Aquest amillarament d'Amposta era l'informe que va elaborar l'ajuntament d'Amposta en 1881 per saber quina era la riquesa pecuniària, urbana i rústica dels contribuents del municipi.
Davant la desaparició de gran part del fons municipal arran la Guerra Civil, aquest document ens permet conèixer dades de l'època i es converteix en una font d'informació molt útil per als investigadors per la quantitat de dades que refereix: nom del cap de família, la casa, les parcel·les de terreny que posseïa, la seva localització i els topònims, què s'hi conreava, i sobretot el líquid imposable a partir del qual es calculava el que havia de pagar aquella casa.
La documentació municipal d'Amposta fou dipositada a l'arxiu a finals de 2011.
La documentació més antiga és del 1881 i arriba fins el 1976.
Malauradament hi molt poques sèries conservades anteriors a la Guerra Civil, conservant-se tan sols documentació referent a actes municipals, quintes i gestió econòmica, majoritàriament.
Després del conflicte, l'administració ampostina reprèn el pols diari i les sèries comencen a aportar nous documents que fan crèixer el seu arxiu.
Aquesta acta municipal, de l'any 1950 serveix de testimoni d'aquest fons municipal.
Títol: Llibre d'actes del Ple Municipal d'Amposta
Primer foli del Llibre d'actes del Ple Municipal d'Amposta
Aquests recull de la correspondència entre l'Ajuntament de Santa Bàrbara i diverses personalitats i organismes, són l'únic testimoni del moment històric de la població: cronològicament descriuen la segregació de la població que donava peu al neixement de Santa Bàrbara com a municipi independent.
El valor doncs, d'aquesta tipologia documental és més gran en tant no hi ha cap altra informació d'aquest període.
Títol: Correspondència de l'ajuntament de Santa Bàrbara
Diverses cartes del municipi amb Madrid
Expedient iniciat arran del referèndum de l'Estatut de Catalunya de l'any 1931.
A l'Estatut de Núria es definia Catalunya com un Estat dins la República Espanyola; aquesta pretensió no fou ben acceptada per la resta de l'estat espanyol, motiu pel qual la clàusula quedà modificada, definint-se Catalunya com una regió autònoma dins l'estat espanyol.
Al referèndum, celebrat el 2 d'agost de 1931, hi participà al voltant d'un 75% del cos electoral de Catalunya, i obtingué un 99% de vots a favor.
En el cas de Santa Bàrbara, d'un total de 349 persones amb dret a vot, 245 votaren a favor i zero en contra.
Finalment el 9 de setembre el parlament espanyol ratificà l'Estatut de Catalunya.
Títol: Expedient de referèndum de l'Estatut de Catalunya
Capçalera de l'expedient del referèndum per l'Estatut
Després de l'entrada de l'exèrcit feixista a les poblacions que havien defensat la República, molta documentació de partits polítics, persones físiques, organismes, institucions, associacions, etc. fou incautada i revisada, entre d'altres per l'organització falangista.
Aquesta documentació va permetre l'elaboració de llistats de noms per tal d'iniciar el que seria la repressió franquista, la qual cosa va provocar morts, desaparicions i exili.
A la fi del franquisme i amb l'inici de la democràcia, moltissima d'aquesta documentació, la qual havia generat milers de fitxes de repressaliats, fou eliminada per evitar futures investigacions.
A Amposta, per sort, tota aquesta documentació es va conservar amagada a les golfes de l'ajuntament, tal vegada pel propi desconeixement de la mateixa organització falangista.
El seu descobriment permetrà trobar, entre d'altres, les fitxes de 4000 ampostins (afectes al règim o represaliats) i documentació diversa incautada en el seu dia i ajudar a conèixer una part de la història ampostina.
Títol: Documentació de responsabilitats polítiques
Llistat de represaliats i fitxes