projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
En el primer curs de batxillerat, els centres han d'organitzar aquestes proves extraordinàries en els primers dies del mes de setembre, d'acord amb les dates que determini el calendari escolar anual.
En el segon curs de batxillerat, aquestes proves extraordinàries s'han de realitzar al llarg dels cinc darrers dies de classe del curs, segons el periode lectiu establert d'acord amb el calendari escolar del curs, per tal que l'alumnat que les hagi de realitzar pugui presentar-se a les proves d'accés a la universitat que es realitzen en el mes de setembre, en el cas d'obtenir el títol de batxiller.
11.5 Després de les proves extraordinàries ha de tenir lloc una nova sessió d'avaluació final extraordinària.
En aquesta, vistos els resultats obtinguts en les proves extraordinàries, cal prendre les decisions definitives del curs acadèmic respecte a la superació de matèries.
L'equip docent, actuant de manera col·legiada, ha de valorar la maduresa acadèmica de l'alumne o alumna en relació amb els objectius del batxillerat.
En el cas que es produeixi aquesta votació, cada membre de l'equip docent ha d'exposar raonadament la justificació del seu vot, la qual s'ha de fer constar en l'acta d'avaluació.
La modificació de la qualificació es pot aplicar a un màxim de dues matèries.
11.4 Les proves extraordinàries no es poden fer abans dels cinc darrers dies de classe, prenent com a referència el calendari lectiu que fixi la corresponent ordre per la qual s'estableix el calendari escolar del curs.
11.5 Després de les proves extraordinàries tindrà lloc una nova sessió d'avaluació.
En aquesta, vistos els resultats obtinguts en les proves extraordinàries, caldrà prendre les decisions definitives del curs acadèmic respecte a la superació de matèries.
L'equip docent, actuant de manera col·legiada, valorarà la maduresa acadèmica de l'alumne en relació amb els objectius del batxillerat.
En el cas que es produeixi aquesta votació, cada membre de l'equip docent haurà d'exposar raonadament la justificació del seu vot, la qual s'haurà de fer constar en l'acta d'avaluació.
En la sessió d'avaluació final ordinària de cada curs de batxillerat, s'adopten les decisions sobre el pas de curs i, si escau, d'obtenció del títol de batxiller per a l'alumnat que compleixi els requisits establerts als articles 12 i 14.
En el cas de l'alumnat que tingui matèries pendents després de la sessió d'avaluació final ordinària, la decisió definitiva sobre la qualificació d'aquestes matèries i, si escau, sobre la promoció de curs o la superació de l'etapa d'aquest alumnat, queda pendent de la realització de les proves extraordinàries i de la posterior avaluació final extraordinària.
L'administració pública competent ha de dictar una resolució expressa denegant o atorgant la prestació en el termini de tres mesos a comptar de la data d'entrada de la sol·licitud al registre.
En el supòsit que a la unitat familiar se li hagi denegat la prestació prevista al Reial decret llei 20/2020, de 29 de maig, pel qual s'estableix l'ingrés mínim vital, de manera excepcional, el termini per dictar la resolució expressa és de 30 dies hàbils a comptar de l'endemà de la notificació, per part del sol·licitant a l'òrgan tècnic de la prestació de la renda garantida de ciutadania, de la resolució de denegació de l'ingrés mínim vital, sempre que la sol·licitud de la prestació de la renda garantida de ciutadania s'hagi efectuat com a màxim dins dels 10 dies hàbils posteriors a la sol·licitud de la prestació estatal de l'ingrés mínim vital.
c) Els ajuts, les subvencions i altres prestacions econòmiques que es perceben de les administracions públiques o d'entitats públiques o privades, que tenen el tractament que estableix l'article 4.
b) La certificació del saldo mitjà i extractes bancaris dels darrers sis mesos dels comptes corrents, o altres dipòsits bancaris, que figuren en la certificació de dades fiscals, i també dels nous comptes bancaris que s'han obert amb posterioritat a aquesta declaració o que no hi són declarats.
