Amb el nom d'efecte 2000 es coneix la disfunció que pot afectar els sistemes d'informació, els aparells i els equipaments, així com els sistemes generals i de telecomunicacions dotats de microprocessadors sensibles a la data, que en perjudicarà l'adequat funcionament quan es passi de l'any 1999 al 2000 i, especialment, durant els primers dies de l'any 2000.
D'acord amb això, l'anomenat efecte 2000 pot tenir una incidència en l'àmbit dels centres, serveis i establiments sanitaris, sociosanitaris i de salut pública, ja sigui per causes endògenes o exògenes, que eventualment podria menyscabar-ne el correcte funcionament en les dates crítiques.
Per tal d'evitar o minimitzar els riscos que puguin derivar-se de l'anomenat efecte 2000, tant pel que fa als pacients i als usuaris d'aquests centres, serveis i establiments, com als mateixos professionals i la resta del personal que hi presten serveis, el Departament de Sanitat i Seguretat Social i els organismes que en depenen, conjuntament amb les organitzacions patronals del sector sanitari i de les empreses proveïdores o subministradores d'aparells i d'equipaments mèdics, han impulsat de mutu acord un ampli ventall de mesures dirigides a establir pautes i consensuar estratègies d'actuació amb les entitats proveïdores de serveis sanitaris i els restants agents implicats, i a fer-ne el seguiment conjuntament.
Entre aquestes mesures destaca la promulgació pel Govern de la Generalitat del Decret 140/1999, de 18 de maig, pel qual s'estableixen normes per a la prevenció dels riscos derivats de l'anomenat efecte 2000 en l'àmbit dels centres, serveis i establiments de protecció de la salut i d'atenció sanitària i sociosanitària públics o de cobertura pública i privats de Catalunya (DOGC núm. 2895, de 25.5.1999), en virtut del qual es preveu que els centres, serveis i establiments esmentats han d'elaborar un pla d'acció per a la prevenció integral dels riscos de referència, l'execució del qual s'ha d'acreditar davant el Departament de Sanitat i Seguretat Social mitjançant la certificació oportuna.
Així mateix, i amb l'objectiu d'aprofundir en les accions endegades per a la prevenció de les possibles repercussions de l'efecte 2000, escau ara adoptar un seguit de mesures complementàries que permetin, entre d'altres objectius, assegurar la disponibilitat de mitjans personals, tècnics i estructurals addicionals en els diferents nivells del sistema sanitari identificats com de major risc i/o impacte per als pacients, i la coordinació operativa de tots els recursos assistencials mitjançant el Pla integral d'urgències de Catalunya, com també l'establiment de dispositius excepcionals en l'àmbit de l'Administració del sistema sanitari a Catalunya, tant central com territorial, tot això per tal de fer front eficaçment a les contingències que puguin esdevenir en les dates crítiques i garantir en tot moment una adequada atenció sanitària i sociosanitària a la població.
Per tot això, a l'empara de les facultats conferides per l'article 61 de la Llei 13/1989, de 14 de desembre, d'organització, procediment i règim jurídic de l'Administració de la Generalitat de Catalunya, en relació amb el que preveu el capítol 5 del títol 1 de la Llei 14/1986, de 25 d'abril, general de sanitat, escoltades les corporacions i entitats a què es refereix l'article 64 de l'esmentada Llei 13/1989, de 14 de desembre, i amb la deliberació prèvia del Govern,
En virtut d'aquest Decret s'estableixen mesures complementàries per prevenir i minimitzar l'anomenat efecte 2000 en l'àmbit del sistema sanitari a Catalunya.
2.1 Les mesures objecte d'aquest Decret abasten els nivells assistencials i els agents següents:
a) Nivell domiciliari, per a malalts que utilitzin aparells o equipaments mèdics, implantables o no.
b) Nivell hospitalari, en tot l'abast de la xarxa pública i de cobertura pública o privada independentment de la seva classificació des del punt de vista assistencial, i els restants centres, serveis i establiments sanitaris, sociosanitaris o de salut mental, si s'escau.
c) Serveis de coordinació d'urgències i emergències mèdiques i transport sanitari.
d) Pla integral d'urgències de Catalunya.
e) Administració del sistema sanitari a Catalunya, en l'àmbit central i territorial.
f) Empreses proveïdores o subministradores d'aparells i equipaments mèdics o sistemes d'informació, serveis generals o sistemes de telecomunicació dels centres, serveis i establiments de protecció de la salut i d'atenció sanitària o sociosanitària.
