projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Les societats laborals, a més de les reserves legals o estatuàries que calguin, estan obligades a constituir un fons especial de reserva dotat amb el 10% dels beneficis líquids de cada exercici.
Només podrà destinar-se a la compensació de pèrdues en cas que no existeixin altres reserves disponibles suficients per aquest fi i/o a l'adquisició de les seves pròpies accions o participacions socials que hauran de ser alienades a favor dels treballadors de la societat amb contracte indefinit.
Junta General: és l'òrgan suprem de la societat.
Els socis es reuneixen per a adoptar acords sobre els assumptes de la societat.
Òrgan d'administració: l'administració de la societat es pot confiar a un administrador únic,a varis administradors que actuïn solidàriament o conjuntament (en el cas de les SAL's a varis solidaris o a 2 mancomunats) o a un Consell d'Administració.
Els membres són escollits per votació per la Junta General.
Socis/es treballadors/es: són els qui presten els seus serveis retribuïts de forma personal i directa, i per un temps indefinit a les societats laborals.
A ells ha de pertànyer la major part del capital social.
Socis/es no treballadors/es o capitalistes: la resta de socis, que no treballen per a la societat amb contracte de treball indefinit.
A les societats laborals poden existir, sense ser socis, treballadors assalariats per temps indefinit, que no tinguin subscrites ni desembossades accions/participacions socials de la societat.
El nombre total d'hores per any treballades pels treballadors indefinits no socis no podrà superar el 49% del còmput total d'hores/any treballades en la societat pel conjunt dels socis treballadors i no computarà per al càlcul d'aquest límit el treball realitzat pels treballadors amb discapacitat de qualsevol classe en grau igual o superior al 33%.
La Llei de Cooperatives de Catalunya obliga als socis l'alta a la Seguretat Social, i en les cooperatives de treball associat permet escollir entre la inclusió al Règim General de la Seguretat Social (que suposa la cobertura de totes les contingències, llevat de les corresponents al Fons de Garantia Salarial) o la inclusió al Règim Especial d'Autònoms.
Aquesta opció estatutària afectarà tots els socis i les sòcies i no podrà modificar-se fins passats cinc anys des que es va adoptar.
Una altra de les característiques que limiten la contractació de les cooperatives, fa referència al nombre d'hores l'any fetes pels treballadors no socis que no pot superar el 30% del total d'hores fetes pels socis i sòcies treballadors/es.
El reglament de règim interior pot regular qualsevol matèria vinculada al treball dels socis treballadors: escala salarial, classificació professional, calendari laboral i condicions de mobilitat funcional i geogràfica.
(Art.132 Llei 12/2015 del 9 de juliol del 2015).
Segons la Llei 20/1990 de règim fiscal de cooperatives (BOE 304, de 20 de desembre) on s'estableix el règim fiscal de les cooperatives, aquests tipus de societats gaudeixen d'uns beneficis fiscals propis que han de servir per fomentar la seva activitat.
Les cooperatives podran trobar-se en 3 situacions fiscals:
Quan compleixen tots els requisits legals per tenir-ne la condició.
A més de tributar al 20% pels resultats cooperatius i al tipus general per als extracooperatius, redueixen la quota de l'impost de societats en el 50%.
(Llei 20/1990 de règim fiscal de cooperatives, art. 2, 7, 8 i 34).
Tindran la consideració de cooperatives protegides les que s'ajustin als principis i a les disposicions de la Llei de Cooperatives de Catalunya 12/2015, del 9 de juliol de cooperatives.
(Llei 20/1990 de règim fiscal de cooperatives, art. 2, 6 i 33).
Quan es troben afectades per alguna de les causes d'exclusió total del règim de protecció fiscal.
En els comptes anuals aprovats per l'Assemblea General, la cooperativa ha d'informar sobre el compliment de totes les condicions que permetin tenir la protecció aplicada o les causes que han donat lloc a la pèrdua de protecció fiscal.
(Llei 20/1990 de règim fiscal de cooperatives, art. 13).
