El dret a succeir de la Generalitat de Catalunya es remunta a la Llei de successió intestada de 10 de juliol de 1936.
La compilació de dret civil de 1960 no va regular la qüestió, i és a partir de la Llei 13/1984, de 20 de març, que la Generalitat de Catalunya torna a regular la successió intestada a favor seu.
Posteriorment, s'han dictat la Llei 9/1987, de 25 de maig, de successió intestada, la Llei 40/1991, de 30 de desembre, del codi de successions per causa de mort en el dret civil de Catalunya, i la Llei 10/2008, de 10 de juliol, del llibre quart del Codi civil de Catalunya, relatiu a les successions i les recents lleis 3/2017, de 15 de febrer, i 5/2017, de 28 de març, que han modificat els articles 442-12 de la Llei 10/2008, de 10 de juliol, i 12 bis del Decret legislatiu 1/2002, de 24 de desembre, així com la Llei 1/2015, que inclou les referències a Aran en l'article 442-13 del Codi civil Català.
La Generalitat de Catalunya, en compliment d'aquesta normativa, succeeix les persones amb veïnatge civil català que moren sense hereus testamentaris i legals, i actua com a hereva intestada amb l'objectiu d'exercir una funció social important, com és la de destinar el cabal relicte a entitats i institucions beneficiàries de caràcter assistencial i cultural i a habitatge social.
Aquestes normes es limiten a proclamar que la Generalitat de Catalunya és hereva, com a resultat de l'última de les crides, en l'ordre en la successió intestada, però no en regulen l'actuació administrativa.
Fins a aquest moment l'actuació esmentada es troba recollida en el Decret 244/1995, d'1 d'agost, sobre creació de la Junta Distribuïdora d'Herències i regulació de les actuacions administratives de la successió intestada a favor de la Generalitat de Catalunya, i en el Decret 156/2001, de 15 de maig, de regulació de la gestió del règim d'autonomia econòmica de les herències intestades en les quals hagi estat declarada hereva la Generalitat de Catalunya, que es deroguen ara expressament.
La Llei 15/2015, de 2 de juliol, de la jurisdicció voluntària, ha modificat la Llei 33/2003, de 3 de novembre, del patrimoni de les administracions públiques, que ha establert un nou procediment per a la declaració de les herències intestades de les quals les administracions públiques són cridades a ser hereves, en què el tret principal de canvi rau en el fet que la declaració d'hereus abintestat es realitza mitjançant un acte administratiu i no per resolució judicial.
La Llei 5/2017, de 28 de març, d'acompanyament a la Llei de pressupostos de la Generalitat de Catalunya per al 2017, modifica la Llei de Patrimoni de la Generalitat de Catalunya en el mateix sentit.
Aquesta norma recull aquest nou procediment.
Aquest Decret està format per 19 articles, agrupats en 5 capítols, tres disposicions transitòries, una disposició derogatòria i una disposició final.
L'experiència administrativa acumulada durant el temps d'aplicació dels decrets 244/1995 i 156/2001, que han esdevingut obsolets, ha permès detectar els punts que s'han de millorar per aconseguir la finalitat que persegueix la norma.
Per tant, es fa aconsellable introduir determinats canvis substancials i imprescindibles que donin solucions i millorin l'eficàcia de les actuacions administratives en l'àmbit de les herències intestades respecte de les quals la Generalitat de Catalunya és declarada hereva, essent proporcionals a les finalitats perseguides sense introduir obligacions als destinataris de la norma.
En el desenvolupament d'aquesta norma també s'ha garantit a la ciutadania la participació i l'accés senzill, universal i actualitzat dels documents propis del seu procés d'elaboració, mitjançant la corresponent publicació.
Amb aquest Decret es pretén, doncs, organitzar la normativa i reduir-ne l'excés, aportant seguretat jurídica, racionalitat, confiança i coherència i garantir que l'actuació de l'Administració s'ajusta als principis de necessitat, eficàcia, proporcionalitat, transparència i eficiència.
D'acord amb la legislació civil, la Generalitat de Catalunya té competència exclusiva sobre el destí dels béns procedents de les herències intestades entre els diferents fins possibles, així com sobre la seva liquidació i distribució.
Els béns procedents de les herències intestades són béns patrimonials de la Generalitat de Catalunya adquirits ex lege, amb un destí predeterminat, ser destinats a entitats d'assistència social o institucions culturals preferentment del darrer municipi de la residència habitual de la persona causant a Catalunya.
