projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Amb el lema "L'Associacionisme és capital", s'emmarca en els actes de la capitalitat europea del voluntariat, que durant el 2014 ostenta Barcelona
Amb el lema " L'Associacionisme és capital ", s'emmarca en els actes de la capitalitat europea del voluntariat, que durant el 2014 ostenta BCN.
Seran 3 dies de ponències, debats i visites d'experiències relacionades amb el paper que juguen les associacions en qüestions com la cohesió social, la qualitat democràtica i les polítiques públiques que desenvolupen els governs locals.
Conceptes com el capital social, la capacitat cívica, el desenvolupament comunitari o la relació entre les associacions i l'administració seran els elements de debat i discussió.
Un dels personatges musicals més destacats de la primera meitat del segle XX del nostre país
El 10 d'abril, a les 20.00 es presenta el llibre Vicenç Bou.
De la plaça al Paral·lel al Museu de la Mediterrània de Torroella de Montgrí.
Fins el 21 d'abril es pot visitar l'exposició a l'entorn de la figura del gran músic i compositor torroellenc, un dels personatges musicals més destacats de la primera meitat del segle XX del nostre país.
Les Caramelles del Roser, el 20 d'abril, diumenge de Pasqua Florida ompliran els carrers de Sant Julià de Vilatorta
Les Caramelles del Roser, el 20 d'abril, diumenge de Pasqua Florida ompliran els carrers de Sant Julià de Vilatorta.
La població manté viva aquesta tradició de participació col·lectiva des de fa més de 400 anys.
Els goigs del Roser són els protagonistes de la festa.
Les estrofes amb text i música arcaics, tramesos de generació en generació, es van desgranant i alternant amb la tornada instrumental: "En passar per la part vella del poble, les Caramelles del Roser adquireixen un regust especial, els seus cants troben ressò en les velles parets i portals de pedra picada, on encara vibra el record de les generacions que ens precediren i en llegaren aquest preuat costum."
A més dels goigs del Roser, cada any s'estrena una peça nova, composta expressament per a la ocasió, obra d'autors locals.
El Pla de l'Associacionisme Cultural traça 4 grans mesures amb la finalitat de contribuir al reconeixement i implementar les polítiques de protecció, gestió i ordenació del teixit associatiu cultural de Catalunya
El Pla de l'Associacionisme Cultural publicat pel Departament de Cultura detecta una extraordinària riquesa i diversitat de manifestacions i elements que formen part del patrimoni festiu català, amb 10.478 festes que omplen el calendari festiu.
La magnitud de l'associacionisme és extraordinària: 143 centres d'interpretació del patrimoni cultural immaterial, 717 corals, 110 colles bastoneres, 515 grups de diables i bestiari, 91 entitats de Tres Tombs, 492 entitats sardanistes i esbarts, 73 colles castelleres, 439 grups de teatre popular, 47 grups de trabucaires, 328 colles de geganters i capgrossos, 43 bandes de música, 153 ateneus, a més de falcons, catifaires, puntaires,...
El Pla de l'Associacionisme Cultural traça 4 grans mesures d'actuació amb la finalitat de contribuir al reconeixement i implementar les polítiques de protecció, gestió i ordenació del teixit associatiu cultural de Catalunya.
Enregistrament en vídeo de la lectura en veu alta de poemes de Palmira Jaquetti en motiu de la celebració de la diada de Sant Jordi.
Aquest any la situació de confinament no ha permès fer la festa de la foma tradicional i aquesta proposta vol ajudar a fer arribar la cultura a les llars.
Sota els enllaços als vídeos podeu consultar i descarregar-vos el text de cada poema.
Es tracta d'una selecció de 13 poemes publicats a la revista Meridià entre el 7 d'octubre de 1938 i el 14 de gener de 1939.
La lectura és a càrrec de sis reconeguts actors i actrius: Maria Jesús Lleonart, Pepa Arenós, Enric Major, Mont Plans, Carme Sansa i Manel Barceló.
Els hem recollit tots en el nostre canal de Youtube.
Llista de reproducció al nostre canal de Youtube
Palmira Jaquetti va dedicar-se a una colla de recerques i activitats, totes elles emparentades i complementàries, de manera que en la seva obra formen un conjunt indestriable i harmoniós per a donar un compte holístic dels grups humans amb els quals va treballar.
