projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El Govern ha aprovat el Codi de bones pràctiques tributàries de l'Administració de la Generalitat i del seu sector públic, d'acord amb les recomanacions promogudes per organismes internacionals.
Igualment, el Govern també ha acordat la creació del Comitè per al Seguiment de les Bones Pràctiques Tributàries.
El Codi de bones pràctiques estableix un seguit de principis que afavoreixen el bon govern fiscal corporatiu i garanteixen una gestió preventiva, eficient i eficaç.
Així, vertebra un model de política fiscal corporativa del conjunt del sector públic de la Generalitat, i estableix un seguit de principis i de pautes d'actuació que han de regir les actuacions i les decisions a adoptar en matèria tributària.
L'àmbit objectiu del Codi abasta les actuacions que es portin a terme en els tributs del conjunt de les administracions, i tractarà els procediments d'aplicació dels tributs, sancionador i de revisió, les obligacions formals, d'informació i consulta, i qualsevol qüestió relativa a la fiscalitat corporativa.
I pel que fa als fonaments que han de regir les actuacions en matèria de fiscalitat, el Codi es regirà pels principis de legalitat, integritat, col·laboració amb les administracions tributàries, transparència i eficiència en l'exercici de les obligacions tributàries.
D'altra banda, el Govern ha creat el Comitè per al seguiment de les Bones Pràctiques Tributàries, que s'adscriu al Departament de la Vicepresidència i d'Economia i Hisenda.
Es tracta d'un òrgan interdepartamental, amb composició transversal, que vetllarà pel grau de compliment del Codi de bones pràctiques tributàries de l'Administració de la Generalitat i el seu sector públic.
El Comitè, si escau, acordarà les propostes de modificació del Codi que es considerin necessàries, tenint en consideració l'evolució de la seva aplicació.
La secretaria d'Hisenda del Departament de la Vicepresidència i d'Economia i Hisenda ha elaborat el Codi de bones pràctiques tributàries de l'Administració de la Generalitat i del seu sector públic, de conformitat amb les recomanacions i les millors pràctiques promogudes per diversos organismes internacionals.
En els darrers anys s'han generat importants iniciatives a nivell internacional per impulsar el bon govern i el compliment cooperatiu en l'àmbit tributari.
En concret, l'Organització per a la Cooperació i el Desenvolupament Econòmic (OCDE) va publicar l'any 2016 el document Compliment tributari cooperatiu, construint un millor marc de control fiscal; per la seva part, la Comissió Europea va publicar, també l'any 2016, el Codi del contribuent europeu.
En aquesta mateixa línia, l'Associació Espanyola de Normalització (UNE) va difondre la Norma UNE 19602, Sistemes de gestió de compliance tributari (2019).
Fotografia del vicepresident Aragonès atenent als mitjans durant la visita al celler Juvé & Camps
El vicepresident del Govern i conseller d'Economia i Hisenda de la Generalitat, Pere Aragonès, ha visitat aquesta matí el Celler Espiells de la Finca de l'empresa Juvé & Camps de Sant Sadurní d'Anoia, amb l'objectiu de conèixer directament les mesures de seguretat i higiene que la Comissió de la Verema del Penedès ha realitzat per evitar contagis davant la crisi de la COVID-19.
"V ull posar en valor el gran esforç que ha fet el sector vitivinícola per aconseguir una verema segura, partint del protocol que s'ha fet conjuntament amb la Generalitat", ha destacat Aragonès en una atenció a mitjans.
La Comissió, integrada pel sector vitivinícola, els agents socials, els ajuntaments i els departaments de Salut, Treball, Afers Socials i Famílies i Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació de la Generalitat, ha elaborat un protocol " que garanteix la deguda protecció de la salut de totes les persones que intervenen en la verema ", ha explicat el vicepresident.
El protocol estableix que tots els treballadors que hagin residit fora de la comarca de l'Alt Penedès en els últims 14 dies s'han de sotmetre a una revisió mèdica, la qual inclourà, si s'escau, una prova PCR per a la COVID-19.