Aquest destí pot ser monetaritzant els béns o bé assignant-los directament, i la Llei admet que aquest destí directe dels béns pot proveir també necessitats habitacionals derivades de les activitats assistencials, en aquelles entitats socials que la seva finalitat sigui l'atenció a persones.
Així mateix, les finques urbanes també es poden destinar a polítiques d'habitatge social no vinculades directament a entitats d'assistència social, ni territorialment al municipi de la darrera residència habitual de la persona causant a Catalunya.
En aquest Decret, es crea un nou procediment per distribuir entre les entitats cridades a ser beneficiàries per llei el líquid que s'obtingui dels béns procedents de les herències intestades.
Aquest sistema es basa en la incorporació de l'import resultant de la liquidació de les herències en partides finalistes de la Generalitat de Catalunya, perquè pugui ser distribuït, mitjançant un sistema de convocatòries públiques, que han d'impulsar els departaments receptors de l'import competents per la matèria.
Tot això sense deixar de ser garantista i respectant i vetllant perquè siguin beneficiaris els establiments d'assistència social i institucions culturals que qui legisla imposa en la destinació dels béns que la Generalitat de Catalunya hereta per successió intestada.
Amb aquest nou sistema s'aconsegueix una concurrència àmplia i s'ofereix un procediment més àgil, eficaç, eficient, i també amb garanties d'un major control per part de l'Administració.
També s'han reordenat i concretat les competències dels diferents òrgans que intervenen en el procediment de les herències intestades i s'ha adaptat la presentació i ordenació dels preceptes a la tècnica actual.
A més, s'ha procurat una redacció més directa i s'ha unificat la terminologia tècnica i comptable.
Pel que fa a la tramitació de les herències intestades, únicament s'ha diferenciat la del procediment aplicable en relació amb la liquidació i distribució de les herències obertes sota la Llei 13/1984, de 20 de març, sobre la compilació del dret civil de Catalunya, que s'estableix en la disposició transitòria primera.
Amb la finalitat d'aconseguir una simplificació formal i una millora sistemàtica i d'eficàcia en la tramitació i gestió de les herències, es crea la Junta d'Herències com a òrgan col·legiat de la Generalitat de Catalunya, juntament amb el corresponent procediment administratiu.
Aquesta Junta està formada per membres en representació de la Generalitat de Catalunya i en representació dels ens locals de Catalunya.
Aquest òrgan actua en règim d'autonomia econòmica, per la qual cosa queden afectats tots els béns i drets integrants de les herències intestades i té competències per administrar, liquidar i també establir els criteris de distribució del cabal relicte del qual la Generalitat hagi estat declarada hereva intestada.
Quant a les despeses que la Generalitat de Catalunya assumeix en relació amb la gestió de les herències intestades i, en especial, quan finalment no és declarada hereva intestada o en el supòsit que, havent estat declarada hereva, es reconegui el millor dret hereditari de terceres persones, i a fi d'evitar possibles perjudicis econòmics derivats d'aquesta situació, es preveu expressament que la Generalitat de Catalunya es pugui rescabalar d'aquestes despeses.
En definitiva, amb aquest Decret es tracta de regular aspectes instrumentals respecte de l'adquisició de la condició d'hereva de la Generalitat de Catalunya, per la qual cosa el títol competencial en què s'emmarca resulta de l'article 159.1 de l'Estatut d'autonomia de Catalunya, que estableix que correspon a la Generalitat la competència exclusiva en matèria de règim jurídic i procediment de les administracions públiques catalanes, en allò que no estigui afectat per l'article 149.1.18 de la Constitució.
L'apartat c de l'article esmentat de l'Estatut estableix que aquesta competència inclou les normes de procediment administratiu que derivin de les particularitats del dret substantiu de Catalunya o de les especialitats de l'organització de la Generalitat de Catalunya.
D'altra banda, l'article 68.1 de l'Estatut atribueix al Govern de la Generalitat de Catalunya la potestat reglamentària d'acord amb aquest Estatut i les lleis.
Pel que fa a la competència exclusiva de la Generalitat en matèria de dret civil, excepte en les matèries que l'article 149.8 de la Constitució atribueix a l'Estat, s'estableix en l'article 129 de l'Estatut d'autonomia de Catalunya.
L'article 39.1 de la Llei 13/2008, de 5 de novembre, del president de la Generalitat i del Govern, estableix que correspon al Govern la titularitat de la potestat reglamentària en l'exercici de les competències de la Generalitat, i l'article 26. e de la mateixa disposició legal atribueix al Govern l'exercici de la potestat reglamentària "en tots els casos en què no sigui específicament atribuïda al president o presidenta de la Generalitat o als consellers".
