Segons les recomanacions dels organismes internacionals com ara les Nacions Unides i el Consell d'Europa (Recomanació (2002)12 del Comitè de Ministres del Consell d'Europa), així com de la mateixa Unió Europea, la incorporació d'aquesta àrea com a matèria independent en el currículum respon a la necessitat de fomentar la ciutadania responsable en una societat democràtica com a via per aconseguir la cohesió social i una identitat europea comuna.
En l'últim cicle de l'educació primària, moment en què s'introdueix l'àrea, els nens estan en condicions d'iniciar-se en la participació democràtica activa al centre docent i a la seva comunitat i d'abordar l'estudi explícit de la Constitució espanyola i dels drets humans i el seu caràcter universal.
A aquesta edat també són capaços de reflexionar sobre la seva pertinença a una nació, a una regió, a un municipi i a un barri, a la vegada que formen part d'una societat global.
Els plantejaments metodològics han de promoure, per tant, l'afany de saber, el coneixement de les normes jurídiques i dels reglaments de convivència dels centres escolars, el bon funcionament de les institucions polítiques constitucionals, la necessitat de l'ètica en la direcció dels assumptes públics i l'esperit d'autosuperació i de millora de la societat.
Els continguts s'organitzen en tres blocs: el bloc 1, l'individu i les relacions interpersonals i socials, tracta de la llibertat de les persones, la seva autonomia, l'assumpció de responsabilitats, identitat i condició moral, així com dels hàbits personals i socials relacionats amb l'alimentació saludable i el foment de l'activitat física.
Tot això basat en el reconeixement de la singularitat de qualsevol ésser humà i dels diferents caràcters i maneres de ser, així com la dignitat de totes les persones i de manera particular d'aquelles amb discapacitat.
El bloc 2, la vida en comunitat, tracta de la convivència, dels valors cívics en què es fonamenta la societat democràtica (respecte, tolerància, solidaritat, justícia, igualtat, ajuda mútua, cooperació).
També es pretén que l'alumne comprengui el valor de la vida humana, l'especificitat social i moral de l'ésser humà que impedeix el seu tractament com un mer objecte.
Finalment, el bloc 3, viure en societat, proposa el coneixement de les normes i els principis de convivència que estableix la Constitució, una informació sobre els serveis públics i béns comuns, així com les obligacions de les administracions públiques i dels ciutadans en el seu manteniment.
Alguns dels serveis públics i dels béns comuns reben un tractament específic adequat a l'edat d'aquest alumnat, com és el cas dels serveis educatius i sanitaris, la protecció civil, la seguretat, la defensa i l'educació viària.
L'educació per a la ciutadania contribueix a desenvolupar alguns aspectes destacats de diverses competències, però es relaciona directament amb la competència social i ciutadana.
En relació amb aquesta competència, l'àrea afronta l'àmbit personal i públic que hi és implícit: propicia l'adquisició d'habilitats per viure en societat i per exercir la ciutadania democràtica.
Així, l'àrea pretén el desenvolupament de nens com a persones dignes i íntegres, cosa que exigeix reforçar l'autonomia, l'autoestima, l'afany de superació, i afavorir l'esperit crític per ajudar a la construcció de projectes personals de vida.
També es contribueix a la competència i a millorar les relacions interpersonals en la mesura que l'àrea proposa la utilització sistemàtica del diàleg.
Per a això, l'àrea inclou continguts específics relatius a la convivència, la participació, al coneixement de la diversitat i de les situacions de discriminació i injustícia, que han de permetre consolidar les habilitats socials i els hàbits cívics necessaris per a una societat democràtica.
Són continguts específics de l'àrea els principis que conté la Declaració universal dels drets humans, la Convenció dels drets del nen i la Constitució espanyola, així com la seva aplicació per part de diverses institucions.
El currículum atén, des de l'argumentació, la construcció d'un pensament propi i la presa de posició sobre problemes i possibles solucions.
Amb això, s'enforteix l'autonomia de l'alumne per analitzar, valorar i decidir, des de la confiança en si mateix i el respecte a les altres persones.
L'educació per a la ciutadania i els drets humans en aquesta etapa té com a objectiu el desenvolupament de les capacitats següents:
Desenvolupar l'autoconeixement, l'afany de superació i l'autonomia personal.
Capacitar l'alumne perquè pugui actuar lliurement en les relacions socials amb actituds generoses i constructives.
Conèixer i apreciar els valors i les normes de convivència i aprendre a obrar d'acord amb aquestes.
