projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Amb la creació, l'any 1984, de la Direcció General de Pesca Marítima, s'inicia un programa d'instal·lacions d'esculls artificials a la costa catalana, que s'anirà desenvolupant fins arribar a la situació actual.
L'experiència adquirida des del primer escull instal·lat l'any 1987, ha permès matisar els plantejaments que regeixen a cada nova acció i establir amb precisió les finalitats que en cada cas es persegueixen.
Partint de la instal·lació d'esculls artificials amb la intenció d'obtenir millores de la producció piscícola (esculls de producció), s'ha evolucionat cap a un plantejament més diversificat de les funcions que han d'acomplir els esculls: es manté el concepte de la creació de biòtops que facin possible la millora de la productivitat, però s'intensifica la intal·lació d'esculls amb la finalitat de protegir els fons marins, creant barreres que impideixin el pas dels arrossegadors que amb els seus arts de fons malmeten les zones de cria de les espècies marines que poblen els herbassars.
D'aquesta manera, buscant la ubicació idònia de les construccions i utilitzant morfologies que s'ajustin a les funcions requerides, amb un mateix cost estructural es cobreixen àrees d'influència molt més grans que l'àrea ocupada per les estructures.
En unes zones només s'instal·laran esculls de protecció i en d'altres esculls de protecció i de producció.
L'interès por la conservació de la franja costanera ha anat en augment, com ho demostren les inversions que s'han esmerçat i la implicació del MAPA, de la UE ( a través del programa IFOP) i dels ajuntaments a més de la Generalitat de Catalunya.
En aquest sentit, cal assenyalar que la Generalitat de Catalunya i l'IFOP, a parts iguals, han finançat els esculls de la Badia de Roses (1994), Calafell II (1997) i delta de l'Ebre (1998) per un cost de 222 MPTA i una protecció de 1.135 ha.
Els projectes iniciats pel MAPA i la Generalitat de Catalunya pels anys 2000-2002 han de protegir més de 8.500 ha del golf de Sant Jordi, del Garraf-Penedès i del Maresme.
El dia 23 de maig de 2017 la Direcció General de Pesca i Afers Marítims va organitzar una trobada a Barcelona dels GALP de la sub-regió Nord Occidental de la Mediterrània per cercar sinèrgies i oportunitats de cooperació en aquesta zona en la qual van participar dos GALP catalans, un menorquí, dos francesos i dos italians:
Durant la jornada es van fer dues taules participatives de treball temàtiques sobre la diversificació de l'activitat dels pescadors i aqüicultors i sobre valor afegit-promoció del producte pesquer de proximitat.
Convocatòria d'ajuts al sector pesquer en els àmbits de paralització temporal d'activitats pesqueres per a algunes modalitats de pesca, per ORDRE AAM/294/2011, de 2 de novembre (DOGC núm. 6002 - 10/11/2011).
Aquests ajuts s'estableixen per a la paralització temporal de l'activitat pesquera de la flota de les modalitats d'arrossegament, encerclament, palangre de superfície i petxina lluenta amb port base a Catalunya.
Els següents requisits s'apliquen als productes de la pesca i de l'aqüicultura que s'inclouen a l'annex I [lletres a), b), c) i e)] del Reglament sobre l'organització comú de mercats.
En resum, aquests requisits s'han d'aplicar a tots els productes pesquers sense transformar i a alguns dels transformats (com els productes salats i fumats, els llagostins cuinats i sense pelar).
Els productes poden presentar-se envasats o sense envasar.
L'etiqueta de les llotges catalanes identifica el producte pesquer de proximitat.
Aquesta etiqueta conté tota la informació obligatòria al consumidor final.
La utilització a les peixateries de l'etiqueta de la llotja garanteix que el producte prové d'un port pesquer català.
Informació obligatòria a l'etiqueta de la peixateria
1.- Etiqueta amb la informació mínima obligatòria al consumidor final.
2.- Etiqueta procedent d'una llotja catalana.
