Com influeix la nostra cultura o religió en la decisió de la donació dels òrgans d'un ésser estimat?
Sabem tot el que necessitem saber sobre la donació i el trasplantament d'òrgans?
Hi han col·lectius més solidaris o generosos que d'altres a la nostra societat?
Podem millorar la (in)formació de la donació d'òrgans entre els diferents col·lectius culturals i religiosos del nostre entorn?
Imatge del cicle "Donació d'òrgans, una mirada cultural o religiosa"
En general, cap de les religions majoritàries està en contra o s'oposa a la donació d'òrgans i teixits, ans el contrari.
El motiu principal són els valors que representen la donació.
Valors com l'amor, la generositat o l'altruisme han estat molt presents en tots i cadascun dels tallers i es revelen com uns elements clau en una actitud favorable vers la donació.
Són tan positius per la vida, que cap religió pot estar-hi en contra.
La donació ha de ser, això sí, un acte just, voluntari i sense compensació econòmica ni de cap tipus.
D'altra banda, conceptes complexos, que poden ser difícils d'entendre, com la mort encefàlica, el temps i la cura del cos abans i desprès de la mort, la comprensió per part de l'equip sanitari de les necessitats familiars o l' equilibri entre espiritualitat i costum, poden determinar l'èxit o el fracàs d'una entrevista familiar sobre donació.
Aquest article està basat en les reflexions i conclusions del Cicle "Donació d'òrgans, una mirada cultural i religiosa" realitzat entre setembre de 2018 i gener de 2019, amb la col·laboració del Palau Macaya de Barcelona (Obra Social "la Caixa").
"Émile Durkheim deia que una societat que no es coneix, necessita vincles... i, en aquest cas, la donació i la confiança en el sistema de trasplantaments ho és".
Lena de Bottom, moderadora del seminari del judaisme.
Notícia sobre el desenvolupament i les conclusions del cicle.
La situació del trasplantament d'òrgans al nostre entorn gaudeix de molt bona salut: 5.318 trasplantaments a Espanya l'any 2018, 1.151 d'ells a Catalunya.
Aquests resultats han estat possibles gràcies als donants obtinguts, a l'aprofitament dels òrgans extrets, al baix nombre de negatives familiars (12-18%) o a l'intercanvi d'òrgans entre organitzacions.
No obstant això, les persones en llista d'espera per a trasplantament segueixen necessitant de la generositat i la solidaritat de la societat per continuar tenint esperances de vida.
La llei espanyola de donació és de consentiment presumpte, és a dir, tots som donants si en vida no hem expressat el contrari.
En condicions reals, però, no es realitza l'extracció dels òrgans sense el consentiment expressat per la família del difunt.
La confiança i la credibilitat de la societat en el sistema de trasplantaments és una de les claus del seu èxit.
No obstant això, un nombre determinat de famílies continuen sense donar el consentiment a la donació.
Entre els motius de negatives esgrimits trobem, en alguns casos, la cultura o la religió.
Diferents estudis apunten, a més, una menor acceptació de la donació segons l'origen de les persones.
La causa d'aquests fets, creiem, no és la manca de solidaritat i generositat, si no el desconeixement o la informació inadequada.
És important ser conscients que el trasplantament a partir de la donació de cadàver no és una realitat a bona part del món.
El projecte es va dissenyar com una oportunitat de millora per donar resposta a aquesta necessitat.
El repte: Podem millorar la donació d'òrgans entre els diferents grups culturals de la nostra societat a través del coneixement?
El cicle de reflexió " Donació d'òrgans, una mirada cultural i religiosa ", va consistir en 7 activitats, de les quals 2 van ser conferències obertes al públic general i 5 seminaris tancats i específics de cada una de les confessions religioses (individuals o agrupades).
El projecte també va suposar la implicació de més de 90 persones, entre ponents (10), moderadors (16), representants d'entitats culturals o religioses (>60) i organitzadors (5), en les diferents activitats, que van participar amb l'única finalitat d'ajudar-nos i de col·laborar en la millora del nostre coneixement.
El professor Gurch Randhawa en un moment de la seva exposició
El cicle s'iniciava, el passat 20 de setembre de 2018, amb la conferència inaugural " La donació i el trasplantament en el nostre entorn, un model d'èxit que no s'atura ".
Ponents nacionals i internacionals van emmarcar el projecte en el context actual, van explicar els aspectes claus de la donació i el trasplantament en el nostre entorn i es va presentar l'experiència anglesa sobre donació i diversitat cultural i religiosa.