Conèixer, assumir i valorar els principals drets i obligacions que deriven de la Declaració universal dels drets humans, de la Convenció sobre els drets del nen i de la Constitució espanyola.
Mostrar respecte pels costums i les formes de vida de persones i poblacions diferents a la pròpia, que siguin conformes amb la Constitució espanyola i les declaracions internacionals de protecció dels drets humans, i reconèixer els seus valors enriquidors per a la convivència.
Conèixer el funcionament de les societats democràtiques i valorar el paper de les administracions en la garantia dels drets i les llibertats fonamentals, així com dels serveis públics bàsics i l'obligació dels ciutadans de contribuir al seu manteniment i complir les seves obligacions cíviques.
Identificar i rebutjar situacions d'injustícia i de discriminació, mostrar sensibilitat per les necessitats de les persones i els grups més desafavorits i desenvolupar comportaments solidaris i contraris a la violència.
Conèixer i respectar les normes bàsiques que regulen la circulació, especialment les que tenen a veure amb la seguretat.
Descriure l'organització, la forma d'elecció i les principals funcions d'alguns òrgans de govern del municipi, de les comunitats autònomes, de l'Estat i de la Unió Europea.
Identificar els deures més rellevants que hi estan associats.
Educar en salut integral, conèixer les habilitats i els valors necessaris per actuar positivament respecte a la salut.
L'individu i les relacions interpersonals i socials
La universalitat dels drets humans.
- No-discriminació per raó de naixement, raça, sexe, religió, opinió o qualsevol altra condició o circumstància personal o social.
- La igualtat de drets d'homes i dones en tots els àmbits i especialment en la família i en el món laboral i social, promovent la coresponsabilitat de dones i homes.
Aprendre a compartir les tasques domèstiques i de cura de la família.
- Reconeixement dels altres com a base de la convivència.
- Hàbits de vida saludables relacionats principalment amb l'alimentació, l'activitat física i esportiva.
- Valors cívics en la societat democràtica.
- La convivència en la família, el col·legi, el barri i la localitat.
Les diferents vies de participació.
- El pluralisme en la societat democràtica.
- Importància de la iniciativa privada en la vida econòmica i social.
Necessitat de les normes per conviure.
Els principis de convivència en la Constitució espanyola.
- Drets i deures en la Constitució.
La contribució dels ciutadans a través dels impostos.
- Hàbits cívics: Els espais públics i el medi ambient.
La protecció civil i la col·laboració ciutadana davant dels desastres.
Mostrar respecte per les diferències i per les característiques personals pròpies i dels altres, valorar les conseqüències de les pròpies accions i responsabilitzar-se'n.
Argumentar i defensar les opinions personals, escoltar i valorar críticament les opinions dels altres, mostrant una actitud de respecte.
Participar en la presa de decisions del grup, utilitzant el diàleg per afavorir els acords, assumint tant les obligacions com les responsabilitats.
Conèixer la Constitució espanyola i la Declaració universal dels drets humans, així com els principals drets i obligacions cíviques que se'n desprenen.
Reconèixer i rebutjar situacions de discriminació, marginació i injustícia, i identificar els factors socials, econòmics, d'origen, de gènere o de qualsevol altre tipus que les provoquen.
Conèixer el paper que compleixen els serveis públics en la vida dels ciutadans i reconèixer l'obligació d'aquests de contribuir al seu manteniment a través dels impostos.
Mostrar actituds cíviques en aspectes relatius a la seguretat viària, a la protecció civil, a la defensa i a la seguretat integral dels ciutadans.
Reconèixer actituds que contribueixin a l'adquisició d'hàbits de vida saludables relacionats principalment amb l'alimentació, l'activitat física i esportiva.
La lectura, l'exploració de l'escriptura, la recitació, la pràctica de jocs retòrics o l'escolta de textos propis de la literatura oral han de contribuir al
desenvolupament de la competència literària, com a integrant de la competència comunicativa, i com un acostament a l'expressió artística i al valor patrimonial de les obres literàries.
- Reflexió, ús i definició intuïtiva de la terminologia següent en les activitats de producció i interpretació: denominació dels textos treballats; síl·laba tònica i àtona; enunciat: frase i oració; tipus d'enunciats: declaratiu, interrogatiu, exclamatiu, imperatiu; enllaços: preposició i conjunció; grup de paraules: nucli i complements; adjectiu; temps verbal (pretèrit indefinit, pretèrit imperfet i pretèrit perfet); persona gramatical; mode imperatiu i infinitiu; subjecte i predicat; complements del nom i complements del verb.
