El 1981, a Sant Sadurní d'Anoia, es va estrenar un element festiu de foc.
Eren anys de recuperació de les festes populars de carrer, i es va voler fer una bèstia de foc que pogués ser representativa del municipi, i alhora es convertís en un element de referència en el marc de les Fires i Festes, les dates festives més importants de Sant Sadurní, que se celebren al voltant del dia 8 de setembre.
La Fil·loxera va ser la bèstia escollida, el mateix insecte que cent anys enrere havia arrasat les vinyes de Catalunya.
La plaga va tenir una incidència especial a Sant Sadurní.
Per una banda, perquè en aquell moment tot el poble vivia de la vinya i va quedar totalment afectat.
I de l'altra, perquè la crisi de la fil·loxera va coincidir amb l'inici de la indústria del cava, i això va afavorir la implantació d'aquest sector.
La Fil·loxera es va estrenar, el 6 de setembre de 1981, amb una breu aparició a les matinades i, hores després, a la cercavila.
En aquelles mateixes Fires, per tal d'explicar la importància històrica d'aquell insecte, es va presentar l'exposició Sant Sadurní al temps de la fil·loxera.
La bona acollida que va tenir la Fil·loxera va fer pensar en la possibilitat d'organitzar un espectacle que servís per explicar un episodi transcendental de la història local.
I així per les Fires de 1982 ja es va celebrar la primera edició de l'anomenat Espectacle de la Fil·loxera, que tenia com a protagonistes la fil·loxera, els pagesos sadurninencs i els ceps.
En aquell primer espectacle, la figura de la fil·loxera es va representar amb l'element de foc estrenat l'any anterior, un grup de persones amb espardenyes, barrets i sulfatadores van fer de pagès, i pels ceps es van fer uns capgrossos que portaven pirotècnia.
L'espectacle era una representació de teatre de carrer amb música, balls i foc, que explicava la història de la plaga de la fil·loxera: la vida tranquil·la del poble abans de la plaga, l'atac de la fil·loxera, la reacció de la gent i, finalment, la celebració per haver eradicat la plaga.
Aquesta estructura s'ha adaptat posteriorment amb la incorporació de nous elements i el creixement de la festa, però encara és la base de la Festa de la Fil·loxera.
La festa se celebra els dies 7 i 8 de setembre, durant les Fires i Festes de Sant Sadurní, amb una estructura ben definida.
És l'acte que, el 7 de setembre al vespre, dóna inici a la festa.
Després del castell de foc de Fires comença una doble cercavila amb les fil·loxeretes.
Els dos grups conflueixen a l'Era d'en Guineu, on els espera la fil·loxera gran, i es fa una gran petada final que anuncia que la fil·loxera ha tornat a Sant Sadurní.
Festa de la Fil·loxera Infantil.
Té lloc el 8 de setembre al matí.
A partir de les 11h es fa una plantada dels elements infantils a la plaça de l'Església, i a les 12h comença la cercavila pels carrers de la població, amb balls i pirotècnia.
La cercavila, acompanyada amb la versió infantil de l'Orquestrina de la Fil·loxera i dels timbalers, finalitza a la plaça de l'Ajuntament, amb el fi de festa.
El nucli central de la festa es fa a la tarda-nit del 8 de setembre i consta de tres moments: la plantada, la baixada i la representació.
A la tarda, tots els elements de la festa queden exposats al Raval.
A partir de les 21h es fa un pa amb tomàquet que serveix com a moment de concentració dels participants.
I a les 22h, tots els elements es dirigeixen cap a la plaça de l'Església.
Durant la baixada, els timbalers i l'Orquestrina interpreten les músiques de la festa, els elements ballen i els que són de foc fan ús de la pirotècnia.
A la plaça de l'Església, on els espera una multitud, fan la representació de la Festa de la Fil·loxera, sempre en el mateix ordre:
Serveix de presentació de la festa i per donar les instruccions de seguretat al públic.
Un ball de capgrossos que representa la vida tranquil·la dels pagesos de Sant Sadurní, abans de l'arribada de la plaga de la fil·loxera.
