La Llei 17/2008, de 20 de febrer, de contractes de conreu, va crear al seu article 42 la Junta d'Arbitratge i Mediació per als contractes de conreu, com a òrgan administratiu per resoldre les qüestions litigioses relacionades amb l'aplicació de la Llei esmentada.
La Llei 2/2005, de 4 d'abril, de contractes d'integració, va crear la Junta Arbitral de Contractes d'Integració com a òrgan administratiu per resoldre les qüestions litigioses relacionades amb l'aplicació de la Llei esmentada.
La disposició addicional cinquena de la Llei 1/2008, de 20 de febrer, de contractes de conreu, autoritza el Govern a unificar ambdues juntes, i amplia les funcions de la Junta relacionada amb els contractes d'integració a l'àmbit de la mediació.
El Decret 170/2009, de 3 de novembre, pel qual es regula la Junta d'Arbitratge i Mediació dels contractes de conreu i dels contractes d'integració de Catalunya, estableix les qüestions bàsiques de la composició i del funcionament de la Junta.
D'altra banda aquesta norma dóna els trets principals del procediment d'arbitratge i del procediment de mediació.
Per tal de completar aquesta norma i donar les pautes clares i comprensives del funcionament de la Junta i dels procediments d'arbitratge i mediació, es fa convenient la promulgació d'una norma que completi el Decret 170/2009, de 3 de novembre, quant al funcionament de la Junta i dels procediments dels quals entén.
D'acord amb el que disposen els articles 39.3 i 40 de la Llei 13/2008, de 5 de novembre, de la presidència de la Generalitat i del Govern,
1.1 La Junta és l'òrgan de naturalesa arbitral i de mediació competent per entendre de totes les qüestions litigioses relacionades amb l'aplicació de la Llei 1/2008, de 20 de febrer, de contractes de conreu, i la Llei 2/2005, de 4 d'abril, de contractes d'integració.
1.2 La Junta s'adscriu a la direcció general competent en matèria de desenvolupament rural del departament competent en matèria d'agricultura, ramaderia i desenvolupament rural.
1.3 La Junta té la seva seu a les dependències del departament competent en matèria d'agricultura, ramaderia i desenvolupament rural a la ciutat de Lleida.
1.4 Les seccions territorials es crearan mitjançant una ordre del conseller o la consellera competent en matèria d'agricultura, ramaderia i desenvolupament rural.
Aquestes seccions actuaran en les dependències dels serveis territorials del departament competent en matèria d'agricultura, ramaderia i desenvolupament rural, que els donaran suport material i personal.
2.1 La Junta s'estructura en un president o presidenta, el Ple i dues seccions.
2.2 El president o la presidenta de la Junta és a la vegada president o presidenta de cadascuna de les dues seccions.
2.3 El Ple està format pel president o la presidenta de la Junta, totes les persones vocals de les dues seccions, i un secretari o secretària que l'assisteix.
2.4 És secretari o secretària del Ple el qui ho sigui de la Secció d'Arbitratge i Mediació de Contractes de Conreu.
2.5 Les seccions en què es divideix la Junta són les següents:
a) Secció d'Arbitratge i Mediació de Contractes de Conreu.
b) Secció d'Arbitratge i Mediació de Contractes d'Integració.
3.1 La Secció d'Arbitratge i Mediació de Contractes de Conreu està integrada per:
Un/una vocal en representació de cadascuna de les organitzacions professionals agràries més representatives.
Un/una representant de les cambres agràries territorials.
Un/una representant de la Federació de Cooperatives Agràries de Catalunya.
Un/una vocal de la direcció general competent en matèria de desenvolupament rural.
Un/una vocal corresponent a un advocat o advocada del Gabinet Jurídic de la Generalitat de Catalunya adscrit a la unitat departamental del departament competent en matèria d'agricultura, ramaderia i desenvolupament rural.
3.2 La Secció d'Arbitratge i Mediació de Contractes d'Integració està integrada per:
b) Les vocalies, integrades pels membres següents:
Un/una vocal en representació de cadascuna de les organitzacions més representatives dels integrats o les integrades.
Un/una vocal en representació de cadascuna de les organitzacions més representatives dels integradors o les integradores.
Un/una vocal de la direcció general competent en matèria d'agricultura i ramaderia.
Un/una vocal corresponent a un/a advocat/ada de la Generalitat de Catalunya adscrit o adscrita a la unitat departamental del gabinet jurídic al departament competent en matèria d'agricultura, ramaderia i desenvolupament rural.
3.3 El president o la presidenta i les persones vocals representants de les organitzacions professionals agràries més representatives, entitats i col·legis professionals, que han d'estar en ple exercici dels seus drets civils, es renoven cada quatre anys i poden ser reelegits per un sol període.
Nomenament dels membres de la Junta
4.1 El president o la presidenta els nomena la persona titular del departament competent en matèria d'agricultura, ramaderia i desenvolupament rural, i actua en representació d'aquest departament.
4.2 Els/les vocals de les seccions que representen entitats representatives dels sectors, així com els representants de les organitzacions professionals agràries més representatives, i del Consell de Col·legis d'Advocats de Catalunya, els nomena el conseller o la consellera del departament competent en matèria d'agricultura, ramaderia i desenvolupament rural, a proposta de les esmentades organitzacions, associacions o entitats.
4.3 Els vocals corresponents a advocat o advocada de la Generalitat de Catalunya que preveu l'article 3 els nomena el conseller o la consellera competent en matèria d'agricultura, ramaderia i desenvolupament rural, a proposta del director o la directora del Gabinet Jurídic de la Generalitat.