D'entre aquests àmbits, es pot destacar l'àmbit de les relacions socials, que inclou les relacions familiars, les pràctiques socials habituals i les situacions i accions quotidianes al centre escolar; l'acadèmic, el relacionat amb continguts de l'àrea i d'altres àrees del currículum; el dels mitjans de comunicació i, amb les necessàries adaptacions, el literari.
Aquest criteri pretén avaluar la utilització d'estratègies bàsiques que afavoreixen el procés d'aprenentatge com la utilització de recursos visuals i gestuals, la petició d'ajuda i aclariments, l'ús de diccionaris adaptats monolingües, o la recerca d'informació en suport paper o digital.
Estimació i arrodoniment del resultat d'un càlcul fins a la desena méspròxima escollint entre diverses solucions i valorant les respostes raonables.
La incorporació d'aquesta àrea per primera vegada com a matèria independent en el currículum situa la preocupació per la ciutadania en un lloc molt destacat del conjunt de les activitats educatives, en la mateixa línia en què ho fan els organismes internacionals com les Nacions Unides o el Consell d'Europa.
També la Unió Europea insisteix en la necessitat de fomentar la ciutadania responsable en una societat democràtica com a fórmula per aconseguir la cohesió social i una identitat europea comuna.
L'aprenentatge de la ciutadania responsable, que engloba aspectes relacionats amb el coneixement i l'exercici dels drets i responsabilitats cíviques, exigeix un llarg aprenentatge que s'inicia quan nens i nenes estableixen relacions afectives, adquireixen hàbits socials i aprenen tècniques per desenvolupar un pensament crític.
Aquest aprenentatge requereix que s'iniciïn en la participació activa al centre docent i a la seva comunitat i, en aquesta mesura, adquireixin els rudiments de la participació democràtica.
Des de l'educació infantil i al llarg de l'educació primària, en les diferents àrees, i especialment a Coneixement del medi natural, social i cultural, s'han treballat molts aspectes que són objecte específic d'aquesta nova àrea: la pròpia identitat i la de l'altre, aprendre a escoltar, a guardar el torn, a compartir i cuidar els materials, a expressar-se sol o amb els altres, a relacionar-se amb els seus iguals i amb els adults.
En definitiva, s'han impulsat l'autonomia personal, l'autoestima, l'assumpció d'hàbits socials, la manifestació del criteri propi, el respecte a les opinions alienes i el respecte als altres, el diàleg i la negociació en cas de conflicte en l'àmbit escolar i familiar.
Per això, en l'últim cicle de l'educació primària, moment en què s'introdueix l'àrea, els nens i les nenes estan en condicions d'adoptar una perspectiva més àmplia per transcendir els hàbits adquirits en relació amb el treball en grup, la participació en el funcionament de reunions o assemblees de classe i la pràctica d'hàbits socials.
Igualment, els drets humans tenen caràcter universal i a aquesta edat són capaços d'entendre aquest àmbit i poden adquirir consciència de la seva pertinença a un país i de formar part d'una societat global.
El començament de l'adolescència és una etapa de transició en la qual es modifiquen les relacions afectives.
Els preadolescents s'inicien en una socialització més àmplia, de participació autònoma en grups d'iguals, associacions diverses, etc. Convé preparar la transició a l'ensenyament secundari i al nou sistema de relacions interpersonals i institucionals que suposen una participació basada en la representació o delegació i que requereix un entrenament, i aquesta àrea és un àmbit privilegiat per fer-ho.
L'aprenentatge d'aquesta àrea va més enllà de l'adquisició de coneixements, per centrar-se en les pràctiques escolars que estimulen el pensament crític i la participació, que faciliten l'assimilació dels valors en els quals es fonamenta la societat democràtica, per tal de formar futurs ciutadans responsables, participatius i solidaris.
En aquest sentit, els plantejaments metodològics han de ser atesos amb molt de compte perquè seran decisius a l'hora d'assegurar que el coneixement de determinats principis i valors generi l'adquisició d'hàbits i influeixi en els comportaments.
Els objectius i continguts de l'àrea, en sintonia amb la Recomanació (2002)12 del Consell de Ministres del Consell d'Europa, parteixen de l'àmbit personal i de l'entorn més pròxim: la identitat, les emocions, el benestar i l'autonomia personals, els drets i les responsabilitats individuals, la igualtat de drets i les diferències.