2.2 Aquestes mesures han de tenir incidència en les dates crítiques següents: del 31 de desembre de 1999 al 7 de gener de 2000, ambdós inclosos, i el 29 de febrer de 2000 i, en especial, la nit del 31 de desembre de 1999 a l'1 de gener de 2000.
3.1 Els centres, serveis i establiments sanitaris, sociosanitaris o de salut mental que tinguin al seu càrrec l'atenció de malalts en règim domiciliari que utilitzen aparells o equipaments mèdics, implantables o no, susceptibles de veure's perjudicats en el seu funcionament com a conseqüència de l'anomenat efecte 2000 han d'elaborar un pla d'actuació per tal de prevenir i minimitzar-ne els riscos de contingència.
3.2 Aquest pla d'actuació ha de contenir les previsions següents:
La identificació dels pacients amb més risc clínic de patir possibles conseqüències per la discontinuïtat temporal en el funcionament dels aparells.
L'ingrés hospitalari dels malalts més complexos i amb un estat de salut més precari.
El disseny d'un dispositiu assistencial que permeti donar resposta a les contingències que es puguin produir.
L'establiment d'un accés telefònic per a consultes, i la identificació de les persones qualificades que han de donar-hi resposta.
L'adequada informació dels pacients, que ha d'incloure les pautes d'actuació que cal seguir en el cas de contingència.
4.1 Els centres i establiments hospitalaris i els restants centres, serveis i establiments sanitaris, sociosanitaris o de salut mental que desenvolupin la seva activitat assistencial durant les dates crítiques han de garantir la disponibilitat de recursos humans, tècnics i estructurals, així com de subministraments (estocs), que permetin afrontar eficaçment les incidències que puguin esdevenir.
Aquests recursos humans —tant pel que fa al personal sanitari com no sanitari—, tècnics, estructurals i de subministraments han de ser adequats a la dimensió del centre, a la complexitat de la patologia atesa i a les característiques pròpies dels equipaments i els sistemes utilitzats, com també a la mateixa evolució dels esdeveniments en el decurs de les dates crítiques a què es refereix l'article 2.2.
4.2 Els serveis i unitats assistencials considerats de major risc són els següents:
Serveis d'anestèsia i reanimació.
Sales d'operacions i sales de parts.
Unitats de cures intensives (neonatològiques, pediàtriques, d'adults o d'especialitats concretes) i coronàries.
En aquests serveis i unitats, com també en els serveis o unitats d'internament, cal assegurar la disponibilitat, ja sigui en presència física o mitjançant localització, de recursos humans suficients, tant pel que fa al personal sanitari com no sanitari, per tal de fer front a les situacions de contingència que puguin produir-se i, molt especialment, en els serveis o unitats d'urgència, d'admissions, d'informació i atenció al públic i de manteniment, en els quals la disponibilitat de recursos humans ha de ser superior a la dotació d'efectius habitual d'un dia feiner.
4.3 Atès que els aparells i els equipaments mèdics considerats d'alt risc no acostumen a ser utilitzats de manera permanent o fora dels horaris habituals de funcionament dels serveis i unitats, ni amb caràcter urgent, els centres i establiments hospitalaris o, si s'escau, els restants centres, serveis i establiments sanitaris, sociosanitaris o de salut mental han d'adoptar les mesures necessàries que assegurin que, prèviament a la seva utilització en els malalts, s'ha comprovat el correcte funcionament d'aquests aparells i equipaments en el curs i un cop ultrapassades les dates crítiques.
4.4 Els centres i establiments hospitalaris i, si escau, els restants centres, serveis i establiments sanitaris, sociosanitaris o de salut mental han de constituir un equip de professionals que s'encarregarà de la coordinació d'actuacions en l'àmbit intern per tal de fer front a les contingències que puguin esdevenir en les dates crítiques i, especialment, en les àrees assistencial —mèdica i d'infermeria—, de manteniment i de sistemes d'informació.
