projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
El judici verbal és un procés declaratiu que decideix, entre altres matèries, les reclamacions de quantitat inferiors a 6.000 euros.
Quan la quantitat reclamada no excedeix de 2.000 euros, la Llei 1/2000, de 7 de gener, d'enjudiciament civil (LEC), permet al ciutadà presentar la reclamació en nom propi, és a dir, sense la intervenció d'advocat ni procurador.
Si el deute reclamat es pot acreditar mitjançant algun document dels que preveu l'article 812 de la LEC, es pot reclamar la quantitat pels tràmits establerts en el procés monitori, procediment més senzil � l que el judici verbal, que facilita l'execució del deute si el demandat no s'hi oposa.
En el cas del procés monitori no hi ha cap limitació de quantitat i, per presentar la petició inicial, tampoc cal la intervenció d'advocat ni procurador.
Els òrgans judicials corresponents tenen a disposició dels ciutadans els models de formulari de demanda que també figueren a continuació.
El formulari de la petició només es pot presentar en aquests òrgans judicials (vegeu l'apartat 'Indicacions per presentar la demanda').
Un cop presentada i admesa la demanda, el jutjat en donarà trasllat al demandat perquè contesti per escrit en el termini de deu dies.
La part demandada també disposa d'un model per contestar la demanda.
A la contestació ha de pronunciar-se sobre si considera pertinent o no celebrar la vista o judici.
Si una de les parts ho sol·licita, el/la lletrat/ada de l'Administració de justícia assenyalarà dia i hora per celebrar la vista; en cas contrari les actuacions quedaran concloses per dictar sentència.
Si se celebra la vista cal comparèixer-hi amb totes les proves que es considerin oportunes (documents, factures, rebuts, testimonis...).
Si es vol fer comparèixer alguna persona però les parts no la poden fer presentar, cal que ho facin saber al jutjat en el termini de cinc dies des que hagin rebut la citació per a la vista; d'aquesta manera, el mateix jutjat s'encarregarà de citar-la.
En el judici cal exposar les raons o arguments en què es basa la reclamació i proposar les proves que es creguin oportunes.
Encara que no sigui obligatòria la intervenció d'advocat ni de procurador, si se'n vol contractar, s'han de pagar les despeses que se'n derivin.
En aquest cas, de la condemna a costes se n'han d'excloure els drets i honoraris dels professionals, llevat que el tribunal apreciï temeritat en la conducta del condemnat a costes o que el domicili de la part representada i defensada estigui en un lloc diferent d'on s'ha tramitat el judici.
Respecte dels advocats i altres professionals que no estiguin subjectes a tarifa o aranzel, el límit de les costes és la tercera part de la quantia reclamada.
Per trobar més informació sobre el judici verbal es poden consultar els articles del 437 al 447 de la Llei 1/2000, de 7 de gener, d'enjudiciament civil.
És subjecte passiu de la taxa, en concepte de contribuent, la persona física o jurídica de l'aprofitament, ocupació temporal o utilització que constitueix el fet imposable.
Resten exemptes d'aquesta taxa:
• les entitats totalment exemptes de l'impost sobre societats
• els col·legis professionals d'advocats, de procuradors i de graduats socials.
Tanmateix, en el cas de l'explotació econòmica de màquines fotocopiadores, la ltaxa s'acredita el 31 de desembre de l'any en què hagi tingut lloc l'atorgament del títol.
a) Una quantitat fixa anual de 66,15 euros més la quantitat en euros que resulti de multiplicar per 6 cada 1.000 cm2 que la superfície ocupada excedeixi d'un metre quadrat.
El subjecte passiu ha d'autoliquidar la taxa d'acord amb el model oficial i l'ha d'ingressar al Tresor de la Generalitat mitjançant les entitats col·laboradores habilitades a aquest efecte entre els dies 1 i 20 de gener de l'any posterior a l'exercici en què hagi tingut lloc l'acreditament de la taxa.
La gestió de la taxa correspon al Departament de Justícia.
