projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
L'Arxiu Comarcal de la Conca de Barberà organitza un acte de reconeixement a la premsa comarcal i inaugura una exposició de premsa històrica
Hora 13h al Clàustre de l'antic Hospital de Santa Magdalena
El dijous 19 de desembre a la una del migdia, l'Arxiu Comarcal de la Conca de Barberà farà un acte de reconeixement a la premsa comarcal que actualment està en actiu.
A l'acte, hi assistiran directors i representants de Belltall, revista d'informació Local de Belltall; el Francolí, revista d'informació local de l'Espluga; el Foradot, revista d'informació local de Montblanc; La Segarra, revista d'informació local de Santa Coloma de Queralt; Les Forques, revista d'informació local de Rocafort de Queralt, i també del setmanari d'informació comarcal Nova Conca.
Cal subratllar també l'assistència del Conseller de Cultura del Consell Comarcal de la Conca de Barberà, el Sr.
Joan Canela; del regidor de Manteniment d'edificis municipals, Medi ambient i ecologia, Salut i Pedanies de l'Ajuntament de Montblanc, el Sr.
Santi Porta; de la regidora de cultura de l'Ajuntament de Rocafort de Queralt, Sra.
Sònia Gual, i també del President de l'Associació de Veïns i Amics Belltall, el Sr.
Josep Berengué, així com el regidor de cultura de la mateixa vila.
L'acte coincideix amb la signatura d'un conveni entre la revista La Segarra i l'Arxiu Comarcal, en el que s'estableix la difusió de la revista mitjançant el portal XAC Premsa.
En aquest sentit, doncs, properament, tots els números de la revista La Segarra, degana de la premsa actual, que enguany celebra el seu 40è aniversari, es posaran a disposició de la ciutadania i dels investigadors ja que seran accessibles a internet mitjançant aquest portal.
Val a dir també, que en el mateix acte s'inaugurarà una exposició de premsa històrica.
Es tracta d'un tast de diferents publicacions que es conserven a l'Arxiu Comarcal.
La publicació més antiga data de 1891, però fou una publicació de la qual només se'n féu un sol número.
Cal destacar també l'antiguitat del setmanari La Conca de Barberà (1903-1908), editat per la Impremta Monmany.
El proper divendres dia 7 d'agost tindran lloc a Sarral les IX jornades cinematogràfiques, en format cinema a la fresca
Hora 22h al pati de l'escola Salvador Ninot
El proper divendres dia 7 d'agost, a les 10 de la nit, al pati de l'escola Salvador Ninot de Sarral, tindran lloc les IX jornades cinematogràfiques organitzades per l'Arxiu Comarcal.
L'acte, s'ha organitzat juntament amb l'Ajuntament de Sarral i amb la col·laboració de Diversalia.
En aquesta ocasió, les jornades Imatges que fan Història es fan en format "cinema a la fresca" i s'emmarquen dins els actes de la Festa Major de Sarral.
Albert Esteller, de Diversalia, és qui s'ha encarregat de digitalitzar els originals de les pel·lícules i fer el muntatge audiovisual.
Concretament, es projectaran imatges cedides per les famílies Aluja-Poblet, Freixas-Miquel, Gaona-Rosanes, Moliner-Mariano, Sans-Vinadé i Tarragó Miquel.
Els autors de les pel·lícules originals foren Josep Aluja, Joan Freixas, Pablo Gaona, Joan Moliner, Josep Sans i Joan Tarragó, respectivament.
En el vídeo, format per imatges que abracen el període 1969-1980, es veuran diades de Rams, processons de comunió i Festa de Corpus, la visita de Méler i Kubala, la rehabilitació del cimbori de l'església, diverses Festes Majors i també actes de les festes de Nadal com del dia de Reis o del Caga Tió, entre d'altres.
