projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Els inventaris municipals de camins són l'instrument fonamental per a la defensa dels camins públics.
Per aquest motiu, malgrat que la realització d'inventaris municipals pateix un incompliment general arreu del país, hi ha un nombre creixent de municipis que duen a terme l'elaboració de l'inventari amb l'objectiu primordial de clarificar la titularitat (pública o privada) dels camins que integren la xarxa viària del municipi, però també en el marc de projectes de desenvolupament local, principalment en l'àmbit del senderisme.
Els inventaris són eines indispensables per poder exercir les competències administratives que la llei atorga als municipis en l'àmbit de la mobilitat i la vialitat rurals i també específicament per poder desenvolupar les potestats i poder complir amb les obligacions que estableixen les lleis en aquest àmbit.
En els darrers anys, en el marc de les diferents jornades de camins i senderisme organitzades per l'Institut per al Desenvolupament i la Promoció de l'Alt Pirineu i Aran (IDAPA), el tema dels inventaris municipals de camins ha sorgit de manera recurrent, així com la necessitat de trobar fórmules per impulsar-ne l'elaboració, que competeix lògicament als ajuntaments, i específicament la demanda d'un document sintètic que pugui donar resposta a les preguntes més bàsiques sobre l'elaboració dels inventaris municipals, dels beneficis i obligacions que en deriven o dels protocols que cal seguir per aprovar-los.
TRAPA és un grup de treball per al turisme rural de l'Alt Pirineu i Aran integrat per dues escoles agràries del Pirineu, cinc associacions comarcals de turisme rural, sis tècnics/ques dels consells comarcals, 1 museu i l'IDAPA (Institut per al Desenvolupament i la Promoció de l'Alt Pirineu i Aran), que exerceix de secretaria i coordinació.
Aquest treball té per objecte reflexionar sobre la situació actual dels béns comunals a l'Alt Pirineu i Aran, analitzant la seva realitat, la seva situació de facto i també la normativa que els hi és d'aplicació.
A partir d'aquesta reflexió o anàlisi es formulen propostes concretes d'actuació, amb l'objectiu d'adaptar a la realitat actual uns béns, certament peculiars, amb un règim jurídic particular i, per part de les persones que en gaudeixen, una consciència clara de la seva naturalesa.
L'arrelament d'aquestos béns és important, especialment si tenim en compte que la seva existència es remunta a l'Edat Mitjana.
El que caracteritza els béns comunals no és la seva naturalesa (generalment rústica), ni el règim jurídic aplicable (legislació sectorial) sinó el seu règim d'aprofitament.
Es tracta d'uns béns, que d'acord amb la normativa actual, únicament poden ser de titularitat pública local (ajuntaments i entitats municipals descentralitzades) i el gaudi correspon als membres de la comunitat veïnal a la que els béns estan afectats.
Actualment, són els Ajuntaments, juntament amb les entitats municipals descentralitzades, els seus propietaris/administradors.
El paisatge territorial actual és, en gran mesura, el resultat de l'activitat antròpica que s'ha dut a terme per gestionar i adaptar la terra per extreure'n el màxim de recursos possible segons les necessitats de cada poble.
El pobles, i per tant els seus habitants, han estat protagonistes d'aquest canvi que es visualitza a través de l'existència o absència de gestió.
A través dels béns comunals els veïns dels pobles s'organitzaven i decidien què feien amb el territori que els envoltava i eren partícips, per bé i per mal, de les conseqüències de les seves decisions.
La presa de decisions era propera al territori que havia de transformar-se i la societat se sentia protagonista d'aquests canvis.
Amb el temps, els canvis socials i econòmics han fet evolucionar les societats, també les rurals, i han desvinculat els habitants del seu territori fins al punt que hi ha cert desconeixement per part dels veïns beneficiaris dels drets i els deures que tenen sobre els béns comunals que encara perviuen avui dia.
En aquest document hi podreu trobar un treball de reflexió sobre els béns comunals, que entre altres coses conté un marc legal, una proposta de definició, una descripció dels usos que poden acollir els béns comunals i unes propostes per millorar la governança sobre els béns comunals.
