projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Els esdeveniments adversos són una causa important de despesa sanitària pública, segons un estudi portat a terme per la Societat Espanyola de Salut Pública i Administració Sanitària (SESPAS).
El document, que recull dades del 2008 al 2010, estima que els esdeveniments adversos suposen aproximadament un 6,7% de la despesa sanitària total dels hospitals.
Un dels aspectes que més s'estudia dins l'àmbit de la seguretat dels pacients és la prevenció dels esdeveniments adversos en l'atenció sanitària.
Normalment, quan es parla d'esdeveniment advers, es fa referència a les conseqüències negatives d'una intervenció sanitària que, de forma no intencionada, causa algun dany al pacient.
Sovint requereix més dies d'hospitalització, més medicació o noves intervencions, i en conseqüència, encareix el procés sanitari de forma significativa.
L'estudi ressalta per primera vegada les conseqüències econòmiques en l'àmbit estatal dels esdeveniments adversos.
Fins ara, les úniques dades que es tenien pertanyien a l'àmbit internacional, i eren escasses.
Ara s'ha pogut estimar que, a Espanya, aquests esdeveniments tenen un cost oportunitat superior als 1.000 milions d'euros anuals.
Això significa que, si s'eliminessin, la sanitat podria destinar aquests recursos a d'altres millores en la qualitat de l'atenció sanitària.
La investigació va prendre com a mostra més de 240.000 intervencions de tots els centres hospitalaris espanyols, a partir de les dades del Conjunt Mínim Bàsic de Dades (CMBD) del període 2008-2010.
El resultat va ser que un 6,8% dels casos estudiats va presentar, com a mínim, un esdeveniment advers.
Així mateix, l'estadística va mostrar que la infecció del tracte urinari era amb molta diferència la situació més freqüent, amb més de 6.800 casos registrats (41%).
També van tenir una incidència important l'hemorràgia o l'hematoma postquirúrgica, amb uns 2.600 casos (16%); la fallada respiratòria en el postoperatori, amb uns 1.200 casos (7,5%) i la infecció de la ferida quirúrgica, també amb uns 1.200 casos (7,1%).
Un dels fets que va evidenciar la investigació és que la majoria dels esdeveniments adversos tenen lloc precisament després d'una operació quirúrgica.
Les estimacions concorden, per tant, amb la literatura existent fins ara en l'àmbit internacional.
Cada cas concret pot tenir un impacte molt variable, en funció de les condicions i de l'edat dels pacients.
No obstant això, es pot calcular que un esdeveniment advers implicarà un cost incremental en el procés sanitari d'entre 5.200 i 12.000 euros.
Els responsables de l'estudi conclouen la investigació convidant a seguir invertint en seguretat dels pacients.
Si bé fins ara l'impacte dels esdeveniments adversos s'havia considerat poc rellevant (pot suposar entre un 1,5% i un 3% del pressupost total de Salut), les xifres que exposa el document demostren que pot arribar a suposar una fracció molt important de la despesa anual que fa l'Estat, per la qual cosa implementar mesures per reduir-los seria econòmicament eficient, i a més, implicaria també una millora en la qualitat.
El llistat de verificació quirúrgica és una eina de seguretat dels pacients, dissenyada per evitar les complicacions quirúrgiques i, en general, les relacionades amb una operació.
És una estratègia relativament simple, que implica un cost pràcticament nul i que a més es va millorant i perfeccionant amb la col·laboració de tot el personal mèdic amb el pas del temps.
Les dades amb que es treballa des de l'àmbit internacional indiquen que entre el 0,4% i el 0,8% dels pacients sotmesos a una cirurgia moren a causa d'aquesta.
Si s'estén el concepte al nombre de pacients que pateixen alguna complicació en la cirurgia, parlem d'una quantitat força variable, d'entre el 3% i el 17%, una estimació que ofereix un ampli marge de millora.
Els problemes associats a la intervenció quirúrgica poden ser des de complicacions en l'anestèsia fins a pèrdua de sang, instruments quirúrgics al cos dels pacients o intervenció a una part del cos equivocada.
Per evitar totes aquestes possibilitats, el llistat de verificació de seguretat quirúrgica apareix com una eina fonamental.
En general es considera que un llistat de verificació ha de comptar amb els següents elements:
El model ideal de llistat de verificació de seguretat quirúrgica és quelcom que s'experimenta des del 2008 a diversos països.
Actualment, hi ha tres models generalitzats d'aquest tipus de formulari, tot i que són adaptables i cada centre ha de trobar la seva pròpia manera de gestionar-los.
El primer és de la Organització Mundial de la Salut (OMS), que registra un total de 22 processos.
