projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
La consellera de la Presidència i portaveu del Govern, Elsa Artadi, va presidir el lliurament dels Premis Nacionals de Comunicació 2018, acompanyada del secretari del Govern, Víctor Cullell, i el secretari de Comunicació del Govern i Mitjans de Comunicació, Antoni Molons.
L'entrega de la XVII edició d'aquests premis es va celebrar el dia 10 de desembre de 2018 al Palau de la Generalitat.
El jurat estava format per: Elsa Artadi, Antoni Molons, Roger Loppacher, Miquel Gamisans, Neus Bonet, Rosa Romà, Mònica Gallardo, Robert Serentill, Ramon Grau, Maria José Recoder, Joan M. Corbella, Ignasi Genovès, Enric Jové.
Els guardonats de la XVII edició dels Premis Nacionals de Comunicació van ser el programa de ràdio La competència, el canal de televisió Canal 3/24, el fotoperiodista Tino Soriano, el diari digital Núvol, l'aplicació Wallapop, el grup de comunicació Corisa Media Grup i Pepi Rafel.
El magazine de RAC1 La competència ha assolit i consolidat que un programa diari d'humor sigui líder absolut en la seva franja horària des de fa més de 5 anys.
Basant-se en la combinació de l'actualitat del dia i una mirada irònica i crítica, i conduit amb una agilitat i creativitat admirables, presenta una trajectòria sòlida al servei de la informació i l'actualitat, tot aportant diversitat a les formes de presentar-les al país.
El Canal 3/24 ha aconseguit, al llarg de 15 anys, ser un canal de referència informativa imprescindible, gràcies a la feina dels seus i les seves professionals i a un treball d'equip internacionalment reconegut i acreditat.
Fotoperiodista de llarga trajectòria, col·labora habitualment en els magazines de la premsa de Barcelona, Madrid, França, EE.UU, Alemanya i Itàlia.
Ha obtingut nombrosos premis internacionals per la seva obra fotogràfica.
Des de 2001, és també fotògraf de la National Geographic Society.
Iniciativa de mirada àmplia i oberta sobre el panorama cultural de Catalunya, proposa una esplèndida diversitat, que aborda tots els àmbits que no acostumen a ser presents als mitjans de comunicació.
Es tracta d'una oferta de gran qualitat, que s'ha anat consolidant des del 2012, any del seu naixement.
Iniciativa catalana que ha transformat el sector publicitari dels Classificats i ha esdevingut un dels mitjans digitals de publicitat de productes de segona mà de referència a Catalunya i al món.
Wallapop ha transformat un mercat, desbancant altres operadors globals i convertint la seva plataforma en un mitjà publicitari, generador de bigdata complexa, interessant per compartir, segmentar i comercialitzar.
Corisa Media Grup és una iniciativa multimèdia de la comarca del Ripollès fundat l'any 1989, exemple de comunicació de proximitat de qualitat, que integra les diferents branques de la comunicació: Ràdio Ripoll, Televisió del Ripollès, setmanari El Ripollès i portal elripollesdigital.cat.
Des de 2010 convoquen, també, els premis Ripollès Líders/Ripollès de l'Any.
El jurat ha volgut valorar la seva llarga trajectòria en el món de la comunicació local i el seu esforç per preservar el patrimoni audiovisual de RTV El Clot – Sant Martí mitjançant la digitalització dels seus arxius.
Aquestes recomanacions han estat impulsades pel Col·legi de Periodistes de Catalunya, el Consell de l'Audiovisual de Catalunya i el Departament de Treball, Afers Socials i Famílies, amb la secretaria d'Infància, Adolescència i Joventut, i la d'Igualtat, Migracions i Ciutadania.
També hi ha participat el Síndic de Greuges.
Guia creada per la ONG Educo, adreçada a periodistes i professionals de la informació com a eina de consulta i orientació per a l'aplicació d'un enfocament de drets en les entrevistes a menors.
Manual d'estil elaborat pel Departament de Benestar Social i Família de la Generalitat, el Consell de l'Audiovisual de Catalunya i el Col·legi de Periodistes de Catalunya.
L'objectiu és facilitar eines als professionals de la comunicació i a les empreses periodístiques perquè, a l'hora d'abordar una notícia sobre maltractament infantil, ho facin d'una manera responsable i tinguin en compte aquestes recomanacions consensuades entre la professió (Col·legi de Periodistes, CAC) i diverses veus reconegudes en l'àmbit de la infància.