Per l'altra banda hi trobareu l'estudi elaborat pel Servei Cientificotècnic de Cartografia i SIG de la Universitat de Lleida que dibuixa a escala 1:50.000 els termes tradicionals de cada poble, que s'anirà penjant a nivell de comarca així que es vagin realitzant i en descriu les fonts que han estat utilitzades.
Podeu consultar tots els mapes a Instamaps i descarregar-vos les capes cartogràfiques en el aquest enllaç
L'objectiu del treball és millorar el posicionament del turisme rural de les comarques de l'Alt Pirineu i Aran a partir del coneixement previ de quina és la imatge que està present en les diferents plataformes de promoció turística, guies de viatge, operadors turístics i altres entitats.
De forma més específica, el que es buscava era tenir un coneixement exhaustiu de la imatge i missatges que es projecta al consumidor final sobre aquesta part dels Pirineus catalans i dels productes que les empreses ofereixen a través de les seves publicacions en línia i fora de línia.
A partir d'aquesta anàlisi, valorar quines accions es podrien emprendre per millorar la imatge que arriba als visitants actuals i potencials i les estratègies de comunicació més adequades, agafant models de referència d'altres territoris i empreses especialitzades en la promoció del turisme rural, actiu i de natura en zones de muntanya.
Segons eth metòde, era dificultat d'un itinerari ven definida per dus compausants: er esfòrç fisic que requerís de seguir era rota ( dificultat fisica ) e era exigéncia tecnica associada as caracteristiques deth terren per a on passe er itinerari ( dificultat tecnica ).
Per determinar la dificultat física, el mètode SENDIF proposa utilitzar una fórmula de càlcul basada en tres dades quantitatives associades a cada itinerari: la distància total (en km), l'ascens acumulat o desnivell positiu acumulat (en metres), i el descens acumulat o desnivell negatiu acumulat (en metres).
La fórmula no integra la dada del temps perquè aquest és conseqüència de les variables anteriors i depèn de la preparació i el ritme del senderista.
Després d'aplicar la fórmula, la dificultat o exigència física quedarà expressada segons un dels cinc graus possibles: molt fàcil, fàcil, moderada, exigent o molt exigent.
A cadascun dels graus li correspon un color, d'acord amb les icones que es mostren tot seguit.
Ja podeu consultar el butlletí del mes de juny
La fase 3 també ha portat a l'Alt Pirineu i Aran el SENdÈRIA 69.
Amb informació de la reunió telemàtica de la Taula de Camins, de bicicletes i de raiers.
I un bellíssim Mirador made in Aran; una caminada per la memòria del Baridà i un curiós llibre fet de pedaços d'altres.
I, afortunadament, malgrat les restriccions, també el podem distribuir per territoris en fase 2.
Una foto de la Maladeta, que ja té algun segle, encapçala el número 70 del butlletí SENdÈRIA.
Les darreres informacions dels Festivals de Senderisme dels Pirineus, recent inaugurats al Berguedà; un text del Josepmaria Rispa que aireja una mica la secció El Mirador, darrerament molt pandèmica; una pedalada suggerida per un molt jove i exitós entrenador de bàsquet i una recomanació literària sorprenent, són alguns dels continguts d'aquest número "doble".
Torna el SENdÈRIA, després del seu estiueig.
El número 71 porta l'habitual macedònia noticiaria; un article molt orientador amb idees per a la jubilació; una caminada per la Mola acompanyant un "home del temps" i la història de la Pastoreta, amb anunci inclòs.
I un plus per als amants del ciclisme.
L'ecosistema dels guies es sustenta en una xarxa de relacions de simbiosi (de benefici mutu) amb diversos tipus d'agents locals: allotjaments, agències de viatge, oficines de turisme, administracions locals, parcs naturals, equipaments culturals, etc. En aquesta jornada coneixerem, de la mà dels propis agents, com funcionen aquestes col·laboracions i debatrem com enfortir-les.
Lloc: La Pobla de Segur (Pallars Jussà).
