projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Coneixem en Josep Francesc, pescador de Sant Carles de la Ràpita (Montsià).
A en Josep Francesc, la passió per la mar li ve de família.
Tots els seus avantpassats, des que en té coneixement, han sigut pescadors.
Tot i així, ell té clar que es dedica a la pesca per amor.
Patró de vaixell, en Josep Francesc ha estat tota la vida fent aquesta feina i no es veu fent-ne cap més.
Sempre que el temps i la mar ho permeten, surt abans que el sol a buscar els caladors.
Un cop allà, comença la feina de veritat: "Tirant i recollint les xarxes i ordenant el peix pescat em passo el matí".
Un cop tenen les caixes plenes i han fet les hores que els hi tocava, l'embarcació d'en Josep Francesc torna cap a port seguint les hores d'entrada i sortida estipulades per tal d'arribar a temps a la venda del producte a la llotja.
L'amor i la dedicació que hi posa fa que les matinades no siguin dures i que es llevi amb il·lusió i moltes ganes de sortir a la mar.
L'únic que no li agrada de la feina és a l'hora de vendre el peix: "Ens paguen un preu molt baix a la llotja i els números no surten.
Aquests preus fan que les matinades i el sacrifici dins la mar no valguin la pena".
Malgrat això, segons en Josep Francesc, "els pescadors han sigut sempre valents, ho han aguantat tot i així seguiran".
Pel Joan Francesc la seva feina s'ha de viure per poder entendre-la.
Per saber com és exactament la feina de pescador, s'ha de viure de primer mà: "Per gaudir-la, ho has de viure, no serveix que ho expliqui."
En Josep Francesc creu que seria molt interessant que tothom provés la feina de pescador per tal que coneguessin què representa treballar en el sector.
"Aquí vaig començar i aquí acabaré".
El futur d'en Joan Francesc és a la mar i, malgrat que els seus fills no s'encaminin cap a aquesta professió, sempre tindran la pesca com a recurs.
Segons ell, la gent hauria de conèixer més el sector primari, ja que d'aquesta manera potser els joves aposten més per entrar-hi.
En el període 2015–2018, 2.011 joves catalans s'han incorporat al sector primari, un 60% més respecte al període 2011–2014.
Què és el SIGPAC, usos, normativa
Aplicació web amb dades de parcel·les agrícoles
Aplicació web per a l'aprofitament farratger
Permet situar geogràficament parcel·les agrícoles
Permet saber quin cultiu s'ha declarat a la DUN
Visor del SIGPAC HTML5 per a navegadors que suportin estàndards HTML5.
Per a Windows, Linux, mòbils i tablets.
Aquest visor no funciona amb Internet Explorer 9 o inferior
La DUN és una declaració anual que ha de presentar obligatòriament la persona titular de l'explotació, tant si sol·licita ajuts com si no ho fa.
La DUN permet fer altres tràmits i gestions.
La DUN es fa en entorn web i cal identificar-se amb certificat digital.
Entitats col·laboradores, presentació de la DUN
Aplicació DUN, Transferència de fitxers, CROMOS...
Manuals de l'aplicació informàtica i d'ajuts, presentacions...
Incidències informàtiques, consultes sobre la DUN
Es posa a disposició dels operadors quatre models de contractes agraris molt habituals.
Amb tot les parts poden establir altres pactes.
Aquests models s'han redactat d'acord el llibre sisè del Codi civil de Catalunya sobre les obligacions i els contractes (Llei 3/2017, del 15 de febrer).
del llibre sisè del Codi civil de Catalunya, relatiu a les obligacions i els contractes, i de modificació dels llibres primer, segon, tercer, quart i cinquè.
Bases cartogràfiques, aplicacions, serveis, visors
Reserva d'una cita d'atenció presencial
Arrendament rústic i de pastures, parceria, masoveria
Llocs de treball oferts pel Departament, sol·licitud de participació i resultats
Registres d'agricultura, sanitat vegetal, ramaderia i alimentació
Verificació de documents per CSV
La Junta d'Arbitratge i Mediació dels contractes de conreu i dels contractes d'integració de Catalunya resol les qüestions litigioses relacionades amb els contractes de conreu i d'integració, mitjançant un procediment no jurisdiccional de caràcter voluntari, ja sigui d'arbitratge o de mediació.
