òrgan de contractació.
L'esmentat informe es manifesta sobre les impugnacions efectuades per la recurrent i es reitera en les decisions adoptades en el marc de la licitació.
Obert el període d'al·legacions de cinc dies hàbils a les parts interessades, d'acord amb les dades indicades per l'òrgan de contractació, per tal que presentessin al·legacions, si així ho consideraven oportú, no consta que s'hagi presentat cap escrit al respecte.
L'empresa AMPHOS planteja un incident d'execució de la Resolució 196/2019, de 13 de juny, per al qual cal considerar competent aquest Tribunal, atès que la competència per conèixer i resoldre els recursos inclou també la de resoldre els incidents que puguin sorgir en la tramitació i execució d'aquells i de les seves resolucions, d'acord amb el que disposa l'article 36.3 del RD 814/2015 (per totes, resolucions 39/2019, 216/2018, 142/2018, 136/2018, 122/2018 i 173/2017 d'aquest Tribunal).
Quant a la legitimació de AMPHOS, ha de resultar pacífic que pugui presentar aquest incident d'execució, com a part interessada, en tant que ha estat qui va interposar el recurs especial que va ser estimat per la Resolució que és objecte d'aquest incident d'execució, en virtut del que disposa el propi article 36.3 del RD 814/2015 i també els articles 104.2 i 109.1 de la Llei 29/1998, de 13 de juny, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa.
La seva representació també ha quedat acreditada per actuar en aquest procediment, en virtut de l'article 51.1.a) de la LCSP.
En l'escrit presentat, l'empresa AMPHOS manifesta que l'actuació de l'òrgan de contractació no és correcta, perquè per tal d'executar correctament la Resolució d'aquest Tribunal, si bé s'ha procedit a la retroacció formal de les actuacions, havia de comportar la comprovació i explicació dels projectes que la mesa de contractació ha valorat: quina activitat científica es proposa i quina és la puntuació.
Tanmateix, continua sense concretar-se la puntuació atorgada en els projectes valorats, i sense motivar l'activitat atorgada a l'activitat científica, i per això, afirma que es vulnera l'article 150 de la LCSP i els principis de transparència, discriminació i igualtat de tracte amb infracció de les garanties del procediment d'avaluació d'ofertes.
I afegeix que la mesa valora erròniament els projectes presentats:
Com a darrera al·legació, manifesta que en aquesta valoració es desnaturalitzen els criteris tècnics objectius, perquè es subjectivitzen, atribuint la part actora al fet dels dubtes que té l'ACA.
Per la seva banda, l'òrgan de contractació defensa que l'execució de la Resolució 196/2019 és correcta atès que:
Exposades les postures d'ambdues parts, per tal de procedir a la valoració de l'actuació duta a terme per l'ACA en el sentit de si la Resolució 196/2019 s'ha executat correctament, cal partir de les pretensions així com el contingut de l'esmentada Resolució.
Com ja s'ha exposat en l'antecedent de fet, la Resolució d'aquest Tribunal ordenava la retroacció de les actuacions per tal que l'òrgan de contractació concretés i expliqués exactament quins projectes i quina activitat científica de l'empresa proposada com a adjudicatària havia estat valorada d'acord amb allò exigit en els plecs, i això atesa la petita diferència de puntuació que separa a l'empresa INYPSA i a la part recurrent (1,25 punts), per tal que aquest Tribunal pogués comprovar si efectivament la puntuació era correcta i no contenia cap error o arbitrarietat.
Al respecte, cal recordar que l'apartat H del QC indica com a criteri d'adjudicació automàtic:
I l'aclariment de 29 d'octubre de 2019 va indicar què s'entén per " projectes recerca de convocatòria competitiva " d'acord amb els dubtes concrets plantejats.
La part actora apunta la possibilitat que l'ACA tingui en compte documentació aportada posteriorment per INYPSA a la presentació d'ofertes o al requeriment de 18 de desembre de 2018.
De l'examen de l'expedient consta que en l'oferta d'aquesta empresa hi havia un compromís de complir amb els requisits i condicions estipulats en el contracte, en concret:
A la vista d'això, la mesa va acordar per unanimitat requerir mitjançant aclariment l'acreditació d'aquests extrems, tràmit que va efectuar l'empresa INYPSA (expedient N 2019_052 document núm. 28).
I, una vegada presentada la documentació, la mesa de contractació va acceptar-la i va considerar-la correcta tal i com consta en l'acta de 9 de gener de 2020 (expedient 2019_52, doc. núm.29).
L'ACA corrobora en seu de l'informe emès de conformitat amb l'article 56 de la LCSP que, a banda dels requeriments de 13 i 20 de desembre de 2018, no va requerir de nou documentació addicional a INYPSA per acreditar els extrems qüestionats són anteriors.
Pel que fa a la valoració efectuada, d'acord amb el que consta en l'acta de 27 d'octubre de 2019, resulta que ara sí s'indiquen quin projectes s'han tingut en compte per atorgar els 10 punts, i s'especifica que, al menys, en dos supòsits, s'han aportat projectes relacionats amb hidrologia o hidrogeologia i amb una durada no inferior a 18 mesos, on el director tècnic havia exercit de coordinació d'algun dels treballs inclosos a la convocatòria.
Al respecte, val a dir que els conceptes de la previsió dels plecs eren certament amplis i que l'aclariment efectuat en data 29 d'octubre de 2018 es va pronunciar respecte dels supòsits plantejats en concret i que va posar de manifest una interpretació ampla del plantejament dels plecs.
Per tot això, s'ha d'entendre que l'ACA, en ús de la seva facultat d'interpretació del plec, admet qualsevol tipus de coordinació i, que d'acord amb aquest plantejament, l'empresa INYPSA va ser puntuada amb 10 punts.
Finalment, respecte al fet que únicament consti una carta per acreditar que el senyor M.A. va ser coordinador del projecte IGME, cal indicar que dintre de la documentació aportada per tal de donar compliment al requeriment, consta el certificat signat pel titular de l'IGME a favor del senyor M.A com a coordinador dels treballs de modelització geològica i hidrogeològica a través de la plataforma OPEN SPOURCE FREEWAT.
En conclusió, en el marc de la fase d'execució de la Resolució 196/2019, aquest Tribunal considera que s'ha donat compliment a la mateixa i, en conseqüència, cal desestimar l'incident d'execució.
1.- Desestimar l'incident d'execució presentat per la senyora L.D.P., en nom i representació de l'empresa AMPHOS 21 CONSULTING, SL, contra la resolució d'adjudicació del contracte de serveis entre aigües superficials i aigües subterrànies licitat per l'AGÈNCIA CATALANA DE L'AIGUA (expedient CTN180069), en el sentit exposat en el fonament jurídic quart.
4.- Indicar que l'òrgan de contractació haurà de donar compte a aquest Tribunal de les actuacions adoptades per donar compliment a aquesta Resolució, de conformitat amb el previst a l'article 57.4 de la LCSP.
Aprovat per unanimitat pels membres del Tribunal Català de Contractes del Sector Públic assistents a la sessió de 19 de febrer de 2020.