En el cas que s'hagin abonat indegudament quantitats corresponents a taxes per la prestació de serveis personals i materials en l'àmbit de l'administració de l'Administració de Justícia se'n podrà sol·licitar la devolució al Servei de Coordinació i Control Econòmic de la Sub-direcció General de Recursos Humans i Econòmics de la Secretaria de Relacions amb l'Administració de Justícia.
Els motius més freqüents pels quals se sol·licita la devolució de taxes, un cop presentat l'assumpte i la justificació del pagament al jutjat, són:
En el procediment a instància de part, l'imprès normalitzat s'ha de lliurar, juntament amb la documentació necessària, al Registre General del Departament de Justícia per qualsevol dels mitjans establerts legalment.
És necessari un acord de reconeixement del dret a devolució que serà dictat mitjançant resolució del conseller de Justícia o l'òrgan en qui delegui.
Els acords de devolució han de contenir:
b) Número de liquidació i concepte tributari.
d) Detall de la quantitat a retornar.
e) Número de compte corrent i dades identificatives de l'entitat bancària on s'ha de fer la transferència bancària.
La sol·licitud de devolució s'ha de resoldre en un termini màxim de 6 mesos des de la data en què es va presentar.
Si en aquest termini la sol·licitud no s'ha resolt, cal entendre que ha estat desestimada (art. 19.3 del Reglament que desplega la Llei general tributària).
Contra la resolució expressa o presumpta de la sol·licitud es pot interposar recurs de reposició davant el mateix òrgan.
La proposta i ordenació del pagament corresponen al Departament d'Economia i Coneixement, a través de la Direcció General de Pressupostos i Tresor.
El mòdul informàtic TAXJUS permet als procuradors fer el pagament de la taxa catalana accedint-hi des de l'extranet del professional.
S'han incorporat dues noves funcionalitats al mòdul TAXJUS que permeten:
a) Modificar la informació associada a una taxa, relativa als intervinents i/o als professionals.
b) Afegir comentaris a les taxes, de manera que, quan es modifica o es cancel·la una taxa, es poden indicar el motius que ho justifiquen.
L'acreditament de la taxa coincideix amb el moment de la realització dels actes següents:
a) La presentació de l'escrit iniciador del procediment en primera o única instància.
b) La presentació de l'escrit iniciador de l'incident en el procés concursal.
c) La presentació de l'escrit iniciador de la segona o superior instància del procediment principal que hagin de resoldre òrgans judicials amb seu a Catalunya.
És subjecte passiu de la taxa, en concepte de contribuent, qui directament o mitjançant representació, realitzi algun o alguns dels actes esmentats en el punt anterior.
L'article 96 modificat per la Llei 5/2017, del 28 de març, de mesures fiscals, administratives, financeres i del sector públic suprimeix les bonificacions.
En els casos de subjectes passius que estiguin exempts de l'impost sobre activitats econòmiques, d'acord amb la normativa reguladora de les hisendes locals i en els supòsits de les persones jurídiques que tinguin reconegut el dret a l'assistència jurídica gratuïta hauran de practicar l'autoliquidació indicant aquesta circumstància.
En la resta de supòsits d'exempció no s'ha de practicar l'autoliquidació.
- Procediment en primera o única instància diferent del procediment monitori: 98,30 euros
- Incident del procés concursal: 98,30 euros
- Procediment en primera o única instància: 98,30 euros
Els subjectes passius han d'autoliquidar la taxa i han d'ingressar l'import de la quota en el Tresor de la Generalitat mitjançant les entitats col·laboradores habilitades a aquest efecte.
- des de l' extranet per a professionals de la justícia en el cas dels procuradors (accedint a la part privada d'e-justícia.cat).
- des de la part pública d'e-justícia.cat, en el cas de les empreses o altres professionals.
Aquesta aplicació permet la cerca d'assumptes a liquidar i el pagament amb targeta de crèdit o amb un càrrec a compte corrent, o la liquidació com exempt d'assumptes.
El subjecte passiu ha de conservar, per si li fossin requerits posteriorment, el justificant de la pràctica de l'autoliquidació i del pagament, però no se'n requereix la presentació en suport paper davant l'òrgan judicial.
