projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Se subvencionaran activitats realitzades durant l'any 2018.
El termini de presentació de sol·licituds acaba el 12 de juliol
L'Organització Catalana de Trasplantament (OCATT) publica amb el suport de la Direcció General d'Afers Religiosos tríptics sobre la donació d'òrgans i teixits des de la perspectiva del cristianisme, l'islam, el judaisme, el budisme, l'hinduisme i el sikhisme.
La consellera de Justícia, Ester Capella, ha inaugurat el 35è Congrés Internacional de Sociologia de la Religió que se celebra aquesta setmana a Barcelona
Formació del segon semestre de 2019 per al personal al servei de les administracions públiques
Les recerques prioritzades estudien les relacions de la diversitat religiosa i l'espiritualitat en l'àmbit laboral, la cultura climàtica i les famílies amb infants amb necessitats pal·liatives
Lídia Tudela, secretària tècnica a presons del Consell Evangèlic de Catalunya, explica la seva experiència de voluntariat setmanal al Centre Penitenciari de Joves
El diari Ara i la Fundació Bancària La Caixa premien la iniciativa de l'Hospital Sagrat Cor i la parròquia Santa Anna de Barcelona per superar les barreres que els sense sostre troben en l'atenció sanitària
D'acord amb l'article 5 de la Llei orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de protecció de dades de caràcter personal, us informem que les vostres dades personals seran recollides, incorporades i tractades en un fitxer automatitzat, la finalitat del qual és trametre la publicació que el ciutadà ha requerit.
Tenen dret a la mediació gratuïta aquelles persones que ja tenen reconegut el dret a l' assistència jurídica gratuïta o bé tenen les condicions necessàries per obtenir-la.
Poden sol·licitar el reconeixement d'aquest dret d'assistència jurídica les persones físiques després d'haver presentat el formulari corresponent, al qual han d'adjuntar la documentació necessària per acreditar la insuficiència de recursos per litigar.
Els òrgans encarregats de tramitar l'assistència jurídica gratuïta per obtenir la mediació gratuïta són els serveis d'orientació jurídica.
Una vegada reunida tota la documentació que ha d'aportar el sol·licitant, la trameten a la comissió d'assistència jurídica gratuïta de la província que correspongui segons el domicili del sol·licitant.
A aquesta comissió li correspon reconèixer el dret a aquesta assistència, revocar-lo o denegar-lo.
La mediació, en general, es conforma a través de quatre característiques identificatives bàsiques: voluntarietat, confidencialitat, imparcialitat i neutralitat.
Aquesta característica afecta tant a les parts com al mediador i està latent al llarg de tot el procés.
Sense la voluntat de les parts la mediació no és possible.
Aquesta voluntat ha de donar-se des de l'inici de la mediació fins al final.
Això significa que, lliurement, en qualsevol moment, les parts, si ho desitgen, poden desistir de continuar la mediació.
Igualment, el mediador pot donar per acabada la mediació si les circumstàncies concretes del cas ho fan aconsellable.
El contingut de les sessions i la informació que hagi pogut sorgir al decurs de la mediació queda reservada entre les parts i el mediador.
En principi, l'únic que pot transcendir de la mediació és el seu resultat, és a dir, l'acord o el no-acord.
La Llei 15/2009, de 22 de juliol, de mediació en l'àmbit del dret privat, estableix que totes les persones que intervenen en el procediment de mediació tenen l'obligació de no revelar les informacions que coneguin a conseqüència d'aquesta mediació.
El deure de confidencialitat l'han de mantenir tant la persona mediadora com les parts.
Aquest deure solament queda exceptuat per motius estadístics o si el mediador detecta l'existència "d'una amenaça per a la vida o la integritat física o psíquica d'una persona o de fets delictius perseguibles d'ofici".
És una característica relativa a la persona mediadora i al desenvolupament del procés de mediació.
La persona mediadora fa la seva tasca propiciant el màxim equilibri possible entre les parts, sense decantar-se per cap d'elles, sinó afavorint i potenciant la participació de les dues parts de manera igual.
Fa referència a la no-ingerència del mediador respecte als acords finals, en el sentit que el resultat de la mediació ha de ser, totalment fruit del treball i de la col·laboració de les parts.
