projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
L' IcatMar, òrgan de cooperació entre la Direcció General de Pesca i Afers Marítims i l' Institut de Ciències del Mar (ICM-CSIC) amb autonomia de gestió, acaba de fer públic el seu primer informe sobre l'estat de les pesqueres de Catalunya corresponent a l'anualitat 2019
Un equip format per tretze tècnics especialitzats en ciències biològiques de l'àmbit marí i en eines informàtiques de geolocalització i de suport a la informació, coordinats i assessorats per investigadors del Departament de Recursos Renovables de l' Institut de Ciències del Mar de Barcelona, han estat els autors materials del seguiment científic que ha anat dirigit a les pesqueres marítimes en les vessants tant professional com recreativa.
IcatMar neix de la necessitat d'assessorament científic per desenvolupar el programa de l'Estratègia Marítima de Catalunya, que basa la governança de les polítiques marítimes del nostre país en el model de la cogestió.
En aquest sentit i mentre s'ultima la creació del Consell Català de Cogestió Marítima, en l'àmbit de la pesca professional el projecte ha estat ja desplegat mitjançant la publicació del Decret 118/2018, de 19 de juny, sobre el model de governança de la pesca professional a Catalunya.
Per al desenvolupament dels programes de seguiment que es recullen en l'informe, IcatMar compta amb ingressos directes del Departament d'Agricultura i amb fons de cofinançament procedents del Fons Europeu Marítim i de la Pesca (FEMP), destinats als seguiments científics vinculats als Plans de Gestió administrats a través dels diversos comitès de cogestió, endegats els darrers dos anys en base al model de governança català.
Com es demostra en l'informe, durant el primer any de funcionament efectiu, donant resposta al seu principal objectiu fundacional de proporcionar assessorament científic d'excel·lència a l'administració de la Generalitat de Catalunya, Icay¡tMar, a més de desenvolupar un ambiciós programa de seguiment de les especies de major interès pesquer, ha dut a terme el primer estudi d'aproximació a la realitat de la pesca marítima recreativa del nostre litoral.
Els resultats i experiència recollits al llarg del 2019, a més de tenir una primera radiografia de l'activitat, han permès dissenyar un programa de recollida de dades continu engegat el 2020.
Diagnosi de la pesca marítima recreativa a Catalunya (2019) -Actualitzat a 27.07.2020-
de creació de l'òrgan de cooperació Institut Català de Recerca per a la Governança del Mar.
La reproducció dels informes està permesa sempre que es reconegui l'autoria de l'obra, (aquesta pot ser reproduïda, distribuïda i comunicada públicament), però no es pot utilitzar l'obra ni els treballs derivats per a finalitats comercials, i no es pot alterar, transformar o generar una obra derivada de l'obra original.
El nou període de programació 2014-2020 preveu una major integració entre les polítiques de la UE a las zones rurals amb la finalitat de concentrar-se en els objectius de la estratègia Europa 2020.
Així el Fons Europeu Agrícola de Desenvolupament Rural (FEADER) s'emmarca dins del grup de fons coneguts com a estructurals, FEDER, FSE, FC y FEMP, tots ells coordinats mitjançant el Marc Estratègic Comú a nivell Europeu i el Contracte d'Associació a nivell de cada Estat Membre.
De conformitat amb l'estratègia Europea 2020 i els objectius generals de la PAC, la principal missió de la política de desenvolupament rural de la UE 2014-2020 es pot definir per mitjà de tres objectius estratègics a llarg termini, que han de contribuir a:
A diferència del període de programació 2007-2013, la Conferència Sectorial d'Agricultura i Desenvolupament Rural dels dies 24 i 25 de juliol de 2013 va acordar la definició d'un Programa de Desenvolupament Rural a nivell estatal amb la coexistència de 17 PDRs regionals.
Així mateix es va acordar l'elaboració d'un Marc Nacional.
Atenent a aquesta programació estratègica, el PDR de Catalunya 2014-2020 s'assenta en la consecució dels següents grans reptes:
Per a l' elaboració del PDR 2014-2020 es van definir dues grans fases de participació pública:
També es va dur a terme un procés de concertació amb els principals agents del sector agroalimentari i del món rural, en el marc del Comitè de Seguiment del PDR 2007-2013.