El protocol també garanteix tenir els treballadors localitzats en tot moment en el lloc de feina i d'allotjament.
Els positius i els contactes hauran d'estar en quarantena de 14 dies en un espai aïllat i se'n farà un seguiment.
Aragonès ha assenyalat que " és un any singular al Penedès, i que l'objectiu és fer una verema segura.
El Govern de Catalunya hi està plenament compromès ".
El vicepresident ha argumentat que els efectes de la COVID-19 s'afegeixen a l'estancament que pateix el sector durant els darrers anys, que es pot agreujar aquest any amb la malaltia del míldiu de la vinya.
Davant d'aquests reptes, Pere Aragonès ha assegurat que " som conscients que el sector arrossega problemes estructurals associats a la caiguda del preu del raïm del vi base.
I la resposta a tots aquests problemes que veiem al sector és positiva, i ens ajuda a avançar en el model basat en competir en valor i no en preu ".
Aquesta aposta per la qualitat i per l'arrelament al territori significa que " cal apostar per tota la cadena de valor.
Volem remarcar el treball de tots els cellers i empreses que fan una retribució justa i equitativa, que també és una forma d'assegurar la sostenibilitat del sector", ha afegit Aragonès.
Tanmateix, el Govern ha impulsat un pla de xoc amb diverses mesures per valor de 5,7 milions d'euros per donar suport al sector davant l'impacte de la COVID-19, als qual s'hi suma un pla dotat amb 13 milions d'euros per intentar suavitzar l'impacte del míldiu.
L'Oficina de Drets Civils i Polítics (ODCiP) impulsarà el coneixement, la reflexió i la difusió dels drets civils i polítics, individuals i col·lectius, a través de la creació dels Premis Laya, dirigits a la producció cinematogràfica i als mitjans de televisió.
La primera edició dels guardons consta d'una dotació total de 75.000 euros, repartits en les dues modalitats de llargmetratge cinematogràfic i documental televisiu.
El DOGC publica l'Ordre amb les bases dels Premis.
Les sol·licituds es podran presentar per mitjans electrònics quan es presenti la convocatòria.
Els Premis Laya, que volen fer un homenatge a la productora cinematogràfica del mateix nom en temps de la Segona República, tenen per objecte el suport a l'exhibició i l'emissió de cinema documental i a la creació d'obres audiovisuals destinades a ser emeses per televisió, sempre que fomentin la pedagogia i la defensa dels drets civils i polítics.
El director de l'ODCiP, Adam Majó, ha destacat que " hem plantejat aquests Premis per incrementar la divulgació dels drets civils i polítics entre la ciutadania.
Però també perquè volem contribuir, en la mesura que podem, a reforçar el teixit industrial audiovisual, que és un sector estratègic amb un paper cabdal en la promoció i defensa dels drets civils i polítics".
Amb aquesta primera edició dels Premis Laya, l'Oficina de Drets Civils i Polítics, organisme adscrit al Departament de la Vicepresidència i d'Economia i Hisenda, vol afavorir el cinema documental en la modalitat de llargmetratges cinematogràfics i les d'obres audiovisuals destinades a ser emeses per televisió.
Així, s'estableixen les modalitats següents, amb l'esmentat pressupost de 75.000 euros: Premi llargmetratge cinematogràfic documental o llargmetratge de ficció per ser emès per televisió, amb una dotació de 50.000 euros; i Premi documental televisiu, amb 25.000 euros.
Segons Adam Majó, " pretenem que els premis tinguin continuïtat, perquè es consolidin i es converteixin en una ajuda modesta, però constant al sector audiovisual ".
Poden optar a aquest premi les empreses de producció audiovisual independents, que s'hagin presentat als ajuts de l'Institut Català de les Indústries Culturals (ICEC) en la línia de subvencions per a la producció de llargmetratges de l'any 2019, segons les bases que publica el DOGC:
Les sol·licituds es podran presentar dins el termini que assenyali la consegüent convocatòria, per mitjans electrònics a través del següent enllaç: tràmits Premis Laya
Per a poder formalitzar el tràmit s'haurà d'emplenar el formulari estandarditzat i acompanyar-lo de la següent documentació preceptiva:
Els premis Laya es lliuraran no més tard dels sis mesos, un cop finalitzat el període per a la presentació de les sol·licituds.