Els beneficis fiscals establerts per la Llei 20/1990 són els següents:
Impost sobre transmissions patrimonials i actes jurídics documentats:
Exempció total en les operacions següents:
a) Constitució, ampliació de capital, fusió i escissió
b) Constitució i cancel·lació de préstecs
c) Adquisicions de béns i de drets vinculats al compliment del que estableix l'objecte social.
S'apliquen els tipus impositius següents:
a) A la base positiva o negativa, corresponent als resultats cooperatius: el tipus del 20%.
b) Llibertat d'amortització dels elements d'actiu fix nous amortitzables adquirits en el termini de 3 anys des de la inscripció de la cooperativa en el Registre.
c) A la quota íntegra, una reducció del 50%.
Impost sobre activitats econòmiques:
Les cooperatives tenen una bonificació permanent del 95% de la quota de l'IAE i els seus recàrrecs.
L'alta de l'activitat econòmica obligatòria per totes les persones físiques o jurídiques que duen a terme activitat econòmica, malgrat que les que tenen una facturació anual inferior d'1 milió d'euros estan exemptes del pagament de l'impost.
Fons de reserva obligatori (Llei 12/2015, del 9 de juliol, de cooperatives art. 83)
Les cooperatives, a més de les reserves legals o estatutàries que calguin, estan obligades a constituir un fons de reserva obligatori, que no es pot repartir entre els socis, que té la finalitat de consolidar econòmicament la societat.
- Com a mínim el 20 % dels excedents cooperatius nets
- Com a mínim el 50 % dels beneficis extracooperatius
- Les deduccions sobre les aportacions obligatòries en els supòsits de baixa injustificada o expulsió dels socis
- 100 % de les plusvàlues, en els termes establerts en l'article 81.1c de la Llei 12/2015).
Fons d'educació i promoció de cooperatives ( Llei 12/2015, del 9 de juliol, de cooperatives art. 85 )
El fons d'educació i promoció de cooperatives es destina a:
- La formació dels socis i dels treballadors en els principis i tècniques cooperatius, empresarials, econòmics i professionals..
La promoció de les relacions intercooperatives.
- La promoció d'activitats culturals, professionals i existencials per als socis de la cooperativa, els seus treballadors, l'entorn local i la comunitat en general, i també la difusió del cooperativisme.
- L'atenció a objectius d'incidència social i de lluita contra l'exclusió social.
- El pagament de les quotes de la federació a la qual pertany, si escau, la cooperativa.
- Les accions que fomenten la responsabilitat social empresarial, incloses les de foment d'una igualtat de gènere efectiva.
- La promoció de la creació de noves empreses cooperatives i el creixement de les cooperatives ja constituïdes mitjançant aportacions dineràries a les federacions de cooperatives o a entitats sense ànim de lucre dedicades al foment del cooperativisme, perquè aquestes els ofereixin vies de finançament.
Es tracta d'un fons irrepetible entre els socis i inembargable, i es constitueix amb:
- Com a mínim el 10 % dels excedents cooperatius i beneficis extracooperatius, d'acord amb l'article 81 de la Llei 12/2015.
- Les sancions de caràcter econòmic que per via disciplinària, la cooperativa imposi als seus socis.
- Subvencions i donacions per aquestes finalitats.
La Llei de cooperatives regula l'existència de diversos òrgans d'administració de les cooperatives com també el seu funcionament:
- Assemblea General: És l'organ sobirà d'expressió de la voluntat social.
El tret diferencial de la cooperativa vers altres formes jurídiques es troba en el fet que les decisions a l'Assemblea General es prenen segons el principi general d'una persona un vot, sense tenir en compte la participació en el capital ( art. 48 Llei 12/2015 ).
A l'assemblea s'ha de debatre i decidir qualsevol matèria que li hagi estat atribuïda expressament per la Llei o per els estatuts socials.
