projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
La presidenta de l'Institut Català de les Dones, Núria Balada, i les especialistes en violència masclista de l'entitat Tamaia: Rakel Escurriol, Rosa González, Beatriu Masià i Carme Vidal, presenten l'informe "10 anys de trajectes de dones en situació de violència masclista: itineraris, vivències i relats".
Aquest estudi, encarregat per l'ICD a Tamaia, identifica pautes per millorar l'abordatge d'intervenció posant en el centre la veu de:
Tamaia Viure sense violència és una entitat que treballa des de fa 26 anys en l'acompanyament terapèutic a dones en la recuperació dels efectes de la violència masclista en la parella i en la família.
Està formada per un equip multidisciplinari que aborda l'atenció terapèutica, la formació especialitzada per a professionals, la prevenció per a joves, i la difusió i sensibilització de la problemàtica per a la societat en general.
El projecte titulat "Ordres de protecció i drets de les dones que han patit violència de gènere: obstacles per a una efectiva protección" (2019) s'ha dut a terme des del Grup de recerca Antígona de la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB) i ha estat finançat per l'Institut Català de les Dones (ICD) de la Generalitat de Catalunya.
L'objectiu d'aquesta recerca és comprendre els mecanismes d'aplicació/efectivitat de les ordres de protección relatives a les dones que han patit violència de gènere que sol·liciten una ordre de protección a Catalunya i quins factors incideixen en l'atorgament o la denegació.
L'equip investigador està format per:
L'ICD ha editat aquesta recerca respectant el text original de les autores, que en són responsables de la correcció́ lingüística.
Les idees i opinions expressades en la recerca són responsabilitat exclusiva de les autores, i no s'identifiquen necessàriament amb les de l'ICD.
La campanya "Volem els mateixos drets. " que endega l'Institut Català de les Dones amb motiu del Dia internacional de les Dones, posa el focus en les desigualtats de gènere existents en l'entorn laboral i, per tant, la necessitat de la denúncia de la injustícia i la reivindicació per a la igualtat.
Tot i els progressos aconseguits fins al moment, la igualtat entre dones i homes en la vida quotidiana encara no és una realitat.
La campanya "Volem els mateixos drets. " consta de dues imatges gràfiques i un vídeo.
Una de les imatges denuncia que les dones només ocupen un 35,4% dels càrrecs de direcció enfront un 64,6% dels homes.
L'altra, visibilitza que les excedències laborals per a cura de familiars son en un 91,1% de dones i en un 8,9% d'homes.
Pel que fa al vídeo, que es podrà veure en les xarxes socials i en mitjans on line des d'avui i fins el proper dia 8 de març, les imatges posen en valor la lluita de les dones i els moviments feministes pels drets laborals.
Seguidament es reprodueix el text que acompanyen les imatges:
Som força de treball des de que el món existeix
Diferència salarial mitjana, 23% menys per a les dones
Alts càrrecs: direcció i gerència, 35% dones versus un 65% homes
Excedències laborals per tenir cura de familiars, 91% dones, 9% homes
Persones federades i professionals en esports, 25% dones, versus 75% homes
I cada any a Catalunya, més de 20.300 dones son assetjades a la feina.
Totes les dades que visibilitza la campanya es troben a disposició de la ciutadania en el dossier estadístic "Les dones a Catalunya 2020".
La campanya és una creació de La Bonne.
I les imatges gràfiques de la il·lustradora Olga Capdevila.
Coordinació de producció: Elena Sánchez
Presentació de l'estudi a través d'una plataforma virtual
La presidenta de l'Institut Català de les Dones (ICD), Laura Martínez, ha obert aquesta tarda la tercera sessió del Cicle de webinars: eines d'investigació per a l'abordatge de les violències masclistes on s'ha presentat la 'Diagnosi sobre l'ús que fan les dones migrades dels serveis d'atenció a les violències masclistes' a professionals de l'atenció.
Laura Martínez ha indicat que és important abordar les situacions viscudes per dones migrades que pateixen violències ja que "sovint aquestes violències poden iniciar-se en el país d'origen, esdevenint en ocasions el motiu de la migració, o bé poden donar-se durant el trajecte migratori que fan, on les violències masclistes poden estar molt presents, per exemple, a través de la violència sexual".
Per a la presidenta de l'ICD, "aquest estudi ens convida a fer una necessària reflexió sobre el llenguatge i els conceptes utilitzats en relació a la població migrada.
