projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Conferència Espiral d'indagació, xarxes educatives i escoles com a organitzacions que aprenen
El 13 de gener de 2020 les Dres.
and Indigenous Education, de British Columbia a Canadà van realitzar la conferència "Espiral d'indagació, xarxes
educatives i escoles com a organitzacions que aprenen" organitzada per la Direcció General d'Innovació, Recerca i
Les doctores Judy Halbert i Linda Kaser han treballat com a docents i directores d'escola, i lideren des de fa 20
anys les xarxes d'indagació i innovació, que que des de fa un parell d'anys s'han unit a les xarxes d'educació
Actualment són professores universitàries, dissenyen i imparteixen anualment el màster de direcció,
Al llarg d'aquests 20 anys de xarxes NOIIE han vist el seu treball, Spiral of Inquiry Playbook, traduït a diversos
idiomes, entre ells, el català.
A British Columbia, un 60% de les escoles fa servir l'Espiral d'Indagació com a eina de millora dels aprenentatges
de tots els alumnes i com a bastida d'aprenentatge professional docent.
Més que una eina, és una mentalitat, una bastida de pensament, que té el poder de convertir els educadors i els
Com defensen i demostren Kaser i Halbert, "un líder del sistema és qualsevol
educador, no importa el seu rol, compromès amb l'equitat educativa i amb la millora dels aprenentatges de tots
els alumnes, perquè passin l'etapa amb dignitat, propòsit i opcions".
L'objectiu del present document és presentar gràficament i de forma conjunta tant les certificacions com els nivells d'assoliment d'idiomes que existeixen en l'actualitat a Catalunya en relació amb els nivells del Marc Europeu Comú de Referència (MECR) i els que s'imparteixen a les escoles oficials d'idiomes, regulats pel decret 4/2009.
Aquestes taules s'han elaborat amb caràcter orientatiu pel que fa a correspondències entre nivells (i no només entre certificats), atesa la creixent utilització generalitzada dels nivells del MECR com a referència de domini en llengües i també en convocatòries i concursos d'institucions públiques i privades.
Cal tenir en consideració el caràcter orientatiu de les taules, que s'actualitzen periòdicament, ja que la normativa d'homologació de títols i estudis de sistemes educatius estrangers de l'estat i de Catalunya no preveu l'homologació ni la convalidació de títols o cursos que no corresponguin a estudis amb validesa oficial en el sistema educatiu del país al qual corresponen.
En qualsevol cas, les pròpies institucions que han emès els certificats son les responsables de justificar la qualitat del procés seguit per emetre-les, d'assegurar-ne la seva veracitat i tenir a disposició del públic la documentació que ho justifiqui, tot fent-hi constar el nivell corresponent al Marc Europeu Comú de Referència.
Es pot consultar la convocatòria ordinària al web del Departament d'Educació.
La inscripció en règim lliure dóna dret a una convocatòria d'examen per a l'obtenció del certificat de nivell intermedi, del certificat de nivell avançat o del certificat de nivell C1.
Les proves per a totes les llengües es fan al juny.
Les dates i condicions d'inscripció es publiquen el novembre de l'any anterior.
L'enllaç a la web del Departament d'Ensenyament és: http://ensenyament.gencat.cat/ca/serveis-tramits/proves/proves-lliures-obtencio-titols/convocat-ordinaria-idiomes/
Per poder atendre la demanda de certificats d'anglès, les EOI poden oferir una convocatòria extraordinària al mes de febrer.
La inscripció té lloc al novembre.
L'enllaç a la web del Departament d'Ensenyament és: http://ensenyament.gencat.cat/ca/serveis-tramits/proves/proves-lliures-obtencio-titols/convocat-extraord-idiomes/
Les Escoles Oficials d'Idiomes són centres públics d'ensenyament d'idiomes moderns a adults, a nivell no universitari.