L'assemblea general ordinària, convocada pel Consell Rector, es celebra una vegada a l'any, la resta d'assemblees que es puguin portar a terme tenen la consideració d'extraordinàries. ( art. 43 Llei 12/2015 )
- Consell Rector: És l'òrgan d'administració de la cooperativa i té atribuïda la representació i el govern de la societat. (art. 53 Llei 12/2015).
Els membres del Consell Rector (com a mínim 3, excepte en el cas de les cooperatives de 2 socis) són elegits per l'Assemblea General per un període no superior a 5 anys.
Els càrrecs poden ser reelegibles una sola vegada llevat que l'assamblea general en decideixi la reelecció per més periodes.
El funcionament intern del Consell Rector se troba regulat als estatuts socials.
Amb caràcter general els membres del Consell Rector han de tenir la consideració de persona sòcia, llevat que els estatuts socials hagin previst l'existència de membres que no siguin socis, els quals en cap cas poden superar en nombre la quarta part del total de membres.
- Interventors de comptes: el estatuts poden preveure la existència d'aquesta figura, que sempre ha de ser en nombre senar.
La principal funció és la de presentació de l'informe de comptes anuals i altres documents comptables a l'assemblea. ( art. 65 Llei 12/2015 )
- Comitè de Recursos: Existeix quan així es marqui en els Estatuts.
La seva funció és tramitar i resoldre els recursos contra les sancions que el Consell Rector imposi als socis. (art. 68 Llei 12/2015) Els membres del comitè de recursos (com a mínim 3) són elegits per l'Assemblea General entre els socis.
Els estatus socials de la cooperativa poden establir que aquesta tingui, a banda dels socis comuns, socis de treball, socis col·laboradors i socis temporals. (art. 23 Llei 12/2015):
- Soci comú: Són els vinculats a una cooperativa mitjançant un vincle social de durada indeterminada i que duen a terme l'activitat cooperativitzada. (art. 24 Llei 12/2015).
- Soci de treball: En qualsevol cooperativa que no sigui de treball associat, és el soci que participa de la gestió i govern de la cooperativa i que aporta el seu treball a la cooperativa.
S'assimila al soci treballador (soci comú de les cooperatives de treball associat) i ha de ser una persona física. (art. 25 Llei 12/2015).
- Soci col·laborador: Persona física o jurídica, pública o privada, que sense dur a terme l'activitat cooperativitzada principal, col·labora en la consecució de l'objecte social de la cooperativa.
La col·laboració pot consistir en la participació en activitats de caràcter auxiliar, secundari, accessori o complementari a l'activitat principal o només a l'aportació de capital. (art. 26 Llei 12/2015).
- Soci temporal: Persona sòcia que té un vincle social de durada determinada amb la cooperativa i que no pot accedir als 5 anys. (art. 27 Llei 12/2015).
Nota sobre la possibilitat de canvi d'ocupador si el que va presentar la sol·licitud no pot tramitar l'alta a la Seguretat Social per motius derivats de la situació de crisi sanitària de la COVID-19
L'objectiu d'aquesta nota és informar que, d'acord amb un criteri compartit amb l'Administració de l'Estat, actualment és possible aplicar un protocol de canvi d'ocupador en els procediments MOD03a, MOD06b i MOD08a, que es resolen condicionats a l'alta a la Seguretat Social del treballador/a, sempre que quedi palès:
Aquesta mesura serà vigent mentre es mantingui la situació de crisi derivada de la pandèmia, que, a hores d'ara, es vincula amb la vigència del Reial decret llei 18/2020, de 12 de maig, que regula els expedients de regulació temporals d'ocupació (ERTO).
Quan i com es pot iniciar el protocol de canvi d'ocupador?
Termini: 45 dies hàbils, comptats:
S'ha de presentar per via electrònica sempre que sigui possible, preferentment mitjançant el canal de l'enllaç següent:
" Petició genèrica electrònica "
Cal utilitzar l'opció "Amb signatura electrònica" i és important que la petició s'adreci al Departament de Treball, Afers Socials i Famílies / tema "Treball" / subtema "Estrangeria.