4.4 Els/les vocals restants i el secretari o la secretària els nomena igualment la persona titular del departament competent en matèria d'agricultura, ramaderia i desenvolupament rural.
El secretari o la secretària ha de tenir la condició de funcionari/ària del departament esmentat.
4.5 Els/les vocals en representació del Consell de Col·legis d'Advocats de Catalunya i els/les vocals advocats o advocades de la Generalitat, al Ple de la Junta i a les seccions, poden ser, per a cadascuna d'aquestes representacions, la mateixa persona.
4.6 El secretari o secretària del Ple, que ho és a la vegada de la Secció d'Arbitratge i Mediació de Contractes de Conreu, d'acord amb l'article 3.3, pot ser-ho també de la Secció d'Arbitratge i Mediació de Contractes d'Integració.
4.7 Totes les persones membres dels òrgans de la Junta tenen una persona suplent la qual és nomenada amb el mateix procediment que les persones titulars.
5.1 Són funcions de la Presidència de la Junta les següents:
a) Representar la Junta i les seves seccions.
b) Presidir i coordinar el funcionament i l'activitat de les seccions en què es divideix la Junta.
c) Elaborar l'ordre del dia, així com dirigir les deliberacions i moderar els debats.
d) Emetre vot de qualitat diriment en cas d'empat en la presa d'acords.
f) Delegar la presidència de les seccions en alguna de les persones vocals que en formin part.
5.2 El càrrec de president/a no s'integra en la relació de llocs de treball de la Generalitat.
Són funcions del Ple de la Junta les següents:
b) Establir normes organitzatives de la Junta que no figurin al Reglament de règim intern.
c) Informar sobre les actuacions de la Junta a petició del titular del departament competent en matèria d'agricultura, ramaderia i desenvolupament rural, del Govern o del Parlament de Catalunya.
e) Promoure la col·laboració amb els col·legis professionals, les administracions locals, el centre de mediació del departament competent en matèria de dret civil i les altres entitats públiques amb l'objecte de facilitar que la informació i l'accés a l'arbitratge i a la mediació arribi a tots els ciutadans i ciutadanes.
f) Fomentar i difondre l'arbitratge i la mediació.
g) Qualsevol altra que no s'hagi atribuït a les seccions.
Funcions de les seccions en matèria d'arbitratge i en matèria de mediació
7.1 Són funcions de les seccions en matèria d'arbitratge les següents:
a) L'anàlisi i l'estudi de les peticions d'arbitratge que es presentin.
b) Admetre o no a tràmit les demandes d'arbitratge.
d) La coordinació, l'impuls i la tramitació del procediment arbitral.
e) La planificació del calendari de les audiències i de la pràctica de proves.
f) La redacció i l'aprovació dels laudes arbitrals.
La redacció del laude pot ser redactada per l'àrbitre ponent.
g) Elaborar propostes i emetre els informes sobre el procediment d'arbitratge que en relació amb les seves funcions li demani el Ple de la Junta.
7.2 Són funcions de les seccions en matèria de mediació les següents:
a) L'anàlisi i l'estudi de les peticions de mediació que es presentin.
b) Admetre o no a tràmit les peticions de mediació.
d) L'assessorament que requereixi la persona mediadora o les parts, per tal d'arribar a un acord.
e) Fer el seguiment del procediment de mediació i arbitrar la solució de les qüestions organitzatives que se suscitin i no formin part de l'objecte sotmès a mediació.
f) L'impuls i la tramitació dels diferents tràmits del procediment.
g) La designació de la persona mediadora.
Corresponen al secretari o la secretària les funcions següents:
a) Convocar les sessions del Ple o de la Secció, d'acord amb el president o la presidenta.
b) Aixecar l'acta de les sessions.
c) Facilitar el suport administratiu corresponent per a l'adopció d'acords.
d) Documentar en el laude arbitral o en l'acta de mediació les decisions de la Secció i impulsar els tràmits administratius necessaris per al seu compliment.
En l'acta final de la mediació, en cas d'acord, només hi pot constar aquest.
e) Encarregar-se de la conservació i la custòdia dels expedients arbitrals i de mediació, els quals retindrà fins que hagin transcorregut dos mesos des de la fermesa del laude o, en el cas de mediació, des de l'acord obtingut per les parts o de l'acta on s'hagi documentat la impossibilitat d'acord.
Passat aquest termini, cada part pot sol·licitar el desglossament i lliurament dels documents originals que li pertanyin.
f) Emetre certificats dels actes del Ple o de les seccions amb el vistiplau del president o la presidenta.
g) Atorgar les representacions a una o a diverses persones de qualsevol de les parts, per mitjà de compareixença escrita o document degudament signat i presentat davant de les esmentades persones, que donarà fe de la representació sol·licitada.
9.1 Correspon a la direcció general competent en matèria de desenvolupament rural o a la direcció general competent en matèria d'agricultura i ramaderia, donar suport material i personal necessari per a la tramitació dels procediments a la Secció d'Arbitratge i Mediació de Contractes de Conreu i a la Secció d'Arbitratge i Mediació de Contractes d'Integració, respectivament.
9.2 Correspon a la direcció general competent en matèria de desenvolupament rural donar el suport material i personal necessari al Ple de la Junta per al desenvolupament de les seves funcions.