El directori Qui és Qui – Referents de la diversitat a Catalunya – Noves Veus posa en contacte totes les persones, entitats i institucions que treballen per normalitzar la diversitat.
Pot ser útil pels mitjans de comunicació que cerquin persones expertes per a la realització de reportatges i entrevistes o per a seccions d'opinió, taules de debat i tertúlies.
Aquesta eina sorgeix d'una iniciativa del Grup de Periodistes Solidaris del Col·legi de Periodistes de Catalunya i té el suport de la Secretaria d'Immigració del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies de la Generalitat de Catalunya i de l'Ajuntament de Barcelona.
Annex E del Codi Deontològic de la professió periodística a Catalunya.
Annex F del Codi Deontològic de la professió periodística a Catalunya.
Projecte de l'Institut Català de les Dones, el Consell de l'Audiovisual de Catalunya i el Col·legi de Periodistes de Catalunya.
Document impulsat per l'Agència ABITS de la Regidoria de Dona i Drets Civils de l'Ajuntament de Barcelona amb la col·laboració de l'Associació de Dones Periodistes de Catalunya (ADPC).
Recomanacions elaborades a partir del treball conjunt entre dones que han patit agressions sexuals i professionals del periodisme.
Document impulsat per la Generalitat de Catalunya, el Consell de l'Audiovisual de Catalunya, el Col·legi de Periodistes de Catalunya, l'Associació de Dones Periodistes de Catalunya, la Diputació i l'Ajuntament de Barcelona, l'Observatori de les Dones als Mitjans de Comunicació i el Consell de la Informació a Catalunya.
Recomanacions elaborades pel Departament de Treball, Afers Socials i Famílies de la Generalitat de Catalunya, el Consell de l'Audiovisual de Catalunya i el Col·legi de Periodistes de Catalunya.
Cercador elaborat per l'Institut Català de les Dones de la Generalitat de Catalunya per facilitar als mitjans de comunicació la recerca de perfils de dones expertes en àmbits molt diversos, per tal que puguin convidar-les a generar opinió en informatius, debats, intervencions i programes diversos.
Tot i ser elements essencials en tot sistema de comunicació, la majoria de consumidors de mitjans desconeixen l'important lloc que ocupen les agències de notícies en l'engranatge de la producció d'informació.
Aquestes agències proporcionen continguts informatius (escrits, gràfics o audiovisuals) als mitjans de comunicació, per tal que aquests puguin oferir una selecció d'informació més completa als seus lectors, oients o espectadors.
Les agències de notícies, doncs, tenen una gran importància estructural dins del sector de la comunicació com a fonts d'informació, una importància que s'ha accentuat en els darrers anys degut a la crisi econòmica que ha afectat a tots els mitjans.
El fet que les agències assegurin la cobertura informativa dels esdeveniments on els mitjans no poden arribar les converteix en essencials per a garantir el dret a la informació de tots els ciutadans.
És per aquest motiu que té sentit, així com existeixen els mitjans de comunicació públics, que hi hagi agències de comunicació públiques que assegurin que els mitjans de comunicació i per tant els ciutadans tindran accés a una informació plural i de qualitat, anant més enllà dels interessos del mercat.
Aquesta és la raó de ser de l'Agència Catalana de Notícies (ACN), l'agència de notícies pública de Catalunya.
Agències de notícies a Catalunya
Es tracta de l'agència de notícies pública de Catalunya, creada l'any 1999 amb la intenció d'oferir als mitjans de comunicació un servei de notícies des del punt de vista de Catalunya, propi per tant de l'espai català de comunicació.
És l'agència pública estatal, fundada l'any 1939 i amb delegació a Barcelona des de 1940.
Va ser la primera agència de notícies en proporcionar informacions en llengua catalana als mitjans de comunicació, quan l'any 1978 va posar en funcionament un servei de notícies en català.
Agència de notícies privada creada l'any 1957, l'única amb seu pròpia a Catalunya, on té presència des dels seus inicis.
El creixement imparable d'Internet en els últims anys, així com l'evolució de les nombroses tecnologies relacionades, ha provocat un ràpid creixement dels mitjans de comunicació digitals a Catalunya.
Des de les primeres experiències de fa poc més d'una dècada, no només els mitjans tradicionals han considerat imprescindible obrir les seves finestres a la Xarxa, sinó que han proliferat un gran nombre de nous mitjans de comunicació nascuts directament a Internet.
La ciutadania de Catalunya, així com les empreses i els mitjans de comunicació, ha trobat en Internet, des dels seus inicis, un nou mitjà d'expressió i de transmissió d'informació.