El novembre de 1936, ja iniciada la Guerra Civil, el Comissariat de Propaganda de la Generalitat republicana va crear Laya Films, una productora de cine de l'època que es va dedicar a l'elaboració d'informatius i documentals.
Les produccions de Laya Films es van centrar bàsicament en mostrar la vida quotidiana tot i el conflicte bèl·lic, i en transmetre els valors a conservar davant el feixisme.
El Govern acorda autoritzar una subvenció de fons europeus FEDER de 4.481.683 euros a l'Àrea Metropolitana de Barcelona (AMB), que es destinarà a la millora i manteniment de la Xarxa metropolitana de foment del patrimoni cultural i industrial.
Aquest programa de l'AMB té com a objectiu estratègic preservar els equipaments i espais dels municipis metropolitans amb un valor històric destacat.
Així, el Govern atorga aquesta subvenció, que s'emmarca en el Conveni de col·laboració signat el 2017 entre la Generalitat de Catalunya i l'AMB, que fixa una sèrie d'actuacions incloses en els eixos prioritaris 2, 4 i 6 del Programa operatiu d'inversió en creixement i ocupació FEDER Catalunya 2014-2020.
En concret, els esmentats ajuts de 4.481.683 euros (els fons FEDER cobreixen el 50% del cost total de la inversió de 8.963.367 euros) es concentraran en actuacions de l'eix prioritari sis, que fomenta la protecció del medi ambient i promou l'eficiència de recursos.
El Programa operatiu FEDER Catalunya 2014-2020 regula l'enfocament integral del desenvolupament territorial i estableix que la seva implementació per a actuacions dels ens locals de Catalunya es durà a terme a través de dos instruments: la selecció d'operacions dels objectius temàtics 4 i 6 i els projectes d'especialització i competitivitat territorial (PECT), ambdós mitjançant convocatòries en concurrència competitiva gestionades per la Direcció General d'Administració Local (DGAL).
La Generalitat ha donat a conèixer avui, a través de la seu electrònica de l'Agència Tributària de Catalunya (ATC), la relació de contribuents que, en data 31 de desembre del 2019, tenien deutes i sancions tributàries, corresponents als tributs propis o els cedits per l'Estat que gestiona l'ATC, pendents de pagament per un import superior al milió d'euros.
Amb la publicació d'aquesta llista a la seu electrònica de l'ATC es posa fi a la via administrativa.
D'aquesta manera, a partir d'ara, els interessats podran interposar un recurs potestatiu de reposició davant el director de l'ATC, en el termini d'un mes, o bé un recurs contenciós administratiu davant els jutjats contenciosos administratius, en el termini de dos mesos.
Segons el que preveu la legislació vigent, els dos recursos no es poden presentar de manera simultània.
D'acord amb l'Ordre VEH/176/2019, de 27 de setembre, que regula els aspectes relatius a la publicació de la llista de deutors tributaris a l'ATC, la llista conté la informació següent:
La publicació anual de llistes de persones amb deutes o sancions tributaris pendents, per un import superior a un milió d'euros, és una de les mesures incloses al Pla de prevenció i reducció del frau fiscal i de foment de les bones pràctiques tributàries 2019-2022.
L'objectiu d'aquesta iniciativa és promoure la consciència cívica i fomentar el compliment voluntari de les obligacions fiscals, a través de la publicitat activa de les conductes tributàries socialment més reprovables des d'un punt de vista quantitatiu.
Inicialment, i d'acord amb l'Ordre, la llista s'havia de publicar entre l'1 de maig i el 30 de juny d'enguany però, a causa de la pandèmia, el Govern va aprovar un decret que, entre altres mesures adreçades a pal·liar els efectes de la Covid-19 a Catalunya, n'ampliava el termini de publicació fins al 21 de setembre del 2020.
