projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El projecte GPP2020, de promoció de la contractació pública verda en suport dels objectius 2020, té per finalitat augmentar significativament la implantació de la contractació pública verda en els països inclosos en el projecte, especialment en aspectes relacionats amb l'energia, per així avançar cap als objectius de l'estratègia Europea 2020.
Aquest projecte, en el qual participen 9 països de l'UE i que està cofinançat pel Programa Intelligent Energy Europa de la Comissió Europea, es va iniciar l'1 de maig de 2013, tindrà durada fins el 30 d'abril de 2016 i compta amb un consorci de 18 socis i amb un pressupost de 1,8 Milions d'euros.
A curt termini, el projecte servirà per intervenir i incorporar criteris ambientals i d'eficiència energètica en com a mínim 12 ofertes de contractació pública dels departament de compres de les organitzacions que participen en el projecte.
D'altra banda, es pretén que el projecte enforteixi les bases per aplicar la Compra i Contractació Pública Verda (CCPV) en el futur, per això el programa de treball inclou seminaris de capacitació, de formació de formadors, i la prestació dels serveis de suport a cadascun dels països participants.
Estructura i objectius del projecte
La coordinació del projecte va a càrrec de l'organització ICLEI - Governs Locals per a la Sostenibilitat ( http://www.iclei.org/ ), i els països participants són Alemanya, Suècia, Croàcia, Itàlia, Àustria, Portugal, Eslovènia, Holanda i Catalunya.
Cada país compta amb dos tipus principals de socis:
Les activitats previstes en el projecte són diferents per als diferents tipus de soci, de manera que el soci comprador haurà de:
Tasques previstes en el projecte
Les tasques previstes en el projecte GPP 2020 s'estructuren en sis blocs:
La realització d'aquestes tasques ha de permetre assolir els objectius del projecte, d'augmentar les habilitats i les capacitats per aplicar els criteris de CPV per a productes relacionats amb l'energia, i a llarg termini, crear la capacitació nacional i regional per assolir aquests objectius amb programes i una estructura permanent de suport a la CCPV – amb serveis d'assistència tècnica, eines, models de plecs i butlletins de notícies.
Així doncs, el projecte GPP2020 proporcionarà la possibilitat d'intercanviar experiències i idees a nivell europeu, amb oportunitats d'intercanvi entre equips de compra, estructures i programes de suport.
Durant els 6 primers mesos de projecte es desenvoluparan i posaran a punt els continguts dels diversos blocs, i el projecte serà completament operatiu a partir del 2014.
Per saber-ne més: Montserrat Farriol
Ecodisseny i compra pública ambientalitzada
L'Institut de Ciència i Tecnologia Ambientals (ICTA) de la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB) coordina el projecte ENTITLE amb la col·laboració de 8 universitats, 2 ONG i 1 PIME.
El projecte està finançat pel 7è Programa marc de la Unió Europea, dins del programa PEOPLE-Marie Curie Initial Training Networks, està dotat amb més de 3.500.000 euros i té una durada de 4 anys.
L'objectiu d'ENTITLE és capacitar 18 investigadors (predoctorals i postdoctorals), provinents de diverses disciplines, en ecologia política, les arrels de la qual radiquen en els conflictes socials derivats de l'accés i l'ús dels recursos ambientals.
Els problemes ambientals són en essència problemes polítics que generen discussió en relació amb les diverses alternatives de futur.
L'ecologia política critica les explicacions apolítiques dels problemes ambientals i busca tornar a donar la dimensió política al debat social entorn les respostes als problemes ambientals.
La recerca que duran a terme aquests 18 investigadors té com a objectiu incidir en l'actuació i la política pública, contribuint progressivament al canvi social.
Els resultats dels treballs es publicaran com a accions o informes dirigits a les organitzacions de les societats civils i als actors polítics.
El projecte ENTITLE està ja plenament operatiu i és consultable a través del web del projecte a més de la informació sobre els seminaris i cursos que s'hi organitzaran en els propers anys.
Algunes de les properes propostes són la presentació del documental Toxic Amazon de Felipe Milanez al Palau Alòs (Sant Pere més Baix, 55, Barcelona) el 5 de juny a les 19.30 hores i la conferència " Critical physical geography: an application on river restoration ", a càrrec de la doctora Rebecca Lave, de la Indiana University a les instal·lacions de l'ICTA, (sala de Graus de la Facultat de Ciències de la UAB) el mateix dia a les 14.30 hores.