Es van crear els següents grups de treball en funció de les mesures/temes:
Fons Europeu Agrícola de Desenvolupament Rural: Europa inverteix en les zones rurals
Diagnosi de la situació de partida i la identificació de necessitats i la seva valoració
A partir del format de resultats RICA disponible en la publicació RI/CC 882 Rev.
Els codis dels resultats són iguals als de RICA excepte els codis que comencen per A i RF, que són propis de la Xarxa Comptable Agraria de Catalunya.
Les dades provenen, o bé directament de la fitxa XCAC, o bé és el resultat de càlcul d'elements de la fitxa i els resultats.
Els resultats es presenten per a les diferents OTE i inclouen també les mitjanes del global d'explotacions.
Pel que fa als resultats de costos es poden consultar els detalls en els documents "Metodologia càlcul compte analític".
Els avanços de la renda agrària (A) s'obtenen d'estimar, amb la informació disponible, les variacions de l'any (t) respecte l'any anterior (t-1) de les quantitats produïdes, les quantitats consumides, els preus percebuts, els preus pagats pel pagès, les subvencions i les amortitzacions.
La renda agrària nominal es mesura amb els preus de cada any, en canvi, la renda agraria real es mesura amb els preus d'un any de referència (any base 2006).
D'aquesta manera, la renda agrària real no incorpora les variacions del nivell general de preus.
Per calcular la renda agrària real utilitzem el deflactor del PIB, proporcionat per l'Idescat.
La valoració de la Producció de la Branca Agrària es realitza a preus bàsics degut al canvi a metodologia SEC-95 i es manté en la SEC-2010.
Aquests preus s'obtenen per a cada producte com a resultat d'afegir al preu que rep el productor, les subvencions al producte netes d'impostos.
Això suposa que part de les subvencions d'explotació de la metodologia anterior s'incorpora a la valoració de la producció agrària a preus bàsics, i la resta s'assigna a Altres subvencions a la producció.
Font: Pel que fa a les dades de Catalunya, Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació (DARP).
Quant a les dades d'Espanya, elaboració pròpia a partir de dades del Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient (MAPA)
Es publica el full d'estimació de les macromagnituds agràries de Catalunya definitives per l'any 2017.
La renda agrària l'any 2017 va ser de 1.884,65 milions d'euros (M€).
Es publica el full d'estimació de l'Avanç de la Renda Agrària de l'any 2019.
La renda agrària catalana de l'any 2019 va ser, segons la darrera estimació, de 1.971,72 milions d'euros (M€).
Servei d'Estadística i Preus Agroalimentaris (DARP).
Notes: Els avanços de la renda agrària (A) s'obtenen d'estimar, amb la informació disponible, les variacions de l'any (t) respecte l'any anterior (t-1) de les quantitats produïdes, les quantitats consumides, els preus percebuts, els preus pagats, les subvencions i les amortitzacions.
El valor de la producció a preus bàsics s'obté com a resultat d'afegir al preu que rep el productor les subvencions al producte netes d'impostos.
Això suposa que part de les subvencions d'explotació de la metodologia anterior s'incorpora a la valoració de la producció de la branca agrària a preus bàsics, i la resta s'assigna a Altres subvencions.
Els següents gràfics mostren l'evolució dels preus agraris i agroalimentaris en general, així com la seva interrelació amb el comportament dels preus del petroli.
Totes les dades s'expressen en nombre índex, sent el període base gener 2010=100.
La utilització d'aquest tipus d'estadístic permet comparar el comportament dels diferents productes al llarg del temps eliminant les magnituds absolutes.
Les dades provenen de les següents fonts:
* Setmana 40 correspon del 28 de setembre al 4 d'octubre de 2020.