Poden adreçar-se a la Junta les parts interessades en un contracte de conreu o d'integració que incorpori la clàusula de sotmetiment de la resolució de les qüestions litigioses a la Junta d'Arbitratge i Mediació dels contractes de conreu i d'integració de Catalunya.
Us informem que per motius tècnics aliens a la gestió, la publicació de les resolucions d'ajuts directes de la campanya 2019 previstes per al passat 8 de setembre (vegeu comunicat 48 DUN 2020), s'ha posposat fins al pròxim dimarts, 15 de setembre.
El termini per presentar recurs d'alçada és com sempre, d'un mes a partir de l'endemà de la publicació de l'anunci de resolució a l'eTauler.
Per tant, si la publicació s'efectua el dia 15 de setembre, es podrà presentar recurs fins al 15 d'octubre.
Avís de resolucions d'ajuts directes 2019
Qualitat de les aigües, dades, zones aptes
Promoció, consum, traçabilitat, etiquetes
Talles, gestió, mètodes de pesca
Llicències, concursos, talles mínimes, normativa
Esculls, espècies protegides, àrees marines
Espècies, llotges, modalitats, grups biològics
Convocatòries, bases, normativa
Museus relacionats amb el món de la pesca
Organismes i centres d'investigació
Contingut: Text complert dels convenis signats pel Departament d'Agricultura amb altres entitats i relació dels convenis signats per anys.
per la qual es dona publicitat als convenis de col·laboració i als encàrrecs de gestió subscrits pel Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació l'any 2017.
Convenis signats a partir de l'any 2014 en endavant
Us comuniquem que a partir del 8 de setembre de 2020 es publicaran les resolucions corresponents als pagaments dels següents ajuts directes de la campanya 2019 efectuats des que es va decretar l'estat d'alarma per la COVID-19 i que no s'havien notificat a conseqüència de la situació ocasionada per la pandèmia:
Aquestes resolucions corresponen a pagaments complementaris per a tots els ajuts excepte pels ajuts associats del boví d'engreix i pels ajuts de drets especials de boví d'engreix i d'oví-cabrum, que corresponen al seu pagament principal.
Les resolucions d'aquests ajuts es podran consultar a través de l'aplicació DUN.
El termini per a la presentació de recurs d'alçada contra aquestes resolucions, si escau, finalitza el 8 d'octubre de 2020.
Els agents rurals vetllen per la conservació de la natura i la protecció del medi ambient, i defensen el patrimoni natural i el futur del nostre entorn per tal que tothom en pugui gaudir.
El Cos d'Agents Rurals està format per uns 500 agents que actuen a tot Catalunya oferint un servei als ciutadans que es basa en la vocació, la proximitat, la professionalitat i l'eficiència.
Les reserves nacionals de caça són territoris geogràficament delimitats, de característiques singulars, declarades per promoure, fomentar, conservar i protegir espècies de fauna autòctona.
Estan situades en zones de muntanya de gran qualitat ecològica i paisatgística i amb fauna molt característica i del màxim interès, tant pel que fa a espècies cinegètiques com protegides en el nostre territori; entre les primeres destaquen la cabra salvatge, l'isard, el cérvol, i el cabirol.
Per la seva gran extensió, aquestes zones mereixen un tractament cinegètic especial.
Per caçar en una reserva nacional de caça cal un permís nominal i intransferible.
Actualment, Catalunya té declarades set reserves, amb una superfície total de més de 225.000 ha, que han esdevingut llocs on s'han mantingut condicions d'hàbitat òptimes per a moltes espècies.
Cinc d'elles van ser creades l'any 1966, amb la finalitat de preservar les últimes poblacions de grans mamífers, coincidint amb zones desfavorides econòmicament però ben conservades, i la seva declaració ha actuat com a conscienciació de la població de la necessitat de protegir i preservar la natura, i ha aconseguit compatibilitzar la conservació de grans valors naturals amb un aprofitament racional dels recursos, i un desenvolupament social i econòmic de les zones on es troben.