El punt de vista del mediador no ha de condicionar en cap sentit el contingut dels acords finals, que les parts han de viure i sentir com a totalment propis.
Mesures de prevenció per al culte, cerimònies de caràcter social, vetlles, sepelis, acompanyament als enterraments o cremacions
El Comitè de Direcció del Pla d'actuació del PROCICAT per a emergències associades a malalties transmissibles emergents amb potencial alt risc ha aprovat l'actualització del pla sectorial de desconfinament d'Afers Religiosos.
L'actualització del pla era preceptiva en iniciar-se l'etapa de represa regulada per la Resolució SLT 1429/2020.
Les novetats d'aquesta nova etapa es donen en les distàncies interpersonals, la limitació de l'aforament i l'ús de l'aigua en els ritus i els aliments.
En el marc de les activitats religioses, la ciutadania ha d'adoptar les mesures necessàries per evitar la generació de riscos de propagació de la infecció de la COVID-19, així com la pròpia exposició a aquests riscos, i ha d'adoptar les mesures de protecció individual i col·lectiva fonamentades en:
En aquesta nova etapa, el deure de protecció és tan exigible a la ciutadania com a les persones titulars de qualsevol activitat o establiment d'ús públic o que es trobi obert al públic.
Totes les activitats de caràcter religiós (culte, cerimònies de caràcter social, vetlles, sepelis, acompanyament als enterraments o cremacions, assistència a cementiris, activitats de formació), hauran d'ajustar els aforaments:
Es pot reduir la superfície de seguretat fins a 1 m 2 de l'espai reservat als assistents per persona, sempre que:
Es pot reduir aquesta superfície de seguretat sempre que:
Si s'utilitza aigua en algun ritus, l'aigua ha d'estar desinfectada en el moment de la seva utilització i la mateixa aigua no pot entrar en contacte amb més d'una persona, llevat dels batejos per immersió realitzat en una piscina l'aigua de la qual haurà de tenir el tractament propi de les piscines de tipus 3A.
En cas de consum d'aliments o begudes, atès que es fa inviable l'ús de mascareta constant, s'ha de garantir sempre la distància d'1,5 metres entre persones.
La cuina d'aliments i el seu consum en centres de culte s'ajustarà al que es dicti en la norma sanitària i recomanacions per als serveis de cuina i restauració col·lectiva.
En cas que en la vostra zona es declari un rebrot, és molt important extremar totes les precaucions.
Consulteu la normativa que estableix mesures especials en matèria de salut pública per a la contenció del brot epidèmic de la pandèmia en determinats municipis o barris
Document i annex d'actualització aprovats pel PROCICAT
Les beques Carles Capdevila han premiat amb 20.000 euros l'Hospital de Campanya, iniciativa creada per l'Hospital Sagrat Cor i la Parròquia de Santa Anna de Barcelona per superar les barreres que el col·lectiu dels sensesostre troba en l'atenció sanitària
L'Hospital de Campanya és una iniciativa conjunta de la Fundació Quirón i l'Hospital Universitari Sagrat Cor amb la Parròquia de Santa Anna de Barcelona.
Durant una setmana de febrer, professionals de diverses especialitats de medicina i infermeria es van instal·lar al claustre per atendre persones sense llar.
Segons Viqui Molins, promotora del projecte, "és difícil convèncer als sensesostre habituals que acudeixin als serveis mèdics.
Són persones que tenen moltes pors, de donar dades seves o que es detectin alguns dels seus problemes".
Durant l'acte de lliurament del guardó, Xavier Mate, director general de l'Hospital Sagrat Cor, va declarar que "és un honor no només haver rebut el premi, sinó haver tingut l'oportunitat de fer aquest projecte".
La cooperació entre ambdues institucions va fer aflorar les necessitats d'atenció específiques de les persones sense sostre, així com algunes patologies pròpies de la precarietat en què viuen.
Per aquest motiu, diversos col·laboradors manifestaven la satisfacció d'haver participat en un projecte que evidenciava la dificultat de fer efectiu el dret universal a l'atenció mèdica.
Les beques Carles Capdevila, creades pel diari ARA i la Fundació Bancària La Caixa, volen mantenir viu el llegat del periodista premiant projectes compromesos amb l'educació i la cura de les persones.
En l'edició anterior es va premiar un projecte educatiu de l'Escola La Maquinista de Barcelona.