10.1 A l'efecte de la realització de les sessions, deliberacions i preses d'acords, aquestes s'entenen vàlidament constituïdes:
a) El Ple: quan estiguin presents el president o presidenta, el secretari o la secretària, i almenys la meitat dels seus membres.
b) La Secció d'Arbitratge i Mediació de Contractes d'Integració: quan estiguin presents el president o la presidenta, el secretari o la secretària, i almenys la meitat dels membres representants dels integradors/es i dels integrats/ades.
c) La Secció d'Arbitratge i Mediació de Contractes de Conreu: quan estiguin presents el president o presidenta, el secretari o secretària, i almenys la meitat dels seus membres.
10.2 Els acords de les seccions de la Junta s'adopten per majoria i, en cas d'empat, d'acord amb l'article 5.d), dirimeix el vot del president.
11.1 El català és la llengua d'ús normal de la Junta Arbitral.
Totes les persones en les seves relacions amb la Junta tenen el dret a utilitzar la llengua oficial que elegeixen: el català, el castellà o l'aranès.
11.2 La Junta, llevat que hi hagi oposició d'alguna de les parts, pot ordenar que, sense necessitat de procedir a la traducció, qualsevol document sigui aportat o qualsevol actuació sigui realitzada en un idioma dels oficials a Catalunya.
Intervenció de la Junta Arbitral
La intervenció de la Junta Arbitral es produeix a instància de part, quan alguna de les parts signatàries d'un contracte de conreu o d'integració en el qual s'hagi pactat expressament la clàusula de submissió arbitral sol·licita per escrit la instrucció del procediment arbitral.
Si ho sol·licita una part i no està prevista la clàusula en el contracte, la Junta adverteix aquesta circumstància a l'altra part per tal que manifesti la seva conformitat a sotmetre's a l'arbitratge.
Si en el termini de deu dies no s'ha comunicat res a la Junta, la petició serà desestimada segons estableix l'article 19.a) d'aquest Reglament.
13.1 Les persones membres de la Junta Arbitral i els seus suplents s'han d'abstenir d'intervenir en els procediments quan tinguin una relació personal, professional o comercial amb alguna de les parts contractants, així com en els casos establerts amb caràcter general a la legislació de procediment administratiu.
En tots aquests supòsits, qualsevol de les parts interessades pot promoure la seva recusació en qualsevol moment del procediment, mitjançant un escrit motivat adreçat al/a la president/a de la Junta Arbitral.
La part que recusi ha d'exposar els motius per escrit, i hi ha d'adjuntar les proves corresponents, dins dels quinze dies hàbils següents a aquell en què tingui coneixement de les circumstàncies que puguin donar lloc a dubtes justificats sobre la imparcialitat o independència del recusat.
En altre cas no s'admet la recusació.
Si el recusat accepta com a certa la causa de recusació, es resol sense més tràmit.
13.2 En cas contrari, si la Junta admet a tràmit la recusació, es concedeix al recusat un termini de cinc dies perquè faci al·legacions i proposi proves.
Un cop practicades totes les proves admeses, l'incident el resol la Junta.
La recusació no atura el curs de l'arbitratge fins al pronunciament del laude.
La decisió sobre les recusacions l'adopta la secció corresponent i resta exclosa de la votació la persona recusada.
13.3 El membre obligat a abstenir-se ho ha de comunicar mitjançant un escrit adreçat al president o la presidenta abans de la discussió de l'assumpte, o verbalment durant la sessió corresponent quan se n'adoni, i s'ha d'absentar de la reunió.
A l'efecte de la realització de les sessions, deliberacions i preses d'acords, la Junta Arbitral s'entén vàlidament constituïda quan estiguin presents el/la president/a i el/la secretari/ària o les persones suplents i, almenys, la meitat de les persones vocals representants dels/de les integradors/es i la meitat de les persones representants dels/de les integrats/ades.
15.1 Els càrrecs de president/a de la Junta Arbitral i de les persones vocals són gratuïts.
Això no obstant, el Govern fixa mitjançant un acord els drets d'assistència a percebre per la concurrència a les seves sessions.
Addicionalment, en cas de desplaçaments es reportaran els drets corresponents al rescabalament de les despeses de desplaçament, manutenció i pernoctació derivats de la concurrència als actes que se celebrin amb la finalitat d'aplicar el sistema arbitral.
Així mateix, el Govern aprova, si escau, els paràmetres per a la determinació de les retribucions corresponents a les propostes de laude que elaborin les persones membres de la Junta i als dictàmens encarregats a advocats/des o juristes externs/es.
15.2 En cas que la complexitat de les qüestions litigioses sotmeses a la Junta ho fes aconsellable, el/la president/a, escoltada la Junta, pot encarregar dictàmens jurídics sobre les mateixes qüestions a advocats/ades en exercici o a juristes de reconeguda competència.
15.3 Els/Les advocats/ades seran designats/ades entre els/les inclosos/es a la llista proporcionada pel Consell de Col·legis d'Advocats de Catalunya.
Les ponències relatives als assumptes competència de la Junta, amb dictamen extern o sense, seran repartides entre les persones membres pel/per la president/a tenint en compte la matèria del laude, l'especialització i l'experiència d'aquestes persones membres amb la finalitat que elaborin les propostes de laude o en facin el seguiment si s'encarrega a un/a advocat/ada o jurista extern.
Les peticions de laude que es formulin davant la Junta Arbitral de Contractes de Conreu i de Contractes d'Integració s'han de lliurar al Registre de la Junta o en qualsevol de les formes que es determinen en la normativa administrativa en matèria de registre de documents.
El/La secretari/ària ha d'acusar recepció de la petició.