La Secretaria de Relacions amb l'Administració de Justícia és l'òrgan competent per a la gestió i la recaptació de la taxa en període voluntari, en la forma establerta en la legislació tributària i disposicions que la desenvolupen.
Persones jurídiques que, directament o mitjançant representació, sol·licitin l'emissió de segona certificació i testimoniatge de sentències i altres documents que consten en els expedients judicials en els ordres jurisdiccionals civil i contenciós administratiu.
- les persones físiques o jurídiques que tinguin reconegut el dret a l'assistència jurídica gratuïta
- les entitats totalment exemptes de l'impost sobre societats
La taxa s'ha d'autoliquidar d'acord amb el model oficial i s'ha d'ingressar la quota en el Tresor de la Generalitat mitjançant les entitats col·laboradores habilitades a aquest efecte.
- Mitjançant formulari i carta de pagament
Amb la carta de pagament impresa, cal adreçar-se a les oficines de l'entitat financera col·laboradora per fer el pagament a través dels caixers automàtics ServiCaixa.
També es pot fer mitjançant la pàgina web de l'entitat.
Cal trucar al 012 i sol·licitar el pagament de la taxa per segones còpies de Justícia.
La persona que vol sol·licitar una segona còpia o certificat ha de portar la següent documentació:
a) el formulari emplenat i el justificant de pagament electrònic.
b) el formulari emplenat, juntament amb el certificat que acredita l'exempció del pagament de la taxa com a conseqüència de tenir reconegut el dret a assistència jurídica gratuïta o estar totalment exempt del pagament de l'impost de societats.
No es farà cap còpia sense el justificant de pagament o el certificat que acredita l'exempció per tenir dret a l'assistència jurídica gratuïta o per estar totalment exempt del pagament de l'impost de societats.
La gestió de la taxa correspon al Departament de Justícia.
Pel que fa als naixements a Catalunya, els hospitals catalans despleguen progressivament un sistema telemàtic que informa del naixement a qualsevol registre civil per tal que en faci la inscripció.
D'aquesta manera, s'eviten desplaçaments a la ciutadania.
Al díptic informatiu, es poden consultar les circumstàncies en què es pot sol·licitar la inscripció des de l'hospital.
Hospitals que informen dels naixements telemàticament al registre civil
En cas que el vostre hospital no faci el tràmit de forma telemàtica, heu de fer-ho presencialment al vostre registre civil.
Abans d'acudir-hi, cal reservar prèviament dia i hora.
Si han transcorregut més de 30 dies naturals des del naixement del nadó, per poder inscriure'l és necessari iniciar un expedient en el registre civil del domicili dels progenitors.
Els anteriors documents núm. 1 a 7 i certificació literal de naixement dels progenitors.
Per poder demanar correctament una cita prèvia, cal obrir el desplegable on hi figuren tots els tràmits i escollir aquell tràmit per al qual es necessita la cita.
Per poder demanar correctament una cita prèvia, cal obrir el desplegable on hi figuren tots els tràmits i escollir aquell tràmit per al qual es necessita la cita.
Informació per inscriure un nadó dins de termini (ordinari o extraordinari*)
* Sempre que no s'hagi promogut la inscripció via telemàtica des de l'hospital
Amb l'última reforma legal cal que es determini l'ordre dels cognoms expressament en el cas del / de la primer/a fill/a comú/una del matrimoni si el/la fill/a té nacionalitat espanyola.
Ambdós progenitors han de firmar el formulari de petició amb independència que estiguin casats o no.
Termini ordinari: 8 dies naturals a partir de l'endemà del naixement.
Termini extraordinari: 30 dies naturals (a partir del dia 31 cal obrir un expedient).
Per acollir-se al termini extraordinari, només cal manifestar de paraula la impossibilitat d'haver fet abans la inscripció.
Els nadons que hagin nascut fora de Lleida poden ser inscrits al registre civil de la població on han nascut i aquell lloc de naixement constarà al llibre de família.