Segons estableix l'article 40.1 de la Llei 13/2008, les disposicions dictades pel Govern han d'adoptar la forma de decret.
Amb el dictamen del Consell de Treball Econòmic i Social de Catalunya i vist l'informe de la Comissió de Govern Local de Catalunya;
Per tant, a proposta del vicepresident del Govern i conseller d'Economia i Hisenda, d'acord amb el dictamen de la Comissió Jurídica Assessora, i amb la deliberació prèvia del Govern,
Objecte, àmbit d'aplicació i marc jurídic
L'objecte d'aquest Decret és regular el procediment per a la declaració de la Generalitat de Catalunya com a hereva intestada, establir el procediment administratiu i òrgans intervinents de la Generalitat de Catalunya per a l'adopció de les decisions relatives al destí dels seus béns patrimonials procedents de les herències intestades, distribució i liquidació d'aquests béns a les entitats a què es refereix el Codi civil, així com la gestió del règim d'autonomia econòmica de les herències intestades en les quals la Generalitat de Catalunya hagi estat declarada hereva.
Aquest Decret s'aplica a totes les actuacions administratives prèvies i posteriors a la declaració administrativa de la Generalitat de Catalunya com a hereva intestada, quan es donin les circumstàncies establertes a la normativa civil catalana perquè tingui lloc la successió legal a favor de la Generalitat de Catalunya.
En tot el que no preveu expressament aquest Decret, s'ha d'aplicar, supletòriament, el dret civil o el dret administratiu que correspongui en cada cas.
Actuacions per a la declaració abintestat a favor de la Generalitat de Catalunya
Qualsevol persona pot comunicar davant el departament competent en matèria de patrimoni la defunció intestada de qui presumiblement no tingui hereus intestats en quart grau en el parentiu de consanguinitat o d'adopció ni cònjuge supervivent o convivent en parella estable.
Qui per raó del seu càrrec o feina pública tingui coneixement de la mort intestada d'alguna persona que no tingui hereus està obligat, per raó de la seva condició, a comunicar-ho davant el departament competent en matèria de patrimoni.
En l'escrit de comunicació es pot manifestar que no es té coneixement de l'existència d'hereus intestats, indicar la data i el lloc de defunció de la persona causant i, en el cas que se'n tingui coneixement, es pot adjuntar una relació dels seus béns, amb la indicació de l'emplaçament, a més de la informació de què es disposi sobre les persones que, si escau, en gaudeixen o els administren.
Tot això sense perjudici de la possibilitat que l'Administració pugui requerir la col·laboració ciutadana amb aquesta finalitat.
Inici i tramitació del procediment
Abans de l'inici del procediment, la Direcció General del Patrimoni de la Generalitat de Catalunya ha de portar a terme les actuacions preliminars que siguin necessàries per verificar que concorren els requisits per determinar la procedència dels drets successoris de la Generalitat de Catalunya.
El procediment per a la declaració de la Generalitat de Catalunya com a hereva intestada s'inicia d'ofici, per acord de la persona titular de la Direcció General del Patrimoni de la Generalitat de Catalunya, adoptat per iniciativa pròpia o a conseqüència d'ordre superior, petició raonada d'altres òrgans o en virtut de les comunicacions de l'article 2 d'aquest Decret.
L'acord d'incoació del procediment es publica en la forma, lloc i terminis que s'estableix en la legislació aplicable.
Fins a la resolució d'aquest procediment, qualsevol persona interessada pot presentar al·legacions o aportar documents o altres elements de judici.
La Direcció General del Patrimoni de la Generalitat de Catalunya ha de realitzar els actes i comprovacions que resultin necessaris per obtenir informació sobre la persona causant i els seus béns.
A aquest efecte s'ha de sol·licitar a les autoritats i personal funcionari públic, registres i altres institucions i arxius públics, que depenen de la Generalitat de Catalunya, la informació sobre la persona causant i els béns i drets de la seva titularitat que s'estimi necessària.
Aquesta informació s'ha de subministrar gratuïtament.
Així mateix, i a aquests efectes, també es pot requerir la col·laboració de la ciutadania.
El procediment finalitza amb la Resolució de la persona titular de la Direcció General del Patrimoni de la Generalitat de Catalunya que, si escau, ha de declarar la Generalitat de Catalunya hereva intestada.
L'Assessoria Jurídica del departament competent en matèria de patrimoni ha d'informar, amb caràcter previ a aquesta resolució, l'adequació i suficiència de les actuacions practicades per la Direcció General del Patrimoni de la Generalitat de Catalunya per declarar hereva intestada la Generalitat de Catalunya.