El Govern destinarà 51.166.634 euros a projectes singulars institucionals que apostin per la generació de recerca d'excel·lència, l'atracció de talent i el desenvolupament d'activitats de transferència de coneixement.
Aquests projectes, que es finançaran partir del 2021 amb despeses a càrrec a pressupostos futurs per un període de quatre anys, es nodriran amb els fons europeus provinents de la certificació de despesa sanitària COVID presentada per la Generalitat a la Comissió Europea.
Segons el text de l'acord, seran elegibles aquells projectes que serveixin per a la construcció, l'adquisició, l'habilitació o l'ampliació substancial d'edificacions per a infraestructures de R+D, així com per a la realització de projectes cooperatius de construcció, adquisició i millora d'equipaments i plataformes tecnològiques compartides.
Recursos del Feder per fer front a la pandèmia
Davant la necessitat d'atendre les despeses extraordinàries i urgents derivades de la pandèmia, el Govern va dur a terme la reprogramació dels fons del Programa Operatiu Feder 2014-2020, d'acord amb els criteris establerts per la Comissió Europea que autoritzaven els estats membres a fer servir aquests recursos per pal·liar la crisi provocada per la Covid-19.
D'aquesta manera, el Govern va poder fer front a les urgències econòmiques generades per la situació sanitària, tot garantint la solvència financera de la Generalitat ja que la reassignació dels fons no ha comportat, en cap cas, una reducció dels recursos disponibles.
D'altra banda, amb la voluntat de garantir la viabilitat de tots els projectes que havien d'anar a càrrec dels fons Feder, el Departament de la Vicepresidència i d'Economia i Hisenda ha treballat amb tots els departaments afectats per buscar mecanismes alternatius de finançament.
L'acord aprovat avui s'emmarca en el compromís del Govern amb la recerca i la innovació, com a eix central de l'estratègia de fer de Catalunya una societat que basa el seu creixement en la generació de coneixement
El Govern ha aprovat el Decret que actualitza el catàleg de jocs i apostes autoritzats a Catalunya, que estava vigent des del març del 2004.
El nou text, que representa un primer pas cap a la transformació de Loteries de Catalunya, suprimeix algun joc que havia quedat obsolet, com ara el Súper 10, i crea la loteria col·lectiva, una modalitat de loteria mixta vinculada al teixit social i associatiu, on l'usuari pot jugar dos números a l'hora: una primera xifra exclusiva per a cada bitllet, amb la qual es participa en un sorteig de premis individuals; i un segon número, que entrarà en un sorteig de premis col·lectius, és a dir, l'import global es repartirà entre tots els bitllets que surtin guanyadors.
Una altra de les característiques d'aquesta nova loteria és que se sortejaran els premis entre els números efectivament venuts i, per tant, tots els sortejos tindran guanyadors de totes les categories.
El text també estableix el llindar mínim i màxim del valor dels bitllets o el percentatge destinat a premis, que oscil·larà entre un 40% i un 70%, però el detall del preu del bitllet, l'import dels premis, l'interval de números que hi participaran o l'inici de la comercialització, entre d'altres, es concretaran en una resolució que es publicarà en els propers mesos.
El Decret aprovat avui també crea un fons de reserva específic, dotat amb l'import de premis no adjudicats de sortejos anteriors, que permetrà incrementar l'import dels premis futurs.
D'altra banda, el nou text redefineix les figures que composen la xarxa comercial i introdueix la possibilitat que persones jurídiques i entitats sense ànim de lucre col·laborin en la distribució d'alguns dels jocs que comercialitza Loteries de Catalunya.
Loteries de Catalunya destina íntegrament els seus beneficis a programes socials a través del departament competent en benestar social.
En total, des de l'any 1992, han sigut 265 milions d'euros.
El Govern ha aprovat la creació del Comitè assessor Catalunya-Next Generation EU (CONEXT CAT-EU), un òrgan col·legiat que té per objectiu promoure i identificar projectes que optaran a aconseguir recursos del fons europeu de recuperació Next Generation.