A: Revista Sepin: Mediación y Arbitraje, [en línia], maig 2020.
L'acord de mediació és el contracte pel qual les parts solucionen, de manera total o parcial, la controvèrsia sotmesa a mediació i eviten, així, un litigi o posen fi a un de ja iniciat.
L'acord de mediació té la capacitat de desplegar els efectes que li són propis: ser font d'obligacions, imposant a les parts el deure d'observar els pactes i, en particular, d'abstenir-se de plantejar la controvèrsia en seu litigiosa, resoldre de manera efectiva les qüestions sotmeses i gaudir d'eficàcia executiva, sempre que les parts exerceixin la seva facultat de configurar-ho com a títol executiu.
En aquesta publicació, es fa una anàlisi més profunda de l'acord de mediació a través de 23 documents entre articles doctrinals, opinions d'experts juristes, consultes, documents recomanats i, per completar-ho, un conjunt de formularis relatius a aquest contracte.
A mesura que la tecnologia avanci, hi haurà una tendència a introduir innovació en tots els aspectes de la nostra vida quotidiana i en tots els elements de la vida econòmica.
Sembla evident que també les professions van incorporant mitjans tecnològics en el seu exercici i el seu desenvolupament.
La mediació es fonamenta en la comunicació, i té a la seva disposició tots els sistemes de comunicació electrònica.
La possibilitat d'aplicar la tecnologia per resoldre conflictes també l'ha prevista la llei, i s'han regulat la mediació electrònica i la mediació simplificada des de l'any 2012.
No obstant això, avui dia, la majoria dels processos de mediació són presencials i no s'utilitzen, a Espanya, plataformes en línia que serveixin de suport a aquests processos de mediació.
Hi ha una clara resistència de mediadors i mediats a llançar-se a l'ús de la tecnologia en el procés de mediació.
Tampoc l'administració electrònica s'ha aplicat als serveis públics de mediació, ni tan sols en la mediació intrajudicial.
En aquest sentit, pot afirmar-se que la mediació es troba en una situació de retard respecte d'altres serveis i professions relacionades amb l'Administració de justícia.
Aquest article ofereix una sèrie de pautes, patrons i tècniques aplicables a la mediació desenvolupada per mitjans electrònics per ajudar els mediadors a incorporar la tecnologia al procés de mediació de manera eficient.
Podeu demanar els articles complets per correu electrònic a la Biblioteca del CEJFE.
Podeu demanar els articles complets per correu electrònic a la Biblioteca del CEJFE.
La coordinació de parentalitat és una figura de recent inserció jurisprudencial a Espanya.
En aquest article es reflexiona sobre el seu marc legal, el perfil professional i la formació i l'experiència requerides per exercir aquestes funcions.
També es pretén donar resposta als dubtes que han sorgit en debats professionals sobre les diferències entre aquesta intervenció i altres actuacions similars (com la mediació i la teràpia psicològica) o els indicadors i el moment processal més adequat per a la derivació judicial.
La mediació en l'àmbit penal és potser una de les variants de la mediació menys utilitzada en els jutjats i tribunals i probablement, la que més recels desperta.
Això és així perquè el concepte tradicional de mediació com a "manera alternativa de resolució de conflictes" es relaciona amb àmbits del dret privat en què les parts tenen la disposició de l'objecte del procés.
Això no obstant, els avantatges d'aquestes solucions consensuades són innegables: el caràcter autocompositiu de la solució rebaixa les tensions, fa possible que les relacions entre les parts continuïn, se senten més vinculades amb l'acord mediador i ho compleixen en un percentatge elevat.
La mediació penal redueix els costos dels litigis, tant per a les parts com per l'administració pública.
La Llei 1/2004, de 28 de desembre, de mesures de protecció integral contra la violència de gènere, en el seu article 44 va modificar l'art. 87 ter de la Llei 6/1985, d'1 de juliol del poder judicial, pel que fa a les competències dels jutjats de violència sobre la dona, que acaba en el seu apartat 5 dient "En tots aquests casos està vedada la mediació".
En aquest article s'expliquen amb detall les raons d'aquesta prohibició.
Aquesta monografia pretén, després d'una aproximació al fenomen i als elements essencials de la mediació penal, traslladar una reflexió sobre la possibilitat d'aplicar-la a l'àmbit de la violència de gènere.
