L'impost sobre successions i donacions és un tribut estatal directe de caràcter personal que grava l'increment de patrimoni de les persones físiques derivat de la recepció d'una herència, de l'acceptació d'una donació o de la percepció d'una quantitat provinent d'una assegurança de vida.
El sistema tributari vigent, que es fonamenta en els principis constitucionals d'igualtat i de progressivitat i que no pot tenir abast confiscatori, imposa que tothom contribueixi al sosteniment de les despeses públiques en funció de la seva capacitat econòmica.
L'impost sobre successions i donacions, juntament amb l'impost sobre la renda de les persones físiques –del qual és complementari, tal com ho determina la Llei de l'Estat 29/1987, del 18 de desembre, de l'impost sobre successions i donacions–, constitueix un element important per a garantir la progressivitat d'aquest sistema, alhora que contribueix a la redistribució de la riquesa, per tal com detreu en cada adquisició gratuïta una quantitat en favor del tresor públic.
Això no obstant, l'aprovació de determinades reduccions i, sobretot, la tendència en determinades comunitats autònomes de l'Estat a reduir al màxim les quotes tributàries resultants, fins a la pràctica supressió de l'impost per a molts contribuents, tant en la modalitat de successions com en la de donacions, han provocat una certa tendència a percebre aquest tribut com un impost que grava en excés les herències baixes i mitjanes i n'han fet qüestionar i debatre la utilitat i la pervivència.
Coneixedor d'aquesta situació, el legislador ha impulsat la reforma de l'impost, amb la voluntat de mantenir la seva posició dins el sistema tributari, però, alhora, corregint les inequitats subjacents.
Així, mitjançant la Llei 26/2009, del 23 de desembre, de mesures fiscals, financeres i administratives, el Parlament va aprovar nous imports sensiblement més alts per a les reduccions personals, i va establir una nova reducció per a la gent gran i una reducció addicional aplicable a l'excés de base imposable.
Aquest conjunt de modificacions van comportar l'exclusió de tributació per a un nombre elevat de contribuents.
Així mateix, el Parlament va aprovar una nova tarifa més simple, amb menys trams, i va mantenir els coeficients multiplicadors més baixos per a cada grup de parentiu.
La mateixa Llei 26/2009, però, disposa que la reforma de l'impost no s'ha de limitar a l'aprovació d'unes normes reguladores dels aspectes quantitatius més rellevants, i en aquest sentit ordena al Govern que presenti un nou projecte de llei que abordi una regulació completa de l'impost.
La present llei, doncs, dóna compliment a aquest mandat, dins el marc de les competències normatives que té avui reconegudes la Generalitat per mitjà de la Llei 22/2009, del 18 de desembre, per la qual es regula el sistema de finançament de les comunitats autònomes de règim comú i ciutats amb estatut d'autonomia i es modifiquen determinades normes tributàries.
Al mateix temps, la llei present aplega en un sol text i sistematitza, si escau amb una redacció més comprensible, la normativa pròpia vigent, que es trobava dispersa en diverses lleis d'acompanyament dels pressupostos, amb què es contribueix a una major seguretat jurídica, amb l'objectiu que la regulació sigui tan completa com sigui possible, i incorpora i millora, si escau, les normes estatals vigents a Catalunya.
Els objectius d'aquesta Llei, doncs, són tres:
- Reforçar la seguretat jurídica, amb una nova sistematització i redacció i amb la incorporació al text de normes que precisen o aclareixen conceptes.
- Reunir en un sol text totes les normes vigents en diferents textos legals i, alhora, introduir-ne d'altres, relatives a àmbits fins ara no regulats per normativa pròpia de Catalunya, amb la clara voluntat d'escometre una regulació completa i integral de l'impost, dins els marges de capacitat normativa que permet el vigent sistema de cessió de tributs.
- Simplificar i millorar la gestió de l'impost.
La Llei conté un total de setanta-cinc articles, agrupats en sis títols, quatre disposicions addicionals, dues disposicions transitòries, una disposició derogatòria i dues disposicions finals.
El títol I conté les disposicions referides a les adquisicions per causa de mort, i regula, concretament, les reduccions aplicables a la base imposable del tribut.
En aquest primer bloc es recullen les reduccions ja existents, amb increment dels imports de la reducció per discapacitat i per assegurances de vida, i, a més, s'eleva fins al 97 % el percentatge de reducció en el cas d'adquisició de participacions en societats laborals.
D'altra part, es crea com a pròpia la reducció per l'adquisició de béns i drets afectes a una activitat econòmica o de participacions en entitats per part de persones que, si bé no tenen relació de parentiu amb el causant, sí que tenen determinats vincles laborals o professionals amb l'entitat i una antiguitat que les fa mereixedores del gaudi del benefici fiscal, sempre que mantinguin els béns i l'activitat empresarial o professional durant un termini mínim de cinc anys.
És en aquest sentit que l'ampliació de l'abast de la reducció dita «de l'empresa familiar» persegueix també la finalitat primera i última del benefici fiscal, que no és altra que la pervivència del teixit empresarial productiu del país en el seu trànsit intergeneracional.
Hi ha, doncs, una voluntat palesa d'incentivar aquesta font de riquesa i ocupació.
Amb relació a les reduccions per a l'empresa familiar, cal destacar que la Llei, a la llum de l'experiència de la gestió tributària en l'aplicació d'aquestes reduccions incorpora certs preceptes provinents d'altres normes tributàries, amb l'objectiu d'augmentar la precisió i la seguretat jurídica de la normativa reguladora d'aquest tribut.
Es tracta de puntualitzacions totalment ajustades a la finalitat pròpia d'aquestes reduccions, que no és altra que la d'afavorir la transmissió del teixit empresarial d'una generació a l'altra, tot minorant sensiblement el cost fiscal que la grava.
Així, l'article 7 de la Llei, sens perjudici d'un futur desplegament reglamentari més exhaustiu, incorpora el concepte d'activitat empresarial o professional que regeix en la Llei de l'impost sobre la renda de les persones físiques.
Amb aquests mateixos abast i origen, l'article 8 introdueix una primera noció de béns afectes.
I, en l'àmbit de la reducció per l'adquisició de participacions, l'article 12, relatiu al concepte d'entitat que gestiona un patrimoni mobiliari o immobiliari, acull el concepte provinent de la normativa de l'impost sobre societats.
En aquest mateix àmbit, i pel que fa als beneficis fiscals que s'atorguen a l'empresa familiar, cal remarcar que la Llei, igual com feien les regulacions anteriors, exclou de les reduccions les estructures que, més o menys organitzades sota l'aparença d'empresa, acullen en realitat mers patrimonis personals.
El títol II regula les reduccions de la base imposable aplicables a les adquisicions lucratives.
Aquesta és una de les principals novetats de la Llei, que incorpora i millora la normativa estatal, i l'amplia amb noves normes i regles, amb l'objectiu de garantir una major seguretat jurídica en l'aplicació d'aquesta normativa.
La Llei també crea tres noves reduccions: en primer lloc, la reducció per la donació de diners a descendents per a constituir o adquirir una empresa individual o un negoci professional o per a adquirir participacions en entitats; en segon lloc, la reducció per la donació a terceres persones sense vincle de parentiu amb el donant de béns i drets afectes a una activitat econòmica o de participacions en entitats, i finalment la reducció per aportacions a patrimonis protegits.
El títol III, dedicat al deute tributari, regula la tarifa i la quota tributària de les dues modalitats de l'impost.
Manté la tarifa per a les donacions entre les persones dels grups I i II i l'estructura i els imports de la tarifa general per a la resta de fets imposables, i també manté la supressió dels coeficients per patrimoni preexistent que havia aprovat la Llei 26/2009.
El títol IV s'ocupa, amb relació a les disposicions comunes aplicables a les adquisicions per causa de mort i a les adquisicions lucratives entre vius, del tractament fiscal de les parelles estables, de les relacions paternofilials de fet i dels acords de valoració prèvia vinculants.
Finalment, els títols V i VI, que incorporen normes relatives a obligacions formals i a l'aplicació del tribut, clouen aquesta regulació bàsica i completa de l'impost sobre successions i donacions.
- article 4 (reducció per a persones grans)
- secció cinquena (reducció per adquisició de participacions per persones amb vincles laborals)
- secció vuitena (reducció per béns utilitzats en l'explotació agrària del causahavent)
- secció desena (reducció per béns del patrimoni natural)
- secció dotzena (reducció addicional).
a) Grup I (adquisicions per descendents menors de vint-i-un anys): 275.000 euros, més 33.000 euros per cada any de menys de vint-i-un que tingui el causahavent, fins a un límit de 539.000 euros.
c) Grup III (adquisicions per col·laterals de segon i tercer grau i per ascendents i descendents per afinitat): 50.000 euros.