L'estudi ens mou a pensar sobre la implicació política que tenen conceptes com "col·lectiu vulnerable", "víctima" o "immigrant" i el pes que poden tenir en el nostre imaginari col·lectiu".
I ha explicat que les investigacions que es presenten a aquest cicle de webinars "ens ajuden a continuar repensant la manera en què fem la nostra feina".
L'estudi ha estat realitzat per la investigadora Ana Ballesteros i l'equip de l'associació Educación, Multiculturalismo, Derechos Humanos (EMDH).
Ballesteros ha destacat "la necessitat d'incorporar una perspetiva interseccional per abordar les violencies masclistes que afecten a dones migrades i analitzar l'impacte de totes les variables que les afecten ja que és un fenomen molt divers i molt complexe".
L'estudi realitza una aproximació a les diferents formes de violència masclista a què estan exposades les dones migrades i refugiades residents a Catalunya i analitza la utilització dels serveis de la Xarxa d'atenció per part d'aquestes dones tant des d'un punt de vista quantitatiu com qualitatiu..
L'ICD vol difondre el coneixement acumulat en les eines d'investigació que ha produït en els últims mesos, gràcies a la col·laboració amb autores i equips diversos de recerca universitària.
En el marc de l'emergència sanitària cal que aquest coneixement arribi al conjunt de professionals dels circuïts d'abordatge de les violències masclistes, que en aquests moments està atenent en primera línia.
El cicle clourà el proper 1 de juliol amb la sessió "Anàlisi de l'Enquesta de Violència Masclista a Catalunya de 2016 des d'una perspectiva feminista i interseccional".
El Departament de Justícia, a través del Centre de Mediació de Catalunya, ha posat en marxa el programa Mediació i COVID-19, un nou servei gratuït de mediació per a resoldre conflictes i consultes durant l'estat d'alarma.
És un programa per arribar a acords davant problemes familiars, veïnals o empresarials sorgits durant l'emergència.
La majoria de consultes venen donades per la impossibilitat dels pares d'arribar a un acord per la tinença dels fills durant l'emergència sanitària.
Les persones interessades a recórrer al programa han d'enviar un correu electrònic al Centre de Mediació de Catalunya, [EMAIL], i indicar-hi el nom i el cognom, la localitat i el tipus de conflicte.
La mediació serà de tipus exprés, amb l'objectiu que les parts arribin a un acord amb el menor nombre possible de sessions, tenint en compte la situació actual.
En aquest sentit, el Departament de Justícia, ha elaborat dues guies de recomanacions adreçades a mares i pares separats, que també es poden consultar a través de la pestanya del programa Mediació i COVID-19:
Recomanacions a mares i pares per a l'exercici de la guarda en temps d'estat d'alarma per a la COVID-19
Recomanacions entorn als règims de comunicació i estança dels fills i filles durant l'estat d'alarma
Són textos dirigits a facilitar el diàleg i l'acord, i que prioritzen sempre l'interès dels menors.
Per una altra banda, la majoria de Jutjats de Família de cada partit judicial han adoptat una unificació de criteris en relació a com han d'actuar les mares i els pares que tenen una resolució judicial en la que s'estableix una guarda i custòdia compartida o una guarda i custòdia monoparental amb el corresponent règim de visites, davant de la situació d'emergència sanitària.
En esta pàgina web podeu consultar, en els anexos de la dreta, alguns acords dels partits judicials i podeu trobar més informació a la pàgina web de la societat catalana d'advocats de família.
La Direcció General de Contracció Pública ha realitzat conjuntament amb l'Institut Català de les Dones (ICD), la Guia per a la incorporació de la perspectiva de gènere en els contractes públics.
La finalitat d'aquesta Guia és la incorporació de la perspectiva de gènere i la inclusió de clàusules d'igualtat en els contractes públics com a via per a eliminar situacions de discriminació de gènere en l'àmbit laboral.
La incorporació de la perspectiva de gènere en els contractes públics respon a la previsió continguda a l'apartat 5.2, Clàusules per a la igualtat de gènere del Codi per a una contractació pública socialment responsable, que assenyala que, atesa la rellevància i l'ampli ventall de clàusules en aquesta matèria, s'atendrà a la guia especifica en matèria d'igualtat de gènere per a la seva concreció.