La llengua catalana ha trobat el seu lloc en aquest nou suport de comunicació, així com en tots els altres àmbits de la societat, entrant en la llista de les 25 llengües més utilitzades a Internet a nivell mundial.
L'obtenció del domini.cat, que ja compta amb més de 50.000 webs registrades, ha suposat una empenta decisiva per la llengua catalana a Internet.
Internet ha passat a formar part del nostre dia a dia, i per aquest motiu els nous mitjans digitals esdevenen imprescindibles en el mapa actual dels mitjans de comunicació a Catalunya, i en conseqüència en l'espai català de comunicació.
És per aquest motiu que el Govern es fixa com un dels seus objectius el suport i l'impuls a aquests nous mitjans en llengua catalana.
Les característiques d'Internet i els seus ritmes fan molt difícil poder mantenir un llistat sempre actualitzat dels nombrosíssims mitjans de comunicació de Catalunya difosos a través de la xarxa.
Es tracta, en la seva majoria, de mitjans essencialment escrits, però cada vegada hi ha més ràdios i televisions que escullen Internet per a difondre els seus continguts.
A continuació oferim alguns enllaços a recursos per a cercar els mitjans digitals del nostre país.
L'AMIC ofereix al seu web el llistat dels seus associats, més de 240 entre capçaleres de premsa gratuïta i mitjans digitals.
El web de l'ACPC compta amb un cercador per a localitzar la informació relativa a les seves publicacions associades: més de 130 publicacions de premsa comarcal i local, tant en paper com digitals.
Directori elaborat per la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals que recull els canals de televisió, emissores de ràdio i mitjans digitals en llengua catalana d'arreu dels Països Catalans.
Elaborada per la demarcació de Tarragona del Col·legi de Periodistes de Catalunya, la guia inclou un llistat dels mitjans de comunicació de les comarques tarragonines i de les Terres de l'Ebre i la seva informació de contacte.
Complet cercador dels mitjans de comunicació de les comarques de Lleida, elaborat per la demarcació de Lleida del Col·legi de Periodistes de Catalunya.
La premsa escrita és el mitjà de comunicació amb més tradició i també és el més prolífic a Catalunya, on se supera de llarg el miler de capçaleres de diaris i revistes.
És, per tant, un sector essencial per a garantir el dret a la informació de la ciutadania, així com per a la construcció i el manteniment de l'espai català de comunicació.
A Catalunya destaca especialment l'àmplia xarxa de diaris i revistes de proximitat: publicacions locals i comarcals, de diferents periodicitats, gratuïtes o de pagament, generalistes o especialitzades, que són part indispensable de la comunitat, acostant dia a dia la realitat més propera als seus ciutadans.
El Govern manté any rere any el suport al sector de la premsa escrita, que considera essencial per al manteniment de la salut democràtica del país així com per al foment continuat de la llengua.
A través de la Direcció General de Mitjans de Comunicació es garanteix el suport continuat als projectes en llengua catalana, així com a les iniciatives destinades a l'evolució i la millora de les publicacions i del sector.
Catalunya compta amb un sector de la premsa escrita excepcionalment extens, en especial pel que fa als diaris i revistes locals i comarcals.
Es tracta de centenars de publicacions d'abast territorial i periodicitat diversos, gratuïts o de pagament, generalistes o especialitzats en algun tema.
Els diaris generalistes d'abast nacional que s'editen a Catalunya són els següents:
A continuació oferim enllaços a diversos recursos per a poder cercar altres capçaleres editades al nostre país.
El cercador de l'APPEC permet localitzar les seves prop de 150 revistes associades, tant d'informació general com especialitzades, amb distribució i difusió dins de l'àmbit català.
El web de l'ACPC compta amb un cercador per a localitzar la informació relativa a les seves publicacions associades: més de 130 publicacions de premsa comarcal i local, tant en paper com digitals.
L'AMIC ofereix al seu web el llistat dels seus associats, més de 240 entre capçaleres de premsa gratuïta i mitjans digitals.
Elaborat pel Laboratori de Comunicació Pública de la UAB, aquest mapa interactiu i cercador permeten localitzar diversos mitjans de comunicació de Catalunya: publicacions en suport paper, ràdios, televisions i mitjans digitals.
Elaborada per la demarcació de Tarragona del Col·legi de Periodistes de Catalunya, la guia inclou un llistat dels mitjans de comunicació de les comarques tarragonines i de les Terres de l'Ebre i la seva informació de contacte.
Complet cercador dels mitjans de comunicació de les comarques de Lleida, elaborat per la demarcació de Lleida del Col·legi de Periodistes de Catalunya.