A més, existeix una setena reserva de caça, que no gaudeix de la mateixa qualificació, però que, amb caràcter general, la seva gestió és similar.
Es tracta de la reserva de caça de l'Encanyissada, al delta de l'Ebre, creada per a la caça d'ocells aquàtics.
La seva superfície és de 908 ha.La fauna de les nostres contrades és un dels recursos naturals que estem obligats a protegir, però també mitjançant una adequada gestió i aprofitament cinegètic pot comportar...
Alt Urgell | Berguedà | Cerdanya | Solsonès
Terra Alta | Montsià | Baix Ebre | Terol | Castelló
En cas de centres d'immersió que es dediquin a realització de sortides a la mar amb immersió, també han d'aportar:
En cas de centres d'immersió que es dediquin a l'ensenyament del busseig, també han d'aportar:
Si ja s'ha presentat prèviament aquesta documentació a la Generalitat de Catalunya i segueix vigent, no cal tornar-la a presentar, tot indicant el lloc (OC, ST o SC), procediment i any on es va presentar.
Els centres d'immersió han de disposar d'una assegurança que compleixi els següents requisits:
Els centres que es dediquin a l'organització i la realització de sortides a la mar amb immersió han de complir els requisits següents:
Els centres que es dediquin a impartir cursos de busseig d'esbarjo a Catalunya han de complir els requisits següents:
En el termini màxim de tres mesos.
En cas de no obtenir resposta dins aquest termini, es considera autoritzat el centre.
Una notificació amb la resolució aprovatòria o denegatòria.
En cas de resolució expressa denegatòria el termini per recórrer és d'un mes davant la conselleria.
La sol·licitud es pot dur a terme en qualsevol moment.
Poden fer la sol·licitud de cessió de les dades del SIGPAC: empreses, entitats i administracions.
En cas que no puegueu tramitar per una incidència en el sistema, torneu a intentar-ho més tard.
Les dades s'enviaran al correu electrònic informat a la sol·licitud.
Un mes a partir de quan es produeixen les modificacions.
No cal presentar documentació complementària.
No hi ha taxes associades a aquest tràmits
Aquest tràmit afecta a les modificacions de dades que no siguin les activitats, o els productes o grups de productes que estan comunicats o autoritzats.
Si les modificacions afecten a les activitats o els productes o grups de productes que estan registrats, cal fer el tràmit de comunicació de l'inici de les activitats o de la sol·licitud d'autorització per fer les activitats, segons correspongui.
Guia per la tramitació telemàtica de la comunicació d'inici de l'activitat com a empresa proveïdora de material vegetal (A0310.01-AN7)
Un cop avaluada la documentació presentada el sol·licitant rep un certificat de les dades inscrites en el Registre oficial d'empreses proveïdores de material vegetal.
Es pot sol·licitar en qualsevol moment, en el moment de començar l'activitat.
Documentació que cal adjuntar a la sol·licitud (veure l'especificació a l'imprès de sol·licitud d'autorització):
Documentació específica per a les empreses proveïdores que es dediquen a la producció, reproducció i tractament de material vegetal
Documentació específica per a la neteja de cereals de fecundació autògama i de lleguminoses
Documentació específica per a la certificació de llavors sota supervisió oficial.
La taxa aplicable és de 85,65 €
La concessió d'autorització per a l'inici de les activitats comporta la inscripció d'ofici en el Registre oficial d'empreses proveïdores de material vegetal.
La inscripció al Registre comporta a les empreses proveïdores, entre d'altres, les obligacions següents:
Guia per la tramitació telemàtica de la sol·licitud d'autorització d'inici de l'activitat com a empresa proveïdora de material vegetal (A0310.01-AN5)
Un cop estudiada la sol·licitud i si escau la inscripció, es reclamarà el pagament de la taxa corresponent
En el termini màxim de sis mesos a comptar des de la presentació de la sol·licitud
Una notificació amb la resolució de la Sub-direcció General d'Agricultura on se li comunica el número d'inscripció en el Registre oficial d'empreses proveïdores de material vegetal, amb el lliurament d'una certificació de les dades inscrites en el registre.