Els projectes se seleccionaran entre les propostes recollides en el Pla per la reactivació econòmica i la protecció social presentat pel Govern el juliol passat i d'acord amb l'informe elaborat pel Grup de Treball Catalunya 2022, així com entre altres projectes que compleixin els criteris definits pel propi comitè.
D'aquesta manera, el comitè CONEXT CAT-EU complementarà la tasca de la Comissió per a l'elaboració del Pla per a la Reactivació Econòmica i Protecció Social com a conseqüència de la crisi de la Covid-19 (CORECO), l'òrgan creat pel Govern per articular la resposta de la Generalitat als reptes econòmics i socials derivats de la pandèmia.
Durant els mesos d'octubre, novembre i desembre de l'any 2020, el Comitè realitzarà una primera identificació i selecció dels projectes, i informarà puntualment dels seus treballs a la CORECO.
El comitè assessor s'adscriurà al Departament de la Vicepresidència i d'Economia i Hisenda, i estarà presidit del vicepresident de la Generalitat, mentre que el conseller d'Empresa i Coneixement n'ocuparà la vicepresidència.
L'integraran un mínim de cinc i un màxim de quinze vocals, tots ells persones de reconegut prestigi en matèria econòmica i vinculades als àmbits acadèmic, professional i sectorial del país.
Els membres del comitè no percebran cap retribució per l'exercici de les seves funcions.
Per assistir el comitè assessor, el Govern també ha creat una oficina tècnica que actuarà com a espai de treball, preparació i coordinació dels projectes identificats en el si del comitè.
Es poden fer consultes tributàries sobre:
La competència per resoldre les consultes referides a normativa aprovada per la Comunitat Autònoma de Catalunya correspon a la Direcció General de Tributs i Joc del Departament de la Vicepresidència i d'Economia i Hisenda.
Les consultes vinculants que fan referència a la normativa que ha aprovat l'Estat, l'órgan competent per a resoldre-les és la Direcció General de Tributs del Ministeri d'Hisenda.
Abans d'adreçar-nos una consulta, comproveu si la resposta consta al cercador.
Hi trobareu les consultes rebudes amb les respostes corresponents
Pel que fa a les potestats normatives i de gestió en matèria tributària, a Catalunya, les competències en l'àmbit tributari es reparteixen entre l'Estat, la Generalitat i les corporacions locals.
El web Tributs de Catalunya ofereix informació pràctica sobre tots els tributs a Catalunya i recull enllaços als webs de les diferents administracions que els recapten.
A l'apartat 'estructura organitzativa' trobareu les funcions en l'àmbit tributari del Departament de la Vicepresidència i d'Economia i Hisenda.
Si voleu informació sobre les potestats de la Generalitat de Catalunya en relació amb els ingressos tributaris, consulteu l'apartat 'competències autonòmiques'.
La SEPA, zona única de pagaments en euros, és una iniciativa que permet a particulars, empreses i altres agents econòmics fer pagaments en euros, tant si els fan dins del seu mateix país, com si tenen un abast internacionals.
La zona SEPA està integrada pels 28 països membres de la Unió Europea, a més d'Islàndia, Liechtenstein, Mònaco, Noruega i Suïssa.
El projecte SEPA fa possible que les persones usuàries de transferències bancàries, domiciliacions i targetes d'aquests 33 països disposin d'un únic conjunt d'estàndards i normes.
La conseqüència que se'n deriva és que tots els pagaments ─nacionals o transfronterers entre els països de la zona SEPA─ s'equiparin en termes de senzillesa, seguretat i eficàcia.
La SEPA és el pas lògic per completar el procés iniciat el 2002 amb la introducció de bitllets i monedes en euros.
Ha de permetre aprofitar plenament tots els avantatges que ofereix la Unió Monetària.
De la mateixa manera que s'utilitza una moneda única, l'euro, a la zona única de pagaments en euros hi ha d'haver un únic conjunt d'instruments per fer operacions de pagament electròniques en euros.