També tenen l'opció d'inscriure el nadó en aquest registre sempre que tant el pare com la mare o els pares i les mares estiguin empadronats a Lleida abans del naixement del / de la fill/a.
En aquest cas, en el llibre de família i en la documentació del menor (DNI, NIE, etc.) figurarà com a lloc de naixement Lleida i es considerarà que ha nascut/uda aquí a tots els efectes legals i no al lloc on realment va néixer el nen o la nena.
Per tant, a més de la documentació obligatòria esmentada abans han de presentar:
A més dels documents obligatoris esmentats han de presentar:
El que ha d'acreditar-se és que han transcorregut més de 300 dies d'ençà de la data en què es va dictar la resolució de separació o divorci i el naixement.
A més dels documents obligatoris esmentats, han de presentar:
La mare pot comparèixer al Registre Civil ella mateixa amb la seva documentació en vigor (DNI, NIE o passaport) i els documents esmentats abans (apartat numerat de l'1 al 6) en el cas que no hi hagi un reconeixement patern.
Si desitja inscriure el/la fill/a amb el pare del nadó, han d'acompanyar-la, a més del pare del / de la nounat/ada, els pares de la mare, per consentir el reconeixement patern, ja que ella com a menor d'edat no pot declarar sola.
El pare menor de 14 anys ha de comparèixer-hi amb els seus pares perquè aquests prestin el consentiment.
Cal que cadascú porti la documentació en vigor (DNI, NIE o passaport) i els documents obligatoris esmentats abans (apartat numerat de l'1 al 6).
Si el pare té entre 14 i 18 anys pot comparèixer-hi sol, amb la documentació en vigor.
Informació per inscriure un nadó dins de termini (ordinari o extraordinari, sempre que no s'hagi promogut la inscripció via telemàtica des de l'hospital)
Amb l'última reforma legal cal que es determini l'ordre dels cognoms expressament en el cas del / de la primer/a fill/a comú/una del matrimoni si el/la fill/a té nacionalitat espanyola.
Ambdós progenitors han de firmar el formulari de petició amb independència que estiguin casats o no.
Termini ordinari: 10 dies naturals a partir de l'endemà del naixement.
Termini extraordinari: 30 dies naturals (a partir del dia 31 cal obrir un expedient).
Per acollir-se al termini extraordinari, només cal manifestar de paraula la impossibilitat d'haver fet abans la inscripció.
Els nadons que hagin nascut fora del municipi poden ser inscrits al registre civil de la població on han nascut i aquell lloc de naixement constarà al llibre de família.
També tenen l'opció d'inscriure el nadó en aquest registre sempre que tant el pare com la mare o els pares i les mares estiguin empadronats al municipi abans del naixement del / de la fill/a.
En aquest cas, en el llibre de família i en la documentació del menor (DNI, NIE, etc.) figurarà com a lloc de naixement el del municipi i es considerarà que ha nascut/uda aquí a tots els efectes legals i no al lloc on realment va néixer el nen o la nena.
Per tant, a més de la documentació obligatòria esmentada abans han de presentar:
Han de comparèixer-hi tots dos progenitors amb la seva documentació en vigor (DNI, NIE o passaport).
A més dels documents obligatoris esmentats han de presentar:
El que ha d'acreditar-se és que han transcorregut més de 300 dies d'ençà de la data en què es va dictar la resolució de separació o divorci i el naixement.
Han de comparèixer-hi tots dos interessats amb la seva documentació en vigor (DNI, NIE o passaport).
A més dels documents obligatoris esmentats, han de presentar:
Les cites prèvies per a inscripcions de naixement són d'ús exclusiu per als progenitors que necessitin inscriure el seu nadó.
En cas de necessitar un certificat de naixement, podeu sol·licitar-lo aquí.
D'acord amb l'article 17.1.c del Codi civil, en la redacció donada per la Llei 18/1990, de 17 de desembre, sobre reforma del Codi civil en matèria de nacionalitat, són espanyols d'origen «Els nascuts a Espanya de pares estrangers, si cap dels dos no tenen nacionalitat o si la legislació de cap d'ells no atribueix al fill una nacionalitat».