En cas que no es pugui accedir a la "Petició genèrica" telemàticament, es pot presentar mitjançant el registre electrònic de l'Administració de l'Estat:
Segons la normativa vigent, també és possible presentar la petició pel registre administratiu o presencial.
En aquest cas, cal tenir en compte les indicacions de cada oficina, ja que actualment, per motiu de la crisi sanitària, és imprescindible demanar cita prèvia en la majoria de les oficines.
(model de comunicat per al primer ocupador a l' annex 1.)
Important: no s'han de pagar taxes de nou.
L'òrgan instructor ha de revisar, d'ofici, que l'empresa estigui al corrent de les obligacions tributàries i amb la Seguretat Social.
En el cas en què es compleixin els requisits indicats, s'emetrà una nova resolució de concessió d'autorització de residència i treball condicionada a l'alta a la Seguretat Social per part del nou ocupador.
Situació amb característiques singulars:
MOD08a (sol·licitud del primer ocupador presentada durant el període de vigència de l'autorització de residència).
La sol·licitud del segon ocupador s'ha de tramitar segons aquest protocol i s'emetrà una nova resolució amb data de caducitat que coincideixi amb la de l'autorització de residència i treball concedida en primer terme.
No és possible tramitar la sol·licitud d'un segon ocupador.
Cal presentar una nova sol·licitud MOD08a (amb tota la documentació corresponent).
Protecció de dades: d'acord amb la Llei orgànica 15/1999, de protecció de dades de caràcter personal, us informem que les vostres dades s'incorporaran al fitxer «Autoritzacions inicials de treball a persones estrangeres», de la Direcció General de Relacions Laborals, Treball Autònom, Seguretat i Salut Laboral.
La finalitat del fitxer és agilitar la tramitació, en totes les seves fases, de les autoritzacions inicials de treball per compte propi o per compte d'altri de les persones estrangeres que treballin a Catalunya.
Les vostres dades se cediran a les forces i cossos de seguretat, als òrgans judicials, al Ministeri d'Ocupació i Seguretat Social, al Ministeri de Justícia, al Defensor del Poble, a la Tresoreria General de la Seguretat Social i a altres òrgans de l'Administració General de l'Estat.
Teniu dret a accedir a les dades facilitades, a rectificar-les, a cancel·lar-les i a oposar-vos al seu tractament, en les condicions que preveu la legislació vigent.
Per exercir aquests drets, heu d'adreçar un escrit a la Direcció General de Relacions Laborals, Treball Autònom, Seguretat i Salut Laboral per correu postal (c.
Sepúlveda, núm. 148-150, 08011 Barcelona) o correu electrònic (adreçat a [EMAIL] i signat electrònicament amb DNI electrònic, NIE electrònic o certificat digital reconegut).
Amb la vostra signatura, autoritzeu el tractament de les vostres dades amb les finalitats indicades a la Direcció General de Relacions Laborals, Treball Autònom, Seguretat i Salut Laboral.
La persona estrangera autoritzada a residir per circumstàncies excepcionals que vulgui exercir una activitat lucrativa, professional o laboral per compte propi, habilitada per treballar per compte propi.
Advertiment: Si la vostra autorització de residència i treball té una durada de 2 anys i caduca en 60 dies o menys, no heu de fer aquest tràmit sinó que heu de sol·licitar la renovació davant de l'Administració General de l'Estat.
La persona estrangera titular d'una autorització de residència i treball per compte propia que vulgui treballar com a professional altament qualificat (Targeta Blava).
Presentant la sol·licitud directament al registre de les oficines habilitades o a qualsevol altre registre administratiu de Catalunya.
Aquesta taxa l'ha de pagar l'ocupador/a que vol contractar la persona treballadora estrangera.
El pagament és obligatori pel fet de presentar la sol·licitud d'autorització, de modificació o de pròrroga.
Si no s'acredita el pagament de les taxes, no es pot instruir l'expedient.