El termini màxim per a la resolució del procediment és d'un any, en els termes que estableix la legislació aplicable.
La Resolució que declari la Generalitat de Catalunya hereva intestada ha de contenir l'adjudicació administrativa dels béns de l'herència i és títol suficient per inscriure'ls en el registre que correspongui, d'acord amb la legislació aplicable, i s'ha de publicar als mateixos llocs on s'hagi publicat l'acord d'incoació del procediment.
La resolució que determini la improcedència de declarar hereva la Generalitat de Catalunya, a més, s'ha de notificar a les persones amb dret a heretar.
La declaració d'hereus suposa l'acceptació de l'herència a benefici d'inventari, sense necessitat de cap declaració a l'efecte.
Els actes administratius que es dictin durant el procediment només poden ser recorreguts davant la jurisdicció contenciosa administrativa per infracció de les normes sobre competència i procediment, un cop esgotada la via administrativa.
Qui es consideri perjudicat quant al seu millor dret a l'herència o altres de caràcter civil per la declaració d'hereva abintestada o l'adjudicació de béns a favor de la Generalitat, pot exercir les accions pertinents davant dels òrgans de l'ordre jurisdiccional civil.
En el supòsit que la Generalitat de Catalunya hagi estat declarada hereva intestada i hi hagi hereus amb millor dret, només se'ls restituiran els béns de l'herència respecte dels que la Generalitat de Catalunya en conservi la titularitat en el moment que s'hagi tingut coneixement, mitjançant qualsevol document admès en dret, de l'existència d'aquest millor dret, un cop descomptades les despeses que s'hagin efectuat en els béns hereditaris, d'acord amb el règim de l'hereu aparent establert en la corresponent normativa civil.
Òrgans que intervenen en la successió intestada
Direcció General del Patrimoni de la Generalitat de Catalunya
La Direcció General del Patrimoni de la Generalitat de Catalunya és l'òrgan competent per dur a terme totes les actuacions prèvies a la declaració d'hereva intestada de la Generalitat de Catalunya.
Aquesta Direcció General és també la competent per declarar la Generalitat hereva intestada i per dur a terme la gestió administrativa i econòmica de tots els béns heretats fins a la seva distribució.
La Direcció General del Patrimoni de la Generalitat de Catalunya té la funció d'executar les decisions de la Junta d'Herències i pot atorgar tots els documents i realitzar els actes que siguin necessaris.
Totes les funcions que aquest Decret no atribueix específicament a la Junta d'Herències s'entén que corresponen a la Direcció General del Patrimoni de la Generalitat de Catalunya.
Es crea la Junta d'Herències com a òrgan col·legiat de la Generalitat de Catalunya, dependent del departament competent en matèria d'economia, que té les competències que s'estableixen en aquest Decret per a la gestió administrativa i econòmica dels béns patrimonials de les herències intestades, així com les relacionades amb la distribució del cabal relicte del qual la Generalitat de Catalunya hagi estat declarada hereva intestada.
La Junta d'Herències actua en règim d'autonomia econòmica.
Composició i règim de funcionament de la Junta d'Herències
La Junta d'Herències està integrada pels membres següents:
a) El president o presidenta, que és la persona titular de la Direcció General del Patrimoni de la Generalitat de Catalunya.
b) Una persona representant de la Direcció General del Patrimoni de la Generalitat de Catalunya, que és la titular de la Sub-direcció General d'Herències.
c) Una persona funcionària llicenciada en dret que presta serveis a l'Assessoria Jurídica del departament competent en matèria de patrimoni.
Aquesta persona l'ha de designar la persona titular de l'Assessoria Jurídica.
d) Una persona representant de la Intervenció General.
Aquesta persona l'ha de designar l'interventor o interventora general.
e) Una persona representant del departament de la Generalitat de Catalunya competent en matèria de cultura.
f) Una persona representant del departament de la Generalitat de Catalunya competent en matèria d'afers socials.
g) Una persona representant del departament de la Generalitat de Catalunya competent en matèria de salut.
h) Una persona representant del departament de la Generalitat de Catalunya competent en matèria d'habitatge.
i) Una persona representant del departament de la Generalitat de Catalunya competent en matèria de dret civil.
j) Dues persones representants dels ens locals de Catalunya, una designada per l'Associació Catalana de Municipis i l'altra per la Federació de Municipis de Catalunya.
k) El secretari o secretària, que és una persona funcionària adscrita a la Direcció General del Patrimoni de la Generalitat de Catalunya, designada per la persona titular d'aquesta unitat que actua amb veu, però sense vot.