De la identitat i les relacions personals es passa a la convivència, la participació, la vida en comú en els grups pròxims.
Finalment, s'aborden la convivència social que estableix la Constitució, i els drets i les responsabilitats col·lectives.
Per tant, el recorregut proposat va de l'àmbit individual al social.
Els continguts s'organitzen en tres blocs en què els conceptes, els procediments i les actituds s'aborden des d'una perspectiva integrada.
El bloc 1, Individus i relacions interpersonals i socials, tracta dels aspectes personals: l'autonomia i la identitat, el reconeixement de les emocions pròpies i de les altres persones.
Proposa un model de relacions basat en el reconeixement de la dignitat de totes les persones, del respecte a l'altre encara que mantingui opinions i creences diferents de les pròpies, de la diversitat i els drets de les persones.
A partir de situacions quotidianes, s'aborda la igualtat d'homes i dones a la família i al món laboral.
Un aspecte prioritari, relacionat amb l'autonomia personal, és sempre l'assumpció de les pròpies responsabilitats.
El bloc 2, La vida en comunitat, tracta de la convivència en les relacions amb l'entorn, dels valors cívics en què es fonamenta la societat democràtica (respecte, tolerància, solidaritat, justícia, igualtat, ajuda mútua, cooperació i cultura de la pau), de la forma d'abordar la convivència i el conflicte en els grups de pertinença (família, centre escolar, amics, localitat) i de l'exercici dels drets i deures que corresponen a cada persona en el si d'aquests grups, identificant la diversitat, rebutjant la discriminació i valorant la participació i les seves vies.
Així mateix, des del reconeixement de la diversitat cultural i religiosa present a l'entorn immediat i assumint la igualtat de totes les dones i homes quant a drets i deures, es pot treballar el respecte crític pels costums i formes de vida diferents del propi i permet proporcionar elements per identificar i rebutjar situacions de marginació, discriminació i injustícia social.
Finalment, el bloc 3, Viure en societat, proposa un plantejament social més ampli: la necessitat i el coneixement de les normes i principis de convivència establerts per la Constitució, el coneixement i la valoració dels serveis públics i dels béns comuns, així com les obligacions de les administracions públiques i dels ciutadans en el seu manteniment.
Alguns dels serveis públics i dels béns comuns reben un tractament específic adequat a l'edat d'aquest alumnat; és el cas de la protecció civil, la seguretat, la defensa al servei de la pau i l'educació viària.
L'Educació per a la ciutadania contribueix a desenvolupar alguns aspectes destacats de diverses competències, però es relaciona directament amb la competència social i ciutadana.
En relació amb aquesta competència, l'àrea afronta l'àmbit personal i públic implícit en aquesta: propicia l'adquisició d'habilitats per viure en societat i per exercir la ciutadania democràtica.
Així, l'àrea pretén el desenvolupament de nens i nenes com a persones dignes i íntegres, cosa que exigeix reforçar l'autonomia, l'autoestima i la identitat personal, i afavorir l'esperit crític per ajudar a la construcció de projectes personals de vida.
També es contribueix a la competència i a millorar les relacions interpersonals en la mesura que l'àrea afavoreix la universalització de les pròpies aspiracions i drets per a tots els homes i les dones, impulsa els vincles personals basats en sentiments i ajuda a afrontar les situacions de conflicte, ja que proposa la utilització sistemàtica del diàleg.
Per a això, l'àrea inclou continguts específics relatius a la convivència, la participació, al coneixement de la diversitat i de les situacions de discriminació i injustícia, que han de permetre consolidar les habilitats socials, ajudar a generar un sentiment d'identitat compartida, a reconèixer, acceptar i usar convencions i normes socials i interioritzar els valors de cooperació, solidaritat, compromís i participació tant en l'àmbit privat com en la vida social i política, i afavorir l'assimilació de destreses per conviure.
Són continguts específics de l'àrea els principis continguts en la Declaració universal dels drets humans, la Convenció dels drets dels infants i la Constitució espanyola, així com la seva aplicació per part de diverses institucions.
El currículum atén, des de l'argumentació, la construcció d'un pensament propi, i la presa de posició sobre problemes i possibles solucions.
Amb això, s'enforteix l'autonomia dels alumnes per analitzar, valorar i decidir, des de la confiança en si mateixos i el respecte a les altres persones, així com la disposició a assumir riscos en les relacions interpersonals.