En els seus escrits no defuig mai donar la seva opinió, expressar els seus sentiments, tot intentant comprendre l'altre i fins aportar solucions als problemes amb els quals s'enfronta.
En els seus treballs de recerca sobre les cançons tradicionals, manifesta un gran interès per l'exactitud i la perfecció, retornant a les cançons recollides, i anotant totes les variants i diferències, però, a més, en el decurs de les diverses campanyes de treball de camp es veu una progressió cap a un perfeccionament, tot aprenent d'anteriors mancances o de les experiències rebudes.
Així, en les darreres memòries de l'Obra del Cançoner, no en té prou de les fitxes, per a transcriure lletra i música de les cançons recollides, sinó que empra les memòries per a fer comentaris de les balades i de totes les lletres, fent comparances i connexions, de la reacció dels cantaires davant de la història que canten i fins teoria, cosa que les directrius estrictes de l'Obra del Cançoner no li permetrien en les fitxes.
Es pot dir que les seves descripcions són fruit d'una gran observació, participant, en molts casos, que depassa la tasca encomanada, descrivint etnogràficament els grups estudiats, la personalitat i les reaccions dels informants, la parla i els coneixements agrícoles, de manera que els seus escrits proporcionen un material riquíssim de primera mà, sobre la vida, la cultura, la psicologia col·lectiva, a més de deturar-se en la descripció de l'arquitectura popular, la gastronomia, la salut i la higiene de les poblacions que visita i fins trobem comentaris sobre el sistema d'herència i el parentiu.
Per tot això, Palmira Jaquetti representa un estudi pioner en el folklore, endinsant-se en l'etnografia i l'antropologia.
Palmira Jaquetti va començar a escriure poesia i petites composicions poètiques al voltant de 1920, i ho va fer en revistes amb el pseudònim P. de Castellvell.
Posteriorment, i ja en els anys de la guerra civil espanyola, va encetar una etapa intensa i creativa, que va coincidir amb els anys de la seva malaltia crònica i de la separació del seu marit.
I va deixar d'utilitzar el pseudònim.
Com ella mateixa diu: "Escrivia amb ardor, segura de la meva única vocació: escriure" ("Intent de fer-me jo mateixa una fitxa", dins Roser Matheu, Quatre dones catalanes, 1972: 184).
El 1938 va publica el poemari L'estel dins la llar, un llibre que va ser molt ben rebut per la crítica.
Va escriure de forma intensa i freqüent (al voltant d'un llibre cada any), però no va arribar a publicar cap altre llibre.
Entre els poemaris inèdits, cal esmentar: "Muntanya de joia", "Oració", "Primer llibre d'Elegies", "Segon llibre d'Elegies", "Claror", "Adoració", "Amor", i "Ofrena".
Va guanyar diversos premis: la Flor Natural als Jocs Florals de San Juan de Costa Rica; el premi Montserrat, als Jocs Florals de Madrid, el 1958; l'Accèssit a la Flor Natural, a Mendoza, el 1958; La Viola d'Or, als Jocs Florals de l'Alguer, el 1961.
Sobre el valor dels premis, ella mateixa escriu: "Podria dir, però, que el millor premi és el meu propi bisturí i la certesa que he adquirit, amb els anys, del que podem atrevir-nos a donar i del que hem de rebutjar.
Però els premis són un estímul i una gran consolació ensems.
Són un moment de llum i d'esplendor en el desert que volta la producció i en l'austeritat i senzillesa volguda del viure quotidià, ple del deure del treball, del treball d'ensenyar i de fer-ho bé, amb el màxim d'esforç i en el ple del més acurat sentit de la responsabilitat" ("Intent de fer-me jo mateixa una fitxa", dins Roser Matheu, Quatre dones catalanes, 1972: 187).
A part dels poemaris, va escriure nombroses poesies que enviava als seus amics, especialment per Nadal.
També va escriure poemes per a la diada de Santa Llúcia, poemes de Setmana Santa i de Pasqua (Roser Matheu, Quatre dones catalanes, 1972: 175).
