I. La intervenció de la Comissió Jurídica Assessora en aquest expedient es produeix a l'empara de l'article 8.2.b) de la Llei 5/2005, de 2 de maig, de la Comissió Jurídica Assessora, que preveu que aquest òrgan consultiu emeti un parer, que és preceptiu, abans que el Govern aprovi les normes reglamentàries que despleguin una llei.
Aquest desplegament pot ser total, parcial o puntual.
El Projecte de norma reglamentària sobre el qual s'informa desplega, en part, la Llei 19/2005, de 27 de desembre, de l'Institut Geològic de Catalunya.
L'emissió d'aquest parer de la Comissió té per objecte central examinar la legalitat de la proposta, de manera que no sigui contrària a les normes amb rang de llei, se situï en el marc propi del desplegament reglamentari i respecti l'ordre competencial establert en el bloc de la constitucionalitat.
D'una manera addicional, es poden posar de manifest també altres aspectes relacionats amb la congruència de les mesures proposades o amb la tècnica normativa.
La iniciativa normativa del Govern se situa en l'àmbit de les competències de la Generalitat.
En efecte, l'article 149 de l'Estatut assigna a la Generalitat la competència exclusiva en matèria d'ordenació del territori i urbanisme.
També s'ha de tenir en compte la previsió de l'article 144.1.f) de l'Estatut d'autonomia de Catalunya, segons el qual correspon a la Generalitat la regulació en matèria de sòls.
L'activitat relativa a la informació i intervenció geològica se situa en una posició instrumental respecte de l'acció pública en aquest àmbit.
La titularitat de les competències indicades porta inherent també les atribucions sobre mitjans, com són els regulats per la Llei 16/2005, de 27 de desembre, i el Projecte sobre el qual s'informa.
Aquesta connexió va ser reconeguda pel Tribunal Constitucional en la Sentència 76/1984, de 29 de juny, que va afirmar aquest caràcter instrumental i la consegüent innecessarietat de títols competencials específics.
Això no obstant, al mateix temps va remarcar les exigències de coordinació, que s'entén a tots els nivells, i en relació amb la norma projectada es projecta particularment en relació amb les administracions públiques catalanes.
El Govern, per a dictar el Reglament de desplegament de la Llei 19/2005, gaudeix de l'habilitació prevista en la disposició final de la Llei, que concretament preveu: 'S'autoritza el Govern, especialment el conseller o consellera de Política Territorial i Obres Públiques, perquè dicti les normes necessàries per al desplegament i l'execució d'aquesta llei'.
A més, la Llei 19/2005 conté alguna remissió específica a normes reglamentàries com les de l'article 3.2.b) en relació amb la recollida i consulta de documentació geològica.
El Projecte de decret es compon d'un preàmbul i un text articulat amb 38 articles, agrupats en sis capítols, quatre disposicions addicionals, tres de transitòries, una de derogatòria i dues de finals.
El capítol preliminar, d'un únic article, es refereix a l'objecte de la norma, que és el desplegament de la Llei 19/2005 en alguns aspectes.
El capítol primer comprèn els articles 2 a 6 i regula l'elaboració i l'ús de criteris tècnics i estàndards i de la nomenclatura i simbologia cartogràfica geotemàtica.
Així mateix, preveu l'elaboració de procediments i protocols per a la redacció d'estudis i estableix els supòsits en què és preceptiu l'informe de l'Institut.
El capítol segon comprèn els articles 7 a 12 i regula els diversos aspectes de contingut i elaboració del Mapa geològic a Catalunya.
El capítol tercer, que inclou els articles 13 a 29, es refereix al Centre de Documentació i Arxiu Geològic (CEDAG), previst per l'article 3.2.b) de la Llei, en regula l'estructura, que s'articula en el Geoíndex i la Geoteca de Catalunya, el lliurament i la consulta de la informació, en els diferents nivells, del primer, i les funcions i fons de la segona.
Les disposicions addicionals primera i quarta es refereixen a supòsits concrets relatius al CEDAG.
El capítol IV tracta de la xarxa sísmica de Catalunya i d'altres xarxes d'observació i mesura de paràmetres geotemàtics.
