L'article 141.1 de l'Estatut d'autonomia de Catalunya disposa que la Generalitat de Catalunya té la competència exclusiva en matèria de joc, si l'activitat s'acompleix exclusivament a Catalunya.
L'article 68.1 de l'Estatut d'autonomia de Catalunya i l'article 39.1 de la Llei 13/2008, de 5 de novembre, de la Presidència de la Generalitat i del Govern, estableixen que el Govern té la potestat reglamentària en l'exercici de les competències de la Generalitat de Catalunya.
La Llei 15/1984, de 20 de març, del joc, té per objecte regular totes les activitats relatives a casinos, jocs i apostes, en l'àmbit territorial de Catalunya.
La disposició final tercera d'aquesta Llei autoritza el Govern per dictar les disposicions que calen per fer-ne el desplegament.
La Llei 5/1986, de 17 d'abril, de creació de l'Entitat Autònoma de Jocs i Apostes de la Generalitat, en l'article 2, estableix que aquesta Entitat té al seu càrrec l'organització, la gestió directa i la comercialització dels jocs que les disposicions legals reserven a la gestió de la Generalitat de Catalunya, i també la recaptació per compte de la Generalitat dels ingressos públics derivats d'aquesta activitat i el pagament dels premis que s'estableixen.
El Decret 240/2004, de 30 de març, d'aprovació del catàleg de jocs i apostes autoritzats a Catalunya i dels criteris aplicables a la seva planificació, estableix, en l'article 5, que l'Entitat Autònoma de Jocs i Apostes de la Generalitat ha d'organitzar la loteria en totes les modalitats previstes en aquest precepte.
La regulació dels requisits i les condicions de la comercialització dels elements dels jocs de la loteria organitzats i gestionats per l'Entitat Autònoma de Jocs i Apostes de la Generalitat es troba en el Reglament de comercialització dels jocs de loteria organitzats i gestionats per l'Entitat Autònoma de Jocs i Apostes de la Generalitat, aprovat pel Decret 339/2011, de 17 de maig, que preveu la possibilitat d'establir un règim específic de comercialització o determinades especialitats en relació amb el règim que preveu el Reglament esmentat, en l'apartat 3 de l'article 1, en què es regula l'objecte.
La conjuntura econòmica, molt desfavorable, que afecta des de fa temps la gran majoria dels sectors econòmics i l'alt nivell de competitivitat que existeix actualment en el sector del joc, caracteritzat per la gran diversitat de productes que hi ha a l'abast les persones jugadores, són algunes de les causes principals del descens d'ingressos que pateixen els operadors i agents del sector del joc.
Aquest decrement d'ingressos sofert, en general, per les loteries que tenen la titularitat de la Generalitat de Catalunya, juntament amb altres factors relatius a la innovació dels jocs i la fidelització de les persones jugadores, fan necessari el llançament d'una nova modalitat de loteria, denominada passiva.
La incorporació d'aquesta loteria es fa amb l'expectativa de contribuir a pal·liar aquest retrocés econòmic i, tant com es pugui, a augmentar els ingressos públics provinents de les loteries organitzades per l'Entitat Autònoma de Jocs i Apostes de la Generalitat, els beneficis de les quals es destinen íntegrament, mitjançant el Departament de Benestar Social i Família, al finançament d'inversions, programes i actuacions d'atenció a la vellesa, a les persones discapacitades i al funcionament de centres d'atenció a la infància.
La loteria passiva es caracteritza per una mecànica senzilla en què la persona jugadora participa en un sorteig determinat amb bitllets que contenen números.
En aquesta loteria el sorteig per obtenir els números guanyadors es fa mitjançant un mecanisme d'extracció de números a l'atzar, conforme amb l'estructura de premis que es determini per a cada sorteig.
