I. El conseller d'Economia i Finances sol·licita el dictamen d'aquesta Comissió Jurídica Assessora en relació amb el Projecte de decret d'adaptació de la composició de la Junta Consultiva de Contractació Administrativa de la Generalitat de Catalunya a la nova organització dels departaments de l'Administració de la Generalitat.
La sol·licitud es formula a l'empara dels articles 3.1.b), 4 i 12 del Decret legislatiu 1/1991, regulador d'aquesta Comissió.
Pel que fa al darrer precepte citat, cal advertir que ni en l'escrit de tramesa ni en l'expedient no consta la fonamentació de la urgència amb què se sol·licita l'emissió del dictamen, per més que pugui deduir-se de la finalitat de la norma i de la incidència de les funcions assignades a l'òrgan que es regula.
La Comissió recorda que en altres ocasions ha assenyalat la conveniència d'un ús moderat i fonamentat de les sol·licituds urgents, com exigeix l'exercici correcte de la funció consultiva.
Malgrat això, és procedent emetre el dictamen sol·licitat amb la urgència requerida.
L'objecte i la finalitat del projecte és adequar el contingut del Decret 376/1996, de 2 de desembre, de reestructuració de la Junta Consultiva de Contractació Administrativa a la nova estructuració dels departaments de l'Administració de la Generalitat.
Així, es modifiquen els articles 7, referit al Ple, 10, referit a la Comissió Permanent, i 12, referit a la Comissió de Classificació Empresarial, per adaptar-los al nombre i la denominació dels diversos departaments d'acord amb el Decret 296/2003, de 20 de desembre, i el Decret 343/2003, de 29 de desembre.
En els informes jurídics que figuren en l'expedient s'ha suscitat la pertinença de sol·licitar el dictamen d'aquesta Comissió Jurídica Assessora, extrem al qual convé prestar-hi atenció amb caràcter preferent.
Encertadament, s'assenyala en aquests informes que cal sol·licitar el dictamen, en tractar-se d'una modificació d'una normativa prèviament informada per la Comissió, com ho és el Decret 376/1996, dictat d'acord amb el Dictamen 285/96, i el Decret 237/2000, de modificació de l'anterior, aprovat d'acord amb el Dictamen 341/00, ja que l'article 3.1.b) del Decret legislatiu 1/1991 es refereix també a les modificacions de les disposicions generals que han d'haver estat dictaminades per la Comissió.
Més enllà d'aquesta circumstància, es planteja si el contingut merament organitzatiu del projecte reglamentari pot enervar la preceptivitat del dictamen d'aquest òrgan consultiu, referida a l'esmentat article 3.1.b) de la seva Llei reguladora als projectes de reglaments o disposicions de caràcter general que es dictin en execució de les lleis i les seves modificacions.
Sobre això cal assenyalar, en primer lloc, que la funció organitzativa no és contradictòria amb la d'execució de les lleis, ans tot al contrari, si es té en compte, amb caràcter general, que de l'article 103.1 i 2 de la Constitució es deriva la indicació que les decisions organitzatives s'han d'adoptar d'acord amb una Llei prèvia.
Aquest criteri general es reforça, amb caràcter específic, en haver de qualificar que són executius els reglaments organitzatius que despleguen les normes legals o reglamentàries de creació, configuració i organització de les diverses estructures administratives.
Aquest és el cas de la regulació de la composició de la Junta Consultiva de Contractació Administrativa, òrgan de capital importància en tota l'activitat contractual de l'Administració amb tercers, a partir de la configuració legal que n'efectua la Llei de contractes de les administracions públiques, com és de veure en les funcions que té assignades, i l'article 10.3 de la qual es remet expressament a les comunitats autònomes.
Com es va assenyalar al Dictamen 341/00, l'abast de la disposició queda per sobre de les normes que no tenen altra finalitat que establir una estructuració interna.
En concret, la Comissió de Classificació Empresarial de la Junta, la composició de la qual ara es modifica, té la funció rellevant davant de tercers d'atorgar, suspendre o retirar la classificació, que és un requisit de solvència per a concórrer en determinades licitacions, i afecta la capacitat dels contractistes.
I precisament, en la seva composició està prevista, i es manté en el projecte, una representació d'interessos de tercers aliens a la mateixa Administració, com són la representació de la Cambra Oficial de Contractistes d'Obres de Catalunya i de les organitzacions que agrupen empreses afectades pels contractes de consultoria i d'assistència i de serveis.
Malgrat que la regulació de la composició de la Junta s'emmarqui en el desplegament d'una llei estatal, això no incideix en el caràcter executiu del reglament que hagi d'aprovar el Govern de la Generalitat, tot i que es podria donar una relació d'execució més estreta de la llei si es tractés de desplegar una llei catalana en matèria de contractes de l'Administració, situació perfectament possible a la vista de les competències sobre aquesta matèria assumides en l'article 10.1.2 de l'Estatut d'autonomia de Catalunya.
En la Memòria de l'any 1998, aquesta Comissió ha insistit que "no és només el principi de reserva de llei el que cal tenir present a l'hora de considerar correcte el desplegament reglamentari directe d'una llei estatal; sinó, més específicament, el principi de reserva de llei pròpia de Catalunya, que és exigible en aquelles matèries en què l'Estatut d'autonomia atribueix a la Generalitat competències legislatives, siguin exclusives o no".
En segon lloc, cal tenir present que la doctrina científica i la jurisprudència cada cop relativitzen més la distinció entre reglaments executius i d'organització, a l'efecte de la preceptivitat del dictamen dels òrgans consultius, en prendre en major consideració la finalitat de les normes i la seva possible incidència en les situacions jurídiques de tercers.