Les competències sobre els continguts dels programes de televisió i de ràdio que s'emeten al nostre país corresponen al Consell de l'Audiovisual de Catalunya (CAC).
Així doncs, tots els espectadors o oients que vulguin expressar alguna queixa, opinió o suggeriment sobre la programació o la publicitat que s'emet a canals i emissores tant públics com privats poden adreçar-se al CAC.
L'Ajuntament que vulgui gestionar una emissora municipal de FM ha de presentar una sol·licitud a la Direcció General de Mitjans de Comunicació.
Quan la Direcció General rebi la sol·licitud, en donarà trasllat a la Secretaria d'estat per a l'Avançament Digital del Ministeri d'Economia i Empresa, amb petició de reserva de freqüència.
Un cop assignada la freqüència, restarà l'aprovació del corresponent projecte tècnic i la posterior superació satisfactòria de la inspecció de les instal·lacions.
Cal fer arribar una sol·licitud signada per l'alcalde/alcaldessa adreçada a la Direcció General de
Mitjans de Comunicació, aportant la documentació següent:
És competència del govern estatal ( Secretaria d'estat per a l'Avançament Digital del Ministeri d'Economia i Empresa ) la planificació de l'espectre radioelèctric, i de les freqüències de les emissores que correspondran a cada comunitat autònoma.
Una vegada feta la planificació i en funció d'aquesta, es convoca un concurs públic per a distribuir les llicències d'explotació de les diferents emissores.
A Catalunya, el Consell de l'Audiovisual de Catalunya (CAC) és el responsable de convocar el concurs públic i atorgar les llicències.
També s'ocupa de qualsevol renovació o modificació de les mateixes, excepte pel que fa als aspectes tècnics.
La Direcció General de Mitjans de Comunicació de la Generalitat s'ocupa de la tramitació de:
El sector de la ràdio a Catalunya es caracteritza per la seva riquesa i el seu dinamisme.
Des de les primeres emissions regulars en la dècada de 1920, la ràdio al nostre país no ha parat d'evolucionar tècnicament però sobretot a nivell de nombre d'emissores, actualment més de 400: públiques o privades, de cobertura nacional o local, generalistes o temàtiques.
Val la pena destacar les ràdios de proximitat, que tenen un pes específic molt important dins del mapa radiofònic de Catalunya, on han esdevingut un referent imprescindible per la ciutadania.
Es tracta d'un recurs importantíssim pels pobles i ciutats degut a la seva innegable contribució a la cohesió social i a la dinamització cultural dels municipis.
Es converteixen, així, en una important eina per a la participació i la implicació ciutadana, i per al foment de la llengua catalana i la consolidació de l'espai català de comunicació.
El Govern dóna suport al sector de la ràdio pública, però també a la privada.
D'una banda, convocant ajuts per a contribuir al manteniment de la ràdio en català i a la innovació del sector.
De l'altra, exercint el control de l'espectre radioelèctric per tal de garantir la qualitat del senyal de les emissores que compleixen amb la legalitat i impedir la competència il·legítima.
El mapa radiofònic a Catalunya està constituït per una gran varietat d'emissores, públiques i privades, amb diversos àmbits de cobertura.
Algunes d'elles es poden escoltar a tot Catalunya, mentre que la majoria són locals o comarcals, evidenciant la importància del sector de la ràdio de proximitat al nostre país.
La ràdio pública de Catalunya és Catalunya Ràdio, amb les seves quatre emissores: Catalunya Ràdio, Catalunya Informació, Catalunya Música i iCat.
A continuació oferim enllaços a alguns recursos per tal de cercar les altres emissores de ràdio existents a Catalunya:
La Xarxa de Comunicació Local ha elaborat un mapa on es poden cercar els canals de televisió i les emissores de ràdio de proximitat de Catalunya.
El Consell de l'Audiovisual de Catalunya manté un mapa actualitzat dels prestadors de serveis de comunicació audiovisual ubicats en territori català.
Directori elaborat per la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals que recull els canals de televisió, emissores de ràdio i mitjans digitals en llengua catalana d'arreu dels Països Catalans.
Elaborat pel Laboratori de Comunicació Pública de la UAB, aquest mapa interactiu i cercador permeten localitzar diversos mitjans de comunicació de Catalunya: publicacions en suport paper, ràdios, televisions i mitjans digitals.
Complet cercador dels mitjans de comunicació de les comarques de Lleida, elaborat per la demarcació de Lleida del Col·legi de Periodistes de Catalunya.