Així doncs, aquesta Guia impulsa la incorporació de clàusules de gènere als contractes públic per:
Els contractes programa són eines per a la coordinació, cooperació i col·laboració entre l'Institut Català de les Dones i els ens locals, en matèria de serveis d'informació i atenció a les dones.
Els Serveis d'Informació i Atenció a les Dones (SIAD), de titularitat municipal o comarcal, són recursos que ofereixen informació, orientació i assessorament en tots els àmbits: laboral, social, personal, familiar i altres.
El suport de l'Institut Català de les Dones als ens locals per als SIAD es concreta en finançament mitjançant contractes programa, que articulen els mecanismes de coordinació entre administracions per reforçar aquests serveis així com enfortir l'atenció a les dones a tot el territori català.
Els SIAD També donen compliment a la Llei 5/2008, de 24 d'abril, del dret de les dones a eradicar la violència masclista, que defineix els SIAD com a serveis que incrementen l'eficàcia en l'actuació envers la sensibilització social, la prevenció i la detecció de les situacions de violència masclista, i la Llei 17/2015, de 21 de juliol, d'igualtat efectiva entre dones i homes.
El 23 de juliol s'obre el termini de presentació de sol·licituds de l'anualitat 2020 del Contracte Programa per als ens locals de més de 20.000 habitants, consells comarcals i altres ens supramunicipals que signen un contracte programa amb l'Institut Català de les Dones per a la prestació del Servei d'Informació i Atenció a les Dones i la realització de polítiques de gènere.
La tramitació de les sol·licituds es fa a través de la plataforma EACAT (extranet de les administracions públiques catalanes), concretament a través del tràmit PRE-ICD- Programa per a la prestació del SIAD 2020.
El Contracte Programa consta de 3 fitxes:
El termini de presentació finalitza el 10 de setembre de 2020.
L'Institut Català de les Dones dóna suport als ens locals en la planificació, execució i avaluació de les polítiques de dones, així com a la xarxa de Serveis d'informació i atenció a les dones (SIAD), de titularitat municipal o comarcal, que ofereixen informació, orientació i assessorament en tots aquells aspectes relacionats amb la vida de les dones: àmbit laboral, social, personal, familiar i altres.
A part dels serveis adreçats especificaments al món local i a la xarxa de SIAD, l'Institut Català de les Dones també els posa a la seva disposició altres eines com l'agenda d'activitats Dones el Dia, el Cercador d'Expertes, les exposicions itinerants o els recursos del Centre de documentació.
L'Institut Català de les Dones convoca subvencions adreçades als municipis, consells comarcals, consorcis de caràcter local, entitats municipals descentralitzades i altres entitats supramunicipals situades a Catalunya, per finançar les despeses derivades de l'elaboració, la implementació i el desenvolupament de plans o polítiques transversals de dones.
Els contractes programa són eines per a la coordinació, cooperació i col·laboració entre l'Institut Català de les Dones i els ens locals, en matèria de serveis d'informació i atenció a les dones.
Aquesta eina informàtica per a la gestió dels Serveis d'informació i atenció a les dones té per objectiu facilitar la gestió de les consultes que reben els SIAD i conèixer més fàcilment quines són les demandes formulades per les dones usuàries a partir de l'anàlisi estadístic.
L'Institut Català de les Dones i els ens locals de Catalunya col·laboren per a la difusió de la línia 900 900 120 d'atenció a les dones en situacions de violència masclista.
Els ens locals poden adherir-se a la campanya de difusió i sol·licitar material mitjançant els formularis.
El Servei d'intervenció en crisis greus en l'àmbit de la violència masclista garanteix una atenció immediata i especialitzada a les persones directament afectades i el pot sol·licitar q ualsevol ajuntament i consell comarcal, previ consentiment de la dona agredida o del seu entorn familiar.
Les dones de Catalunya disposen de diversos serveis d'informació i atenció, que funcionen coordinadament arreu del territori.
Les Oficines d'informació de l'Institut Català de les Dones i els Serveis d'informació i atenció a les dones (SIAD), de titularitat municipal o comarcal, informen sobre qualsevol matèria, com ara salut, treball, habitatge, serveis i recursos per a les dones, i, si s'escau deriven cap a les entitats i organismes que en són responsables.
Per altra banda, els Serveis d'Intervenció Especialitzada en violència masclista (SIE), del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies, ofereixen informació, atenció i recuperació a les dones que es troben en situacions de violència masclista i a les seves filles i fills.