Així, entre d'altres, les sentències del Tribunal Suprem de 9 de juliol de 1993 i d'1 d'abril de 1995, on es determina el caràcter preceptiu del dictamen en el cas de normes organitzatives que es dicten en un marc d'aplicació de les lleis, en funció de col·laboració amb aquestes que ha estat apreciada en múltiples ocasions per aquesta Comissió, àdhuc en la Memòria de l'any 1992.
En tercer lloc, continuant amb la relativització de les categories reglamentàries indicades, a l'efecte que ens ocupa, la doctrina, la jurisprudència de diversos tribunals superiors de justícia i la del Tribunal Suprem, com la Sentència d'aquest darrer Tribunal de 25 de maig 1999, també entenen que és exigible el dictamen de l'òrgan consultiu al marge de la inclusió de la disposició entre les normes executives d'una llei, i recondueix la intervenció de l'òrgan consultiu cap a la funció de garantia de la legalitat objectiva i dels drets ciutadans, amb independència de la discussió sobre la tipologia de reglaments executius, organitzatius i independents.
En darrer lloc, fins i tot en relació amb la discutida eficàcia de la categoria dels reglaments independents, la doctrina també ha assenyalat que a la vista d'allò que disposa l'article 3.3.a) de la Llei reguladora de la Comissió Jurídica Assessora, encara que l'ordenament no indica la necessitat del dictamen respecte dels reglaments independents, tampoc no preveu una simple possibilitat de sol·licitar-lo, sinó que assenyala la conveniència que dits reglaments siguin sotmesos al dictamen d'aquesta Comissió, com a garantia de la legalitat i de la protecció dels drets dels ciutadans.
En conseqüència, és procedent emetre el dictamen d'aquesta Comissió en relació amb el projecte sotmès a consulta.
L'expedient tramès s'ha tramitat amb pulcritud, dintre de la seva simplicitat per raó del contingut normatiu del projecte, i inclou tota la documentació legalment exigida que acredita el compliment dels requeriments establerts en l'article 63 de la Llei 13/1989, de 14 de desembre, per tal de garantir l'encert i la legalitat de la disposició.
Hi consta la Memòria justificativa explicativa, la llista de disposicions afectades, l'estudi econòmic, així com dos informes jurídics, i també hi consta l'informe emès per l'Institut Català de la Dona, que suggereix la incorporació d'una disposició addicional que no ha estat recollida a la versió final del projecte.
Així mateix, s'incorpora la certificació del secretari del Govern relativa a l'informe del projecte emès pel Consell Tècnic.
Com ja s'ha avançat, es tracta de l'adaptació de la composició de la Junta Consultiva de Contractació Administrativa de la Generalitat de Catalunya i dels seus òrgans, a conseqüència de les reestructuracions efectuades pel Decret 296/2003, de 20 de desembre, de creació, denominació i determinació de l'àmbit de competències dels departaments de la Generalitat.
En tractar-se d'un organisme col·legiat, de caràcter interdepartamental, l'adopció de la norma consultada és obligada.
Les anteriors reordenacions administratives havien portat ja a certes remodelacions, com l'operada pel Decret 237/2000, citat, dictat d'acord amb el dictamen d'aquesta Comissió Jurídica Assessora.
Respecte a la modificació de l'article 7 pel que fa al Ple, en preveure's genèricament una vocalia per a cada departament, no calia introduir cap altra variació més que la de la denominació del Departament d'Economia i Finances, allí on se l'ha de designar expressament, i així es fa correctament en el Projecte.
La reestructuració dels departaments efectuada pel Decret 253/2002, de 4 de novembre, i pel Decret 284/2002, de 12 de novembre, ja va comportar una alteració de facto de la composició de la Comissió Permanent i la de Classificació Empresarial.
Ja que en aquest Decret no hi són presents tots els departaments i hi són designats específicament, la modificació projectada ara és imprescindible, especialment respecte de la Comissió de Classificació Empresarial, i la rellevància de la seva funció resolutòria davant els tercers contractistes subratlla la necessària adequació a l'estructura actual.
Així es fa en els articles 10 i 12, sense que s'hi pugui formular cap objecció en relació amb els departaments designats en cada cas, segons les competències que tenen atribuïdes, tal com s'indica a la Memòria, i que mantenen, en tot cas, la representació preexistent.
V. Únicament, en l'article 10.1, referit a la composició de la Comissió Permanent de la Junta, cal adaptar la referència al vocal representant del Departament del Conseller en Cap, atès el que disposa l'article 1 del Decret 152/2004, de 27 de gener, de modificació del Decret 296/2003, abans esmentat, que deroga l'article 1.1, pel qual s'havia creat el Departament del Conseller en Cap.
La inclusió d'un representant de dit Departament s'havia fonamentat, a la memòria justificativa, en atenció a les competències que té assignades.
Així doncs, és lògic que es prevegi la representació a la Comissió Permanent d'aquells departaments que, en virtut dels articles 3, 4 i 5 del Decret 152/2004 han assumit les competències del Departament del Conseller en Cap, això és, els de Governació i Administracions Públiques, d'Ensenyament, de Benestar i Família i de la Presidència.
Com que al text del precepte projectat ja figura la representació de tots aquests departaments esmentats, és suficient suprimir la referència al Departament del Conseller en Cap.
Es pot elevar al Govern, per a la seva aprovació, el Projecte de decret d'adaptació de la composició de la Junta Consultiva de Contractació Administrativa de la Generalitat de Catalunya a la nova organització dels departaments de l'Administració de la Generalitat, amb l'observació continguda en el fonament jurídic V.