El president o presidenta de la Junta d'Herències pot convidar, segons els temes que s'hagin de tractar, qualsevol persona sense dret a vot.
Els representants de la Junta d'Herències de les lletres e, f, g, h i i de l'apartat 1 d'aquest article són designats per la persona titular de la respectiva secretaria general o sectorial, amb un rang màxim de sub-direcció general o equivalent.
La Junta d'Herències es regeix, amb caràcter supletori, per la normativa reguladora dels òrgans col·legiats de la Generalitat de Catalunya.
En la composició de la Junta d'Herències cal respectar els criteris de paritat de gènere.
El president o presidenta de la Junta d'Herències té les funcions següents:
a) Representar la Junta d'Herències i la resta de funcions que li corresponen com a president o presidenta d'un òrgan col·legiat, d'acord amb la normativa d'aplicació.
b) Les corresponents com a òrgan de contractació en l'àmbit de les herències intestades.
c) Les que li corresponen amb relació a l'actuació en règim d'autonomia econòmica de la Junta d'Herències.
Funcions de la Junta d'Herències
La Junta d'Herències té les funcions següents:
a) Aprovar la liquidació del total de l'herència de la persona causant.
b) Establir els percentatges de distribució de l'import obtingut en liquidar els béns de les herències intestades, entre els diversos departaments receptors de la Generalitat de Catalunya, competents per la matèria, per tal de ser destinats a les diferents finalitats assistencials o culturals quan s'hagin alienat els béns.
c) Establir els mecanismes jurídics de destinació de les finques urbanes quan se n'hagi acordat la no alienació, que es poden instrumentalitzar mitjançant convenis en què es concreti el seu destí, d'acord amb la legislació civil.
d) Acordar, a proposta de la Direcció General del Patrimoni de la Generalitat de Catalunya, la no alienació de determinats béns no inclosos en l'apartat anterior i acordar-ne la destinació, atenent les finalitats que determina la normativa successòria catalana.
e) Aprovar anualment la liquidació del Fons de Garantia i fer-ne el seguiment.
f) Fer un seguiment anual de la destinació dels cabals relictes distribuïts, informant-ne a les corporacions locals afectades.
g) Qualsevol altra funció relacionada amb les seves actuacions o que la Direcció General del Patrimoni de la Generalitat de Catalunya pugui sotmetre a la seva consideració.
Gestió i distribució dels béns relictes
La Direcció General del Patrimoni de la Generalitat de Catalunya és l'òrgan competent per realitzar les següents funcions de gestió administrativa i econòmica dels béns que resultin de les herències intestades a favor de la Generalitat de Catalunya:
a) Prendre possessió dels béns heretats; fer un inventari de cada herència, que ha de contenir com a mínim una relació dels béns amb indicació dels llocs on es troben; així com fer una llista d'altres documents de l'herència que puguin ser d'interès.
b) Les que consideri necessàries per conservar i administrar els béns.
d) L'ingrés del metàl·lic i l'alienació, si escau, d'altres productes d'estalvi o d'inversió amb traspàs als comptes propis de la Junta d'Herències.
e) La inscripció dels béns en els registres que correspongui.
f) Acordar les finques urbanes que, per la seva naturalesa, peculiaritats i tenint en compte la situació comptable de les herències de les quals provenen, es puguin destinar directament a les finalitats que estableix la legislació civil catalana i en dona compte a la Junta d'Herències.
g) L'alienació dels béns immobles heretats, tret dels esmentats a l'apartat anterior i dels que puguin ser proposats a la Junta d'Herències per excepcionar-los de venda, atenent la seva naturalesa, peculiaritat i/o interès públic.
h) L'alienació dels béns semovents i dels béns mobles.
i) Incloure els béns heretats en l'apartat específic de l'Inventari general de la Generalitat de Catalunya.
j) Portar a terme la gestió econòmica de les herències, tramitar els cobraments i pagaments i determinar el saldo resultant de l'execució dels ingressos i despeses corresponents a les herències intestades.
k) Determinar la liquidació del total de l'herència del causant.
l) Proposar anualment i de forma motivada a la Junta d'Herències el percentatge del Fons de Garantia a ingressar al Tresor de la Generalitat de Catalunya.
Si apareixen altres béns pertanyents a l'herència desconeguts en el moment de fer l'inventari, la persona titular de la Direcció General del Patrimoni de la Generalitat de Catalunya ha d'acordar que s'elabori un inventari addicional i ha d'emetre la Resolució complementària a la de declaració d'hereus que correspongui.