Comprèn els articles 30 a 35 i constitueix un desplegament de les funcions previstes per l'article 3.2.o) i p) de la Llei.
Finalment, el capítol V es refereix al Sistema d'Informació Geològica, Edafològica i Geotemàtica de Catalunya (SIGEC).
La disposició addicional segona preveu la integració de la direcció de l'Institut en la Comissió de Coordinació Cartogràfica de Catalunya.
La disposició addicional tercera regula la col·laboració de l'Institut i la direcció general competent en protecció civil.
La disposició transitòria primera regula la procedència dels informes preceptius en els procediments en curs.
La segona estableix el règim transitori sobre criteris tècnics i estàndards, nomenclatura i simbologia cartogràfica geotemàtica.
La tercera es refereix a la tramesa d'informació de projectes, estudis o plans en tràmit.
La disposició derogatòria única és genèrica.
La disposició final primera autoritza la persona titular del departament al qual està adscrit l'Institut la modificació de la fitxa de característiques bàsiques.
La segona estableix una vacatio legis d'un mes.
Examinarem a continuació si en la tramitació s'han observat les prescripcions sobre documentació i procediment que estableixen els articles 63 i següents de la Llei 13/1989, de 14 de desembre, d'organització, procediment i règim jurídic de l'Administració de la Generalitat de Catalunya.
L'article 63 disposa que el projecte de normes reglamentàries ha d'anar acompanyat d'una memòria en què s'expliqui el contingut de la norma i l'oportunitat i adequació a les finalitats previstes, així com les disposicions afectades i una taula de vigències.
En aquest sentit, es constata que efectivament s'ha incorporat una memòria amb aquestes característiques.
També consta un estudi en termes de cost-benefici, que pot considerar-se suficient.
En canvi, no s'han avaluat els costos pressupostaris de les mesures previstes.
Ara bé, aquesta documentació no estava disponible durant el període d'informació pública i el tràmit inicial d'audiència.
Aquesta Comissió ha insistit (dictàmens 304/08, 22/09, 30/09 i 76/09) en la necessitat que en els procediments de participació s'han de poder consultar aquests documents que il·lustren les normes proposades.
Ara bé, en aquest cas, es va obrir un segon tràmit d'audiència, amb la documentació completa, de manera que es pot considerar reparat el defecte, sense que la inexistència d'una segona informació pública tingui significació transcendent, ja que la primera ja va complir les exigències de l'article 16 de la Llei 27/2006, de 18 de juliol, per la qual es regulen els drets d'accés a la informació, participació pública i accés a la justícia en matèria de medi ambient.
Les al·legacions presentades han estat considerades d'una manera detallada i amb una breu motivació de la decisió adoptada.
S'han demanat informes a altres departaments de l'Administració que han estat objecte de consideració expressa.
El Projecte normatiu ha estat objecte d'informe, per escrit de 8 de setembre de 2008, per l'Institut Català de les Dones, i per la Comissió de Govern Local, en la sessió de 25 de març de 2009, en sentit favorable, i s'ha incorporat l'acta de la reunió.
L'advocada en cap del Departament de Política Territorial i Obres Públiques emeté un informe favorable per escrit de 25 de març de 2009, i el Consell Tècnic informà favorablement sobre el Projecte en la sessió de 21 d'abril de 2009.
Així, doncs, es pot dir que, tant pel que fa a la documentació com al procediment seguit, s'han acomplert les exigències de l'ordenament de cara a l'elaboració de disposicions reglamentàries.
V. En l'estudi de tot projecte de norma reglamentària s'ha d'examinar si el contingut respon a la funció pròpia dels reglaments d'execució, que és desenvolupar les normes amb rang de llei.
Les normes reglamentàries tenen caràcter subordinat a la llei i, en conseqüència, no poden contradir-la.
Els correspon, però, desplegar-la, amb la incorporació de preceptes que aclareixin o detallin les disposicions legals, o amb la previsió de procediments, estructures organitzatives i mecanismes que facilitin l'execució dels manaments legals.