Contra la resolució desestimatòria es pot interposar recurs d'alçada davant de la Direcció General d'Agricultura i Ramaderia, en el termini d'un mes a comptar de la notificació.
D'acord amb la Llei orgànica 15/1999, de protecció de dades de caràcter personal, us informem que les vostres dades seran incorporades en un fitxer titularitat del Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació (DARP).
La finalitat del fitxer és gestionar i tramitar la declaració presentada.
El DARP és responsable del tractament i la tramitació de les dades.
Les dades personals seran cedides, si escau, a les entitats determinades en el fitxer, inscrit a l'Autoritat Catalana de Protecció de Dades.
La informació sol·licitada a l'interessat és obligatòria per dur a terme la finalitat esmentada.
Podeu exercir els drets d'accés, rectificació, cancel·lació i oposició mitjançant un escrit adreçat al DARP: Gran Via de les Corts Catalanes, 612-614, 08007 Barcelona.
El Consell Regulador garanteix que els productes emparats per la IGP compleixen els requisits establerts en el reglament.
L'entitat de certificació LGAI Technological Center SA en realitza el control i la certificació.
17134 La Tallada d'Empordà (Girona)
Tots els productors i magatzems-expedidors de pomes emparades per la IGP Poma de Girona han d'estar inscrits al Consell Regulador de la IGP (CR).
Segons les últimes dades aportades pel CR, els productors són 69 i els magatzems-expedidors són 3, la relació dels quals consta a continuació:
La indicació geogràfica protegida Gall del Penedès empara carn fresca, de color rogenc, sucosa i poc greixosa i de qualitat gustativa elevada procedent de pollastres de la varietat Penedesenca negra millorada de la raça Penedesenca tradicional criats a la zona del Penedès històric i alimentats amb una dieta que inclou granet de raïm
Producte inscrit al Registre Comunitari previst al REGLAMENT D'EXECUCIÓ (CE) 2016/929 de la Comissió d'1 de juny de 2016 (DO L 155 de 14.6.2016)
pel qual s'inscriu una denominació en el Registre de Denominacions d'Origen Protegides i d'Indicacions Geogràfiques Protegides [Gall del Penedès (IGP)] (DO L 155 - 14/06/2016)
per la qual s'adopta decisió favorable a la sol·licitud de modificació de la Indicació Geogràfica Protegida Gall del Penedès.
per la qual es reconeix amb caràcter definitiu el Consell Regulador i el Reglament de la Indicació Geogràfica Protegida Gall del Penedès.
per la qual s'aproven el reconeixement transitori i el reglament de la Indicació Geogràfica Protegida Gall del Penedès, i es reconeix el seu consell regulador provisional.
La zona geogràfica de producció de la IGP, correponent a l'àmbit històric del Penedès, es caracteritza per ser el territori originari de la raça Penedesenca tradicional i per ser una regió fonamentalment vitivinícola.
L'abast territorial compren 73 municipis que corresponen a tots els municipis de les comarques de l 'Alt Penedès, del Baix Penedès i del Garraf, a 25 municipis de la comarca de l' Anoia (Argençola, la Llacuna, Cabrera d'Igualada, Piera, Masquefa, Hostalets de Pierola, Vallbona d'Anoia, Capellades, la Torre de Claramunt, Carme, Orpí, Santa Maria de Miralles, Bellprat, Sant Martí de Tous, Santa Margarida de Montbui, Vilanova del Camí, la Pobla de Claramunt, Castellolí, el Bruc, Òdena, Igualada, Rubió, Jorba, Montmaneu i Copons) i 1 municipi de l' Alt Camp (Rodonyà).
La Indicació geogràfica protegida Gall del Penedès empara carn fresca de pollastre (mascle i femelles) de la varietat Penedesenca negra millorada de la raça Penedesenca tradicional.
És un au de creixement lent, molt rústica, amb bona vitalitat, de tipologia corporal mediterrània, lleugera, i de producció de carn pesada.
Es caracteritza per la seva pell blanca, potes negres amb la base de la pota de color blanc i una carn rogenca de qualitat gustativa amb músculs ferms i sucosos.
Es crein en galliners que disposen d'accés a l'exterior durant tot l'any i es caracteritza per incloure raïm (llavor de raïm) a la seva dieta.