Com a pas previ i necessari, el treball analitza les línies vermelles del mecanisme de la mediació, essencialment pel que fa a les víctimes.
En altres paraules, s'analitzen aquelles fronteres que mai haurien de ser traspassades, ja que en cas contrari la seguretat o la integritat física i moral de la víctima es podrien veure compromeses.
Entenem per conflicte l'enfrontament de dues o diverses voluntats individuals o col·lectives que manifesten hostilitat i desig d'agressió a causa d'un hipotètic dret que creuen tenir o volen imposar.
Sigui quin sigui el grau d'implicació dels participants, el conflicte impedeix que la seva relació progressi i que es realitzin com a persones.
Aquest quadern, que inclou tests, esquemes, qüestionaris, il·lustracions, taules i exercicis, ha estat concebut per ajudar a treure l'entrellat de les causes del conflicte, per detectar-ne els signes anunciadors i saber utilitzar certs mètodes que ens permetran intervenir-hi al més aviat possible per desactivar-lo.
Aquest llibre vol ser un recurs útil i eficaç per treballar el conflicte de manera positiva des de la intel·ligència emocional i el foment d'actituds cooperatives.
El text parteix d'una conceptualització del conflicte, per tal de comprendre el seu origen, la seva tipologia i les causes per les quals sorgeix.
Posteriorment fa un recorregut per les diferents habilitats socials i comunicatives necessàries per aconseguir relacions interpersonals satisfactòries, amb vista a resoldre els conflictes de manera positiva per a les parts.
I en darrer terme, es proposen 40 tècniques per a la intervenció educativa grupal, categoritzades segons les habilitats socials i comunicatives descrites.
Arran de la publicació del Reial decret llei 16/2020, de 28 d'abril, de mesures processals i organitzatives per fer front a la COVID-19 en l'àmbit de l'Administració de justícia (RDL), es crea un procediment especial i sumari (art. 3) per determinats casos de l'àmbit de família.
Hi ha la possibilitat d'arribar a un acord previ a la vista (art. 5.4) una vegada admesa la demanda pel jutjat.
El Centre de Mediació de Catalunya (CMC) ha preparat, conjuntament amb representants dels òrgans judicials entre els quals hi ha magistrats i lletrats de l'administració de justícia, un protocol d'actuació per incloure la mediació exprés al procés especial i sumari previst al Reial decret llei 16/2020.
El protocol oferirà avantatges clars:
1) La mediació és gratuïta perquè la vigència del procés especial i sumari entra dins el termini de vigència del programa Mediació i COVID-19.
2) És telemàtica i, així, evita el desplaçament de les parts i els problemes de seguretat i higiene derivats de la situació provocada per la COVID-19.
3) Evita l'exploració del menor perquè, si les parts arriben a un acord, el tribunal omet un tràmit com aquest, que sempre pot ser font de tensions per a les parts; i, finalment, és ràpida i breu perquè el mateix mediador fa la sessió informativa i la mediació, que serà telemàtica o telefònica.
La durada d'aquest procediment sumari previst en el RDL és de 3 mesos a partir de la finalització de l'estat d'alarma.
La mediació, atès que estarà compresa en el termini de vigència del Programa Mediació i COVID-19, serà gratuïta per a les parts sempre que es faci de manera telemàtica.
Característiques de la mediació exprés
- S'ha de dur a terme d'una manera molt ràpida i no es pot subjectar als terminis previstos en la Llei 15/2009, de 22 de juliol de mediació en dret privat.
El RDL preveu que en el termini de 10 dies hàbils següents a la data d'admissió de la demanda, s'assenyali la vista, i la mediació, en el supòsit de dur-se a terme, s'ha d'efectuar dins d'aquest termini.
- El jutjat on s'ha interposat la demanda ha d'informar telemàticament la part demandant de la possibilitat de fer una mediació sobre l'objecte de la demanda i també que serà la persona mediadora qui els trucarà per fer la sessió informativa.
Al mateix temps, ha de notificar a la part demandada que s'ha interposat la demanda, i que la primera part accepta el procés de mediació proposat.