Aquesta informació és només orientativa.
El magistrat jutge encarregat del Registre Civil pot requerir al sol·licitant totes les dades i els documents que consideri necessari en el moment de la qualificació registral.
Ho poden demanar els cònjuges o la persona major d'edat que aquests autoritzin per realitzar el tràmit.
El matrimoni s'ha d'haver celebrat a Terrassa.
D'acord amb l'article 17.1. c del Codi civil, en la redacció donada per la Llei 18/1990, de 17 de desembre, sobre reforma del Codi civil en matèria de nacionalitat són espanyols d'origen «Els nascuts a Espanya de pares estrangers, si cap dels dos no tenen nacionalitat o si la legislació de cap d'ells no atribueix al fill una nacionalitat».
Documents que cal adjuntar a la sol·licitud
Persones que poden demanar-ne la inscripció
Si resideixen en territori espanyol, han de comparèixer les dues persones interessades.
En cas que el cònjuge estranger no sigui a Espanya cal aportar un poder notarial degudament legalitzat o amb la postil·la de l'Haia, que especifiqui que autoritza l'altre cònjuge a sol·licitar la inscripció de matrimoni celebrat a l'estranger al Registre Civil Central.
Tots els documents que cal aportar han de ser actuals; cal dur-los traduïts, si s'escau.
Aquesta informació és merament informativa i el magistrat jutge encarregat del Registre Civil pot requerir al sol·licitant totes les dades i/o documents que consideri necessari en el moment de la qualificació registral.
D'acord amb l'article 17.1. c del Codi civil, en la redacció donada per la Llei 18/1990, de 17 de desembre, sobre reforma del Codi civil en matèria de nacionalitat, són espanyols d'origen «Els nascuts a Espanya de pares estrangers, si cap dels dos no tenen nacionalitat o si la legislació de cap d'ells no atribueix al fill una nacionalitat».
Aquesta informació és merament informativa i el magistrat jutge encarregat del Registre Civil pot requerir al sol·licitant totes les dades i/o documents que consideri necessari en el moment de la qualificació registral.
Un cop finalitzat aquest expedient, els progenitors hauran de promoure i iniciar el procediment relatiu a l'adquisició de la nacionalitat espanyola per residència del menor.
És imprescindible per tramitar aquest expedient que els menors de 14 anys resideixin a Espanya.
Aquesta informació és merament informativa i el magistrat jutge encarregat del Registre Civil pot requerir al sol·licitant totes les dades i/o documents que consideri necessari en el moment de la qualificació registral.
Certificat literal de naixement de la persona interessada*
- Si ha nascut a l'estranger, el certificat ha d'estar legalitzat o bé dur la postil·la de La Haia, i a més ha d'estar traduït, si s'escau.
Caduca al cap d'un any a partir de la data d'expedició.
- Si ha nascut a Espanya, el certificat caduca al cap de 6 mesos de l'expedició.
*Cal que consti al certificat el sexe de l'interessat/ada.
També han de constar-hi complets el nom i cognoms del pare/mare/pares/mares espanyols (sense que variï cap vocal ni consonant).
No hi ha d'haver cap error pel que fa a les dades del pare/mare/pares/mares i fill/a.
Certificat literal de naixement del pare i/o mare / dels pares / de les mares, que tinguin nacionalitat espanyola, del Registre Civil espanyol (si tots dos pares són espanyols, certificat de tots dos).
Original i fotocopia del DNI de pare/mare/pares/mares (que tinguin nacionalitat espanyola) i original i còpies de les targetes de residència del pare/mare/pares/mares i del fill/a (les persones no espanyoles).
En cas de no tenir targeta de residència, cal aportar passaport original i còpia del primer full.
Full de dades, només si la persona interessada ha nascut fora d'Espanya.
Si la mare s'identifica amb el cognom del marit, cal aportar un certificat de naixement de la mare i un certificat de matrimoni legalitzat o postil·lat i traduït.