En el DOGC núm. 8193 de 04/08/2020 s'ha publicat la LLEI 10/2020, del 31 de juliol, de modificació de la Llei 14/2010, dels drets i les oportunitats en la infància i l'adolescència, amb relació a l'exempció de copagament als menors orfes tutelats per la Generalitat de Catalunya, que té entrada en vigor el dia 05/08/2020.
Aquesta llei suprimeix el contingut regulat per la disposició addicional setena de la Llei 14/2010, del 27 de maig amb l'objectiu que els infants i adolescents tutelats per la Generalitat, titulars de pensions de la seguretat social, no hagin de contribuir al manteniment del cost del servei social que reben.
Així mateix, aquesta llei regula el procediment que l'Administració de la Generalitat ha de seguir pel que fa a la gestió de la prestació o pensió de la seguretat social que tinguin dret a percebre els infants o adolescents a càrrec seu.
En el DOGC núm. 8193 de 04/08/2020 s'ha publicat la LLEI 9/2020, del 31 de juliol, de modificació del llibre segon del Codi civil de Catalunya, relatiu a la persona i la família, i de la Llei 15/2009, de mediació en l'àmbit del dret privat, que entrarà en vigor el dia 04/11/2020.
Aquesta llei té com a objectiu fomentar la mediació i evitar que la manca d'informació i el desconeixement d'aquest mitjà de resolució alternatiu de conflictes inclini preferentment les parts i els professionals a recórrer a la via litigiosa.
Es pretén fomentar la mediació com a mètode alternatiu de resolució de conflictes que té avantatges acreditats, com ara l'estalvi de temps, l'estalvi econòmic i la minoració dels costos emocionals, i que, a més, implica i responsabilitza les parts en la resolució del conflicte que les afecta i, per tant, incrementa l'eficàcia en l'execució dels acords assolits.
Més concretament, es pretén potenciar la mediació en l'àmbit dels conflictes familiars, especialment en els que afecten els menors d'edat, atenent llur interès superior.
La norma estableix modificacions en el llibre segon del Codi civil de Catalunya, relatiu a la persona i la família i també introdueix modificacions en la Llei 15/2009, del 22 de juliol, de mediació en l'àmbit del dret privat.
El Decret 89/2009, de 9 de juny, pel qual es regula l'acreditació de competències en tecnologies de la informació i la comunicació (ACTIC), estableix 3 nivells de competències digitals.
El contingut de les competències exigides per a cada nivell queda recollit a l'annex 2 de la disposició esmentada.
La disposició addicional cinquena del Decret 89/2009, de 9 de juny, preveu que l'actualització dels continguts de les competències digitals es pot fer mitjançant una ordre de la persona titular del departament competent en matèria de societat de la informació.
El Consell Rector previst en l'article 10 del Decret 89/2009, de 9 de juny, que vetlla per la revisió i l'actualització dels continguts de l'ACTIC, ha fet una proposta d'acord amb els suggeriments efectuats per la Comissió Assessora i sobre la base dels treballs tècnics duts a terme per l'Oficina Gestora de l'ACTIC.
En aquesta actualització de continguts s'han incorporat matèries relacionades amb les xarxes socials, la mobilitat, la informàtica en núvol, la realitat augmentada, la geolocalització, la transmissió de dades i multimèdia per IP i les dades obertes.
A més de l'actualització de continguts de les competències, en el procés de revisió s'ha vist necessari redefinir l'estructura d'alguns indicadors competencials, que no suposa actualització de continguts, per tal de equilibrar-ne el pes en les proves d'avaluació, i explicitar alguns conceptes dins dels indicadors.
Per tot això, d'acord amb la proposta del Consell Rector de l'ACTIC de 12 de juliol de 2012,
Aprovar la revisió i l'actualització dels continguts de les competències en tecnologies de la informació i la comunicació.
Les actualitzacions realitzades afecten continguts de les competències C1 a C3.