Hi ha 45 Escoles Oficials d'Idiomes a Catalunya (EOI) i 11 Centres Públics Delegats (CPD) que depenen de les escoles de Girona, Lleida, Manresa, Olot, La Seu d'Urgell i Viladecans:
Amposta - Badalona - Balaguer - Banyoles - Barcelona - Berga - Blanes - Calella - Cornellà - El Prat - El Vendrell - Esplugues - Figueres - Girona - Granollers - Igualada - L'Hospitalet - La Seu - Les Borges Blanques - Lleida - Manresa - Martorell - Maresme - Mollet - Móra - Olot - Palafrugell - Puigcerdà - Reus - Ripoll - Rubí - Sabadell - Salou - Santa Coloma de Gramenet - Santa Coloma de Farners - Sant Boi de Llobregat - Sant Cugat - Sant Feliu de Guíxols - Solsona - Sort - Tarragona - Tàrrega - Terrassa - Tortosa - Tremp - Valls - Vic - Vielha - Viladecans - Vilafranca - Vilanova
La Llei Orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'Educació en el seu article 59.1 estableix que els ensenyaments del nivell Bàsic tindran les característiques i l'organització que les administracions educatives determinin.
El Reial Decret 1041/2017, de 22 de desembre, estableix el currículum bàsic dels nivells Intermedi B1, Intermedi B2, Avançat C1 i Avançat C2 dels ensenyaments d'idiomes de règim especial regulats per la Llei Orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació.
Tant el currículum LOE com el currículum LOMCE segueixen les recomanacions del Consell d'Europa tal com es concreten en el Marc Europeu Comú de Referència per a les Llengües.
Avançat C1 (pendent de publicació)
Avançat C2 (pendent de publicació)
Les escoles oficials d'idiomes (EOI) són centres públics, no universitaris, d'ensenyament d'idiomes moderns, que imparteixen els ensenyaments especialitzats que regula la Llei orgànica d'educació (LOE).
El Reial Decret 1041/2017, de 22 de desembre, estableix el currículum bàsic dels nivells Intermedi B1, Intermedi B2, Avançat C1 i Avançat C2 dels ensenyaments d'idiomes de règim especial regulats per la Llei Orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació.
Tant el currículum LOE com el currículum LOMCE segueixen les recomanacions del Consell d'Europa tal com es concreten en el Marc Europeu Comú de Referència per a les Llengües (MECR).
Les escoles oficials d'idiomes també gestionen les certificacions acadèmiques corresponents a aquests ensenyaments especialitzats.
Aquestes certificacions, que són reconegudes arreu de l'Estat espanyol, són les úniques oficials.
El certificat de nivell intermedi B1, el certificat de nivell intermedi B2 i el certificat de nivell avançat C1 es poden obtenir tant en convocatòria oficial com en convocatòria lliure.
Aquests ensenyaments s'estructuren en diversos nivells, segons l'idioma.
Cada curs té una durada mínima de 130 hores.
D'acord amb la disposició addicional primera del Decret 4/2009, de 13 de gener, pel qual s'estableix l'ordenació i el currículum dels ensenyaments de règim especial, les escoles oficials d'idiomes imparteixen cursos de perfeccionament de competències equivalents al nivell avançat C1 per a alemany, anglès, català, francès i italià i al nivell avançat C2 per a anglès i català.
Els ensenyaments d'idiomes que s'imparteixen a les EOI tenen com a finalitat capacitar l'alumnat en l'ús efectiu de l'idioma com a vehicle de comunicació general.