Arxiu Comarcal de la Conca de Barberà, Ajuntament de Sarral, Diversalia
Pati de l'escola Salvador Ninot de Sarral
Inauguració el divendres dia 14 d'agost a les 7 de la tarda
El Marcel Panadès Ametller (Santa Coloma de Queralt, 1946-2020) ha estat un dels homes més polifacètics de Santa Coloma de Queralt dels últims anys.
Home de teatre, geganter, folklorista, escenògraf, decorador, dibuixant, pintor, dinamitzador cultural...
Aquesta mostra recull la seva col·laboració a la revista La Segarra.
Hi trobareu tant la visió crítica de la realitat política i social del moment que el caracteritzava, com la voluntat de divulgar el nostre passat històric i la defensa de les tradicions ancestrals.
Arxiu Comarcal de la Conca de Barberà, revista La Segarra i Campus Exten de la Universitat Rovira i Virgili a Santa Coloma de Queralt
Castell de Santa Coloma de Queralt
Acte d'homenatge en què es portarà a terme la signatura del conveni de donació del fons Pere Plaja a l'Ajuntament de la Bisbal d'Empordà, amb una mostra de la documentació i una petita exposició.
Taula rodona on es parlarà sobre la figura d'en Pere.
Ramon Monràs, exjugador i exalumne de Pere Plaja
Carles Francesch Boschdemont, exjugador i exentrenador del Palafrugell i de l'Atc.
Narcís Ponsatí, expresident de la Penya Barcelonista de la Bisbal d'Empordà
Albert Vancells, exalcalde de la Bisbal d'Empordà
Lloc: sala d'actes de l'Arxiu Comarcal del Baix Empordà
Arxiu Comarcal del Baix Empordà
Conservació domèstica de fotografies
El propòsit d'aquest curs és valorar les fotografies que les famílies conserven, conèixer com i de què estan fetes, així com avisar dels riscos que comporta una mala conservació.
Anàlisi de l'estat de conservació
L'ús com a criteri de necessitats d'intervenció
Les inscripcions s'han de fer abans de l'11 de maig a l'Arxiu Comarcal del Baix Empordà.
Acte de cessió en comodat de tres fons que tenen com a nexe el patrimoni i la música.
Amb les intervencions de Joan Gay i Puigbert, musicòleg i professor de l'Institut de la Bisbal, i Jordi Frigola i Arpa, historiador, i la interpretació de Maite Mer, soprano, acompanyada per Pau Zabala al piano.
Diumenge 21 d'octubre a les 12 h
Arxiu Comarcal del Baix Empordà i Ajuntament de la Bisbal
Com treure profit d'un arxiu patrimonial
Inscripció fins al 9 de novembre a l'Arxiu Comarcal del Baix Empordà.
Com podem seguir els fils de la història?, les dues sessions d'aquest curs tenen com a principal propòsit proporcionar les eines bàsiques per extreure el màxim potencial dels arxius patrimonials, un dels tipus de fons més presents no només en arxius històrics de diversa entitat (municipals, comarcals, provincials...) sinó també en institucions i particulars de l'àmbit privat.
Per fer-ho, establirem un diàleg entre la investigació històrica i la pràctica arxivística amb un doble objectiu: per un costat, analitzar i classificar les principals tipologies que constitueixen un fons patrimonial, donant les claus interpretatives essencials per poder-les entendre i identificar (històriques, diplomàtiques i paleogràfiques); i, per l'altre costat, explicar les possibilitats dels arxius històrics a l'hora de poder compensar les pèrdues que ha experimentat un fons patrimonial al llarg dels segles, o bé per complementar-lo o enriquir-lo amb noves dades.
Les explicacions del curs es basaran en exemples propers geogràficament (Baix Empordà) tot i que extrapolables a altres realitats similars del Principat, per la qual cosa podrem observar de primera mà els testimonis documentals de famílies anònimes que han contribuït a conformar la nostra història durant els segles medievals, moderns i contemporanis.
En definitiva, aquest és un curs per a tots aquells amants de la història que volen endinsar-se en totes les possibilitats d'un arxiu patrimonial i estirar-ne tots els seus fils.