Concretament, l'objectiu de la sessió era explicar, a través de les ponències de quatre reconeguts professionals, la situació de la diversitat cultural a Catalunya, els conceptes bàsics de la donació, el nostre model de trasplantaments, la figura del coordinador hospitalari de trasplantaments, el procés de donació o els aspectes socio-culturals que intervenen en ell.
A més, vam tenir la possibilitat de conèixer de prop l'experiència anglesa sobre el tractament de la diversitat cultural i religiosa en relació a la donació.
Posteriorment, es van realitzar 5 tallers específics en els que van participat més de 60 representants de quasi 50 entitats culturals i religioses de Catalunya.
Al llarg d'aquests seminaris es va poder aprofundir i conèixer millor aquells aspectes que podien influir en una actitud favorable cap a la donació d'òrgans i teixits o que, pel contrari, podien representar una dificultat afegida que s'haurien de tenir en compte.
Representants d'entitats vinculades al cristianisme, en totes les seves confessions, a l'islam, al judaisme, al budisme, a l'hinduisme, al taoisme, al sikhisme o a la Fe Bahá'í, ens van acompanyar durant totes les sessions.
La conferència " Construint confiança i coneixement: La donació d'òrgans des d'una perspectiva cultural i religiosa ", realitzada el passat 23 de gener de 2019, posava punt i final al cicle de reflexió del Palau Macaya.
Si la conferencia d'inauguració tenia per objectiu explicar el marc conceptual del projecte, en aquesta ocasió, l'objectiu era molt més pràctic.
Es tractava d'explicar el desenvolupament dels seminaris, la presentació dels resultats preliminars derivats dels debats així com les principals conclusions del cicle.
A més, professionals experts d'àmbit nacional i internacional, van valorar les implicacions del projecte i van mostrar la situació del trasplantament al món.
Carles Macian, Jaume Tort, Gurch Randhawa i Teresa Pont, ponents de la conferència d'inauguració del cicle
Carles Ollè (Palau Macaya), Marcel·lí Virgili, Jaume Tort, David Paredes i Joan Hernàndez, ponents de la conferència de clausura del cicle
En algunes cultures de tradició cristiana, la donació d'òrgans i teixits està àmpliament acceptada, inclús promoguda per les autoritats eclesiàstiques, com és el cas de la catòlica, on trobem declaracions a favor de la donació dels darrers tres Bisbes de Roma.
En altres confessions cristianes es necessari iniciar un debat profund sobre el posicionament oficial vers aquest tema, amb implicació directa dels diferents líders religiosos.
No obstat això no veuen motius per oposar-s'hi i, en tot cas, emparant-se en la llibertat de consciència, consideren que és una decisió personal i, per tant, donen llibertat absoluta de decisió a la persona.
La doctrina islàmica dóna una gran importància a les accions de caritat, misericòrdia i clemència i, en general, a l'ajuda a aquells que es troben en situació de necessitat.
De fet, la salvació d'una vida, és considerat com un dels actes més elevats que pot realitzar un musulmà. "
Hi ha un consens pràcticament absolut en la inexistència de qualsevol impediment religiós a l'hora de rebre òrgans i diferents líders musulmans s'han posicionat a favor de la donació d'òrgans.
La pluralitat de l'islam i la manca d'una única autoritat reconeguda dificulta el reconeixement d'aquesta posició i molts reclamen establir un marc conceptual i normatiu en la doctrina sobre aquesta qüestió.
A diferència de la donació de cadàver, la donació de viu està molt acceptada i normalitzada.
S'ha d'establir un espai de diàleg sincer entre professionals i religiosos per trencar el mur de la desconfiança i la desinformació
En el judaisme té una importància cabdal el principi denominat pikuach nefesh, segons el qual la preservació de la vida humana passa per davant de qualsevol altre precepte religiós.
En aquest sentit la pròpia Torah, com en el cas de l'islam, estableix que " salvar una vida és una bona obra equivalent a salvar tota la humanitat ".
Així mateix, hi ha un consens pràcticament absolut en la inexistència de qualsevol impediment religiós a l'hora de rebre òrgans i destacats líders jueus, com el gran rabí d'Israel, han expressant la seva posició en favor de la donació d'òrgans.
Les confessions asiàtiques són les que presentarien, per tradició i costum (l'estat del "bardo" en el budisme n'és un exemple), una sèrie de dificultats relacionades amb el procés de la mort que poden determinar la no acceptació de la donació.
No obstant això, els valors de la donació, l'amor en l'hinduisme, el servei en el sikhisme o la compassió en el budisme, un cop més, clarament poden afavorir-la.
Per tant, és aquest equilibri entre tradició i valors que han de tenir present familiars i professionals per poder decidir sobre la voluntat de donació.