L'any 1935, en plena Segona República, una petita escola rural situada en una barriada de la població d'Almenar obria les seves portes
L'escola rural té com a suport el medi i la cultura i es caracteritza per tenir una estructura organitzativa heterogenia i singular, a més d'una configuració pedagògico-didàctica multidimensional
S'entén per escola rural l'escola unitària i/o cíclica que té com a suport l'entorn i la cultura rural, amb una estructura pedagògico-didàctica basada en l'heterogeneïtat i el multinivell de grups de diferents edats, i amb una estructura organitzativa i administrativa singular
Recull de les aportacions realitzades pels ponents de les III Converses Pedagògiques de la Fundació SM a Lleida el 19 i 20 d'abril de 2007
Reflexió sobre el context i l'educació en l'entorn rural, síntesi històrica de la seva evolució i models organitzatius
Recull de materials organitzatius, metodològics i curriculars realitzat per Victòria Sans (UB)
Projecte de Recerca de Laura Domingo dins del programa de doctorat "Diversitat i canvi en educació: polítiques i pràctiques" (UB)
Escola de L'Estany - ZER Moianès Llevant (L'Estany)
Escola Llevant - ZER Gavarresa (Oristà)
Escola Serra de Picamill - ZER Berguedà Centre (Vilada)
Escola Carles de Fortuny (Esponellà)
Escola Vallgarriga (Sant Miquel de Fluvià)
Escola Sant Bartomeu - ZER Espernallac (Bellmunt d'Urgell)
Escola Timorell - ZER Vall de L'Aranyó (Castelldans)
Escola Sant Climent - ZER Narieda (Coll de Nargó)
Escola Sol Naixent - ZER El Romaní ( Cubells)
Escola Els Aubis - ZER Riu Set (L'Albí)
Escola Montalbà - ZER Riu Corb (Preixana)
Escola de Preixens - ZER El Sió (Preixens)
Escola Mare de Déu de la Mercè - ZER La Segarra (Sant Ramon)
Escola La Roca - ZER L'Eral (Sarroca de Lleida)
Escola Puigmarí - ZER Baix Camp Sud ( Duesaigües)
Escola Els Til·lers - ZER El Francolí (La Masó)
Escola les Codinetes (La Nou de Gaià)
Escola Manuel de Castellví i Feliu - ZER Atzavarà (Vilabella)
Escola Llorenç Vallespí i Vidiella - ZER Riu Serra (Benifallet)
Escola Pàmies - ZER La font de L'Aiguadí (Ginestar)
Escola El Tormo - ZER Ribera d'Ebre Nord (La Torre de l'Espanyol)
Escola Sant Roc - ZER Riu i Serra (Paüls)
Els itineraris formatius específics (IFE) s'adrecen a alumnes amb necessitats educatives especials associades a una discapacitat intel·lectual lleu o moderada, amb l'objectiu d'oferir atenció educativa, a l'etapa postobligatòria, segons les necessitats individuals i les capacitats i habilitats pròpies; i garantir una veritable inclusió social i uns aprenentatges valuosos, així com la coherència en l'acció educativa entre les diferents etapes.
En aquests itineraris es prioritzen les unitats de competència que més afavoreixen l'autonomia personal, la relació social i la inserció laboral i constitueixen la concreció de l'atenció educativa, personalitzada en funció de la intensitat de suport que requereix l'alumne.
ACORD GOV/120/2016, de 30 d'agost, pel qual es crea el Pla pilot experimental d'itineraris formatius específics (IFE) per a alumnes amb necessitats educatives especials associades a discapacitat intel·lectual lleu o moderada.
La finalitat dels ensenyaments de formació professional és proporcionar la qualificació necessària a les persones que han d'exercir determinades professions i, com a conseqüència, col·laborar en la millora de la productivitat i de la competitivitat de les empreses i de les entitats.
Una formació professional moderna ha de ser una formació amb vincles de col·laboració amb l'empresa.
Només així la FP pot contribuir decisivament a la millora de l'economia productiva de Catalunya.
Enllaç a les orientacions per elaborar una unitat didàctica
Com expressa l'amor el cavaller medieval?
Enllaç a unitats elaborades per assistents a cursos de l'àmbit lingüístic (català/castellà)
Enllaç a unitats elaborades per assistents a cursos de l'àmbit lingüístic (anglès)
Programació didàctica en format graella
Crea el teu envàs (guia de treball)
Enllaç a unitats elaborades per assistents a cursos de l'àmbit matemàtic
Enllaç a unitats elaborades per assistents a cursos de l'àmbit cientificotecnològic (BG; FQ)
Enllaç a unitats elaborades per assistents a cursos de l'àmbit cientificotecnològic (TEC)
El sufragi femení a Catalunya i Espanya
T'hauria agradat viure a l'Europa de l'Antic Règim?