L'Àrea d'Igualtat d'Oportunitats del departament de Treball, Afers Socials i Famílies ofereix un ampli ventall de formació (bàsica i d'especialització) adreçada principalment a empreses i professionals que vulguin adquirir els coneixements essencials per a dissenyar i implantar mesures d'igualtat d'oportunitats i noves formes d'organització del temps, i ajudar, així, a millorar la qualitat en el treball.
Portada de la reedició de llibre 'Estudi Feminista'
Amb la finalitat de divulgar el pensament de la primera novel·lista catalana i pionera del feminisme, Dolors Monserdà i Vidal, l'Institut Català de les Dones reedita en facsímil l'assaig: Estudi feminista.
Orientacions per a la dona catalana (1909), on l'escriptora explica el seu objectiu literari:
«Escriure per a la dòna y que'ls meus escrits poguessin serli d'alguna utilitat moral y material, veus-aquí'ls meus ideals literaris.»
Aquest acte s'emmarca dins de les activitats de la celebració de l'any.
L'Institut Català de les Dones, en col·laboració amb l' Escola d'Administració Pública de Catalunya us presenta aquesta formació que s'emmarca dins de les obligacions de la Llei 17/2015, de 21 de juliol, d'igualtat efectiva de dones i homes, que, en l'article 3, estableix que els poders públics han d'aplicar la perspectiva de gènere i la perspectiva de les dones en les seves actuacions, a tots els nivells i a totes les etapes.
La finalitat d'aquesta acció formativa és veure que les llengües contenen una determinada visió del món.
Treballarem per saber detectar el sexisme en el llenguatge i desenvolupar estratègies per emprar una comunicació inclusiva a l'hora de parlar i escriure.
Organitza: l'ICD amb l'EAPC Girona
Principalment per personal de l'Administració local i del territori de Girona
Dates: 26 d'octubre; 02 de novembre; 09 de novembre i 23 de novembre de 2020
Personal administratiu i tècnic de l'administració, especialment de les àrees de comunicació, premsa, difusió i informació.
Principalment per personal de l'Administració local i del territori de Girona.
Inscripció per al personal de l'Administració local
Inscripció per al personal de l'Administració de la Generalitat
Es durà a terme una formació participativa i dinàmica.
Les dinàmiques tindran diferents formats: materials audiovisuals propis (Canvia el conte) i d'altres suports que tracten la igualtat de gènere.
A la vegada, la participació i la reflexió conjunta de tot el grup és imprescindible per facilitar l'escolta i l'intercanvi d'arguments i punts de vista, per tal de provocar un canvi d'actituds per incorporar en la pròpia vida.
La metodologia que proposem facilita una reflexió continuada amb la vida quotidiana i amb les experiències que vivim en el nostre dia a dia.
La finalitat d'aquesta formació és que l'aprenentatge sigui significatiu i transformador per a qui ho estigui realitzant.
Es duran a terme exercicis pràctics que realitzarà l'alumnat, investigant diferents formes comunicatives que tenen lloc en el seu lloc de treball.
Les sessions es realitzaran a través de la plataforma en línia Zoom.
S'enviarà per correu electrònic l'enllaç i clau d'accés a la sessió a les persones admeses.
Llicenciada en Sociologia per la Universitat Autònoma de Barcelona, Màster d'Agent d'Igualtat entre homes i dones en l'àmbit rural a la Universitat de Lleida (2007) i Postgrau de Turisme Cultural a la Universitat Oberta de Catalunya (2007).
Té experiència en l'elaboració de plans d'igualtat interns, de ciutadania i LGBTI a diferents Ajuntaments de Catalunya i altres organismes autònoms.
Actualment és tècnica d'igualtat de l'Ajuntament de Girona.
Ha fet diferents estudis relacionats amb els jocs i les joguines i el sexisme, com un estudi al Museu del Joguet de Catalunya per analitzar la socialització diferenciada a través del joguet.
També duu a terme diferents formacions per incloure la perspectiva de gènere i el llenguatge inclusiu a diferents administracions.
A l'alumnat que assisteixi al 70% de les hores lectives i superi les proves que s'hi estableixi se li expedirà un certificat d'assistència i aprofitament.