Va cantar la natura, "però no en ella mateixa, sinó com reveladora de la Bellesa eterna i, per tant, suscitadora dels seus més íntims sentiments" (Roser Matheu, Quatre dones catalanes, 1972: 177).
Va néixer a Barcelona el 21 de setembre de 1895 i va morir en accident d'automòbil el 8 de maig de 1963.
El seu pare, Ignasi, obrer de la construcció, va cantar en els cors del Liceu, va estudiar idiomes i va viure algun temps a Cuba.
La seva mare, Maria, es va ocupar que la seva filla estudiés i seguís la seva vocació de poetessa, docent i músic.
Va obtenir el títol de Mestra Superior de "Primera Enseñanza" a l'Escola Normal Superior de Mestres de Barcelona, títol que l'habilità per opositar i obtenir la plaça de Mestra a la "Escuela Nacional de niñas" de Vilaplana (Tarragona).
Més tard, i acabat el Bachiller, aprovà l'examen per a entrar a la Universitat on va cursar els estudis de Filosofia i Lletres.
Tenia a més dels estudis universitaris, estudis de música cursats al Liceu i a l'Escola Superior Municipal de Música.
Va exercir com a docent a Calatayud, i a Barcelona en l'Institut Verdaguer i el Montserrat, entre d'altres.
Va conèixer el millor i més destacat de les pedagogies de la seva època, cosa que li va permetre construir una metodologia pròpia que va aplicar a l'ensenyament de noves matèries, que va preparar de forma autodidacta, com la Història de l'Art.
Trobem constància dels seus estudis, alguns reflectits en bons expedients acadèmics, d'altres reflectits en la seva obra i sempre coherents amb la seva feina posterior.
Tenia molt clares les idees al respecte del saber.
Posar en debat allò que pensava que era útil, vincular la teoria amb la pràctica real perquè tingués sentit i estar al dia.
Va ser el llegat que va voler deixar als seus alumnes i a aquells que la van conèixer.
El primer contacte de Palmira Jaquetti amb l'Obra del Cançoner Popular de Catalunya és com a autora del recull n o 26 de cançons presentades al concurs que l'Obra convoca en 1922.
L'esmentat recull de cançons, presentat amb el lema: "Les velles cançons dolces i belles", va obtenir un accèssit al premi de 75 pessetes.
Les cançons que conté estan distribuïdes en els següents apartats: Cants patriòtics (1, 2 i 3), Oracions (de la 4 a la 20), Cançons.
De bressol i Diverses (de la 21 a la 35), Cançons de Romanç (de la 35 a la 48) i Cançons divertides i de disbarats.
Entre els anys 1925-1930 va continuar col·laborant amb l'Obra del Cançoner participant en 16 missions en les quals destacà pel gran nombre de materials recol·lectats i per la poesia que regalaven les Memòries que redactà.
En la seva professió va treballar de valent per arribar a aconseguir el que li va semblar un dret, una feina estable i un món millor on viure.
Pel seus orígens familiars i el temps en què va néixer, podia haver acabat de mecanògrafa o de mestressa de casa.
I es va guanyar un lloc entre el bo i millor de la intel·lectualitat catalana de l'època: Rafael Patxot, Pau Casals, Pau Vila, Jaume Vicens Vives, Maurici Serrahima, Carles Riba, Josep M. de Segarra i M. Antònia Salvà, entre d'altres.
La seva mort en accident de carretera ens va deixar orfes d'una figura del nostre patrimoni literari i etnomusicològic molt singular, que reclama una atenció immediata ja que la nostra societat necessita models d'aquesta categoria.
La voluntat de l'equip de redacció és entregar-vos un Butlletí més àgil i accessible
Nova presentació del butlletí de la DGCPAAC
La voluntat de l'equip de redacció és entregar-vos un Butlletí més àgil i accessible.
La informació inclosa al butlletí setmanal s'integra a una pàgina pròpia dins el web de la DGCPAAC.
Trobareu una imatge relacionada amb algun tema d'actualitat i una petita explicació sobre la temàtica de la mateixa.
L'apartat El Butlletí destaca enllaça a les darreres notícies que s'han incorporat a la nostra pàgina Actualitat.
