Atesa la disposició addicional del Decret 389/2006, de 17 d'octubre, del patrimoni festiu de Catalunya, que disposa que el Departament de Cultura i Mitjans de Comunicació ha de revisar les declaracions de festes tradicionals d'interès nacional anteriors a l'entrada en vigor del Decret i, si escau, tramitar la seva reclassificació en alguna de les categories previstes en l'article 3.1 mitjançant el procediment establert en els articles 14 i 15 de l'esmentat Decret;
Atesa la Resolució del conseller de Cultura i Mitjans de Comunicació de 21 de juliol de 2010, per la qual s'incoa expedient per a la reclassificació com a element festiu patrimonial d'interès nacional el Via Crucis Vivent de Sant Hilari Sacalm;
Atès que el Consell de la Cultura Popular i Tradicional el dia 22 de juliol de 2010 va emetre un informe favorable sobre l'expedient;
—1 Reclassificar com a element festiu patrimonial d'interès nacional el Via Crucis Vivent de Sant Hilari Sacalm i definir-ne les característiques, que consten a l'annex.
—2 Inscriure la reclassificació de l'element al Catàleg del Patrimoni Festiu de Catalunya.
—3 Publicar íntegrament al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya aquest Acord, de conformitat amb el que preveu l'article 15.2 del Decret 389/2006, de 17 d'octubre, del patrimoni festiu de Catalunya i notificar-lo a les persones o entitats responsables de l'organització de la festa o dels elements, a l'ajuntament i al consell comarcal corresponents.
Contra aquest Acord, que exhaureix la via administrativa, es pot interposar recurs potestatiu de reposició davant el Govern de la Generalitat de Catalunya en el termini d'un mes, o bé recurs contenciós administratiu davant el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya en el termini de dos mesos, a comptar, en tots dos casos, des de l'endemà de la publicació al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya o des de l'endemà de la corresponent notificació.
Característiques de l'element festiu
Durant el segle xviii a Sant Hilari Sacalm ja es té constància de processons en les quals hi intervenien, a més dels passos o misteris, alguns personatges de la Passió com ara Maria Magdalena, Maria de Betània i Maria La Pecadora.
Segons una consueta del primer terç del segle xviii, a Sant Hilari eren moltes les processons i la del Dijous Sant era una de les processons més importants de l'any, juntament amb el Via Crucis dels divendres de quaresma que se celebrava a l'interior del temple.
Durant el primer terç del segle xx a la tradicional processó del Dijous Sant es representava l'Oració de l'Hort, hi apareixien els 12 apòstols i hi sortia també la figura del copiós.
La processó acabava a l'església, tot i que ja es representava el calvari a una zona de la població coneguda avui dia amb el nom del carrer Tres Creus.
Però fou als anys 1941-42 quan el vicari, mossèn Francesc Carbó, proposà als joves d'aquella època de fer per al Dijous Sant les estacions del Via Crucis pels carrers del poble, perfilant ja gairebé definitivament l'actual representació del Via Crucis Vivent, que va passar a fer-se el Divendres Sant a partir de l'any 1969.
El Via Crucis Vivent de Sant Hilari Sacalm se celebra cada any el vespre-nit del Divendres Sant.
Es tracta d'una representació del drama de la passió i mort de Jesús, amb l'escenificació itinerant de passatges, que combina amb elements processionals com els armats o els misteris.
Cada quadre escènic o creu rep el nom d'estació, i n'hi ha un total de catorze, a cadascuna s'hi representa un quadre plàstic amb diferent decorat.
La primera escena correspon a la detenció de Jesús a l'hort de Getsemaní, que s'escenifica a l'hort de Can Rovira.
Posteriorment s'inicia el Via Crucis a la plaça de l'Església, on es representa el judici de Jesús davant de Ponç Pilat, i segueixen la resta de quadres que es representen en diferents indrets de la vila: Jesús carrega la creu, primera caiguda de Jesús, Jesús troba la seva mare, la Verònica, segona caiguda, el Cirineu ajuda a portar la creu, les dones de Jerusalem, tercera caiguda de Jesús, despullen Jesús i li donen vi barrejat amb fel, Jesús és clavat a la creu, enmig de dos lladres, Jesús mort a la creu, Jesús és davallat de la creu i posat en braços de la seva mare, Jesús és posat en el sepulcre.
Jesús és embolcallat amb una mortalla i carregat sobre una llitera que el portarà cap al suposat sepulcre.
Les darreres escenes es desenvolupen al mont del Calvari, on l'escena final és el moment més àlgid de tota la celebració.
El Via Crucis comença a les 21 h i dura aproximadament unes tres hores.
Des del 2008, a les 19 h es treuen els misteris de l'església i es deixen a punt per a l'inici de la processó, avançant així la sortida del Via Crucis.