Aprovar l'annex d'aquesta Ordre, que substitueix l'annex 2 del Decret 89/2009, de 9 de juny.
Els continguts revisats i actualitzats que s'aproven mitjançant aquesta Ordre s'aplicaran a les proves d'avaluació que tinguin lloc a partir de la data d'entrada en vigor.
Atès que no s'han introduït actualitzacions en continguts de competències en el nivell 3, aquelles persones que amb anterioritat a l'aprovació d'aquesta Ordre hagin obtingut el resultat d'apte/a en una única competència del nivell 3 no estan afectades a l'efecte d'obtenir el certificat avançat.
Així mateix, les persones que posseeixin un certificat avançat no caldrà que tornin a fer la prova per actualitzar-lo.
Aquesta Ordre entrarà en vigor al cap de dos mesos de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
LLEI 15/2014, del 4 de desembre, de l'impost sobre la provisió de continguts per part de prestadors de serveis de comunicacions electròniques i de foment del sector audiovisual i la difusió cultural digital.
DECRET LLEI 16/2020, de 5 de maig, de mesures urgents complementàries en matèria de transparència, ajuts de caràcter social, contractació i mobilitat per fer front a la COVID-19.
ORDRE PRE/211/2019, de 28 de novembre, per la qual s'aproven les bases reguladores del procediment per a la concessió de subvencions a projectes que fomentin i consolidin l'espai català de comunicació per a empreses periodístiques privades editores de premsa en suport paper.
ORDRE PRE/210/2019, de 28 de novembre, per la qual s'aproven les bases reguladores del procediment per a la concessió de subvencions a projectes que fomentin i consolidin l'espai català de comunicació per a empreses periodístiques privades editores de premsa digital.
ORDRE TES/62/2018, de 7 de juny, per la qual s'aproven les bases reguladores de les subvencions per fomentar la identificació i l'esterilització dels animals de companyia.
ORDRE PRE/206/2017, de 4 de setembre, de reconeixement de l'equivalència entre els certificats de competència digital de l'educació de persones adultes (COMPETIC) i els certificats d'acreditació de competències en tecnologies de la informació i la comunicació (ACTIC).
ORDRE PRE/18/2016, de 8 de febrer, per la qual es revisen i s'actualitzen els continguts de les competències digitals detallats a l'annex 2 del Decret 89/2009, de 9 de juny, pel qual es regula l'acreditació de competències en tecnologies de la informació i la comunicació (ACTIC).
ORDRE SLT/123/2014, d'11 d'abril, per la qual es crea la Comissió Departamental de Coordinació de les Tecnologies de la Informació i la Comunicació del Sistema de Salut.
ORDRE PRE/113/2014, de 9 d'abril, per la qual es modifiquen les bases reguladores del procediment per a la concessió de subvencions estructurals per a l'edició de mitjans informatius digitals de titularitat privada en català o en aranès, aprovades per l'Ordre PRE/126/2013, de 17 de juny.
ORDRE ENS/290/2013, de 12 de novembre, per la qual s'estableix l'equivalència entre els certificats de competència digital (COMPETIC) de l'educació de persones adultes i els certificats de l'acreditació de competències en tecnologies de la informació i la comunicació (ACTIC).
ORDRE PRE/126/2013, de 17 de juny, per la qual s'aproven les bases reguladores del procediment per a la concessió de subvencions estructurals a mitjans informatius digitals de titularitat privada en català o en aranès.
ORDRE EMO/417/2012, de 27 de novembre, per la qual es revisen i s'actualitzen els continguts de les competències digitals detallats en l'annex 2 del Decret 89/2009, de 9 de juny, pel qual es regula l'acreditació de competències en tecnologies de la informació i la comunicació (ACTIC).
En el BOE núm. 211 de 05/0872020 s'ha publicat el Reial decret llei 27/2020, de 4 de agosto, de mesures financeres, de caràcter extraordinari i urgent, aplicables a les entitats locals.
