La Unitat de Planificació i Avaluació de Polítiques i Serveis s'encarrega d'organitzar i coordinar, amb la col·laboració de totes les unitats de la Direcció general d'Atenció a la Infància i Adolescència, la planificació i avaluació dels serveis i programes de prevenció, atenció i integració a la infància i l'adolescència, d'acord amb la legislació vigent i amb les polítiques socials.
L'objectiu és orientar els recursos cap a les prioritats estratègiques definides pel Departament, i molt particularment pel Pla Estratègic de Serveis Socials de Catalunya 2010-2013 (PESSC) i el Pla d'atenció integral a la infància i l'adolescència de Catalunya 2010-2013 (Pd'IIAC), i millorar el grau de benestar de la infància i l'adolescència de Catalunya.
La planificació és el procés de definir el curs d'acció i els procediments requerits per assolir els objectius i les metes.
El pla estableix el que s'ha de fer per arribar a l'estat final desitjat (Cortés, 1998).
Una de les característiques bàsiques de la planificació és el sentit de procés, és a dir, s'entén la planificació com una activitat contínua, un reajustament permanent entre mitjans, activitats, fins i procediments.
A més, la planificació ha de tenir en compte els diferents factors socials i els factors contingents que conformen l'escenari en el qual es desenvolupa.
És necessari doncs, en ocasions, fer un diagnòstic preliminar per tal d'establir un vincle amb el medi en el qual s'efectua la planificació.
És per això que, en el marc del Pla d'atenció integral a la infància i l'adolescència, es va elaborar un estudi diagnòstic de la situació de la infància i l'adolescència a Catalunya com a punt de partida.
Planificar sempre és un esforç prospectiu que persegueix l'obtenció d'objectius de futur; la seva meta és doncs l'assoliment dels objectius proposats, concrets i definits.
Es fa evident que la planificació no es pot donar deslligada de l'avaluació, doncs amb la planificació s'infereix una relació de causalitat entre les accions que es decideix posar en marxa i els resultats esperats; i aquesta relació cal, un cop executades aquestes accions, confirmar-la o refutar-la.
Més enllà, l'avaluació servirà per poder, en el futur, replanificar les accions ja no només en base a la seva eficàcia (capacitat d'assolir els objectius desitjats) si no també en relació amb la seva eficiència (tria dels recursos que son capaços d'assolir els objectius amb un menor cost).
Existeixen diferents classificacions de la planificació; és interessant distingir entre la planificació estratègica i l'operativa.
La planificació estratègica està dissenyada per a satisfer les metes generals de l'organització, mentre que la planificació operativa mostra com es poden aplicar els plans estratègics en la feina diària.
Els plans estratègics i els plans operatius estan vinculats a la missió d'una organització.
Els plans estratègics difereixen dels plans operatius quant al seu horitzó de temps, abast i grau de detalls.
En aquest sentit, el Pd'IIAC és el pla estratègic en polítiques públiques d'infància i adolescència i, alhora, el pla sectorial del Pla Estratègic de Serveis Socials de Catalunya (PESSC) pel que fa a les polítiques públiques socials d'infància i adolescència.
Dit d'una altre manera, la planificació estratègica permet establir objectius a llarg termini enfocant, en aquest cas l'organització, però també el sistema de polítiques públiques d'infància i adolescència de Catalunya (PDIAC), com un tot, i la planificació operativa consisteix en formular plans a curt termini establint què ha de fer cada part de l'organització o del sistema per tal de tenir èxit a curt termini.
L'operativització dels objectius és el que ens permet mesurar el grau de consecució de les fites marcades i, per tant, dur a terme la seva avaluació.
Aquesta avaluació és, a l'hora, principi i final: el final d'un pla i el principi del següent, quedant palès així el sentit de procés de la planificació esmentat abans.
L'avaluació es considera el procés sistèmic d'observació, mesura, anàlisi i interpretació encaminat al coneixement d'una intervenció pública, sigui aquesta una norma, un programa, un pla o una política, per tal d'arribar a un judici valoratiu basat en evidències pel que fa al disseny, posada en pràctica, efectes, resultats i impactes.
La finalitat de l'avaluació és que sigui d'utilitat per als decisors i gestors públics i per a la ciutadania 1.
Des de la Unitat de Planificació i Avaluació de polítiques i serveis (UPAPS) es planteja d'iniciar un camí en la línia de l'observació de les diferents intervencions planificades des de la DGAIA.
Tanmateix, el Pla d'Atenció Integral a la Infància i l'Adolescència de la Generalitat de Catalunya (Pd'IIAC), és l'instrument de planificació de què s'ha dotat el Govern.
Aquest Pla s'estructura en àmbits d'actuació, eixos estratègics i objectius estratègics.
Aquesta estructura està alineada amb el Pla Estratègic de Serveis Socials elaborat pel Departament, convertint-se així el Pd'IIAC en el Pla sectorial del Pla estratègic pel que fa a la infància i l'adolescència.
Però el Pd'IIAC va més enllà atès que no és només un recull d'actuacions de l'àmbit de Serveis Socials si no que incorpora totes les actuacions que fan la resta de Departaments dirigides a la millora del benestar dels infants i adolescents de Catalunya.
En aquest sentit s'ha endegat un projecte de desenvolupament d'un Model d'avaluació de Polítiques públiques i de serveis basat en tres eixos vertebradors de la intervenció:
Hi ha un quart eix, transversal als anteriors, i fonamental per a la seva execució:
Agència Estatal d'Avaluació de les Polítiques Públiques i la Qualitat dels Serveis