La Setmana Mundial se centra enguany en l'impacte de l'alimentació infantil en el medi ambient i el canvi climàtic
Amb motiu de la Setmana Mundial de la Lactància Materna que es celebrarà des del primer d'agost fins al dia 7, l'Agència de Salut Pública de Catalunya (ASPCAT) s'adhereix al lema d'enguany " Donar suport a la lactància materna contribueix a un planeta més saludable ", proclamat per l'Aliança Mundial pro-Lactància Materna (WABA), entitat que treballa conjuntament amb l'OMS i UNICEF i que coordina cada any aquesta celebració de seguiment en més de 170 països.
Aquest any es centrarà en l'impacte de l'alimentació infantil en el medi ambient i el canvi climàtic, destacant la importància de protegir, promoure i donar suport a la lactància materna per a la salut deles persones i del planeta.
La lactància materna és un acte natural i ecològic perquè es produeix i es lliura al consumidor sense contaminació.
La llet materna és un recurs renovable, gratuït, no necessita embalatge, ni produeix residus, no genera gasos d'efecte hivernacle (GEH) i la seva petjada hídrica és totalment insignificant i contribueix a la seguretat i sobirania alimentària i de l'aigua.
La lactància materna és primordial per al vincle del nadó i té una profunda connexió per al benefici del planeta, del seu ecosistema natural.
És, també, una decisió climàticament intel·ligent i ambientalment verda i segura.
És una pràctica òptima i sostenible d'alimentació infantil que protegeix la salut i la vida humana, així com la biodiversitat del nostre planeta.
Per altra banda, els succedanis de la llet materna artificials, industrialitzats, ultraprocessats i cars, passen factura a la terra i al planeta, tenen un impacte negatiu en el medi ambient durant la fabricació, processament i transport dels ingredients.
La producció d'aquests elements artificials contribueix a les emissions de GEH que causen l'escalfament global i els canvis climàtics.
Això equival a prop de 7.000 milions de quilòmetres per un vehicle de passatgers mitjà o 1,03 milions de tones de residus enviats als dipòsits.
Altrament, per produir un Kg de llet maternitzada artificial en pols, s'utilitzen més de 4.700 litres d'aigua, un impacte negatiu sobre un recurs essencial.
Les granges industrials de productes lactis amenacen la biodiversitat amb la gran quantitat de residus que acompanyen la producció i comprometen el subministrament d'aigua, contaminant els rius i mars amb productes químics nocius, inclosos els pesticides.
La fabricació d'aliments infantils ultraprocessats utilitza recursos com llauna i plàstic per als seus envasos, pots, biberons i tetines, produint deixalles que acaben en abocadors, contaminant encara més el nostre medi ambient.
A més, la lactància materna contribueix a la lluita per a la reducció de la pobresa, ja que ofereix protecció als nadons més vulnerables, les seves mares i les seves famílies que pateixen més l'efecte del canvi climàtic.
El manteniment sostenible de la lactància materna aborda les desigualtats.
És un excel·lent exemple de les profundes connexions entre la salut humana i els ecosistemes de la naturalesa.
Al promoure i donar suport a les mares perquè puguin alletar, també es protegeix la vida, salut, aire, aigua, terra i planeta.
La lactància materna és part d'una economia circular que es basa en cicles biològics que es regeneren.
A l'actual crisi per Covid-19, l'OMS recomana la lactància materna com a protectora contra la morbiditat i la mort neonatal i durant la infància.
L'efecte protector és particularment fort front les malalties infeccioses que es prevenen mitjançant la transferència directa d'anticossos i altres factors antiinfecciosos i la memòria immunològica duradora.
UNICEF, té en compte els beneficis de la lactància materna i l'escassa rellevància de la llet materna en el context de la transmissió d'altres virus respiratoris, la mare podrà seguir alletant amb les mesures higiènic-sanitàries corresponents.
Cal ressaltar també el reforç del vincle mare-fill tan important en aquests moments de crisi.
Així mateix, l'alletament matern garanteix seguretat alimentària als nadons i infants, particularment durant les crisis, emergències com a les situacions de pandèmia i desastres relacionats amb el clima.
En aquest sentit les guies que s'han elaborat des del Departament de Salut i CatSalut amb les Societats Científiques basades en l'evidència científica descrita i estudis més actuals recullen la lactància materna com la idònia també en temps de COVID-19.
Promoció de la Lactància Materna des de l'Agència de Salut Pública de Catalunya
En moments com l'actual, cal oferir recursos, recolzar les famílies i donar suport a les dones que alleten, facilitant que els professionals sanitaris es formin en el maneig dels problemes i de les situacions especials d'acord amb l'evidència disponible i aportar eines que els ajudin en la seva tasca, per això, cada any l'ASPCAT, conjuntament amb les societats científiques i les entitats de promoció de la lactància materna, organitza dos cursos d'actualització en Lactància Materna per al voltant de 150 professionals, tant de l'àmbit hospitalari com de l'atenció primària, relacionats amb la salut de les mares i nadons.
Davant de la ingent demanda d'aquesta formació s'ha treballat en la creació d'una oferta formativa online, de la que s'està realitzant l'edició pilot, i a la que podran accedir fins a 500 professionals per a cadascuna de les dues edicions anuals que es posaran en marxa a partir de 2020.
Així mateix, per tal de fomentar el manteniment de la lactància, des de l'ASPCAT es du a terme la difusió de pautes per facilitar la continuació de la lactància materna a les llars d'infants mitjançant el fulletó "L'alletament matern a les escoles bressol".
Segons l'ESCA, les dades de prevalença de Lactància Materna a 2019 són del 80,9% a l'inici i del 56,3% durant 6 mesos o més.