El procediment arbitral es regeix pels principis d'igualtat, audiència, contradicció i economia processal, d'acord amb el que estableixen el Decret 170/2009, de novembre, i la normativa vigent que li és aplicable.
La sol·licitud d'arbitratge de la part demandant es presenta davant la seu de la Junta Arbitral mitjançant escrit en el qual cal determinar els fets en què es fonamenta, la naturalesa i les circumstàncies de la controvèrsia i les pretensions que formula.
L'escrit de sol·licitud, en el qual la part demandant pot sol·licitar la pràctica de proves, s'ha d'acompanyar amb el contracte d'integració o contracte de conreu i, si escau, amb els documents acreditatius de la representació en què s'actua i de la resta de documents que consideri convenients.
La Secció corresponent de la Junta Arbitral pot inadmetre la sol·licitud d'arbitratge en els supòsits següents:
a) En cas d'absència de la clàusula de submissió arbitral en el contracte d'integració o de conreu o de qualsevol acord de submissió posterior o de la seva caducitat.
b) En cas que les qüestions litigioses no es fonamentin en aplicació de la Llei 2/2005, de 4 d'abril, de contractes d'integració, o la Llei 1/2008, de 20 de febrer, de contractes de conreu.
c) En cas que la clàusula de submissió arbitral contravingui l'ordenament jurídic.
d) En el supòsit que l'objecte de l'arbitratge siguin qüestions manifestament indisponibles per les parts.
En cas d'admissió de la sol·licitud d'arbitratge, la Junta Arbitral notifica a les parts la resolució d'inici de l'expedient i dóna trasllat de la demanda a l'altra part perquè formuli la seva resposta per escrit, aporti els documents que consideri pertinents i sol·liciti, si escau, la pràctica de proves en el termini que en cada cas es determini, que en cap cas no serà inferior a vint dies.
El termini de proposició de proves serà de vint dies i el de pràctica, de trenta.
Llevat que hi hagi un acord en contra de les parts, la Junta pot prendre les actuacions d'instrucció del procediment següents quan:
a) La part demandant no presenti correctament emplenada la demanda dins el termini, la Secció corresponent de la Junta ha de donar per acabades les actuacions, llevat que, escoltada la part demandada, manifesti la seva voluntat d'exercir alguna pretensió.
b) La part demandada no presenti la contestació dins el termini, la Junta continua les actuacions, sense que aquesta omissió es consideri com a conformitat o admissió dels fets al·legats per la part demandant.
c) Una de les parts no comparegui a una audiència o no presenti proves, la Junta pot continuar les actuacions i dictar el laude amb fonament a les proves de què disposi.
22.1 Llevat que hi hagi un acord en contra de les parts, la Secció de la Junta pot nomenar, d'ofici o a instància d'una part, un o més perits perquè dictaminin sobre matèries concretes, i requerir qualsevol de les parts perquè faciliti al perit tota la informació pertinent, li presenti perquè els inspeccioni tots els documents o objectes pertinents o n'hi proporcioni accés.
22.2 Llevat que hi hagi un acord en contra de les parts, quan una part ho sol·liciti o quan la Secció de la Junta ho consideri necessari es pot acordar que el perit, després de la presentació del dictamen, participi en una audiència en la qual les persones àrbitres i les parts, per si mateixes o assistides d'altres perits, el poden interrogar.
El que preveuen els apartats precedents s'entén sens perjudici de la facultat de les parts, llevat que hi hagi un acord en contra, d'aportar dictàmens pericials per perits designats lliurement.
23.1 La reconvenció i la contestació a aquesta, si s'escau, es tramitaran segons el que disposen l'article 4.c) de la Llei 60/2003, de 23 de desembre, d'arbitratge, i el seu l'article 29.2.
23.2 Llevat que hi hagi un acord en contra de les parts, qualsevol d'aquestes parts pot modificar o ampliar la seva demanda o contestació durant el curs de les actuacions arbitrals, llevat que la Junta ho consideri improcedent per raó de la demora amb què s'hagi fet.
a) Qualsevol notificació o comunicació es considera rebuda el dia en què hagi estat lliurada personalment a la part destinatària o en què hagi estat lliurada al domicili, la residència habitual, l'establiment o l'adreça.
Així mateix, és vàlida la notificació o comunicació realitzada per tèlex, fax o un altre mitjà de telecomunicació electrònic, telemàtic o d'una altra classe semblant que permetin la tramesa i la recepció d'escrits i documents que deixi constància de la tramesa i recepció i que hagin estat designats per la part interessada.
En cas que no es descobreixi, després d'una indagació raonable, cap d'aquests llocs, es considera rebuda el dia en què hagi estat lliurada o s'hagi intentat el lliurament, per correu certificat o qualsevol altre mitjà que en deixi constància, a l'últim domicili, residència habitual, adreça o establiment coneguts de la part destinatària.
b) Els terminis establerts es computen des de l'endemà del dia de recepció de la notificació o comunicació.
25.1 Per a l'assistència judicial en la pràctica de proves és competent el jutjat de primera instància del lloc de l'arbitratge o el del lloc on s'ha de prestar l'assistència.
25.2 Per a l'adopció judicial de mesures cautelars és tribunal competent el del lloc en el qual el laude hagi de ser executat i, si no, el del lloc on les mesures hagin de produir la seva eficàcia, de conformitat amb el que preveu l'article 724 de la Llei d'enjudiciament civil.
La Secció de la Junta Arbitral decideix si s'han de celebrar audiències per a la presentació d'altres al·legacions, la pràctica de proves i l'emissió de conclusions.