Arxiu Comarcal del Baix Empordà
Aquesta exposició itinerant, realitzada per l'Arxiu Comarcal de la Selva, comprèn una part significativa de les 1.745 plaques de vidre de la col·lecció de fotografies estereoscòpiques del Fons Vilallonga, un tipus d'imatges que es poden veure en tres dimensions (3D).
A l'acte d'inauguració es presentarà la mostra, seguidament el fotògraf bisbalenc Quim Tor, parlarà de les plaques estereoscòpiques i deixarà manipular objectes de la seva col·lecció que tenen a veure amb la producció d'aquest tipus d'imatges.
L'exposició es podrà visitar fins al dia 29 de maig al castell de la Bisbal.
El document pertany al fons documental de l'Ajuntament de la Torre de l'Espanyol i es redactà l'any 1701.
En ell s'hi resumeix el procés que seguí la Universitat de la Torre l'any 1330 per tal de construir una església propia, la qual va permetre que els habitants del municipi s'estalviessin el dificultós desplaçament a la d'Ascó, especialment en èpoques de fortes crescudes del riu Ebre.
Títol: Resum del procés que seguí l'Universitat de la Torre de l'Espanyol per aconseguir una església propia l'any 1330
Proclama on, en dates properes a les eleccions generals del 12 d'abril de 1931, els habitants de la Serra d'Almos, població agregada al municipi de Tivissa, fan una crida als electors perquè votin en els propers comicis amb un doble objectiu: aconseguir la república i l'autonomia respecte del municipi de Tivissa.
La Serra d'Almos aconseguiria la seva autonomia uns quants anys més tard, concretament al setembre del 1936, tot i que per poc temps, ja que el Governador Civil n'extingí la seva categoria durant el 1939.
Títol: Proclama als habitants de la Serra d'Almos perquè participin a les elecions del 12 d'abril de 1931
L'Exiliada és, sense cap mena de dubte, una de les obres cabdals d'Artur Bladé i Desumvila, que representa un testimoni colpidor sobre una de les pitjors tragèdies viscudes a la Catalunya del S.XX: el final de la Guerra Civil i l'exili català a França.
Fou edita l'any 1976, amb el subtítol de Dietari de l'Exili, 1939-1940, i així hem d'entendre-la, doncs és una narració que, a partir de les vivències personals de l'autor, ens permet aprofundir en les vicissituds viscudes per personatges claus del món de la cultura català del S.XX, com ara Antoni Rovira i Virgili, Francesc Pujols, o Pompeu Fabra, als quals, a arran de les converses mantingudes a l'exili, Bladé i Desumvila acabarà dedicant 3 biografies.
Títol: Mecanoscrit de l'obra l'Exiliada d'Artur Bladé i Desumvila
Postal d'inicis del SXX del mercat de Móra d'Ebre, ubicat a l'actual Plaça de Baix de la població.
Forma part de la col·lecció de fotografies de l'ACRE.
A través de la imatge podem constatar la important activitat comercial de Móra d'Ebre a l'època en qüestió, ja que actuava com a centre d'atracció de visitants, especialment els dies de mercat, dels diversos pobles de la Ribera d'Ebre i comarques veines.
L'activitat comercial, ressenyada en l'anterior paràgraf, es veia reforçada per l'important tràfic fluvial que es desenvolupava durant el període al voltant del riu Ebre, que era l'autèntic centre neuràlgic del tràfic comercial amb els territoris veins.
Títol: Vista general del Mercat de Móra d'Ebre
Vista de l'actual Plaça de Baix un dia de mercat
El document pertany a la col·lecció de programes de Festa Major de l'ACRE.
A la contraportada podem veure una imatge de la construcció del nou pont sobre l'Ebre que uneix Móra d'Ebre i Móra la Nova, el qual substitueix el que fou destruït durant la Guerra Civil.