Aquesta etiqueta, a més de tenir la informació mínima obligatòria al consumidor final, conté totes les dades de la traçabilitat del producte.
Informació obligatòria de l'etiqueta a la peixateria
Informació obligatòria a l'etiqueta de la peixateria.
A més de la informació obligatòria, es pot facilitar la següent informació amb caràcter voluntari, amb la condició que sigui clara i precisa:
Es podrà utilitzar un codi de resposta ràpida (QR) que indiqui totalment o parcial la informació obligatòria al consumidor
La informació voluntària no pot minvar l'espai disponible per a la informació obligatòria en l'etiqueta o rètol.
No s'inclourà cap informació voluntària que no pugui ser verificada.
Els productes de la pesca i de l'aqüicultura han de tenir al punt de venda al consumidor final la següent informació obligatòria en el seu etiquetat:
A la venda al detall dels productes a doll, aquesta informació es pot facilitar mitjançant rètols o cartells al taulell de la peixateria.
En el cas de posar-se a la venda un producte barrejat d'espècies idèntiques produïdes a partir de diferents mètodes de producció, caldrà indicar el mètode de producció de cada lot.
Si es posa a la venda al consumidor final o a col·lectius una mescla d'espècies idèntiques però procedents de diferents zones de captura, serà necessari indicar al menys la zona del lot més representatiu en quantitat, a més de fer menció que el producte procedeix de diferents zones de captura o de cria.
Els noms comercial i científic s'han de correspondre amb els de la llista oficial de denominacions comercials d'espècies pesqueres i d'aqüicultura que per Resolució es publica anualment al BOE. ( Resolución de 28 de marzo de 2016, de la Secretaría General de Pesca )
RESOLUCIÓ de 8 de març de 2017, de la Secretaria General de Pesca, per la qual es publica el llistat de denominacions comercials d'espècies pesqueres i d'aqüicultura admeses a Espanya.
En el cas de pesca marítima, la zona de captura és la zona, subzona o divisió FAO on s'ha capturat el producte pesquer
En cas de pesca marítima o d'aigua dolça cal mencionar l'art de pesca utilitzat en la captura d'acord amb una de les categories d'arts de pesca següents:
Sonsera, Arrossegament, Soltes i Tresmalls, Encerclament, Palangre, Gàbies i Rastells i Nanses i Cadups
L'etiqueta ha d'indicar si el producte ha estat descongelat.
Si el producte no és envasat és suficient que aquesta informació s'indiqui en els taulons o rètols
La data de duració mínima del producte correspon a la data que va precedida per les paraules " consumir preferentment abans del...."o " consumir preferentment abans del fi de... "
Aquesta informació es pot facilitar de forma oral per part de peixater/a en productes de la pesca i l'aqüicultura sense envasar o envasats per a la venda a petició del consumidor.
Si es realitza la primera venda en un lloc diferent del port de desembarcament, cal que el producte pesquer vagi acompanyat del document de transport durant el seu desplaçament.
En el cas dels següents productes vius: Bivalves, Gasteròpodes, Equinoderms, Tunicats i Cnidaris, han d'anar acompanyats de la guia de circulació des del lloc d'extracció fins el centre d'expedició.
Els productes de la pesca extractiva i marisqueig amb embarcació, pels que no s'hagi formalitzat nota de venda i que es transportin a un lloc diferent del port de desembarcament, han d'anar acompanyats del document de transport fins a la llotja on s'efectuï la primera venda.
El concessionari de la llotja on s'han desembarcat els productes ha de generar i lliurar el document de transport al transportista.
La llotja origen (o el transportista en el cas que s'hagi desembarcat el producte en un port sense llotja) ha d'enviar el document de transport en format electrònic a la llotja destí i a la Direcció general competent en matèria de pesca i aqüicultura.
Els mol·luscs bivalves vius només es podran posar al mercat per a la seva venda al detall si abans han passat el control per un centre d'expedició autoritzat.