En cas que el pare/mare no espanyol/a resideixi al seu país, cal aportar un poder notarial especial legalitzat o amb postil·la de La Haia original i còpia, en el qual consti específicament que el pare/mare està conforme que el fill/a opti a la nacionalitat espanyola.
Han de comparèixer quan la persona interessada és:
- Menor de 14 anys: tots dos pares (no ha de venir el/la menor)
- De 14 a 18 anys: el/la menor i els seus pares
- Més gran de 18 anys: la persona interessada
Aquesta informació és només orientativa.
El magistrat jutge encarregat del Registre Civil pot requerir al sol·licitant totes les dades i els documents que consideri necessari en el moment de la qualificació registral.
Amb motiu del gran volum de concessions de nacionalitat espanyola que ha aprovat el Ministeri de Justícia cal demanar cita prèvia al Registre Civil dins els 180 dies a partir de la data de la notificació de la resolució de la concessió per tal de presentar la documentació que es necessari aportar i assignar data per al jurament de la nacionalitat espanyola.
L'interessat ha d'estar empadronat a Tortosa en el moment de la concessió de la nacionalitat.
Expedients de nacionalitat que s'han tramitat telemàticament:
Expedients de nacionalitat tramitats en el Registre Civil de Tortosa (anteriors a l'octubre del 2015):
Els expedients de matrimoni s'han d'iniciar al registre civil del municipi on un dels futurs contraents està empadronat i hi resideix efectivament.
El tràmit es pot iniciar –com a màxim– un any abans del casament.
Es pot celebrar al registre civil, ajuntament o notaria de qualsevol població i com a mínim des de l'inici de l'expedient fins al casament hi ha d'haver un interval de quatre mesos.
Si les persones contraents han de respondre una audiència prèvia extensa, la tramitació de l'expedient s'allargarà, ja que hauran de comparèixer un altre dia per practicar-la en una segona cita.
Hauran de comparèixer les dues persones contraents acompanyats d' un testimoni (pot ser un familiar) que conegui a tots dos, amb la seva documentació en vigor i que entengui el castellà o català; cal portar emplenada la sol·licitud per iniciar l'expedient.
El dia de la celebració les persones contraents hauran de comparèixer amb dos testimonis, que poden ser familiars.
El dia que s'inicia l'expedient matrimonial caldrà aportar una copia del DNI, NIE o passaport dels testimonis.
Poden ser testimonis diferents a aquell que va venir el primer dia a iniciar l'expedient.
Abans d'iniciar l'expedient els futurs contraents hauran de contactar-hi per tal que els informin de les dates disponibles.
El dia que s'inicia l' expedient els futurs contraents indicaran en quin registre civil o ajuntament i població es casaran o el nom complert del notari i la població.
El dia de la cita hauran d'aportar tota la documentació requerida.
Les persones vídues han d'aportar, a més dels documents anteriors, un certificat literal de l'anterior matrimoni i un certificat literal de defunció del cònjuge anterior (caducitat: 6 mesos).
Les persones divorciades o amb matrimoni anul·lat han d'aportar, a més dels documents anteriors, el certificat literal del matrimoni anterior, on consta la inscripció marginal de divorci o anul·lació (no és vàlida l'escriptura de divorci).
Les persones divorciades han d'aportar, a més, un certificat literal del matrimoni anterior i un certificat literal de divorci o nul·litat o un certificat literal del matrimoni anterior amb nota marginal de divorci, en el seu cas, d'acord amb la legislació del seu país.
En cas que una de les persones contraents no parli o no escrigui català o castellà, ha de venir acompanyada d'algú distint de l'altre/a contraent per tal que faci d'intèrpret.
Els ciutadans dels països següents que desitgen contraure matrimoni a Espanya han d'aportar un certificat de capacitat matrimonial, segons el Conveni de Múnic expedit pel seu país d'origen: Alemanya, Àustria, França, Itàlia, Bèlgica, Holanda, Luxemburg, Portugal, Suïssa, Polònia, Turquia i Antilles Neerlandeses.
Cal que en cada cas confirmin amb el seu consolat o autoritat nacional que correspongui si s'ha de presentar o no un certificat de capacitat matrimonial.