ISC = Marge setmanal/mensual de la darrera setmana/mes analitzat/Mitjana (marge setmanal/mensual dels darrers 6 anys))x100
L'Indicador de marge Sintètic de Conjuntura (ISC) s'obté com a ratio entre el marge setmanal/mensual de la darrera setmana/mes analitzat i la mitjana de tots els marges setmanals/mensuals obtinguts des de l'inici de l'Indicador (índex anual mòbil dels darrers 6 anys).
L'objectiu és identificar conjunturalment la situació dels marges setmanals/mensuals i la seva desviació respecte la mitjana de tots els marges analtizats pel sector ramader subjecte a estudi.
Cada setmana/mes s'elaboren els índexs setmanals/mensuals i es recalculen els índexs mòbils amb base 100.
Indicador de tendència de marges de l'alimentació i reposició pels sectors ramaders (ITM)
A partir dels PPA (preus percebuts agraris), PPP (preus pagats pel pagès), i tot un seguit de paràmetres tècnics facilitats per fonts acreditades i representatives dels sectors ramaders, s'elabora l'Indicador de tendència de marges de l'alimentació i reposició pels sectors ramaders (ITM).
L' ITM mesura l'evolució dels marges definits com a diferència entre Ingressos i les Despeses d'alimentació i reposició.
Tot i així els costos de l'alimentació i reposició són els més importants i alhora els més variables.
L' objectiu de l'ITM és oferir una visió ràpida de les tendències en la rendibilitat de cada subsector.
Cada mes s'elaboren els indicadors mensuals i els indicadors anuals mòbils (a excepció del porcí cicle tancat que són setmanals).
L'ITM dels principals sectors ramaders de Catalunya resulten de la diferència de I i C:
a) Cost alimentació: preu pagat pel pagès del material productiu x kg de material productiu consumit durant el període d'engreix.
b) Cost reposició: preu percebut del bestiar viu adquirit pel pagès x índex de reposició (% de mortalitat dels animals)*
*(en el cas del sector de la llet, el càlcul es referencia al coeficient d'amortització per litre de llet)
*Preu pagat palla de cereals x kg palla consumida
*Preu pagat lactoreemplaç 20% x kg llet pols consumida
La "Guia per al control de les males herbes", editada pel Servei de Sanitat Vegetal del DARP, conté una amplia informació sobre les principals males herbes que cal combatre, així com de l'estratègia a seguir en el desherbatge de cada un dels principals cultius.
És per això que pot ser una important eina de treball per tal d'aconseguir un eficaç control de les males herbes, tot utilitzant unes bones pràctiques agrícoles que evitin els efectes indesitjables que es podrien derivar de la incorrecta aplicació dels herbicides.
S'estructura en els següents apartats:
L'objectiu d'aquesta guia és ajudar a reconèixer els enemics naturals que hi ha en els principals cultius i que tenen un paper important en el control de les plagues.
El control biològic de plagues és una eina essencial tant per a la producció ecològica com per la producció integrada.
La guia va ser editada inicialment pel Consell Català de la Producció Integrada (CCPI),en format de fitxes soltes, i el 2006 el Departament d'Agricultura, Alimentació i Acció Rural (DAAAR) ha editat una nova versió en format llibret, que ha estat enviada a tots els operadors catalans de la producció agroalimentària ecològica, així com a la xarxa de biblioteques públiques, universitats, agrupacions de defensa vegetal (ADV), etc.
La guia s'estructura en 9 apartats, cadascun d'ells dedicat als enemics naturals més habituals de les principals plagues que afecten a diferents cultius presents a Catalunya.
Bones Pràctiques Agràries d'Aplicació dels Fertilitzants.
Aquest número del DOSSIER TÈCNIC, és el primer d'una sèrie de quatre dedicada a les Bones Pràctiques Agràries (fertilització, sòl, aigües i productes fitosanitaris).
D'aquesta manera es vol contribuir en el procés de divulgació del coneixement d'aquest model agrari que es fonamenta en el respecte al medi ambient.
Gràcies a les Bones Pràctiques Agràries i als avenços tecnològics es produeixen més aliments de qualitat, fent rendible l'activitat de les empreses agràries, disposant de l'acceptació del conjunt de la societat de les pràctiques aplicades i respectant el medi ambient.
