projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Els jutjats contenciosos administratius coneixen també de les autoritzacions per entrar en domicilis i en altres llocs l'accés als quals requereixi el consentiment del seu titular, sempre que això procedeixi per a l'execució forçosa d'actes de l'administració pública, llevat que es tracti de l'execució de mesures de protecció de menors acordades per l'entitat pública competent en la matèria.
Els jutjats contenciosos administratius també han de conèixer de les autoritzacions per a l'entrada a domicilis i altres llocs l'accés als quals requereixi el consentiment del seu titular, sempre que això sigui procedent per a l'execució forçosa d'actes de l'administració pública, llevat que es tracti de l'execució de mesures de protecció de menors acordades per l'entitat pública competent en la matèria.
A més, els jutjats contenciosos administratius han de conèixer de les autoritzacions per a l'entrada i inspecció de domicilis, locals, terrenys i mitjans de transport que hagi estat acordada per la Comissió Nacional de la Competència, quan l'accés i la inspecció esmentats requereixin el consentiment del seu titular i aquest s'oposi a això o existeixi risc d'oposició.
Coneixen també els jutjats contenciosos administratius de les autoritzacions per a l'entrada en domicilis i llocs restants l'accés dels quals requereixi el consentiment del seu titular, sempre que això sigui procedent per a l'execució forçosa d'actes de l'Administració pública.
Així mateix, correspon als jutjats contenciosos administratius l'autorització o la ratificació judicial de les mesures que les autoritats sanitàries considerin urgents i necessàries per a la salut pública i impliquin privació o restricció de la llibertat o d'un altre dret fonamental.
Així mateix, correspon als jutjats contenciosos administratius l'autorització o la ratificació judicial de les mesures que les autoritats sanitàries considerin urgents i necessàries per a la salut pública i impliquin la privació o la restricció de la llibertat o d'un altre dret fonamental.
e ) La responsabilitat patrimonial de les administracions públiques, sigui quina sigui la naturalesa de l'activitat o el tipus de relació de què derivi, les quals no poden ser demandades per aquest motiu davant els ordres jurisdiccionals civil o social, encara que en la producció del dany concorrin amb particulars o tinguin una assegurança de responsabilitat.
e ) La responsabilitat patrimonial de les administracions públiques, sigui quina sigui la naturalesa de l'activitat o el tipus de relació que se'n derivi; per aquest motiu, les administracions públiques no poden ser demandades davant els ordres jurisdiccionals civil o social.
Totes les referències que contenen aquesta Llei i la seva normativa de desplegament al salari mínim interprofessional s'entenen fetes a l'indicador públic de renda d'efectes múltiples i la seva valoració s'ha d'efectuar de conformitat amb l'article 3.
Les persones declarades víctimes del terrorisme que acreditin insuficiència de recursos per litigar, en els termes que estableix aquesta Llei, tenen dret a la representació i defensa gratuïtes per un advocat i procurador en tots els processos i procediments administratius que tinguin causa directa o indirecta en la situació que provoca aquesta condició.
En aquests supòsits, una mateixa direcció lletrada ha d'assumir la defensa de la víctima.
Aquest dret també assisteix els drethavents en cas de defunció de la víctima.
En tot cas, s'ha de garantir la defensa jurídica gratuïta i especialitzada de manera immediata a totes les víctimes del terrorisme que ho sol·licitin, sense perjudici que si no se'ls reconeix amb posterioritat el dret a l'assistència jurídica gratuïta, han d'abonar els honoraris meritats per la seva intervenció a l'advocat i al procurador, si s'escau.
Els col·legis d'advocats han d'adoptar les mesures necessàries per a la designació urgent de lletrat d'ofici per garantir l'assistència i defensa de les víctimes del terrorisme.
El capítol I, els articles 9, 10.1, 12 i 16 a 21 del capítol II, els articles 27 a 29 i 31 a 36 del capítol IV, el capítol VII, les disposicions addicionals tercera, quarta i cinquena, la disposició derogatòria i la disposició final primera bis es dicten a l'empara de les competències que a l'Estat atribueix l'article 149.1.3.a, 5a i 6a de la Constitució espanyola, sobre relacions internacionals, Administració de justícia i legislació processal, respectivament.