A L'Agenda us facilitem informació de diverses activitats vigents o que estiguin previstes per als propers dies, sempre relacionades amb la cultura popular i l'associacionisme.
A més, a la secció I també podeu consultar... recollim enllaços a entitats que ofereixen informació permanent, i a programes de llarga durada.
A Subvencions trobareu convocatòries, premis, ajuts... que poden ser del vostre interès.
Finalment, a la banda dreta de cada pàgina disposeu d'enllaços sobre programes i propostes pròpies de la nostra Direcció General.
Si rebeu el butlletí per correu electrònic des dels enllaços arribareu directament als continguts del web.
Esperem que, a partir d'aquest nou model, la consulta de la informació que us facilitem sigui més àgil i atractiva.
El documental de Xavier Gaja rodat amb Sicus Carbonell el 2011
El documental de Xavier Gaja rodat amb Sicus Carbonell el 2011 reconstrueix a través d'entrevistes i converses la memòria d'episodis i fets viscuts per aquest col·lectiu: els seus orígens i l'entrada a la península ibèrica, la vivència de la guerra civil, les creences i la vida quotidiana: infantesa, treball, noces, les festes i la música.
Amb Sicus Carbonell, cantant de Sabor de Gràcia, com a guia i entrevistador, el documental mostra el lloc que ocupen les tradicions, el valor de la transmissió oral del coneixement i les particularitats d'un col·lectiu que perviu integrat en la Catalunya del segle XXI mantenint la seva peculiaritat.
La Fundació La Roda té previst celebrar una nova edició de la trobada de teatre social Deslimita'm, el 26/04.
Deslimita'm, és una trobada de teatre social que anualment posa sobre els escenaris vora d'un centenar de joves en risc d'exclusió social per representar una obra relacionada amb les seves inquetuds.
Cada grup està format per uns 8-15 nois i noies d'edats entre 12 i 18 anys, acompanyats per una parella d'educadors socials que han treballat amb ells durant tot el curs.
Durant la jornada, els joves mostren quines són les seves preocupacions, les seves pors o els seus dubtes utilitzant els recursos i les eines del llenguatge teatral.
Les peces tenen una durada d'entre 10 i 20 minuts.
Una vegada acabada la representació es fa un fòrum de 15 minuts, on els assistents poden dialogar amb els nois i noies que acaben d'actuar per tal de compartir les seves inquietuds o dubtes respecte a la peça que acaben de veure.
Les imatges, que són còpies digitals dels originals estereoscòpics en vidre que es conserven a l'Arxiu del Centre Excursionista de Catalunya (CEC), han pogut arribar al Patronat gràcies a les informacions facilitades per l'estudiós de la cultura popular i del món geganter, Joan Miquel Merino, i a la col·laboració de l'Arxiu del CEC.
Les dues imatges foren realitzades per Josep Domènech i Sàbat (1892-1943) i mostren dues instantànies d'alguna Patum entre els anys 1922 i 1926, molt probablement el 1924 ja que la profusió de banderes espanyoles que s'hi aprecien fa suposar que les imatges degueren ser preses el juny d'aquell any quan, en plena dictadura de Primo de Rivera es va fer coincidir un gran homenatge comarcal a la bandera amb les festes del Corpus.
Una de les fotografies mostra una escena que segurament es correspon amb l'entrada de les autoritats a l'Ajuntament de Berga després de la sortida d'Ofici i abans de l'inici de La Patum de lluïment, mentre que l'altra, mostra els quatre Gegants plantats possiblement una estona abans.
Aquestes dues imatges permeten descobrir molts detalls de les Patums d'aquells anys (abillament dels patumaires, instruments que formaven part de la banda, etc.), i molt especialment pel que fa als vestits, el pentinat i altres detalls dels quatre Gegants berguedans.
El Govern ha acordat concedir la Creu de Sant Jordi a 27 persones i 15 entitats que s'han destacat pels serveis prestats a Catalunya.
La cultura popular i tradicional hi té una alta representació.
El Govern ha acordat concedir la Creu de Sant Jordi a 27 persones i 15 entitats que s'han destacat pels serveis prestats a Catalunya en la defensa de la seva identitat o, més generalment, en el pla cívic i cultural.