Els imports que estableix l'apartat 1 es redueixen a la meitat en el cas que el contribuent opti, en els termes de l'article 31, per aplicar qualsevol de les reduccions i exempcions següents:
a) Les reduccions que estableixen les seccions tercera a desena, llevat de la reducció per habitatge habitual, que estableix la secció sisena, reducció que és aplicable en tots els casos.
Juntament amb les reduccions que puguin correspondre en funció del grau de parentiu entre l'adquirent i el causant, en les adquisicions per causa de mort per persones amb disminució física, psíquica o sensorial, amb un grau de minusvalidesa igual o superior al 33 %, s'aplica una reducció de 275.000 euros.
Si el grau de minusvalidesa és igual o superior al 65 %, la reducció és de 650.000 euros.
A aquests efectes, els graus de minusvalidesa són els que siguin establerts d'acord amb el barem a què es refereix l'article 148 del text refós de la Llei general de la Seguretat Social, aprovat pel Reial decret legislatiu 1/1994, del 20 de juny.
En les adquisicions per causa de mort per persones de setanta-cinc anys o més s'aplica una reducció de 275.000 euros.
Aquesta reducció és incompatible amb la reducció per discapacitat que estableix l'article 3.
En les adquisicions per causa de mort, s'aplica una reducció del 100 %, amb un límit de 25.000 euros, de les quantitats percebudes pels beneficiaris de contractes d'assegurances de vida, si llur parentiu amb el contractant mort és el de cònjuge, de descendent o d'ascendent.
En el cas d'assegurances col·lectives o contractades per les empreses a favor de llurs treballadors, s'ha de tenir en compte el grau de parentiu entre l'assegurat i el beneficiari.
La reducció per assegurances de vida és única per subjecte passiu, independentment del nombre de contractes d'assegurança de vida dels quals sigui beneficiari.
En el cas que tingui dret al règim de bonificacions i reduccions que estableix la disposició transitòria quarta de la Llei de l'Estat 29/1987, del 18 de desembre, de l'impost sobre successions i donacions, el subjecte passiu pot optar entre aplicar aquest règim o aplicar la reducció que estableix aquest article.
En les adquisicions per causa de mort que corresponguin al cònjuge, als descendents, als ascendents o als col·laterals fins al tercer grau del causant, tant per consanguinitat o adopció com per afinitat, es pot aplicar en la base imposable una reducció del 95 % del valor net dels elements patrimonials afectes a una activitat empresarial o professional del causant.
La reducció que estableix l'apartat 1 també s'aplica respecte als béns del causant utilitzats en el desenvolupament de l'activitat empresarial o professional exercida pel cònjuge supervivent, quan aquest sigui l'adjudicatari dels béns en la partició hereditària o el causant els hi hagi atribuït.
També poden gaudir de la reducció que estableix l'apartat 1 les persones que, sense tenir la relació de parentiu que s'hi especifica, i sens perjudici que hagin de complir la resta de requisits i condicions que determina aquesta secció, compleixin en la data de la mort del causant els requisits següents:
a) Tenir una vinculació laboral o de prestació de serveis amb l'empresa o el negoci professional del causant, amb una antiguitat mínima acreditada de deu anys.
b) Tenir encomanades tasques de responsabilitat en la gestió o direcció de l'empresa o el negoci professional del causant, amb una antiguitat mínima de cinc anys en l'exercici d'aquestes tasques.
S'entén que té encomanades aquestes tasques si acredita la categoria laboral corresponent als grups 1 i 2 de cotització del règim general de la Seguretat Social o si el causant li havia atorgat un apoderament especial per a dur a terme les actuacions habituals de gestió de l'empresa.
A l'efecte de l'aplicació de la reducció que estableix aquesta secció, té la consideració d'activitat empresarial o professional l'activitat que, per mitjà del treball personal o de la participació en el capital, o de tots dos factors conjuntament, suposa l'ordenació, per compte propi, de mitjans de producció o de recursos humans, o d'uns i altres alhora, amb la finalitat d'intervenir en la producció o la distribució de béns i de serveis.
En particular, tenen aquesta consideració les activitats extractives, de fabricació, de comerç o de prestació de serveis, incloses les d'artesania, agrícoles, forestals, ramaderes, pesqueres, de construcció o mineres, i l'exercici de professions liberals, artístiques i esportives.
A l'efecte de l'aplicació de la reducció que estableix aquesta secció, tenen la consideració d'elements patrimonials afectes a una activitat econòmica:
a) Els béns immobles en què es duu a terme l'activitat.
b) Els béns destinats a l'oferta de serveis econòmics i socioculturals per al personal al servei de l'activitat, exceptuant-ne els béns destinats a l'esbarjo o el lleure o, en general, els béns d'ús particular del titular de l'activitat econòmica.
c) Els altres elements patrimonials que siguin necessaris per a obtenir els rendiments de l'activitat; en cap cas no tenen aquesta consideració els actius representatius de la participació en fons propis d'una entitat ni els actius representatius de la cessió de capital a terceres persones.
Si els elements patrimonials a què es refereix l'apartat 1 serveixen només parcialment a l'objecte de l'activitat econòmica, s'entén que l'afectació es limita a la part d'aquests elements que realment s'utilitzi en l'activitat de què es tracti; en cap cas no són susceptibles d'afectació parcial els elements patrimonials indivisibles.
S'han de determinar per reglament, amb caràcter exhaustiu, les condicions i els requisits que han de complir els elements patrimonials per a ésser considerats afectes a l'activitat econòmica a l'efecte de la reducció que estableix aquesta secció.
El gaudi definitiu de la reducció que estableix aquesta secció resta condicionat al manteniment de l'exercici de l'activitat empresarial o professional durant els cinc anys següents a la mort del causant, llevat que l'adquirent mori dins aquest termini, i també al manteniment en el patrimoni de l'adquirent, durant el mateix termini i amb la mateixa excepció, dels mateixos béns i drets, o de béns i drets subrogats de valor equivalent, i de llur afectació a l'activitat.
En les adquisicions per causa de mort que corresponguin al cònjuge, als descendents, als ascendents o als col·laterals fins al tercer grau del causant, tant per consanguinitat o adopció com per afinitat, es pot aplicar en la base imposable una reducció del 95 % del valor de les participacions en entitats, amb cotització o sense cotització en mercats organitzats, per la part que correspongui per raó de la proporció existent entre els actius necessaris per a l'exercici de l'activitat empresarial o professional, minorats en l'import dels deutes que en deriven, i el valor del patrimoni net de cada entitat.
Aquestes mateixes regles s'apliquen en la valoració de la participació en entitats participades per determinar el valor de les participacions de l'entitat tenidora.
En el cas d'adquisició de participacions en societats laborals, la reducció que estableix l'apartat 1 és del 97 %.
b) Que la participació del causant en el capital de l'entitat en constitueixi almenys el 5 %, computat individualment, o el 20 %, computat conjuntament amb el cònjuge, els descendents, els ascendents o els col·laterals fins al tercer grau del causant, tant per consanguinitat o adopció com per afinitat.
c) Que el causant hagi exercit efectivament funcions de direcció en l'entitat i hagi percebut per aquesta tasca una remuneració que constitueixi almenys el 50 % de la totalitat dels rendiments d'activitats econòmiques i del treball personal, en els termes que estableix l'apartat 2.
Si la participació en l'entitat era conjunta amb alguna o algunes de les persones a què es refereix la lletra b de l'apartat 1, almenys una de les persones d'aquest grup de parentiu ha de complir els requisits relatius a les funcions de direcció i a les remuneracions que en deriven.
A l'efecte de l'aplicació de la reducció que estableix aquesta secció, té la consideració d'entitat que gestiona un patrimoni mobiliari o immobiliari aquella entitat en la qual, durant més de noranta dies de l'any natural immediatament anterior a la data de la mort del causant, més de la meitat de l'actiu hagi estat constituït per valors o més de la meitat de l'actiu no hagi estat afecte a activitats econòmiques.
Només a l'efecte de determinar si es donen els requisits per a considerar que una entitat gestiona un patrimoni mobiliari o immobiliari, el valor de l'actiu i el valor dels elements patrimonials no afectes a activitats econòmiques són els que es dedueixen de la comptabilitat, sempre que aquesta reflecteixi fidelment la veritable situació patrimonial de l'entitat.
Per a determinar, a l'efecte del que estableix l'apartat 2, la part de l'actiu que és constituïda per valors o elements patrimonials no afectes:
a) No es computen els valors següents:
- Els valors posseïts en compliment d'obligacions legals i reglamentàries.
- Els valors que incorporen drets de crèdit nascuts de relacions contractuals establertes com a conseqüència del desenvolupament d'activitats econòmiques.
- Els valors posseïts per societats de valors com a conseqüència de l'exercici de l'activitat constitutiva de llur objecte.