En general, i com en altres tradicions, la manca de textos sagrats sobre el tema i la pluralitat de creences i lideratges, dificulta trobar una postura definitiva i unitària en relació a la donació, que molts troben a faltar.
Tot i això, destacats líders com el Dalai Lama o el Consell Mundial d'Hindús s'han mostrat a favor de la donació.
La llibertat de consciència també ha de considerar-se alhora de prendre una decisió al respecte.
El bahaisme, o la Fe Bahá'í, no considera que hi hagi res en contra de la donació, sempre que el cos es tracti amb respecte i hagi justícia alhora de distribuir o adjudicar els òrgans i teixits obtinguts.
De fet, promulga l'harmonia entre ciència i religió i defensa un diàleg constant per prendre decisions i evitar el conflicte entre ambdues.
Probablement, la idea més important a tenir en compte a l'hora de relacionar ambdós conceptes.
Així ho van constatar els representants de les diferents entitats culturals i religioses participants en els seminaris del cicle.
No obstant això, que cap religió no estigui en contra de la donació d'òrgans i teixits, no significa necessàriament que es mostrin favorables.
De fet, les diferents confessions religioses tracten la donació d'una manera heterogènia: algunes es posicionen clarament a favor i la promouen, mentre d'altres troben contradiccions, amb elements a favor (valors) i elements en contra (tradició), i no es posicionen oficialment.
Altres, troben a faltar o reclamen aquest posicionament oficial dels líders religiosos o consideren que és un tema personal més que religiós.
Si la hipòtesi de partida era que les diferències culturals en l'actitud favorable a la donació es devien a la desinformació i el desconeixement, i no a una manca de generositat i solidaritat, avui ens reafirmem, encara més, en aquestes tesis.
Haver tingut l'oportunitat d'explicar la donació i el trasplantament a més de 60 representants d'entitats culturals i religioses del nostre entorn, ens ha permès trencar mites i barreres, aproximar-nos a diferents realitats i establir ponts de diàleg i de col·laboració.
En aquest sentit els valors que representen la donació, com l'amor, la generositat, l'altruisme, la solidaritat, el servei a la societat, la misericòrdia, la clemència o la compassió, van estar molt presents al llarg del cicle, especialment durant tots els tallers, i es van revelar com elements bàsics a tenir en compte per afavorir una actitud positiva vers la donació.
Tots els grups van remarcar la importància d'aquests valors alhora de conscienciar a la població de les bondats de la donació en benefici de tota la societat.
Entendre conceptes complexos com la mort encefàlica o la limitació de l'esforç terapèutic, relacionada amb la mort cardíaca, el temps i la cura del cos abans i desprès de la mort, la comprensió i l'empatia, per part de l'equip sanitari, de les diferents i variades necessitats familiars o l'equilibri entre filosofia/espiritualitat i tradició/costum, poden determinar l'èxit o el fracàs d'una entrevista familiar sobre la donació dels òrgans i teixits del seu ésser estimat.
Organització, professionalitat i confiança són la base de l'èxit de la donació i el trasplantament en el nostre entorn.
Bona organització i professionals preparats i amb experiència són exigències pel sistema sanitari, però sense la confiança i la credibilitat de les persones i de la societat, en el model de trasplantaments, els resultats no serien els que són.
Així, implicar i col·laborar amb els líders i les entitats culturals i religioses millorarà el coneixement i la confiança i reduirà la desinformació, els mites o les notícies errònies o esbiaixades.
Com es va comentar des de l'inici del cicle, no ens conformàvem únicament amb la millora del coneixement, si no que volíem i esperàvem obtenir una sèrie de resultats tangibles.
En breu presentarem els materials que ens han d'ajudar a divulgar la donació d'òrgans i teixits, a tots els col·lectius culturals de la nostra societat ( tríptics ), i han de facilitar l'aproximació de famílies i professionals sanitaris durant una entrevista familiar en el procés de donació ( guia ).
Un vídeo resum, les relatories del cicle, articles científics per revistes biomèdiques, o divulgatius, com en aquest cas, o entrevistes als ponents en els principals mitjans de comunicació impresos, han estat o seran altres resultats destacats del projecte.
Tríptic sobre el Cristianisme i la donació d'òrgans i teixits
Tríptic sobre l'Islam i la donació d'òrgans i teixits
Tríptic sobre el Judaisme i la donació d'òrgans i teixits
Tríptic sobre el Budisme i la donació d'òrgans i teixits
Tríptic sobre l'Hinduisme i la donació d'òrgans i teixits
Tríptic sobre el Sikhisme i la donació d'òrgans i teixits
Els seminaris del cicle van permetre establir i compartir un espai de coneixement bidireccional que va ser ben acollit per a tots.