Títol: Programa de Festa Major de Móra d'Ebre de 1942
Programa de la Festa Major de Móra d'Ebre de 1942
Seu de l'Arxiu Comarcal de la Ribera d'Ebre
L'1 d'octubre de 2004 es va signar el conveni de creació de l'Arxiu Comarcal de la Ribera d'Ebre (ACRE), equipament arxivístic que possibilita l'aplicació dels principis de provinença i territorialitat en el tractament i l'accés als documents de la Ribera d'Ebre.
L'Arxiu és un edifici de nova planta que va ser construït en un solar titularitat de l'Ajuntament de Móra d'Ebre de més de 1000m2.
Exteriorment es planteja com un únic volum en cantonada que se segrega en dues volumetries a les quals s'accedeix per un pati interior que creen els murs pantalla i el mateix edifici.
L'Arxiu es va inaugurar el 24 d'abril de 2007.
Està adscrit al Departament de Cultura i forma part de la Xarxa d'Arxius Comarcals.
La seva gestió correspon, conjuntament, a l'Ajuntament de Móra d'Ebre i el Consell Comarcal de la Ribera d'Ebre.
La missió principal del centre és conservar i gestionar els fons de les administracions públiques, institucions o particulars de la Ribera d'Ebre.
La gestió i conservació de la documentació es complementa amb la no menys important tasca de difondre aquest patrimoni documental i de posar-lo a l'abast dels ciutadans de la comarca.
L'ACRE gestiona 74 fons documentals, que sumen un volum aproximat de 1.052,2 metres lineals.
Hi destaquen els fons de l'Administració Local (Ajuntament de Móra d'Ebre, la Torre de l'Espanyol, Benissanet, Tivissa, Rasquera, Ginestar, Vinebre, Ascó i la Palma d'Ebre).
L'ACRE també gestiona importants fons documentals de titularitat privada.
La presentació d'aquesta publicació s'inclou com un acte més de la commemoració de l'Any Europeu del Patrimoni Cultural, i dona a conèixer un treball que recull la història d'una família notable del Dosrius d'època medieval i moderna que en alguns moments es va poder permetre enfrontar-se amb els feudals de Castelldosrius.
Una família potent d'allò que la historiografia coneix com "pagesos grassos", no perquè ho fossin, sinó perquè tenien capacitat econòmica i un patrimoni rústic punyent.
Aquesta monografia és fruit del treball coordinat entre l'Arxiu, el Consell Comarcal, algunes de les primeres llances de la recerca històrica al nostre territori i sobretot, un ajuntament, en aquest cas el de Dosrius i sobretot l'entusiasme d'una família, els Vallmajor.
Dijous 5 de juliol a les 18,30 hores
Arxiu Comarcal del Maresme; Ajuntament de Dosrius; Consell Comarcal del Maresme; Ajuntament de Mataró
Presentació del llibre a càrrec d'Antoni Dalmau, escriptor i professor a la Universitat Ramon Llull i Flocel Sabaté, catedràtic d'Història Medieval a la Universitat de Lleida.
Editorial Afers, el Grup de Recerca Consolidat en Estudis Medievals Espai, Poder i Cultura de la Universitat de Lleida i l'Arxiu Històric de Lleida
- Medi natural i cultura en la configuració del paisatge medieval, a càrrec del Dr.
Jesús Brufal de la Universitat de Lleida.
- La percepció de l'espai i la divisió territorial al llarg de l'Edat Mitjana, a càrrec del Dr.
- De la vegueria a la província passant pels corregiments, a càrrec del Dr.
A continuació, hi haurà un debat moderat pel Sr.
Josep Borrell i Figuera, director dels Serveis Territorials de Cultura a Lleida.
La mostra pretén apropar als ciutadans el procés de gestació i construcció d'una de les infraestructures més representatives de la Ribera d'Ebre
Hora L'exposició s'inaugurarà el divendres 6 de setembre a les 19,30 hores.
