La Generalitat de Catalunya va promulgar el Decret 283/1998, de 21 d'octubre, de designació de zones vulnerables en relació amb la contaminació de nitrats procedents de fonts agràries, en aplicació del Reial decret 261/1996, de 16 de febrer, de transposició de la Directiva 91/676/CEE.
Aquest Decret designa, en exercici de les competències de la Generalitat de Catalunya en la matèria, les zones vulnerables, és a dir, aquelles superfícies territorials on l'escolament i la infiltració que es produeix provoqui o pugui provocar la contaminació per nitrats d'origen agrari de les aigües continentals i litorals.
L'article 4.2 del Reial decret 261/1996, estableix la necessitat que, com a mínim, cada quatre anys, les zones vulnerables designades per les comunitats autònomes siguin examinades i, si s'escau, modificades o ampliades per tal d'adaptar-les als canvis o als factors que no s'haguessin tingut en compte en el moment de la seva designació.
A aquests efectes es va constituir una comissió interdepartamental amb representants del Departament d'Agricultura, del Departament de Ramaderia i Pesca, del Departament de Medi Ambient i Habitatge, i del Departament Salut encarregada d'estudiar i formular propostes per a la revisió de les zones vulnerables.
D'acord amb les conclusions dels estudis realitzats i ateses les propostes d'aquesta comissió interdepartamental, es considera necessari mantenir la qualificació de zones vulnerables per a les zones que varen ser designades mitjançant el Decret 283/1998, de 21 d'octubre, i ampliar la relació de zones vulnerables amb la inclusió de noves zones que són designades atenent criteris climàtics, edàfics, agraris i hidrogeològics.
Aquesta revisió comporta, doncs, una ampliació de la relació de les zones per la inclusió de noves zones vulnerables que cal protegir atès que s'ha detectat que presenten contaminació per nitrats o bé tendència a augmentar-ne el seu contingut.
La designació de les noves zones vulnerables es fa per municipis, amb indicació dels aqüífers afectats de cada zona, amb excepció de la zona corresponent a l'al·luvial del Segre, respecte del qual s'ha optat per una fórmula que permet determinar de manera més acurada el territori afectat.
Aquesta fórmula es farà extensiva, a curt termini, a la resta de zones vulnerables.
D'acord amb el dictamen de la Comissió Jurídica Assessora, a proposta del conseller de Medi Ambient i Habitatge, del conseller d'Agricultura Ramaderia i Pesca, i de la consellera de Salut,
Es declaren noves zones vulnerables en relació amb la contaminació de nitrats procedents de fonts agràries les que es detallen a l'annex d'aquest Decret.
Les referències que contenen el Decret 167/2000, de 2 de maig, de mesures excepcionals en matèria de fonts d'abastament públiques afectades per nitrats; el Decret 205/2000, de 13 de juny, d'aprovació del programa de mesures agronòmiques aplicables a les zones vulnerables en relació amb la contaminació per nitrats procedents de fonts agràries; el Decret 119/2001, de 2 de maig, pel qual s'aproven mesures ambientals de prevenció i correcció de la contaminació d'aigües per nitrats, i el Decret 220/2001, d'1 d'agost, de gestió de les dejeccions ramaderes, al Decret 283/1998, de 21 d'octubre, de designació de zones vulnerables en relació amb la contaminació per nitrats procedents de fonts agràries, s'entenen efectuades també a aquest Decret.
Les explotacions agrícoles amb parcel·les situades en les noves zones vulnerables designades per aquest Decret han de complir els requeriments establerts en la disposició addicional segona del Decret 220/2001, d'1 d'agost, en el termini d'un any a comptar de l'entrada en vigor d'aquest Decret.
Pel que fa a la part de l'aqüífer al·luvial del Segre inclòs en l'annex d'aquest Decret, la zona declarada com a vulnerable es correspon amb l'àrea que es grafia en el plànol que es publica conjuntament, i que correspon a la descripció següent:
Pel marge dret del riu Segre, tota la franja compresa entre Menàrguens, Torrelameu, Corbins i Lleida, seguint la carretera C-12 que posteriorment canvia a LV-9224, fins al punt on creua amb la sèquia de les Planes, des d'on es traça una línia fins a l'encreuament de la N-IIa amb la C-13, i des d'aquí s'enllaça amb el punt de la carretera L-702, on creua amb el rec de la Femosa, i se segueix per la L-702 fins al límit del terme municipal d'Artesa de Lleida, perllongant-se pel límit occidental dels termes municipals de Torregrossa, els Alamús, Bell-lloc, Alcoletge, Vilanova de la Barca i Térmens, parcialment, fins a creuar-se amb el riu de Farfanya, al límit meridional del terme municipal de Balaguer.
Exclosa la ciutat de Lleida, i seguint pel marge dret, des de l'encreuament de la N-IIa amb la N-230 (que circumval·la la ciutat), continua per la N-IIa fins a l'encreuament amb la carretera LP-7041, seguint la carretera LP-7041, passant per Soses, Aitona i Seròs fins a trobar el riu Segre, continuant pel límit de la zona de policia del marge dret fins al límit administratiu amb Aragó.
Es continua 500 m cap al sud, resseguint el riu i el límit administratiu amb Aragó.
Des d'aquest punt es creua el riu Segre i se segueix direcció aigües amunt per la zona de policia del marge esquerre del riu fins al límit del terme municipal de Sudanell, seguint per la línia que uneix aquest punt amb l'encreuament més septentrional de la N-230 amb el límit del terme municipal de Sudanell.
Es continua per la N-230 fins a l'encreuament amb l'autopista AP-2, seguint per l'AP-2 fins a la N-IIa (que circumval·la Lleida), i segueix per aquesta fins a l'encreuament de la N-IIa amb la N-230.
Aquesta delimitació inclou, parcialment, els termes municipals de Menàrguens, Torrelameu, Corbins, Lleida, Albatàrrec, Montoliu de Lleida, Sudanell, Alcarràs, Torres de Segre, Aitona, Seròs, la Granja d'Escarp, Massalcoreig i Soses.
En el termini d'un any a comptar de l'entrada en vigor d'aquest Decret, el Govern de la Generalitat aprovarà la delimitació de les masses d'aigua subterrànies afectades pel present Decret.
Mentre no s'aprovi el nou programa d'actuació en zones vulnerables, i a efectes de l'aplicació de les mesures agronòmiques establertes pel Decret 205/2000, de 13 de juny, les noves àrees 7, 8 i 9 que es descriuen a l'annex d'aquest Decret s'equiparen, respectivament, a les àrees 3, 1 i 3 especificades en el Decret 205/2000, de 13 de juny.
S'autoritza el conseller de Medi Ambient i Habitatge, el conseller d'Agricultura Ramaderia i Pesca, i la consellera de Salut perquè adoptin les mesures necessàries per a l'aplicació d'aquest Decret.
Barcelona, 28 de desembre de 2004
L'Escala (exclosos els illots).
Cruïlles, Monells i Sant Sadurní de l'Heura.
Torroella de Montgrí (excloses les illes Medes).
Els aqüífers corresponents a l'àrea 1 són els associats als dipòsits o materials següents:
Fluviodeltaics del Fluvià i la Muga.
Travertins del Pla de l'Estany.
Detrítics neògens de l'Empordà.
Els aqüífers corresponents a l'àrea 2 són els associats als dipòsits o materials següents:
Neògens i quaternaris del Maresme.
Els aqüífers corresponents a l'àrea 3 són els associats als dipòsits o materials següents:
Els aqüífers corresponents a l'àrea 4 són els associats als dipòsits o materials següents:
Neògens i quaternaris del Camp de Tarragona.
Els aqüífers corresponents a l'àrea 5 són els associats als dipòsits o materials següents:
(Anoia, Conca de Barberà, Garrigues, Noguera, Segarra, Urgell, Pla d'Urgell, Segrià)
Les Borges Blanques (només l'enclavament entre Juneda i Castelldans).
Balaguer (només l'enclavament situat entre la Sentiu i Cubells).
I, parcialment, els termes municipals de Menàrguens i Torrelameu (vegeu plànol annex).
I, parcialment, els termes municipals d'Aitona, Albatàrrec, Alcarràs, Corbins, la Granja d'Escarp, Lleida, Massalcoreig, Montoliu de Lleida, Seròs, Soses, Sudanell, Torres de Segre (vegeu plànol annex).
Els aqüífers corresponents a l'àrea 6 són els associats als dipòsits o materials següents:
Calcàries oligocenes de Tàrrega.
Vall de Bianya (només l'enclavament situat a Sant Joan les Fonts).
Els aqüífers corresponents a l'àrea 7 són els associats als dipòsits o materials següents:
Al·luvials de la conca del Fluvià.
Els aqüífers corresponents a l'àrea 8 són els associats als dipòsits o materials següents:
Neògens i quaternaris de la Selva.
Els aqüífers corresponents a l'àrea 9 són els associats als dipòsits o materials següents:
Neògens i quaternaris del Vallès.