El capítol I, els articles 9, 10.1, 12 i 16 a 21 del capítol II, els articles 27 a 29 i 31 a 36 del capítol IV, el capítol VII, les disposicions addicionals tercera, quarta i cinquena, i la disposició derogatòria, es dicten a l'empara de les competències que a l'Estat atribueix l'article 149.1.3a, 5a i 6a de la Constitució espanyola, sobre «Relacions internacionals», «Administració de justícia» i «Legislació processal», respectivament.
L'Autoritat Catalana de la Competència
Objectius, competències i funcions
Règim jurídic dels actes dictats pels òrgans de l'Autoritat Catalana de la Competència
El Tribunal Català de Defensa de la Competència
Funcions del Tribunal Català de Defensa de la Competència
Funcionament del Tribunal Català de Defensa de la Competència
Transparència en l'actuació de l'Autoritat Catalana de la Competència
Compareixença davant el Parlament
Col·laboració interadministrativa, informació i deure de secret
Col·laboració amb entitats d'altres administracions públiques
Atenent la tipologia de procediments en els quals intervinguin els professionals designats d'ofici, s'han d'establir, amb l'informe previ del Consell General de l'Advocacia Espanyola i del Consell General dels Col·legis dels Procuradors dels Tribunals d'Espanya, les bases econòmiques i mòduls de compensació per la prestació dels serveis d'assistència jurídica gratuïta.
S'ha d'establir per reglament el sistema a través del qual s'ha de subvencionar, amb càrrec a les dotacions pressupostàries del Ministeri de Justícia, el cost que generi als consells generals i col·legis professionals d'advocats i procuradors el funcionament operatiu dels serveis d'assistència jurídica gratuïta, de les unitats encarregades de l'assessorament i l'orientació previs al procés als ciutadans i de la qualificació provisional de les pretensions sol·licitades.
Cal establir reglamentàriament el sistema a través del qual s'ha de subvencionar, amb càrrec a les dotacions pressupostàries de les administracions públiques competents, el cost que generi per als consells generals i col·legis professionals d'advocats i procuradors el funcionament operatiu dels serveis d'assistència jurídica gratuïta, de les unitats encarregades de l'assessorament i l'orientació previs al procés als ciutadans, i de la qualificació provisional de les pretensions sol·licitades.
L'import màxim de la subvenció que poden destinar els col·legis professionals a atendre el funcionament operatiu dels serveis d'assistència jurídica gratuïta, de les unitats encarregades de l'assessorament i l'orientació previs al procés als ciutadans i de la qualificació provisional de les pretensions sol·licitades, no pot superar en cap cas el 8 per 100 del crèdit total consignat en el pressupost de cada exercici.
Les administracions públiques competents han de subvencionar amb càrrec a les seves dotacions pressupostàries la implantació i prestació dels serveis d'assistència jurídica gratuïta per part dels col·legis d'advocats i de procuradors.
El Ministeri de Justícia i Interior ha de subvencionar, amb càrrec a les seves dotacions pressupostàries, la implantació i prestació dels serveis d'assistència jurídica gratuïta pels col·legis d'advocats i de procuradors.
Si en la sentència que posi fi al procés hi ha un pronunciament sobre costes a favor de qui va obtenir el reconeixement del dret a l'assistència jurídica gratuïta o de qui el tingui legalment reconegut, la part contrària ha d'abonar les costes causades en la defensa d'aquella.
Quan en la sentència que posi fi al procés sigui condemnat a costes qui hagi obtingut el reconeixement del dret a l'assistència jurídica gratuïta o qui el tingui legalment reconegut, aquest està obligat a pagar les causades en defensa seva i les de la part contrària, si dins dels tres anys següents a la terminació del procés millora econòmicament, i mentrestant queda interrompuda la prescripció de l'article 1967 del Codi civil.
Es considera que ha millorat econòmicament si els seus ingressos i recursos econòmics per tots els conceptes superen el doble del mòdul que preveu l'article 3, o si s'han alterat substancialment les circumstàncies i condicions que s'han tingut en compte per reconèixer el dret de conformitat amb aquesta Llei.
Formulada la insostenibilitat de la pretensió, la Comissió ha de sol·licitar al col·legi d'advocats un dictamen sobre la seva viabilitat que s'ha d'emetre en el termini de 15 dies.
Formulada la insostenibilitat de la pretensió, la Comissió ha de sol·licitar al col·legi d'advocats un dictamen sobre la seva viabilitat, que s'ha d'emetre en el termini de sis dies.