En conseqüència, és convenient presentar el justificant de pagament juntament amb la resta de documents que calgui adjuntar a la sol·licitud. �
La gestió i la recaptació de la taxa de residència correspon a l'Administració General de l'Estat.
Per obtenir el formulari d'autoliquidació, heu d'accedir a la pàgina web del Ministeri d'Hisenda i Administracions Públiques i descarregar el model amb el codi 052.
Per obtenir correctament una autoliquidació, cal marcar la casella que s'indica a continuació, segons el tipus d'autorització que estigueu tramitant:
L'ocupador/a que vol contractar una persona estrangera en situació d'estada per estudis, investigació, formació o pràctiques no laborals.
La persona estrangera a contractar ha d'acreditar que reuneix els requisits següents:
Cal un simple document de representació en què l'empresari individual, o bé l'administrador o persona ambpoder de contractació, atorgui poder al representant per presentar la sol·licitud davant l'Administració.
La persona estrangera titular d'una autorització d'estada per estudis o investigació que vulgui treballar pel seu compte a Catalunya.
Descarrega't i llegeix la "Guia de tramitació", emplena i guarda el "formulari de sol·licitud", fes el pagament de les taxes corresponents i presenta l'expedient davant una de les oficines habilitades (cal demanar cita prèvia).
La persona estrangera que vol treballar pel seu compte a Catalunya.
Només en casos degudament justificats segons el criteri de l'oficina consular.
Descarrega't i llegeix la "Guia de tramitació", emplena i guarda el "formulari de sol·licitud", fes el pagament de les taxes corresponents i presenta l'expedient davant del consolat o missió diplomàtica espanyols en el teu país de residència.
L'anàlisi de la valoració de la realitat i rendibilitat del projecte es fa a partir de conceptes com la seva fonamentació, coherència i viabilitat.
Ha d'existir una clara correlació entre les característiques i el propòsit del projecte, com a conclusió d'una anàlisi d'oportunitat basada en l'entorn econòmic, legal i de mercat:
S'han d'acreditar documentalment les dades i afirmacions realitzades en el cos del projecte.
Orientacions sobre el tipus d'informació que pot entrar en valoració:
Per tal de garantir la pervivència del principi d'impacte positiu sobre l'entorn socioeconòmic que ha de regir la concessió de qualsevol autorització de residència i treball per a estrangers extra comunitaris, cal valorar l'autenticitat del projecte contrastant la coherència interna dels diferents elements:
Aquesta valoració pretén contrastar l'existència d'unes certes possibilitats d'èxit i, en tot cas, la possibilitat de subsistència del propi promotor durant el temps de vigència d'aquesta autorització inicial:
La definició de les característiques del projecte empresarial es concreta en la memòria descriptiva de l'activitat laboral.
La memòria descriptiva és l'element central de l'expedient i ha de proporcionar informació suficient i acreditada per avaluar la realitat del projecte, la disponibilitat de recursos per iniciar l'activitat i la visualització del rèdit social i individual que aportarà.
En aquest espai podeu trobar dos models per confeccionar de forma ordenada la memòria descriptiva que permeten ajustar-se als requisits previstos per a la valoració del projecte i evitar endarreriments en el procés.
Un cop heu confeccionat la vostra memòria, podeu sol·licitar el servei de suport a l'elaboració de la memòria del projecte empresarial que us ofereix aquesta pàgina web, rebreu orientacions i recomanacions per millorar-la.
Seleccioneu el model en funció de si el vostre projecte és d'incorporació a una empresa o de nova creació:
Aquest formulari us permet obtenirmés informació sobre la situació concreta del vostre expedient o recurs ja presentat.
a) Si voleu conèixer l'estat de tramitació del vostre expedient o recurs, ho podeu fer a través de les següents opcions:
b) Si ja coneixeu l'estat de tramitació del vostre expedient o recurs, i penseu que pot haver-hi alguna incidència, feu la consulta mitjançant aquest formulari.