El segon és la llista SURPASS, elaborada per uns investigadors neerlandesos, que identifica prop de 90 processos.
Finalment, existeix la llista Universal Protocol, que varia segons l'entitat emissora.
El que sí tenen en comú la majoria de llistats de verificació és que s'estructuren en tres fases fonamentals:
A Catalunya, el Departament de Salut ha impulsat el llistat de verificació de l'OMS entre els hospitals, realitzant, en els darrers anys, una formació específica entre els responsables de seguretat dels pacients dels centres (projecte cirurgia segura).
El llistat de verificació té un impacte positiu comprovat en tots els indrets on s'ha implantat correctament.
Segons una revisió sistemàtica de la literatura publicada recentment a la BMJ Quality & Safety, el resultat encara no es pot mesurar amb prou precisió, però aparentment s'associa a beneficis en la majoria de casos.
L'evidència suggereix que no tan sols contribueix a reduir les complicacions derivades de la intervenció quirúrgica, sinó que a més, permet detectar factors problemàtics a curt termini.
La revisió sistemàtica, a més, identifica quins són els factors associats a l'èxit de la implementació del llistat de verificació, una informació imprescindible per traslladar a la pràctica clínica diària els avenços de la investigació.
Sovint, malgrat les mesures de seguretat que puguin existir en un hospital o centre de salut, es pot produir algun incident derivat de l'atenció sanitària amb conseqüències emocionals i físiques per al pacient o per als familiars.
La transparència i la comunicació adequada són aspectes claus per afrontar aquest tipus de situacions.
Tot i els múltiples avantatges dels llistats de verificació quirúrgica, alguns hospitals encara es resisteixen a la seva implementació.
Aquest estudi analitza la opinió dels pacients envers el llistat de la OMS, i mostra que la majoria de pacients tenen una actitud positiva respecte a l'ús del llistat de verificació quirúrgica.
El vídeo produït pel CDC llista un seguit de recomanacions per evitar infeccions relacionades amb l'atenció sanitària a pacients ambulatoris amb hemodiàlisi.
La revista Medicina Clínica, juntament amb el seu número 143, ha publicat un suplement dedicat exclusivament a la seguretat dels pacients a Catalunya.
En aquest suplement es presenten els resultats d'alguns projectes portats a terme a Catalunya en els darreres anys, relacionats amb la seguretat de l'atenció sanitària.
Les infeccions relacionades amb l'atenció sanitària són un dels problemes que més preocupen a les autoritats sanitàries responsables de la seguretat dels pacients.
Tant és així que a l' any 2009 la Comissió Europea va emetre un conjunt de recomanacions per evitar aquests tipus d'infecció a tots els estats membres de la UE.
Les conclusions de l'últim informe publicat recentment indiquen que ha millorat molt la vigilància d'aquest esdeveniment advers, però encara és necessari seguir treballant en la millora de la seguretat dels pacients i la prevenció de les infeccions.
Els professionals sanitaris mostren un ampli consens en què cal donar un impuls definitiu a la higiene de mans als hospitals i centres sanitaris.
Va ser la principal conclusió que van fer palesa a la IX Jornada per a la Seguretat dels Pacients a Catalunya, que es va celebrar el passat 22 de maig a l'Hospital Universitari Vall d'Hebron de Barcelona.
A la jornada hi van assistir una gran quantitat i diversitat de professionals de l'àmbit hospitalari de Catalunya.
Tots els ponents van mostrar-se d'acord en què la manca d'higiene de mans és una de les principals causes d'infecció durant els processos quirúrgics i sanitaris en general, fet que posa en entredit la seguretat dels pacients quan aquesta no és observada amb especial cura.
A la vegada, van poder constatar que l'adhesió a les campanyes d'Higiene de mans per part dels hospitals està millorant el compliment d'aquesta pràctica.
La higiene de mans incorrecta abans i després d'estar en contacte amb el pacient és probablement l'únic factor relacionat amb la transmissió dels microorganismes presents en la major part d'infeccions, motiu pel qual es considera des de ja fa temps com la mesura de prevenció més senzilla i eficaç per evitar aquestes malalties.
L'acció que sempre es recomana per evitar que les mans actuïn com a transmissor d'agents infecciosos és fregar-les amb preparats de base alcohòlica.
L'Organització Mundial de la Salut (OMS) atorga un grau d'evidència màxim a la fricció de les mans amb un preparat de base alcohòlica abans i després del contacte directe amb els pacients.
La jornada va incloure diferents sessions informatives on es van exposar les diverses experiències que els hospitals presents van portar a terme.