Durant el mes de juliol, entre els dies 6 i 14, es durà a terme la primera escola d'estiu de la xarxa a Syros, Grècia, sota el títol Commons, Conflicts and Disasters i inclourà el col·loqui públic Ecology in Times of Crisis, amb la participació del professor Joan Martínez Alier i la professora Stefania Barca, de la Universidade de Coimbra, Portugal.
Els cursos de formació i les escoles d'estiu són activitats obertes només als membres de la xarxa, però tot el material serà accessible de manera gratuïta al web del projecte després de realitzar les activitats.
Per saber-ne més: Montserrat Farriol
Metodologies per a la incorporació de la sostenibilitat en la pràctica docent, Metodologies d'avaluació dels programes d'educació per a la sostenibilitat
L'Observatori del Paisatge ha creat un nou web en forma de dossier digital dedicat als paisatges industrials.
El dossier se centra en els paisatges sorgits a partir de la revolució industrial, formats tant per les àrees fabrils en si com per les noves vies de comunicació, les colònies d'habitatges o les infraestructures relacionades.
La principal novetat respecte als dossiers anteriors és la incorporació d'una aplicació interactiva que permet descobrir exemples de paisatges industrials de Catalunya classificats en quatre tipologies: colònies de riu, paisatges industrials urbans, paisatges de la mineria i paisatges de l'energia hidroelèctrica.
L'aplicació permet navegar per una representació interactiva dels principals elements que caracteritzen aquests paisatges, il·lustrats a més amb nombroses fotografies.
La resta del dossier incorpora un extens recull sobre recursos dels paisatges industrials a Internet –classificats territorialment i per categories: informació general, museus i patrimoni museïtzat, iniciatives, entitats i organismes i itineraris-, un apartat sobre la bibliografia bàsica de la qüestió i un recull de notícies a partir de la selecció de l'hemeroteca digital de l'Observatori.
Com la resta de dossiers de l'Observatori, està disponible íntegrament en català, castellà, anglès i francès.
El passat 12 de febrer es va crear l'Associació Europea d'Innovació (EIP), amb l'objectiu d'examinar com la Unió Europea (UE) pot innovar per millora l'eficiència de recursos i la recuperació de materials per reutilitzar-los, en lloc de confiar en materials generats de nou.
L'EIP és una coalició de ministeris governamentals, instituts de recerca i empreses que s'ha compromès a unir recursos, i tindrà com a objectiu, entre altres activitats, portar a terme com a mínim 10 accions pilot innovadores –com ara plans pilot per explorar, explotar, processar, recopilar i reciclar- i trobar substitutius per almenys tres aplicacions de matèries primeres crítiques.
L'EIP s'ha establert en el marc de la Unió per a la Innovació, un marc de recerca i desenvolupament per ajudar a l'UE a assolir els seus objectius estratègics de l'Estratègia Europa 2020.
L'EIP és un projecte conjunt de les direccions generals relacionades amb el medi ambient, l'empresa i la recerca.
Per saber-ne més: Yolanda Morcillo
El Programa Habitat d'Assentaments Urbans de Nacions Unides, UN-HABITAT, felicita el Departament de Territori i Sostenibilitat pel desenvolupament del projecte "Ciutat, Territori i Paisatge".
El projecte "Ciutat, Territori i Paisatge" és un projecte de recerca i innovació pedagògica en matèria de paisatge, que va ser realitzat de manera conjunta pels Departaments de Territori i Sostenibilitat i el Departament d'Educació de la Generalitat de Catalunya, i l'Observatori del Paisatge de Catalunya.
El projecte "Ciutat, Territori i Paisatge", està adreçat als estudiants de secundària, i proporciona material didàctic i guies pedagògiques pel coneixement dels Paisatges de Catalunya.
Els materials del projecte han estat utilitzats per més de 450.000 alumnes de les escoles públiques de Catalunya en el curs escolar 2008-2009.
Al nostre butlletí vàrem publicar la notícia quan el projecte "Ciutat, Territori i Paisatge", va ser premiat amb una menció especial del Jurat del Premi Europeu del Paisatge 2011 del Consell d'Europa.
La nova xarxa d'autobusos d'altes prestacions exprés.cat es caracteritza per la unificació de la imatge, l'ús de vehicles accessibles, còmodes, sostenibles, millores en la informació, la seva alta freqüència, velocitat comercial alta i informació en temps real.
Actualment, hi ha implantades 4 línies a al demarcació de Barcelona.
Aquestes 4 primeres línies presenten les millores següents:
D'una banda s'ha millorat la informació estàtica, incorporant també la imatge identificativa de la xarxa de bus exprés, tant en els rètols de la parada com en els tríptics.
Una de les millores que més directament reverteix en l'usuari és la informació en temps real.