Enllaç a unitats elaborades per assistents a cursos de l'àmbit social
Model unitat didàctica competencial Dies Irae
Enllaç a unitats elaborades per assistents a cursos de l'àmbit artístic (MU)
Enllaç a unitats elaborades per assistents a cursos de l'àmbit artístic (VP)
Enllaç a unitats elaborades per assistents a cursos de l'àmbit de l'educació física
El treball de síntesi és un conjunt d'activitats d'ensenyament i aprenentatge, fetes en equip, per desenvolupar competències complexes i comprovar si s'ha aconseguit, i fins a quin punt, que l'alumnat sigui capaç d'aplicar les competències bàsiques treballades en les diferents matèries per a la resolució de qüestions i problemes relacionats amb la vida pràctica.
Integra continguts de diverses matèries i admet diferents concrecions temporals.
Es fa en els cursos de 1r, 2n i 3r d'ESO.
El treball de síntesi en el decret 187/2015, de 25 d'agost, d'ordenació dels ensenyaments l'educació secundària obligatòria, per alumnes de 1r i 3r.
El treball de síntesi en el document Concreció i desenvolupament del currículum de l'ESO.
El projecte de recerca és un conjunt d'activitats de descoberta i recerca realitzades per l'alumnat de 4t d'ESO en equip, sobre un tema transversal del currículum o focalitzat en un àmbit determinat, per tal de comprovar el grau d'autonomia de l'alumnat i la seva capacitat per treballar en grup.
El projecte de recerca en el decret 187/2015, de 25 d'agost, d'ordenació dels ensenyaments de l'educació secundària obligatòria, pel qual s'estableix l'ordenació dels ensenyaments de l'educació secundària obligatòria.
El projecte de recerca en el document Concreció i desenvolupament del currículum de l'ESO
Ordre ENS/108/2018, de 4 de juliol, per la qual es determinen el procediment, els documents i els requisits formals del procés d'avaluació a l'educació secundària obligatòria.
Amb la finalitat de facilitar l'organització i la gestió de l'avaluació a l'ESO d'acord amb la nova Ordre d'avaluació ( Ordre ENS/108/2018, de 4 de juliol), publiquem aquest espai amb preguntes freqüents, glossari de termes, models d'informes d'avaluació parcials i informació per a les famílies.
També podeu consultar el Document per a l'organització i la gestió dels centres.
Concreció i desenvolupament delcurrículum competencial i l'orientacióeducativa a l'ESO.
Proves d'avaluació de quart d'ESO
Orientacions pràctiques per a la millora de l'ortografia
Competències bàsiques de l'àmbit lingüístic.
Orientacions pràctiques per a la millora de la geometria a l'ESO
Amb la finalitat de facilitar l'organització i la gestió de l'avaluació a l'ESO d'acord amb la nova Ordre d'avaluació ( Ordre ENS/108/2018, de 4 de juliol), publiquem aquest espai amb preguntes freqüents, glossari de termes, models d'informes d'avaluació parcials i informació per a les famílies.
També podeu consultar el següent document.
L'avaluació per millorar els aprenentatges de l'alumnat en el marc del currículum per competències.
Document d'orientacions per millorar els aprenentatges de l'alumnat per mitjà de l'avaluació, en el marc del currículum per competències.
L'autora del document és Neus Sanmartí, professora de la Universitat Autònoma de Barcelona.
Una eina per a la reflexió i la programació a l'ESO
Orientacions i models per formalitzar les programacions didàctiques i els plans de suport individualitzats, amb l'objectiu d'orientar el debat curricular en els centres i adaptar els documents actuals al marc curricular de les competències.
Actualment i de forma orientativa, el Departament d'Educació ha elaborat la seqüenciació dels criteris d'avaluació de dos dels nou àmbits del currículum de l'ESO.
Models per al seguiment curricular d'un grup classe
Els models que es presenten faciliten la recollida de la formalització dels elements curriculars de cada grup d'alumnes en el seu pas pel centre.