Així, per exemple, van explicar les experiències la Mútua de Terrassa, l'Hospital Universitari Josep Trueta de Girona i l'Hospital Delfos, a banda del mateix hospital Universitari Vall d'Hebron.
En tots els casos presentats se seguien les directrius de la OMS, i l'impacte objectiu de la higiene de mans en la seguretat del pacient es va revelar com a un fet molt evident.
Tot i que molts centres i sistemes sanitaris tenen la seguretat com a una prioritat absoluta, es troben amb la dificultat que no existeixen uns paràmetres consensuats per mesurar-la de forma efectiva.
El servei de Salut del Regne Unit (NHS) ha desenvolupat un mètode, en el qual es contemplen 29 indicadors, que pot servir per conèixer amb exactitud el nivell de seguretat en una organització sanitària.
A què es fa referència exactament quan es diu que una organització sanitària és segura?
La capacitat que tenen avui dia els centres sanitaris de mesurar objectivament la seguretat és força limitada, malgrat que sigui un aspecte en el qual s'hi esmercin grans esforços.
Si bé la qualitat de l'atenció i els costos dels procediments gaudeixen d'uns sistemes de mesura ben definits, encara no se n'ha establert un per a la seguretat dels pacients.
Per resoldre aquest problema, el servei de Salut pública del Regne Unit (National Health Service, NHS) ha proposat una llista d'indicadors, 29 en total, que permeten establir de manera molt acurada el nivell de seguretat amb el qual compta un centre de Salut.
Els indicadors de seguretat d'un centre estan articulats al voltant de cinc qüestions fonamentals:
Un dels aspectes que remarca l'article és que, en cap cas, un aspecte de seguretat no pot cobrir-se amb una única mesura.
Cadascun dels aspectes que calgui vigilar ha de tenir un mínim de dues mesures de control.
A més, és fonamental que les mesures es monitoritzin correctament.
Comptar amb un sistema de registre sòlid és imprescindible, segons els autors, per detectar els riscos més evidents i els punts febles de la seguretat.
El document posa èmfasi en que aquest control dels indicadors de seguretat s'ha de portar a terme des del nucli mateix de la organització.
De la mateixa manera que hi ha professionals dedicats de manera exclusiva al control estricte de les finances, també cal que n'hi hagi de dedicats al control estricte de la seguretat dels pacients.
Només d'aquesta manera s'aconsegueix analitzar de forma acurada la informació i extreure'n un aprenentatge profitós.
Aparentment, el punt més feble en la seguretat dels pacients que mostren la majoria de centres sanitaris és la capacitat d'anticipar-se als errors de seguretat i als possibles problemes en els procediments clínics.
El reconeixement de les amenaces potencials serà, en aquest sentit, un factor clau per a la millora de la seguretat.
Finalment, els autors adverteixen que els indicadors que proposen hauran de ser degudament analitzats en els diferents centres, abans de ser donats definitivament per bons.
En qualsevol cas, no es tracta de crear un estàndard internacional al qual tots els sistemes sanitaris s'hi hagin d'adaptar, sinó de fer un primer pas en la comprensió de les garanties de seguretat que està oferint cada centre, també com a referència per al pacient.
Després d'un rigorós procés de selecció, liderat pels professors George Taylor i Sanjay Prabhu del Children's Hospital de Boston, el vídeo del Departament de Salut "Com fer una radiografia de tòrax de qualitat en nens" ha estat seleccionat per ser inclòs a la videoteca de la World Federation of Pediatric Imaging.
D'aquesta manera, el vídeo estarà disponible com una eina d'educació i formació radiològica pediàtrica de qualitat a tots els professionals sanitaris involucrats en la realització i prescripció d'una exploració radiològica en nens.
Segons l'organització, aquest vídeo és el primer que seleccionen en llengua castellana.
La Carta de drets i deures de Catalunya en relació amb la salut i l'atenció sanitària és un contracte social entre la ciutadania i el sistema de salut.
Aquest any s'ha cregut imprescindible fer-ne una revisió des de la perspectiva del Pla de Salut 2011-2015, per tal de centrar-la en el model d'atenció en les persones i les famílies.
Els canvis que experimenta la societat com a conseqüència de l'evolució de les tecnologies de la informació i la comunicació (TIC), i el fet que la ciutadania està més preparada per involucrar-se en preservar la seva salut, han fet palès la necessitat d'aquesta revisió que ha comptat amb la participació de professionals, centres sanitaris i col·lectius socials representatius en l'àmbit de la salut.