Fruit de la sensibilització creixent pel medi ambient, la societat tendeix a prioritzar les necessitats de caràcter ambiental en l'assignació de recursos escassos, tal i com hem viscut durant la sequera del 2005, que ha comportat l'establiment de mesures totalment excepcionals com la limitació parcial o total del reg agrícola en favor de cabals mínims ecològics.
Les Bones Pràctiques Agràries constitueixen la base per tal que l'agricultura catalana assoleixi nous objectius.
Així doncs, el coneixement tecnològic, degudament incorporat a la pràctica diària, es converteix en una de les claus de l'èxit.
Per això, cal realitzar simultàniament un important esforç en formació de tècnics, dels empresaris i dels actius del sector i alhora disposar d'un sistema de gestió i d'assessorament que identifiqui necessitats i solucions a nivell d'explotació.
Aquest sisè exemplar del dossier tècnic s'estructura en sis apartats:
L'objectiu d'aquesta publicació és elaborar un document de síntesi que, d'acord amb l'article 8 del Reglament general de desplegament de la Llei 3/1998, de 27 de gener, d'intervenció integral de l'Administració ambiental i l'article 7.2 del Decret 155/1999, de'1 de juny, de modificació de l ' estructura del Departament de Medi Ambient, permeti una comprensió més àgil del document de referència al sector ramader i serveixi d'orientació en les tasques que té encomanades el Departament de Medi Ambient i Habitatge en la fixació de prescripcions tècniques de caràcter general pel que fa a les activitats ramaderes sotmeses al règim d'autorització ambiental dins de l'àmbit territorial de Catalunya.
Com és obvi, en aquest document, no es poden tenir en consideració els condicionaments específics d'una determinada
L'objectiu d'aquesta publicació és elaborar un document de síntesi que, d'acord amb l'article 8 del Reglament general de desplegament de la Llei 3/1998, de 27 de gener, d'intervenció integral de l'Administració ambiental i l'article 7.2 del Decret 155/1999, d'1 de juny, de modificació de l'estructura del Departament de Medi Ambient, permeti una comprensió més
àgil del document de referència al sector ramader i serveixi d'orientació en les tasques que té encomanades el Departament de Medi Ambient i Habitatge en la fixació de prescripcions tècniques de caràcter general pel que fa a les activitats ramaderes sotmeses al règim d'autorització ambiental dins de l'àmbit territorial de Catalunya.
Com és obvi, en aquest document, no es poden tenir en consideració els condicionaments específics d'una
L'anàlisi de sòls i plantes és una eina de gran interès en el coneixemtn dels sòls i de la gestió de la nutirció de les plantes.
Aquesta demanda d'informació pot tenir finalitats diverses, com ara el coneixemnt de les propietats edafològiques dels sòls, l'estat de les reserves de nutrients, la caracteritzaicó de les propietats bàsiques o l'estat de la composició mineral de les plantes com a eina de diagnòstic nutricional.
L' objectiu de la guia se centra en facilitar als usuaris de la informació analítica una síntesi de creiteris que els permeti obtenir el màxim rendiment amb la informació generada pels laboratoris d'anàlisi de sòls i plantes.
Els principals punts de què tracta la guia, són:
Aquesta publicació vol facilitar l'adaptació del sistema d'autocontrol del Contingut efectiu dels aliments envasats als requisits previstos de Qualitat Agroalimentària de Catalunya.
La Guia per a la implantació d'un sistema d'autocontrol del contingut efectiu dels aliments envasats a les petites i mitjanes empreses agroalimentàries vol ser una eina de millora dels autocontrols que fan els operadors per oferir productes agroalimentaris de qualitat i donar les màximes garanties al consumidor sobre l'autenticitat de la informació que consa a l'etiquetatge, en aquest cas, la relativa al pes o volum dels aliments envasats.
Aquesta publicació elaborada pel Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació i el CREDA-IRTA-UPC, té com a objectiu principal ajudar a les empreses agroalimentàries en l'elaboració i la implantació d'un Pla que posi de manifest el compromís de les empreses en la lluita contra les pèrdues i el malbaratament d'aliments.