Aquest equip ha de tenir un coordinador i portaveu, que la gerència del centre o establiment designarà, i la identitat del qual haurà de comunicar al responsable del Pla integral d'urgències de Catalunya, el qual mantindrà la interlocució permanent amb els efectius del Pla esmentat i amb el dispositiu excepcional a què es refereix l'article 7.2, si s'escau.
4.5 Els centres i establiments hospitalaris i, si escau, els restants centres, serveis i establiments sanitaris, sociosanitaris o de salut mental han d'establir els dispositius que siguin adients per tal de donar resposta adequada a les necessitats d'informació dels usuaris i a les consultes puntuals que es puguin plantejar durant les dates crítiques i en els dies anteriors.
Coordinació d'urgències i emergències mèdiques i transport sanitari
5.1 Els serveis de coordinació d'urgències i emergències mèdiques i les empreses de transport sanitari, sota la supervisió del responsable del Pla integral d'urgències de Catalunya, han d'establir mecanismes de monitorització i d'alerta davant l'aparició de contingències que requereixin una actuació immediata, com també els pertinents mecanismes de seguretat en les comunicacions.
A aquests efectes, s'ha de constituir una xarxa de portaveus dels diferents serveis i dispositius que assegurin una interlocució permanent i una coordinació efectiva.
5.2 Durant les dates crítiques, en aquests serveis i empreses cal assegurar la disponibilitat de recursos humans, tècnics, estructurals i de subministraments en els mateixos termes que estableix l'article 4 i, en particular, l'apartat 4.2 in fine.
Pla integral d'urgències de Catalunya
6.1 Correspon al Pla integral d'urgències de Catalunya l'exercici de les funcions de coordinació operativa, suport i informació permanents dels diferents nivells i recursos assistencials del sistema sanitari català durant les dates crítiques, com també fer el seguiment en l'àmbit d'aquest sistema de les contingències que puguin esdevenir com a conseqüència de l'anomenat efecte 2000, auxiliat pels dispositius excepcionals que preveu l'article 7.2, si escau.
A aquests efectes, ha de mantenir en tot moment la interlocució amb els equips a què es refereix l'article 4.4 i, si s'escau, amb el Centre de Coordinació Operativa de Catalunya (CECAT) i amb les restants autoritats i òrgans de l'estructura operativa de protecció civil, i rebrà les instruccions oportunes del dispositiu excepcional que preveu l'article 7.1, si escau.
6.2 El responsable del Pla i els col·laboradors que aquest designi s'han d'ubicar durant les dates crítiques en la seu de l'empresa pública Sistema d'Emergències Mèdiques, SA (SEMSA), on disposaran de línies telefòniques específiques i sistemes alternatius de comunicació per a l'adequat desenvolupament de les seves funcions.
Administració del sistema sanitari a Catalunya
7.1 En l'àmbit dels serveis centrals del Departament de Sanitat i Seguretat Social s'ha de constituir un dispositiu excepcional, coordinat pel/per la director/a del Servei Català de la Salut, i integrat així mateix pel/per la director/a de l'Àrea Sanitària del Servei Català de la Salut, el/la director/a de l'Àrea Tècnica del Servei Català de la Salut, el/la directora/a general de Recursos Sanitaris, el/la director/a de l'Agència d'Avaluació de Tecnologia i Recerca Mèdiques, el/la gerent de l'Institut Català de la Salut, el/la director/a general de la Unió Catalana d'Hospitals (UCH), el/la director/a general del Consorci Hospitalari de Catalunya (CHC), el/la gerent de l'Agrupació Catalana d'Establiments Sanitaris (ACES), el/la gerent de l'Associació Catalana d'Institucions Concertades d'Assistència Pública en Salut Mental (ACSAM) i el/la vicepresident/a de la Federació Nacional d'Empreses d'Instrumentació Científica, Mèdica, Tècnica i Dental-FENIN Catalunya, o les persones que aquests designin.