L'Educació per a la ciutadania i els drets humans en aquesta etapa té com a objectiu el desenvolupament de les capacitats següents:
Desenvolupar l'autoestima, l'afectivitat i l'autonomia personal en les seves relacions amb les altres persones, així com una actitud contrària a la violència, els estereotips i prejudicis.
Desenvolupar habilitats emocionals, comunicatives i socials per actuar amb autonomia en la vida quotidiana i participar activament en les relacions de grup, mostrant actituds generoses i constructives.
Conèixer i apreciar els valors i normes de convivència i aprendre a obrar d'acord amb aquestes.
Reconèixer la diversitat com a enriquidora de la convivència, mostrar respecte pels costums i maneres de viure de persones i poblacions diferents de la pròpia.
Conèixer, assumir i valorar els principals drets i obligacions que deriven de la Declaració universal dels drets humans, de la Convenció sobre els drets dels infants i de la Constitució espanyola.
Conèixer els mecanismes fonamentals de funcionament de les societats democràtiques, i valorar el paper de les administracions en la garantia dels serveis públics i l'obligació dels ciutadans de contribuir al seu manteniment i complir les seves obligacions cíviques.
Identificar i rebutjar situacions d'injustícia i de discriminació, mostrar sensibilitat per les necessitats de les persones i grups més desafavorits i desenvolupar comportaments solidaris i contraris a la violència.
Individus i relacions interpersonals i socials
Valoració de la identitat personal, de les emocions i del benestar i interessos propis i dels altres.
- Reconeixement de les diferències de sexe.
Identificació de desigualtats entre dones i homes.
Valoració de la igualtat de drets d'homes i dones a la família i al món laboral i social.
- Valors cívics a la societat democràtica: respecte, tolerància, solidaritat, justícia, cooperació i cultura de la pau.
- Aplicació dels valors cívics en situacions de convivència i conflicte a l'entorn immediat (família, centre escolar, amistats, localitat).
Desenvolupament d'actituds de comprensió i solidaritat i valoració del diàleg per solucionar els problemes de convivència i els conflictes d'interessos en la relació amb les altres persones.
Valoració de les diferents vies de participació.
- Responsabilitat en l'exercici dels drets i els deures individuals que li corresponen com a membre dels grups en què s'integra i participació en les tasques i decisions dels grups.
Respecte crític pels costums i formes de vida diferents de la pròpia.
Necessitat de dotar-nos de normes per conviure.
Els principis de convivència que estableix la Constitució espanyola.
- Identificació, valoració, respecte i cura dels béns comuns i dels serveis públics que els ciutadans reben de l'Estat: ajuntament, comunitat autònoma o Administració central de l'Estat i valoració de la importància de la contribució de tots al seu manteniment a través dels impostos.
La protecció civil i la col·laboració ciutadana enfront dels desastres.
Valoració de la defensa com un compromís cívic i solidari al servei de la pau.
Mostrar respecte per les diferències i característiques personals pròpies i dels seus companys i companyes, valorar les conseqüències de les pròpies accions i responsabilitzar-se'n.
A través d'aquest criteri d'avaluació es tracta de valorar si l'alumne o l'alumna manifesta en els seus comportaments quotidians un coneixement de les seves característiques pròpies i si exerceix una autoregulació de les seves emocions i sentiments.
Així mateix es pretén comprovar si reconeix els sentiments i emocions en les persones que l'envolten, si accepta les diferències interpersonals i, en definitiva, si es responsabilitza de les seves actuacions i adopta actituds constructives i respectuoses davant les conductes dels altres.
Argumentar i defensar les pròpies opinions, escoltar i valorar críticament les opinions dels altres, mostrant una actitud de respecte a les persones.
Per mitjà d'aquest criteri es busca avaluar la capacitat de l'alumnat, en les situacions quotidianes del grup classe, d'utilitzar el diàleg per superar divergències i establir acords, així com de mostrar en la seva conducta habitual i en el seu llenguatge respecte i valoració crítica per totes les persones i els grups, independentment de l'edat, sexe, raça, opinions, formació cultural i creences.
Participar en la presa de decisions del grup, utilitzant el diàleg per afavorir els acords i assumint les seves obligacions.
Aquest criteri ha de valorar el grau de participació individual en les tasques del grup i el grau de compliment de les tasques que li corresponen.
Així mateix, s'ha de valorar si en les relacions personals, amb els seus iguals i amb els adults, assumeix i practica les normes de convivència, el diàleg i el respecte a les altres persones.