Amb la SEPA desapareix la diferència entre pagaments nacionals i internacionals; tots els pagaments passen a ser SEPA.
Trobareu tota la informació ampliada al web del SEPA.
En tot cas, les novetats més destacables són les següents:
A l'hora d'implantar-ne l'aplicació, l'impacte més immediat és la necessitat d'identificar el comptes corrents mitjançant el codi IBAN.
En conseqüència, a les bases de dades que contenen informació bancària cal disposar del codi IBAN corresponent.
Aquest codi està compost per una sèrie de caràcters, que poden arribar a ser-ne 34: els 2 primers identifiquen el país; els 2 següents són dígits de control; la resta fan referència a la informació del banc, oficina i compte corrent.
Cada país decideix el nombre de caràcters de l'IBAN.
En el document annex trobareu un exemple del codi IBAN que s'utilitza a Espanya.
Hi ha un algorisme de càlcul per convertir el codi compte corrent (CCC) a codi IBAN.
Aquest algorisme el podeu trobar en el document annex Mètode per calcular i validar els dígits de control IBAN.
L'algorisme no es pot aplicar en el cas de les entitats financeres afectades per algun tipus de modificació (absorció, fusió, baixa, etc.).
Per tant, s'ha de parar atenció especial als codis CCC afectats per aquests canvis i definir un procediment que permeti obtenir els nous CCC i/o el codi IBAN.
Una altra afectació important es produeix sobre els fitxers que es lliuren a les entitats financeres.
La nova normativa inclou el format XML (norma ISO 20022) com a nou format dels fitxers de transferències i càrrecs.
Fins a l'1 de febrer de 2016, la norma accepta tant fitxer en format pla com en format XML.
Cal tenir compte, però, que els canvis que implica l'aplicació de la normativa SEPA, tant en format pla com en XML, són força substancials respecte del format actual.
Per tant, sempre que sigui possible, es recomana passar directament al format XML.
Els esquemes B2B són per als càrrecs directes entre empreses.
Document elaborat des de l'Oficina de Drets Civils i Polítics amb la voluntat de plantejar propostes que permetin erradicar les actuacions policials amb biaix discriminatori i, específicament, les identificacions per perfil ètnic i racial per part de les policies de Catalunya.
Les propostes plantejades són fruit d'una àmplia revisió de la literatura internacional sobre el tema i fan referència a bones pràctiques implantades en altres països que poden servir de referència per a la realitat catalana.
De la mateixa manera, s'inclouen recomanacions fetes per entitats en defensa dels drets humans i propostes pròpies de l'Oficina de Drets Civils i Polítics.
D'altra banda, per elaborar el document s'han mantingut converses en profunditat amb diversos actors institucionals i policials, així com amb representats de la societat civil.
Mesures efectives de prevenció, control i erradicació de les actuacions policials de caràcter racista.
La publicitat institucional la fan les institucions públiques per promoure i defensar els valors i les conductes que permetin consolidar:
A més, la publicitat institucional:
Funcions, estructura i composició
La publicitat institucional té com a objectius:
La Comissió Assessora sobre la Publicitat Institucional (CAPI) és l'òrgan encarregat de garantir que la publicitat institucional de les administracions públiques:
La Comissió elabora una memòria anual per informar el Parlament de la publicitat institucional que s'ha fet des de la Generalitat i des dels ens locals que voluntàriament han informat la Comissió.
Consulta núm. V95/19, de 23 de gener de 2020
Qüestió: Donació de participacions d'una entitat: les funcions de direcció les exerceix una altra persona jurídica, externa al grup
Impost sobre el actius no productius de les persones jurídiques
Consulta núm. 340/19, de 4 d'agost de 2020
Qüestió: Base imposable de l'IANP en els contractes de leasing: Societat titular d'un vehicle de més de 200 cavalls mitjançant un contracte d'arrendament financer.
Per altres consultes sobre aquests impostos podeu adreçar-vos al Cercador de consultes tributàries