Els lots de mol·luscs bivalves vius han d'anar acompanyats de la Guia de circulació de marisqueig des dels llocs d'extracció fins al punt de primera venda i en els trasllats entre establiments (centres d'expedició, establiments de transformació).
De la mateixa manera, els mol·luscs bivalves vius procedents de cultius aqüícoles també han d'anar acompanyats de la Guia de circulació d'aqüicultura en el seu trasllat al centre de primera venda.
Efectes dels esculls de protecció
La utilització d'arts de pesca no permesos a fondàries inferiors als 50 metres, és una de les principals causes de degradació dels caladors tradicionals de la flota artesanal.
La instal·lació dels esculls de protecció ajuda a resoldre els conflictes d'ús dels espais litorals afavorint la pesca artesanal i protegint els boscos d'herbassars.
Les barreres submergides que representen els esculls de protecció barren el pas de les embarcacions d'arrossegament i si més no, donades l'estructura i el pes dels mòduls, el vaixell que intenta pescar en aquestes aigües corre el perill de perdre l'art.
Esquema d'un escull de protecció
Són estructures formades per mòduls de formigó i barres de ferro.
Aquestes estructures, convenientment instal·lades, formen veritables barreres que impedeixen el pas dels vaixells que arrossegen les xarxes pel fons marí i així queda protegida la zona interior dels fons menys profunds i més poblada pels alguers.
Esquema de l'efecte d'un escull de producció
En algunes zones litorals hi ha corrents marins rics en plàncton.
Aquest plàncton pot alimentar animals filtradors tals com els musclos, les ostres, les tallarines, les petxines, etc. Un bon mòdul és aquell que filtra una gran quantitat d'aigua rica en plàncton i permet créixer i criar una gran quantitat de filtradors d'interès pesquer.
Els mòduls són colonitzats (recoberts) per les postes i les llavors de la fauna i de la flora tan prompte arriba el seu moment.
Es pot destacar com a primers colonitzadors tota una sèrie d'organismes associats als fons rocosos en les seves diferents etapes de la successió, absents a la zona abans de la instal·lació dels esculls.
Amb la instal·lació dels mòduls es generen noves àrees de pesca, pròximes als ports base de cadascuna de les localitats marítimes on s'instal·len els esculls, reduint d'aquesta manera les despeses de gas-oil per part de la flota artesanal, així com el temps d'activitat diària dels pescadors, ja que no els cal accedir als caladors tradicionals més allunyats.
L'experiència mostra que, passat un cert temps des de la instal·lació, les captures de peix i els fons marins es van recuperant; l'èxit de l'actuació és complet si els mateixos professionals tornen a utilitzar arts de pesca ja abandonats per manca de rendibilitat, com poden ésser certs palangres i nanses, ja que són arts de pesca selectius amb els immadurs i respectuosos amb les comunitats dels fons marins.
En àrees on existien alguers de Posidonia oceanica o d'altres fanerògames marines, la instal·lació d'esculls artificials també té com a objectiu protegir aquestes àrees d'interès ecològic i pesquer, frenant d'aquesta forma la degradació per efectes mecànics.
Cal recordar que aquests ecosistemes són àrees de posta i alevinatge importants.
Mitjançant la instal·lació d'esculls artificials, s'aconsegueix una millora qualitativa i quantitativa, a nivell local, per a tot el sector pesquer, incloent-hi aquelles que es pesquen amb arts majors, ja que es produeix una recuperació d'espècies que posteriorment podran ser capturades per aquestes arts de pesca quan tinguin talles "permeses" i es desplacin fins a les aigües més profundes externes a l'escull
Són estructures formades per mòduls de forma cúbica, fetes de formigó, d'un pes aproximat de 4 tones i 3 metres d'alçada cadascun i amb obertures que faciliten el màxim filtratge de les aigües.
Aquests esculls potencien i milloren la pesca artesanal i generen caladors artificials en zones degradades
Esquema d'un escull artificial de producció
Es mostra l'esquema de com funciona un escull artificial de producció
Esquema del funcionament d'un escull artificial de producció
Un escull artificial el formen un conjunt d'objectes dipositats en el fons del mar que, pel seu volum i forma, poden fer d'escull natural (rocam, cova...).