Versió simplificada i versió completa
La Direccció General de Dret i d'Entitats Jurídiques, per mitjà del Centre de Mediació, ha obert diversos espais de reflexió col·lectiva sobre la mediació amb la voluntat de plantejar, debatre i generar idees sobre la política pública de la mediació i dels ADR que convé impulsar a Catalunya.
El primer d'aquests grups és l'Àgora Mediadora, formada per professionals i experts de prestigi en l'àmbit de la mediació i els ADR a Catalunya que han estat convidats per la Direcció General de Dret i d'Entitats Jurídiques i el Centre de Mediació per la seva capacitat d'innovar, la seva creativitat, la capacitat de pensar fora d'esquemes prefixats i, alhora, amb una visió estratègica, i pel fet que són persones que no representen cap col·lectiu en particular, sinó que aporten la seva pròpia reflexió, sobre la base dels seus coneixements, la seva experiència professional en l'àmbit dels ADR i la generositat per compartir-la.
La primera quinzena de juliol, l'Àgora Mediadora durà a terme un grup focal per reflexionar i generar idees i possibles línies de treball sobre el disseny i la implementació d'una política publica de la mediació i els ADR a Catalunya.
Aquest grup focal serà conduït i moderat pel psicòleg, mediador i professor de la Universitat Pompeu Fabra Javier Wilhelm i girarà al voltant de tres eixos temàtics: els aprenentatges del passat de la mediació a Catalunya, el sistema multiportes (ADR), la proximitat, l'agilitat i la cohesió social i territorial i la relació entre cultura de mediació, pacificació i justícia.
El passat 8 de juliol, el Ministeri de Justícia i Drets Humans de Xile va organitzar la jornada "Coneixent l'experiència catalana de mediació en línia: una alternativa d'accés a la justícia en temps de pandèmia i post pandèmia" per analitzar i conèixer el programa de mediació en línia Mediació: diàleg i acord davant la COVID, l'experiència catalana i les seves potencialitats per inspirar les polítiques públiques que vol impulsar el govern xilè en l'àmbit els sistemes de resolució alternativa de conflictes en línia (ODR).
L'esdeveniment, celebrat telemàticament, va reunir el ministre de Justícia i Drets Humans xilè, Hernán Larraín, i el sotsecretari de Justícia, Sebastián Valenzuela, en representació del govern xilè, i la consellera de Justícia Esther Capella i el director general de Dret i d'Entitats Jurídiques Xavier Bernadí, en representació del govern català, juntament amb el psicòleg, mediador i codirector del màster en mediació professional de la Universitat Pompeu Fabra, Javier Wilhelm.
A la jornada hi van participar per videoconferència gairebé 200 professionals i altres persones interessades d'arreu del món.
La consellera Esther Capella va destacar que l'objectiu de fons del programa Mediació i COVID-19 és acostar la justícia a la ciutadania, en uns moments en què aquesta proximitat s'ha vist estroncada per la pandèmia, i va recordar el caràcter pioner de l'acció del govern català en l'àmbit de la mediació i els ADR.
El director general Xavier Bernadí va oferir una panoràmica per situar la mediació i els ADR a Catalunya i els diversos àmbits des dels quals es treballa –mediació civil, penal, en consum, en habitatge o policial, entre d'altres– i va situar el programa Mediació i COVID-19 en el marc de l'acció del Departament per no deixar de treballar, durant la pandèmia, per canviar la "paradoxa europea de la mediació": malgrat els avantatges clars de la institució –la caiguda de costos, l'eficàcia de les solucions acordades i la preservació de les relacions– la mediació no acaba d'arrencar.
Xavier Bernadí va expressar que aquest model d'intervenció en línia es mantindrà fins a finals d'any i que, en qualsevol cas, el Departament no renuncia a seguir impulsant-lo.
En aquest sentit, va afegir que, tot i que la llei actual ja preveu l'ús de mitjans telemàtics en la mediació, una nova llei en la qual s'està treballant donarà carta de naturalesa plena als ODR.
Javier Wilhelm va comentar els aspectes pràctics més positius de l'experiència catalana, al costat de les principals dificultats de la implementació de la mediació en línia.
Malgrat aquestes dificultats, però, va ser contundent a concloure que, ara mateix, la mediació ja és una pràctica provada i els professionals de la mediació ja hi estan entrenats, de manera que l'únic que canvia amb la mediació en línia és el canal.