Per a cadascuna de les competències avaluades en la prova de quart d'ESO del 2019, hi ha una pregunta per valorar-ne la dificultat, que es pot respondre en una escala de quatre categories: molt fàcil, fàcil, difícil o molt difícil.
Les dades mostren que les competències lingüístiques són considerades més fàcils que les científiques i que hi ha una forta associació entre la dificultat percebuda i el rendiment objectiu, sobretot en llengua anglesa i matemàtiques.
El 69,9% de l'alumnat considera que la prova de llengua catalana és fàcil o molt fàcil, mentre que la diferència real de puntuació entre l'alumnat que la considera molt fàcil i el que la considera molt difícil és de 10 punts.
El 77,2% de l'alumnat considera que la prova de llengua castellana és fàcil o molt fàcil, mentre que la diferència de puntuació entre el que la considera molt fàcil i molt difícil és de 7,7 punts.
El 61,1% de l'alumnat considera que la prova de llengua anglesa és fàcil o molt fàcil.
L'alumnat que pensa que la prova és molt fàcil obté 34,6 punts més que l'alumnat que la veu molt difícil.
El 35,9% de l'alumnat considera que la prova de competència matemàtica és fàcil o molt fàcil.
L'alumnat que pensa que la prova de matemàtiques és molt fàcil obté 25,4 punts més que l'alumnat que la veu molt difícil.
El 32,8% de l'alumnat considera que la prova de competència cientificotecnològica és fàcil o molt fàcil.
L'alumnat que pensa que la prova és molt fàcil obté 13,7 punts més que l'alumnat que la veu molt difícil.
¿Què passa quan es creuen les dades de percepció de la dificultat de les proves amb els resultats obtinguts tenint en compte la variable gènere?
Doncs que es posen en evidència la força dels estereotips i l'existència de la bretxa de gènere, dada que corroboren els estudis internacionals com PISA.
Les diferències de gènere en comprensió lectora i en matemàtiques són un fet constatat, ja que el mateix patró es repeteix en la majoria d'avaluacions educatives internacionals.
Els nois superen les noies en matemàtiques mentre que les noies superen els nois en comprensió lectora.
Les diferències són menys accentuades en competència científica, tot i que en el conjunt dels països de l'OCDE els nois mostren un avantatge significatiu respecte a les noies.
Aquesta bretxa de gènere tendeix a reduir-se al llarg de les diferents avaluacions de PISA (2009, 2012, 2015).
Vegeu-ne un resum als Quaderns d'avaluació.
A la prova de quart d'ESO 2019, els nois consideren més difícils totes les matèries lingüístiques, mentre que les noies hi consideren les científiques, amb diferències que poden sobrepassar els 10 punts.
Les diferències reals de puntuació, en canvi, no superen mai els 5.
És de destacar que les diferències reals en competència cientificotecnològica no arriben a 1 punt (0,8) i que són favorables a les noies.
PISA evidencia que els estudiants que tenen baixos nivells d'autoconfiança i d'autoeficàcia i alts nivells d'ansietat en matemàtiques i ciències obtenen un pitjor rendiment que els alumnes que tenen confiança en la seva habilitat per resoldre tasques matemàtiques i científiques.
Les dades de l'avaluació de quart d'ESO mostren que aquesta evidència no s'observa quan es té en compte la variable de gènere.
La bretxa de gènere que existeix en les mentalitats no es correspon amb els resultats reals de l'avaluació de quart d'ESO 2019.
Font: CSASE, Quaderns d'avaluació, 43, abril 2019