Els més diversos i múltiples objectes s'han fet servir com a esculls artificials (automòbils, camions, neumàtics, vaixells...).
Tanmateix, els esculls artificials fets amb aquests materials tan diversos, a més de contenir substàncies contaminants, no constitueixen volums prou estructurats que formin veritables esculls.
Els esculls artificials, pròpiament dits, són estructures de formigó reforçades amb ferro i instal·lades en el fons marí.
El pes i la forma varien segons si es tracta d'esculls de producció o de protecció.
El Reglament (CE) núm. 1198/2006, del Consell, de 24 de juliol, relatiu al Fons europeu de la pesca, defineix les modalitats i les condicions de les intervencions comunitàries en el sector de la pesca.
Aquest reglament FEP determina els objectius de les accions estructurals a desenvolupar en el sector de la pesca, l'aqüicultura i la comercialització dels seus productes, i determina en quins àmbits es podran dur a terme les mesures estructurals en el sector.
El 22 d'abril del 2008 el Govern català va aprovar el Programa Operatiu i el corresponent Pla Financer del Fons Europeu de la Pesca (FEP) de Catalunya per al període 2007-2013, que tindrà un pressupost de 102 milions d'euros, aportats entre la Unió Europea, l'Estat i el Govern català.
Amb el nou programa es fixen les grans línies d'actuació en matèria d'ajuts per al sector pesquer, incloent-hi la transformació i comercialització dels productes de la pesca i de l'aqüicultura.
El conjunt d'aquestes actuacions, a més, queden emmarcades en les prioritats establertes al Pla Estratègic de la Pesca i al Programa Operatiu del FEP per al conjunt de l'Estat.
El programa contempla cinc eixos d'actuació i estableix tota una sèrie d'actuacions prioritàries:
Aquestes aportacions permetran desenvolupar una acció consistent d'ajustament i promoció del sector, tant pel que fa a la pesca com a l'aqüicultura i a les activitats de transformació i comercialització dels productes de la pesca i de l'aqüicultura.
Així es podrà situar el sector en unes bones condicions de sostenibilitat, mantenint l'equilibri entre la rendibilitat, els recursos pesquers disponibles i el medi.
Aquesta guia s'adapta a les exigències en matèria sanitària de la Unió Europea i la seva aplicació comportarà atendre els requisits de seguretat alimentària que cal aplicar dins una llotja.
Permet també visualitzar el treball que el sector pesquer està portant a terme per oferir al consumidor un producte de gran qualitat i tractat amb la màxima exquisidesa, fet que ha de representar un valor afegit en la rendibilitat del sector.
Aquesta guia és un document útil, entenedor i de fàcil aplicació per a totes les persones que treballen a bord de les barques de pesca.
És un estàndard de bones pràctiques d'higiene i manipulació dels productes pesquers.
Aquestes guies són una bona eina per millorar la feina a bord i donar confiança als consumidors quant a la seguretat alimentària.
El tractament exquisit del producte incideix directament en la seva qualitat i, per tant, en la millor rendibilitat econòmica per als pescadors.
Aquesta guia és una eina per a un consum responsable dels productes del mar.
En aquesta guia hi trobareu informació sobre els diferents tipus de peix i marisc que surten cada dia de la nostra mar, informació sobre les bondats del seu consum per a la nostra salut, sobre el dret del consumidor a exigir un producte etiquetat per tal de conèixer l'origen i el mètode de producció del peix, un resum de les talles mínimes legals d'algunes espècies per evitar comprar o menjar peix petit, i criteris per poder conèixer la frescor del peix i el marisc.
A la dècada dels anys trenta els pescadors començaren a organitzar la venda del peix pel sistema de la subhasta.
D'aquesta manera els pescadors van assumir la primera etapa del procés de comercialització.
Les subhastes actuals, totalment informatitzades en la majoria dels ports pesquers de Catalunya, són responsabilitat de les confraries, que tenen la concessió de les llotges.