- Primer atac de la fil·loxera: Primer la fil·loxera i després les 30 fil·loxeretes, per separat, entren al mig de la plaça llençant foc acompanyats del so dels timbals per mostrar l'arribada de la plaga.
Surten a la plaça els ceps atacats per la plaga.
Porten foc de color vermell, impropi de la planta, per indicar que han estat infectats.
Fan un ball una mica més ràpid que l'anterior, per mostrar la seva preocupació per la plaga: els pagesos discuteixen com resoldre la situació dramàtica que viuen.
- Ball dels Set Savis de Grècia.
Entren en escena el grup de gegantons, que representen el grans propietaris de l'època, coneguts popularment com els Set Savis de Grècia, disposats a dirigir la lluita contra la plaga.
El ball de gegantons recrea les reunions que els terratinents feien els diumenges, en una masia del centre de la vila, a cal Guineu.
Amb una explosió de foc, la fil·loxera i les fil·loxeretes reaccionen amb tota la seva ferocitat contra els que lluiten contra la plaga.
- Ball de la solució dels Set Savis.
Els gegantons tornen a la plaça per explicar al poble que han trobat el remei contra la plaga: replantar les vinyes amb ceps immunes, on es podran empeltar les varietats locals de raïm.
És un ball dels gegantons més animat i alegre.
Gràcies a la solució proposada pels Set Savis s'ha vençut a la plaga.
Ara el foc és verd, un indici de la recuperació de la vida.
Tots els participants de la festa i el públic participen en la celebració final, un ball multitudinari que vol ser l'expressió de l'alegria d'un poble que ha vençut la plaga.
Aquest ball va sorgir de manera espontània entre la gent quan sonava la música que acompanyava el ruixat de cava sobre els participants.
Els sadurninencs l'han complementat amb dos elements més que ja són un signe identificatiu de la festa, el vol dels mocadors grocs i una coreografia característica.
El groc és el color identificatiu de la festa, es va triar el groc per ser el color de l'insecte.
El groc predomina en les samarretes, les gorres, els domassos i tots els elements del marxandatge relacionat amb la festa.
És l'element central de la festa.
La primera la van construir el 1981 els integrants del Taller i estava feta amb pasta de paper sobre una estructura de ferro.
L'any 1987 es va encarregar una nova fil·loxera a l'artista Amadeu Farré, que va fer una figura de dimensions similars, amb fibra de vidre i una estructura més reforçada.
Els altres elements que participen a la festa són: els ceps, 14 capgrossos de fibra de vidre; els pagesos, 12 capgrossos de pasta de paper; els Set Savis de Grècia, set gegantons que representen set personatges històrics que van dirigir la lluita contra la fil·loxera; 30 fil·loxeretes, de fibra de vidre.
Els elements de foc són la fil·loxera, les fil·loxeretes i els ceps.
La Festa de la Fil·loxera Infantil disposa dels seus propis elements: fil·loxereta, fil·loxeretes, ceps; Set Savis (en fase de construcció, de moment n'hi ha dos).
I un element propi, per als més petits, sense foc: les larves.
Cada un dels elements de la festa té la seva pròpia música i actua seguint la seva pròpia coreografia.
En els primers anys la música va ser interpretada per diferents bandes de música de fora de Sant Sadurní, però des del 2001 es disposa d'un grup propi, l'Orquestrina de la Fil·loxera, i d'una colla de timbalers.
Les dues formacions tenen una versió que acompanya la festa infantil, formada per joves intèrprets.
Pel que fa a les músiques, l'Orquestrina de la Fil·loxera interpreta el Ball de pagesos, el Ball de ceps, el Ball dels Savis de Grècia i el Ball del triomf final, mentre que l'actuació de la fil·loxera i la fil·loxereta es fa amb l'acompanyament dels timbalers.
Les músiques de la fil·loxera infantil són les mateixes, i el ball de les larves va a càrrec de l'Orquestrina.
* Romeu i Alemany, A. Fil·loxera.
La història, la festa, la gent.
Associació Festa de la Fil·loxera.
Associació Festa de la Fil·loxera, 2007.
* Programes oficials de la Festa de la Fil·loxera (2011-2016).