La situació financera del subsector de les entitats locals es pot qualificar de sanejada, amb capacitat de generació d'estalvi i amb superàvit successius i continuats des de l'any 2012.
Per a tancar l'aplicació de les regles del destí del superàvit de 2019, es considera necessari i urgent que es permeti la plena utilització d'aquest recurs al 2020.
També es considera precís ampliar el marge de maniobra financer dels ajuntaments que es troben amb problemes o situacions de risc financer, adoptant mesures en el marco dels mecanismes extraordinaris de finançament, i, concretament, del Fons de Finançament a Entitats Locals.
Finalment, aquesta norma conté, en el seu articulat, mesures que es refereixen a la participació de les entitats locals en els tributs del Estado.
En el DOGC núm. 8195 de data 6 d'agost de 2020 s'ha publicat el DECRET 77/2020, de 4 d'agost, pel qual es regula la prestació de serveis en la modalitat de teletreball per al personal al servei de l'Administració de la Generalitat de Catalunya i els seus organismes autònoms.
Aquest Decret té per objecte regular la prestació de serveis en la modalitat de teletreball, entesa com a forma d'organització del treball, en virtut de la qual una part de la jornada laboral es desenvolupa de manera no presencial i mitjançant l'ús de les tecnologies de la informació i la comunicació.
És aplicable al personal al servei de l'Administració de la Generalitat i dels seus organismes autònoms, amb excepció del personal docent, el personal estatutari dels serveis de salut, així com el personal dels cossos de Mossos d'Esquadra, Bombers i Agents Rurals i el personal que ocupa llocs de treball en centres penitenciaris i de justícia juvenil, els quals es regeixen per les seves normes, pactes o acords específics.
En el DOGC núm. 8195 de data 6 d'agost de 2020 s'ha publicat el DECRET 76/2020, de 4 d'agost, d'Administració digital.
Aquest decret té per objecte, per una banda, determinar els instruments organitzatius per a l'ús de solucions de tecnologies de la informació i la comunicació (TIC) corporatives per assolir la normalització tècnica, l'estandardització i el disseny dels elements i dels procediments dels serveis i de les plataformes digitals, i homogeneïtzar els serveis i els processos implicats en el desenvolupament de la posada en funcionament dels serveis digitals; i per una altra, establir el règim jurídic d'administració digital de l'Administració de la Generalitat de Catalunya i definir l'estructura organitzativa corresponent.
En el DOGC núm. 8195 de data 6 d'agost de 2020 s'ha publicat el DECRET 75/2020, de 4 d'agost, de turisme de Catalunya.
Les disposicions d'aquest Decret s'apliquen a les empreses i les activitats turístiques que regulen la Llei de turisme de Catalunya i a les administracions turístiques situades a Catalunya.
Al BOE núm. 248, de 17 de setembre de 2020 s'ha publicat la Llei Orgànica 1/2020, de 16 de setembre, sobre la utilització de les dades del Registre de Noms de Passatgers ( Passenger Name Record, PNR ) per a la prevenció, detecció, investigació i enjudiciament de delictes de terrorisme i delictes greus.
El seu objecte és regular, d'una banda la transferència de les dades PNR per part de les companyies aèries i altres entitats obligades; en segon terme, la recollida, el tractament i la protecció d'aquestes dades, la seva transmissió a les autoritats competents i l'intercanvi d'aquestes dades amb altres estats membres, Europol i tercers estats; al seu torn, la designació de la Unitat d'Informació sobre Passatgers espanyola, i finalment, el règim sancionador.
S'especifiquen els fins per als que poden ser utilitzats les dades PNR, únicament per prevenir, detectar, investigar i enjudiciar delictes de terrorisme i delictes greus.
L'àmbit d'aplicació preveu, en principi, tots els vols internacionals que tinguin origen, destinació o trànsit a Espanya, tant de caràcter comercial com privats, amb una sèrie d'excepcions basades en el tipus dels vols. Excepcionalment, com a mesura extraordinària i sempre que hi hagi indicis suficients d'una contrastada situació de risc, es podran subjectar rutes o vols concrets d'àmbit nacional al que disposa aquesta llei orgànica.