La cultura popular i tradicional hi ha estat altament reconeguda.
Així, han obtingut la distinció:
Durant tot el dia, la Federació d'Associacions Gitanes de Catalunya ha convocat un programa d'actes que, a Barcelona
Durant tot el dia, la Federació d'Associacions Gitanes de Catalunya ha convocat un programa d'actes que, a Barcelona, inclouen la Mostra Cultural Gitana a la Font de Montjuïc que culminarà amb una vetllada musical amb actuacions d'Alma Calé, Can Rumba Projects, Romani Chave i Pedro el Granaíno.
L'any 1971 es va escollir el 8 d'abril per commemorar a nivell internacional el dia del poble gitano.
La celebració del Dia Internacional del Poble Gitano és des de fa una anys una ocasió rellevant per al reconeixament dels Roma/Gitanos, la seva història, la seva llengua i la seva cultura.
Exposicions, concursos, música i espectacles organitzats per diferents entitats configuren un seguit de celebracions organitzades per diferents entitats i col·lectius.
El premi és lliurat per la revista Fotogramas i patrocinat per l'Agència Catalana de Turisme
El Departament de Cultura ha publicat les bases específiques que han de regir la concessió de subvencions en matèria cultural per a l'any 2014.
En els propers dies es farà públic també el calendari de presentació de sol·licituds.
Inscripcions obertes per al Curs monogràfic sobre Cultura Tradicional i Lleure.
Organitzat per La Casa dels Entremesos i l'Esqueix Cooperativa, el curs se celebrarà els dies 11, 12, 15, 16 i 17 d'abril, de 10.00 a 13.00 i de 16.00 a 19.00.
El 22/03 Carrutxa organitza la Segona mostra i tallers de cançó improvisada dels Països Catalans que enguany dedica específicament a la cançó tradicional a les Illes
La gralla made in Catalunya, al XXVII Festival Folk Internacional Tradicionàrius, del 20 al 22 de març.
Una nova fornada de nous grallers estan situant aquest aeròfon a un lloc preeminent i mediàtic de la música tradicional i popular de Catalunya
El document, presentat el 22/02, culmina un procés de reflexió iniciat a finals de 2012.
El Pla Estratègic estableix dos eixos estratègics: enfortiment del moviment ateneístic i millora de les capacitats de la FAC, que defineixen 7 línies estratègiques, 15 objectius i 49 accions.
Enguany, el lema del Dia Internacional de la Dansa és I BALLAREM, BALLAREM, BALLAREM en homenatge al mestre coreògraf Joan Serra
El Museu de la Mediterrània ha presentat les 9enes Trobades de Música Mediterrània, que se celebraran del 2 al 4 de maig a Torroella de Montgrí
la convocatòria s'adreça a corporacions locals de menys de 5000 habitants.
Del 4 al 12 de juliol l'Escola Folk del Pirineu convoca el II Curs d'Estiu amb Marcel Casellas.
Es podran finançar les inversions consistents en la realització obres parcials o integrals de reforma, rehabilitació i/o restauració d'equipaments, béns o elements d'interès històric, patrimonial, cultural, social, arquitectònic i paisatgístic o turístic local, ja siguin de titularitat municipal o de titularitat privada
El termini de presentació de sol·licituds és del 3 de febrer al 27 de març de 2014
Són destinataris de la convocatòria els ajuntaments, entitats municipals descentralitzades (n'està exclòs l'ajuntament de Barcelona) i consells comarcals de la demarcació territorial de Barcelona que siguin titulars o que disposin, al seu territori municipal, d'equipaments, infraestructures o d'altres elements.
Per a més informació consulteu el tríptic informatiu elaborat per la Federació d'Ateneus de Catalunya.
El guanyador o guanyadora rebrà 500 € i el seu cartell serà el que anunciarà les Festes del Corupus del 2014.
40è Concurs de Cartells de La Patum 2014.
Fins el 4/04 restarà obert el termini per participar al concurs.
Consulteu el detall de les bases.
El guanyador o guanyadora del concurs rebrà 500€ i el seu cartell serà el que anunciarà les Festes del Corpus del 2014.