Les parts seran citades a totes les audiències amb una antelació mínima de deu dies i hi podran intervenir directament o mitjançant els seus representants.
De totes les al·legacions escrites i documents que una part aporti a la Junta Arbitral en dóna trasllat a l'altra part.
27.1 El laude, que conté el pronunciament de la Secció corresponent de la Junta sobre la controvèrsia, s'adopta per majoria, es dicta per escrit i ha de ser signat per totes les persones membres de la Junta Arbitral, amb constància de la data i el lloc de l'arbitratge.
Les persones membres de la Junta Arbitral poden expressar en el laude el seu parer discrepant.
A aquests efectes poden reflectir en un vot particular la seva opinió discrepant defensada durant la deliberació, tant si es refereix a la decisió com a la motivació, o adherir-se a un altre vot particular formulat, sempre que ho manifestin abans que no s'aixequi la reunió.
El vot particular es tramet al president o la presidenta en el termini de cinc dies, degudament signat, i s'incorpora al laude.
27.2 El termini per a l'emissió del laude és de sis mesos comptat des de la data de presentació de la contestació de la demanda o de la finalització del termini per presentar-la.
Aquest termini és prorrogable per un termini no superior a tres mesos, per decisió motivada de la mateixa Secció corresponent de la Junta.
27.3 Els laudes, després de l'encapçalament adient, contenen en capítols separats els antecedents de fet, els fonaments jurídics i les conclusions.
En l'encapçalament del laude s'han d'identificar les persones membres que han intervingut en la deliberació i votació, el o la ponent o ponents que l'hagin redactat i, si escau, les persones membres que hi formulin vots particulars.
Si en el decurs del procediment d'arbitratge les parts arriben a un acord sobre l'objecte del litigi, aquest acord s'ha de comunicar a la Junta Arbitral en el termini de tres dies.
La Junta Arbitral donarà per finalitzada la seva actuació i si ambdues parts ho sol·liciten dictarà laude de conformitat llevat que l'acord sigui contrari a la llei, a l'ordre públic o perjudiqui a terceres persones.
En qualsevol moment abans de dictar-se el laude, les parts, de comú acord, poden desistir de l'arbitratge.
Aquest acord s'ha de comunicar a la Junta Arbitral en el termini de tres dies a fi que dicti el corresponent acord de finalització del procediment.
29.1 La Secció corresponent de la Junta Arbitral ha de notificar el laude a les parts en el termini de deu dies de la manera que han convingut o, si no, mitjançant el lliurament a cada part d'un exemplar signat.
29.2 La Junta Arbitral no dóna publicitat als laudes, llevat d'acord entre les parts.
Malgrat això, i mantenint la confidencialitat de les parts, la Junta Arbitral pot confegir-los en una memòria anual on es fa ressenya succinta del laude i es reprodueixen els fets i fonaments de dret.
30.1 Qualsevol de les parts pot sol·licitar a la Secció corresponent de la Junta Arbitral, en el termini dels deu dies següents a la notificació del laude, excepte que les parts hagin acordat un altre termini, la correcció de qualsevol errada de càlcul, de còpia, tipogràfic o de naturalesa similar, o que aclareixi algun punt o part del laude, o el seu complement pel que fa a peticions formulades i no resoltes.
30.2 La Junta Arbitral, amb l'audiència prèvia de l'altra part, resol sobre les sol·licituds de correcció d'errades i d'aclariments en el termini de deu dies i sobre les sol·licituds de complement en el termini de vint dies.
30.3 Dins dels deu dies següents a la data del laude, la Junta Arbitral pot procedir d'ofici a la correcció de les errades esmentades a l'apartat primer d'aquest article.
30.4 Transcorreguts els terminis assenyalats als apartats anteriors el laude esdevé definitiu.
31.1 El president podrà dictar les propostes de resolució necessàries per a la tramitació del procediment llevat el dictat del laude, amb assistència del secretari.
El president ho ha de posar en coneixement dels altres membres de la Secció per tal que manifestin la seva conformitat o facin les esmenes que considerin oportunes, en un termini màxim de tres dies.
31.2 El transcurs d'aquest termini sense fer cap comunicació s'interpretarà com a conformitat.
31.3 En el cas de desacord majoritari, el president modificarà la proposta excepte que per decisió pròpia o per acord de la majoria dels membres es decideixi la convocatòria de la Secció corresponent de la Junta per adoptar la decisió procedent.
Aquest precepte no és d'aplicació si es fa ús del procediment electrònic determinat a la disposició addicional.
32.1 Contra el laude definitiu es pot exercir l'acció d'anul·lació pels motius i d'acord amb el procediment que regula la Llei 60/2003, de 23 de desembre, d'arbitratge.
En el supòsit d'exercici de l'acció d'anul·lació, el laude és executable en les condicions que estableix la Llei esmentada.
32.2 El laude ferm produeix efectes de cosa jutjada i davant d'aquest únicament es pot sol·licitar la revisió d'acord amb el que estableix la Llei d'enjudiciament civil per a les sentències fermes.
32.3 És competent per conèixer de les accions d'anul·lació a que fa referència aquest article la Sala Civil del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya.