L'article, publicat recentment a Annals de Medicina, presenta alguns dels aspectes claus per a la prevenció d'infeccions en els procediments quirúrgics orals dels centres odontològics, específicament, una sèrie de recomanacions sobre l'antisèpsia quirúrgica de les mans i, sobre les instal·lacions, distribució de les àrees de cirurgia i tractament en aquests centres.
La higiene hospitalària, entesa com la neteja i desinfecció de les estances, equipaments i superfícies dels hospitals, és un dels elements que més impacte tenen en la seguretat dels pacients, ja que quan s'aplica de forma adequada causa una reducció de les infeccions hospitalàries i una millora de l'efectivitat del sistema.
Així doncs, la higiene hospitalària, és necessària per assegurar una bona qualitat assistencial i millorar la seguretat dels pacients.
L'assistència sanitària representa un circuit continu en el qual intervenen múltiples professionals sanitaris, que treballen des de diferents àmbits i que desenvolupen en la seva pràctica clínica molts processos diferents.
Tenint en compte que, en gran part, la seguretat dels pacients dependrà del compromís d'aquests professionals, des de The Health Foundation del Regne Unit, s'ha elaborat un informe per tal de fer èmfasi en la importància d'una millora contínua de la seguretat dels pacients.
Promoure i millorar la seguretat dels pacients és una de les prioritats del Departament de Salut.
Per assolir aquesta fita, l'any 2005 es va crear l'Aliança per a la Seguretat dels Pacients a Catalunya.
En el marc de l'Aliança, s'han promogut els projectes multicèntrics en seguretat dels pacients i s'han portat a terme, fins ara, diverses iniciatives que han permès assolir uns resultats força significatius en els aspectes que han estat objecte de millora.
La missió de l'Aliança per a la Seguretat dels Pacients a Catalunya és la següent:
L'any 2009, davant de la necessitat d'alineació amb l'estratègia en seguretat dels pacients del Pla de salut de Catalunya a l'horitzó 2010, es va crear el Servei de Promoció de la Seguretat del i la Pacient, estructurat en dues unitats funcionals:
Evolució estratègica a Catalunya (2006-2013) des del naixement de l'Aliança per a la Seguretat dels Pacients
Fase de consolidació (2011-2013)
Entre les línies estratègiques de l'actual Pla de Salut de Catalunya 2011-2015, hi ha la de promoure les polítiques de seguretat i de qualitat clínica.
Aquest projecte estratègic proposa definir i implantar el Pla de Seguretat dels Pacients a Catalunya.
Durant aquest 2 anys s'han elaborat 2 plans estratègics en Seguretat dels pacients: el de l'atenció primària 2011-2015 i el de l'atenció hospitalària 2012-2016.
Per l'elaboració dels mateixos s'ha seguit la metodologia clàssica de planificació estratègica, i ambdós documents són accessibles al web Canal Salut Seguretat dels Pacients del Departament de Salut.
En aquests dos plans ha estat un element clau la implantació d'unitats funcionals de gestió dels riscos assistencials (Unitats Funcionals de Seguretat dels Pacients), tant a l'atenció primària com a l'atenció especialitzada.
Un altre element estratègic ha estat la implantació d'un sistema de notificació d'incidents/esdeveniments adversos.
Pla estratègic per a la seguretat dels pacients a Catalunya, 2014-2018
Definició estratègica: missió, visió i valors del Pla estratègic per a la seguretat dels pacients a Catalunya
Facilitar una assistència personalitzada, integral i de qualitat, i que comporti una reducció del risc que els pacients pateixen i dels danys innecessaris relacionats amb l'atenció sanitària fins a un mínim acceptable.
El compromís, l'orientació al pacient i la voluntat de la millora contínua amb una atenció sanitària segura per a tots els ciutadans.
Accessibilitat, capacitat de resolució, competència professional, comunicació, confiança, continuïtat, ètica, integració, satisfacció.
Línies Estratègiques en seguretat dels pacients en atenció sanitària
Quan aneu al metge o metgessa, preneu un medicament o feu ús dels centres d'atenció sanitària, voleu sentir-vos segurs i confiats.
Així mateix, els professionals de la salut treballen per oferir un servei d'assistència segur, efectiu i eficient.
Per això, la comunicació i col·laboració estreta entre pacients, familiars i professionals és clau per millorar la seguretat en l'assistència sanitària.
Tots som responsables a l'hora de reduir i prevenir els esdeveniments adversos en l'atenció mèdica.
I què és un esdeveniment advers?
Qualsevol circumstància relacionada amb l'assistència que reben els pacients que té conseqüències mèdiques negatives.
Per exemple, una infecció hospitalària o un error de la medicació.
Riscos que es poden reduir i fins i tot evitar si teniu una informació clara sobre què us pot arribar a passar i com actuar en determinades situacions.