Per obtenir resposta és imprescindible que al cos de la vostra consulta indiqueu les següents dades:
- Data de presentació de la sol·licitud i
- Any de naixement del treballador/a.
Així mateix, cal que al camp "Assumpte" del formulari indiqueu un d'aquests dos conceptes:
En el procés de tramitació d'un expedient, la recepció d'un requeriment de documentació o informació complementària respon a la detecció d'una inconsistència en la composició de l'expedient que, si no s'esmena, comportarà una resolució contrària al sentit de la sol·licitud.
Els projectes d'emprenedoria que fonamenten una petició d'autorització de treball per compte propi són molt diversos entre si, i per més que els requeriments intenten ser tan clars i directes com sigui possible, quan es volen identificar les mancances a cobrir, la comprensió del problema de fons pot no ser evident.
Per a qualsevol dubte sobre un requeriment rebut referent a la vostra sol·licitud d'autorització de treball per compte propi, podeu traslladar-nos una consulta a través del formulari que s'ofereix a peu de pàgina.
Quines característiques té aquest servei de consulta?
Quines dades heu d'indicar al formulari d'aquesta bústia?
Un cop elaborada una primera versió de la memòria, si teniu dubtes sobre el contingut o forma del vostre document, podeu sol·licitar el servei de suport i orientació a través del formulari de contacte que figura en aquesta mateixa pàgina.
Quines característiques té el servei de suport i orientació?
Quines informació heu d'incorporar als apartats del formulari?
Per tal de facilitar una migració legal, ordenada i segura, el Ministeri de Treball, Migracions i Seguretat Social d'Espanya va posar en marxa un projecte pilot per a la concessió de visats per a la recerca d'ocupació al nostre país als fills i néts de ciutadans espanyols d'origen, que resideixin a l'Argentina i que no tinguin la nacionalitat espanyola.
Finalitzat el programa piloto que va ser convocat en l'Ordre 1426/2018, de 26 de desembre, per la qual es regulava la gestió col·lectiva de contractacions en origen per a 2019, el 23 de desembre es va dictar la nova Ordre 1277/2019, de Gestió Col·lectiva de contractacions en Origen (GECCO) per al 2020.
El capítol VII de la citada Ordre recull l'oferta de 5.000 nous visats per al 2020, com a continuació del "Programa VISAR".
No obstant això, l'emergència sanitària causada pel Coronavirus Covid-19 i la declaració per part del Govern d'Espanya de l'Estat d'Alarma, ha afectat tant la mobilitat de les persones com als tràmits i procediments administratius.
En aquest context, s'ha dictat la Instrucció 2/2020 de la Direcció General de Migracions sobre la suspensió dels procediments emmarcats en l'Ordre TMS/1277/2019, de 23 de desembre.
Accedeix a informació relativa al programa i la concessió del visat a través de:
Les persones estrangeres no comunitàries, resideixin o no resideixin en territori espantol, que vulguin iniciar una activitat laboral per compte propi, han de disposar d'una autorització de residència i treball per compte propi.
Qui es pot enquadrar en el Règim Especial de Treballadors Autònoms (RETA)?
Per a facilitar la correcta interpretació i aplicació de la normativa en la construcció dels expedients i potenciar l'agilitat en la resposta per part de l'Administració, es posa a disposició de la ciutadania el material i serveis de suport que s'ofereixen a continuació:
El sistema d'autoritzacions de residència i treball i la seva aplicació no sempre és fàcil de comprendre per als possibles interessats que no són professionals de la matèria.
Aquest apartat ofereix la descripció de conceptes i termes molt presents en el sistema d'autoritzacions, amb l'objectiu de facilitar-ne a qualsevol interessat la comprensió
Catalunya va assumir algunes competències en matèria d'estrangeria el setembre de 2009, tot i que en la majoria de procediments les exerceix en coordinació amb les que conserva l'estat: és important disposar d'informació sobre quina és en cada cas l'administració interlocutora, davant la qual presentar la sol·licitud.