Es convoca la primera edició del Premi Espai A al millor projecte escènic amateur de Catalunya
Es convoca la primera edició del Premi Espai A al millor projecte escènic amateur de Catalunya.
La dotació del premi preveu un màxim de 6.000€ com a suport econòmic a la producció, l'assessorament artístic per part de professionals al projecte guanyador, l'estrena de l'obra en la 17a edició de la Fira Mediterrània i la representació en la temporada de l'Espai A. Xarxa d'arts escèniques amateurs.
L'objectiu del premi és l'impuls a la producció i el muntatge escènic dels textos proposats per l'organització que combinin qualitat, creativitat i multidisciplinarietat.
Consulteu les bases del Premi Espai A al qual pot optar qualsevol associació sense finalitat de lucre que dediqui la seva activitat als següents gèneres artístics: teatre, cant, dansa i/o música i que pugui acreditar una trajectòria mínima de 3 anys.
El termini per presentar la documentació finalitza el 2 de maig.
El 8 de març a les 11.30 hores, al Fossar de les Moreres de Barcelona, se celebrarà l'acte institucional de proclamació de Barcelona, Capital de la Sardana 2014.
El dissabte 8/03 les 11.30, al Fossar de les Moreres de Barcelona, se celebrarà l'acte institucional de proclamació de Barcelona, Capital de la Sardana 2014 presidit per l ́alcalde de Barcelona, amb la lectura del pregó a càrrec de Màrius Serra i la ballada de sardanes amb la cobla Sant Jordi - Ciutat de Barcelona amb l ́estrena de la sardana de la capitalitat, de Jesús Ventura.
El mateix dissabte, a les 17.00, a l'Avinguda de la Catedral, se celebrarà la Festa inaugural coordinada per Montserrat Colomé, de Comediants, en col·laboració amb Amunt Produccions i més de 400 participants d ́entitats de cultura popular de Barcelona.
Durant tot el dia, al carrer dels Arcs, s'hi podrà contemplar la catifa de flors monumental en ocasió de la Xa Trobada Nacional de Catifaires de Catalunya.
Consulteu el programa d'actes de 2014 Barcelona, Capital de la sardana.
El nomenament de Barcelona com a Capital de la Sardana 2014 esdevé una oportunitat única per situar la dansa nacional de Catalunya i, per extensió, els moviments que s'hi vinculen (com els que aglutina el coblisme actual o manifestacions pròximes a la pròpia sardana provinents d'altres àmbits de la cultura popular i tradicional) en un punt de centralitat clau en relació al discurs i la creació artística contemporànies.
La Comissió Capital de la Sardana és una entitat formada per la Federació Sardanista de Catalunya, la Unió de Colles Sardanistes de Catalunya i l'Obra del Ballet Popular.
L'IRMU - Institut Ramon Muntaner quantifica en un 20% l'augment de la seva activitat respecte l'any 2012.
L'IRMU-Institut Ramon Muntaner quantifica en un 20% l'augment de la seva activitat respecte l'any 2012.
L'any 2013, un total de 215 centres van portar a terme 2.349 activitats diferents al llarg i ample dels territoris de parla catalana, mentre que el 2012 205 centres van realitzar 1.850 activitats.
Aquestes dades recollides per l'Institut Ramon Muntaner (IRMU) constaten que, tot i la crisi, els instituts i centres d'estudis han consolidat la seva activitat.
Segons explica la directora de l'IRMU, M. Carme Jiménez, "això ha estat possible gràcies a la suma de diversos factor: la voluntat de continuïtat d'aquestes entitats que tenen clar el seu compromís amb la cultura i el territori, l'adaptació dels formats d'activitats i la priorització dels projectes en funció dels recursos".
Consulteu aquí la informació amb més detall.
El Departament de Cultura considera prioritari reforçar i consolidar la xarxa dels centres d'estudis.
El seu àmbit de treball és una porta d'accés i d'acollida per a projectes de recerca universitària.
D'altra banda, la seva proximitat a la ciutadania i el seu arrelament local, els converteix en nuclis de divulgació de la cultura, que incentiven la participació ciutadana i els valors que se'n desprenen: la cohesió social i la igualtat d'oportunitats entre tots els ciutadans a través de l'accés als béns culturals.