Conèixer alguns dels drets humans recollits en la Declaració universal dels drets humans i en la Convenció sobre els drets del nen i els principis de convivència que recull la Constitució espanyola i identificar els deures més rellevants associats a aquests.
Aquest criteri pretén avaluar si es comprèn la necessitat de dotar-se de normes per poder conviure harmònicament, i si coneix i valora, encara que sigui de manera molt general, els drets del nen, els drets humans i els drets fonamentals recollits en la Constitució espanyola, de forma que reconegui el seu caràcter universal i la seva importància com a pilar bàsic de la convivència.
Naturalment, no es tracta que reprodueixin el text de cap norma, sinó que sàpiguen explicar alguns dels drets i deures més significatius i la seva contribució a una millor convivència.
Reconèixer i rebutjar situacions de discriminació, marginació i injustícia i identificar els factors socials, econòmics, d'origen, de gènere o de qualsevol altre tipus que les provoquen.
Es tracta de valorar amb aquest criteri si ha desenvolupat la capacitat d'identificar, reconèixer i verbalitzar situacions injustes, tant en el seu entorn com a través de la informació que proporcionen els mitjans de comunicació.
Així mateix, s'ha de valorar si identifica, posant exemples raonats, els factors que provoquen les marginacions o discriminacions que en deriven i si en rebutja les conseqüències.
Posar exemples de serveis públics prestats per diferents institucions i reconèixer l'obligació dels ciutadans de contribuir al seu manteniment a través dels impostos.
En primer lloc, el criteri permet avaluar els coneixements que posseeixen sobre els serveis públics que ciutadans i ciutadanes rebem de les administracions.
Ha d'il·lustrar aquest coneixement amb exemples referits a serveis que presten l'ajuntament, la comunitat autònoma i l'Administració central de l'Estat i amb arguments sobre la importància de la qualitat de la gestió d'aquests serveis per a la vida de les persones.
De la mateixa manera, es pretén valorar si reconeixen que els ciutadans han d'oferir la seva contrapartida i col·laborar en el manteniment de les institucions i dels serveis que aquestes presten a través dels impostos.
Explicar el paper que compleixen els serveis públics en la vida dels ciutadans i mostrar actituds cíviques en aspectes relatius a la seguretat viària, a la protecció civil, a la defensa al servei de la pau i a la seguretat integral dels ciutadans.
A partir d'aquest criteri d'avaluació es pretén comprovar si reconeixen i saben explicar oralment i per escrit la importància que determinats serveis públics (educació, sanitat, proveïment d'aigua, transports, etc.) tenen en el benestar dels ciutadans.
Així mateix s'ha de valorar si assumeixen la responsabilitat que els correspon com a membres de la col·lectivitat en situacions quotidianes o d'hipotètic risc, i mostren actituds cíviques en aspectes com la cura del medi ambient i de l'entorn i en la cura dels béns comuns.
La lectura, l'exploració de l'escriptura, la recitació, la pràctica de jocs retòrics o l'escolta de textos propis de la literatura oral han de contribuir al desenvolupament de la competència literària, com a integrant de la competència comunicativa, i com un acostament a l'expressió artística i al valor patrimonial de les obres literàries.
- Reflexió, ús i definició intuïtiva de la terminologia següent en les activitats de producció i interpretació: denominació dels textos treballats; síl·laba tònica i àtona; enunciat: frase i oració; tipus d'enunciats: declaratiu, interrogatiu, exclamatiu, imperatiu; enllaços: preposició i conjunció; grup de paraules: nucli i complements; adjectiu; temps verbal (pretèrit indefinit, pretèrit imperfet i pretèrit perfet); persona gramatical; mode imperatiu i infinitiu; subjecte i
predicat; complements del nom i complements del verb.
D'entre aquests àmbits, es pot destacar l'àmbit de les relacions socials, que inclou les relacions familiars, les pràctiques socials habituals i les situacions i accions quotidianes al centre escolar; l'acadèmic, el relacionat amb continguts de l'àrea i d'altres àrees del currículum; el
dels mitjans de comunicació i, amb les necessàries adaptacions, el literari.
Aquest criteri pretén avaluar la utilització d'estratègies bàsiques que afavoreixen el procés
d'aprenentatge com la utilització de recursos visuals i gestuals, la petició d'ajuda i aclariments, l'ús de diccionaris adaptats monolingües, o la recerca d'informació en suport paper o digital.
Estimació i arrodoniment del resultat d'un càlcul fins a la desena més pròxima escollint entre diverses solucions i valorant les respostes raonables.