Si desitgeu portar a terme visites en grup contacteu amb l'Arxiu Comarcal de la Ribera d'Ebre
Enguany, concretament el 7 de setembre, fa 70 anys que es va inaugurar la infraestructura més emblemàtica de les viles de Móra d'Ebre i Móra la Nova: el pont d'arcades, el qual substitueix l'antic pont de ferro construït per l'empresa La Maquinista Terrestre i Marítima i dinamitat per l'exèrcit republicà el 4 d'abril de 1938.
Per commemorar l'efemèride de la construcció d'aquesta infraestructura tan representativa de la comarca, la qual ha acabat esdevenint un autèntic símbol local, l'Arxiu Comarcal de la Ribera d'Ebre (ACRE) ha elaborat una exposició que pretén posar llum al procés de gestació i construcció del pont d'arcades.
Tanmateix, la mostra no vol únicament explicar l'origen del pont, sinó que també vol descriure la construcció de la infraestructura que el va precedir, el famós pont de ferro promogut per Joan Caballé Goieneche, a més del procés constructiu del pont d'arcades, el seguiment mediàtic de la inauguració a través de la premsa de l'època, la instal·lació del projecte elèctric un cop ja finalitzada l'obra i, finalment, l'impacte de la infraestructura en l'imaginari col·lectiu dels morencs.
El gruix de l'exposició s'ha elaborat a partir de la documentació custodiada a l'Arxiu Comarcal de la Ribera d'Ebre, la qual ha estat complementada amb aportacions documentals d'altres centres d'arxiu i biblioteques, com ara l'Arxiu Històric de Barcelona, la Biblioteca Pública de Tarragona o l'hemeroteca de La Vanguardia.
Amb tot, cal posar èmfasi que el nucli central de la mostra està constituït per una reportatge fotogràfic elaborat per José Lloberas Roca, enginyer de l'empresa Cubiertos y Tejados, la qual va ser l'adjudicatària de l'obra desenvolupada entre el 12 d'agost de 1940 i pràcticament el 7 de setembre de 1943, quan va portar-se a terme la inauguració oficial.
Arxiu Comarcal de la Ribera d'Ebre/Ajuntament de Móra d'Ebre/Consell Comarcal de la Ribera d'Ebre
Arxiu Comarcal de la Ribera d'Ebre
El cicle de conferències "Els inicis del republicanisme a la Ribera d'Ebre (1873-1931)" pretén apropar-nos a un període determinant per a l'actual comarca riberenca.
Es tracta de l'etapa que comprèn el període entre la proclamació de la I República i la II República, de la qual el proper any 2016 es commemorarà el 85è aniversari
Per tant, és un moment excel·lent per provar de comprendre l'ambient polític i social dels anys que van precedir la gran eclosió republicana de l'any 1931 i, per mirar d'assolir-ho, l'Arxiu Comarcal de la Ribera d'Ebre (ACRE) i el Centre d'Estudis de la Ribera d'Ebre (CERE) hem organitzat el present cicle de conferències, el qual pretén, a partir d'una conferència marc que contextualitzarà el període i el sorgiment i expansió de la ideologia republicana a la Ribera d'Ebre –amb totes les seves variants i divergències– apropar-nos a les biografies d'alguns dels grans polítics de la família republicana que van confluir a les Terres de l'Ebre, i per extensió a la Ribera d'Ebre, durant aquests anys, com són Marcel·lí Domingo, Joan Caballé i Goieneche i Martí Rouret i Callol.
Possiblement en cap altra període històric l'actual comarca de la Ribera d'Ebre va aglutinar personatges tan influents –molts d'ells poc coneguts i reconeguts– i amb un pes polític tan destacat en l'àmbit català, fins i tot més enllà.
Esperem, doncs, que el cicle contribueixi a una millor comprensió del període i permeti aprofundir en les biografies d'aquests personatges –tots ells republicans– però amb projectes polítics ben diversos, que a la pràctica no van aconseguir confluir pràcticament mai d'una forma conjunta i unitària.