La guia Guia per a la implantació d'un pla de prevenció i reducció de les pèrdues i el malbaratament alimentari a les empreses agroalimentàries proposa 10 principis per a l'elaboració d'un Pla de prevenció i reducció de les pèrdues i el malbaratament alimentari i inclou recomanacions específiques per a les baules de producció primària, comerç a l'engròs i transformació amb exemples concrets.
També proporciona un seguit de recursos de suport, guies de referència i casos d'èxit per ajudar les empreses en l'elaboració del Pla.
El frau alimentari té lloc quan s'introdueixen al mercat productes alimentaris no autèntics, esdevenint un engany pel comprador.
Un frau alimentari és el subministrament d'un producte alimentari que no és de la naturalesa, substància o qualitat exigida i que suposa un engany pel comprador o consumidor.
Aquest engany pot derivar d'una acció deliberada que es realitza amb la intenció d'obtenir un benefici econòmic o bé, pot derivar de males pràctiques d'elaboració.
Aquesta guia estableix unes pautes genèriques, pensades per a que cada empresa les adapti a la seva realitat.
Segons la naturalesa del frau es pot classificar en:
El frau intencionat que es vol evitar és el realitzat pels propis proveïdors.
Segons les conseqüències que comporta, es pot dividir en:...
L'estudi Informe de la indústria, la distribució i el consum agroalimentaris a Catalunya 2017, elaborat per la Direcció General d'Alimentació, Indústries i Qualitat Agroalimentàries, és el 19è volum d'una sèrie de butlletins anuals que tenen com a objectiu actualitzar les dades oficials disponibles i analitzar els principals canvis conjunturals del sector agroalimentari català.
L'informe es divideix en 2 parts.
A la Part I l'informe aporta una visió general, on es mostren les principals dades agregades de la IAA catalana i la fabricació de begudes (IAA).
A més a més, aquestes dades també mostren característiques conjunturals del sector, aportant les dades disponibles més recents (fins setembre de 2019 en alguns aspectes), i s'estructura en 9 capítols.
A la Part II s'inclou un recull comparatiu per a cada subsector de la IAA catalana amb les principals dades econòmiques estructurals.
Entre les variables analitzades destaquen: el volum de negoci i el valor afegit - amb dades extretes de l'enquesta estructural d'empreses: sector indústria (INE,2017)-, que inclou una anàlisi per comunitats autònomes; producció per principals productes – amb dades extretes de l'enquesta industrial de productes (IDESCAT, 2017), així com variables relacionades amb el comerç exterior (Datacomex, 2019) i consum (MAPA, 2019).
Nous butlletins de Novetats Estadístiques responsius per afavorir el visionat en els diferents dispositius electrònics com ara ordinador, tablet i mòbil
Aquest butlletí s'edita setmanalment amb l'objectiu de difondre les estadístiques elaborades pel Departament que han tingut sortida durant la setmana i també recull els documents de caire estadístic publicats per altres organismes i/o institucions nacionals i internacionals.
Per a més informació sobre butlletins anteriors, podeu adreçar-vos a la nostra bústia de correu electrònic: [EMAIL]
Doneu-vos d'alta al Butlletí de les Novetas Estadístiques
Nous butlletins de Novetats Documentals responsius per afavorir el visionat en els diferents dispositius electrònics com ara ordinador, tablet i mòbil
El butlletí recull una selecció de documents monogràfics i periòdics actualitzats dels principals portals d'Internet que estan lligats amb el món agrari i rural.
Els continguts s'encapçalen sota uns ítems agropecuaris per a la seva posterior recuperació.
Així com un apartat intitulat Lectures recomanades, que inclou llibres i articles de revista de tema agropecuari.
Doneu-vos d'alta al Butlletí de Novetats Documentals
Una de les principals característiques del territori català és la seva heterogeneïtat.
Aquesta realitat és manifesta en molts àmbits, ambientals, socials, econòmics, etc. En l'àmbit del sector agrari aquesta diversitat ha generat escenaris i dinàmiques productives molt diverses a Catalunya segons el territori.