En el BOE núm. 253 de 23/09 /2020 s'ha publicat el Reial Decret-llei 28/2020, de 22 de setembre, de treball a distància, que entrarà en vigor el proper dia 13/10/2020.
La situació de contracció de l'PIB, la taxa d'atur, la incertesa sobre l'evolució de la pandèmia, la retroalimentació d'aquests factors d'incertesa sobre els riscos i debilitats estructurals del mercat de treball espanyol, la salvaguarda dels drets i obligacions referits en el nostre ordenament laboral, fan necessari potenciar d'una manera ordenada, urgent i amb garanties l'ús de la feina a distància.
L'objectiu d'aquest Reial decret és proporcionar una regulació suficient, transversal i integrada en una norma substantiva única que doni respostes a diverses necessitats, equilibrant l'ús d'aquestes noves formes de prestació de treball per compte d'altri i els avantatges que suposen per a empreses i persones treballadores, d'un banda, i un marc de drets que satisfacin, entre d'altres, els principis sobre el seu caràcter voluntari i reversible, el principi d'igualtat de tracte en les condicions professionals, especialment la retribució inclosa la compensació de despeses, la promoció i la formació professional, l'exercici de drets col·lectius, els temps màxims de treball i els temps mínims de descans, la igualtat d'oportunitats en el territori, la distribució flexible de el temps de treball, així com els aspectes preventius relacionats bàsicament amb la fatiga física i mental, l'ús de pantalles de visualització de dades i els riscos d'aïllament.
En el BOE núm. 259 de 30/09/2020 s'ha publicat el " Reial decret llei 31/2020, de 29 de setembre, pel qual s'adopten mesures urgents en l'àmbit de l'educació no universitària ".
Amb aquest Reial decret llei es dóna resposta a les aspiracions de la comunitat educativa i a les demandes dels responsables de les diferents administracions educatives, per solucionar de forma urgent la situació d'emergència en el desenvolupament de l'activitat docent i educativa, que s'ha produït com a conseqüència de la pandèmia originada per la COVID-19.
Les mesures que s'aproven en aquest Reial decret llei es refereixen als ensenyaments compresos en l' article 3.2 de la Llei Orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació, excepte a la universitària, així com a la formació professional per a l'ocupació associada a el sistema nacional de qualificacions professionals.
En el BOE núm. 259 de 30/09/2020 s'ha publicat el " Reial decret-llei 30/2020, de 29 de setembre, de mesures socials en defensa de l'ocupació".
Aquest Reial decret llei impulsa de nou l'adopció de mesures davant la crisi sanitària per esmorteir els efectes socioeconòmics provocats per la pandèmia i seguir salvaguardant l'ocupació, i inclou, així mateix, els mecanismes necessaris per oferir una protecció que s'adeqüi a diferents escenaris i entorns de crisi, ja sigui per la diferent afectació de el sector d'activitat, pel grau d'impacte que en determinades circumstàncies poden provocar les decisions adoptades per raons sanitàries, o pel trànsit a causes de naturalesa diferent que fonamentin el manteniment de les mesures de suspensió o reducció de jornada.
El Registre electrònic de la Generalitat de Catalunya per a la recepció i remissió de sol·licituds, escrits i comunicacions que es trametin per via multicanal és l'eina anomenada S.
La unitat responsable de la gestió del Registre electrònic és l'òrgan competent en matèria de polítiques d'atenció ciutadana.
a) Documents electrònics normalitzats corresponents als serveis i procediments emplenats d'acord amb els formats preestablerts.
b) Qualsevol sol·licitud, escrit o comunicació en suport electrònic diferent dels esmentats a l'apartat anterior, sempre que s'identifiqui l'emissor del document i el seu destinatari, i la resta de dades que facilitin la tramitació del document.