La base de la seva alimentació és 55-60% de blat de moro, 30-35,5% de soja i derivats, 5-5,5% de granet de raïm.
Estan totalment prohibits els greixos d'origen animal, excepte els derivats làctics.
L'edat mínima de sacrifici és de 98 dies.
Les canals són de la categoria A, no tenen excés de massa greixosa, la pell és blanca, la carn és rogenca, i les potes són negres amb la base blanca.
Es comercialitzen les canals fresques senceres o especejades però sempre identificades i numerades.
L'entitat de certificació OCA Instituto de Certificación SLU en realitza el control i la certificació.
Indicació Geogràfica Protegida inscrita al Registre europeu de DOP i IGP mitjançant el Reglament (UE) no 525/2016 de 30 de març de 2016 (DOUE núm. L88 de 05-04.2016).
pe qual s'inscriu una denominació en el Registre de Denominacions d'Origen Protegides i d'Indicacions Geogràfiques Protegides [«Vedella dels Pirineus Catalans» / «Vedella dels Pirineus Catalans» / «Vedell des Pyrénées Catalanes» (IGP)] C/2016/1837 (DO L 88 - 5/4/2016)
La zona geogràfica de la IGP Vedella dels Pirineus Catalans està formada per tots els municipìs de les comarques de l' Alta Ribagorça, l' Alt Urgell, el Berguedà, la Cerdanya, la Garrotxa, Pallars Jussà, Pallars Sobirà, Solsonès, Ripollès i la Val d'Aran.
Així com alguns municipis de les comarques de l' Alt Empordà, Bages, Noguera, Osona i Pla de l'Estany.
La IGP Vedella dels Pirineus Catalans és una IGP transfrontera que s'estén també per la Catalunya Nord en diversos municipis del Departament francès dels Pirineus Orientals.
Els animals utilitzats per la producció de la carn emparada per la IGP són de les races rústiques Bruna dels Pirineus, Aubrac o Gascona, o bé de l'encreuament de mares d'aquestes races amb mascles de les races Charolesa, Llemosina o Blonde d'Aquitaine.
Els vedells neixen dins de la zona geogràfica d'aquesta Indicació Geogràfica Protegida, a l'aire lliure en els mateixos prats on pasturen les seves mares que són criades en règim extensiu.
Els vedells són criats amb les seves mares com a mínim durant els primers cuatre mesos de vida, i s'alimenten a base de llet materna i de pastures fresques.
Després del deslletament a partir dels 4 mesos, els animals són conduïts a les instal·lacions d'engreix de cada explotació on són alimentats amb farratge, cereals i lleguminoses.
El sacrifici dels animals es realitza al final de la fase d'engreix entre els 8 i 12 mesos d'edat.
La carn amb indicació geogràfica protegida ha de dur en l'etiqueta de manera obligatòria i destacada el nom de la IGP i el símbol de la UE de les IGP, a més de les dades que amb caràcter general exigeix la legislació aplicable.
L'entitat de certificació Eurofins Análisis Alimentario SLU en realitza el control i la certificació.
Tots els ramaders i empreses elaboradores de carn emparada per la IGP Vedella del Pirineus Catalans han d'estar inscrits al Consell Regulador de la IGP (CR).
Segons les últimes dades aportades pel CR, els ramaders inscrits són 60 i hi ha 1 empresa elaboradora.
Indicació Geogràfica Protegida inscrita al Registre Comunitari pel Reglament (UE) núm. 140/2013 (DOUE núm. L47, de 20.03.2013)
Les principals característiques del pa de la IGP Pa de Pagès Català són les següents:
Es tracta d'un pa tradicional, rodó d'imatge rústica, de crosta gruixuda i cruixent, molla esponjosa i alveolat gran i irregular.
Tot el procés d'elaboració es dur a terme seguint mètodes tradicionals, realitzant manualment com a mínim el format, amb fermentacions lentes, i coent les masses sempre en forns de solera refractària.
Organolèpticament és un pa de gran aroma i sabor, amb certa acidesa que manté la sensació de frescor i una textura agradable passades 8-9 hores de la cocció.
