Condicions generals de funcionament de les activitats
Obligacions generals de les persones o les empreses titulars de les activitats
Règims d'intervenció administrativa
Distribució de competències sectorials en matèria ambiental
Valors límit d'emissió i prescripcions tècniques de caràcter general
Règim d'autorització ambiental o d'autorització substantiva amb avaluació d'impacte ambiental
Activitats sotmeses a una autorització ambiental
Finalitats de l'autorització ambiental
Oficines de gestió ambiental unificades
Decisió prèvia sobre el sotmetiment a una avaluació d'impacte ambiental
Verificació formal i suficiència de l'estudi d'impacte ambiental i del projecte
Intervenció en matèria d'accidents greus
Simultaneïtat en la sol·licitud dels informes
Declaració d'impacte ambiental i proposta de resolució provisional
Contingut de l'autorització ambiental
Règim de declaració d'impacte ambiental amb una autorització substantiva
Declaració d'impacte ambiental d'activitats sotmeses a una autorització substantiva
Declaració d'impacte ambiental d'activitats extractives
Règim de llicència ambiental amb una decisió prèvia sobre la declaració d'impacte ambiental
Règim de llicència ambiental amb una decisió prèvia sobre la necessitat de declaració d'impacte ambiental
Declaració d'impacte ambiental d'activitats sotmeses a la llicència ambiental
Objecte i finalitat de la llicència ambiental
Activitats sotmeses a la llicència ambiental
Finalitats de la llicència ambiental
Òrgans ambientals municipals i comarcals
Verificació formal i suficiència del projecte bàsic amb estudi ambiental
Informe preceptiu en matèria de prevenció d'incendis forestals
Termini d'emissió i caràcter dels informes
Proposta de resolució provisional
Audiència a les parts interessades
Contingut de la llicència ambiental
Activitats sotmeses a comunicació
Formalització de la comunicació
Règim d'intervenció ambiental d'activitats temporals, mòbils i d'investigació
Règim de comunicació d'activitats mòbils de caràcter temporal
Règim d'intervenció ambiental de les activitats dirigides a investigar, desenvolupar i experimentar productes i processos nous
Règims d'intervenció ambiental en activitats de competència municipal sectorial
Règim d'intervenció ambiental en espectacles públics i activitats recreatives i altres activitats de competència municipal sectorial
Règim d'intervenció ambiental en projectes d'equipaments i serveis de titularitat municipal
Disposicions comunes als règims d'intervenció ambiental
Intervenció administrativa en les modificacions de les activitats
Revisió de l'autorització i de la llicència ambientals
Procediment i abast de la revisió
Especificacions en el cessament definitiu de les activitats de l'annex I.1
Especificitats de les explotacions ramaderes i d'altres tipus d'instal·lacions
Control de les activitats sotmeses a autorització, llicència ambiental o autorització substantiva
Prevenció i control ambiental integrats
El Pla d'inspecció ambiental integrada
El Programa d'inspecció ambiental integrada
Actuació administrativa relativa a les visites d'inspecció
Pla de control de la gestió de les dejeccions ramaderes i altres fertilitzants nitrogenats
Control de les activitats sotmeses a comunicació
Règims d'inspecció, sancions i execució forçosa
Obligacions de la persona o l'empresa titulars de les activitats
Deures del personal d'inspecció
Tipificació de les infraccions amb relació a les activitats de l'annex I.1
Tipificació de les infraccions amb relació a l'avaluació d'impacte ambiental de les activitats dels annexos I i II
Tipificació de les infraccions amb relació a les activitats dels annexos I.2, II i III
Mesures de caràcter provisional
Potestat sancionadora i òrgans competents
Intervenció dels ens locals en l'obertura d'activitats per raons de seguretat i salut de les persones
Simultaneïtat de les tramitacions
Actuació única de control inicial ambiental i comprovació prèvia en matèria de prevenció d'incendis
Comissió d'Avaluació i Seguiment per a l'aplicació d'aquesta llei
Harmonització del règim jurídic i fiscal de les llicències ambientals
Bonificacions per a les activitats amb sistemes d'ecogestió i ecoauditoria de la Unió Europea
Modificació automàtica dels annexos
Exercici de funcions de comprovació i verificació documental per a l'Administració per part de col·legis professionals
Procediments iniciats abans de l'entrada en vigor d'aquesta llei
Determinació dels procediments en el marc dels quals s'efectua la intervenció administrativa dels ens locals si no hi ha procediments específics
Règim jurídic transitori de les entitats col·laboradores de l'Administració ambiental
Règim aplicable a les activitats que ja han estat objecte d'intervenció administrativa ambiental abans de l'entrada en vigor de la Llei
Actualització de la quantia de les sancions
Activitats sotmeses al règim de llicència ambiental
Activitats sotmeses al règim de comunicació
Activitats que, en el supòsit de no-subjecció al règim de llicència establert per la normativa administrativa dels espectacles públics i les activitats recreatives, resten subjectes al règim de llicència ambiental establert pel títol III d'aquesta llei
Criteris de selecció del procediment d'avaluació d'impacte ambiental de les activitats
a) Autorització ambiental o llicència ambiental: la resolució de l'òrgan ambiental competent en matèria de medi ambient o de l'ens local corresponent per mitjà de la qual s'autoritza una activitat determinada o diverses activitats i les instal·lacions o part de les instal·lacions que ocupen, ubicades en un mateix centre o en un mateix establiment i que pertanyen a la mateixa persona o empresa titulars, amb subjecció a les condicions necessàries per a garantir el compliment dels objectius i les disposicions d'aquesta llei.
b) Autorització substantiva: l'autorització, la llicència, el permís o la concessió administrativa atorgat per un òrgan de l'Administració de la Generalitat en l'àmbit d'una intervenció sectorial.
c) Activitat: l'explotació que es duu a terme en un determinat centre o establiment ramader, industrial, miner, comercial, de serveis o altres i que està integrada per una instal·lació o més d'una.
d) Centre o establiment: el conjunt d'edificacions, instal·lacions i espais que constitueixen una unitat física diferenciada i en el qual una mateixa persona o empresa titulars exerceixen una activitat o més d'una.
e) Titular: la persona física o jurídica que exerceix o posseeix una activitat o diverses en un mateix centre o establiment, o bé que, per delegació, té un poder econòmic determinant sobre l'explotació tècnica de l'activitat o les activitats.
f) Intervenció sectorial: la intervenció administrativa d'autorització, llicència, comunicació, control o registre a la qual està sotmesa una activitat de les que regula aquesta llei, de conformitat amb un ordenament jurídic altre que l'ambiental.
En particular, són intervencions sectorials, la intervenció urbanística, la industrial, la turística, la sanitària, l'energètica, la minera, la laboral, la comercial i la relativa a establiments de concurrència pública.
g) Modificació substancial: qualsevol modificació duta a terme en una activitat amb autorització ambiental o llicència ambiental que, en aplicació dels criteris que estableix l'article 59 i dels paràmetres que es determinin per reglament, comporti repercussions perjudicials o importants per a les persones o per al medi ambient.
h) Modificacions no substancials:
1) La modificació de les característiques o del funcionament d'una activitat que, en aplicació dels criteris que estableix l'article 59, tot i que tingui conseqüències previsibles per a les persones o per al medi ambient, no pot ésser qualificada de substancial.
2) La modificació de les característiques o del funcionament d'una activitat que no té conseqüències previsibles ni per a les persones ni per al medi ambient.
i) Contaminació: la introducció, directa o indirecta, a l'atmosfera, a l'aigua o al sòl, mitjançant l'activitat humana, de substàncies, vibracions, radiacions, calor o soroll que puguin tenir efectes perjudicials per a la salut o per al medi ambient, o que puguin causar danys en els béns materials, deteriorar o perjudicar el gaudi o altres usos legítims del medi ambient.
j) Substància: qualsevol element o compost químic, exceptuant les substàncies radioactives i els organismes modificats genèticament.
k) Emissió: l'expulsió, a l'atmosfera, a l'aigua o al sòl, de substàncies, vibracions, radiacions, calor o soroll procedents d'una manera directa o indirecta de fonts puntuals o difuses d'una activitat.
l) Valors límit d'emissió: la massa o l'energia expressada amb relació a determinats paràmetres específics, la concentració o el nivell d'una emissió el valor de la qual no s'ha de superar dins d'un o diversos períodes determinats.
m) Normes de qualitat ambiental: el conjunt de requisits dictats per la normativa ambiental aplicable que s'han de complir en un moment donat en un entorn concret o en una part determinada d'aquest entorn.
n) Paràmetres o mesures tècniques equivalents: els paràmetres o les mesures de referència que, amb caràcter supletori o complementari, s'apliquen quan les característiques de l'activitat no permeten una determinació adequada de valors límit d'emissió o quan no hi ha normativa aplicable.
o) Millors tècniques disponibles: la fase més eficaç i avançada de desenvolupament de les activitats i de llurs modalitats d'explotació, que demostri la capacitat pràctica de determinades tècniques per a constituir, en principi, la base dels valors límit d'emissions destinats a evitar o, si això no fos possible, reduir en general les emissions i llur impacte en el conjunt del medi ambient.
1) Tècniques: la tecnologia utilitzada, juntament amb la manera en què està dissenyada, construïda, mantinguda, explotada i paralitzada l'activitat.
2) Tècniques disponibles: les tècniques desenvolupades a una escala que en permeti l'aplicació en el context del sector industrial corresponent en condicions viables econòmicament i tècnicament, prenent en consideració els costos i els beneficis, sempre que la persona titular hi pugui tenir accés en unes condicions raonables.