Aquest utilitat s'ha pogut implementar de manera directa gràcies a l'avançat sistema de gestió i ajuda a l'explotació (SAE) de recursos compartits que utilitza un nombre molt elevat d'operadors i que, des de fa més de 10 anys, normalitza la informació associada al transport públic en temps real, ja que dóna l'oportunitat d'identificar i gestionar els punts de correspondència entre línies i modes.
Pel que fa a la informació dinàmica, s'han posat displays a l'interior dels vehicles, que informen de la propera parada i també s'ha posat panells d'informació dinàmica a les principals parades de la línia.
Un dels darrers elements situats a les parades dels autobusos i que recull part d'aquesta informació de gestió esmentada.
La parada solar d'autobús (PSI) s'alimenta exclusivament d'energia solar, té autonomia energètica garantida i funciona 24 hores 365 dies/any.
La PSI ofereix el temps de pas per parada de l'autobús, així com les possibles incidències de la xarxa de transport públic.
Redactat per: Marga Torre i Maria José del Blanco
Per saber-ne més: Cristina Pou i Maria José del Blanco
Al CIMNE es van proposar canviar la imatge de la web per aconseguir:
Per assolir aquests objectius es va crear un grup de treball format per dissenyadors, personal tècnic i directiu que durant un temps van anar analitzant l'estructura i el contingut i, a més, van tornar a dissenyar les eines de construcció de la web per tenir-la en una data determinada.
Es va actuar principalment als camps següents:
L'anterior pàgina web tenia molta informació acumulada al llarg del temps a la seva pàgina principal, la informació estava desendreçada i era excessiva a primer cop d'ull.
L'objectiu era endreçar-la, completar-la, estructurar-la i mostrar una imatge d'entrada clara que manifestés poques coses en primera instància i que emfatitzés els esdeveniments més importants.
Un dels objectius era permetre que aquests contingut sigui dinàmic i s'actualitzi freqüentment.
I permetre a la vegada poder trobar a la web tota l'estructura de CIMNE i totes les activitats que s'estan duent a terme en un moment determinat.
Millora de l'estructura de continguts:
D'altra banda, el que es volia provar era l'eina emprada, fraktalis,( www.fraktalis.com ) emprant la web com a taula de proves per fer-hi millores.
De fet, arran dels treballs fets en el desenvolupament d'aquesta web, ens ha permès lliurar una nova versió que té moltes millores en relació amb l'anterior.
Fraktalis és una plataforma de col·laboració que permet crear espais virtuals per reflectir a la web l'estructura d'una organització.
Mitjançant l'ús d'aquesta eina tractem de crear una xarxa interna d'espais web en què cada part del CIMNE reflectida pugui anar gestionant i actualitzant les seves dades.
Un cop a dins de la intranet (mitjançant un usuari/clau) podem accedir als menús d'administració que permeten fer aquestes tasques.
D'acord amb això, l'objectiu és poder tenir tota l'estructura del CIMNE a la web i després, des de la intranet del sistema, que cada administrador de l'espai corresponent pugui gestionar les seves dades.
Una ullada ràpida de la web ens permet observar els apartats següents:
Una altra tasca era incloure vídeos i publicacions que s'anaven recopilant i no tenien un espai definit a la web antiga.
Per assolir aquest objectiu s'han habilitat dues zones de vídeo library i altra d'específica amb el catàleg que s'edita cada cert temps.
Més endavant, però no menys important, hi ha la pàgina de transferència tecnològica.
En aquest apartat, hi apareixerà, per una banda, la llista dels productes ja consolidats que han sorgit dels projectes de recerca, les empreses Spin Off creades al voltant de CIMNE i, finalment, una llista de socis tecnològics que han participat en algun dels seus projectes.
Finalment, hi ha la llista de les societats científiques en què el CIMNE participa, alguna de les quals es va crear a instància del CIMNE.
La web nova ha servit, indirectament, per millorar l'eina fraktalis, però fonamentalment ha contribuït a millorar la imatge i a donar més visibilitat sobre totes les activitats que s'hi fan.
El canvi climàtic afectarà Europa de diferents maneres.
Per donar una visió general del repte que suposarà per a les ciutats europees l'adaptació a aquest canvi, l'Agència Europea del Medi Ambient (European Environment Agency, EEA) ha publicat tot un seguit de mapes interactius detallats que permeten que l'usuari explori les dades de més de cinc-centes ciutats de tot Europa.
S'espera que el canvi climàtic faci augmentar la freqüència i la intensitat de les inundacions fluvials, així com dels episodis de temperatures extremes a moltes parts del continent.