Raons comercials i de planificació en el temps, en funció dels paràmetres i dels criteris comercials i econòmics aplicables, amb l'objectiu d'obtenir el millor impacte en el mercat amb la implementació del joc de la loteria passiva, fan aconsellable que l'entrada en vigor d'aquest Decret es produeixi l'endemà de la seva publicació al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
D'acord amb el que disposa l'article 3.3 del Decret 200/2010, de 27 de desembre, de creació, denominació i determinació de l'àmbit de competència dels departaments de l'Administració de la Generalitat de Catalunya, l'exercici de les atribucions pròpies de l'Administració de la Generalitat en l'àmbit de competència relatiu al joc correspon al Departament d'Economia i Coneixement, al qual es troba adscrita l'Entitat Autònoma de Jocs i Apostes de la Generalitat, mitjançant la Secretaria d'Hisenda, conforme amb el que estableix el Decret 25/2013, de 8 de gener, de reestructuració del Departament d'Economia i Coneixement.
A proposta del conseller d'Economia i Coneixement, d'acord amb el dictamen de la Comissió Jurídica Assessora, i amb la deliberació prèvia del Govern,
S'aprova el Reglament de la loteria passiva que consta a continuació.
La personal titular del departament competent en matèria de joc, a proposta del Consell d'Administració de l'Entitat Autònoma de Jocs i Apostes de la Generalitat, ha de determinar, mitjançant una resolució que es publicarà al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, el nom comercial del sorteig, si escau, la data en què es farà i la data d'inici de la comercialització, l'interval de números que hi participaran i les sèries que s'emetran, el preu del bitllet, el percentatge destinat a premis i el lloc de pagament d'aquests premis.
La persona titular del departament competent en matèria de joc, a proposta del Consell d'Administració de l'Entitat Autònoma de Jocs i Apostes de la Generalitat, ha de regular, mitjançant una ordre, les categories de premis i la distribució de l'import total destinat a premis entre les diferents categories.
Aquest Reglament té per objecte la regulació de la modalitat de joc de la loteria passiva organitzada i gestionada per l'Entitat Autònoma de Jocs i Apostes de la Generalitat.
La loteria passiva es regeix per aquest Reglament i, supletòriament, pel Reglament general dels jocs de loteria organitzats per l'Entitat Autònoma de Jocs i Apostes de la Generalitat, aprovat pel Decret 241/1986, de 4 d'agost, i pel Reglament de comercialització dels jocs de loteria organitzats i gestionats per l'Entitat Autònoma de Jocs i Apostes de la Generalitat, aprovat pel Decret 339/2011, de 17 de maig.
L'Entitat Autònoma de Jocs i Apostes de la Generalitat pot establir, respecte d'aquesta loteria, les directrius sobre mesures, procediments i sistemes tècnics que afavoreixin la pràctica responsable que fixi el departament competent, tot preveient aspectes com el de la comunicació i publicació de missatges d'advertiment sobre joc responsable, adreçats a les persones jugadores, el de l'habilitació d'espais o funcions amb informació d'interès per als destinataris esmentats.
Quan aquestes directrius impliquin qüestions relacionades amb el joc patològic i amb l'atenció sanitària, s'hauran d'elaborar amb l'assessorament del departament competent en matèria de salut.
4.1 Aquest Reglament, les ordres que el desenvolupin i les resolucions de la persona titular del departament competent en matèria de joc que es publiquin al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya relatives a l'operativa d'aquesta loteria estan a disposició del públic en la seu social de l'Entitat Autònoma de Jocs i Apostes de la Generalitat i en un lloc destacat de la seva seu electrònica i/o del Departament al qual estigui vinculada.
4.2 Els actes i directrius que l'Entitat Autònoma de Jocs i Apostes de la Generalitat adopti sobre mesures, procediments i sistemes tècnics que afavoreixin la pràctica responsable estan a disposició del públic en la seu social de l'Entitat Autònoma de Jocs i Apostes de la Generalitat i en la seva seu electrònica.
A l'efecte del que estableix aquest Reglament, es considera canal convencional de comercialització el que reuneix les condicions de comercialització que es detallen al capítol 2 del Reglament de comercialització dels jocs de loteria organitzats i gestionats per l'Entitat Autònoma de Jocs i Apostes de la Generalitat, aprovat pel Decret 339/2011, de 17 de maig, o la normativa que el substitueixi.