- Els valors que atorguin almenys el 5 % dels drets de vot i es posseeixin amb la finalitat de dirigir i gestionar la participació, sempre que es disposi a aquests efectes de la corresponent organització de mitjans materials i personals i l'entitat participada no tingui la consideració, d'acord amb l'apartat 1, d'entitat que gestiona un patrimoni mobiliari o immobiliari.
b) No es computen com a valors ni com a elements no afectes a activitats econòmiques els valors o els elements el preu d'adquisició dels quals no superi l'import dels beneficis no distribuïts obtinguts per l'entitat, sempre que provinguin de la realització de les seves activitats econòmiques, amb el límit de l'import dels beneficis obtinguts tant durant l'any en curs com durant els deu anys anteriors.
A aquests efectes, s'assimilen als beneficis procedents d'activitats econòmiques els dividends que procedeixin dels valors a què es refereix l'últim incís de la lletra a, si almenys el 90 % dels ingressos obtinguts per l'entitat participada procedeixen de la realització d'activitats econòmiques.
Per a determinar, a l'efecte de la reducció que estableix aquesta secció, si es desenvolupa una activitat econòmica, o si aquesta activitat té elements patrimonials afectes, cal atenir-se, respectivament, a les regles que determinen els articles 7 i 8, excepte amb relació als actius a què es refereix el darrer incís de la lletra c de l'article 8.1, els quals poden estar afectes a l'activitat econòmica.
El gaudi definitiu de la reducció que estableix aquesta secció resta condicionat al manteniment dels elements adquirits en el patrimoni de l'adquirent durant els cinc anys següents a la mort del causant, llevat que l'adquirent mori dins aquest termini.
En les adquisicions per causa de mort, els causahavents que, sense tenir la relació de parentiu que determina l'article 10, adquireixen participacions en entitats, amb cotització o sense cotització en mercats organitzats, poden gaudir de la reducció del 95 % del valor de les participacions adquirides per la part que correspongui per raó de la proporció existent entre els actius necessaris per a l'exercici de l'activitat empresarial o professional, minorats en l'import dels deutes que en deriven, i el valor del patrimoni net de cada entitat.
a) Els que estableix l'article 11.1.
b) El causahavent ha de tenir en la data de la mort del causant una vinculació laboral o de prestació de serveis amb l'entitat les participacions de la qual són objecte d'adquisició gratuïta, amb una antiguitat mínima de deu anys, i hi ha d'haver exercit funcions de direcció com a mínim els cinc anys anteriors a aquesta data.
c) La participació del causahavent en el capital de l'entitat resultant de l'adquisició per causa de mort ha d'ésser de més del 50 %; si es tracta de societats laborals, la participació ha d'ésser de més del 25 %.
Els requisits i les condicions que determinen els articles 12, 13 i 14 s'apliquen també a la reducció que estableix aquesta secció.
En les adquisicions per causa de mort que corresponguin al cònjuge, als descendents, als ascendents o als col·laterals del causant, es pot aplicar en la base imposable una reducció del 95 % del valor de l'habitatge habitual del causant, amb un límit de 500.000 euros pel valor conjunt de l'habitatge, que s'ha de prorratejar entre els subjectes passius en proporció a llur participació; en tot cas, el límit individual resultant del prorrateig entre els subjectes passius no pot ésser de menys de 180.000 euros.
A l'efecte de l'aplicació de la reducció que estableix aquesta secció, té la consideració d'habitatge habitual l'habitatge que compleix els requisits i s'ajusta a la definició que estableix la normativa reguladora de l'impost sobre la renda de les persones físiques, sens perjudici que es puguin considerar com a habitatge habitual, conjuntament amb aquest habitatge, un traster i fins a dues places d'aparcament, malgrat que no hagin estat adquirits simultàniament en unitat d'acte, si estan situats en el mateix edifici o complex urbanístic i si en la data de la mort del causant es trobaven a la seva disposició, sense haver estat cedits a terceres persones.
Els parents col·laterals del causant, per a poder gaudir de la reducció que estableix l'apartat 1, han d'ésser més grans de seixanta-cinc anys i hi han d'haver conviscut com a mínim els dos anys anteriors a la seva mort.
Si, en la data de la mort, el causant tenia la residència efectiva en un domicili del qual no era titular, té la consideració d'habitatge habitual, en els termes que estableix l'apartat 1, l'habitatge que tenia aquesta consideració fins a qualsevol dia dels deu anys anteriors a la data de la mort, limitació de deu anys que no s'aplica si el causant ha tingut el darrer domicili en un centre residencial o sociosanitari.
En el supòsit que regula el present apartat, no regeix la prohibició de cessió a terceres persones que estableix l'apartat 1.
El gaudi definitiu de la reducció que estableix aquesta secció resta condicionat al manteniment de l'habitatge, o de l'habitatge subrogat de valor equivalent que esdevingui habitatge habitual del causahavent, en el patrimoni de l'adquirent durant els cinc anys següents a la mort del causant, llevat que l'adquirent mori dins aquest termini.
El supòsit de subrogació a què es refereix l'apartat 1 s'aplica tant si l'import resultant de la transmissió de l'habitatge habitual del causant s'ha destinat a adquirir l'habitatge habitual del causahavent com si s'ha destinat a amortitzar el préstec o crèdit hipotecari concedit al causahavent per a l'adquisició del seu habitatge habitual.
La subrogació s'ha de produir en tots dos casos en el termini de sis mesos a comptar de la data de transmissió de l'habitatge habitual del causant.
En les adquisicions per causa de mort que corresponguin al cònjuge, als descendents, als ascendents o als col·laterals fins al tercer grau del causant, es pot aplicar en la base imposable una reducció del 95 % del valor de les finques rústiques de dedicació forestal, si compleixen algun dels requisits següents:
a) Disposar d'un instrument d'ordenació forestal que hagi estat aprovat pel departament competent o que sigui aprovat dins el termini voluntari de presentació de l'autoliquidació.
b) Ésser gestionades en el marc d'un conveni, acord o contracte de gestió forestal formalitzat amb l'Administració forestal.
c) Estar ubicades en terrenys que han patit incendis forestals dins els vint-i-cinc anys anteriors a la data de la mort del causant o que, de conformitat amb la normativa forestal, han estat declarats zona d'actuació urgent per raó dels incendis que han patit.
El gaudi definitiu de la reducció que estableix aquesta secció resta condicionat al manteniment de la finca rústica de dedicació forestal en el patrimoni de l'adquirent durant els deu anys següents a la data de la mort del causant, llevat que l'adquirent mori dins aquest termini.
En les adquisicions per causa de mort que corresponguin al cònjuge, als descendents, als ascendents o als col·laterals fins al tercer grau del causant, tant per consanguinitat o adopció com per afinitat, es pot aplicar en la base imposable una reducció del 95 % del valor net dels elements patrimonials utilitzats en una explotació agrària de la qual sigui titular el causahavent que resulti adjudicatari dels béns per raó de la partició hereditària o per atribució del causant.
La reducció que estableix l'apartat 1 també s'aplica en el cas que l'explotació agrària vagi a càrrec de qualsevol de les persones jurídiques a què es refereix l'article 6 de la Llei de l'Estat 19/1995, del 4 de juliol, de modernització de les explotacions agràries, si hi participa el causahavent que resulti adjudicatari dels béns esmentats.
També poden gaudir de la reducció que estableix l'apartat 1 les persones que, sense tenir la relació de parentiu que s'hi especifica, i sens perjudici que hagin de complir la resta de requisits i condicions que determina aquesta secció, en la data de la mort del causant mantinguin una relació laboral dins l'explotació agrària, amb una antiguitat mínima acreditada de deu anys, o siguin els titulars de l'activitat agrària, amb la mateixa antiguitat mínima acreditada.
a) El causahavent ha de tenir la condició d'agricultor professional, conformement a la Llei de l'Estat 19/1995.
En cas de desmembrament del domini, perquè tant el nu propietari com l'usufructuari puguin gaudir de la reducció, cal que la condició d'agricultor professional la compleixi, si més no, el nu propietari.
b) La persona jurídica a què es refereix l'article 22.2 ha de tenir per objecte exclusivament l'exercici de l'activitat agrària i, si es tracta d'una societat anònima, ha de complir, a més, el requisit de participació que determina l'article 6 de la Llei de l'Estat 19/1995.
S'han de determinar per reglament els mitjans d'acreditació de l'afecció de l'ús de terres i altres béns del causant a l'explotació agrària a l'efecte del que estableix l'apartat 1.
El gaudi definitiu de la reducció que estableix aquesta secció resta condicionat al manteniment dels béns adquirits, o de béns subrogats de valor equivalent, en el patrimoni de l'adquirent durant els cinc anys següents a la data de la mort del causant, llevat que l'adquirent mori dins aquest termini, i també a la utilització exclusiva d'aquests béns en l'explotació agrària, durant el mateix termini i amb la mateixa excepció, i queda condicionat també al fet que el causahavent mantingui durant aquest termini la seva condició d'agricultor professional.