Si, per exemple, les pluges intenses fessin que els rius cresquessin un metre, quines ciutats europees tindrien més risc d'inundació?
O, durant una onada de calor, quines són les ciutats que podrien proporcionar-hi un cert alleujament per disposar d'àrees verdes extenses?
I quins dissenys urbans, en canvi, agreujarien els efectes de l'onada de calor?
En suma, quina és la capacitat de les ciutats europees per adaptar-se al canvi futur i gestionar-ne els impactes?
L'informe de l'EEA "Urban adaptation to climate change in Europe", de lectura molt recomanable, intenta proporcionar respostes inicials a preguntes com les formulades abans.
Estudi "Urban adaptation to climate change in Europe": increment i decrement de fenòmens meteorològics lligats al canvi climàtic, en diferents zones del continent.
Molts dels mapes que apareixen a la publicació, a més, ara són accessibles a través del servei interactiu d'informació Eye on Earth, on l'usuari pot copsar ràpidament quins són els reptes adaptatius que hauran d'assumir les ciutats europees en el futur.
Per exemple, tot seguit es mostra una imatge del mapa sobre vulnerabilitat a onades de calor:
En aquest mapa hi apareixen tres capes principals d'informació: el percentatge d'àrees verdes i blaves que podrien proporcionar alleujament durant una onada de calor; la densitat de població a cada zona urbana, directament relacionada amb factors com la disponibilitat de zones verdes, el volum edificat i la calor antropogènica, que poden accentuar l'efecte d'illa de calor; i models de projecció climàtica amb el nombre de nits tropicals i dies calorosos, horitzó 2071-2100.
Aquestes noves eines de consulta són només algunes de les moltes que es poden trobar a la plataforma Climate-ADAPT de l'EEA i la Comissió Europea, un banc de dades exhaustiu sobre l'adaptació d'Europa al canvi climàtic.
Adaptació, Observació territorial, ambiental i climatològica.
Observació meteorològica, Previsió.
El dia 26 de setembre d'enguany, l'Oficina Catalana del Canvi Climàtic va presentar, com a soci coordinador, el projecte LIFE MEDACC (Mediterranean Adaptation to Climate Change).
El projecte compta amb tres socis més: el CREAF, l'IRTA i l'Instituto Pirenaico de Ecología del CSIC (IPE), té una durada de cinc anys (juliol 2013-juliol 2018) i un pressupost de 2,9 M€, dels quals 1,45 són elegibles si el projecte rep el vistiplau de la Unió Europea.
La idea de presentació d'aquest projecte va sorgir el mateix dia de la presentació a l'auditori de la Pedrera de l'Adaptació al Canvi Climàtic en l'Ús de l'Aigua (ACCUA), el primer estudi d'adaptació al canvi climàtic en els àmbits de l'agricultura, la gestió forestal i la gestió de l'aigua en 3 conques catalanes: el Siurana, la Tordera i el Fluvià.
La voluntat d'ampliar els treballs desenvolupats en ACCUA a d'altres conques catalanes, la manca de finançament públic per tirar endavant projectes de recerca i la necessitat de situar l'Estratègia Catalana d'Adaptació al Canvi Climàtic (ESCACC) en l'òrbita d'Europa, varen impulsar la decisió de redactar el projecte LIFE MEDACC.
LIFE MEDACC és una continuïtat d'ACCUA a les conques de la Muga, el Ter i el Segre, si bé amb una clara vocació de replicabilitat a d'altres conques mediterrànies i de demostració de la bondat de les mesures d'adaptació plantejades, una bondat que en el cas de l'agricultura i la gestió forestal serà objecte de monitoratge en diverses parcel·les d'estudi.
En l'àmbit de l'aigua, s'aplicaran models de gestió d'embassaments en diversos escenaris futurs.
La presentació d'aquest projecte coincideix, i no pas per casualitat, amb la finalització de la redacció de l'ESCACC, que ha d'aprovar el nostre Govern.
Entre les més de 170 mesures que proposa l'ESCACC per esdevenir menys vulnerables als impactes del canvi climàtic (tant als impactes ja observats com als previstos), n'hi ha una que és especialment significativa com és disposar d'indicadors d'avaluació de les mesures d'adaptació, és a dir, monitorar si les mesures són eficaces davant els impactes.
LIFE MEDACC és la primera concreció d'aquest monitoratge.
Per saber-ne més: Josefa Rosiñol
El compostatge és un procés biològic que transforma els residus orgànics en adob.
Pels seus avantatges, el compostatge juga un paper important en la gestió de residus actual.
Per aconseguir un compost de qualitat i optimitzar el sistema és necessari controlar de forma acurada el procés de compostatge, i especialment els paràmetres més significatius, com la temperatura, el contingut en oxigen, la humitat, la població microbiana, etc.