Disposar d'aquest recull pot ser útil, sobretot, en aquells centres que tenen una programació oberta i flexible, ja que facilita la presa de decisions en els equips docents.
Consulteu la pàgina Diversitat i inclusió
El currículum guia les activitats educatives escolars, en concreta les intencions i proporciona guies d'acció adequades al professorat, que té la responsabilitat última a l'hora de concretar-ne l'aplicació ( Llei 12/2009, del 10 de juliol, d'educació).
El Decret 119/2015, de 23 de juny, converteix els principals objectius generals de les diverses àrees en fites de caràcter competencial, l'aprenentatge no es concreta només en les àrees considerades tradicionalment bàsiques sinó que incorpora totes les dimensions de la persona, tant les individuals com les socials, i per tant inclou tot un conjunt de capacitats que afavoreixen l'assoliment d'objectius personals i socials que preparen els alumnes per donar respostes innovadores en una societat canviant i en evolució constant.
L' Ordre ENS/164/2016, de 14 de juny, per la qual es determinen el procediment i els documents i requisits formals del procés d'avaluació en l'educació primària, dóna resposta al Decret 119/2015 i planteja una avaluació de caire competencial que permet als alumnes i als mestres identificar les dificultats del procés d'aprenentatge i trobar estratègies per superar-los.
"Recull del Decret 119/2015, de 23 de juny, d'ordenació dels ensenyaments de l'educació primària que estableix la normativa vigent, la legislació de Catalunya, les orientacions europees i també els avenços de la neurociència.
S'adjunten els enllaços a tots els documents d'identificació i desplegament de les competències bàsiques associades als diferents àmbits del currículum.
També s'inclou l'Ordre ENS/164/2016, de 14 de juny, per la qual es determinen el procediment i els documents i requisits formals del procés d'avaluació en l'educació primària, que dóna resposta al Decret 119/2015 i planteja una avaluació de caire competencial que permet als alumnes i als mestres identificar les dificultats del procés d'aprenentatge i trobar estratègies per superar-les."
Partim d'un currículum per a tots que ofereix el marc per a l'escola inclusiva.
Orientacions per a docents i professionals d'atenció educativa dels centres d'educació infantil, primària, secundària obligatòria i postobligatòria i dels serveis educatius
Vídeo de les conferències de presentació d'" El currículum a l'escola i a l'aula en el marc del sistema inclusiu " als territoris.
El vídeo conté i permet veure per separat:
Referències destacades durant la presentació:
El currículum de l'educació primària esdevé la guia de les activitats educatives escolars, n'explicita les intencions i proporciona línies d'acció adequades als mestres i als altres professionals com a responsables últims de la seva concreció, procurant desvetllar la motivació, la curiositat i la imaginacó dels infants.
El pensament matemàtic a l'educació infantil.
Llibre que descriu com els infants de 0 a 3 anys comencen a construir el seu pensament matemàtic a l'escola bressol.
Conté es experiències dutes a terme a les Escoles Bressol Municipals de Girona
Tot el temps que els infants passen a l'escola ha de ser educatiu.
L'autora dóna unes pautes d'actuació per aconseguir que el temps de menjador també ho sigui.
Programa adreçat a mestres i educadors d'escoles bressol que conté propostes per reforçar les habilitats del pensament en els infants de dos i tres anys.
Diàleg, escolta i llenguatge a l'etapa 0-6.
Una mirada sobre com entendre i abordar la comunicació i el llenguatge en l'etapa 0-6.
El lector hi trobarà informació, reflexió i recursos pràctics.
Llibre per descobrir l'univers dels jocs simbòlics, els seus significats, sentits, beneficis i possibilitats.
Guia il·lustrada, escrita per terapeutes del llenguatge, que mostra als pares i als educadors com ajudar als nens amb retard de llenguatge a través de les activitats quotidianes com l'hora del menjar o del bany.
Per aprofundir en les característiques de la sexualitat infantil, les seves conductes, desitjos i sentiments.
Generalitat de Catalunya (2008).