La directora de l'Institut Català de les Dones (ICD), Núria Ramon, ha presidit avui l'acte virtual de presentació de la versió facsímil del llibre ''Estudi Feminista'' (1909) de Dolors Monserdà, una de les actuacions més destacades de la commemoració per part del Govern de la Generalitat de l' Any Dolors Monserdà.
Núria Ramon ha anunciat que "totes les biblioteques públiques de Catalunya rebran un exemplar d'aquest facsímil tan important per a la recuperació històrica dels feminismes.
Dolors Monserdà va ser novel·lista i també feminista i estava vinculada als problemes socials del seu temps.
Amb aquesta reedició intentem apropar-nos a qui era realment i visibilitzar el llegat feminista.
Cal fomentar els treballs dedicats a recuperar dones de tots els temps, dones que romanen amagades al gran públic, que el patriarcat ha fet caure en l'oblit".
La poeta Marta Pessarrodona, comissària de l'Any Dolors Monserdà, ha revisat tots els actes que es van celebrar l'any passat en el marc d'aquesta commemoració i ha expressat que gràcies a aquesta feina realitzada " espero que ara Dolors Monserdà sigui visible".
Per la seva banda, Carme Mas, autora de "Dolors Monserdà, la voluntat d'escriure", especialista en aquesta autora i periodista ha exposat que " Estudi feminista s'edita ara donat que Dolors Monserdà volia escriure per ser útil a les dones i la condició de les dones hi era a totes les seves obres narratives.
Va afirmar que la intel·ligència no té sexe en una època on hi havia intel·lectuals que defensaven la inferioritat de les dones.
Amb aquesta reedició hem tret de l'oblit la figura de la Dolors i l'hem de posar en el lloc que li pertoca dins la literatura catalana".
La reedició de l'obra "Estudi Feminista" és una les principals actuacions que es van iniciar en el marc de l' Any Dolors Monserdà per reconèixer aquesta escriptora i periodista feminista en el centenari de la seva mort, ja que la seva obra no es troba a les llibreries.
Al llarg de l'any de la commemoració es van desenvolupar actuacions de reconeixement sobre els eixos del feminisme, l'acció social i la literatura: una exposició itinerant que s'ha incorporat al catàleg de mostres divulgatives de l'Institut Català de les Dones, conferències, un vídeo documental i la campanya a les xarxes socials per divulgar frases de la seva obra i donar a conèixer el seu pensament.
Altres actuacions que avui s'han recordat son la Guia Bibliogràfica de Dolors Monserdà.
El Centre de Documentació Joaquima Almenay i Roca, especialitzat en feminismes i polítiques de gènere, divulga una guia bibliogràfica específica de l'autora, Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya ha inaugurat un vagó vinil·lat amb la figura de Monserdà.
Aquesta sessió té com objectiu principal introduir a les professionals de les oficines d'atenció a les dones al món de les dades obertes en l'Administració pública.
En aquest nou paradigma en el qual les dades cada cop guanyen més pes en la nostra societat, aprendrem a consultar les dades públiques sobre els Serveis d'Informació i Atenció a les Dones i les Oficines de l'ICD, d'una manera dinàmica i pràctica, a través del programa de visualitzacions Power BI i del portal de Dades Obertes de la Generalitat de Catalunya.
A partir d'un cas pràctic, els continguts de la sessió giraran entorn a la consulta, interpretació, visualització i treball amb les dades que actualment tenim disponibles dels Serveis d'Informació i Atenció a les Dones i Oficines al web de l'ICD i al web de Dades Obertes de la Generalitat de Catalunya.
Formació en línia a través de Zoom
Professionals dels SIAD i Oficines de l'ICD (amb contracte programa).
10:00-10:20: Introducció: que són i per a que serveixen les dades obertes?
10:20-11:00: El treball amb dades
Espai dedicat a l'elaboració i resolució de dubtes.
Es destinaran 30 minuts a aquest espai en el qual en cas de rebre moltes preguntes es respondran les més comunes i la resta es contestaran per e-mail els dies posteriors a la formació.
La sessió es realitzarà a través de la plataforma en línia Zoom.
S'alternarà la presentació de continguts per part de la docent amb una part de resposta a les consultes formulades per les persones participants.
Responsable de l'Observatori de la Igualtat de Gènere.
Les persones participants a la sessió tindrà dret a un certificat d'assistència.
Uns dies abans, s'enviarà per correu electrònic l'enllaç i clau d'accés a la sessió a les persones admeses.