El Registre electrònic de la Generalitat de Catalunya és únic per als ens previstos a la lletra a) de l'article 2.1.
També pot admetre sol·licituds, escrits i comunicacions adreçats a altres administracions públiques, amb la subscripció prèvia del conveni corresponent.
El Registre electrònic de la Generalitat emet de manera automàtica el corresponent rebut de presentació, consistent en una còpia autenticada de l'escrit, sol·licitud o comunicació de què es tracti, incloent-hi la data i l'hora de presentació i el número de registre d'entrada.
El Registre electrònic es regeix, a l'efecte de còmput de terminis imputables tant a les persones interessades com als ens inclosos en l'àmbit d'aplicació del Decret, per la data i l'hora oficial de la seu electrònica corporativa d'accés al Registre.
El funcionament del Registre electrònic solament es pot interrompre per motius justificats de caràcter tècnic, operatiu o relatius al seu manteniment, i pel temps mínim possible.
Aquesta interrupció s'ha d'anunciar als/les interessats/ades amb la màxima antelació possible.
En el supòsit d'interrupció no planificada en el funcionament del Registre electrònic, i sempre que sigui tècnicament possible, la persona usuària que hi accedeixi ha de visualitzar un missatge en què es comuniqui aquesta circumstància i que ha de servir com a constància documental per a la presentació de la sol·licitud, escrit o comunicació.
21.1 La data i hora oficials de la Seu electrònica i la informació que s'hi conté sobre els dies hàbils i inhàbils s'apliquen al Registre electrònic.
21.2 El còmput de terminis, als efectes de l'obligació de resoldre de les administracions públiques és el que s'estableix a la legislació vigent de procediment administratiu.
En qualsevol cas, la data efectiva d'inici del còmput ha de ser comunicada a la persona interessada per l'ens o òrgan competent.
21.3 En cas d'error en la determinació del destinatari, l'òrgan responsable del registre o l'ens o òrgan receptor ha de remetre el document a l'òrgan competent de la Generalitat de Catalunya o de l'administració competent sempre que s'hi hagi subscrit conveni, en el termini màxim de 48 hores.
19.1 Es crea el Registre general electrònic de l'Administració de la Generalitat de Catalunya per a la recepció d'escrits que es presentin per via telemàtica davant d'aquella.
19.2 El Registre general electrònic de la Generalitat garanteix el compliment dels requisits i garanties d'integritat, seguretat, normalització i conservació de la documentació que se li presenti fins al seu lliurament a l'òrgan competent per resoldre
A l'efecte d'identificar les persones que no disposen de mecanismes d'identificació i autenticació electrònica en relació amb tots o alguns tràmits que es fan per mitjans electrònics, la Secretaria de Funció Pública i Modernització de l'Administració emetrà les normes i els protocols que les empleades i empleats públics i els ens previstos a la lletra a) de l'article 2.1 han d'aplicar a aquest efecte.
Cada ens públic ha de mantenir actualitzat un registre del personal públic habilitat, als quals ha de tenir accés la Secretaria de Funció Pública i Modernització de l'Administració.
Per a la identificació i l'autenticació per part de l'empleat/ada públic/a del ciutadà o la ciutadana, aquest ciutadà o ciutadana s'ha d'acreditar i prestar el seu consentiment exprés, i n'ha de quedar constància per al cas de litigi.
Els ens previstos a la lletra a) de l'article 2.1, mitjançant conveni, poden reconèixer eficàcia jurídica a l'autenticació realitzada per les empleades i empleats públics d'altres administracions, en els termes que s'estableixin.
Els ens previstos a la lletra a) de l'article 2.1 han d'habilitar taulers d'anuncis que substitueixin els presencials en l'àmbit de les seves competències, quan ho prevegi la normativa reguladora del tràmit o servei, i han de ser accessibles a la seu electrònica corporativa, a l'efecte de substituir la publicació oficial que s'hi realitza.