Els infants de 0 a 18 mesos (2a edició).
Manual d'ajuda en l'etapa crucial i enriquidora de 0 a 18 mesos.
Aquest guia vol ser una eina útil que acompanyi als pares en els primers mesos de la criança dels seus fills.
Generalitat de Catalunya (2005).
Créixer amb tu. els infants de 18 a 36 mesos.
Segona guia de "Créixer amb tu" que vol ser un suport a les famílies d'infants d'entre 18 i 36 mesos.
Pautes, estratègies i reflexions que ens poden ajudar a donar una resposta educativa adequada a tots els alumnes d'educació infantil
Com programar a educació infantil?
Deixar constància de les intencions educatives
El tipus de propostes que oferim als infants determinarà el goig i l'interès per dur-les a terme.
Fem una mirada introspectiva per fer-nos conscients de com ha estat el nostre pas per l'escola com alumnes
La nostra escola és alegre, organitzada, familiar, acollidora...?
L'escola inclusiva és aquella que impregna les seves pràctiques diàries de cultura i polítiques inclusives
Descripció dels principis bàsics que han de regir aquest cicle (entre els 0 i els 3 anys), n'explica la finalitat i dóna orientacions organitzatives i metodològiques.
Descripció de les capacitats (com objectius a assolir en acabar l'etapa), així com dels objectius de cicle i dels continguts educatius que s'han de desenvolupar en cadascuna de les àrees
Orientació dels criteris generals que han de guiar l'avaluació en el cicle, de les tasques que ha de dur a terme l'equip docent, dels criteris que cal tenir en compte per atendre la diversitat de l'alumnat i també dels documents oficials d'avaluació.
Es donen pautes que han de guiar la participació i la informació a les famílies i disposicions pel que fa a l'obtenció i cessió de les dades personals de l'alumnat
Establiment dels principis generals que han de regir el cicle, que igual que el primer cicle d'aquesta mateixa etapa, ha de contribuir al desenvolupament emocional i afectiu, físic i motor, social i cognitiu dels infants.
Descripció de les capacitats (que són el referent a assolir durant tota l'etapa), els objectius de cicle en relació amb els continguts de les àrees i els criteris d'avaluació
Regula els requisits mínims quant al nombre i qualificació dels professionals que participen en les llars d'infants o escoles bressol, també regula els espais on es produeix l'acció educativa, les instal·lacions, el nombre màxim d'infants per unitat, el procediment d'autorització administrativa d'aquests centres i la participació de la comunitat eductiva així com la possibilitat de delegar determinades competències als ajuntaments
Publicació que descriu les característiques de l'avaluació en el segon cicle d'educació infantil i dona orientacions per dur-la a terme de forma integrada en la pràctica educativa.
Inclou un recull sistematitzat d'aquells aspectes susceptibles de ser observats de l'evolució dels infants que han de permetre al docent prendre decisions per afavorir el seu desenvolupament global.
Aquest document dóna orientacions als professionals del segon cicle d'educació infantil per oferir als infants les possibilitats que garanteixin el desenvolupament integral.
Presenta propostes metodològiques, exemples i consignes per bastir una escola que vol créixer en qualitat i convida els equips educatius a repensar conjuntament el sentit de les seves actuacions.
Presentació del currículum i orientacions al segon cicle d'educació infantil.
Publicació que descriu les característiques de l'avaluació en el primer cicle d'educació infantil i dóna orientacions per dur-la a terme de forma integrada en la pràctica educativa.
Els dos objectius fonamentals de l'avaluació en aquest cicle són valorar el progrés individual de cada infant i comprovar l'adequació de la tasca educativa a les necessitats dels nens i les nenes.
Presentació de les orientacions per a l'avaluació al primer cicle d'educació infantil.
Document d'orientacions per al desplegament del currículum del primer cicle d'educació infantil, que deixa clar el caràcter educatiu d'aquest període i dóna pautes i orientacions als educadors per la realització de la seva tasca.
Presentació del currículum i orientacions al primer cicle d'educació infantil.