33.1 El laude només pot ser anul·lat quan la part que sol·licita l'anul·lació al·legui i provi:
a) Que la clàusula de submissió a l'arbitratge o, si s'escau, el conveni arbitral, no existeix o no és vàlida.
b) Que no ha estat degudament notificada la realització de les actuacions arbitrals o no ha pogut, per qualsevol altra raó, fer valer els seus drets.
c) Que la Secció corresponent de la Junta ha resolt sobre qüestions no sotmeses a la seva decisió.
d) Que la designació de les persones àrbitres o el procediment arbitral no s'han ajustat a l'acord entre les parts, llevat que l'acord sigui contrari a una norma imperativa de la Llei 60/2003, de 23 de desembre, d'arbitratge o, a falta de l'acord esmentat, que no s'han ajustat a aquesta Llei.
e) Que la Secció corresponent de la Junta ha resolt sobre qüestions no susceptibles d'arbitratge.
f) Que el laude és contrari a l'ordre públic.
Els motius que contenen els paràgrafs b), e) i f) d'aquest apartat poden ser apreciats pel tribunal que conegui de l'acció d'anul·lació d'ofici o a instància del ministeri fiscal en relació amb els interessos la defensa dels quals li està legalment atribuïda.
En els casos que preveuen els paràgrafs c) i e) l'anul·lació afecta només els pronunciaments del laude sobre qüestions no sotmeses a decisió de la Junta o no susceptibles d'arbitratge, sempre que es puguin separar de les altres.
33.2 L'acció d'anul·lació del laude s'ha d'exercir dins els dos mesos següents a la notificació o, en cas que s'hagi sol·licitat correcció, aclariment o complement del laude, des de la notificació de la resolució sobre aquesta sol·licitud, o des de l'expiració del termini per adoptar-la.
33.3 L'acció d'anul·lació se substancia per les vies del judici verbal.
No obstant això, la demanda s'ha de presentar d'acord amb el que estableix l'article 399 de la Llei d'enjudiciament civil, acompanyada dels documents justificatius de la clàusula de submissió a l'arbitratge o del conveni arbitral i del laude, i, si escau, ha de contenir la proposició dels mitjans de prova la pràctica dels quals interessi la part actora.
La demanda s'ha de traslladar a la part demandada perquè contesti en el termini de vint dies.
En la contestació la part demandada ha de proposar els mitjans de prova de què s'intenti valer.
Contestada la demanda o transcorregut el termini corresponent, s'ha de citar les parts a la vista, en la qual la part actora pot proposar la pràctica de prova en relació amb el que hagi al·legat la part demandada en la contestació.
34.1 L'execució forçosa dels laudes es regeix pel que disposen la Llei d'enjudiciament civil i aquest article.
No obstant això, en aquest cas la part executada pot sol·licitar al tribunal competent la suspensió de l'execució, sempre que ofereixi caució pel valor de la condemna més els danys i perjudicis que es puguin derivar de la demora en l'execució del laude.
Presentada la sol·licitud de suspensió, el tribunal, després d'escoltar la part executant, ha de resoldre sobre la caució.
34.2 S'ha d'alçar la suspensió i ordenar que continuï l'execució quan consti al tribunal la desestimació de l'acció d'anul·lació, sens perjudici del dret de la part executant de sol·licitar, si escau, indemnització dels danys i perjudicis causats per la demora en l'execució, per mitjà de les vies ordenades als articles 712 i següents de la Llei d'enjudiciament civil.
34.3 S'ha d'alçar l'execució, amb els efectes que preveuen els articles 533 i 534 de la Llei d'enjudiciament civil, quan consti en el tribunal que ha estat estimada l'acció d'anul·lació.
34.4 Si l'anul·lació només afecta les qüestions a què es refereix l'últim paràgraf de l'article 33.1 i subsisteixen altres pronunciaments del laude, es considera estimació parcial, als efectes que preveu l'apartat 2 de l'article 533 de la Llei d'enjudiciament civil.
Els laudes de les seccions de la Junta Arbitral de Contractes de Conreu i d'Integració s'aproven amb la deliberació i votació prèvies de l'òrgan, degudament convocat.
36.1 El president o la presidenta convoca les sessions de la Junta Arbitral per iniciativa pròpia, un cop cada trimestre, o a petició escrita de com a mínim cinc membres.
La convocatòria es tramet amb tres dies d'anticipació, llevat dels casos urgents, en els quals serà suficient una anticipació de vint-i-quatre hores.
36.2 La convocatòria la formula el secretari o la secretària per ordre del president o la presidenta.
Assenyala el lloc, el dia i l'hora de la reunió i conté l'ordre del dia.
La convocatòria es tramet a totes les persones membres de la Junta Arbitral.
36.3 Juntament amb la convocatòria, s'adjunta l'acta de la sessió anterior i una còpia dels documents, les propostes de laude i les sol·licituds d'arbitratge que s'hagin presentat.
Les sessions de la Junta Arbitral es desenvolupen a porta tancada.
Excepcionalment, poden ser públiques aquelles en què la memòria es presenta al/a la conseller/a d'Agricultura, Alimentació i Acció Rural, així com les altres en què el president o la presidenta així ho acordi en atenció al seu caràcter protocol·lari.
A les sessions públiques no es pot donar compte de cap expedient sotmès a laude.
No es poden adoptar acords vàlids sobre temes o matèries no incloses a l'ordre del dia, llevat que hi siguin presents tots els membres i que així ho decideixi la majoria.
En cas d'absència de la persona membre titular i de la seva suplent no es pot delegar la representació.
Això no obstant, és permès que puguin, a través de la persona membre titular, adreçar al president o la presidenta un escrit per expressar-ne l'opinió i comunicar-la als reunits.
Aquesta opinió no té la consideració de vot a cap efecte.
