Resolució de 14 de desembre de 2016, de finalització de la Reclamació 246/2016 per satisfacció extemporània
Informació sobre expedients sancionadors municipals en matèria d'establiments d'oci nocturn.
L'Administració lliura al grup municipal reclamant la informació sol·licitada mentre es tramita la reclamació i satisfà plenament la seva pretensió, de manera que la reclamació perd el seu objecte i procedeix finalitzar el procediment sense haver d'entrar en el fons.
"Relació de denúncies o expedients sancionadors per incompliment de normativa o d'horaris d'obertura a establiments d'oci nocturn de la ciutat entre els anys 2013 i 2015 on consti com a mínim la següent informació:
Es sol·licita lliurar aquesta informació preferentment a la direcció electrònica [adreça de correu electrònic del grup municipal]".
"El dret a la protecció de les dades de caràcter personal no impedeix facilitar a un regidor un llistat amb les dades sol·licitades sobre denúncies o expedients sancionadors oberts als establiments d'oci nocturn de la ciutat, incloent el nom comercial d'aquests establiments.
En canvi, l'accés a les dades identificatives dels infractors que siguin persones físiques (empresaris individuals) no sembla que estigui justificat per assolir la finalitat pretesa".
En la fonamentació de l'informe, l'APDCAT té en compte que a la sol·licitud es demana indistintament la dada del "titular de l'activitat o nom de l'establiment", de manera que considera suficient lliurar només la dada del nom de l'establiment per tal d'atendre la petició i satisfer la finalitat de control que l'anima.
Al final del fonament jurídic VI l'APDCAT també afirma que "no es pot obviar el fet que en tractar-se de locals oberts al públic, pot resultar fàcil arribar a conèixer la identitat dels titulars sense fer esforços desproporcionats, però les funcions atribuïdes als regidors poden portar a admetre com a proporcional aquesta limitació del dret a la protecció de dades".
El fet que la reclamació tingui el seu origen en una sol·licitud d'accés a informació d'un grup municipal formulada a l'empara de la normativa de règim local, que no contempla expressament la possibilitat de reclamar davant òrgans de garantia com la GAIP, no impedeix que aquesta sigui competent per conèixer-la.
Com aquesta Comissió ha assenyalat en reiterades ocasions (entre d'altres, amb major deteniment, a les seves resolucions relatives a les Reclamacions 4/2016, 22/2016, 23/2016, 28/2016 i 34/2016), el règim d'accés dels càrrecs electes locals a la informació de l'ens local respectiu constitueix un supòsit de "règim d'accés especial" als efectes de la disposició addicional primera, apartat segon, de l'LTAIPBG i, com a tal, es regeix per la seva normativa específica (article 77 de la Llei 7/1985, de 2 d'abril, reguladora de les bases del règim local, articles 14 a 16 del Reial decret 2568/1986, de 28 de novembre, pel qual s'aprova el Reglament d'organització, funcionament i règim jurídic de les entitats locals i, a Catalunya, l'article 164 del Decret legislatiu 2/2003, de 28 d'abril, pel qual s'aprova el Text refós de la Llei municipal i de règim local de Catalunya) i, supletòriament, per l'LTAIPBG.
L'Ajuntament de Lleida no ho qüestiona en cap moment.
Com es desprèn dels antecedents, l'Administració ha lliurat directament al grup municipal reclamant la informació sol·licitada durant la tramitació de la reclamació davant la GAIP.
Atès que, amb aquest lliurament, el grup municipal reclamant considera satisfeta la sol·licitud d'accés que ha donat lloc a la reclamació, aquesta perd el seu objecte i procedeix finalitzar el procediment sense haver de fer cap pronunciament sobre el fons de l'assumpte.
Sobre la base dels antecedents i fonaments jurídics exposats, el Ple de la GAIP, en la sessió de 14 de desembre de 2016, resol per unanimitat:
Barcelona, 14 de desembre de 2016