En el comerç aquest pa IGP estarà clarament identificat, i en el moment de la venda s'entregarà als consumidors en bosses amb el logotip identificatiu propi de la IGP.
El Consell Regulador garanteix que els productes emparats per la IGP compleixen els requisits establerts en el plec de condicions i el reglament.
L'entitat de certificació OCA Instituto de Certificación SLU en realita el control i la certificació.
Totes les fleques elaboradores i punts de venda del pa emparat per la IGP Pa de Pagès català han d'estar inscrites al Consell Regulador de la IGP (CR).
Segons les últimes dades aportades pel CR, les fleques elaboradores són 90 i es pot trobar el pa amb IGP a 449 punts de venda arreu de Catalunya.
Les seves adreces i dades de contacte es poden trobar a la pàgina web de la IGP: http://padepagescatala.org/on-comprar/
Des del dia 23 d'abril, l'aeroport d'Andorra-La Seu d'Urgell és el primer aeroport de l'Estat espanyol amb una maniobra publicada a l'AIP (Aeronautical Information Publications) de vol instrumental basada exclusivament en GPS.
Aquest sistema de vol instrumental, que facilita l'aterrament d'avions a l'aeroport en condicions meteorològiques desfavorables, s'ha treballat en col·laboració amb el professor de la Universitat Politècnica de Madrid, Luís Perez, juntament amb ENAIRE i amb l'Agència Estatal de Seguretat Aèria (AESA).
D'aquesta manera, la infraestructura passa de ser un aeroport d'aproximació visual a ser un aeroport d'aproximació instrumental.
Aquest procés que ara es culmina el va engegar la Generalitat de Catalunya juntament amb el Govern d'Andorra l'any 2017.
Abans, la Comissió Interministerial de Defensa i Foment (CIDEFO) va aprovar al desembre dues parts del procés que avui veuen la llum.
D'una banda, la reestructuració de l'espai Aeri per part d'ENAIRE per facilitar l'accés a l'aeroport i el disseny d'arribades fins al moment en què comença el procediment d'aproximació a la pista.
De l'altra, els procediments d'aproximació i enlairament instrumentals basats en GNSS (Global Navigation Satellite System).
A continuació, s'ha hagut de tramitar la documentació necessària per a la formació del personal de torre AFIS així com del personal d'ENAIRE involucrat.
També s'ha hagut de tramitar, per part del gestor de l'aeroport, la documentació referent al canvi de verificat d'infraestructura per tal d'incloure les maniobres en el manual d'operacions.
La inversió de la Generalitat de Catalunya per aconseguir aquest nou procediment ha estat de 300.000€, que inclou les actuacions de modificació de les radioajudes de l'aeroport (PAPIS), els vols de proves i calibració, els estudis de viabilitat (com els de la Universitat Politènica de Madrid), la redacció dels nous manuals de l'aeroport i altra documentació tècnica requerida i, per últim, la formació del personal involucrat en l'operació d'aquesta nova maniobra.
El fet de poder aproximar-se a l'aeroport amb un sistema d'ajudes instrumentals farà possible que més aeronaus, tant aerotaxis com xàrters, tinguin unes millors condicions operatives i, per tant, puguin augmentar les operacions comercials.
Aquesta maniobra podrà ser utilitzada per les aeronaus un cop es puguin realitzar determinades actuacions presencials que l'estat d'alarma pel COV-19 ha deixat pendents.
En concret, unes formacions presencials per part dels controladors aeris i darreres verificacions per part d'AESA.
Com a servei essencial, actualment l'aeroport segueix estant disponible i acollint vols d'emergència, vols medicalitzats i treballs aeris, entre d'altres operacions.
Aeroports de Catalunya té per objecte, entre altres, la promoció econòmica, empresarial i turística del territori a l'entorn de les infraestructures aeroportuàries situades a Catalunya, Per aquest motiu, de forma conjunta amb les institucions del territori, promou accions de màrqueting i publicitat amb qualsevol companyia aèria o touroperador que vulgui operar als aeroports de GIRONA, REUS, LLEIDA-ALGUAIRE o ANDORRA-LA SEU D'URGELL.
Per a més informació: [EMAIL] i consulteu Bases Reguladores