Són el complement de la regulació continguda a la llei, necessari per raons tècniques o de complexitat, i amb la finalitat precisa d'afavorir la realització dels objectius declarats pel legislador i de facilitar-ne l'execució, com expressament declaren les clàusules expresses d'habilitació.
L'espai normatiu deixat en mans del Govern varia en funció de les matèries o els continguts i és més reduït quan s'incideix en l'estatus de drets i deures de la ciutadania, atesa la reserva legal més estricta per a la regulació d'aquests.
En tot cas, però, l'exercici de la potestat reglamentària està acotat, entre d'altres, per uns límits concrets: jerarquia normativa, matèries reservades a la llei, principis generals del dret i interdicció de l'arbitrarietat.
Ara bé, l'existència d'aquests límits, que tenen una significació important, comporta que l'Administració, en col·laborar amb els poders normatius reglamentaris en la formació de l'ordenament, retingui un marge d'apreciació més ampli en l'àmbit organitzatiu que respecte de les relacions substancials, per a l'apreciació dels interessos possibles concernits.
S'ha de recordar també que el Projecte normatiu sobre el qual s'informa és de desenvolupament parcial de la Llei 19/2005, i, lògicament, els extrems que són objecte de desplegament troben en la correlativa regulació legal el marc de referència específic.
Ara bé, no s'ha d'oblidar que el paràmetre de contrast per a la correcció de la norma és tot l'ordenament amb rang de llei, i, en aquesta perspectiva, la totalitat de la Llei 19/2005 juga, com és natural, una funció més significativa.
La Llei 19/2005 va reorganitzar els serveis geològics de la Generalitat i regular més sistemàticament els sistemes d'informació en aquest camp.
L'any 1916 la Mancomunitat de Catalunya va crear el Servei Geològic de Catalunya.
Per Decret de 10 d'octubre de 1979 es va tornar a crear aquest Servei, el qual, per Decret de 22 de juliol de 1982, va assumir les funcions del Servei de Sismologia de Catalunya creat per la Llei 14/1981, de 24 de desembre.
En virtut de la Llei 6/1997, de '11 de juny, de modificació de la Llei 11/1982, de 8 d'octubre, de creació de l'Institut Cartogràfic de Catalunya, el Servei Geològic de Catalunya s'integrà en aquest Institut.
La Llei 19/2005 va donar personalitat pròpia i identificació separada a aquest Servei mitjançant la creació d'un ens públic, l'Institut Geològic de Catalunya.
En el capítol primer, la Llei regula el règim jurídic i les facultats de la nova entitat i la relació amb l'administració matriu, així com defineix, d'una manera considerablement detallada, les seves activitats i funcions (article 3).
Algunes d'aquestes són objecte de desenvolupament pel Projecte de decret.
Les estructures organitzatives del nou Institut són objecte de regulació en els articles 7 i següents.
L'article 12 crea el Consell Assessor, la regulació del qual incideix específicament en algun aspecte del Projecte normatiu.
Els preceptes restants de la Llei es refereixen al règim econòmic i jurídic de l'Institut.
Com precisa l'article 1 del Projecte de decret, el desplegament de la Llei 19/2005 se circumscriu a sis aspectes: 'a) Els criteris tècnics, estàndards, nomenclatura i simbologia geotemàtica. b) Protocols a seguir en l'elaboració d'estudis i projectes geològics, edafològics, geotècnics i de risc, i l'emissió d'informes per part de l'Institut Geològic de Catalunya. c) El Mapa geològic de Catalunya. d) El Centre de Documentació i Arxiu Geològic (CEDAG). e) La Xarxa Sísmica de Catalunya i d'altres xarxes d'observació i mesura de paràmetres geològics, edafològics i, en general, geotemàtics. f) El Sistema d'Informació Geològica, Edafològica i Geotemàtica de Catalunya (SIGEC).'
La Llei 19/2005 es refereix d'una manera expressa a aquests aspectes.