En les adquisicions per causa de mort que corresponguin al cònjuge, als descendents, als ascendents o als col·laterals fins al tercer grau del causant, es pot aplicar en la base imposable una reducció del 95 % del valor dels béns culturals d'interès nacional i dels béns mobles catalogats que hagin estat qualificats i inscrits d'acord amb la Llei 9/1993, del 30 de setembre, del patrimoni cultural català, una reducció del 95 % del valor dels béns integrants del patrimoni històric o cultural d'altres comunitats autònomes que hagin estat qualificats i inscrits d'acord amb la normativa específica corresponent, una reducció del 95 % del valor dels béns a què es refereixen els apartats 1 i 3 de l'article 4 de la Llei de l'Estat 19/1991, del 6 de juny, de l'impost sobre el patrimoni, i una reducció del 95 % del valor de l'obra pròpia dels artistes a què es refereix l'article 4.3.b de la dita Llei de l'Estat 19/1991, si el causant és el mateix artista.
El gaudi definitiu de la reducció que estableix aquesta secció resta condicionat al manteniment dels béns adquirits en el patrimoni de l'adquirent durant els cinc anys següents a la mort del causant, llevat que dins aquest termini mori l'adquirent o els béns siguin adquirits per la Generalitat o per un ens local territorial de Catalunya.
En les adquisicions per causa de mort que corresponguin al cònjuge, als descendents, als ascendents o als col·laterals fins al tercer grau del causant, es pot aplicar en la base imposable una reducció del 95 % del valor de les finques rústiques de dedicació forestal ubicades en terrenys inclosos en un espai integrat en el Pla d'espais d'interès natural o en un espai integrat en la xarxa Natura 2000.
El gaudi definitiu de la reducció que estableix aquesta secció resta condicionat al manteniment del bé en el patrimoni de l'adquirent durant els deu anys següents a la data de la mort del causant, llevat que l'adquirent mori dins aquest termini.
Si uns mateixos béns o drets són objecte, en un període màxim de deu anys, de dues o més transmissions per causa de mort a favor del cònjuge, dels descendents o dels ascendents, en la segona i ulteriors transmissions s'ha de practicar en la base imposable, amb caràcter alternatiu, la reducció que sigui més favorable d'entre les dues reduccions següents:
a) Una reducció d'una quantia equivalent a l'import de les quotes de l'impost sobre successions i donacions satisfetes per raó de les transmissions per causa de mort precedents.
b) La reducció que resulti de l'aplicació de l'escala següent:
Una reducció del 50% del valor real dels béns i els drets si la transmissió es produeix dins l'any natural següent a la data de la transmissió anterior.
Una reducció del 30% del valor real dels béns i els drets si la transmissió es produeix un cop transcorregut un any natural i abans de transcórrer cinc anys naturals a comptar de la data de la transmissió anterior.
Una reducció del 10% del valor real dels béns i els drets si la transmissió es produeix un cop transcorreguts cinc anys naturals a comptar de la data de la transmissió anterior.
En el cas que les reduccions a què es refereix l'apartat 1.b recaiguin sobre béns i drets als quals sigui aplicable alguna de les altres reduccions que estableix aquest capítol, el percentatge de reducció només s'aplica al romanent del valor del bé o el dret que no n'és objecte.
En les adquisicions per causa de mort, els contribuents dels grups I i II que defineix l'article 2, un cop aplicades les reduccions a què tinguin dret, poden reduir d'un 50 % l'excés de base imposable, amb els imports màxims següents de reducció:
La reducció addicional que estableix aquesta secció no és aplicable a les adquisicions per causa de mort que corresponguin als contribuents dels grups III i IV que defineix l'article 2.
El percentatge de reducció i els imports màxims que estableix l'apartat 1 es redueixen a la meitat en el cas que el contribuent opti, en els termes de l'article 31, per aplicar qualsevol de les reduccions i exempcions que especifica l'article 2.2.
L'opció a què fan referència els articles 2.2 i 30.3 s'ha d'exercir en el moment de presentar l'autoliquidació de l'impost.
Si, durant el termini voluntari de presentació de l'autoliquidació, el contribuent manifesta opcions diferents, s'entén que val l'opció manifestada en darrer lloc.
El dret d'opció a què fan referència els articles 2.2 i 30.3 no es rehabilita si, de resultes de la comprovació administrativa, es constata que no es poden aplicar una o més d'una de les reduccions o exempcions que especifica l'article 2.2, i tampoc no es rehabilita si s'incompleixen les regles de manteniment a què resta condicionat el gaudi definitiu de les reduccions o exempcions esmentades.
Les reduccions que estableixen les seccions tercera a desena s'apliquen tant en cas d'adquisició de la plena propietat o de la nua propietat com en cas d'adquisició de qualsevol altre dret sobre els béns afectats.
Els percentatges de reducció que estableixen les seccions tercera a desena s'apliquen sobre l'import resultant d'haver deduït del valor dels béns o drets que són objecte de la reducció l'import de les càrregues i els gravàmens que estableix l'article 12 de la Llei de l'Estat 29/1987.
Les reduccions que estableixen les seccions tercera a desena, si els béns o drets que són objecte de la reducció han format part de la societat de guanys regulada per l'article 1344 del Codi civil o d'altres règims econòmics matrimonials anàlegs, i amb independència de les adjudicacions concretes que resultin de la liquidació del règim econòmic matrimonial, només poden afectar la meitat del valor de cada bé o dret adquirit, o la part que correspongui per raó de la participació del causant en la comunitat matrimonial.
En les adquisicions per causa de mort, el causahavent no pot fer actes de disposició ni operacions societàries que, directament o indirectament, puguin donar lloc a una minoració substancial del valor dels béns o drets adquirits o, en cas de subrogació, dels béns o drets subrogats.
En cas d'incompliment del que disposa l'apartat 1 o de les regles de manteniment fixades pels articles 9, 14, 19, 21, 24, 26 i 28, el subjecte passiu ha de pagar, dins el termini voluntari de presentació de l'autoliquidació corresponent als actes de transmissió entre vius, la part de l'impost que havia deixat d'ingressar com a conseqüència de la reducció aplicada, juntament amb els interessos de demora que s'hagin meritat.
S'entén que l'incompliment a què es refereix l'apartat 2 no es produeix si el bé ha estat objecte d'expropiació forçosa, s'ha perdut en virtut de resolució judicial o de disposició legal o s'ha perdut o ha estat destruït per causa de força major.
En les adquisicions per causa de mort entre membres d'una relació de convivència d'ajuda mútua, els adquirents queden assimilats a la resta de descendents del grup II que defineix l'article 2, a l'efecte de l'aplicació de les reduccions que estableixen les seccions primera, sisena i dotzena i a l'efecte de l'aplicació del coeficient multiplicador per a la determinació de la quota tributària.
En les adquisicions lucratives entre vius, la base liquidable s'obté de resultes d'aplicar en la base imposable les reduccions que estableix aquest capítol.
Les reduccions que estableixen les seccions enumerades tot seguit milloren les reduccions anàlogues de l'Estat:
- Secció primera (reducció per donació del negoci empresarial o professional).
- Secció segona (reducció per donació de participacions en entitats).
- Secció cinquena (reducció per donació de béns del patrimoni cultural).
Les reduccions que estableixen les seccions enumerades tot seguit són reduccions pròpies:
- Secció tercera (reducció per la donació de participacions en entitats a persones amb vincles laborals o professionals).
- Secció quarta (reducció per la donació de diners per a constituir o adquirir una empresa individual o un negoci professional o per a adquirir participacions en entitats).
- Secció setena (reducció per la donació d'un habitatge que ha de constituir el primer habitatge habitual o per la donació de diners destinats a l'adquisició d'aquest primer habitatge habitual).
- Secció vuitena (reducció per aportacions a patrimonis protegits de discapacitats).
Les reduccions que estableix aquest capítol són aplicables a les donacions per causa de mort que regula el capítol II del títol III de la Llei 10/2008, del 10 de juliol, del llibre quart del Codi civil de Catalunya, relatiu a les successions, en les quals es pacti la transmissió immediata de la propietat de la cosa donada subjecta a condició resolutòria de revocació o premoriència del donatari.
Les reduccions que estableix el capítol I del títol I de la llei present no es poden aplicar a les esmentades donacions per causa de mort, les quals s'assimilen a aquest efecte a les adquisicions lucratives entre vius.
En les donacions o qualsevol altre negoci jurídic gratuït equiparable entre vius a favor del cònjuge, dels descendents, dels ascendents o dels col·laterals fins al tercer grau del donant, tant per consanguinitat o adopció com per afinitat, es pot aplicar en la base imposable una reducció del 95 % del valor net de la totalitat dels elements afectes a una activitat empresarial o professional del donant.