3) Tècniques millors: les tècniques més eficaces per a assolir un alt nivell general de protecció del medi ambient en conjunt.
o bis) Conclusions de les millors tècniques disponibles: decisió de la Comissió Europea que conté les parts d'un document de referència «MTD» en què s'estableixen les conclusions sobre les millors tècniques disponibles, llur descripció, la informació per avaluar-ne l'aplicabilitat, els nivells d'emissió associats a les millors tècniques disponibles, els mesuraments associats i, si s'escau, les mesures de rehabilitació de l'emplaçament de què es tracti.
p) Avaluació ambiental: l'anàlisi dels efectes i els resultats ambientals de l'activitat, que comprèn la descripció i, específicament, les instal·lacions, les matèries primeres i les auxiliars, els processos, els productes i el consum de recursos naturals i d'energia, i les emissions de tota mena i llurs repercussions en el medi considerat en conjunt.
q) Accident greu: un fet, com ara una emissió, un incendi o una explosió importants, que resulta d'un procés no controlat durant el funcionament de qualsevol establiment al qual són aplicables les disposicions determinades per les directives de la Unió Europea i per la normativa en matèria d'accidents greus.
r) Acord voluntari: l'acord subscrit entre l'Administració ambiental competent i la persona o les persones titulars d'una activitat o un grup d'activitats d'un sector industrial determinat, segons el qual ambdues parts es vinculen voluntàriament per a complir uns objectius de qualitat del medi ambient determinats per la normativa específica o, si no n'hi ha, adoptant, si escau, paràmetres o mesures tècniques equivalents de conformitat amb les millors tècniques disponibles.
s) Activitat de caràcter temporal: la unitat tècnica destinada a exercir una activitat classificada en els annexos d'aquesta llei que s'instal·la en un emplaçament determinat, d'una manera autònoma i independent, per a un període de temps concret no superior a dos anys, a la fi del qual cessa definitivament l'activitat.
t) Activitat mòbil: la unitat tècnica no fixa destinada a exercir una activitat continuada, però de caràcter itinerant, sempre que en un mateix emplaçament tingui una durada inferior a dos anys.
u) Programa de vigilància ambiental: el conjunt d'actuacions que permeten conèixer puntualment el compliment de les condicions i els requisits d'execució d'un projecte que s'han fixat en la declaració d'impacte ambiental.
v) Afecció per a la salut de les persones: la incidència negativa que les emissions d'una activitat o un conjunt d'activitats poden tenir sobre la salut individual o col·lectiva.
w) Públic: qualsevol persona física o jurídica, i també les associacions, organitzacions i grups constituïts de conformitat amb la normativa que els és aplicable.
x) Tècnic (o tècnica) competent: la persona que posseeix les titulacions acadèmica i professional habilitants.
y) Informe base o informe de la situació de partida: l'informe de la situació de partida que conté la informació sobre l'estat de la contaminació del sòl i les aigües subterrànies per substàncies perilloses rellevants.
z) Substàncies perilloses: les substàncies o mescles definides en l'article 3 del Reglament (CE) núm. 1272/2008, del Parlament Europeu i del Consell, del 16 de desembre de 2008, sobre classificació, etiquetatge i envasament de substàncies i mescles.
Les competències sectorials en matèria ambiental que corresponen als ajuntaments i a l'Administració de la Generalitat de Catalunya són les que determina la normativa específica aplicable a cada matèria.
Els ajuntaments tenen una intervenció preceptiva pel que fa a contaminació per sorolls, vibracions, escalfor, olors, subministrament d'aigua, abocaments al sistema públic de sanejament o al clavegueram municipal i gestió de residus municipals, si no és que aquestes competències són delegades expressament a altres ens o organismes.
En el cas que el funcionament d'una activitat dels annexos II i III tingui afeccions ambientals significatives sobre més d'un municipi, en matèries de competència municipal, els ajuntaments han d'adoptar les mesures de col·laboració i coordinació que considerin pertinents i també poden sol·licitar, si escau, la col·laboració del departament competent en matèria de medi ambient.
En el cas que el funcionament d'una activitat de l'annex I tingui afeccions ambientals significatives en matèries de competència municipal, els ajuntaments i el departament competent en matèria de medi ambient han d'establir, quan sigui procedent, formes de coordinació i col·laboració en les actuacions que portin a terme.
La intervenció ambiental en les activitats de l'annex I.3 s'integra en el procediment corresponent d'autorització substantiva, en el qual s'han de tenir en compte les determinacions següents:
a) La persona o l'empresa sol·licitants, abans de presentar la sol·licitud de l'autorització davant l'òrgan del departament competent per atorgar l'autorització substantiva, pot requerir a la Ponència Ambiental que es pronunciï sobre el contingut mínim de l'estudi d'impacte ambiental, i sobre l'amplitud i el nivell de detall que ha de tenir, i de la informació bàsica necessària per dur-ne a terme l'avaluació ambiental.
La Ponència ha de consultar prèviament les administracions afectades, tot i que la consulta es pot ampliar a altres persones físiques i jurídiques, públiques o privades, vinculades a la protecció del medi ambient.
La Ponència s'hi ha de pronunciar en un termini de tres mesos.
b) Un cop la Ponència Ambiental ha pres una determinació sobre la suficiència i la idoneïtat de l'estudi d'impacte ambiental i de la resta de documentació presentada a tràmit, l'òrgan del departament competent per a atorgar l'autorització sotmet la sol·licitud a informació pública, per a un termini mínim de trenta dies, especificant que aquesta exposició pública també té efecte en el procediment d'avaluació d'impacte ambiental.
c) Transcorregut el termini d'informació pública, l'òrgan del departament competent en la matèria tramet les al·legacions a la Ponència Ambiental, la qual formula la declaració d'impacte ambiental, de conformitat amb el que estableix l'article 26.2.
d) El desplegament reglamentari d'aquest procediment ha de tenir en compte, així mateix, les determinacions que per a la declaració d'impacte ambiental s'estableixen en el capítol primer d'aquest títol.
Si la declaració d'impacte ambiental fixa limitacions pel que fa a les emissions i les prescripcions tècniques, l'òrgan del departament competent per raó de la matèria les ha d'incorporar en l'atorgament de l'autorització substantiva.
El Govern resol, en cas de discrepàncies entre l'òrgan del departament competent per raó de la matèria i la Ponència Ambiental, sobre la conveniència, a efectes ambientals, d'executar un projecte o sobre el contingut de les condicions establertes en la declaració d'impacte ambiental.
Per reglament es poden incorporar en l'annex I.3 altres activitats de l'annex I.2 que estiguin subjectes a una declaració d'impacte ambiental i, així mateix, a una autorització substantiva.
Les activitats extractives s'han de sotmetre a declaració d'impacte ambiental, i han de presentar un estudi d'impacte ambiental amb el contingut establert per l'article 18.1.
A l'efecte de la declaració d'impacte ambiental de les activitats extractives, s'han de tenir en compte també el programa de restauració presentat d'acord amb la legislació aplicable i l'informe que sobre aquest hagi emès l'òrgan competent del departament competent en matèria de medi ambient.
La persona o l'empresa titulars de les activitats o de les instal·lacions no incloses en l'annex I, i que estan classificades en els annexos II i III, han de formular una consulta prèvia a l'Administració respecte al fet de sotmetre-les a una avaluació d'impacte ambiental, en aplicació dels criteris fixats en l'annex V, quan aquestes activitats afectin directament els espais naturals amb una sensibilitat ambiental elevada, inclosos en el Pla d'espais d'interès natural (PEIN), aprovat pel Decret 328/1992; en els espais naturals de protecció especial, declarats d'acord amb la Llei 12/1985; en les zones humides i les àrees designades en aplicació de les directives 2009/147/CE i 92/43/CE (Xarxa Natura); en zones humides incloses en la llista del Conveni de Ramsar, i en altres espais protegits que es determini legalment.
Així mateix, s'ha de formular aquesta consulta prèvia a l'Administració respecte al fet de sotmetre les activitats de l'annex II a una avaluació d'impacte ambiental, quan es determina específicament en l'epígraf de l'annex esmentat.
La consulta prèvia se sotmet al procediment que estableix l'article 15 bis.2.
En cas que es determini que cal sotmetre l'activitat projectada a l'avaluació d'impacte ambiental s'ha de seguir el procediment establert per l'article 34.
La intervenció ambiental en els espectacles públics i les activitats recreatives s'integra en el procediment d'atorgament de la llicència municipal o l'autorització sectorial mitjançant un informe ambiental de l'òrgan tècnic municipal o comarcal o, si escau, en les condicions establertes per al règim de comunicació.
L'informe ambiental ha de contenir les determinacions establertes per la normativa en aquesta matèria.
Les activitats incloses en la legislació d'espectacles públics i activitats recreatives que se situïn en un espai natural protegit estan sotmeses al procés de consulta prèvia respecte a la necessitat d'avaluació d'impacte ambiental.
Les activitats regulades per la legislació d'espectacles públics i activitats recreatives que estan incloses en altres activitats o establiments que figuren en altres annexos d'aquesta Llei, o que en formen part, resten sotmeses al règim d'intervenció ambiental determinat per aquest article.
Les activitats de l'annex II es poden incorporar, per reglament, al règim establert per aquest article, sempre que estiguin subjectes a la concessió d'una llicència sectorial que permeti incorporar la intervenció ambiental.
Les modificacions de les activitats ja autoritzades establertes per aquesta llei se sotmeten als règims d'intervenció administrativa següents:
a) Les modificacions substancials d'activitats dels annexos I.1 i I.2 estan subjectes a autorització ambiental i a decisió prèvia sobre la necessitat de sotmetre-les a una avaluació d'impacte ambiental o a declaració d'impacte ambiental, d'acord amb l'article 7.1. a.
En el cas de les activitats incloses en l'article 7.1. a.2, aquesta autorització es considera concedida per silenci administratiu una vegada transcorregut el termini que fixa l'article 28.2, si en el procés de decisió prèvia es determina que no és necessària la declaració d'impacte ambiental.
b) Les modificacions substancials d'activitats de l'annex II estan subjectes a llicència ambiental, d'acord amb l'article 7.1. c.
Aquesta llicència es considera concedida per silenci administratiu un cop transcorregut el termini que fixa l'article 48.1, si es tracta:
– D'activitats a què fa referència l'article 7.1. c.3.
– D'activitats a què fa referència l'article 7.1. c.2, si en el procés de decisió prèvia es determina que no és necessària la declaració d'impacte ambiental.
c) Les modificacions d'activitats dels annexos I.1, I.2 i II altres que les indicades per les lletres a i b que tinguin efectes sobre les persones o el medi ambient han d'ésser sotmeses per la persona o empresa titular de l'activitat a l'òrgan ambiental per tal que avaluï si la modificació es considera substancial o no substancial.
Si la considera substancial és aplicable el que estableixen les lletres a i b.