Si en l'inventari s'han inclòs erròniament determinats béns, la persona titular de la Direcció General del Patrimoni de la Generalitat de Catalunya n'ha d'acordar l'exclusió.
Per dur a terme les funcions assenyalades en les lletres a, b, c, d, e, g, h, j i k de l'apartat 1 d'aquest article, la Direcció General del Patrimoni pot contractar el servei d'empreses i professionals especialitzats.
Aquesta contractació s'ha de fer d'acord amb la normativa de contractació del sector públic.
Les despeses que derivin d'aquestes contractacions van a càrrec del cabal relicte.
1.La Direcció General del Patrimoni de la Generalitat de Catalunya és la unitat competent per aprovar l'expedient i tramitar l'alienació, si escau, dels béns que conformen una herència intestada per obtenir-ne un import que s'ha de destinar a donar compliment a les finalitats que regula la normativa civil catalana.
Aquesta alienació s'ha de dur a terme mitjançant els procediments previstos a la normativa reguladora del patrimoni.
Liquidació i aprovació de comptes
La Direcció General del Patrimoni de la Generalitat de Catalunya, una vegada comptabilitzats tots els ingressos i despeses que conformen una herència intestada, n'ha de fer la liquidació, després de detreure'n el 10 % del Fons de Garantia, tal com s'estableix a l'apartat 2 de l'article 19.
2.El compte justificatiu resultant de la liquidació del cabal relicte s'ha de sotmetre a la Intervenció General per a la seva fiscalització.
S'ha de donar compte d'aquesta liquidació a la Junta d'Herències perquè l'aprovi i es procedeixi a la distribució de l'import resultant.
Distribució del cabal relicte de les herències
La Junta d'Herències, al final de cada exercici, ha de determinar els percentatges de distribució dels cabals relictes de les herències intestades, tenint en compte el marc social, assistencial i cultural de cada moment a Catalunya i les línies d'actuació de la Generalitat per donar compliment a la funció que legalment té encomanada envers les herències intestades.
L'import de la distribució s'ha de comunicar a cada departament receptor.
2.Quan el volum a distribuir ho faci necessari, la Junta d'Herències, atenent raons d'eficiència, pot acordar que es dugui a terme una altra distribució seguint els mateixos criteris que s'estableixen en aquest article.
3.Aquests imports s'ingressen al Tresor de la Generalitat de Catalunya, d'acord amb el que preveu la normativa en matèria de finances públiques, per tal que cada departament receptor generi la quantia assignada del cabal relicte rebut en una partida pressupostària específica de despesa afectada a les finalitats previstes a la normativa civil catalana, i la distribueixi mitjançant convocatòries públiques d'acord amb el que estableix aquest Decret i la normativa reguladora de les subvencions en el que li és d'aplicació.
Els departaments receptors poden determinar que els fons a rebre siguin distribuïts per una entitat de les que té adscrites i que executi competències pròpies del departament.
En aquest cas el departament de què es tracti li ha de transferir els fons amb caràcter extraordinari i afectats a les finalitats previstes a la normativa civil catalana, assumint aquesta entitat totes les obligacions que s'estableixen per als departaments receptors.
Les bases reguladores de la convocatòria han d'incloure els criteris que, preceptivament, els departaments receptors de la quantitat assignada per la Junta d'Herències han de tenir en compte, per determinar la condició d'entitats o establiments beneficiaris, que són els següents:
a) Donar preferència als establiments d'assistència social o a institucions de cultura del municipi de la darrera residència habitual de la persona causant a Catalunya, tant els que tinguin el domicili en aquest municipi com els que hi actuïn.
b) En defecte de les anteriors, als establiments d'assistència social o a institucions de cultura de la comarca.
c) I si no n'hi ha a la comarca, en darrer lloc, als establiments d'assistència social o a institucions de cultura de caràcter general a càrrec de la Generalitat de Catalunya.
A l'efecte del que es disposa en l'apartat anterior, la Junta d'Herències ha de facilitar als departaments corresponents el nom de les persones causants i el municipi de la seva darrera residència habitual a Catalunya.
En el cas que la persona causant hagi mort fora del territori català, s'entén com a darrera residència habitual la que havia tingut a Catalunya, la de l'empadronament més recent o la del naixement, per aquest ordre.
En el cas que la persona causant no hagi tingut residència habitual a Catalunya, malgrat tenir veïnatge civil català, s'estarà al lloc on es troben la major part dels béns de la persona causant.