També poden gaudir de la reducció que estableix l'apartat 1 les persones que, sense tenir la relació de parentiu que s'hi especifica, i sens perjudici que hagin de complir la resta de requisits i condicions que determina aquesta secció, compleixin en la data de la donació els requisits següents:
a) Tenir una vinculació laboral o de prestació de serveis amb l'empresa o el negoci professional del donant, amb una antiguitat mínima de deu anys
b) Tenir encomanades tasques de responsabilitat en la gestió o direcció de l'empresa o el negoci professional del donant, amb una antiguitat mínima de cinc anys en l'exercici d'aquestes tasques.
S'entén que té encomanades aquestes tasques si acredita la categoria laboral corresponent als grups 1 i 2 de cotització del règim general de la Seguretat Social o si el donant li ha atorgat un apoderament especial per a dur a terme les actuacions habituals de gestió de l'empresa.
a) Que l'activitat sigui exercida pel donant de manera habitual, personal i directa, en els termes que estableix l'apartat 2.
b) Que el donant hagi complert seixanta-cinc anys, o cessi anticipadament una activitat agrària, en els termes que estableix el Reglament (CE) 1257/1999 del Consell, o es trobi en situació d'incapacitat permanent absoluta o de gran invalidesa.
c) Que els rendiments derivats de l'exercici de l'activitat empresarial o professional els elements patrimonials afectes a la qual són objecte de donació constitueixin almenys el 50 % de la totalitat dels rendiments del treball personal, del capital mobiliari i immobiliari i de les activitats econòmiques als efectes de l'impost sobre la renda de les persones físiques del donant, en els termes que estableix l'apartat 3.
d) Que en la data de la donació el donant cessi l'activitat empresarial o professional i deixi de percebre'n rendiments.
- S'entén que el donant ha exercit l'activitat de manera habitual si ho ha fet amb vocació de perdurabilitat i continuïtat personal en el temps.
- S'entén que el donant ha exercit l'activitat de manera personal si l'ha desenvolupada per si mateix.
- S'entén que el donant ha exercit l'activitat de manera directa si ell mateix n'ha exercit el control sense intermediari i ha tingut al seu càrrec les funcions i les facultats de gestió i organització de l'activitat.
A l'efecte del que estableix la lletra c de l'apartat 1:
- No s'han de computar com a rendiments del treball personal les remuneracions per la participació del donant en les entitats que són objecte de la reducció que estableix la secció segona.
- No s'han de computar com a rendiments d'activitats econòmiques els rendiments derivats de l'exercici d'altres activitats empresarials o professionals del donant, sempre que la suma de la totalitat dels rendiments d'activitats econòmiques constitueixi almenys el 50 % de la totalitat dels rendiments del treball personal, del capital mobiliari i immobiliari i d'activitats econòmiques, ni tampoc els rendiments derivats de la participació del donant en les entitats que són objecte de la reducció que estableix la secció segona.
Per a determinar, a l'efecte de la reducció que estableix aquesta secció, si es desenvolupa una activitat empresarial o professional, o si aquesta activitat té béns afectes, cal atenir-se a les regles que determina la secció tercera del capítol I del títol I.
El gaudi definitiu de la reducció que estableix aquesta secció resta condicionat al manteniment de l'exercici de l'activitat empresarial o professional durant els cinc anys següents a la donació, o al negoci jurídic equiparable, llevat que el donatari mori dins aquest termini, i també al manteniment en el patrimoni del donatari, durant el mateix termini i amb la mateixa excepció, dels elements que han estat objecte de la donació, o dels elements subrogats, i de llur afectació a l'activitat empresarial o professional.
En les donacions o qualsevol altre negoci jurídic gratuït equiparable entre vius a favor del cònjuge, dels descendents, dels ascendents o dels col·laterals fins al tercer grau del donant, tant per consanguinitat o adopció com per afinitat, es pot aplicar en la base imposable una reducció del 95 % del valor de les participacions en entitats, amb cotització o sense cotització en mercats organitzats, per la part que correspongui per raó de la proporció existent entre els actius necessaris per a l'exercici de l'activitat empresarial o professional, minorats en l'import dels deutes que en deriven, i el valor del patrimoni net de cada entitat.
En el cas de donació de participacions en societats laborals, la reducció que estableix l'apartat 1 és del 97%.
c) Que la participació del donant en el capital de l'entitat sigui almenys del 5 %, computat individualment, o del 20 %, computat conjuntament amb el cònjuge, els descendents, els ascendents o els col·laterals fins al tercer grau del donant, tant per consanguinitat o adopció com per afinitat.
d) Que el donant hagi exercit efectivament funcions de direcció en l'entitat i hagi percebut per aquesta tasca una remuneració que constitueixi almenys el 50 % de la totalitat dels rendiments d'activitats econòmiques i del treball personal, en els termes que estableix l'apartat 2.
a) No s'han de computar com a rendiments del treball personal els rendiments derivats de l'exercici de funcions de direcció en altres entitats, sempre que es compleixin els requisits que estableixen les lletres b i c de l'apartat 1; si la participació en l'entitat és conjunta amb alguna o algunes de les persones a què es refereix la lletra c de l'apartat 1, almenys una de les persones d'aquest grup de parentiu ha de complir els requisits relatius a les funcions de direcció i a les remuneracions que en deriven.
b) No s'han de computar com a rendiments d'activitats econòmiques els rendiments derivats de l'exercici d'altres activitats empresarials o professionals del donant, sempre que la suma de la totalitat dels rendiments d'activitats econòmiques constitueixi almenys el 50 % de la totalitat dels rendiments del treball personal, del capital mobiliari i immobiliari i d'activitats econòmiques, amb la mateixa excepció que estableix la lletra a pel que fa als rendiments derivats de l'exercici de funcions de direcció.
El gaudi definitiu de la reducció que estableix aquesta secció resta condicionat al manteniment en el patrimoni del donatari, durant els cinc anys següents a la donació, o al negoci jurídic equiparable, i llevat que el donatari mori dins aquest termini, dels elements que han estat objecte de la donació, i també al compliment, durant el mateix termini i amb la mateixa excepció, dels requisits que estableixen per a l'entitat participada i per al donant les lletres b, c i d de l'article 42.1.
En les donacions o qualsevol altre negoci jurídic gratuït equiparable entre vius a favor de persones que, sense tenir la relació de parentiu que especifica l'article 41, adquireixen participacions en entitats, amb cotització o sense cotització en mercats organitzats, es pot aplicar en la base imposable una reducció del 95% del valor de les participacions adquirides, per la part que correspongui per raó de la proporció existent entre els actius necessaris per a l'exercici de l'activitat empresarial o professional, minorats en l'import dels deutes que en deriven, i el valor del patrimoni net de cada entitat.
a) Els que estableix l'article 42.1.
b) Que el donatari tingui una vinculació laboral o de prestació de serveis amb l'entitat les participacions de la qual són objecte d'adquisició gratuïta, amb una antiguitat mínima de deu anys, i que hi hagi exercit funcions de direcció com a mínim els cinc anys anteriors a aquesta data.
c) Que la participació del donatari en el capital de l'entitat resultant de la donació sigui de més del 50 %.
El gaudi definitiu de la reducció que estableix aquesta secció resta condicionat als requisits següents:
a) El donatari ha de mantenir en el seu patrimoni, durant els cinc anys següents a la donació, o al negoci jurídic equiparable, i llevat que mori dins aquest termini, els elements que han estat objecte de la donació, i ha de continuar exercint en l'entitat, durant el mateix termini i amb la mateixa excepció, funcions de direcció.
b) L'entitat no pot tenir com a activitat principal, en els termes que estableix l'article 12, la gestió d'un patrimoni mobiliari o immobiliari.
Reducció per la donació de diners per a constituir o adquirir una empresa individual o un negoci professional o per a adquirir participacions en entitats
En les donacions de diners a favor de descendents per a constituir o adquirir una empresa individual o un negoci professional o per a adquirir participacions en entitats, sempre que l'empresa, el negoci o l'entitat tinguin el domicili social i fiscal a Catalunya, es pot aplicar en la base imposable una reducció del 95 % de l'import donat, amb una reducció màxima de 125.000 euros, límit que es fixa en 250.000 euros per als donataris que tinguin un grau de discapacitat igual o superior al 33 %.
Els imports màxims que fixa l'apartat 1 s'apliquen tant en el cas d'una única donació de diners com en el cas de donacions successives o simultànies, que a aquest efecte són acumulables, tant si provenen del mateix ascendent com si provenen de diferents ascendents.
En el cas de donacions successives, només es pot aplicar la reducció, amb els límits esmentats, a les que s'han fet dins els sis mesos anteriors a la constitució o l'adquisició de l'empresa o el negoci o a l'adquisició de les participacions, d'acord amb el que estableix la lletra c de l'article 48.
a) La donació s'ha de formalitzar en escriptura pública, atorgada en el termini d'un mes a comptar de la data de lliurament dels diners.
