El gènere influeix en les construccions de les identitats individuals d'homes i dones i de les seves pràctiques de vida, de les relacions entre persones concretes, siguin de parella, familiars, d'amistat, laborals o altres i de les estructures socials i les relacions de poder entre homes i dones a la societat.
No hi ha una masculinitat ni una feminitat, sinó moltes maneres de viure-les.
Les construccions del gènere interactuen amb altres variables i poden variar molt amb l'edat, la classe social, l'ètnia, el nivell educatiu, l'orientació sexual i altres.
Quan parlem de perspectiva de gènere i consum, ens referim a analitzar i considerar les particularitats i la forma en què els homes i les dones perceben i reaccionen davant les conductes que impliquen risc i transgressió per oferir programes i actuacions adaptats a les diferents necessitats.
Quan parlem de perspectiva de gènere en el tractament de les addiccions ens referim a garantir l'equitat en l'atenció entre dones i homes, analitzant les particularitats i les necessitats específiques dels uns i dels altres.
Incorporar la perspectiva de gènere en el tractament permet exterioritzar i comprendre millor els diferents patrons i problemes associats al consum i adaptar-hi els programes per millorar-ne l'eficàcia.
I això requereix fer visible el consum de les dones en un àmbit tradicionalment masculí, ja que en analitzar les condicions de vida de les dones implica necessàriament estudiar les realitats dels homes i les complexes relacions que es desenvolupen entre els sexes.
Anàlisi de detecció de necessitats dels i les professionals sociosanitaris de drogues sobre perspectiva de gènere
Estudi sobre opinions i necessitats respecte a la perspectiva de gènere entre una mostra de professionals de la Xarxa d'Atenció a les Drogodependències i propostes de millora per tal d'oferir una atenció equitativa i de qualitat.
Del total de 74 professionals de 38 centres de la Xarxa d'Atenció a les Drogodependències (XAD) que van respondre el qüestionari en línia, destaca la distribució desigual per sexes (81% de dones i 19% d'homes).
La gran majoria dels i les professionals que han contestat el qüestionari indicaven tenir molt interès pel tema.
Destaca les diferències entre homes i dones en la percepció de discriminacions i estereotips als centres.
Les professionals dones donen més importància a la perspectiva de gènere i l'apliquen més, detectant més les desigualtats i discriminacions existents.
Entre les propostes de millora plantejades pels i per les professionals, destaquen:
- Formació dels i les professionals
- Ampliar els recursos externs per a dones i el seu accés.
- Programes o espais d'intervenció específics, especialment per a dones (p. ex., grups), i, concretament, per a dones víctimes de violència contra la parella.
- Adequar els espais del centre per tenir-ne de diferenciats (especialment lavabos separats).
- Adequar els horaris per facilitar l'accés a dones amb càrregues familiars.
- Treballar en equips mixtos i promoure la incorporació de professionals homes.
- Fomentar la investigació específica.
Informe: Opinions i necessitats respecte a la perspectiva de gènere a la XAD
Barreres d'accés al tractament de drogodependències entre els consumidors i consumidores que no reben tractament
L'objectiu d'aquest treball és detectar les barreres que limiten l'accés al tractament dels consumidors i les consumidores de substàncies, segons el gènere, que no assistien o no buscaven tractament als centres d'atenció i seguiment (CAS) però que estaven en contacte amb altres serveis socials i de salut (p. ex.: centres de salut mental, centres d'atenció primària, interconsultes, urgències i centres de reducció de danys).
Específicament, es van reclutar pacients que havien estat derivats als CAS però que, així i tot, no hi assistien o no hi estaven vinculats.
Es van realitzar 27 entrevistes qualitatives a persones consumidores de substàncies (11 dones i 16 homes).
Tot i que no es van trobar diferències substancials pel que fa a les barreres i els elements facilitadors entre homes i dones, és important tenir en compte qüestions com ara la por de perdre la custòdia dels fills i les històries d'abús infantil o violència a la parella, que encara que també són freqüents en consumidors de drogues, ho són molt més entre les usuàries de drogues.
L'estigmatització experimentada tant en homes com en dones era justificada de forma diferent.
Per a les dones estava relacionada amb el fet de ser identificades com a usuàries d'un dispositiu assistencial de drogues, mentre que per als homes estava més associada a una posició dins de la comunitat.
El suport familiar (especialment per a les dones) es va considerar important per deixar l'abús de drogues.
Els resultats són similars als d'un estudi dut a terme recentment a Catalunya amb usuaris d'alcohol i drogues que assistien a dos CAS i una mostra multidisciplinària de professionals de CAP, CAS i CSMA arreu de Catalunya (Fonseca et al., 2012).
Barreres i elements facilitadors
Experiència prèvia de tractament
Consciència del servei/informació
Proposta educativa per treballar situacions relacionades amb el consum de drogues, adreçada a joves a partir de 14 anys, vulnerables o en situació de risc social.
Pretén fer arribar a aquesta població unes pautes educatives en relació amb les seves vivències pel que fa al consum de drogues.