Aquest dispositiu excepcional, que serà operatiu durant les dates crítiques, s'encarregarà de donar les instruccions de caràcter estratègic que escaiguin al Pla integral d'urgències de Catalunya per al millor exercici de les seves funcions, i d'activar, a iniciativa del responsable d'aquest Pla, els dispositius excepcionals de les regions sanitàries, si les circumstàncies així ho requereixen, i actuarà com a interlocutor del Departament de Sanitat i Seguretat Social davant les autoritats i els òrgans competents en matèria de protecció civil pel que fa als aspectes estratègics.
7.2 Així mateix, en l'àmbit de cadascuna de les regions sanitàries del Servei Català de la Salut s'ha de constituir un dispositiu excepcional, integrat per les persones que designi el gerent, per tal d'auxiliar el Pla integral d'urgències de Catalunya en el desenvolupament de les seves funcions en l'àmbit territorial respectiu.
Aquest dispositiu excepcional, que serà operatiu durant les dates crítiques, s'ha d'ubicar en el centre coordinador d'urgències i emergències mèdiques de la regió o, si hi manca, en el centre hospitalari de la regió que sigui més adient.
7.3 Els dispositius excepcionals previstos als apartats anteriors han d'establir els sistemes alternatius de comunicació que assegurin en tot moment l'accessibilitat i disponibilitat d'aquests dispositius.
Les empreses proveïdores o subministradores (fabricants, distribuïdors o mantenidors) d'aparells i equipaments mèdics o sistemes d'informació, serveis generals o sistemes de telecomunicació dels centres, serveis i establiments de protecció de la salut i d'atenció sanitària o sociosanitària han de comptar amb un pla d'actuació per tal de prevenir i minimitzar els riscos de contingència que puguin esdevenir en els seus productes i serveis com a conseqüència de l'anomenat efecte 2000.
En aquest pla d'actuació s'ha de preveure l'establiment d'un dispositiu de fàcil accés, dotat de personal qualificat per atendre les consultes telefòniques dels professionals dels centres, serveis i establiments esmentats o dels pacients assistits domiciliàriament o amb dispositius implantats, si s'escau, durant les dates crítiques, i comptar amb la disponibilitat de tècnics especialistes capaços de resoldre eficaçment les contingències que es puguin produir en aquestes dates.
Col·laboració en l'àmbit del sistema sanitari
Els centres, serveis i establiments sanitaris, sociosanitaris o de salut pública, els serveis coordinadors d'urgències i emergències mèdiques, les empreses de transport sanitari i, si s'escau, els restants recursos assistencials del sistema sanitari, qualsevol que sigui la seva naturalesa o titularitat, facilitaran la informació que els sigui demanada pels responsables del Pla integral d'urgències de Catalunya i pels dispositius excepcionals que preveu l'article 7, i hauran de col·laborar en el desenvolupament de les seves comeses d'acord amb els principis de lleialtat i cooperació mútues, per tal de garantir en tot moment una adequada atenció a les necessitats assistencials de la població.
Així mateix, els responsables dels equips a què es refereix l'article 4.4 podran demanar la informació que precisin al Pla integral d'urgències de Catalunya.
Mesures per a les dades posteriors a les crítiques
Atès que no es pot descartar que es produeixin incidències a conseqüència de l'anomenat efecte 2000 en l'àmbit dels centres, serveis i establiments de protecció de la salut i d'atenció sanitària o sociosanitària un cop ultrapassades les dates crítiques, aquests han de mantenir un nivell d'alerta adequat que permeti afrontar eficaçment les contingències que puguin esdevenir-se, reduir els riscos potencials per als malalts i assegurar el correcte funcionament dels aparells i els equipaments mèdics i els sistemes d'informació, els serveis generals i els sistemes de telecomunicacions dels centres, serveis i establiments esmentats al llarg de tot l'any 2000.
—1 S'autoritza el conseller de Sanitat i Seguretat Social per dictar les disposicions i adoptar les mesures necessàries per al desenvolupament i l'execució del que estableix aquest Decret.
—2 El present Decret entrarà en vigor l'endemà de la seva publicació al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.