Atès l'article 16.1 del Decret 389/2006, de 17 d'octubre, del patrimoni festiu de Catalunya, que disposa que el Centre de Promoció de la Cultura Popular i Tradicional Catalana ha d'iniciar d'ofici la declaració de les festes populars d'interès cultural;
Atesa la Resolució del director del Centre de Promoció de la Cultura Popular i Tradicional, de 21 de juliol de 2010, per la qual s'incoa expedient per a la declaració com a festa popular d'interès cultural la Trobada de Gegants i Correfocs de les Borges Blanques.;
Atès que el Consell de la Cultura Popular i Tradicional va emetre informe favorable sobre l'expedient de declaració el dia 22 de juliol de 2010;
D'acord amb l'article 6 de la Llei 2/1993, de 5 de març, de foment i protecció de la cultura popular i tradicional catalana i de l'associacionisme cultural i l'article 16 del Decret 389/2006, de 17 d'octubre, del patrimoni festiu de Catalunya;
A proposta del director del Centre de Promoció de la Cultura Popular,
—1 Declarar festa popular d'interès cultural la Trobada de Gegants, Grallers i Correfocs de les Borges Blanques i definir-ne les característiques, que consten en annex.
—3 Notificar aquesta resolució a les persones o entitats responsables de l'organització de la festa o dels elements i a l'ajuntament corresponent.
—4 Contra aquesta Resolució, que exhaureix la via administrativa, es pot interposar recurs potestatiu de reposició davant el Govern de la Generalitat de Catalunya en el termini d'un mes, o bé, recurs contenciós administratiu davant el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya en el termini de dos mesos, a comptar, en tots dos casos, des de l'endemà de la publicació al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya o des de l'endemà de la corresponent notificació.
Des de l'any 1983 cada primer dissabte de setembre se celebra una trobada gegantera a les Borges Blanques, dins dels actes de la seva festa major.
En la primera trobada ja van participar, a més de 25 gegants, diversos elements de bestiari, capgrossos, dos grups de diables i el Canó del Salo de les Borges.
Amb els anys creix la participació dels diversos elements a la trobada.
A la dècada dels 90 els gegants que s'hi aplegaven rondaven ja el centenar, xifra que s'ha anat mantenint fins a l'actualitat, amb una cinquantena de colles geganteres desplaçades d'arreu de Catalunya.
Així, el 1999 la trobada va passar a anomenar-se Trobada de Gegants, Grallers i Correfocs.
L'Ajuntament de les Borges Blanques disposa d'una parella de gegants, als quals s'han anat afegint noves colles del municipi.
Entre tots, a les Borges hi ha quaranta gegants, una desena de capgrossos i el popular Canó del Salo, element centenari que també participa a la trobada.
El Canó del Salo és un canó, propietat de l'Ajuntament de les Borges Blanques, que surt al carrer per la festa major o altres festes excepcionals, i dins del qual s'hi posen traques.
Aquest canó havia estat del Sr.
Gonzalo Solé Segarra de les Borges Blanques, conegut per tothom com "el Salo".
El Salo anunciava amb el seu el canó l'inici de les festes a les Borges.
Es desconeix el seu origen i de quina època és.
El document gràfic més antic que el recull data de l'any 1907.
El dissabte a partir de les 16 hores té lloc la plantada de gegants al passeig del Terrall i a quarts de 7 de la tarda, es dóna inici a la Trobada de Gegants, Grallers i Correfocs, des de la plaça de la Vila.
Des de l'edició del 2008, els gegants de l'Ajuntament, Peronella i Ramon Berenguer IV, reben i fan el passadís a la resta de gegants convidats a la festa.
Després del pregó que inaugura la festa major, continua la trobada gegantera, que acostuma a començar amb un ball dels gegants de les Borges i altres elements que han variat segons les edicions: elements de bestiari que es troben a la plaça, actuacions castelleres o falcons, entre d'altres.
Un cop acabada la dansa i la demostració, tots els gegants, amb el seu seguici de grallers i acompanyants, fan el recorregut per diversos carrers del casc antic de la població.
Al capdavant de tot el seguici es col·loca la parella de gegants de l'Ajuntament, sempre precedits pel Canó del Salo, darrera seu el Manelet del Terrall del Grup Recerca i els diversos gegants i bestiari del Grup Vivall de les Borges Blanques, acompanyats pels grallers borgencs Els Marfulls, segueixen la resta de colles geganteres vingudes d'arreu de Catalunya.
Quan la desfilada arriba davant de l'església, els gegants tornen a dansar i representen alguna escenografia.
Un cop el seguici torna a la plaça porxada, els gegants deixen pas als Correfocs.
El Grup de Diables Recerca i un o dos grups més de diables convidats, fan una demostració dels seus números de foc.