Si la considera no substancial, o no manifesta el contrari en el termini d'un mes, la modificació es pot dur a terme.
L'avaluació pot ésser parcial o total, segons si la modificació afecta una de les instal·lacions que integren l'activitat, n'afecta diverses o les afecta totes.
La modificació substancial només pot ésser parcial si permet una avaluació ambiental diferenciada del conjunt de l'activitat.
d) Les modificacions no substancials de les activitats dels annexos I.1, I.2 i II que no tinguin conseqüències per a les persones ni per al medi ambient han de figurar en les actes de controls periòdics.
e) Les modificacions de les activitats de l'annex III s'han de comunicar a l'ajuntament competent.
Si la modificació comporta un canvi d'annex de l'activitat, s'ha d'aplicar el que correspongui, d'acord amb el que estableix aquest article.
f) Les modificacions de les activitats de l'annex I.3 han d'ésser comunicades per l'òrgan amb competència substantiva a l'òrgan ambiental per tal que siguin sotmeses a declaració d'impacte ambiental o a decisió prèvia sobre l'aplicació del procediment d'avaluació d'impacte ambiental.
S'han de definir per reglament els paràmetres per qualificar les modificacions com a substancials o no substancials, tenint en compte la major incidència de la modificació projectada i segons els criteris següents:
a) La dimensió de l'activitat o les activitats afectades.
c) Els recursos naturals emprats i, concretament, el consum d'aigua i energia.
d) El volum, el pes i el tipus dels residus generats.
e) La qualitat i la capacitat regenerativa dels recursos naturals de les àrees geogràfiques que poden ésser afectades o les limitacions derivades de la declaració de zones de protecció especial per a la capacitat i la vulnerabilitat del medi.
f) El grau de contaminació produïda.
h) La incorporació de substàncies perilloses o el fet d'augmentar-ne l'ús.
i) L'acumulació de modificacions no substancials.
Per les activitats de l'annex I.1, quan la modificació d'una instal·lació comporti una disminució de la seva capacitat de producció fins a quedar per sota dels llindars d'aquest annex, l'activitat se sotmet a la regulació pròpia del règim d'intervenció en què queda classificada.
En el cas que l'activitat passi a estar inclosa a l'annex II, s'ha de trametre a l'ajuntament una còpia de l'expedient instruït i de la resolució d'autorització ambiental atorgada.
En aquest cas, l'ajuntament ha de conservar tots els tràmits i informes realitzats pel departament competent en matèria de qualitat ambiental fins a la fase de proposta de resolució, sens perjudici de la petició per part de l'ajuntament dels nous informes que corresponguin d'acord amb les modificacions realitzades en l'establiment.
Fins que no es produeixi l'adaptació, l'activitat continuarà en funcionament emparada per l'autorització ambiental atorgada.
Un cop feta l'adaptació al règim de llicència ambiental, l'ajuntament ho comunicarà a l'òrgan ambiental de la Generalitat competent en matèria de qualitat ambiental a fi que dicti resolució i deixi sense efecte l'autorització ambiental que havia estat concedida amb anterioritat.
L'òrgan ambiental competent ha de declarar la caducitat i ha d'acordar l'arxivament de les actuacions, amb l'audiència prèvia a la persona o l'empresa titulars.
Les explotacions ramaderes incloses en els annexos I i II resten subjectes a les especificitats següents:
a) Les sol·licituds de llicències i autoritzacions ambientals han d'aportar el pla de gestió de les dejeccions ramaderes de l'explotació, el qual s'ha de trametre al departament competent en matèria d'agricultura i ramaderia perquè emeti un informe preceptiu i vinculant sobre la gestió de les dejeccions ramaderes prèviament a la concessió de l'autorització o la llicència ambientals.
Per a elaborar aquest informe, quan el pla de gestió de les dejeccions afecta zones vulnerables per la contaminació de nitrats procedents de fonts agràries, es té en compte el programa d'actuació corresponent que es desenvolupi per reglament.
b) Les prescripcions sobre la gestió i el control de les dejeccions ramaderes i dels residus que s'estableixin en l'autorització o la llicència ambientals s'han d'adequar a les particularitats que resulten de les modalitats pràctiques de la gestió, de la capacitat de l'explotació, de l'espècie animal allotjada i de l'emplaçament, tot ponderant els costos i els avantatges de les mesures prescrites.
c) Corresponen a l'òrgan del departament competent en matèria d'agricultura i ramaderia, en l'àmbit de les potestats de l'ordenació de la producció agrícola i ramadera, les funcions inspectora, de control ordinari i sancionadora de l'incompliment de les determinacions dels plans de gestió de les dejeccions ramaderes, sens perjudici de les funcions que corresponen a l'òrgan competent en matèria d'aigües.
d) S'ha de determinar per reglament un procediment simplificat, a més del contingut del projecte i, si escau, de l'estudi d'impacte ambiental adaptat a les particularitats a què es refereixen les lletres a, b i c de l'article 67.1.
En el cas de centres de gestió de dejeccions ramaderes, i també en el cas de les instal·lacions que tracten dejeccions ramaderes, soles o barrejades amb altres materials orgànics, les sol·licituds de llicències que requereixin sotmetiment a avaluació d'impacte ambiental i les sol·licituds d'autoritzacions ambientals han d'aportar el pla de gestió de les dejeccions ramaderes o el pla de gestió agrària dels productes obtinguts, segons correspongui.
El pla de gestió s'ha de trametre al departament competent en matèria d'agricultura i ramaderia perquè emeti un informe preceptiu i vinculant sobre la gestió de les dejeccions ramaderes prèviament a la concessió de l'autorització o la llicència.
Les activitats ramaderes de l'annex III subjectes al règim de comunicació no incloses en l'apartat anterior han de presentar, a més de la documentació establerta per l'article 52.3, el pla de dejeccions ramaderes de l'explotació, el qual ha d'estar elaborat i signat per una persona tècnica habilitada pel departament competent en matèria d'agricultura i ramaderia.
Això mateix s'aplica als plans de gestió de dejeccions ramaderes en el cas de centres de gestió de dejeccions ramaderes que s'englobin dins l'annex III, i també als plans de gestió agrària dels productes obtinguts en el cas d'instal·lacions que tracten dejeccions ramaderes soles o barrejades amb altres materials orgànics, que s'englobin dins l'annex III i no incloses en l'apartat anterior.
En qualsevol cas, el pla de gestió ha d'estar elaborat d'acord amb la normativa vigent i amb els criteris tècnics aprovats per resolució de la direcció general competent en matèria d'agricultura i ramaderia.
Les activitats ramaderes de l'annex III subjectes al règim de comunicació i els centres de gestió de dejeccions ramaderes que s'englobin dins l'annex III, així com als plans de gestió agrària dels productes obtinguts en el cas d'instal·lacions que tracten dejeccions ramaderes, soles o barrejades amb altres materials orgànics, si incrementen en més de 7.000 kg el nitrogen generat anualment amb les dejeccions han de presentar, a més de la documentació establerta per l'article 52.3, el corresponent pla de gestió, el qual ha d'estar informat favorablement pel departament competent en matèria d'agricultura i ramaderia.
En el cas d'activitats esmentades en els apartats 2, 3 o 4 que requereixin sotmetiment a avaluació d'impacte ambiental, cal que el departament competent en matèria d'agricultura i ramaderia emeti un informe preceptiu i vinculant sobre la gestió de les dejeccions ramaderes prèviament a la declaració d'impacte ambiental.
El pla de controls de la gestió de les dejeccions ramaderes que executa el departament competent en matèria d'agricultura i ramaderia ha d'incloure una verificació posterior dels plans de gestió de l'apartat 4 en un termini de sis mesos a comptar de la formalització de la comunicació.
Les activitats incloses en l'àmbit d'aplicació d'aquesta llei estan sotmeses a un seguiment ambiental mitjançant un sistema d'inspeccions o un sistema de controls ambientals, en funció de l'annex en què estan classificades.
Aquests sistemes consisteixen en actuacions de comprovació i verificació per a garantir l'adequació permanent a les determinacions ambientals legals i a les determinacions fixades específicament en l'autorització o llicència ambiental.
També estan sotmeses als controls sectorials amb la periodicitat i la metodologia que s'estableixin en l'autorització ambiental.
Les activitats de l'annex I.2 i II estan sotmeses a un sistema de control ambiental.
L'autorització ambiental de les activitats de l'annex I.2 i la llicència ambiental estableixen el règim del control inicial previ a la posada en funcionament i la modalitat, els terminis i els continguts dels controls periòdics a què se sotmet l'exercici de l'activitat.
El control en matèria de risc d'accidents greus es regeix per la normativa específica.
S'han de desenvolupar per reglament la inscripció i el seguiment de les activitats subjectes al règim de comunicació, i també els règims de controls específics de les activitats ramaderes i altres activitats que ho requereixin.
El Programa d'inspecció ambiental és un document executiu que, basant-se en el Pla d'inspecció ambiental integrada, recull la informació necessària per a portar a terme les inspeccions ambientals que s'hi inclouen i prioritzen, i també la previsió dels recursos necessaris per a executar-lo.
Els plans i els programes d'inspecció ambiental integrada han d'estar a disposició del públic, com a mínim per mitjans electrònics, sense més limitacions que les establertes per la Llei de l'Estat 27/2006, del 18 de juliol, per la qual es regulen els drets d'accés a la informació, de participació pública i d'accés a la justícia en matèria de medi ambient.
El Programa d'inspecció ambiental integrada, d'acord amb el Pla d'inspecció ambiental integrada, inclou la freqüència de les visites d'inspecció programades per a les activitats de l'annex I.1 d'acord amb els paràmetres següents:
a) La primera visita d'inspecció in situ s'ha de fer en el termini d'un any a comptar de l'inici de l'activitat.
S'ha de prendre com a data d'inici del còmput la data fixada, a aquest efecte, en la declaració responsable que el titular ha de presentar davant la direcció general competent en matèria de qualitat ambiental abans de l'inici de l'activitat.
Abans de la primera visita d'inspecció, el titular ha de presentar els resultats dels controls sectorials ambientals que correspongui, d'acord amb l'autorització atorgada.
b) El període entre dues visites d'inspecció in situ programades s'ha de basar en l'avaluació de riscos de les activitats.