Així, l'article 3.2 assigna a l'Institut l'elaboració d'informes (lletra f)) que se sol·liciten i els preceptius previstos per la normativa vigent (lletra j)), l'elaboració de procediments i protocols a aplicar en els treballs geològics (lletra g)) i l'establiment de protocols a seguir en l'elaboració dels estudis geològics, geofísics i geotècnics per a fer projectes d'instal·lacions i obres públiques, amb la previsió d'actuacions i de recomanacions davant riscs geològics potencials (lletra h)).
La lletra k) del mateix precepte li encomana l'elaboració del Mapa geològic de Catalunya 'en col·laboració i coordinació amb l'Institut Cartogràfic de Catalunya', i les lletres o) i p), desenvolupar i mantenir la xarxa sísmica i crear, desplegar i mantenir sistemes o xarxes d'observació i sistemes d'informació en matèrica geològica.
D'altra banda, la lletra b') preveu la constitució d'un centre de documentació i arxiu geològic amb remissió expressa al reglament per a establir les condicions de consulta.
En el punt segon, sobre el contingut de les dades que ha d'aplegar el centre, s'inclou 'Els informes i els estudis geològics que, en relació amb la investigació del subsòl del territori de Catalunya, a iniciativa privada o de l'Administració pública, hagin estat visats per qualsevol col·legi oficial' i les mostres geològiques corresponents, amb expressa remissió al reglament per a establir el procediment que en garanteixi la tramesa.
Altres paràgrafs de l'article 3.2 preveuen l'elaboració i el manteniment de diferents bases de dades de dimensió geològica.
Finalment, l'article 12 de la Llei, en regular el Consell Assessor, a la lletra b) de l'apartat segon, es refereix a l'elaboració i la proposta de criteris tècnics que facilitin la coordinació dels treballs geològics i la proposta de normes i estàndards, i, a la lletra d), a la presentació de propostes sobre nomenclatura i simbologia 'amb l'objectiu d'impulsar la uniformitat de criteris de representació cartogràfica'.
D'altra banda, l'article 4, en enumerar les facultats que deté l'Institut per a l'exercici de les seves funcions, n'inclou dues de significatives per a l'acumulació d'informació.
La lletra f) determina que l'Institut està facultat per a 'requerir les administracions i els ens i les entitats que hi estan vinculats que promoguin obres a Catalunya, d'acord amb el procediment que s'estableixi, per tal que li facilitin les dades i les mostres sobre el subsòl que s'obtinguin en els estudis, els projectes i les obres que facin, amb la finalitat d'elaborar, actualitzar i mantenir les seves bases de dades'.
La lletra g) següent preveu que pugui demanar als col·legis professionals que pertoqui les còpies dels estudis i els informes, i les mostres que siguin considerades d'interès, fets per les administracions públiques o les empreses privades, per tal d'incorporar-los a l'Arxiu Geològic de Catalunya.
Aquest repàs de la Llei 19/2005 ha posat en relleu que les matèries objecte de desplegament reglamentari troben referència expressa en la Llei i, en alguns supòsits, se situen en el camp de remissions específiques al reglament.
Al marge d'aquestes normes legals, el marc de referència inclou específicament la legislació, de diversa procedència, de caràcter mediambiental, en particular sobre protecció del sòl i sòls contaminats i sobre el medi rural i la legislació d'obra pública, i, en concret, la Llei 3/2007, de 4 de juliol, de l'obra pública, la gènesi de la qual coincideix de fet amb la mateixa creació de l'Institut.
En relació amb la recollida i utilització de dades s'hi projecta també la legislació de propietat intel·lectual.
L'estudi immediat del Projecte normatiu ha de començar pel preàmbul.
El text dóna notícia suficient del contingut de la norma que encapçala i del marc legal en què s'encaixa.
Ara bé, es troba a faltar una referència als preceptes estatutaris en què es fonamenta la competència de la Generalitat.
Així mateix, és innecessària alguna referència normativa, com la del paràgraf cinquè al Decret llei 1/2007, que porta a al·ludir a la Llei estatal 8/2007, de 28 de maig, de sòl 'avui, el Decret legislatiu 2/2008, de 20 de juny' que és, a aquests efectes, confusa, ja que, encara que ho sembli per la titulació, no conté cap perspectiva geològica, com, de fet, ja s'adverteix.
Es recomana suprimir aquest paràgraf.
La referència del paràgraf onzè a un futur pla estratègic nacional del patrimoni natural, la biodiversitat i la geodiversitat pot aportar també confusió.
Es podria reconsiderar una divisió de la lletra b), amb enunciats separats dels protocols per a elaborar estudis i de l'activitat consultiva (d'emissió de parers) de l'Institut.
Si no es desglossa, s'hauria de millorar la redacció.
L'article 2, que inicia el capítol I, regula l'elaboració i l'aprovació de criteris tècnics i estàndards.
L'apartat 2.3, pel fet que torna a fer referència a la proposta del Consell Rector, ja considerada en l'apartat segon, és redundant.
L'article 3 estableix l'obligatorietat de criteris tècnics i estàndards per a administracions i particulars.
En l'apartat primer es fa referència a la redacció i l'aprovació d'estudis i informes, i l'obligatorietat afecta les administracions catalanes; en el segon, a la documentació que cal presentar davant les administracions públiques de Catalunya, i que afecta aquestes i els particulars.
L'obligatorietat pel que fa a l'Administració autonòmica no planteja cap interrogant.
En canvi, en relació amb les altres administracions i els particulars, és necessari examinar-ne el suport legal.
L'article 12.2 de la Llei 19/2005 no és clar en aquest punt, ja que, si bé tant en la lletra b) com en la d) utilitza el terme normes, no sembla que es faci en sentit omnicomprensiu, i, a més, es relaciona amb expressions com facilitar la coordinació dels treballs geològics o impulsar que 'siguin adoptables pel màxim nombre d'organismes possible'.
Aquests enunciats semblen afeblir el caràcter coercitiu de la norma.
En aquest sentit, el Projecte de decret aclareix l'obligatorietat i l'acota als supòsits 'd'aplicació de la normativa de competència de la Generalitat'.
L'article 4, relatiu a la nomenclatura i simbologia cartogràfica geotemàtica, estableix la remissió pertinent a la Llei 16/2005, de 27 de desembre, d'informació geogràfica i de l'Institut Cartogràfic de Catalunya.
L'obligatorietat prevista en l'apartat quart troba fonament en els articles 10 i 11 d'aquesta darrera llei.
L'article 5 regula els procediments i protocols per a la redacció d'estudis geotemàtics, que estan previstos en les lletres g) i h) de l'article 3.2 de la Llei 19/2005.
L'apartat 5.3 del Projecte incorre en la redundància de la formulació de la proposta.
La titulació és inexacta, ja que al·ludeix a informes preceptius quan el precepte projectat inclou en l'apartat tercer els de caràcter facultatiu.
L'apartat primer es refereix als informes preceptius i troba fonament en l'article 3.2.j) de la Llei 19/2005.
S'ha optat per esmentar alguns supòsits previstos en la normativa vigent amb una clàusula de tancament general.
L'apartat segon hauria d'utilitzar la mateixa denominació que el primer: planejament urbanístic general.
L'article 7 inicia el capítol relatiu al Mapa geològic de Catalunya, funció prevista en l'article 3.2.k) de la Llei 19/2005, que s'ha d'exercir en col·laboració i coordinació amb l'Institut Cartogràfic de Catalunya.
Aquesta relació es posa de manifest en els articles 7.2, 8.3 i 9.1.
L'article 8 en regula el contingut i preveu que la cartografia s'inscriurà en el Registre Cartogràfic de Catalunya amb el procediment i les condicions previstos en la Llei 16/2005.
L'article 10 preveu que l'aprovació del Mapa i de les seves modificacions correspon al departament al qual es troba adscrit l'Institut.
La redacció és correcta, ja que s'entén que és el titular del departament.
D'altra banda, s'hauria de precisar l'òrgan de l'Institut 'Consell Rector' que presenta la proposta.
L'article 11 es refereix a modificacions i actualitzacions.
Caldria precisar les diferències, i, a més, pel que fa a les actualitzacions, el procediment i l'òrgan competent per a aprovar-les, ja que l'article 10 assigna al titular del departament només l'aprovació de les modificacions.
L'article 12 conté mesures per a la coordinació del Mapa de riscos de protecció civil amb el Mapa geològic.
El capítol tercer comença amb l'article 13, dedicat al Centre de Documentació i Arxiu Geològic, que s'estructura en el Geoíndex i la Geoteca de Catalunya.
La creació del Centre respon a les previsions de l'article 3.2.b') de la Llei 19/2005.
Els articles 15 i 16 del Projecte defineixen el Geoíndex.
L'article 17 regula el lliurament d'informació per part del sector públic.
Aquesta regulació troba suport en l'article 4.f) de la Llei 19/2005, que expressament atribueix a l'Institut la facultat de requerir a les administracions i a les seves entitats instrumentals el lliurament de dades i mostres sobre el subsòl que s'obtinguin en estudis, projectes i obres.
El Projecte de decret estableix el procediment previst per aquest precepte legal i diferencia els diversos supòsits.
Així mateix, estableix una regulació específica en relació amb l'activitat de l'administració de mines i la del patrimoni cultural.
En canvi, pel que fa a la previsió de l'article 4.g), segons la qual l'Institut està facultat per a 'demanar als col·legis professionals que pertoqui les còpies dels estudis i els informes, i les mostres que siguin considerades d'interès, fets per les administracions públiques o les empreses privades', el Projecte de decret, després de l'ampli debat produït durant els procediments de participació, ha optat en la disposició addicional quarta per remetre l'articulació de la tramesa d'informació als futurs convenis que es formalitzin amb aquelles corporacions, de manera que fins a aquells moments no s'acomplirà la previsió de l'article 3.2.b') segon de la Llei 19/2005 d'aportar els informes i estudis geològics visats.
A propòsit de la menció al visat dels informes i estudis, la Comissió assenyala la conveniència de ponderar la incidència que en un futur pugui tenir sobre aquest requisit la transposició de la Directiva de serveis en el mercat interior.
L'article 18 estableix les característiques de la informació que s'ha de lliurar en els supòsits genèrics (exclou mines i patrimoni cultural), que s'articula en tres extrems: a) fitxa de característiques bàsiques, segons la regulació de l'article 19; regulació del contingut, que, d'acord amb la disposició final primera, pot ser modificada per ordre de la persona titular del Departament 'millor fer referència al Departament' al qual està adscrit l'Institut; b) còpia d'estudi; c) protocol de consulta, segons allò que determina l'article 20, que comporta el pronunciament d'autorització expressa de l'autor per a la consulta i reproducció íntegra de l'estudi, o bé la indicació del procediment que han de seguir les persones interessades.
L'article 21 regula el termini per a lliurar la informació, amb l'excepció expressa dels supòsits en què la normativa sectorial preveu expressament el secret temporal d'informació.
L'article 22 es refereix a la recollida de mostres i treball de camp pel mateix Institut.
L'article 23 determina la integració en el Geoíndex de la informació geològica, amb l'abast determinat pels protocols de consulta i de la generada pel mateix Institut.
L'apartat cinquè manifesta que l'Institut garantirà l'adequació del Geoíndex a la normativa reguladora del tractament de dades de caràcter personal, però no es disposen les mesures que en deriven (fitxers).
Encara que no és irregular fer-ne la regulació i l'adopció separada, hauria estat millor, i més funcional, adoptar ja les mesures.
Els articles 24 i 25 es refereixen al servei de consulta del Geoíndex.
Aquests preceptes, i les previsions ja esmentades sobre protocols de consulta, troben suport específic en l'article 3.2.b') de la Llei 19/2005, que remet al reglament establir les condicions de consulta.
L'article 24, en regular l'accés al Geoíndex, posa a l'abast general la fitxa de característiques bàsiques i els estudis fets per l'Institut, i recull les diverses possibilitats de consulta dels estudis i informes segons els protocols respectius, i afegeix expressament que sempre que se'n faci ús s'ha de citar l'autor o promotor, ja que en són els propietaris intel·lectuals.
Els articles 26 a 29 regulen la Geoteca de Catalunya, que té per finalitat conservar i difondre documentació geotemàtica i mostres de sòl, aigua i subsòl.
L'article 28.1.c), en descriure els fons lliurats per tercers, fa referència a un protocol de confidencialitat, expressió nova.
Seria recomanable, si aquesta és la intenció, utilitzar la ja coneguda de protocol de consulta; i, si no, definir el nou protocol.
Exposat el contingut del capítol tercer del Projecte de decret, amb algunes observacions puntuals, s'indicarà a continuació algunes apreciacions de conjunt.
Des d'un punt de vista estructural, es constata una insuficiència de regulació, o de claredat, respecte de la informació a què fan referència els apartats tercer i quart de l'article 17, ja que en regular el contingut de la informació en l'article 18 només es fa referència a l'article 17.1 i 2, cosa que es projecta sobre l'àmbit d'aplicació dels articles 19 i 20, especialment sensible aquest darrer.
Caldria aclarir quin és el règim i les característiques de la informació de l'ex article 17.3 i 4.
En segon lloc, després de l'opció, realitzada en el decurs de l'elaboració del Projecte de decret, de remetre a futurs i singulars convenis l'aportació d'informació per part dels col·legis professionals, s'ha creat un buit sobre les característiques d'aquesta i el seu nivell d'homogeneïtat respecte de la regulada en els articles 17 i següents.
Cal incloure un precepte que encapçali i doni un marc de coherència, amb l'establiment de les relacions pertinents amb la regulació ja fixada, per als convenis amb els col·legis professionals.
D'altra banda, la Comissió vol cridar l'atenció sobre l'ajornament que comporta la disposició addicional quarta i la necessitat de ponderar suficientment el caràcter parcial de la regulació i dels seus efectes.
Des d'una altra perspectiva, es pot afirmar que la regulació considerada, amb les decantacions produïdes, troba suport suficient en la Llei 19/2005 i s'acomoda a les exigències de la legislació sobre propietat intel·lectual 'Reial decret legislatiu 1/1996, de 12 d'abril, modificat per la Llei de 7 de juliol de 2006', ja que, sovint, els estudis i informes queden perfectament inclosos en el seu àmbit a la llum de l'article 10.1 'lletra f), projectes, plans, maquetes i dissenys d'obres arquitectòniques i d'enginyeria; lletra g), gràfics, mapes i dissenys relatius a la topografia, la geografia i, en general, la ciència'.
D'altra banda, la informació d'abast general 'fitxa de característiques bàsiques' té un contingut coherent i limitat a donar notícia de l'existència de l'estudi.
Finalment, la previsió del termini de lliurament de l'article 21.2 permet donar cobertura als casos de confidencialitat o secret temporal (mines, processos judicials).
El capítol quart regula la xarxa sísmica de Catalunya i altres xarxes, i desplega allò que disposa l'article 3.2.o) i p) de la Llei 19/2005.
Finalment, el capítol V regula el Sistema d'Informació Geològica, Edafològica i Geotemàtica de Catalunya (SIGEC).
L'article 37 fa referència al contingut mínim de bases de dades.
L'article 38 integra el sistema de metadades del SIGEC en la Infraestructura de Dades Espacials de Catalunya.
La disposició addicional primera es refereix al requeriment de dades referents a obres anteriors a l'entrada en vigor del Decret a les administracions catalanes.
La disposició addicional segona preveu la integració d'un representant de l'Institut en la Comissió de Coordinació Cartogràfica de Catalunya.
La disposició addicional tercera regula la col·laboració entre l'Institut i la direcció general competent en protecció civil, particularment en relació amb la comunicació de dades.
La disposició transitòria primera disposa la necessarietat d'informe preceptiu de l'Institut en els procediments en curs encara no sotmesos a informació pública.
La disposició transitòria tercera preveu que la tramesa d'informació prevista per l'article 17 és d'aplicació als projectes, estudis o plans no aprovats definitivament abans de la vigència del Decret.
Les disposicions restants ja han estat referenciades.
Una vegada considerades les observacions exposades, es pot elevar al Govern per a la seva aprovació el Projecte de decret de desplegament parcial de la Llei 19/2005, de 27 de desembre, de l'Institut Geològic de Catalunya.