S'ha de fer constar de manera expressa en l'escriptura que el donatari destina els diners donats exclusivament a la constitució o l'adquisició de la seva primera empresa individual o del seu primer negoci professional o a l'adquisició de les seves primeres participacions en entitats que compleixen els requisits que determina aquest article.
b) El donatari no pot tenir més de quaranta anys en la data de formalització de la donació.
c) La constitució o l'adquisició de l'empresa individual o el negoci professional o l'adquisició de les participacions s'ha de produir en el termini de sis mesos a comptar de la data de formalització de la donació.
d) El patrimoni net del donatari en la data de formalització de la donació no pot ésser superior a 300.000 euros.
e) L'empresa, el negoci o l'entitat no poden tenir com a activitat principal, en els termes que estableix l'article 12, la gestió d'un patrimoni mobiliari o immobiliari.
f) En el cas d'adquisició d'una empresa o un negoci o d'adquisició de participacions en entitats, no hi pot haver cap vinculació entre l'empresa, el negoci o l'entitat i el donatari, en els termes que estableix l'article 16 del text refós de la Llei de l'impost sobre societats, aprovat pel Reial decret legislatiu 4/2004, del 5 de març.
g) En el cas d'adquisició d'una empresa o un negoci, l'import del volum de negoci net del darrer exercici tancat abans de la data d'adquisició no pot superar els límits següents:
- Tres milions d'euros, en el cas d'adquisició d'una empresa individual.
- Un milió d'euros, en el cas d'adquisició d'un negoci professional.
h) En el cas d'adquisició de participacions en una entitat, exceptuant-ne les empreses d'economia social, les cooperatives de treball associat i les societats laborals, a més dels límits de l'import del volum de negoci net que estableix la lletra g, cal complir els requisits següents:
- Les participacions adquirides pel donatari han de constituir almenys el 50 % del capital social de l'entitat.
- El donatari ha d'exercir efectivament funcions de direcció en l'entitat.
El gaudi definitiu de la reducció que estableix aquesta secció resta condicionat al fet que el donatari continuï exercint funcions de direcció en l'entitat durant els cinc anys següents a la donació, o al negoci jurídic equiparable, llevat que el donatari mori dins aquest termini, i també al manteniment en el patrimoni del donatari, durant el mateix termini i amb la mateixa excepció, dels béns resultants de la donació, o de béns subrogats de valor equivalent.
En les donacions o qualsevol altre negoci jurídic gratuït equiparable entre vius a favor del cònjuge o dels descendents, es pot aplicar en la base imposable una reducció del 95 % del valor dels béns culturals d'interès nacional i dels béns mobles catalogats que hagin estat qualificats i inscrits d'acord amb la Llei 9/1993, del 30 de setembre, del patrimoni cultural català, una reducció del 95 % del valor dels béns integrants del patrimoni històric o cultural d'altres comunitats autònomes que hagin estat qualificats i inscrits d'acord amb la normativa específica corresponent i una reducció del 95 % del valor dels béns a què es refereixen els apartats 1 i 3 de l'article 4 de la Llei de l'Estat 19/1991, del 6 de juny, de l'impost sobre el patrimoni.
El gaudi definitiu de la reducció que estableix aquesta secció resta condicionat al manteniment dels béns objecte de la donació en el patrimoni del donatari durant els cinc anys següents a la donació, o al negoci jurídic equiparable, llevat que dins aquest termini mori el donatari o els béns siguin adquirits per la Generalitat o per un ens local territorial de Catalunya.
Les reduccions que estableixen les seccions primera a cinquena s'apliquen tant en el cas d'adquisició de la plena propietat o de la nua propietat com en cas d'adquisició de qualsevol altre dret sobre els béns afectats.
En les adquisicions lucratives entre vius, el donatari no pot fer actes de disposició ni operacions societàries que, directament o indirectament, puguin donar lloc a una minoració substancial del valor dels béns o drets objecte de la donació.
En el cas d'incompliment del que disposa l'apartat 1 o de les regles de manteniment fixades pels articles 40, 43, 46, 49 i 51, el subjecte passiu ha de pagar, dins el termini voluntari de presentació de l'autoliquidació corresponent als actes de transmissió entre vius, la part de l'impost que havia deixat d'ingressar com a conseqüència de la reducció aplicada, juntament amb els interessos de demora que s'hagin meritat.
S'entén que l'incompliment a què es refereix l'apartat 2 no es produeix si els béns i drets han estat objecte d'expropiació forçosa, s'han perdut en virtut de resolució judicial o de disposició legal o s'han perdut o han estat destruïts per causa de força major.
En les donacions a descendents d'un habitatge que ha de constituir llur primer habitatge habitual o de diners destinats a l'adquisició d'aquest primer habitatge habitual, es pot aplicar una reducció del 95% del valor de l'habitatge o l'import donats, amb una reducció màxima de 60.000 euros, límit que es fixa en 120.000 euros per als donataris que tinguin un grau de discapacitat igual o superior al 65 %.
Els imports màxims que fixa l'apartat 1 s'apliquen tant en el cas d'una única donació com en el cas de donacions successives o simultànies, que a aquest efecte són acumulables, tant si són exclusivament dineràries com si combinen donació d'habitatge i donació de diners, i tant si provenen del mateix ascendent com si provenen de diferents ascendents.
En les donacions de diners, la reducció només es pot aplicar, amb els límits esmentats, a les que s'han fet dins els tres mesos anteriors a l'adquisició de l'habitatge, d'acord amb el que estableix la lletra d de l'article 55.1.
a) La donació s'ha de formalitzar en escriptura pública, en la qual s'ha de fer constar de manera expressa que els diners es donen perquè es destinin a l'adquisició del primer habitatge habitual del donatari o que l'habitatge es dóna perquè esdevingui habitatge habitual del donatari.
En el cas de donació dinerària, l'escriptura pública s'ha d'atorgar en el termini d'un mes a comptar del lliurament dels diners.
b) El donatari no pot tenir més de trenta-sis anys, llevat que tingui un grau de discapacitat igual o superior al 65 %.
c) La base imposable total de la darrera declaració de l'impost sobre la renda de les persones físiques presentada pel donatari no pot ésser superior, restant-ne els mínims personal i familiar, a 36.000 euros.
d) En el cas de donacions de diners, el donatari ha d'adquirir l'habitatge en el termini de tres mesos a comptar de la data de la donació o, si n'hi ha de successives, a comptar de la data de la primera donació.
a) Es considera habitatge habitual l'habitatge que compleix els requisits i s'ajusta a la definició que estableix la normativa reguladora de l'impost sobre la renda de les persones físiques, sens perjudici que es puguin considerar com a habitatge habitual, conjuntament amb aquest habitatge, un traster i fins a dues places d'aparcament, malgrat que no hagin estat adquirits simultàniament en unitat d'acte, si estan situats en el mateix edifici o complex urbanístic i si en el moment de la transmissió es troben a disposició dels donants, sense haver estat cedits a terceres persones.
b) Es considera adquisició del primer habitatge habitual l'adquisició en plena propietat de la totalitat de l'habitatge o, en el cas de cònjuges o futurs contraents, d'una part indivisa de l'habitatge.
En la part de les aportacions a patrimonis protegits de discapacitats que, en tant que excedeixi l'import màxim fixat per llei per a tenir la consideració de rendiments del treball del discapacitat, quedi gravada per l'impost sobre successions i donacions com a transmissió lucrativa entre vius, es pot aplicar en la base imposable una reducció del 90 % de l'import excedent, sempre que les aportacions compleixin els requisits i les formalitats que determina la Llei de l'Estat 41/2003, del 18 de novembre, de protecció patrimonial de les persones amb discapacitat i de modificació del Codi civil, de la Llei d'enjudiciament civil i de la normativa tributària amb aquesta finalitat.
La quota íntegra de l'impost sobre successions i donacions en les transmissions lucratives entre vius a favor de contribuents dels grups I i II que defineix l'article 2 s'obté de resultes d'aplicar a la base liquidable l'escala següent:
L'escriptura, si no és requisit de validesa de la donació, s'ha d'atorgar en el termini d'un mes a comptar de la data de lliurament del bé.
La quota íntegra de l'impost sobre successions i donacions en les transmissions altres que les que regula l'apartat 1 s'obté de resultes d'aplicar a la base liquidable l'escala següent:
La quota tributària de l'impost sobre successions i donacions s'obté de resultes d'aplicar a la quota íntegra el coeficient multiplicador que correspongui, d'entre els que s'indiquen a continuació, en funció del grup a què pertanyi el contribuent, d'entre els grups que defineix l'article 2, per raó del seu grau de parentiu amb el transmitent:
Els membres de les parelles estables queden assimilats als cònjuges, a l'efecte de l'impost sobre successions i donacions, dins l'àmbit de competències assumides per la Generalitat en el marc de la Llei de l'Estat 22/2009, del 18 de desembre, per la qual es regula el sistema de finançament de les comunitats autònomes de règim comú i ciutats amb estatut d'autonomia i es modifiquen determinades normes tributàries.