Per a les activitats que plantegin els riscos més alts, aquest període no pot ésser superior a un any.
Per a les que plantegin riscos més baixos, aquest període no pot ésser superior a tres anys.
c) Si una visita d'inspecció in situ fa patent un incompliment greu de les condicions de l'autorització ambiental integrada, la següent visita d'inspecció in situ s'ha de fer en un termini no superior a sis mesos a comptar de la primera visita, sens perjudici de l'aplicació del règim sancionador establert pel capítol II del títol IX.
El Programa d'inspecció ambiental integrada, d'acord amb el Pla d'inspecció ambiental integrada, es fonamenta en l'avaluació dels riscos que comporten les activitats, per a determinar la freqüència de les visites d'inspecció in situ, i s'ha de basar, com a mínim, en els criteris següents:
a) L'impacte potencial i real de l'activitat sobre la salut humana i el medi ambient, tenint en compte els nivells i tipus d'emissió, la sensibilitat del medi ambient local i el risc d'accident.
b) L'historial de compliment de les condicions de l'autorització ambiental.
c) La participació del titular en el sistema d'ecogestió i ecoauditoria de la Unió Europea (EMAS).
Les visites d'inspecció in situ a què fa referència l'apartat 3 les ha de fer el personal de l'Administració encarregat de les funcions d'inspecció ambiental integrada, sens perjudici que també puguin ésser fetes per personal adscrit a entitats col·laboradores de l'Administració ambiental específicament designades a aquest efecte.
En el període de posada en marxa de les instal·lacions a l'inici de l'activitat, el control inicial té per objecte verificar:
a) L'adequació de l'activitat i de les instal·lacions al projecte autoritzat mitjançant una certificació del tècnic director o tècnica directora de l'execució.
b) La conformitat del compliment de les condicions de l'autorització o la llicència ambientals, mitjançant l'acta de control d'una entitat col·laboradora de l'Administració ambiental, llevat que, per a les activitats de l'annex II l'ajuntament encomani els controls inicials als serveis tècnics municipals.
c) Si escau, la documentació referida a assegurances obligatòries segons la legislació sectorial o la relativa a responsabilitat ambiental.
El període de posada en marxa s'inicia en el moment que l'entitat col·laboradora de l'Administració ambiental encarregada del control inicial, o, si escau, el personal tècnic municipal, comunica a l'òrgan ambiental competent la data d'inici de l'actuació de control acordada amb la persona titular de l'activitat, i també les actuacions que cal dur a terme durant el procediment de posada en marxa de l'activitat, perquè l'Administració competent i les persones interessades en tinguin coneixement.
La durada màxima del període de funcionament en proves ha d'ésser adequada i proporcional a les característiques de l'establiment.
Finit el període de posada en marxa, si no s'ha dut a terme el control inicial de l'activitat o ha tingut un resultat desfavorable, el funcionament de l'activitat ha de cessar.
En aquests supòsits es poden establir nous períodes de posada en marxa sempre que no hagi transcorregut el termini de caducitat de l'autorització o la llicència ambientals.
L'entitat col·laboradora de l'Administració ambiental ha d'emetre l'acta de control inicial que habilita la persona titular per a exercir l'activitat.
En cas que l'entitat col·laboradora no pugui emetre l'acta de control favorable, ha d'emetre un informe per a justificar els incompliments detectats i no corregits, d'acord amb les disposicions que es determinin per reglament.
En el cas que es detecti que la posada en funcionament de l'activitat pot comportar una afecció ambiental per al medi o per a les persones, l'entitat col·laboradora de l'Administració ambiental ho ha de comunicar a l'Administració competent perquè s'adoptin les mesures provisionals que calguin i la suspensió del control.
L'acció de control periòdic té per objecte garantir l'adequació permanent de les activitats als requeriments legals aplicables i, específicament, als requeriments fixats en l'autorització o la llicència ambientals, amb la incorporació de les modificacions no substancials.
Les activitats inscrites en el registre del sistema d'ecogestió i ecoauditoria de la Unió Europea (EMAS) resten exemptes de control periòdic, llevat dels controls específics de determinades emissions en els quals s'hagin establert terminis particulars.
La informació necessària respecte al compliment de l'autorització o la llicència ambientals s'ha d'aportar juntament amb l'actualització de la renovació de l'acreditació del sistema de gestió ambiental, segons el model determinat per reglament, i se n'ha de presentar una còpia a l'ajuntament corresponent, excepte pel que fa a les actuacions en què s'hagin establert altres terminis.
Són objecte de control ambiental les determinacions fixades en l'autorització o en la llicència ambientals i, específicament, les següents:
b) La producció i la gestió de residus.
c) Les instal·lacions, les tècniques i la gestió dels sistemes de depuració i sanejament.
d) Les mesures i les tècniques d'estalvi energètic, d'aigua i de matèries primeres que s'han pres en consideració.
e) El funcionament dels sistemes d'autocontrol d'emissions i d'immissions, si escau.
Els contaminants mesurats en continu degudament calibrats resten exempts de control de llurs emissions.
f) Les immissions, si escau, en els termes que figurin en l'autorització o en la llicència ambientals.
g) La vigència de la garantia i de la pòlissa d'assegurança de la responsabilitat civil, en les condicions fixades en l'autorització o en la llicència ambientals.
El resultat del control periòdic de les activitats de l'annex I s'ha de presentar a l'òrgan del departament competent en matèria de medi ambient, i s'ha de comunicar a l'ajuntament del municipi en el qual s'exerceix l'activitat.
Si una entitat col·laboradora de l'Administració ambiental duu a terme el control periòdic de les activitats de l'annex II, s'ha de presentar el resultat d'aquest control a l'ajuntament corresponent.
a) Exercir l'activitat o fer-hi una modificació substancial sense disposar de l'autorització ambiental o sense disposar de l'acta de control inicial favorable.
b) No dur a terme la revisió periòdica de l'autorització ambiental.
c) No sotmetre l'activitat inclosa en el règim d'autorització ambiental als controls periòdics preceptius.
d) Ocultar o alterar dades aportades als expedients administratius per a l'autorització o la llicència ambientals o qualsevol de llurs revisions o modificacions.
e) Falsejar, per acció o per omissió, els certificats tècnics i altres actes de control o verificació ambientals.
a) Exercir l'activitat o fer-hi una modificació substancial sense disposar de la llicència ambiental o sense disposar de l'acta de control inicial favorable.
b) Exercir l'activitat sense haver fet la comunicació, en el cas de les activitats sotmeses a aquest règim.
c) No dur a terme la revisió periòdica de la llicència ambiental.
d) No sotmetre l'activitat inclosa en el règim de llicència ambiental als controls periòdics preceptius.
e) Transmetre l'autorització ambiental o la llicència ambiental sense comunicar-ho a l'òrgan ambiental competent.
f) Impedir, retardar o obstaculitzar els actes d'inspecció ordenats per les autoritats competents.
g) No dur a terme les comunicacions preceptives exigides per l'autorització o la llicència ambientals a l'Administració competent.
h) No comunicar a l'Administració competent qualsevol situació anòmala que sorgeixi en l'execució o el desenvolupament d'un projecte d'activitat.
i) Incomplir les determinacions de l'autorització o la llicència ambientals no establertes per la legislació sectorial ambiental.
a) No comunicar a l'Administració competent les modificacions no substancials que poden afectar les condicions de l'autorització o les característiques o el funcionament de l'activitat.
b) Incórrer en demora no justificada en l'aportació de documents sol·licitats per l'Administració competent.
c) No notificar a l'Administració competent el canvi de titularitat de les activitats compreses en l'annex III.
d) Incórrer en qualsevol altra acció o omissió que infringeixi les determinacions d'aquesta llei i de la reglamentació que la desplegui i que no sigui qualificada d'infracció molt greu o greu.
e) No sotmetre l'activitat inclosa en el règim de comunicació ambiental als autocontrols periòdics.
A les activitats sotmeses a l'obligació de notificació i registre establerta en la disposició final cinquena de la Llei de l'Estat 16/2002, de l'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, se'ls aplica la tipificació d'infraccions i les sancions establertes en l'esmentada llei.
Les administracions públiques, perquè es compleixin els actes dictats en aplicació d'aquesta llei, a més dels altres mitjans d'execució forçosa establerts legalment, poden imposar multes coercitives amb una quantia màxima de 15.000 euros.
Els col·legis professionals o altres entitats competents per raó de la matèria poden exercir funcions de comprovació i verificació documental, prèvies a les que exerceix l'Administració, per donar la conformitat que les dades tècniques que es presenten a l'Administració s'ajusten a les requerides per a l'activitat objecte de l'autorització o la llicència i als estàndards de qualitat de la documentació tècnica aportada.
En aquest sentit, es poden establir convenis entre l'Administració i els col·legis professionals o altres entitats corresponents.
Les activitats que han estat objecte d'intervenció administrativa ambiental d'acord amb la Llei 3/1998, del 27 de febrer, de la intervenció integral de l'Administració ambiental, passen a regir-se per les noves determinacions d'aquesta llei.
Els terminis dels controls periòdics de les activitats dels annexos I.2 i II són els que fixen les lletres a i b de l'article 71.2, llevat que es tracti d'activitats exemptes de control periòdic, d'acord amb l'article 71.3.
Les activitats classificades en l'annex III que a l'entrada en vigor aquesta llei disposin de llicència d'activitats resten exemptes d'haver de fer la comunicació ambiental.
El règim de controls d'aquestes activitats és el que correspon a les activitats de l'annex III, que s'ha d'establir per reglament.
El Govern ha d'aprovar el desplegament reglamentari d'aquesta llei en un termini de vuit mesos comptats des que es publica oficialment.
Fins que no entri en vigor aquest desplegament són aplicables les disposicions reglamentàries que no contradiguin aquesta llei, que no s'hi oposin i que no hi siguin incompatibles.
S'habilita el Govern per a adaptar les activitats de l'annex I.1 d'aquesta llei a les prescripcions determinades per les directives europees i per la legislació bàsica estatal en matèria de avaluació d'impacte ambiental i en matèria de prevenció i control integrat de la contaminació.
S'habilita la persona titular del departament competent en matèria de medi ambient per a incorporar noves tipologies d'activitats en els annexos I.2, I.3, II i III o per a adaptar les existents.