Correspon a cada departament receptor de la quantitat assignada per la Junta d'Herències portar a terme les actuacions tendents a determinar, de conformitat amb la normativa civil, les entitats o establiments beneficiaris en règim de publicitat i concurrència.
Amb aquesta finalitat, el departament receptor ha de comunicar la convocatòria corresponent als ens locals de la darrera residència habitual a Catalunya de les persones causants o, en defecte d'aquesta, als ens locals del lloc on es troben la major part dels béns de la persona causant.
8.En la publicació de les convocatòries, a més del que determini pròpiament l'òrgan concedent i la normativa d'aplicació, hi ha de figurar preceptivament el nom de les persones causants i el de la seva darrera residència habitual; els criteris i ponderació que s'estableixen a l'apartat 5 d'aquest article; la procedència que els cabals a distribuir han estat atorgats per la Junta d'Herències i l'obligació del beneficiari de fer difusió de la procedència d'aquests.
Així mateix, en la convocatòria i en la resolució de concessió s'ha de fer constar, si escau, quina part dels fons prové d'herències intestades.
En el cas que en el cabal relicte d'una persona causant intestat hi hagi finques urbanes la Junta d'Herències les ha de destinar preferentment al compliment de polítiques d'habitatge social.
Control i seguiment de les destinacions
El control i seguiment de les destinacions dels cabals a distribuir està subjecte al que preveu la normativa reguladora de subvencions en el que és d'aplicació, i és l'òrgan concedent el competent per comprovar l'adequació de l'atorgament a la finalitat per la qual ha estat concedit i, si escau, dur a terme el procediment de reintegrament.
2.Aquests actes administratius estan subjectes a la fiscalització per part de la Intervenció General, d'acord amb la normativa en matèria de finances públiques de la Generalitat de Catalunya.
Cada departament de la Generalitat de Catalunya ha de donar compte i justificar davant la Junta d'Herències la destinació dels fons rebuts i també que s'han adequat a la finalitat prevista a la normativa civil catalana que regula les herències intestades.
Queden afectats pel règim d'autonomia econòmica tots els béns que integren les herències intestades en què hagi estat declarada hereva la Generalitat de Catalunya, així com les despeses que se'n derivin.
Les funcions d'autorització derivades de la gestió que comporta el règim d'autonomia econòmica de les herències intestades corresponen al president o presidenta de la Junta d'Herències.
Ingressos i despeses de les herències intestades
Els ingressos procedents d'herències intestades són:
a) Els procedents de comptes bancaris, llibretes d'estalvis i altres productes d'entitats financeres.
b) El producte de la venda d'accions i altres títols.
c) Els generats per la venda dels béns heretats.
d) Els rendiments procedents de la gestió dels béns heretats.
Són despeses procedents d'herències intestades les de qualsevol caràcter que derivin de la tramitació, la gestió, l'administració, la conservació o el manteniment dels béns que integren aquestes herències.
Gestió dels ingressos i les despeses
La gestió dels ingressos i de les despeses amb caràcter general s'ha d'ajustar a la normativa de finances públiques de Catalunya en tot el que li és d'aplicació i també ha de seguir els criteris següents:
a) La unitat orgànica competent en matèria d'herències ha de dur a terme la tramitació dels ingressos, despeses, cobraments i pagaments, que ha d'autoritzar el president o presidenta de la Junta d'Herències i sotmetre-ho a fiscalització, d'acord amb les directrius de la Intervenció General.
b) La Junta d'Herències ha de disposar d'una tresoreria específica, instrumentada en un o més comptes autoritzats pel departament competent en matèria d'economia, en què s'han d'ingressar els fons econòmics de cada herència.
D'acord amb la normativa reguladora de les finances públiques de Catalunya, tots els actes, expedients i documents de la Junta d'Herències estan sotmesos a la fiscalització i control de la Intervenció General, la qual ha de determinar la modalitat del control i ha de dictar les directrius corresponents.
Limitacions al règim d'autonomia econòmica
A càrrec del cabal relicte de les herències no es pot:
a) Efectuar actuacions en matèria de recursos humans ni cap despesa de personal de la Generalitat de Catalunya.
b) Comprometre despeses ni adquirir compromisos de despeses superiors al cabal relicte de cada herència, excepte les despeses derivades de la gestió d'herències que no disposen temporalment d'haver líquid suficient.
Per tal de poder donar compliment a les finalitats previstes en la normativa civil catalana, es constitueix un fons de garantia per atendre el cost de la gestió de la tramitació de les herències intestades, així com les despeses derivades de la gestió dels béns d'herències que no disposen temporalment d'haver líquid suficient.