En un món cada cop més influït per concepcions urbanes i globalitzadores, ens sembla molt rellevant que els territoris rurals i de muntanya facin passos estratègics per fer-se un lloc en l'imaginari col·lectiu i ser reconeguts i autoreconèixer-se com a llocs per habitar, treballar i gaudir.
Les valls de Cardós, integrades pels municipis d'Esterri de Cardós, Lladorre i Vall de Cardós, al Pallars Sobirà, han decidit iniciar aquest procés i ser reconeguts no només com una destinació turística, si no també, com un bon lloc per viure.
Aquesta jornada vol contribuir així a transferir aquests tipus d'experiències i tot el coneixement adquirit a altres indrets del Pirineu.
Lloc: Tavascan (Pallars Sobirà).
Centre d'Interpretació de l'Aigua
Lòc: Santa Margarida i els Monjos
Lòc: La Seu d'Urgell (Alt Urgell)
Lòc: Claverol (Conca de Dalt - Pallars Jussà)
Lòc: Boí (Alta Ribagorça) - Espot (Pallars Sobirà)
Programa de supòrt a iniciatiues de metuda en valor deth patrimòni
Ath delà dera sua valor intrinseca, eth patrimòni, en sens mès ample, ei un des principaus actius que dispòsen es comarques pirenenques ara ora de diversificar era aufèrta de torisme culturau.
Programa de sosten a iniciatiues de renfortiment dera identitat pirenenca
Er institut a sostengut diferentes iniciatiues socioculturaus de basa locau mès qu'an era volontat de projectar-se e de subervier en ensems dera region pirenenca, en tot reforçar-ne era sua identitat.
El mètode SENDIF, dissenyat per la Taula de Camins de l'Alt Pirineu i Aran, serveix per determinar el grau de dificultat dels itineraris a peu.
Aquest mètode, útil per a professionals del turisme i el senderisme, s'ha materialitzat en una guia de criteris i en unes icones per representar la dificultat.
Segons el mètode, la dificultat d'un itinerari ve definida per dos components: l'esforç físic que requereix resseguir la ruta ( dificultat física ) i l'exigència tècnica associada a les característiques del terreny per on passa l'itinerari ( dificultat tècnica ).
La primera dificultat es determina amb un sistema de càlcul, mentre que la segona es defineix a partir d'un ventall de situacions possibles.
Per determinar la dificultat física, el mètode SENDIF proposa utilitzar una fórmula de càlcul basada en tres dades quantitatives associades a cada itinerari: la distància total (en km), l'ascens acumulat o desnivell positiu acumulat (en metres), i el descens acumulat o desnivell negatiu acumulat (en metres).
La fórmula no integra la dada del temps perquè aquest és conseqüència de les variables anteriors i depèn de la preparació i el ritme del senderista.
Després d'aplicar la fórmula, la dificultat o exigència física quedarà expressada segons un dels cinc graus possibles: molt fàcil, fàcil, moderada, exigent o molt exigent.
A cadascun dels graus li correspon un color, d'acord amb les icones que es mostren tot seguit.
Arxius de les icones del grau de dificultat física i de dificultat tècnica en diversos formats (JPG, PNG i EPS) i sense descriptor, amb descriptor vertical i amb descriptor horitzontal
El butlletí digital SENdÈRIA (paraula inventada que podria significar "dèria pels senders" o també "posar seny – senderi a la gestió dels camins") és l'altaveu de la Taula de Senderisme de l'Alt Pirineu i Aran.
El noticiari, que es publica mensualment, és fruit de la col·laboració entre l'Institut per al Desenvolupament i la Promoció de l'Alt Pirineu i Aran i el Servei d'Actuacions de Muntanya del Departament de Territori i Sostenibilitat.
L'ecosistema dels guies es sustenta en una xarxa de relacions de simbiosi (de benefici mutu) amb diversos tipus d'agents locals: allotjaments, agències de viatge, oficines de turisme, administracions locals, parcs naturals, equipaments culturals, etc. En aquesta jornada coneixerem, de la mà dels propis agents, com funcionen aquestes col·laboracions i debatrem com enfortir-les.
Lloc: La Pobla de Segur (Pallars Jussà).