Aquestes incorporacions, modificacions o supressions s'han de dur a terme a proposta de la Comissió d'Avaluació i Seguiment per a l'aplicació d'aquesta llei, regulada per la disposició addicional quarta.
Activitats sotmeses al règim d'avaluació d'impacte ambiental i d'autorització ambiental, subjectes a la Directiva 96/61/CE del Consell, del 24 de setembre de 1996, de prevenció i control integrats de la contaminació
Instal·lacions per a la combustió amb una potència tèrmica de combustió igual o superior a 50 MW.
Instal·lacions per a la gasificació i la liqüefacció del carbó.
Instal·lacions per a la calcinació o per a la sinterització de minerals metàl·lics, inclòs el mineral sulfurós.
Instal·lacions per a la producció de fosa o d'acers en brut (fusió primària o secundària), incloses les instal·lacions corresponents de fosa contínua, amb una capacitat de més de 2,5 tones per hora.
3.3.a) Laminatge en calent, amb una capacitat superior a 20 tones per hora d'acer en brut.
3.3.b) Forja amb martells amb una energia d'impacte superior a 50 quilojoules (kJ) per martell quan la potència tèrmica utilitzada és superior a 20 MW.
3.3.c) Aplicació de capes de protecció de metall fos amb una capacitat de tractament de més de 2 tones per hora d'acer en brut.
Foneries de metalls ferrosos amb una capacitat de producció de més de 20 tones per dia.
3.9.a) La producció de metalls en brut no ferrosos a partir de minerals, de concentrats o de matèries primeres secundàries mitjançant procediments metal·lúrgics, químics o electrolítics.
3.9.b) La fusió de metalls no ferrosos, inclòs l'aliatge, i inclosos els productes de recuperació (refinatge, emmotllament en fosa), amb una capacitat de fusió de més de 4 tones per dia, per al plom i el cadmi, i de 20 tones per dia, per a la resta de metalls.
Instal·lacions per al tractament de superfície de metalls i materials plàstics mitjançant un procediment electrolític o químic, quan el volum de les cubetes o de les línies completes destinades al tractament utilitzat és superior a 30 metres cúbics (m3).
4.1.a) La fabricació de ciment i de clínquer en forns rotatoris, incloses les instal·lacions dedicades a moldre clínquer, amb una capacitat de producció de ciment o clínquer superior a 500 tones per dia.
4.1.b) La fabricació de ciment i de clínquer en forns d'un altre tipus, amb una capacitat de producció superior a 50 tones per dia.
4.1.d) La fabricació de calç en forns, amb una capacitat de producció superior a 50 tones per dia.
Instal·lacions per a l'obtenció d'amiant i per a la fabricació de productes a base d'amiant.
Instal·lacions per a la fabricació de vidre, inclosa la fibra de vidre, amb una capacitat de fusió superior a 20 tones per dia.
Instal·lacions per a la fosa de materials minerals, inclosa la fabricació de fibres minerals, amb una capacitat de fosa superior a 20 tones per dia.
Instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant l'enfornada, en particular, de teules, maons refractaris, rajoles, gres ceràmic o porcellanes amb una capacitat de producció superior a 75 tones per dia, o una capacitat d'enfornar de més de 4 m3 i de més de 300 kg/m3 de densitat de càrrega per forn.
La fabricació, als efectes de les categories d'activitats d'aquesta llei, designa la fabricació a escala industrial, mitjançant transformació química, dels productes o dels grups de productes esmentats a continuació:
Instal·lacions químiques per a fabricar productes químics orgànics de base, en particular:
5.1.a) Hidrocarburs simples (lineals o cíclics, saturats o insaturats, alifàtics alicíclics o aromàtics).
5.1.g) Compostos organometàl·lics.
5.1.h) Matèries plàstiques de base (polímers, fibres sintètiques, fibres a base de cel·lulosa).
5.1.k) Tensioactius i agents de superfície.
Instal·lacions químiques per a la fabricació de productes químics inorgànics de base, com ara:
5.2.a) Gasos, en particular l'amoníac, el clor o el clorur d'hidrogen, el fluor o el fluorur d'hidrogen, els òxids de carboni, els compostos de sofre, els òxids de nitrogen, l'hidrogen, el diòxid de sofre, el diclorur de carbonil.
5.2.b) Àcids, en particular l'àcid cròmic, l'àcid fluorhídric, l'àcid fosfòric, l'àcid nítric, l'àcid clorhídric, l'àcid sulfúric, l'àcid sulfúric fumant, els àcids sulfurats.
5.2.d) Sals com ara el clorur d'amoni, el clorat potàssic, el carbonat potàssic (potassa), el carbonat sòdic, els perborats, el nitrat d'argent.
5.2.e) No-metalls, òxids metàl·lics o altres compostos inorgànics com ara el carbur de calci, el silici, el carbur de silici.
Instal·lacions químiques per a la fabricació de fertilitzants a base de fòsfor, de nitrogen o de potassi (fertilitzants simples o compostos).
Instal·lacions químiques per a la fabricació de productes de base fitosanitaris i biocides.
Instal·lacions químiques que utilitzen un procés químic o biològic per a la fabricació de medicaments de base.
Instal·lacions químiques per a la fabricació d'explosius.
Instal·lacions per al tractament previ (operacions de rentatge, blanqueig, merceritzatge) o per al tint de fibres o productes tèxtils, quan la capacitat de tractament és superior a 10 tones per dia.
Instal·lacions per a l'adob (operacions prèvies, ribera, adob, postadob), quan la capacitat de tractament és superior a 12 tones per dia de productes acabats.
Escorxadors amb una capacitat de producció de canals superior a 50 tones per dia.
Tractament i transformació per a la fabricació de productes alimentaris a partir de:
7.2.a) Matèria primera animal (que no sigui la llet), amb una capacitat d'elaboració de productes acabats superior a 75 tones per dia.
7.2.b) Matèria primera vegetal, amb una capacitat d'elaboració de productes acabats superior a 300 tones per dia (valor mitjà trimestral).
Tractament i transformació de la llet, amb una quantitat de llet rebuda superior a 200 tones per dia (valor mitjà anual).
Instal·lacions industrials per a la fabricació de pasta de paper a partir de fusta o altres matèries fibroses.
Instal·lacions industrials per a la fabricació de paper i cartró, amb una capacitat de producció de més de 20 tones per dia.
Instal·lacions per a la producció i el tractament de la cel·lulosa, amb una capacitat de producció superior a 20 tones per dia.
Instal·lacions per a la valorització de residus perillosos, inclosa la gestió d'olis usats, o per a l'eliminació d'aquests residus en llocs que no siguin els dipòsits controlats, amb una capacitat superior a 10 tones per dia.
Instal·lacions per a la incineració dels residus municipals, amb una capacitat superior a 3 tones per hora.
Instal·lacions per a l'eliminació dels residus no perillosos en llocs que no siguin els dipòsits controlats, amb una capacitat superior a 50 tones per dia.
Dipòsits controlats que rebin més de 10 tones per dia o que tinguin una capacitat total superior a 25.000 tones, amb l'exclusió dels dipòsits controlats de residus inerts.
Instal·lacions ramaderes per a la cria intensiva que tinguin més de:
11.1.a) 40.000 emplaçaments per a aviram, entenent que es tracta de gallines ponedores o del nombre equivalent per a altres espècies d'aus.
11.1.b.i) 2.000 places per a porcs d'engreix (de més de 30 kg)
11.1.b.ii) 2.500 places per a porcs d'engreix (de més de 20 kg)
11.1.c.ii) 530 places per a truges reproductores en cicle tancat.
11.1.c.iii) En el cas d'explotacions mixtes, en què coexisteixin animals dels apartats 11.1.b i 11.1.c, el nombre d'animals per incloure l'establiment en aquest annex es determinarà d'acord amb les equivalències en Unitat de bestiar gros (UBG) dels diferents tipus de bestiar porcí, recollides a la legislació vigent sobre ordenació de les explotacions porcines.
11.1.n) Per sobre de 85.000 places de pollastres d'engreix.
Instal·lacions per a l'eliminació o l'aprofitament de canals o restes d'animals, amb una capacitat de tractament superior a 10 tones per dia.
Instal·lacions per al tractament de superfície de materials, objectes o productes, amb la utilització de dissolvents orgànics, en particular per a aprestar-los, estampar-los, revestir-los i desgreixar-los, impermeabilitzar-los, encolar-los, lacar-los, pigmentar-los, netejar-los o impregnar-los, amb una capacitat de consum superior a 150 kg de dissolvent per hora o superior a 200 tones per any.
Instal·lacions per a la fabricació de carboni sinteritzat o electrografiat per a la combustió o la grafitació.
I.2.a) Activitats sotmeses a autorització ambiental amb una declaració d'impacte ambiental, que estan incloses en l'annex I del text refós de la Llei d'avaluació d'impacte ambiental de projectes, aprovat pel Reial decret legislatiu 1/2008, de l'11 de gener, no subjectes a la Directiva 2008/1/CE, i totes les activitats i les instal·lacions afectades per la legislació d'accidents greus.
Instal·lacions consistents en la realització de perforacions per a l'exploració i investigació que requereixin l'aplicació de mètodes geofísics o geoquímics que incloguin tècniques de fracturació hidràulica, estimulació de pous o altres tècniques de recuperació secundària i altres mètodes necessaris per al seu objecte.
Instal·lacions per a la calcinació i la sinterització de minerals metàl·lics, amb una capacitat superior a 5.000 tones per any de mineral processat.
Instal·lacions per a l'eliminació de residus perillosos, amb una capacitat de fins a 10 tones per dia.
Activitats i instal·lacions afectades per la legislació d'accidents greus (incloses les instal·lacions per a l'emmagatzematge de productes petrolífers, amb una capacitat superior a 100.000 tones i les instal·lacions per a l'emmagatzematge de productes petroquímics o químics amb una capacitat superior a 200.000 tones).
I.2.b) Activitats sotmeses a autorització ambiental i a un procés de decisió prèvia sobre la necessitat de sotmetiment a una avaluació d'impacte ambiental i que estan incloses en l'annex II del text refós de la Llei d'avaluació d'impacte ambiental de projectes, aprovat pel Reial decret legislatiu 1/2008, de l'11 de gener.