En aquest darrer cas, aquest fons ha de ser rescabalat quan l'herència disposi d'ingressos suficients.
El fons es nodreix amb una dotació del 10 % dels ingressos de les herències intestades, en concepte de despeses d'administració, manteniment i conservació de cada herència.
Una vegada tancada la comptabilitat de l'exercici a 31 de desembre, la Junta d'Herències ha d'aprovar el percentatge del saldo del Fons de Garantia a ingressar al Tresor de la Generalitat que serà com a màxim del 90 %.
Procediment aplicable en relació amb la liquidació i distribució de les herències obertes sota la Llei 13/1984, de 20 de març.
El procediment per a aquestes herències és el següent:
El departament competent en matèria d'economia, mitjançant la Direcció General del Patrimoni de la Generalitat de Catalunya, un cop fetes les consultes oportunes als departaments o organismes interessats, pot proposar al Govern que s'exceptuï la venda del bé o béns de l'herència que puguin tenir interès científic, històric, artístic o d'un altre tipus.
En aquest cas, s'ha d'adjuntar un informe documentat, en què s'imputi el valor a la part que en l'herència hagi de correspondre al terç de la Generalitat de Catalunya.
Si el valor d'aquest bé l'ultrapassa, ha d'abonar a les altres institucions beneficiàries la diferència entre el valor peritat i el terç que li correspon com a hereva.
En el supòsit que no s'exceptuï de venda el bé o béns de l'herència a què s'ha fet referència en el punt anterior, s'ha d'alienar el bé o béns, després de fer-ne la valoració, i l'import líquid s'ha de distribuir a terceres parts entre institucions municipals, institucions provincials i la Generalitat de Catalunya.
La Junta d'Herències ha d'iniciar les actuacions per esbrinar quines institucions municipals i provincials poden complir les condicions de beneficiàries previstes per la llei, d'acord amb l'article 248 del text refós de la compilació del dret civil de Catalunya.
Amb aquesta finalitat, tenen preferència les institucions a què la persona causant hagi pertangut per la seva professió i consagració a aquesta, si bé aquesta preferència no és excloent.
Únicament s'entenen com a institucions o establiments beneficiaris els que reuneixen les condicions següents:
Es consideren institucions municipals de caràcter públic les sostingudes de manera exclusiva amb fons municipals o que els necessiten per subsistir.
Es consideren institucions municipals de caràcter privat les que no estan compreses entre les anteriors, però que desenvolupen les seves activitats principalment en un determinat municipi.
Es consideren institucions provincials de caràcter públic les sostingudes de manera exclusiva amb fons provincials o que necessiten aquests fons per subsistir.
Es consideren institucions provincials de caràcter privat les no compreses en el paràgraf anterior que desenvolupen les seves activitats principalment en un municipi de la mateixa província o en més d'un.
La Junta ha de designar, dintre de cada grup, les institucions beneficiàries de l'herència i les seves quotes, sense cap preferència, entre les de beneficència, instrucció, acció social i professional, atenent únicament les seves necessitats apreciades discrecionalment.
1.Si la persona causant té la seva residència a l'Aran i mentre el Consell General d'Aran no en reguli el procediment, aquest correspon a la Generalitat de Catalunya, d'acord amb el que preveu aquest Decret.
2.Els expedients que a l'entrada en vigor de la normativa de l'Aran es trobin en tramitació, continuaran tramitant-se per la Generalitat de Catalunya fins a llur finalització, d'acord amb el que preveu aquest Decret.
A les herències pendents de distribuir en el moment de l'entrada en vigor d'aquest Decret, se'ls aplica les previsions contingudes en aquesta norma pel que fa a la seva distribució, sense perjudici del que s'estableix a la disposició transitòria primera.
Es deroga el Decret 244/1995, d'1 d'agost, sobre creació de la Junta Distribuïdora d'Herències i regulació de les actuacions administratives de la successió intestada a favor de la Generalitat de Catalunya; el Decret 124/2014, de 2 de setembre, pel qual es modifica el Decret 244/1995, d'1 d'agost, sobre creació de la Junta Distribuïdora d'Herències i regulació de les actuacions administratives de la successió intestada a favor de la Generalitat de Catalunya; i el Decret 156/2001, de 15 de maig, de regulació de la gestió del règim d'autonomia econòmica de les herències intestades en les quals hagi estat declarada hereva la Generalitat de Catalunya.
Barcelona, 26 de setembre de 2017