En un món cada cop més influït per concepcions urbanes i globalitzadores, ens sembla molt rellevant que els territoris rurals i de muntanya facin passos estratègics per fer-se un lloc en l'imaginari col·lectiu i ser reconeguts i autoreconèixer-se com a llocs per habitar, treballar i gaudir.
Les valls de Cardós, integrades pels municipis d'Esterri de Cardós, Lladorre i Vall de Cardós, al Pallars Sobirà, han decidit iniciar aquest procés i ser reconeguts no només com una destinació turística, si no també, com un bon lloc per viure.
Aquesta jornada vol contribuir així a transferir aquests tipus d'experiències i tot el coneixement adquirit a altres indrets del Pirineu.
Lloc: Tavascan (Pallars Sobirà).
Centre d'Interpretació de l'Aigua
L'energia hidroelèctrica ha tingut un paper clau en la industrialització del país.
Per als territoris productors, com els Pirineus, ha suposat la major transformació socioeconòmica dels darrers cent anys i ha deixat una extraordinària empremta en el paisatge.
La gran potència simbòlica que tenen avui les infraestructures hidroelèctriques en el territori català ens invita a debatre quines són les noves imatges i significats que ens transmeten aquests paisatges, com estan derivant avui cap a un accelerat procés de patrimonialització, o com es converteixen en un element clau de dinamització territorial.
El proper 9 de març es presentarà, a Tremp, la publicació de les actes de I Congrés de Transhumància i Camins Ramaderes de Catalunya, que va tenir lloc durant la tardor de 2016
Data i hora: 9 de març de 2018 a les 10:30 h
Lloc: Centre de Suport Territorial Pirineus de l'Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya.
La inscripció a la jornada és obligatòria i gratuïta i cal formalitzar-la en aquest enllaç
Lloc: Santa Margarida i els Monjos
Lloc: La Seu d'Urgell (Alt Urgell)
Lloc: Claverol (Conca de Dalt - Pallars Jussà)
Lloc: Pont de Suert (Alta Ribagorça)
Lloc: Diferents llocs Alt Pirinbeu i Aran
Lloc: Boí (Alta Ribagorça) - Espot (Pallars Sobirà)
Programa per al desenvolupament del Pla territorial de l'Alt Pirineu i l'Aran
El Pla Territorial de l'Alt Pirineu i Aran, aprovat definitivament el 26 de juliol de 2006 inclou, a banda de les determinacions de caire urbanístic i territorial, un seguit de recomanacions complementàries sobre les actuacions a portar a terme en l'àmbit dels espais oberts i dels recursos naturals, els assentaments i les grans infraestructures.
Seguint aquestes recomanacions, el Consell Rector de l'Institut segueix impulsant la realització de diferents estudis que permeten avaluar les problemàtiques i les potencialitats d'aquests àmbits.
Programa de dinamització socioeconòmica
En coherència amb les funcions que té assignades l'Institut en l'àmbit de la promoció socioeconòmica, es coopera amb el món local en el desenvolupament de projectes centrats en la valorització dels recursos naturals i patrimonials i en la promoció turística, a la vegada que es potencia la línia d'ajuts establerta per l'IDAPA en l'àmbit del patrimoni cultural i el desenvolupament local.
Programa de suport a iniciatives de valorització del patrimoni
A banda del seu valor intrínsec, el patrimoni, en el sentit més ampli, és un dels principals actius de què disposen les comarques pirinenques a l'hora de diversificar l'oferta de turisme cultural.
Els museus, els camins tradicionals, l'arquitectura popular i el patrimoni industrial, i el patrimoni literari són alguns dels àmbits en els que incideixen les accions que encapçala l'Institut.
Programa de suport a iniciatives de reforç de la identitat pirinenca
L'institut ha donat suport a diferents iniciatives socioculturals de base local però que tenen la voluntat de projectar-se i d'incidir en el conjunt de la regió pirinenca, reforçant-ne la seva identitat.
Accions de projecció de l'Institut per al Desenvolupament i la Promoció de l'Alt Pirineu i Aran
El coneixement de l'institut entre les institucions i la població pirinenca, i més concretament de les diferents accions que porta a terme per donar-li visibilitat en un territori molt dispers i no sempre ben comunicat esdevé un objectiu prioritari.