Elaborada per la demarcació de Tarragona del Col·legi de Periodistes de Catalunya, la guia inclou un llistat dels mitjans de comunicació de les comarques tarragonines i de les Terres de l'Ebre i la seva informació de contacte.
Si heu tingut algun desacord amb la botiga on heu comprat un televisor o aparell de TDT, o bé amb l'empresa que us ha realitzat algun servei d'instal·lació o adaptació de l'antena, teniu la possibilitat de fer una reclamació.
En primer lloc, cal que l'adreceu directament a la botiga o empresa instal·ladora, explicant el motiu de la vostra queixa.
Podeu fer-ho a través dels fulls oficials de reclamació/denúncia o del model que trobareu al web de l'Agència Catalana de Consum.
Si passat un mes no heu rebut resposta o aquesta no és satisfactòria podeu presentar una reclamació a l'ACC a través del següent formulari
En els casos en els quals sigui necessari fer alguna adaptació a l'antena de televisió o a les instal·lacions relacionades cal posar-se en contacte amb un instal·lador degudament habilitat.
Només les empreses instal·ladores de telecomunicacions registrades per la Generalitat de Catalunya tenen la competència i l'autorització adequades per a realitzar les actuacions que es requereixin.
Per a localitzar els instal·ladors homologats més propers al vostre domicili podeu utilitzar el cercador.
Per saber quins canals de televisió es poden veure a cada comarca, podeu seleccionar-la al mapa o bé a la llista desplegable.
Cal tenir en compte que determinats canals no es poden veure a tots els municipis ja que alguns repetidors no ofereixen tota l'oferta de canals.
Això es deu al fet que són els responsables dels canals els qui decideixen quin percentatge de població volen cobrir, més enllà dels mínims establerts per la normativa.
Resol interferències de TDT causades pel 4G
Actualment, parlar de televisió a Catalunya és parlar de TDT.
El mes d'abril de 2010 es va completar l'apagada analògica al nostre país, fet que culminava el procés de transició a la televisió digital terrestre.
Amb aquest canvi, el nombre de canals disponibles s'ha ampliat notablement, així com ha augmentat la seva qualitat d'imatge i so i els serveis que ens ofereixen.
A Catalunya podem veure actualment una quarantena de canals d'abast nacional, a més dels canals de televisió local de cada demarcació.
Més de cent canals de televisió en total, entre els de titularitat pública i privada.
Televisió de Catalunya, la televisió pública de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals, ha pogut ampliar els seus canals i serveis gràcies al pas a la TDT, per a continuar complint i millorant la seva funció de servei públic a tot el país.
Per altra banda, també cal destacar els nombrosos canals locals de cada demarcació, tant públics com privats, hereus d'una important tradició de televisió de proximitat a Catalunya que acosta dia a dia la realitat més propera als seus ciutadans.
Abans i durant la transició a la TDT, el Govern va treballar tant en els aspectes tècnics com informant a la ciutadania de tot allò relacionat amb el canvi tecnològic.
Actualment, després de l'encesa digital, continua actuant per estendre la cobertura de la TDT de manera que fins i tot les poblacions situades en terrenys d'orografia complicada o les cases més aïllades puguin rebre correctament el senyal.
El canvi tecnològic, de tota manera, encara pot generar alguns dubtes que esperem resoldre en aquest web.
Els Premis Nacionals de Comunicació van ser creats l'any 1999 amb motiu del 75è aniversari del naixement de la primera emissió regular de ràdio a Catalunya.
L'objecte dels Premis és atorgar un reconeixement a les aportacions més rellevants en el camp de la comunicació a Catalunya o en llengua catalana, tant si han estat realitzades per professionals com per qualsevol entitat pública o privada.
Des que fa vint anys el President de la Generalitat va entregar els primers premis de Radiodifusió, Televisió i Telecomunicacions, degut a la constant evolució del sector els Premis han anat experimentant alguns canvis de seccions, de dotació, i fins i tot de nom.
Així, el 2000 es va constituir el Premi Nacional d'Internet per la seva importància creixent, i en l'edició de 2008 es van atorgar per primer cop els premis corresponents a les categories de Premsa, Comunicació de proximitat i Publicitat.
A partir de 2013 s'elimina la categoria de Telecomunicacions, i la d'Internet passa a ser la de Mitjans d'arrel digital, per tal de centrar els premis en els continguts i els productors de continguts i separar-los dels de caràcter més tecnològic, que hi tenien difícil encaix.
Actualment els premis consten de sis categories: