Els AINE s'utilitzen de manera rutinària com a analgèsics en medicina humana i veterinària.
La fenilbutazona es va començar a utilitzar el 1949 com a medicament per al tractament en persones contra l'artritis reumatoide i la gota.
Avui dia s'utilitza solament sota supervisió d'un especialista en els pacients que pateixen una forma d'artritis greu quan altres tractaments no han funcionat.
La fenilbutazona s'utilitza per al tractament del dolor i la febre en cavalls i gossos.
Alguns estats membres en permeten l'ús per al tractament en cavalls amb problemes crònics d'os i articulacions (per exemple, artritis i tendinitis en cavalls d'esport i cavalls criats com a animals de companyia i no destinats a la cadena alimentària).
No està permès l'ús de fenilbutazona en animals destinats a entrar a la cadena alimentària i la presència d'aquesta substància en la carn de cavall és el resultat de l'entrada il·legal a la cadena alimentària de canals de cavalls tractats amb aquesta substància.
D'acord amb la legislació comunitària, el tractament de cavalls d'esport amb fenilbutazona ha de quedar registrat en el seu "passaport equí", la qual cosa provoca l'exclusió definitiva dels animals de l'escorxador per al consum humà.
L'Agència Europea del Medicament (EMA) va avaluar la fenilbutazona l'any 1997 amb el propòsit de fixar límits màxims de residus (LMR) en els aliments d'origen animal.
Amb les dades disponibles en aquest moment no va ser possible arribar a una conclusió sobre el nivell de fenilbutazona que es podia considerar innocu en els aliments d'origen animal.
Atès que no es va poder establir un LMR, no es permet entrar a la cadena alimentària els animals tractats amb fenilbutazona.
La fenilbutazona és tòxica per a la medul·la òssia i l'exposició a aquesta substància ha estat associada amb anèmia aplàstica, un trastorn de la sang poc freqüent però greu en el qual la medul·la òssia del cos no produeix suficients cèl·lules sanguínies.
S'estima que l'anèmia aplàstica afecta un nombre petit de persones, aproximadament una entre 30.000.
També hi ha incertesa pel que fa a la genotoxicitat potencial (és a dir, a la capacitat per danyar l'ADN de les cèl·lules) i a la carcinogenicitat de la substància.
Les agències tornaran a examinar les dades disponibles sobre aquests aspectes com a part de l'avaluació de riscos.
L'informe anual de la Unió Europea (UE) sobre residus de medicaments veterinaris en els aliments mostra que la fenilbutazona rares vegades es troba en la carn de cavall, per la qual cosa es considera que la probabilitat que els consumidors europeus estiguin exposats a la fenilbutazona a través del consum de carn de cavall és baixa.
L'Agència Europea de Seguretat Alimentària (EFSA) i l'EMA faran l'avaluació de la situació atès que les autoritats dels estats membres duran a terme, fins a finals de març, les comprovacions sobre la presència de fenilbutazona en carn de cavall com a part de la recerca general de les pràctiques fraudulentes en la comercialització de productes carnis.
L'EFSA i l'EMA actualitzaran la informació sobre l'exposició dels consumidors a la fenilbutazona en una declaració conjunta que es publicarà l'abril de 2013.
L'EFSA i l'EMA investigaran tots els problemes de seguretat possibles relacionats amb la fenilbutazona com a part de la seva avaluació conjunta de riscos.
En fer-ho tindran en compte tota l'evidència científica disponible, les dades sobre la fenilbutazona i la informació sobre els nivells de consum de carn de cavall a la UE.
El paper de l'EFSA en el sistema de seguretat alimentària de la UE és proporcionar assessorament científic en relació amb l'alimentació i la seguretat alimentària.
L'EFSA no té competències sobre etiquetatge fals, sobre la qualitat alimentària o sobre la traçabilitat en la cadena alimentària de la UE, qüestions que han estat plantejades després de la contaminació recent de productes de carn amb carn de cavall.
Aquestes qüestions i les decisions de gestió de riscos que en deriven són responsabilitat dels estats membres i la Comissió Europea.
En aquests casos, l'EFSA pot proporcionar assistència i assessorament científics sobre els aspectes de seguretat alimentària per donar suport als gestors de riscos en la presa de decisions.
El Comitè de Medicaments d'Ús Veterinari (CMVP) de l'EMA és el Comitè Científic encarregat de recomanar límits màxims de residus (LMR) de substàncies actives utilitzades en els medicaments veterinaris.
Té responsabilitat en relació amb la prestació d'assessorament científic sobre qüestions de seguretat dels consumidors derivades de la utilització de medicaments veterinaris en els animals productors d'aliments.
L'EMA va revisar ja la fenilbutazona i va concloure que no hi havia dades suficients per establir un LMR per a la substància.
Experts de l'EMA i l'EFSA col·laboraran ara en el desenvolupament d'una avaluació de riscos actualitzada per a la fenilbutazona.