L'Institut per al Desenvolupament i la Promoció de l'Alt Pirineu i Aran és un organisme autònom de caràcter administratiu de la Generalitat de Catalunya, creat mitjançant la Llei 28/2002, de 30 de desembre, de creació de l'Institut per al Desenvolupament i la Promoció de l'Alt Pirineu i Aran.
La missió de l'Institut per al Desenvolupament i la Promoció de l'Alt Pirineu i Aran és la impulsar el desenvolupament socioeconòmic integral de l'Alta Ribagorça, l'Alt Urgell, la Cerdanya, el Pallars Jussà, el Pallars Sobirà i l'Aran i la de contribuir al desplegament de les polítiques de planificació territorial de la Generalitat de Catalunya, especialment el Pla Territorial de l'Alt Pirineu i Aran.
Les funcions de l'IDAPA d'acord amb l'article 3 de la Llei de creació de l'Institut són:
Aquestes publicacions es poden consultar a la Biblioteca del Departament de Territori i Sostenibilitat
Departament de Política Territorial i Obres Públiques Barcelona, 1992
L'estudi sobre el potencial socieconòmic del termalisme pirinenc realitzat pel gabinet Consoltur se suma al que va fer el Servei Geològic de la Generalitat de Catalunya, sobre els aspectes tècnics de les surgències termals del Pirineu català.
L'estudi se centra en els 16 punts de surgències inventariades, des de la Val d'Aran fins l'Alt Empordà, i mira d'analitzar la viabilitat econòmica de la seva explotació, particularment pel que fa a l'hoteleria.
S'estudien les repercussions socioeconòmiques que els jaciments originen a les zones respectives i es fa una selecció qualificada d'aquells amb més possibilitats de desenvolupament.
Departament de Política Territorial i Obres Públiques Barcelona, 1993
L'estudi de les indústries tradicionals a les comarques de muntanya s'inclou dins els treballs previs a l'elaboració dels plans comarcals de muntanya, realitzats per l'antiga Direcció General de Planificació i Acció Territorial.
Aquest estudi analitza les indústries d'arrel històrica a les comarques de muntanya de Catalunya i n'aporta informació qualitativa i quantitativa, alhora que proposa actuacions per tal d'activar-les, mostrar el seu ús com a element de tradició i per conservar el seu patrimoni arquitectònic.
Aquesta publicació contribueix al coneixement de la problemàtica dels nombrosos pobles que, en el moment en què es va realitzar el treball de camp -anys 1988 i 1989-, estaven deshabitats o podien estar-ho en un futur més o menys immediat.
L'estudi permet conèixer amb precisió el seu emplaçament i les seves característiques, però també plantejar les possibilitats de revitalització que ofereixen, considerant les principals variables que hi intervenen (propietat, despeses econòmiques, beneficis socials, etc.).
També, es fa una aproximació a algunes de les experiències portades a terme en la recuperació dels nuclis.
El primer volum analitza les causes i les conseqüències de la despoblació dels petits nuclis i es plantegen diverses possibilitats de recuperació.
El segon volum recull de manera sistematitzada diferents informacions relatives a la situació que tenien cadascun dels 257 pobles analitzats.
La Taula de camins de l'Alt Pirineu i Aran és un grup de treball integrat per agents públics i privats que actua com a òrgan consultiu i participatiu de l'Institut per a Desenvolupament i la Promoció de l'Alt Pirineu i Aran (IDAPA) en matèria de camins i de les activitats respectuoses que els utilitzen.
La Taula genera discurs i actua de grup de pressió per tal que els camins es reconeguin com una infraestructura clau dels Pirineus amb valors patrimonials, identitaris i utilitaris i, fruit d'això, es destinin més recursos per al seu manteniment i la seva promoció.
Així mateix, la Taula impulsa iniciatives per consolidar aquelles activitats turístiques no motoritzades que utilitzen els camins amb respecte i que en donen a conèixer els valors.