Quan l'advocat designat per a un procés consideri insostenible la pretensió que s'hi pretén fer valer, ho ha de comunicar a la Comissió d'Assistència Jurídica Gratuïta, dins els 15 dies següents a la seva designació, amb exposició dels motius jurídics en què fonamenta la seva decisió.
Transcorregut el termini sense que es produeixi la comunicació, o sense que l'advocat demani la seva interrupció per falta de la documentació necessària per avaluar la pretensió, l'advocat queda obligat a assumir la defensa.
Quan l'advocat designat per a un procés consideri insostenible la pretensió que pretén fer-se valer, ho ha de comunicar a la Comissió d'Assistència Jurídica Gratuïta, dins els sis dies següents a la seva designació, i ha d'exposar els motius jurídics en els quals fonamenta la decisió.
Transcorregut aquest termini sense que es produeixi la comunicació, o sense que l'advocat en demani la interrupció per falta de la documentació necessària per avaluar la pretensió, aquest està obligat a assumir la defensa.
El Ministeri de Justícia, de manera coordinada amb les comunitats autònomes competents, amb l'informe previ dels consells generals de l'advocacia i dels procuradors dels tribunals d'Espanya, ha d'establir els requisits generals mínims de formació i especialització necessaris per prestar els serveis d'assistència jurídica gratuïta, per tal d'assegurar un nivell de qualitat i de competència professional que garanteixi el dret constitucional a la defensa.
Aquests requisits són de compliment obligat per a tots els col·legis professionals.
El Ministeri de Justícia i Interior, amb l'informe previ dels consells generals de l'advocacia i dels col·legis de procuradors dels tribunals d'Espanya, ha d'establir els requisits generals mínims de formació i especialització necessaris per prestar els serveis d'assistència jurídica gratuïta, per tal d'assegurar un nivell de qualitat i de competència professional que garanteixi el dret constitucional a la defensa.
Aquests requisits són de compliment obligat per a tots els col·legis professionals, sense perjudici dels requisits complementaris que puguin establir les comunitats autònomes competents.
Aquests sistemes han de ser públics per a tots els col·legiats i poden ser consultats pels sol·licitants d'assistència jurídica gratuïta.
Els col·legis d'advocats, excepte aquells en què per la reduïda dimensió de l'activitat no calgui, han de disposar d'un torn de guàrdia permanent per a la prestació del servei d'assistència lletrada al detingut i un altre per a la prestació dels serveis d'assessorament previ i d'assistència lletrada per a les víctimes de violència de gènere, terrorisme, tràfic d'éssers humans i de menors d'edat i persones amb discapacitat intel·lectual o malaltia mental que siguin víctimes de situacions d'abús o maltractament.
Els sistemes han de ser públics per a tots els col·legiats i poden ser consultats pels sol·licitants d'assistència jurídica gratuïta.
Els col·legis d'advocats, llevat d'aquells en els quals per les reduïdes dimensions de l'activitat no sigui necessari, han de constituir torns de guàrdia permanent per a la prestació del servei d'assistència lletrada al detingut.
Els consells generals de l'advocacia espanyola i dels col·legis de procuradors dels tribunals d'Espanya i els seus col·legis respectius han de regular i organitzar, a través de les juntes de govern, els serveis d'assistència lletrada i de defensa i representació gratuïtes, i han de garantir, en tot cas, la seva prestació continuada i atenent criteris de funcionalitat i d'eficiència en l'aplicació dels fons públics posats a la seva disposició.
Els col·legis d'advocats han d'implantar serveis d'assessorament als peticionaris d'assistència jurídica gratuïta, amb la finalitat d'orientar i canalitzar les seves pretensions.
L'assessorament té, en tot cas, caràcter gratuït per als sol·licitants.
Els col·legis d'advocats han de facilitar als sol·licitants d'assistència jurídica gratuïta la informació necessària en relació amb el compliment dels requisits per a la seva concessió, així com l'auxili en la redacció de les sol·licituds corresponents.
El secretari judicial ha de comunicar aquesta resolució pel mitjà més ràpid possible als col·legis d'advocats i de procuradors, i a continuació s'ha de tramitar la sol·licitud segons el que preveuen els articles precedents.