Amb la gestió de les llotges del peix, les confraries tenen garantits els ingressos necessaris per desenvolupar les seves tasques administratives i assistencials i on s'estableix el preu de sortida de la primera venda.
** Llotges amb servei de subhasta per internet
* Llotges que properament tindran servei de subhasta per internet
La primera venda dels productes de la pesca es realitzarà a les llotges dels ports a través dels seus concessionaris.
Tots els productes han de sortir del recinte pesquer etiquetats i amb un Document de Venda (nota venda, albarà o factura).
Si els productes pesquers s'han de transportar per terra fins a una llotja per efectuar la primera venda, han d'anar acompanyats del Document de Transport.
D'acord amb el Reial Decret 418/2015, de 29 de maig, pel qual es regula la primera venda dels productes pesquers, en el moment de produir-se la primera venda les llotges hauran complimentar una nota de venda que serà tramesa de forma electrònica.
Cada nota de venda tindrà un codi identificatiu únic, i haurà de contenir com a mínim la següent informació:
Divendres 15 de febrer d'aquest 2019, es va celebrar al Departament d'Agricultura un acte on es van fer distinció a vuit iniciatives realitzades aquest 2018 que volen contribuir a l'Estratègia Marítima de Catalunya 2030 per assolir un sector pesquer competitiu compromès amb una gestió bioeconòmica.
Es tracta d'accions adreçades a millorar la qualitat, identificació i presentació del producte pesquer, realitzades pel sector i cofinançades per la Generalitat de Catalunya i el Fons Europeu Marítim i de la Pesca (FEMP).
La Direcció General de Pesca i Afers Marítims realitzarà el dia 14 de març de 2018 una Jornada informativa sobre els ajuts del Fons Europeu Marítim i de la Pesca (FEMP), per a la convocatòria d'ajuts 2018.
Podeu consultar el programa de la sessió.
L'objectiu de la jornada és promoure i informar de les possibilitats d'ajuts que té el FEMP i els requisits i condicions que cal complir per tal de ser beneficiari dels ajuts i les modificacions introduïdes amb ORDRE ARP/21/2018, de 27 de febrer.
La jornada s'adreça principalment al sector pesquer, a les Confraries de Pescadors i a les empreses del sector aqüícola.
Confirmeu la vostra assistència a [EMAIL]
La Direcció General de Pesca i Afers Marítims realitzarà, durant el mes de desembre d'enguany, quatre Jornades informatives sobre els ajuts del Fons Europeu Marítim i de la Pesca (FEMP), per a la convocatòria d'ajuts 2017.
Les jornades previstes són les següents i podeu consultar els programes de cada una se les sessions:
L'objectiu de les jornades és promoure i informar de les possibilitats d'ajuts que té el FEMP i els requisits i condicions que cal complir per tal de ser beneficiari dels ajuts.
Les jornades s'adrecen principalment al sector pesquer, a les Confraries de Pescadors i a les empreses del sector aqüícola.
La jornada del dia 20 de desembre, especialitzada en la tramitació telemàtica de la línia de transformació, s'adreçarà als operadors que realitzin inversions en aquesta mesura, especialment a les indústries de transformació i operadors de comercialització.
Confirmeu la vostra assistència a [EMAIL] indicant la/es jornada/es a la/es qual/s hi voleu participar.
Dia: 13 de desembre de 2016 (dirigit a les confraries de pescadors, sector pesquer i empreses del sector aqüícola)
Lloc: Serveis Territorials del DARP a Girona
Dia: 15 de desembre de 2016 (dirigit a les confraries de pescadors, sector pesquer i empreses del sector aqüícola)
Lloc: Escola de Capacitació Nauticopesquera de Catalunya
Dia: 20 de desembre de 2016 (dirigit a les industries de transformació i operadors de comercialització.