Les reunions de la Junta Arbitral es duen a terme de la manera següent:
a) El president o la presidenta obre la sessió i la declara vàlida, si es dóna el quòrum necessari per constituir-la.
b) Se sotmet a aprovació l'acta de la sessió anterior, en la qual es fan constar les observacions que els assistents accepten.
c) El president o la presidenta informa les persones membres sobre les qüestions relacionades amb l'activitat de la Junta i el secretari o la secretària dóna compte de les disposicions publicades d'interès de les qüestions que el president o la presidenta o la mateixa Junta li hagin encomanat.
d) El president o la presidenta, d'ofici o a petició del ponent que faci el seguiment d'un dictamen extern, pot acordar l'assistència de l'advocat/ada o jurista extern/a a la sessió de la Junta, sense dret a vot.
e) Es deliberen els diversos punts de l'ordre del dia.
El president o la presidenta regula les intervencions de les persones membres i dóna la paraula a la persona ponent les vegades que calgui.
L'ordre d'intervenció és el de petició de paraula.
Quan l'adequada ordenació del debat requereixi l'alteració d'aquest ordre, així ho ha de disposar el president o la presidenta.
f) Quan el president o la presidenta considera que un punt ha estat suficientment debatut, n'ordena la votació, sens perjudici del que disposa l'article 37.
No són admissibles les abstencions en la votació, llevat dels casos d'obligació legal d'abstenir-se.
g) Exhaurit l'ordre del dia, el/la president/a aixeca la sessió.
Si no hi ha temps suficient, a judici de les persones assistents, se suspèn la sessió i el/la president/a en convoca la continuació.
També pot aixecar la sessió i incloure a l'ordre del dia de la propera els punts que no hagin pogut ser debatuts.
Les propostes que fa el president o la presidenta s'entenen que s'han aprovat per assentiment quan, un cop enunciades, no susciten cap objecció; altrament, es realitza la votació ordinària.
Els membres poden sol·licitar que un assumpte quedi sobre la mesa fins a la propera sessió.
El/La president/a decideix sobre la petició.
Si la sol·licitud ha estat formulada per la persona ponent, el/la president/a només pot denegar-la si es tracta d'un assumpte urgent o bé si ja havia quedat sobre la mesa en una sessió anterior.
El secretari o la secretària estén les actes de les reunions, a les quals ha de fer constar la relació de les persones membres que hi han assistit; les persones membres que n'han excusat l'assistència; les qüestions que s'hi han tractat; els punts principals de la deliberació; els acords presos i, si escau, els vots particulars que s'hi hagin pogut formular.
Signa les actes el secretari o la secretària, amb el vistiplau del president o la presidenta.
44.1 La mediació regulada en aquest Decret és un procediment no jurisdiccional de caràcter voluntari que s'adreça a facilitar l'acord entre les parts de contractes de conreu o contractes d'integració, per tal que gestionin ells mateixos una solució dels conflictes que els afecten, amb el suport de la Junta d'Arbitratge i Mediació de contractes de conreu i contractes d'integració.
Els membres de la Junta han de guardar confidencialitat en relació amb els assumptes que coneguin.
44.2 La mediació es produeix quan les parts a què fa referència l'apartat anterior ho hagin pactat voluntàriament i ho sol·licitin a la Junta, sens perjudici que ho puguin haver pactat anteriorment.
45.1 La mediació es pot iniciar a petició:
b) En cas que ho sol·liciti una part i no estigui prevista la clàusula de submissió en el contracte.
En aquest supòsit s'aplicarà el que disposa l'article 12.2 del Decret 170/2009, de 3 de novembre
45.2 En la sol·licitud hi ha de constar:
a) Les dades de les parts de la mediació.
c) Si està obert un procés judicial i si s'escau el número de procediment i l'òrgan judicial.
e) La signatura del o dels sol·licitants.
45.3 Les parts han d'acceptar participar en la mediació en el termini de vint dies des que han rebut la informació.
Si la part o les parts contactades no accepten l'inici de la mediació, la petició s'arxiva i es notifica a la persona sol·licitant.
El silenci de més de vint dies des que van rebre la informació s'entén com la manca de voluntat d'iniciar-la.
45.4 La mediació es pot dur a terme:
a) Abans d'iniciar el procés judicial o arbitral, quan es produeixin discrepàncies entre les parts contractants.
b) Quan hi ha un procés judicial o arbitral pendent, en qualsevol de les instàncies i recursos, o en execució de sentències o laudes.
45.5 Tramitació de les sol·licituds.
La Junta receptora de la sol·licitud, en cas de constatar deficiències greus o manca de documentació, ho comunica a la persona interessada, perquè, en el termini de deu dies esmeni els defectes o mancances, amb indicació que, si no ho fa, es considera que desisteix de la seva petició.
46.1 La Secció pot nomenar una persona mediadora encarregada de la mediació, que pot ser un dels membres de la Secció o una persona externa experta en mediació de conflictes en l'àmbit dels contractes de conreu i dels contractes d'integració.
Si s'encarrega la mediació a una persona externa a la Secció la petició es farà al centre de mediació del departament competent en matèria de dret civil, als col·legis professionals o a les universitats, en funció de l'objecte de la mediació.
46.2 La persona mediadora designada ha de dur a terme la seva activitat mediadora de la manera següent:
a) Facilitar el diàleg i ajudar a cercar possibles solucions al conflicte.
b) Vetllar pel compliment dels terminis del procediment de mediació i arbitrar les actuacions corresponents per tal d'evitar dilacions que puguin perjudicar les parts.
c) Vetllar perquè les parts prenguin les seves decisions i disposin de la informació i l'assessorament suficients perquè assoleixin els acords de manera lliure i conscient.
d) Desenvolupar la seva funció amb imparcialitat i lleialtat envers les parts.