Si, de conformitat amb la legislació processal o administrativa, l'òrgan judicial que estigui coneixent del procés o l'òrgan administratiu que tramiti l'expedient considera que, per les circumstàncies o la urgència del cas, cal assegurar de manera immediata els drets de defensa i representació de les parts, i alguna d'elles manifesta no tenir recursos econòmics sempre que això sigui exigible per obtenir el dret d'assistència jurídica gratuïta, ha de dictar una resolució motivada en què es requereixi als col·legis professionals el nomenament provisional d'advocat i procurador, quan les designacions no s'hagin efectuat amb anterioritat.
El secretari judicial o l'òrgan administratiu ha de comunicar aquesta resolució pel mitjà més ràpid possible als col·legis d'advocats i de procuradors, i a continuació s'ha de tramitar la sol·licitud segons el que preveuen els articles precedents.
La resolució s'ha de comunicar pel mitjà més ràpid possible als col·legis d'advocats i de procuradors, i s'ha de tramitar a continuació la sol·licitud segons el que preveuen els articles precedents.
Quan la competència per al coneixement dels recursos a què es refereix l'apartat anterior correspongui a un òrgan judicial que tingui la seu en una localitat diferent, el secretari judicial, una vegada rebudes les interlocutòries judicials, ha de requerir als col·legis respectius la designació d'un advocat i, si s'escau, d'un procurador d'ofici exercents en la seu jurisdiccional esmentada.
Quan la competència per conèixer dels recursos a què es refereix l'apartat anterior correspongui a un òrgan jurisdiccional la seu del qual estigui en una localitat diferent, el secretari judicial, una vegada rebut l'expedient judicial, ha de requerir els respectius col·legis perquè designin un advocat i un procurador d'ofici que exerceixin en aquesta seu jurisdiccional.
3 Quan la competència per al coneixement dels recursos a què es refereix l'apartat anterior correspongui a un òrgan jurisdiccional la seu del qual estigui en una localitat diferent, el jutjat o tribunal, una vegada rebut l'expedient judicial, ha de requerir als respectius col·legis la designació d'un advocat i procurador d'ofici que exerceixin en aquesta seu jurisdiccional.
Defensa i representació gratuïtes per advocat i procurador en el procediment judicial, quan la intervenció d'aquests professionals sigui legalment preceptiva o, quan tot i no ser-ho, es doni alguna de les circumstàncies següents:
a ) la seva intervenció sigui expressament requerida pel jutjat o tribunal mitjançant una interlocutòria motivada per garantir la igualtat de les parts en el procés.
b ) si es tracta de delictes lleus, la persona cap la qual s'adreça el procés penal hagi exercit el seu dret a estar assistit d'un advocat i així ho acordi el jutjat o tribunal, atenent l'entitat de la infracció de què es tracti i les circumstàncies personals del sol·licitant d'assistència jurídica.
Excepcionalment, i quan per inexistència de tècnics en la matèria de què es tracti, no sigui possible l'assistència pericial de perits dependents dels òrgans jurisdiccionals o de les administracions públiques, aquesta s'ha de portar a terme, si el jutge o el tribunal ho considera pertinent, en una resolució motivada, a càrrec de perits designats d'acord amb el que estableixen les lleis processals, entre els tècnics privats que corresponguin.
Assistència pericial gratuïta en el procés a càrrec del personal tècnic adscrit als òrgans jurisdiccionals o, si no, a càrrec de funcionaris, organismes o serveis tècnics dependents de les administracions públiques.
Excepcionalment, i quan per inexistència de tècnics en la matèria de què es tracti no sigui possible l'assistència pericial de perits dependents dels òrgans jurisdiccionals o de les administracions públiques, aquesta s'ha de portar a terme, si el jutge o tribunal ho consideren pertinent en una resolució motivada, a càrrec de perits que, per insaculació, siguin designats entre els tècnics privats que corresponguin.
Als efectes de comprovar la insuficiència de recursos per litigar, s'han de tenir en compte a més de les rendes i altres béns patrimonials o circumstàncies que declari el sol·licitant, els signes externs que manifestin la seva capacitat econòmica real, i s'ha de negar el dret a l'assistència jurídica gratuïta si aquests signes desmenteixen la declaració del sol·licitant i revelen amb evidència que aquest disposa de mitjans econòmics que superen el límit que fixa la llei.
Per valorar l'existència de patrimoni suficient s'ha de tenir en compte la titularitat de béns immobles sempre que no constitueixin l'habitatge habitual del sol·licitant, així com els rendiments del capital mobiliari.