La seguretat dels pacients és la reducció del risc de dany innecessari associat a l'atenció sanitària fins a un mínim acceptable.
Fa referència a les nocions col·lectives dels coneixements del moment, als recursos disponibles i al context en què es presta l'atenció, ponderat davant del risc de no dispensar el tractament o de dispensar-ne un altre.
Per això, els objectius d'aquest portal són:
El DEUC és una declaració de la situació financera, les capacitats i la idoneïtat de les empreses per a un procediment de contractació pública.
Està disponible en tots els idiomes de la Unió Europea (d'ara endavant, UE) i s'utilitza com a prova preliminar del compliment dels requisits exigits en els procediments de contractació pública a tota la UE.
El formulari presentat en el marc d'un procediment de contractació pública anterior es pot reutilitzar sempre que la informació continuï sent correcta.
Els licitadors poden ser exclosos del procediment o ser objecte d'enjudiciament si la informació continguda en el DEUC s'ha falsejat greument, s'ha ocultat o no es pot completar amb documents justificatius.
Formulari normalitzat en català
El Registre electrònic d'empreses licitadores (RELI) és un registre administratiu, públic, electrònic, gratuït i de validesa indefinida, que conté les dades i els documents que l'empresa vulgui introduir-hi, referents a:
El RELI també inscriu, d'ofici, les dades relatives a:
Els beneficis i avantatges que comporta per a les empreses i òrgans de contractació són els derivats de l'actuació amb mitjans electrònics: agilita, facilita i simplifica les actuacions administratives.
L'empresa inscrita no ha d'aportar els documents ni les dades que constin al RELI i que estiguin vigents, ho farà constar mitjançant el DEUC, document en què l'empresa declara quines dades sol·licitades ja consten al RELI.
És obligatòria la inscripció en aquests tres supòsits:
El certificat d'inscripció té validesa a l'Administració de la Generalitat de Catalunya i tot el seu sector públic, a l'Administració d'àmbit local i a la resta d'entitats del sector públic de Catalunya.
Si voleu obternir més informació o teniu dubtes sobre quins han de ser els documents i les dades que cal incorporar a l'expedient, podeu trucar al telèfon 012 o adreçar-vos a les oficines de la Secretaria Tècnica de la Junta Consultiva. (*)
(*) Els dies 24 i 31 de desembre les oficines romandran tancades (Decret 48/2014, de 8 d'abril).
Podeu adreçar-vos al registre general, que està ubicat a Barcelona ( Carrer del foc, 57 ), en horari d'atenció al públic.
Decret 107/2005, de 31 de maig, de creació del Registre electrònic d'empreses licitadores de la Generalitat de Catalunya (DOGC núm. 4400, de 7/06/2005).
Ordre ECF/340/2005, de 8 de juliol, per la qual s'aprova l'aplicació del Registre electrònic d'empreses licitadores (DOGC núm. 4437, de 29/07/2005).
Disposició addicional segona (apartat 3) de la Llei 2/2014, de 27 de gener, de mesures fiscals, administratives, financeres i del sector públic.
La classificació empresarial és un requisit de capacitat i solvència que han d'acreditar les empreses en els procediments d'adjudicació de determinats contractes administratius (vegeu l'article 77 de la Llei 9/2017, de 8 de novembre, de contractes del sector públic, per la qual es transposen a l'ordenament jurídic espanyol les directives del Parlament Europeu i del Consell 2014/23/UE i 2014/24/UE, de 26 de febrer de 2014).
Per tant, en alguns casos es pot exigir que s'acrediti la solvència mitjançant la classificació empresarial ( contractes d'obres amb valor estimat de més de 500.000 euros ).
En els casos en què la classificació no s'exigeix, el fet d'obtenir-la és un avantatge, ja que permet reduir el volum de la documentació que s'ha de presentar per acreditar el compliment de les condicions de solvència exigides per poder participar en una licitació.
La classificació empresarial és, doncs, una certificació que emet l'organisme corresponent (en el cas de la Generalitat de Catalunya, la Comissió de Classificació Empresarial de la Junta Consultiva de Contractació Administrativa) en funció dels grups d'activitat de l'empresa (una empresa pot obtenir la classificació en més d'un grup) i de les categories dels contractes, en funció de les seves quanties.
Això significa que, segons el grup i la categoria en què estigui classificada una empresa, pot participar en la licitació d'uns o altres contractes per raó del seu objecte i quantia econòmica.
La classificació és un mitjà d'acreditació de la solvència de l'empresa per dur a terme determinats contractes.
Més informació sobre la classificació empresarial