L'equip interdisciplinarI que ha dut a terme els treballs ha estat format pels tècnics de la Direcció General de Memòria Democràtica i de l'empresa Iltirta Arqueologia SL, i ha comptat amb la col·laboració de la Unitat d'Antropologia Biològica de la Universitat Autònoma de Barcelona, del Departamento de Toxicología y Legislación Sanitaria de la Universidad Complutense de Madrid, i del Servei de Genòmica de la Universitat Pompeu Fabra.
En el marc d'aquest projecte, durant els anys 2017, 2018 i 2019 s'han dut a terme actuacions en 99 localitzacions en 45 municipis de Catalunya.
Les actuacions es corresponen amb un ample ventall de disciplines: estudis històrics preliminars, recollides de restes en superfície, prospeccions i excavacions arqueològiques, estudis antropològics i estudis genètics.
En funció de la localització s'han dut a terme un o més tipus d'actuacions.
Les localitzacions s'ubiquen en indrets ben diversos: des d'antics cementiris en desús durant la guerra fins a l'interior de les pròpies trinxeres a la línia de front, o en espais propers als hospitals de campanya i centres de cures a peu del camp de batalla.
En altres casos són fosses comunes o individuals on s'enterraren soldats o civils allà on caigueren durant l'avenç de l'exèrcit rebel.
En alguns casos s'enterraren en cementiris en ús, ja sigui en nínxols o en espais marginals dins el cementiri.
I finalment, s'han dut a terme intervencions on les víctimes recuperades no van rebre mai cap tipus de sepultura, amb el qual les restes van quedar a la intempèrie en els llocs on van morir.
S'han d'afegir les actuacions corresponents a la recollida de restes humanes sense context, en alguns casos aparegudes en excavacions antigues, en d'altres recuperades per afeccionats.
Durant el Pla de fosses 2017-2019 s'han realitzat 16 informes històrics per a preparar les excavacions arqueològiques, algunes s'han realitzat i d'altres estan preparades per més endavant.
S'han realitzat també 21 recollides de restes en superfície i prospeccions.
Aquest tipus d'actuació no implica excavació, sinó que consisteix en la recollida de restes humanes i materials relacionats amb la Guerra Civil localitzats en superfície, ja sigui perquè han aflorat de manera natural o bé perquè hi ha hagut remocions de terra en els indrets on estaven enterrades.
Aquesta recollida comporta la realització d'una prospecció arqueològica per tal d'avaluar l'indret i determinar la possible existència de fosses.
En els casos en què els resultats han estat positius, la prospecció ha derivat en una excavació arqueològica.
A Catalunya, entre 1999 i 2019, s'han dut a terme 48 actuacions en fosses qu han permès recuperar les restes de 527 persones, i s'ha pogut determinar la identitat de 14 d'aquestes persones.
Aquestes actuacions han consistit en l'obertura en extensió de l'indret per tal de localitzar els espais de les fosses, i un cop delimitades, s'ha procedit a la corresponent excavació, documentació, exhumació i selecció de la mostra genètica de cadascun dels individus localitzats.
Aqueses actuacions han consistit en l'obertura en extensió de l'indret per tal de localitzar els espais de les fosses, i un cop delimitades, s'ha procedit a la corresponent excavació, documentació, exhumació i selecció de la mostra genètica de cadascun dels individus localitzats.
A més de les intervencions del Pla de fosses 2017-2019, s'han realitzat estudis genètics de les intervencions anteriors a 2017 com per exemple Puigvistós, Prats de Lluçanès (Osona), i les restes dipositades al Memorial de les Camposines, la Fatarella (Terra Alta).
Arran de les actuacions dutes a terme en el marc del Pla de fosses 2017-2019 s'han recuperat les restes de 305 individus (285 ind. provinents d'excavacions arqueològiques i 20 ind. de prospeccions i recollides), que junt amb els 197 individus recuperats entre 1999 i 2017, eleven la xifra a un total de 502 individus.
Destaquen entre les intervencions les excavacions del cementiri vell del Soleràs (Garrigues) amb 146 individus (127 individus complets més 19 amputacions d'extremitats) i de Pernafeites, Miravet (Ribera d'Ebre) amb 107 (99 individus excavats, 1 individu en superfície i 7 amputacions d'extremitats).