A l'efecte de comprovar la insuficiència de recursos per litigar, s'ha de tenir en compte a més de les rendes i altres béns patrimonials o circumstàncies que declari el sol·licitant, els signes externs que manifestin la seva capacitat econòmica real, i s'ha de negar el dret a l'assistència jurídica gratuïta si els signes desmenteixen la declaració del sol·licitant i revelen amb evidència que aquest disposa de mitjans econòmics que superen el límit que fixa la Llei.
La circumstància que el sol·licitant sigui propietari de l'habitatge en què resideix habitualment no constitueix per si sola un obstacle per al reconeixement del dret, sempre que aquell no sigui sumptuari.
c ) El triple de l'indicador esmentat, quan es tracti d'unitats familiars integrades per quatre o més membres o que tinguin reconeguda la seva condició de família nombrosa d'acord amb la normativa vigent.
Per determinar el concepte d'unitat familiar en les seves diverses modalitats, s'aplica el que estableix la Llei de l'impost sobre la renda de les persones físiques, i s'equiparen als cònjuges no separats legalment les parelles de fet constituïdes de conformitat amb els requisits que els siguin exigibles.
Els mitjans econòmics s'han de valorar individualment quan el sol·licitant acrediti l'existència d'interessos familiars contraposats en el litigi per al qual se sol·licita l'assistència.
c ) El triple de l'indicador esmentat quan es tracti d'unitats familiars integrades per quatre o més membres.
Constitueixen modalitats d'unitat familiar:
a ) La integrada pels cònjuges no separats legalment i, si n'hi ha, els fills menors amb excepció dels que estiguin emancipats.
b ) La formada pel pare o la mare i els fills que compleixin els requisits a què es refereix la regla anterior.
Els mitjans econòmics, tanmateix, es poden valorar individualment, quan el sol·licitant acrediti l'existència d'interessos familiars contraposats en el litigi per al qual se sol·licita l'assistència.
En el supòsit de l'apartat 2 de l'article 6, no és necessari que el detingut o pres acrediti prèviament que no té recursos, sense perjudici que si després no se li reconeix el dret a l'assistència jurídica gratuïta, aquest ha d'abonar a l'advocat els honoraris meritats per la seva intervenció.
Tampoc és necessari que les víctimes de violència de gènere, ni les víctimes del terrorisme, acreditin prèviament que no tenen recursos quan sol·licitin defensa jurídica gratuïta especialitzada, si s'escau, que se'ls ha de prestar immediatament, sense perjudici que si no se'ls reconeix amb posterioritat el dret a aquesta, aquestes hagin d'abonar els honoraris meritats a l'advocat, i al procurador quan hi intervingui.
Si es tracta de les persones jurídiques esmentades a l'apartat c de l'article anterior, s'entén que hi ha insuficiència de recursos econòmics per litigar si la seva base imposable en l'impost de societats és inferior a la quantitat equivalent al triple del salari mínim interprofessional en còmput anual.
Tampoc es necessari que les víctimes de violència de gènere acreditin prèviament estar mancades de recursos quan sol·licitin defensa jurídica gratuïta especialitzada, que se'ls ha de prestar immediatament, sense perjudici que si no se'ls reconeix posteriorment el dret a aquesta, aquestes hagin d'abonar a l'advocat els honoraris meritats per la seva intervenció.
En el supòsit de l'apartat 2 de l'article 6, no és necessari que el detingut o pres acrediti prèviament que no té recursos, sense perjudici que si no se li reconeix posteriorment el dret a l'assistència jurídica gratuïta, aquest ha d'abonar a l'advocat els honoraris meritats per la seva intervenció.
Aquesta Llei té per objecte determinar el contingut i l'abast del dret a l'assistència jurídica gratuïta a què es refereix l'article 119 de la Constitució i regular el procediment per al seu reconeixement i efectivitat.
Les disposicions d'aquesta Llei són aplicables de manera general en tot tipus de processos judicials, inclosos els recursos d'empara constitucional, la via administrativa prèvia quan així ho estableixi la legislació específica, així com l'assessorament previ al procés que preveu l'apartat 1 de l'article 6.
Aquesta Llei té per objecte determinar el contingut del dret a l'assistència jurídica gratuïta a què es refereix l'article 119 de la Constitució i regular el procediment per al seu reconeixement i efectivitat.
Les disposicions d'aquesta Llei són d'aplicació general en tot tipus de processos judicials, inclosos els recursos d'empara constitucional, així com l'assessorament previ al procés que preveu l'article 6.1.