Mesures de comercialització i transformació i tramitació telemàtica)
Dia: 22 de desembre de 2016 (dirigit a les confraries de pescadors, sector pesquer i empreses del sector aqüícola)
Lloc: Departament d'Agricultura, Ramaderia Pesca i Alimentació
Gran Via de les Corts Catalanes, 612-614
El proper 27 i 29 de novembre, la Direcció General de Pesca i Afers Marítims del Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació de la Generalitat de Catalunya i els GALP Mar de l'Ebre i Costa Brava, organitzen les jornades El desenvolupament local participatiu als GALP Mar de l'Ebre i GALP Costa Brava 2018: resultats i oportunitats d'implementació de la Estratègia Marítima de Catalunya al Territori que es desenvoluparan a la Confraria pescadors de Sant Carles de la Ràpita i la Confraria de Blanes respectivament.
A les jornades s'analitzarà l'estat d'execució del FEMP a Catalunya, els resultats d'implementació de les EDLP a cada territori, i les futures oportunitats de finançament en el marc del FEMP.
També es presentarà l' Estratègia Marítima de Catalunya 2030 (EMC), eina consensuada entre tots els Departaments de la Generalitat que es fonamenta en un desenvolupament sostenible i respectuós amb l'ús de la mar, la creació i el manteniment d'ecosistemes marins resilients, la millora de la qualitat de vida dels ciutadans i un marc de governança innovador que garanteixi l'operativitat; i es lliuraran els distintius EMC 2018.
Les iniciatives que es distingiran, l'any 2018, per la seva contribució a l'EMC són:
Sala d'actes de la Confraria de pescadors Verge del Carme (Moll Pesquer, s/n), Sant Carles de la Ràpit a
Us recordem que en data 7 d'agost de 2020 es va publicar al DOGC la Resolució ARP/2013/2020, de 4 d'agost, per la qual es convoquen els ajuts destinats a cobrir les necessitats de liquiditat de les explotacions agràries del sector de la flor i la planta ornamental, del sector cunícola i de l'avicultura de producció de carn, les empreses integradores d'explotacions d'avicultura de carn i les explotacions del sector equí classificades com a explotacions especials per a l'ensinistrament i la pràctica eqüestres afectades per la crisi sanitària de la COVID-19 (ref. BDNS 518912).
Aquests ajuts consisteixen en la compensació de càrregues financeres per operacions de finançament, únicament per a actuacions de circulant, amb l'Institut Català de Finances (ICF), amb un import destinat a la línia d'ajuts per al sector de la flor i la planta ornamental d'1.312.500 euros.
Entre altres requisits fixats per a ser beneficiàries de l'ajut, les persones sol·licitants dels ajuts han d'haver patit una disminució de la seva facturació superior al 30%, i tenir la condició de PIME.
El termini de presentació de sol·licituds finalitza el pròxim 9 de setembre de 2020.
Les característiques dels préstecs són les següents:
En de l' Oficina Virtual de Tràmits trobareu tant la informació al respecte, com el model de la documentació que cal presentar.
En cas de dubte, us podeu adreçar a la bústia del Servei d'Ajuts a la Sostenibilitat Agrària: [EMAIL]
Us comuniquem que ahir 9 de setembre de 2020 es va publicar al Tauler electrònic de l'Administració de la Generalitat de Catalunya el segon grup de resolucions de concessió de l' ajut a la diversificació agrària de la convocatòria 2019 (paraula clau de cerca a e-tauler: diversificació agrària ).
Aquesta publicació substitueix la notificació individual i per tant, la data de publicació serà la que comptarà a efectes de notificació i serà la que computarà a efectes de presentació de recursos.
És, doncs, molt important que l'interessat accedeixi al tauler i consulti la data de publicació.
Prèviament a la resolució hem enviat als beneficiaris el correu informatiu amb l'avís i les dades específiques del seu expedient.
Aquesta resolució aprova un segon tram d'expedients, i resta pendent un petit grup d'expedients que es publicaran al més aviat possible.
Si teniu qualsevol dubte quant al nou procediment de comunicació de les resolucions, podeu vehicular les vostres consultes a la següent bústia de correu: [EMAIL]