Aquestes dues intervencions han suposat un gran èxit del Pla de fosses 2017-2019 i marcaran un punt d'inflexió en la recuperació de víctimes de la Guerra Civil a Catalunya.
A les excavacions del Pla de fosses 2017-2019 s'han recuperat un total de 3.603 objectes.
És important documentar de manera metodològica i exhaustiva tots els materials associats a cada individu, no només per conèixer la seva vestimenta i cultura material, sinó que pot ajudar en la identificació.
Les diferents actuacions realitzades han permès recuperar un conjunt força representatiu de materials associats amb la indumentària i els objectes personals dels soldats, tant de l'exèrcit republicà com del sublevat, així com també d'algunes víctimes civils.
El Programa d'identificació genètica de les persones desaparegudes durant la Guerra Civil i la dictadura franquista té per objectiu identificar les víctimes i retornar-ne les despulles als familiars.
Amb aquesta finalitat, arran dels resultats de les anàlisis genètiques s'han generat dues bases de dades:
En les actuacions en fosses prèvies a 2017 es van identificar set persones: un identificat al cementiri de Castellnou de Bages (Ramon Vila Capdevila) en una intervenció feta per la Diputació de Barcelona el 1999; 1 identificat a la fossa de Puigvistós, Prats de Lluçanès (Claudi Arnó Bosch) intervinguda el 2004 per la Generalitat de Catalunya; quatre identificats a la fossa de la masia de Can Rovira de Gurb (Gabriel Ivern Ferrer, Antoni Olivella Bofill, Josep Roig Badell i Joan Solé Jacas) intervinguda per la Generalitat de Catalunya el 2008, i un identificat al cementiri de Tremp (Vicente Santolaria Escrich) en una intervenció feta per la Generalitat de Catalunya el 2016.
Des de l'inici del Pla de fosses 2017-2019 s'ha aconseguit identificar vuit dels individus exhumats en les diferents intervencions realitzades.
D'aquestes vuit identificacions, set són víctimes que foren enterrades al cementiri vell del Soleràs.
Es tracta de tres soldats de l'exèrcit republicà (Josep Moles Espelt, el soldat Sabatés i Tomàs Verdaguer Roqué), tres persones d'origen civil (Leandro Preixens Torrebadella, Maria Teresa Mir Sarlé i Ramon Jové Piñol) i un soldat de l'exèrcit rebel, la família del qual ha volgut mantenir el seu nom en l'anonimat.
Gràcies a la investigació històrica sobre les fosses del Soleràs, sabem que els soldats republicans identificats van morir a conseqüència de les ferides ocasionades al front, en alguns casos a la batalla de l'Ebre i altres al front del Segre.
Tot i ser traslladats a l'hospital del Soleràs, no van sobreviure i foren enterrats en una fossa comuna al cementiri vell de la població.
Pel que fa a les víctimes civils, les tres persones identificades eren veïns del Soleràs i van morir a conseqüència del bombardeig del poble, que va tenir lloc el 25 de desembre de 1938.
Finalment, el soldat del bàndol rebel enterrat al Soleràs procedia d'un petit poble de la província de Burgos, i morí a finals de desembre del 1938 en el marc de la batalla de les Garrigues.
La vuitena de les víctimes identificades estava enterrada al Cementiri de Castellar del Vallès.
Es tracta d'Elio Ziglioli, maqui italià detingut, torturat i executat per la Guàrdia Civil el 3 d'octubre de 1949.
Va morir pels voltants de Sant Llorenç del Munt d'un tret a la cara que li va destrossar la mandíbula.
El dia següent a la seva execució fou enterrat dins el recinte reservat als enterraments civils, i es feu constar com a "desconegut" a l'acta del registre de defuncions del cementiri.
El Pla de fosses 2017-2019 ha permès retornar les restes òssies i els objectes materials associats de vuit víctimes de la Guerra Civil i la dictadura franquista als seus familiars.
És previsible que el nombre d'identificacions s'incrementi en els propers mesos.
Així ens ho fa pensar l'èxit, ja demostrat, de l'encreuament sistemàtic de les mostres d'ADN seleccionades dels individus exhumats amb les de tots els familiars que han facilitat la seva mostra genètica al banc d'ADN.