Fabricació industrial de briquetes d'hulla i de lignit.
Instal·lacions industrials, i d'altres tipus, per a la producció d'electricitat, vapor i aigua calenta, amb una potència tèrmica superior a 100 MW, que no estiguin incloses en el codi 1.1 de l'annex I.1.
3.3.c) Aplicació de capes de protecció de metall fos, amb una capacitat de tractament de més de 2 tones per hora, exclòs l'acer en brut.
Fabricació d'automòbils, motocicletes, autocars i similars i de motors per a vehicles, amb una superfície total superior a 30.000 metres quadrats (m2).
Fabricació de material ferroviari mòbil, amb una superfície total superior a 30.000 m2.
Instal·lacions per a la construcció i la reparació d'aeronaus, amb una superfície total superior a 30.000 m2.
Instal·lacions o bancs de prova de motors, turbines o reactors que estiguin situats fora de polígons industrials o a menys de 500 metres d'una zona residencial.
4.1.a) Fabricació de ciment o clínquer en forns rotatoris, amb una capacitat de producció superior a 200 tones per dia i fins a 500 tones per dia.
4.1.d) Fabricació de guix en forns, amb una capacitat de producció superior a 50 tones per dia.
Fabricació de perlita expandida.
Plantes d'aglomerats asfàltics amb una capacitat de producció superior a 250 tones per hora.
Instal·lacions industrials per a la fabricació de cel·lofana.
Centre per a la recollida i la transferència de residus perillosos, amb una capacitat superior a 30 tones per dia.
Instal·lacions per a la valorització de residus no perillosos, amb una capacitat superior a 100.000 tones per any.
Instal·lacions per al tractament de dejeccions ramaderes líquides (purins), amb una capacitat superior a 100.000 tones per any.
Instal·lacions per al tractament mecànic biològic de residus municipals no recollits selectivament, amb una capacitat superior a 100.000 tones per any.
Instal·lacions per al tractament biològic de residus d'alta fermentabilitat, amb una capacitat superior a 100.000 tones per any.
Construcció i reparació naval en drassanes, amb una superfície total superior a 20.000 m2.
Càmpings amb un nombre d'unitats d'acampada superior a 1.500.
Pistes permanents de curses i de proves per a vehicles motoritzats, amb una superfície superior a 5 hectàrees.
Parcs temàtics amb una superfície superior a 20 hectàrees.
Activitats sotmeses al règim de declaració d'impacte ambiental amb una autorització substantiva
Activitats extractives i les instal·lacions dels recursos explotats.
Explotacions ubicades en terreny de domini públic hidràulic per a extraccions superiors a 20.000 m3/any o en zona de policia de llera la superfície de les quals superi les 3 hectàrees.
Instal·lacions per a la combustió amb una potència tèrmica de combustió igual o superior a 5 MW i inferior a 50 MW.
Generadors de calor de potència calorífica superior a 2.000 tèrmies per hora.
Carbonització de la fusta (carbó vegetal), quan es tracti d'una activitat fixa extensiva.
Instal·lacions industrials, i d'altres tipus, per a la producció d'electricitat, vapor i aigua calenta amb una potència tèrmica fins a 100 MW i superior a 0,2 MW, que no estiguin incloses al codi 1.1 de l'annex I.1.
Centrals hidroelèctriques amb una potència superior a 10 MW.
Instal·lacions per a la producció de fosa o d'acers en brut (fusió primària o fusió secundària), incloses les instal·lacions corresponents de fosa contínua, amb una capacitat fins a 2,5 tones per hora.
3.3.a) Laminatge en calent, amb una capacitat de fins a 20 tones per hora d'acer en brut.
3.3.b) Forja amb martells, amb una energia d'impacte fins a 50 kJ, o quan la font tèrmica utilitzada sigui de fins a 20 MW.
3.3.c) Aplicació de capes de protecció de metall fos, amb una capacitat de tractament de fins a 2 tones per hora de metall base.
Foneries de metalls ferrosos, amb una capacitat de producció de fins a 20 tones per dia.
Tractament d'escòria siderúrgica i de fosa.
Preparació, emmagatzematge a la intempèrie, càrrega, descàrrega, manutenció i transport de minerals dins de les plantes metal·lúrgiques.
3.9.b) Instal·lacions per a la fusió de metalls no ferrosos, inclòs l'aliatge i els productes de recuperació (refinatge, emmotllament en fosa), amb una capacitat de fusió de fins a 4 tones per dia, per al plom i el cadmi, i de fins a 20 tones per dia per a altres metalls.
Instal·lacions per a l'aïllament o el recobriment de fils, superfícies i conductors de coure o similars, mitjançant resines o processos d'esmaltatge.
Aliatges de metall amb injecció de fòsfor.
Forja, estampació, embotició de metalls, sinterització.
Decapatge de peces metàl·liques mitjançant processos tèrmics.
Instal·lacions per al tractament de superfície de metalls i matèries plàstiques per un procediment electrolític o químic, quan el volum de les cubetes emprades o de les línies completes destinades al tractament sigui de fins a 30 m3.
Fabricació d'armes i municions.
Instal·lacions per a la fabricació d'acumuladors elèctrics, piles i bateries.
Fabricació d'automòbils, motocicletes, autocars i similars i de motors per a vehicles, amb una superfície total fins a 30.000 m2.
Fabricació de material ferroviari mòbil, amb una superfície total fins a 30.000 m2.
Instal·lacions per a la construcció i la reparació d'aeronaus, amb una superfície total fins a 30.000 m2.
4.1.a) Fabricació de ciment i/o clínquer en forns rotatoris, amb una capacitat de producció fins a 200 tones per dia.
4.1.b) Fabricació de ciment i/o clínquer en forns d'altres tipus, amb una capacitat de producció fins a 50 tones per dia.
4.1.c) Fabricació de ciment sense forns a partir de clínquer.
4.1.d) Fabricació de calç o guix en forns, quan la capacitat dels forns sigui fins a 50 tones per dia.
Fabricació de formigó i/o d'elements de formigó, guix i ciment.
Fabricació de productes de fibrociment, llevat dels que continguin amiant.
Instal·lacions de fabricació de vidre, inclosa la fibra de vidre, amb una capacitat de fusió de fins a 20 tones per dia.
Instal·lacions per a la fosa de materials minerals, inclosa la fabricació de fibres minerals, amb una capacitat de fosa de fins a 20 tones per dia i superior a 1 tona per dia.
Instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada, en particular de teules, maons, maons refractaris, rajoles, gres ceràmic o porcellanes amb una capacitat de producció de fins a 75 tones/dia i superior a 10 tones/dia.
Instal·lacions de calcinació i de sinterització de minerals metàl·lics, amb una capacitat de fins a 5.000 tones per any de mineral processat.
Plantes d'aglomerat asfàltic, amb una capacitat de producció de fins a 250 tones per hora.
Plantes de preparació i ensacada de ciments especials i/o morters.
Instal·lacions d'emmagatzematge de productes pulverulents o granulats, amb una capacitat superior a 1.000 tones.
Instal·lacions de tall, serradura i poliment per mitjans mecànics de roques i pedres naturals, amb una capacitat de producció superior a 50 tones per dia.
Fabricació de materials abrasius a base d'alúmina, carbur de silici i altres productes similars.
Activitats de classificació i tractament d'àrids quan l'activitat es desenvolupa fora d'un recinte miner.
Preparació d'especialitats farmacèutiques o veterinàries.
Producció de mescles bituminoses a base d'asfalt, betum, quitrans i brees.
Producció de guarniments de fricció que utilitzen resines fenoplàstiques o aminoplàstiques, llevat dels que contenen amiant.
Producció de coles i gelatines.
Fabricació de pintures, tintes, laques, vernissos i revestiments similars.
5.12.a) Sabons, detergents i altres productes de neteja i abrillantament.
Fabricació de material fotogràfic verge i preparats químics per a la fotografia.
Sulfitació i sulfatació d'olis.
Extracció química sense refinar d'olis vegetals.
5.17.a) Fabricació de productes de matèries plàstiques termoestables.
5.17.b) Fabricació de productes de matèries plàstiques termoplàstiques.
Fabricació o preparació d'altres productes químics que no estiguin inclosos a l'annex I.
Instal·lacions per al tractament previ (operacions de rentatge, blanqueig, merceritzatge) o per al tint de fibres o productes tèxtils, quan la capacitat de tractament és de fins a 10 tones per dia.
Instal·lacions per a l'adob (operacions prèvies, ribera, adob, postadob), amb una capacitat de tractament del producte acabat de fins a 12 tones per dia.
6.11 Producció de niló, caprolactama o altres productes intermedis en la fabricació tèxtil.
Escorxadors que tinguin una capacitat de producció de canals de fins a 50 tones per dia i superior a 2 tones per dia.
7.2.b) Matèria primera vegetal, amb una capacitat d'elaboració de productes acabats inferior o igual a 300 tones per dia (valor mitjà trimestral) i amb instal·lacions per a l'assecatge amb potència tèrmica de combustió superior a 2 MW i inferior a 50 MW.
Tractament, manipulació i processament de productes del tabac.
Instal·lacions industrials per a elaborar greixos i olis vegetals i animals, instal·lacions industrials per a elaborar cervesa i malta, instal·lacions industrials per a fabricar fècules, instal·lacions industrials per a elaborar confitures i almívars, instal·lacions industrials per a fabricar farina de peix i oli de peix, sempre que a la instal·lació es donin, d'una manera simultània, les circumstàncies següents: a) que estigui situada fora de polígons industrials, b) que estigui situada a menys de 500 m d'una zona residencial, c) que ocupi una superfície d'almenys 1 hectàrea.
Les activitats incloses en aquest epígraf s'han de sotmetre prèviament a la sol·licitud de la llicència a la decisió de l'òrgan ambiental competent del Departament de Medi Ambient i Habitatge respecte de la necessitat de sotmetre's o no a l'avaluació d'impacte ambiental.
Indústria de la fusta, del suro i de mobles
Impregnació o tractament de la fusta amb oli de creosota o quitrà.
Tractament del suro i producció d'aglomerats de suro i linòleums.
Instal·lacions industrials per a la fabricació de paper i cartró, amb una capacitat de producció de fins a 20 tones per dia i superior a 5 tones per dia.
Instal·lacions de producció i tractament de cel·lulosa, amb una capacitat de producció de fins a 20 tones per dia.
Instal·lacions industrials per a la manipulació de paper i cartró, amb una capacitat de producció superior a 20 tones per dia.
Instal·lacions per a la valorització de residus perillosos, amb una capacitat de fins a 10 tones per dia.
Centres per a la recollida i la transferència de residus perillosos, amb una capacitat de fins a 30 tones per dia.
Instal·lacions per a la incineració dels residus municipals, amb una capacitat de fins a 3 tones per hora.
Instal·lacions per a l'eliminació dels residus no perillosos en llocs que no siguin els dipòsits controlats, amb una capacitat de fins a 50 tones per dia.
10.6.a) Dipòsits controlats de residus que reben fins a 10 tones per dia i que tenen una capacitat total de fins a 25.000 tones, amb exclusió dels dipòsits controlats de residus inerts.
10.6.b) Monodipòsits de residus de la construcció.
Instal·lacions per a la valorització de residus no perillosos amb una capacitat de fins a 100.000 tones per any.
Instal·lacions per a l'emmagatzematge de residus no perillosos.
Instal·lacions per al tractament de dejeccions ramaderes líquides (purins), amb una capacitat de fins a 100.000 tones per any.
Instal·lacions per al tractament mecànic biològic de residus municipals no recollits selectivament, amb una capacitat de fins a 100.000 tones per any.
Instal·lacions per al tractament biològic de residus d'alta fermentabilitat, amb una capacitat de fins a 100.000 tones per any.
Instal·lacions ramaderes per a la cria intensiva de:
11.1.b.ii) Places de porc d'engreix (de més de 20 kg), amb una capacitat de fins a 2.500 i superior a 2.000 caps de bestiar.
11.1.d) Places de vacum d'engreix, amb una capacitat superior a 600 caps de bestiar.
11.1.e) Places de vacum de llet, amb una capacitat superior a 300 caps de bestiar.
11.1.f) Places d'oví i cabrum, amb una capacitat superior a 2.000 caps de bestiar.
11.1.g) Places de cavall i altres equins, amb una capacitat superior a 500 caps de bestiar.
11.1.i) Places per a més d'una de les espècies animals especificades en qualsevol dels annexos d'aquesta llei, o places de la mateixa espècie d'aptituds diferents, la suma de les quals sigui superior a 500 unitats ramaderes procedimentals (URP) i no estigui inclosa en l'apartat 11.1.c.iii de l'annex I.1, definides a partir de les equivalències de procediment entre instal·lacions que estableix la Directiva 2008/1/CE, i prenent com a base de referència el vacum de llet (1 URP = 1 plaça de vacum de llet).
11.1.l) Instal·lacions ramaderes per a la cria semiintensiva, entenent com a tal el sistema en què l'alimentació es basa fonamentalment en la pastura, però els animals estan estabulats durant un cert període de l'any, normalment l'hivern, o bé durant la nit.
La capacitat d'aquestes explotacions, per a classificar-les a cadascun dels annexos, es calcula proporcionalment als períodes en què els animals romanen a les instal·lacions, i d'una manera genèrica equival al 33% de la capacitat de les instal·lacions de cria intensiva.
11.1.m) Places de conills, amb una capacitat superior a 20.000 caps de bestiar.
11.1.n) Places de pollastre d'engreix, amb una capacitat d'entre 55.000 i 85.000 caps de bestiar.
Instal·lacions per a l'aqüicultura intensiva, amb una capacitat de producció superior a 500 tones per any.
Les activitats que consten en aquests apartats 11.1 i 11.2 d'aquest annex estan sotmeses a declaració d'impacte ambiental.
Emmagatzematge en destinació de dejeccions ramaderes líquides o de la fracció líquida resultant del tractament en origen de les dejeccions ramaderes.
Emmagatzematge i/o maduració en destinació de dejeccions ramaderes sòlides, o de la fracció sòlida resultant del tractament en origen de les dejeccions ramaderes, amb una superfície de la instal·lació superior a 1.000 m 2.
Instal·lacions per al tractament de superfície de materials, objectes o productes, amb la utilització de dissolvents orgànics, en particular per a aprestar-los, estampar-los, revestir-los i desgreixar-los, impermeabilitzar-los, encolar-los, lacar-los, pigmentar-los, netejar-los o impregnar-los, amb una capacitat de consum de fins a 150 kg de dissolvent per hora i de fins a 200 tones per any, amb una superfície superior a 500 m2.
Aplicació de vernissos no grassos, pintures, laques i tints d'impressió sobre qualsevol suport, i la cuita i l'assecat corresponents, quan la quantitat emmagatzemada d'aquestes substàncies en els tallers és superior a 1.000 kg i/o la superfície és superior a 500 m2.
Instal·lacions per a l'assecat amb llit fluid, forn rotatori i d'altres, quan la potència de la instal·lació és superior a 1.000 tèrmies per hora.
Instal·lacions de rentatge amb dissolvents clorats que utilitzen més d'1 tona per any d'aquests dissolvents.
Instal·lacions de rentatge interior de cisternes de vehicles de transport.
Dipòsit i emmagatzematge de productes perillosos (productes químics, productes petrolers, gasos combustibles i altres productes perillosos), amb una capacitat superior a 50 m3, a excepció de les instal·lacions expressament excloses de tramitació en la reglamentació de seguretat industrial aplicable.
Emmagatzematge o manipulació de minerals, combustibles sòlids i altres materials pulverulents.
Envasament en forma d'aerosols de productes fitosanitaris i biocides que utilitzin com a propel·lent gasos liquats del petroli.
Construcció i reparació naval en drassanes i escars, amb una superfície total fins a 20.000 m2.
12.18.a) Tallers de reparació mecànica que disposen d'instal·lacions de pintura i tractament de superfícies.
12.19.a) Manteniment i reparació de vehicles de motor i material de transport que fan operacions de pintura i tractament de superfície.
Venda al detall de carburants per a motors de combustió interna.
Laboratoris d'anàlisi i de recerca amb una superfície superior a 75 m2 (excloent-ne despatxos, magatzems i altres àrees auxiliars).
Hospitals, clíniques i altres establiments sanitaris amb un nombre superior a 100 llits per a l'hospitalització o l'ingrés de pacients.
Centres d'assistència primària i hospitals de dia amb una superfície superior a 750 m2.
Càmpings amb un màxim de 1.500 unitats d'acampada.
Instal·lacions per a la neteja en sec, amb una superfície superior a 500 m2.
Fabricació de circuits integrats i circuits impresos.
Instal·lacions i activitats per a la neteja de vehicles.
Pistes permanents de curses i de proves per a vehicles motoritzats, amb una superfície de fins a 5 hectàrees.
Parcs temàtics amb una superfície de fins a 20 hectàrees.
Emmagatzematge o manipulació de biomassa d'origen vegetal (aprofitaments forestals, tractaments silvícoles, restes de jardineria, cultius energètics, serradures...) o de productes d'aquesta (llenya, pèl·let, estella, briquetes...) amb una capacitat superior a 10.000 m 3.
1.1.Instal·lacions de combustió amb una potència tèrmica de combustió igual o superior a 250 kW i inferior a 5 MW.
S'hi inclouen les instal·lacions per a la producció d'energia elèctrica en règim ordinari o en règim especial, en les quals es produeix la combustió de combustibles fòssils, i també les instal·lacions de cogeneració, calderes, forns, generadors de vapor o qualsevol altre equipament o instal·lació de combustió existent en una indústria, tant si aquesta és llur activitat principal com si no ho és.
Generadors de vapor amb una capacitat de fins a 4 tones de vapor per hora.
Generadors de calor amb una potència calorífica de fins a 2.000 tèrmies per hora.
Instal·lacions industrials, i d'altres tipus, per a la fabricació d'energia elèctrica, vapor i aigua calenta, amb una potència tèrmica de fins a 0.2 MW.
Centrals hidroelèctriques amb una potència igual o inferior a 10 MW.
Indústria per a la transformació de metalls ferrosos.
Producció i primera transformació de metalls preciosos.
Fabricació de maquinària i/o productes metàl·lics diversos i/o serralleries.
Fabricació de caldereria (cisternes, recipients, radiadors i calderes d'aigua calenta).
Fabricació de generadors de vapor.
Instal·lacions per a la producció de pols metàl·lica per picat o mòlta.
Fabricació de materials, maquinària i equips elèctrics, electrònics i òptics.
Fabricació d'articles de joieria, orfebreria, argenteria, bijuteria i similars.
Instal·lacions per a la fosa de materials minerals, inclosa la fabricació de fibres minerals, amb una capacitat de fosa de fins a 1 tona per dia.
Instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada, en particular de teules, maons, maons refractaris, rajoles, gres ceràmic o porcellanes amb una capacitat de producció de fins a 10 tones/dia.
Instal·lacions per a l'emmagatzematge de productes pulverulents o granulats, amb una capacitat de fins a 1.000 tones.
Instal·lacions per al tall, la serradura i el poliment, per mitjans mecànics, de roques i pedres naturals, amb una capacitat de producció de fins a 50 tones per dia.
Instal·lacions per al sorrejat amb sorra, grava menuda o altres abrasius.
Tractaments superficials del vidre per mitjà de mètodes físics.
Emmotllament per a la fusió d'objectes parafínics.
Fabricació de feltres, buates i làmines tèxtils no teixides.
Obtenció de fibres vegetals per procediments físics.
Amaratge del lli, del cànem i d'altres fibres tèxtils.
Tallers de confecció, calçat, marroquineria i similars.
Escorxadors amb una capacitat de producció de canals de fins a 2 tones per dia.
7.2.a) Matèria primera animal (que no sigui la llet), amb una capacitat d'elaboració de productes acabats de fins a 75 tones per dia.
7.2.b) Matèria primera vegetal, amb una capacitat d'elaboració de productes acabats inferior o igual a 300 tones per dia (valor mitjà trimestral) i amb instal·lacions per a l'assecatge amb potència tèrmica de combustió inferior o igual a 2 MW.
Tractament i transformació de la llet, amb una quantitat de 200 tones per dia (valor mitjà anual) de llet rebuda.
Instal·lacions per a l'emmagatzematge de gra i de farina.