Per a poder gaudir de l'assimilació que estableix l'apartat 1, el subjecte passiu ha d'acreditar la convivència en parella estable, d'acord amb els requisits que siguin establerts a aquest efecte per la normativa reguladora d'aquestes unions.
Les relacions entre un cònjuge o un convivent en parella estable i els fills del seu cònjuge o de l'altre membre de la parella queden assimilades, a l'efecte de l'impost sobre successions i donacions, a les relacions entre ascendents i fills, dins l'àmbit de competències assumides per la Generalitat en el marc de la Llei de l'Estat 22/2009, del 18 de desembre.
D'acord amb el que estableix l'article 91 de la Llei de l'Estat 58/2003, del 17 de desembre, general tributària, els contribuents per l'impost sobre successions i donacions poden sol·licitar a l'Administració tributària que determini, amb caràcter previ i vinculant, la valoració de rendes, productes, béns, despeses i altres elements del fet imposable, a l'efecte d'aquest impost.
Els obligats tributaris han de presentar la sol·licitud per escrit abans que no es produeixi el fet imposable i hi han d'adjuntar, a més del justificant del pagament de la taxa corresponent, una proposta de valoració motivada, signada per un tècnic amb la titulació adequada segons la naturalesa del bé valorat, en la qual s'han de descriure de manera detallada el bé i les seves característiques.
L'Administració pot comprovar els elements de fet i les circumstàncies declarades pels contribuents, a qui pot requerir els documents i les dades que consideri pertinents per tal d'identificar i valorar correctament els béns.
L'Administració ha de dictar l'acord de valoració per escrit en el termini de tres mesos a comptar de la sol·licitud.
L'acord ha d'indicar el bé valorat, el caràcter vinculant de la valoració i l'impost en el qual té efectes.
La manca de resposta de l'Administració en el termini indicat implica l'acceptació dels valors proposats pel contribuent.
L'acord de valoració té un termini de vigència de divuit mesos des de la data en què es notifica.
L'Administració tributària ha d'aplicar al contribuent els valors establerts en aquest acord, llevat que es modifiqui la legislació o que canviïn de manera significativa les circumstàncies econòmiques que el fonamenten.
En el supòsit de realització del fet imposable abans del finiment del termini de tres mesos que estableix l'apartat 4 i sense que l'Administració tributària hagi dictat l'acord de valoració, cal considerar que el contribuent ha desistit de la sol·licitud de valoració prèvia.
Contra l'acord de valoració no es pot interposar cap recurs, sens perjudici que els contribuents puguin fer-ho contra les liquidacions que, si escau, s'emetin posteriorment.
El Govern ha de regular per reglament les normes de procediment, les condicions i els requisits necessaris per a complir el que estableix aquest article.
En tot allò que no regula aquest títol pel que fa a les obligacions formals amb relació a l'impost sobre successions i donacions, i també pel que fa als efectes de l'incompliment d'aquestes obligacions, s'aplica la normativa estatal en aquesta matèria.
Els contribuents estan obligats a presentar i subscriure la declaració de l'impost sobre successions i donacions, signada per ells mateixos o per llurs representants, dins els terminis i en els termes i les condicions que siguin determinats per reglament.
En presentar la declaració a què es refereix l'apartat 1, els contribuents han de determinar el deute tributari corresponent, que han d'ingressar en el lloc, la forma i els terminis que siguin determinats per reglament.
La presentació dels documents comprensius dels fets imposables de l'impost sobre successions i donacions, i també, si escau, el pagament de l'autoliquidació corresponent, es poden fer per via telemàtica.
La presentació telemàtica només és possible si el notari autoritzant ha tramès prèviament, també per via telemàtica, la declaració informativa de l'escriptura corresponent, d'acord amb l'article 67 i la normativa de desplegament reglamentari corresponent.
En les transmissions per causa de mort, juntament amb la declaració i l'autoliquidació a què es refereix l'article 63, el subjecte passiu ha d'aportar els documents que siguin determinats per reglament.
En tot cas, si sol·licita l'aplicació de les reduccions que estableix el capítol I del títol I, el subjecte passiu ha d'adjuntar els documents que justifiquin el compliment dels requisits fixats per a cada supòsit.
En les transmissions lucratives entre vius, juntament amb la declaració i l'autoliquidació a què es refereix l'article 63, el subjecte passiu, si sol·licita l'aplicació de les reduccions que estableix el títol II, ha d'adjuntar els documents que justifiquin el compliment dels requisits fixats per a cada supòsit.
En cas que l'autoliquidació a què es refereix l'article 63 no vagi acompanyada de tots els documents exigits per reglament, es considera que s'ha presentat de forma incompleta.
L'Administració tributària, sens perjudici de les sancions que siguin procedents, ha de requerir l'obligat tributari que esmeni l'omissió.
Si els documents no presentats són necessaris per a verificar la procedència d'una reducció, l'Administració ha d'advertir el contribuent que, si no atén el requeriment, es denegarà l'aplicació de la reducció corresponent.
En relació amb els documents a què fa referència l'article 32.3 de la Llei de l'Estat 29/1987, i amb la finalitat de complir les obligacions tributàries dels contribuents i facilitar la incorporació telemàtica dels documents als registres públics, els notaris que tenen destinació al territori de Catalunya han de trametre per via telemàtica, amb la col·laboració del Consell General del Notariat, juntament amb la còpia de les escriptures que autoritzin, una declaració informativa notarial dels elements bàsics de les escriptures esmentades, de conformitat amb el que disposa la legislació notarial.
Qualsevol informació de contingut tributari que s'hagi de facilitar en compliment d'un mandat legal s'ha de trametre per via telemàtica o presentar en un suport directament llegible per ordinador, d'acord amb les condicions i el disseny que aprovi una ordre de la persona titular del departament competent en matèria de finances, la qual, a més, pot establir les circumstàncies i els terminis de presentació obligatòria d'aquesta informació.
La competència en matèria de gestió, liquidació, inspecció i recaptació de l'impost sobre successions i donacions correspon a l'Agència Tributària de Catalunya i, en els termes que siguin establerts per la normativa vigent i pel conveni signat a aquest efecte, a les oficines liquidadores dels registres de districte hipotecari.
En els procediments de gestió tributària relatius a l'impost sobre successions i donacions, el deure de notificació i el còmput del termini de resolució es regeixen per les regles que determina l'article 104.2 de la Llei 58/2003, del 17 de desembre, general tributària.
El termini de resolució dels procediments de gestió tributària propis de l'impost sobre successions i donacions és de dotze mesos.
El termini de resolució que estableix l'apartat 2 es pot ampliar, amb l'abast i els requisits que siguin determinats per reglament, per un nou període de com a màxim dotze mesos, si es produeix alguna de les circumstàncies següents:
a) Si les actuacions revesteixen una especial complexitat.
b) Si en el curs de les actuacions es constata que hi ha hagut ocultació de béns per part de l'obligat tributari.
c) Si en el curs de les actuacions s'inicia un procediment de comprovació de valors.
L'especial complexitat a què es refereix la lletra a de l'apartat 3 es determina atenent:
a) El nombre de causahavents o donataris o l'existència de desavinences entre ells, si incideixen en la tramitació del procediment.
b) El nombre de béns transmesos respecte als quals els obligats tributaris sol·licitin l'aplicació de la reducció corresponent d'entre les que estableixen els títols I i II, especialment en el cas de les participacions en entitats i de l'activitat empresarial o professional del transmitent.
c) La dispersió geogràfica dels béns o les activitats del transmitent, especialment en el cas de béns situats fora del territori de Catalunya.
d) Les altres circumstàncies que siguin establertes per reglament.
L'acord d'ampliació a què es refereix l'apartat 3 s'ha d'adoptar en tot cas per mitjà de resolució motivada, que ha d'exposar els fets i indicar els fonaments de dret.
Els interessats en una successió hereditària poden fer una autoliquidació parcial de l'impost sobre successions i donacions, amb l'únic objecte de cobrar assegurances sobre la vida, crèdits del causant o havers meritats i no percebuts per aquest, retirar béns, valors, efectes o diners del causant que es trobin en dipòsit i altres supòsits anàlegs.
La forma i el termini de presentació d'aquesta autoliquidació i els requisits perquè els interessats puguin cobrar les quantitats o retirar els béns en dipòsit s'han de regular per reglament.
Les autoliquidacions parcials tenen el caràcter d'ingressos a compte de l'autoliquidació o liquidació definitiva corresponent.
El pagament del deute tributari per l'impost de successions i donacions es pot fer mitjançant el lliurament de béns culturals d'interès nacional, béns culturals d'interès local i béns mobles catalogats que hagin estat qualificats i inscrits d'acord amb la Llei 9/1993, del 30 de setembre, del patrimoni cultural català; béns integrants del patrimoni històric o cultural d'altres comunitats autònomes que hagin estat qualificats i inscrits d'acord amb la normativa específica corresponent, i béns integrants del patrimoni històric espanyol que hagin estat inscrits en l'Inventari general de béns mobles o en el Registre general de béns d'interès cultural, d'acord amb l'article 69.2 de la Llei de l'Estat 16/1985, del 25 de juny, del patrimoni històric espanyol.