Un diàleg agraït, interessant, ric i productiu entre dos àmbits a priori poc relacionats, que ha permès elaborar uns materials divulgatius per millorar el coneixement de la donació en els diferents col·lectius culturals i religiosos de la nostra societat, i facilitar l'aproximació de famílies i professionals sanitaris.
Els seminaris han servit, a més, per aproximar els conceptes i valors de la donació i el trasplantament a moltes persones influents en els seus respectius entorns culturals.
Haver tingut l'oportunitat d'explicar la donació i el trasplantament a més de 60 representants d'entitats culturals i religioses del nostre entorn, ja ha estat un èxit per si sol.
Si a més, sumem el compromís de realitzar activitats de promoció de la donació amb la col·laboració de moltes d'aquestes entitats passa a ser un gran èxit col·lectiu pel be de la nostra societat.
El cicle ha estat, a més, una experiència pionera en l'entorn sanitari i això ha fet que fos molt ben acollit pel món religiós.
Noves vies de relació i col·laboració, així com la millora del servei d'atenció espiritual a les persones en el sistema sanitari haurien de tenir-se més en compte en una societat, la nostra, cada vegada més diversa.
Lena de Bottom en el seminari del judaisme, " Émile Durkheim deia que una societat que no es coneix, necessita vincles i, en aquest cas, la donació i la confiança en el sistema trasplantaments ho és ".
Conclusions del cicle de reflexió "Donació d'òrgans, una mirada cultural i religiosa" r
Des de l'OCATT volem destacar i agrair la participació de ponents i moderadors, tots ells professionals de reconegut prestigi que van participar des del primer moment, de més de 60 representants d'entitats culturals o religioses, que van acceptar col·laborar i posar llum sobre aquest tema, i de les persones de darrera de l'escenari, ja que sense la seva disposició i dedicació tot hauria estat molt més difícil.
60 representants de quasi 50 entitats culturals o religioses: Servei religiós Hospital Josep Trueta de Girona, Fedelatina - Federació d'Entitats Llatinoamericanes de Catalunya, Centre Ecumènic de Catalunya, Facultat de Teologia de Catalunya, Parròquia de Mare de Déu de Betlem (Opus Dei), Curia Provincial de la Orden Hospitalaris de Sant Joan de Déu, Institut Borja de Bioètica, Parròquia de Sant Vicenç de Jonqueres, Parròquia de Santa Maria de la Seu, Metges Cristians de Catalunya, Servei d'Atenció Espiritual i Religiosa Hospital Sant Joan de Déu, Unió de Religiosos de Catalunya i Província dels Claretians de Catalunya, Pastoral Gitana, Església Russa-Patriarcat de Moscou, Nou Hospital Evangèlic, Església de Jesucrist dels Sants dels Darrers Dies, Associació de Ministres de l'Evangeli de Catalunya, Testimonis Cristians de Jehovà, Església Adventista del Setè Dia, Christ Discipleship Ministry International, Oficial de relacions públiques.
Ministros de Catalunya de Dios Comunió, Església de Jesucrist dels Sants dels Darrers Dies, Església Ortodoxa Grega, Associació Cultural dels Musulmans de Reus i Comarca, La Llum del Nord, Federació Islàmica Catalana d'Entitats Religioses, Associació Cultural Xarxa de Convivència de Roses, Associació de Dones Musulmanes de Catalunya, Coordinadora d'Associacions Senegaleses de Catalunya, B'nai Brith Nahmánides - Hijos del Pacto, Comunitat Jueva ATID de Catalunya, Comunitat Israelita de Barcelona, Comunitat Nova Escola Catalana, Associació Cultural Tarbut Sefarad, Coordinadora Catalana d'Entitats Budistes, Middle Way Meditation Institute, Soka Gakkai, Casa del Tibet, Buddha's Light International Association, Associació per a la Consciència de Krishna, Comunitat Sikh de L'Hospitalet, Associació Taoista de Catalunya, Fundació Renal Jaume Arnó i Testimonis Cristians de Jeovà, Green Pastures Int'l (Aka.
The Ark of God Fellowship), Asociación Dahiratoul Moutahabina Filahi, Associació d'Imams de Catalunya, Fe bahà'í i Centre Ioga en la Vida Quotidiana.
4 institucions implicades en l'organització: D.G. Afers Religiosos, Secretaria d'Igualtat, Migacions i Ciutadania, Palau Macaya (Obra Social "la Caixa") i OCATT
Trobareu totes les fotos a: https://www.facebook.com/ocattorgans
José Ramón Núñez, Jaume Tort i Beatriz Domínguez-Gil, ponents de la conferència de clausura
Paricipants en el seminari de l'islam