En aquest apartat del web d'estadístiques es pretén recollir estadístiques, estudis i informes amb la voluntat d'apropar-nos a la realitat del sector agroalimentari des d'un punt de vista local, bàsicament municipal i comarcal.
En aquestes fitxes, podeu consultar dades estadístiques rellevants del sector agroalimentari de les comarques de Catalunya.
Es presenta l'Informe anual del 2019 per a la producció porcina a Catalunya, on s'actualitza l'evolució del sector porcí a escales europea i catalana, s'analitzen els diferents factors de producció, així com els rendiments tècnics i econòmics, s'hi estudia també l'evolució del consum i les dades de comerç exterior i finalment es fa una anàlisi de la cadena de valor de la carn de porc a tres nivells: a la fase de producció, a la fase de sacrifici/transformació i a la fase de distribució i venda.
Informació setmanal dels preus de mercat dels principals productes dels sectors agrari, pesquer i ramader a Catalunya.
Setmana del 31 d'agost al 6 de setembre de 2020.
S'han actualitzat els preus setmanals del porcí.
En els darrers mesos, hi ha valors similars en el marge mensual que va absorbint les petites oscil·lacions del preu de venda i el cost de producció.
Continua la lleugera tendència a la baixa del marge interanual, provocada, bàsicament, per la baixada del preu de venda.
S'ha actualitzat els preus a destinació a juliol de 2020.
Del 31 d'agost al 6 de setembre de 2020.
Setmana del 31 d'agost al 6 de setembre de 2020
Actualització del 7 de setembre de 2020.
Actualització del 8 de setembre de 2020
S'adjunten les declaracions de les entregues de llet de vaca a les centrals lleteres de Catalunya durant el mes de juliol de 2020, on s'observa un increment del 0,5% respecte al mateix mes de l'any anterior.
S'adjunten les declaracions de les entregues de llet d'ovella a les centrals lleteres de Catalunya durant el mes de juliol de 2020, on s'observa una disminució del 24% respecte al mateix mes de l'any anterior.
S'adjunten les declaracions de les entregues de llet de cabra a les centrals lleteres de Catalunya durant el mes de juliol de 2020, on s'observa una disminució del 15% respecte al mateix mes de l'any anterior.
S'ha actualitzat l'enquesta mensual de sacrifici d'escorxadors.
S'actualitzen les dades del cens porcí a maig 2020.
Catalunya incrementa les seves exportacions agroalimentàries un 9,18% en el primer semestre de 2020.
Durant els darrers 5 anys, la producció de carn de porc a la UE ha crescut un 2,6%, mentre que la producció a Espanya ha crescut un 20% en el mateix període.
Al juliol de 2020, els preus del porc continuen sota pressió.
En descens des del gener, els preus del porc francès al juliol són inferiors a la mitjana de preus (-5%).
La FAO rebaixa el seu pronòstic sobre la producció mundial de cereals el 2020 a 25,0 milions de tones (un 0,9%) en comparació amb el pronòstic anterior, de juliol.
Malgrat aquest debilitament de les perspectives, la producció mundial de cereals prevista es manté encara en 2.765 milions de tones, és a dir, un màxim històric, i 58 milions de tones per sobre de la producció de 2019.
L'índex de preus dels cereals de la FAO va pujar un 1,9% des de juliol i va registrar una mitjana del 7,0% per sobre del valor d'agost de 2019, sent els cereals secundaris els que van liderar la pujada.
Servei d'Estadística i Preus Agroalimentaris
Aquest butlletí electrònic pretén establir un canal de comunicació directe entre el Centre de la Propietat Forestal (CPF) i els silvicultors, propietaris, gestors forestals i públic interessat.
L' objectiu és difondre periòdicament les novetats i notícies d'interès per a tots els agents vinculats al sector.
Mitjançant aquest butlletí es disposarà d'informació actualitzada referent als ajuts i tràmits del CPF, a les noves publicacions editades des del CPF o que siguin d'interès per al sector i d'aquells esdeveniments i jornades vinculats al bosc i al medi natural.