46.3 A la primera sessió, la qual es desenvoluparà davant el/la secretari/ària, la persona mediadora designada ha de convocar les parts a una reunió en la qual en primer lloc se'ls ha d'informar del procediment, els principis, l'objecte i l'abast de la mediació, la previsió del nombre de sessions i del dret de qualsevol d'ells de donar per acabada la mediació.
El secretari aixecarà una acta inicial on constaran la data i la voluntarietat de la participació de les parts i l'acceptació del deure de confidencialitat.
L'acta la signen el secretari o secretària de la secció corresponent i les parts.
46.4 Si alguna de les parts o totes no compareixen a la primera sessió, però justifiquen la no-assistència en el termini de deu dies des de la recepció de la convocatòria, la persona mediadora les convoca novament.
Si la segona sessió tampoc es pot dur a terme per inassistència injustificada d'alguna d'elles, la persona mediadora dóna per acabada la mediació i ho posa en coneixement del centre, el qual procedeix a l'arxivament de l'expedient.
47.1 La sessió inicial s'ha de dur a terme en el termini màxim de deu dies des de l'acceptació de la designació, a no ser que una causa justificada ho impedeixi.
47.2 La persona mediadora informa les parts de l'abast de la mediació, els principis que la regeixen, i les tarifes fixades pel departament competent si no disposen del benefici de la gratuïtat.
Ha d'informar-los també de la conveniència de rebre assessorament jurídic i de la necessitat d'intervenció lletrada per a la redacció del conveni o d'altres documents jurídics.
Si escau, demana el consentiment de les parts per tal que a les sessions pugui assistir un mediador en pràctiques.
47.3 En qualsevol cas, la persona mediadora planifica les sessions segons les qüestions que es plantegen i assenyala de manera orientativa les reunions que poden ser necessàries.
47.4 El secretari estén una acta de la sessió inicial en la qual es fa constar la data, la voluntarietat de la participació i l'acceptació del deure de confidencialitat.
L'acta ha de ser signada per les parts intervinents, les quals reben una còpia.
47.5 La persona mediadora fa arribar en un termini de dos dies còpia d'aquesta acta a la secció de la Junta perquè tingui constància de l'inici efectiu de la mediació.
47.6 Les sessions posteriors a la primera poden ser conjuntament amb les dues parts o per separat amb cadascuna d'elles, segons el criteri de la persona mediadora i hauran de comptar amb la seva presència.
47.7 La persona mediadora designada pot presentar a les parts una proposta mediadora, perquè acceptin o no la mediació en un termini màxim de cinc dies amb la finalitat d'ajudar les parts a assolir per elles mateixes els seus compromisos i decisions.
48.1 De la sessió final de la mediació s'aixeca una acta, en la qual han de constar exclusivament i de manera clara i concisa els acords assolits.
La persona mediadora pot recomanar a les parts que l'acord al qual s'arribi tingui el valor d'acord transaccional, de conformitat amb l'article 1816 del Codi civil i que en cas d'incompliment es pot fer valer davant de la jurisdicció ordinària o l'arbitratge.
Si és impossible arribar a cap acord, s'estén una acta en la qual només es fa constar aquest fet.
48.2 L'acta la signen la persona mediadora i les parts.
48.3 La persona mediadora ha d'informar del resultat de la mediació a la secció corresponent.
La mediació es pot desenvolupar en una o més sessions, que seran establertes per la persona mediadora en funció de la naturalesa o la complexitat del conflicte o el nombre de persones implicades, i no poden superar-se en tot cas els dos mesos des de la primera reunió que preveu l'article 21.3 del Decret 170/2009, de 3 de novembre.
Suspensió del procés de mediació
Les parts poden demanar la suspensió del procés de mediació per un termini màxim de trenta dies, per circumstàncies personals justificades o per fer consultes al seu advocat o advocada o a altres professionals.
En cas que la suspensió sigui acordada, els terminis que preveuen la llei i aquest Reglament quedaran interromputs, i el còmput es reprèn al finalitzar el termini de suspensió.
La suspensió del procés, per aquesta causa, no perjudica la possible suspensió de la prescripció o la caducitat d'accions que pugui preveure la legislació processal.
Finalització de la mediació abans de la sessió final
51.1 La persona mediadora pot donar per acabada la mediació en qualsevol moment, per manca de col·laboració de les parts o quan consideri que la continuïtat del procés pot ser perjudicial o dilatòria per a la gestió efectiva del conflicte.
En aquest cas ho ha de notificar amb la màxima celeritat a la Secció i a les parts, fent constar la causa, així com a l'autoritat judicial, si prové d'una derivació judicial.
51.2 Excepcionalment, la Secció pot nomenar una nova persona mediadora atenent les circumstàncies del cas, i a la voluntat manifestada per les parts,
La fixació de les tarifes es fa en funció del nombre de sessions i de les parts intervinents, i és aplicable el que disposa l'article 15.
Per part del departament competent en matèria d'agricultura, ramaderia i desenvolupament rural s'han d'habilitar els mitjans necessaris per tal que les notificacions i comunicacions que realitzi la Junta, així com els escrits i les comunicacions que s'adrecin a la Junta, es puguin realitzar per mitjans electrònics.
Es deroga la Resolució AAR/1470/2007, de 16 de maig, per la qual es dóna publicitat al Reglament de règim intern de la Junta Arbitral de Contractes d'Integració.
Barcelona, 17 d'octubre de 2012