Es considera canal complementari de comercialització aquell a través del qual l'Entitat Autònoma de Jocs i Apostes de la Generalitat pot vehicular la venda de loteria passiva per mitjà de persones operadores comercials que posen a disposició de l'Entitat un conjunt de punts de venda o establiments, propis o no, de forma temporal.
Les persones operadores comercials autoritzades poden vendre directament o indirectament a través dels punts de venda o establiments que aporten i que no tenen vinculació directa amb l'Entitat Autònoma de Jocs i Apostes de la Generalitat.
Així, aquestes persones operadores comercials són les úniques responsables del compliment de totes les obligacions inherents a les autoritzacions atorgades.
A les autoritzacions de les persones operadores comercials del canal complementari els és d'aplicació, amb les especificitats establertes en aquest Reglament, el que es preveu per a les persones operadores comercials en els articles 9, 10.1, 10.5, 10.6, 11.2, 11.3, 12, 13.2, 13.3 i 15 del Reglament de comercialització dels jocs de loteria organitzats i gestionats per l'Entitat Autònoma de Jocs i Apostes de la Generalitat, aprovat pel Decret 339/2011, de 17 de maig.
L'Entitat Autònoma de Jocs i Apostes de la Generalitat pot establir acords de col·laboració amb persones jurídiques, públiques i privades, amb l'objectiu d'obtenir cooperació, suport i garanties en el marc de les operacions i accions comercials que es portin a terme en relació amb la distribució i la venda de la loteria passiva.
6.1 La comissió que ha de percebre la persona agent venedora amb autorització per comercialitzar els jocs de loteria que organitza i gestiona l'Entitat Autònoma de Jocs i Apostes de la Generalitat s'estableix en un 5% per a la comercialització de la loteria regulada per aquest Decret, i es calcula aplicant aquest percentatge sobre el total de vendes d'aquesta loteria que efectuï la persona agent venedora.
6.2 La comissió de les persones operadores comercials s'estableix entre un mínim d'un 2% i un màxim d'un 8%.
L'Entitat de Jocs i Apostes de la Generalitat, mitjançant un acord del seu Consell d'Administració, ha d'establir aquests percentatges de comissió.
6.3 Els establiments que col·laboren amb una persona operadora comercial que pertany al canal complementari només poden percebre la retribució de l'operadora comercial de la qual depenen en virtut dels acords que hagin subscrit amb aquesta operadora, sens perjudici de la retribució que aquests establiments puguin percebre directament de l'Entitat Autònoma de Jocs i Apostes de la Generalitat, en el marc de promocions comercials que l'Entitat pugui realitzar.
Les operadores comercials han d'informar a l'Entitat Autònoma de Jocs i Apostes de la Generalitat sobre els acords retributius que adoptin amb els respectius establiments col·laboradors.
Aquest joc és una modalitat de loteria en la qual la persona jugadora participa en un sorteig determinat amb uns bitllets que contenen números.
Per a cada sorteig s'ha de determinar l'interval de números que hi participen i les sèries que se n'emeten.
El preu del bitllet es fixa entre un mínim d'1,00 (un) euro i un màxim de 20,00 (vint) euros.
9.1 El sorteig per obtenir els números guanyadors es realitza mitjançant un mecanisme d'extracció de números a l'atzar, conforme amb les categories de premis i la distribució de l'import total destinat a premis entre les diferents categories que es determini per a cada sorteig.
9.2 L'Entitat Autònoma de Jocs i Apostes de la Generalitat pot decidir ajornar un sorteig per causa de força major o per un cas fortuït.
En aquests casos, l'Entitat ha de fer la difusió pública corresponent de la no realització del sorteig, mitjançant la informació oportuna a través de la seva seu electrònica.
L'ajornament d'un sorteig en cap cas comporta el dret a la devolució dels imports abonats per l'adquisició de bitllets.
10.1 El percentatge destinat a premis s'estableix entre un mínim del 50% (cinquanta per cent) i un màxim del 80% (vuitanta per cent) de l'import total dels bitllets que s'emetin per a un sorteig determinat.
10.2 Per a cada sorteig es determinen els llocs en què es paga el premi, en funció de les quanties.
El dret a cobrar un premi caduca als noranta (90) dies naturals comptats a partir de la data de celebració del sorteig corresponent.