La secretaria tècnica de la Taula correspon al Departament de Territori i Sostenibilitat.
Podeu exercir el dret d'accés a la informació pública que la Llei 19/2014, del 29 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern reconeix a totes les persones, a títol individual o en nom i representació de qualsevol persona jurídica enviant un correu electrònic a l'adreça següent: [EMAIL]
El procediment administratiu d'accés a la informació pública s'ha d'ajustar als requisits, les condicions i els terminis previstos en la Llei 19/2014, entre els quals cal destacar els següents:
En la sol·licitud ha de constar com a mínim:
Organigrama de l'Institut per al Desenvolupament i la Promoció de l'Alt Pirineu i Aran
Trajectòria professional del director
LLEI 28/2002, de 30 de desembre, de creació de l'Institut per al Desenvolupament i la Promoció de l'Alt Pirineu i Aran.
Conseller del Departament de Territori i Sostenibilitat
Adjunt a la presidència per al territori d'Aran
Secretari d'Hàbit Urbà i Territori
Vocals en representació dels grups parlamentaris
Grup Parlamentari de Catalunya en Comú Podem
Grup Parlamentari Socialistes i Units per Avançar
Grup Parlamentari de Junts per Catalunya
Vocals en representació de la Generalitat
Departament de Vicepresidència i d'Economia i Hisenda
Delegada Territorial del Govern a l'Alt Pirineu i Aran
Director General de Polítiques de Muntanya i del Litoral
Departament d ́Empresa i Coneixement
Vocals en representació dels ens locals
Representants del Consell Comarcal de l'Alta Ribagorça
Representants del Consell Comarcal de l'Alt Urgell
President del Consell Comarcal del Pallars Jussà
Director de l'Institut per al Desenvolupament i la Promoció de l'Alt Pirineu i Aran
Convidats al Consell Rector amb veu i sense vot
Representants del Parlament de Catalunya
Representants de la Diputació de Lleida
Representant de la Diputació de Girona
Conveni col·lectiu d'aplicació al personal de l'IDAPA
El proper 9 de març es presentarà, a Tremp, la publicació de les actes de I Congrés de Transhumància i Camins Ramaderes de Catalunya, que va tenir lloc durant la tardor de 2016
Amb l'objectiu de donar continuïtat al debat iniciat i als objectius i reptes identificats en el marc del I Congrés de Transhumància i Camins Ramaders de Catalunya, l'Institut per al Desenvolupament i la Promoció de l'Alt Pirineu i l'Aran (IDAPA) i la Fundació del Món Rural han impulsat l'elaboració d'un recull amb les ponències i les conclusions de la primera edició de la trobada, un congrés que va ser un èxit quant a assistència, qualitat de les ponències i experiències exposades.
Jornada de presentació dirigida a reflexionar sobre els reptes que tenim al davant
En la jornada s'analitzaran els reptes immediats d'aquesta activitat, que estan directament relacionats amb qüestions com ara el relleu generacional, el vincle entre la ramaderia extensiva i l'agricultura i el propi impacte de la transhumància en el medi ambient.
Per aquest motiu, s'ha previst un programa que, més enllà de la presentació de la publicació sorgida del congrés, inclourà ponències sobre aspectes cabdals com ara la xerrada sobre la toxicitat vegetal i el seu impacte en la qualitat de les pastures amb la professora de la Facultat de Veterinària de la UAB i Investigadora associada al CREAF Eva Castells, o la presentació d'una experiència en la gestió de vinya amb ramat d'ovelles a càrrec de l'enòleg Jordi Fernández.
La inscripció a la jornada és obligatòria i gratuïta i cal formalitzar-la aquí
Data i hora: 9 de març de 2018 a les 10:30 h
Lloc: Centre de Suport Territorial Pirineus de l'Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya.
Eth 9 de març que ven se presentarà, en Tremp, era publicacion des actes deth I Congrès de Transumància e Camins Pagesi de Catalonha, que se debanèc pendent era tardor de 2016
Era inscripcion ara jornada ei obligatòria e gratuïta e cau formalizar-la ací
Data e ora: 9 de març de 2018 as 10:30 h