Fleques amb forns amb una potència superior a 7.5 kW.
Indústria de la fusta, del suro i dels mobles
Fabricació de fulloles, taulons contraplacats i enllistonats amb partícules aglomerades o amb fibres, i fabricació d'altres taulons i plafons.
Instal·lacions de transformació del suro en pannes de suro.
Tractament de suro en brut i fabricació de productes en suro.
Instal·lacions industrials per a la fabricació de paper i cartró, amb una capacitat de producció de fins a 5 tones per dia.
Instal·lacions industrials per a la manipulació de paper i cartró, amb una capacitat de producció de fins a 20 tones per dia.
Instal·lacions ramaderes per a la cria intensiva que disposin de:
11.1.a) Emplaçaments per a aviram, entenent que es tracta de gallines ponedores o del nombre equivalent per a altres espècies d'aus, amb una capacitat de fins a 40.000 i superior a 30 caps de bestiar.
11.1.b.i) Places per a porcs d'engreix (de més de 30 kg), amb una capacitat de fins a 2.000 i superior a 10 caps de bestiar.
11.1.b.ii) Places per a porcs d'engreix (de més de 20 kg), amb una capacitat de fins a 2.000 i superior a 10 caps de bestiar.
11.1.c.i) Places per a truges reproductores, amb una capacitat de fins a 750 i superior a 5 caps de bestiar.
11.1.c.ii) Places per a truges reproductores en cicle tancat, amb una capacitat de fins a 530 i superior a 5 caps de bestiar.
11.1.d) Places de vacum d'engreix, amb una capacitat de fins a 600 i superior a 5 caps de bestiar.
11.1.e) Places de vacum de llet, amb una capacitat de fins a 300 i superior a 5 caps de bestiar.
11.1.f) Places d'oví i cabrum, amb una capacitat de fins a 2.000 i superior a 10 caps de bestiar.
11.1.g) Places d'equí, amb una capacitat de fins a 500 i superior a 5 caps de bestiar.
11.1.h) Places de qualsevol altra espècie animal no especificades en els annexos d'aquesta llei, equivalents a 5 unitats ramaderes o més, prenent com a base de referència el vacum de llet (1 UR = 1 plaça de vacum de llet).
11.1.j) Places de bestiar porcí i/o boví, de diferents aptituds, tant si tenen places per a altres espècies animals com si no en tenen, excepte si disposen de places d'aviram, la suma de les quals sigui de més de 3 URP i de fins a 500 URP, definides a partir de les equivalències de procediment entre instal·lacions que estableix la Directiva 2008/1/CE i prenent com a base de referència el vacum de llet (1 URP=1 plaça de vacum de llet).
11.1.k) Places d'aviram i d'altres espècies animals, inclosos el bestiar porcí i/o el boví, la suma de les quals sigui superior a 1 i fins a 500 URP, definides a partir de les equivalències de procediment entre instal·lacions que estableix la Directiva 2008/1/CE, i prenent com a base de referència el vacum de llet (1 URP = 1 plaça de vacum de llet).
11.1.l) Instal·lacions ramaderes per a la cria semiintensiva, entenent com a tal el sistema en què l'alimentació es fa fonamentalment en pastura, però els animals estan estabulats durant un cert període de l'any, normalment l'hivern, o durant la nit.
La capacitat d'aquestes explotacions, per a classificar-les en cadascun dels annexos, es calcula proporcionalment als períodes en què els animals romanen a les instal·lacions, i d'una manera genèrica equival al 33% de la capacitat de les instal·lacions de cria intensiva.
11.1.m) Places de conill, amb una capacitat de fins a 20.000 i superior a 1.000 caps de bestiar.
11.1.n) Places de pollastres d'engreix, amb una capacitat de fins a 55.000 caps de bestiar i superior a 1 URP.
11.2.a) Instal·lacions d'aqüicultura intensiva, amb una capacitat de producció de fins a 500 tones a l'any.
11.2.b) Instal·lacions d'aqüicultura extensiva.
Instal·lacions per a l'eliminació i l'aprofitament de canals o restes d'animals, amb una capacitat de tractament de fins a 10 tones per dia.
Emmagatzematge i/o maduració en destinació de dejeccions ramaderes sòlides, o de la fracció sòlida resultant del tractament en origen de les dejeccions ramaderes, amb una superfície de la instal·lació inferior o igual a 1.000 m 2.
Instal·lacions per al tractament de superfície de materials, objectes o productes amb la utilització de dissolvents orgànics, en particular per a aprestar-los, estampar-los, revestir-los i desgreixar-los, impermeabilitzar-los, encolar-los, lacar-los, netejar-los o impregnar-los, amb una capacitat de consum de dissolvent de fins a 150 kg per hora i de 20 tones per any i una superfície de fins a 500 m2.
Aplicació de vernissos no grassos, pintures, laques i tints d'impressió sobre qualsevol suport, i la cuita i l'assecat corresponents, quan la quantitat emmagatzemada d'aquestes substàncies en els tallers és de fins a 1.000 kg com a màxim i la superfície de fins a 500 m2.
Instal·lacions d'assecat amb llit fluid, forn rotatori i d'altres, quan la potència de la instal·lació és de fins a 1.000 tèrmies per hora.
Instal·lacions de rentatge amb dissolvents clorats que utilitzen fins a 1 tona per any d'aquests dissolvents.
Dipòsit i emmagatzematge de productes perillosos (productes químics, productes petrolers, gasos combustibles i altres productes perillosos), amb una capacitat de fins a 50 m3.
Operacions de mòlta i envasament de productes pulverulents.
12.18.b) Tallers de reparació mecànica, llevat dels que disposen d'instal·lacions de pintura i tractament de superfícies.
12.19.b) Manteniment i reparació de vehicles de motor i material de transport, llevat dels que fan operacions de pintura i tractament de superfície.
Laboratoris d'anàlisi i de recerca, amb una superfície de fins a 75 m2 (excloent-ne despatxos, magatzems i altres àrees auxiliars).
Hospitals, clíniques i altres establiments sanitaris, amb un nombre de fins a 100 llits per a l'hospitalització o l'ingrés de pacients.
Centres d'assistència primària i hospitals de dia, amb una superfície de fins a 750 m2.
Centres i establiments que allotgen, comercialitzen, tracten i reprodueixen animals.
Centres de cria i subministrament, i centres usuaris d'animals d'experimentació.
Instal·lacions per a la neteja en sec, amb una superfície de fins a 500 m2.
Activitats de garatge i aparcament de vehicles amb una superfície superior a 500 m2.
Emmagatzematge o manipulació de biomassa d'origen vegetal (aprofitaments forestals, tractaments silvícoles, restes de jardineria, cultius energètics, serradures...) o de productes d'aquesta biomassa (llenya, pèl·let, estella, briquetes...) amb una capacitat inferior a 10.000 m 3.
Característiques dels projectes
Les característiques dels projectes s'han de tenir en compte, en particular, des del punt de vista de:
a) La dimensió de l'activitat projectada.
b) L'acumulació amb altres activitats.
c) La utilització de recursos naturals.
e) La contaminació i altres efectes negatius possibles.
f) El risc d'afectació al medi en cas d'accidents.
Cal tenir en compte la sensibilitat mediambiental de les àrees geogràfiques que poden estar afectades pels projectes; en particular per:
b) La relativa abundància, la qualitat i la capacitat regenerativa dels recursos naturals de l'àrea.
c) La capacitat de càrrega del medi natural, amb una atenció especial a les àrees següents:
- Àrees classificades o protegides per la legislació de l'Estat o de les comunitats autònomes; àrees de protecció especial designades en aplicació de la Directiva 79/409/CEE i la Directiva 92/43/CEE.
- Àrees en què s'han ultrapassat els objectius de qualitat mediambiental que estableix la legislació comunitària.
- Àrees de densitat demogràfica.
- Paisatges amb significació històrica, cultural i/o arqueològica.
Característiques de l'impacte potencial.
Els potencials efectes significatius dels projectes s'han de considerar amb relació als criteris establerts pels punts 1 i 2 anteriors i tenint en compte, en particular:
a) L'extensió de l'impacte (àrea geogràfica i mida de la població afectada).
b) El caràcter transfronterer de l'impacte.
c) La magnitud i la complexitat de l'impacte.
e) La duració, la freqüència i la reversibilitat de l'impacte.
Se sotmeten a un informe de l'administració hidràulica de Catalunya les activitats que comporten:
a) Abocaments directes o indirectes a les aigües subterrànies.
b) Abocaments directes a les aigües superficials.
d) Abocaments no domèstics a sistemes de sanejament que siguin a càrrec de l'administració hidràulica de Catalunya, sempre que l'activitat que els genera estigui compresa en les seccions c, d i e del Codi de classificació de les activitats, o siguin potencialment contaminants o el cabal abocat sigui superior a 6.000 m3 per any.
Se sotmeten a un informe de l'administració de residus de Catalunya les activitats de gestió de residus següents:
a) Dipòsits controlats de residus de la construcció per a garantir l'adequació de l'activitat al Programa de gestió de residus de la construcció de Catalunya.
b) Instal·lacions per a la gestió dels residus municipals, que no consisteixin en deixalleries, per a garantir-ne l'adequació al Programa de gestió de residus municipals de Catalunya i al Pla territorial sectorial d'infraestructures de gestió de residus municipals de Catalunya.
c) Les activitats compreses en l'annex II, en els apartats 10.9, 10.10 i 10.11, que tinguin una capacitat igual o superior a 2.000 tones.
d) Les activitats compreses en l'annex II, en els apartats 10.1, 10.2 (excepte deixalleries), 10.5, 10.7 i 10.8.
Se sotmeten a un informe de l'òrgan ambiental del departament competent en matèria de protecció de l'ambient atmosfèric les activitats compreses en l'annex II que estiguin classificades en el grup A o B del Catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera (CAPCA) establert per la Llei de l'Estat 34/2007, del 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera, i també les activitats compreses en l'annex II, epígrafs 3.30, 5.6, 5.10, 5.11, 5.16, 6.1, 6.2, 7.9, 8.2, 12.2, 12.3, 12.6, 12.16, 12.22 i 12.41, que estiguin classificades en el grup C del CAPCA i facin servir dissolvents en el procés productiu.