L'ajornament i el fraccionament del pagament de l'impost sobre successions i donacions es regeixen per les normes que estableix la normativa general sobre recaptació vigent a Catalunya, sens perjudici del que disposen els articles 73 a 75.
Alternativament, també a sol·licitud de l'interessat, i sempre que ho autoritzi el departament competent en matèria d'habitatge, els òrgans de gestió esmentats poden acordar que el pagament es faci mitjançant béns immobles constitutius de l'herència.
El pagament de l'impost corresponent a les assegurances sobre la vida l'import de les quals s'hagi de percebre en forma de renda, tant si el causant és el contractant de l'assegurança com si es tracta d'una assegurança col·lectiva, es pot fraccionar en el nombre d'anys de percepció de la pensió, si la renda és temporal, o en un nombre màxim de quinze anys, si la renda és vitalícia.
Aquest fraccionament no comporta la constitució de cap tipus de caució ni merita cap tipus d'interès.
El fraccionament a què es refereix l'apartat 1 queda anul·lat si el beneficiari exerceix el dret de rescat, en el qual cas li són exigibles els pagaments pendents.
En cas que la pensió a què es refereix l'apartat 1 s'extingeixi durant el període de fraccionament del pagament de l'impost, els pagaments pendents deixen d'ésser exigibles.
El procediment per a aplicar les disposicions d'aquest article s'ha de determinar per reglament.
En els termes i amb les condicions que siguin establerts per reglament, es pot acordar el fraccionament o l'ajornament del pagament de les autoliquidacions i liquidacions practicades arran de la transmissió per herència, llegat o donació dels béns a què fan referència les seccions tercera a desena del capítol I del títol I i les seccions primera, segona, tercera i cinquena del capítol únic del títol II.
En la llei present, s'entén que les denominacions en gènere masculí referides a persones inclouen dones i homes, llevat que el context indiqui el contrari.
Les referències que conté aquesta llei als ascendents i als descendents s'apliquen indistintament, i amb els mateixos efectes, als que ho són per naturalesa i als que ho són per adopció.
Amb efectes a partir de l'1 de gener de 2010, i en el marc de competències normatives que defineix l'article 46.1 de la Llei de l'Estat 22/2009, del 18 de desembre, per la qual es regula el sistema de finançament de les comunitats autònomes de règim comú i ciutats amb estatut d'autonomia i es modifiquen determinades normes tributàries, s'aprova la següent escala autonòmica de l'impost sobre la renda de les persones físiques:
Amb efectes a partir de l'1 de gener de 2010, i en el marc de competències normatives a què es refereix l'apartat 1, es modifiquen els percentatges de deducció per inversió en habitatge habitual que estableix l'article 1.2 de la Llei 31/2002, del 30 de desembre, de mesures fiscals i administratives, que passen a ésser els següents:
a) Amb caràcter general, el 6%, llevat dels supòsits a què fa referència el paràgraf 2 de l'esmentat article 1.2 de la Llei 31/2002, en què el percentatge és del 9%.
b) Si es tracta de les obres d'adequació de l'habitatge habitual de persones amb discapacitat a què fa referència el número 4 de l'article 68.1 de la Llei 35/2006, del 28 de novembre, de l'impost sobre la renda de les persones físiques i de modificació parcial de les lleis dels impostos sobre societats, sobre la renda de no-residents i sobre el patrimoni, el 12%.
Es modifiquen la rúbrica i els articles 26.2-1, 26.2-4, 26.2-5 i 26.2-6 del capítol II del títol XXVI de la Llei de taxes i preus públics de la Generalitat de Catalunya, afegit al text refós de la Llei (aprovat pel Decret legislatiu 3/2008, del 25 de juny) per l'article 17 de la Llei 26/2009, del 23 de desembre, de mesures fiscals, financeres i administratives.
La rúbrica i els articles esmentats resten redactats de la manera següent:
Taxa per la tramitació de les autoritzacions de treball per a les persones estrangeres
"Constitueix el fet imposable de la taxa la tramitació de l'autorització administrativa inicial per a treballar, i també les modificacions que se'n facin.
"La taxa s'acredita quan se sol·licita l'autorització inicial de treball o quan se'n sol·licita la modificació.
El subjecte passiu està obligat a practicar l'autoliquidació de la taxa corresponent.
"Les quotes per la tramitació de les autoritzacions inicials de treball per un període superior a sis mesos i de les modificacions que se'n facin són les següents:
Modificació d'autoritzacions de treball per compte d'altri: 75,30 euros.
Autoritzacions de treball per compte propi:
Autorització inicial: 188,25 euros.
Autorització inicial de treball per compte propi: 188,25 euros.
Altres autoritzacions de treball:
Autorització de treball per a titulars d'autorització d'estada per estudis:
Concessió inicial de durada inferior a sis mesos: gratuïta.
Concessió inicial de durada superior a sis mesos: 112,95 euros.
Autoritzacions de treball per a titulars d'autoritzacions de residència per circumstàncies excepcionals.
"El subjecte passiu ha de lliurar a l'òrgan administratiu competent per a tramitar l'autorització de treball una còpia del model oficial d'autoliquidació en què quedi justificat l'ingrés.
Aquest justificant de pagament també s'ha de presentar en el moment de sol·licitar la targeta d'identitat d'estranger a l'organisme competent."
Mentre no s'aprovin els desplegaments reglamentaris pertinents, s'apliquen les normes reglamentàries vigents, d'àmbit català o estatal, en tot allò que no s'oposi a aquesta llei o la contradigui.
Mentre no s'aprovin per reglament els terminis de presentació a què es refereix l'article 63, s'apliquen els terminis que estableix l'article 14 de la Llei 12/2004, del 27 de desembre, de mesures financeres.
Amb caràcter excepcional, l'ajornament que concedeixin els òrgans de gestió de l'Administració tributària en virtut de l'article 73.1 pot ésser de fins a dos anys en el cas les quotes de l'impost sobre successions i donacions corresponents a fets imposables meritats en el període que va de l'1 d'agost de 2009 al 31 de desembre de 2011.
a) L'article 31 de la Llei 25/1998, del 31 de desembre, de mesures administratives, fiscals i d'adaptació a l'euro.
b) Els articles 2, 3 i 4 de la Llei 21/2001, del 28 de desembre, de mesures fiscals i administratives.
c) Els articles 3, 4, 5, 6, 8, 9, 28 i 34 de la Llei 31/2002, del 30 de desembre, de mesures fiscals i administratives.
d) Els apartats 1.b i 2 de l'article 17 de la Llei 18/2003, del 4 de juliol, de suport a les famílies.
e) L'article 11 i, salvant el que disposa l'apartat 2 de la disposició transitòria primera de la llei present, l'article 14 de la Llei 12/2004, del 27 de desembre, de mesures financeres.
f) L'article 16 de la Llei 5/2007, del 4 de juliol, de mesures fiscals i financeres.
g) Els articles 9, 10, 11, 12, 13, 14 i 16 de la Llei 17/2007, del 21 de desembre, de mesures fiscals i financeres.
h) Els articles 35 i 36 de la Llei 16/2008, del 23 de desembre, de mesures fiscals i financeres.
i) Els articles 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29 i 32 i les disposicions addicionals setena i vuitena de la Llei 26/2009, del 23 de desembre, de mesures fiscals, financeres i administratives.
Es deroguen totes les disposicions de rang igual o inferior al d'aquesta llei que la contradiguin, s'hi oposin o hi resultin incompatibles.
Aquesta Llei entra en vigor l'endemà d'haver estat publicada en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, per bé que s'aplica, salvant el que estableix la disposició transitòria segona, als fets imposables meritats a partir de l'1 de gener de 2010 i, en allò que disposen els articles 19, 35.3, 40, 43, 51 i 53.3, també als fets imposables meritats amb anterioritat a aquesta data.
a) Per als fets imposables meritats de entre l'1 de gener de 2010 i el 30 de juny de 2010, s'aplica el 25% dels imports que estableixen els articles 2 i 30.
b) Per als fets imposables meritats entre l'1 de juliol de 2010 i el 30 de juny de 2011, s'aplica el 62,5% dels imports que estableixen els articles 2 i 30.
c) Per als fets imposables meritats a partir de l'1 de juliol de 2011, s'aplica el 100% dels imports que estableixen els articles 2 i 30.
Es faculten el Govern i la persona titular del departament competent en matèria de finances perquè dictin les disposicions necessàries per a desplegar i aplicar aquesta llei.
En tot cas, el Govern ha d'aprovar en el termini de dotze mesos a comptar de l'entrada en vigor d'aquesta llei el decret que doni compliment als mandats expressos de desplegament reglamentari que la Llei conté.
Palau de la Generalitat, 7 de juny de 2010