Actualment, les solucions tècniques per al monitoratge dels paràmetres de procés són força limitades.
Dos dels paràmetres fonamentals, la temperatura i la humitat, es mesuren de forma discreta en punts limitats i en moments concrets, generalment de forma manual i, en el cas de la humitat, mitjançant mostreig i anàlisi.
Alhora, sovint els processos de compostatge es realitzen en recintes tancats (com ara túnels), la qual cosa dificulta més l'accés per a la introducció de les sondes.
El projecte Compoball s'emmarca en el 7è Programa marc de la Unió Europea per a la recerca i reuneix 16 socis de 9 països europeus amb l'objectiu d'aconseguir una tecnologia per monitorar el procés de compostatge que sigui accessible i que pugui ser utilitzada per la indústria europea de compostatge en el futur.
A Catalunya hi participa, a més de l'Agència de Residus de Catalunya, la Universitat Politècnica de Catalunya, l'empresa Innovació i Recerca Industrial i Sostenible, SL (IRIS) i l'Associació de Plantes de Compostatge de Catalunya.
El projecte pretén desenvolupar un sistema telemètric per mesurar la temperatura i la humitat del material de compostatge, en temps real i en diversos punts del procés de producció mitjançant una xarxa de sensors sense fils independents, situats en el si del material, que capturen i envien lectures d'aquests paràmetres a un sistema convencional o específic.
Es preveu que el projecte conclogui l'any 2013.
Redactat per: Marga Torre i Teresa Guerrero
Per saber-ne més: Teresa Guerrero
Recollida i tractament de residus
L'Associació europea per a la innovació sobre l'aigua ( The European Innovation Partnership on Water (EIPW) ) s'ha compromès a aprovar el seu pla estratègic a finals de l'any 2012 i començar a operar a partir de primers de l'any 2013.
La iniciativa, emblemàtica d'Europa 2020, Unió per a la Innovació, va proposar el concepte de cooperació europea en innovació.
A partir d'aquesta iniciativa, la Direcció General de Medi Ambient, en estreta col·laboració amb la Direcció General de Recerca i Innovació i altres direccions generals, van adoptar la proposta de formar l'Associació per a la Innovació Europea sobre l'Aigua, i el 4 de setembre passat va tenir lloc, a Brussel·les, la reunió inaugural The European Innovation Partnership on Water (EIPW).
El mes de maig de 2012, la Comissió Europea va crear l'EIPW.
L'11 de juny, els ministres de medi ambient dels estats membres, el van aprovar.
En el comunicatdel Consell, els ministres van donar suport a la idea de la Comissió de que l'EIPW hauria d'accelerar l'adopció de noves tecnologies i nous processos en la gestió de l'aigua, trencar les barreres per a la innovació i facilitar el desenvolupament de solucions innovadores en el camp de la gestió de l'aigua.
L'EIPW és una plataforma, entre una sèrie d'iniciatives similars, que va començar com a part de la iniciativa emblemàtica Europa 2020, Unió per a la Innovació.
El comissari de Medi Ambient, Janez Potocnik, en un discurs a la Conferència del mes demaig, va dir que l'EIPW estaria orientada al problema i que hauria de definir elsprincipals reptes per als quals es necessiten solucions innovadores.
L'associació haurà de plantejar solucions tant a les amenaces de la qualitat com de la quantitat de l'aigua de la UE.
La incidència i la probabilitat d'inundacions, d'escassetat d'aigua i de sequeres han augmentat a causa del canvi climàtic i altres amenaces ambientals, alhora que la insuficient aigua de qualitat i els problemes potencials sanitaris amenacen la salut pública i la biodiversitat.
Per assolir aquests objectius l'EIPW, ha definit vuit àrees prioritàries per a l'acció:
Un grup de treball concretarà encara més l'abast d'aquestes àrees prioritàries d'acció, tenint en compte una sèrie de criteris, com ara el potencial del ventall de mesures d'innovació, el seu atractiu per als inversors, així com la possibilitat d'impactar en la consciència pública.
El Pla estratègic d'implementació de l'EIPW, que es redactarà a finals de novembre i seràadoptat en la seva propera reunió, el 18 de desembre, s'ocuparà de les accions i criteris d'avaluació de les prioritats, així com de delinear l'estructura de governança per aplicar-lo.
Redactat per: Marga Torre i Enric Velasco
Per saber-ne més: Enric Velasco
Millora de la qualitat hidromorfològica i biològica del medi, Millora de la qualitat de les aigües, Modernització dels regadius