Les conferències programades en el marc del cicle són les següents:
Inauguració del cicle a càrrec de les autoritats i conferència inaugural de Josep Sànchez Cervelló "Els inicis del Republicanisme a la Ribera d'Ebre (1873-1931)".
Conferència a càrrec de Josep Sancho Sancho "La influència de Marcel·lí Domingo a la Ribera d'Ebre (1913-1931)".
Conferència a càrrec de Salomó Marqués "Martí Rouret i Callol.
Mestre i republicà, de l'Empordà a la Ribera d'Ebre".
Conferència a càrrec de David Tormo i Benavent "Joan Caballé, el perfecte cacic republicà".
Totes les conferències s'iniciaran a les 19.30 hores i es desenvoluparan a l'Arxiu Comarcal de la Ribera d'Ebre (C. Antoni Gaudí, 23 de Móra d'Ebre)
Arxiu Comarcal de la Ribera d'Ebre i Centre d'Estudis de la Ribera d'Ebre, amb el suport del Consell Comarcal de la Ribera d'Ebre, l'Ajuntament de Móra d'Ebre i l'Ajuntament de Flix
L'Arxiu Comarcal organitza aquesta jornada adreçada als secretaris de les administracions locals de les comarques de la Ribera d'Ebre, Terra Alta i Priorat
La publicació de la Llei 19/2014, del 29 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern, i de la seva predecessora a nivell estatal, la Llei 19/2013, de 9 de desembre, han suposat un gran impacte a les administracions públiques catalanes.
Amb la seva promulgació, el paper de l'administració local es transforma, assumint noves funcions, l'execució de les quals representarà un destacat canvi en els procediments de treball, en la gestió de la documentació i, especialment, en la seva relació amb la ciutadania.
En aquesta jornada pretenem fer una aproximació, des de múltiples disciplines i visions, a l'impacte i els reptes que implica la entrada en vigor de la Llei de Transparència, els objectius de la qual només es podran aconseguir des de la cooperació professional, i a través de la suma de coneixements de tots els agents implicats en la seva implantació.
El programa de la jornada és el següent:
—Recepció dels participants a les 9,15 hores
—Inauguració de la jornada, a les 9,30 hores, a càrrec de:
Gemma Carim Gironés, presidenta del Consell Comarcal de la Riberad'Ebre (CCRE)
Ferran Bladé Pujol, director dels serveis territorials del Departament de Cultura a les Terres de l'Ebre
Ponència 'Transparència i accés a la informació pública a l'Administració local', a càrrec de Roger Cots Valverde, secretari de l'Ajuntament de Gavà i representant del Col·legi de Secretaris i Interventors ala Comissió Nacional d'Accés Avaluació i Tria (CNAATD)
Ponència 'La Comissió Nacional d'Accés, Avaluació i Tria Documental (CNAATD) en el marc català de transparència.
Funcions i resultats', a càrrec de Lluís Cermeno i Martorell, Secretari de la Comissió Nacional d'Accés, Avaluació i Tria Documental (CNAATD)
Ponència 'Línies de treball i suport del Servei d'Assistència Municipal (SAM) a l'administració local en matèria de transparència', a càrrec de Maria Dolors Roo, tècnica de Secretaria Intervenció municipal del SAM de la Diputació de Tarragona
Ponència 'La gestió documental com a fonament de la transparència.
Què podem aportar els arxivers-gestors de documents?'
Ponència 'El Pla de Suport a l'administració local del Departament de Cultura en matèria d'arxius i gestió documental', a càrrec d'Enric Cobo i Barri, cap de coordinació general d'arxius del Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya
—Debat obert amb els assistents.
Es prega confirmació d'assistència abans de l'1 de juny de 2016, al telèfon 977414372 o al correu electrònic [EMAIL]
Arxiu Comarcal de la Ribera d'Ebre, amb el suport de l'Ajuntament de Móra d'Ebre, el Consell Comarcal de la Ribera d'Ebre i la Diputació de Tarragona
Arxiu Comarcal de la Ribera d'Ebre