projecte-aina/catalan_government_crawling huggingface dataset:
Aquesta assignació s'ha realitzat a les persones que van sol·licitar l'admissió al regim de pagament bàsic mitjançant la DUN 2015 i que complien els requeriments establerts.
El director general de Desenvolupament Rural, mitjançant edicte publicat al DOCG de 31/03/2016, ha dictat resolució sobre l'assignació definitiva del valor i nombre definitiu drets de pagament bàsic de la Política Agrària Comuna (PAC), que seran vigents pel període 2015-2020.
Les persones interessades podran consultar a partir de dijous 31 de març de 2016 la seva assignació de drets a la base de dades de Consulta pública d'ajuts directes prèvia identificació amb el codi d'usuari i contrasenya que s'ha facilitat a les persones agricultores per la DUN 2016.
Mitjançant aquesta consulta es podrà visualitzar i imprimir els drets assignats per cada regió i el seu valor per als anys 2015 a 2019.
Cal recordar que el valor dels drets de pagament bàsic s'ha establert en base a un model complex de regionalització i s'ha establert com a referència la campanya 2013.
Contra la resolució d'assignació definitiva de drets de pagament bàsic, les persones interessades poden interposar recurs d'alçada davant la consellera d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació en el termini d'un mes des de la data de publicació de l'edicte en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
El pagament bàsic és l'ajut directe més important a les explotacions agràries, tant en nombre de beneficiaris com en import pagat, essent una de les actuacions prioritàries de la Política Agrària Comuna (PAC).
Es tracta d'un ajut als agricultors que té com a objectiu fonamental el suport a la renda i garantir la viabilitat econòmica de les explotacions, contribuint així, a evitar l'abandonament de les terres i de l'activitat agrària, el despoblament del medi rural, i a fomentar l'equilibri territorial i l'obtenció i subministrament d'aliments a la població.
Assignats 833.740,02 drets de pagament bàsic a 48.985 agricultors de Catalunya
Data d'actualització: 31.03.2016
Són persones beneficiàries de l'ajut de pagament bàsic, els agricultors/es actius que obtinguin drets de pagament bàsic derivats de la primera assignació l'any 2015, per:
Tots els nous/noves agricultors/ores de reserva nacional de pagament únic 2014, també poden entrar al nou règim, sempre que tornin a presentar la sol·licitud d'accés a la reserva nacional 2015 de pagament bàsic.
Mapa de les regions a Catalunya per cada orientació productiva (estrat)
Així mateix, seguint el criteri agronòmic, les comarques es divideixen segons:
D'acord amb els criteris anteriors, les regions s'estableixen agrupant les diferents orientacions productives comarcals, segons un criteri d'agrupació de potencial agrari regional semblant, amb l'objectiu de reduir al màxim la transferència d'imports entre comunitats autònomes de manera que cada comarca aconsegueixi conservar la part proporcional dels imports percebuts.
Com a resultat del model de regionalització, s'han creat 50 regions agràries discontínues en tot l'Estat espanyol, 12 de les quals formen Catalunya.
Cada regió té assignat un valor mitjà regional (€/hectàrea), cosa que determina el valor de l'assignació dels nous drets de pagament bàsic d'acord amb les regions a què pertanyi la superfície que formi l'explotació, i que serveix per establir-ne la convergència.
En el procés de definició de les regions creades per la gestió del règim de pagament bàsic, s'ha tingut en compte la comarca agrària, com a unitat bàsica per establir la regionalització.
Podeu consultar quina regió te assignada cada municipi de Catalunya per cada una de les orientacions productives
El règim de pagament bàsic és el sistema d'ajuts desacoblat de la producció que substitueix l'anterior règim de pagament únic i constitueix el suport més important a la renda dels agricultors i que té en compte la realització de pràctiques mediambientalment favorables.
Aquest règim s'aplica segons un model de regionalització basat en les comarques agràries agrupades en regions d'acord amb les diferents orientacions productives comarcals i el seu potencial agrari, que pren l'any 2013 com a referència.
Ajuts que integren el règim de pagament bàsic
El pagament bàsic és un ajut que pot percebre qui disposi de drets de pagament bàsic i superfícies agràries admissibles on activar aquests drets.
Les persones beneficiàries de l'ajut són persones físiques o jurídiques amb drets de pagament bàsic que tinguin la consideració d'agricultor/a actiu i exerceixin l'activitat agrària en la totalitat de l'explotació.
Cada dret de pagament bàsic s'ha d'activar en una hectàrea admissible, amb la condició que cada dret únicament es pot activar sobre la regió assignada al 2015.
Es considera que s'utilitzen en primer lloc els drets de major import, i entre els drets del mateix import es considera l'ordre d'utilització segons la codificació dels drets.
Si un/a agricultor/a no utilitza els drets durant dos anys consecutius, aquests drets passaran a la reserva nacional.
El 2015 no es pagaran ajudes inferiors als 100€, el 2016 ajudes inferiors a 200€ i el 2017 inferiors a 300€.
Les ajudes per un import superior als 150.000€ tindran una reducció del 5%.
És un ajut complementari al pagament bàsic, condicionat al compliment de les mesures beneficioses per al medi ambient següents:
Fitxa tècnica 51 (gener de 2015)
Fitxa tècnica 59 (febrer de 2015)
És un pagament complementari al pagament bàsic que es concedeix a través dels drets de pagament bàsic als joves agricultors/es que compleixin amb els requisits següents:
L'import del pagament es calcula cada any multiplicant el nombre de drets de pagament que l'agricultor/a ha activat per una quantitat fixa corresponent al 50% del valor mitjà dels drets que posseeixi.
El pagament es concedeix per un màxim de cinc anys a partir de l'any de la instal·lació.
Aquest període es reduirà segons el nombre d'anys transcorreguts entre la instal·lació del/de la jove i la primera sol·licitud de pagament.
El Programa comú de desenvolupament al mediterrani de la Comunitat Europea, conegut com a projecte "CoMeDPro" és un projecte transnacional a Catalunya, Sardenya i Israel.
El projecte CoMeDPro és part del programa europeu ENPI CBC medi 2007-2013, que és un programa multilateral de cooperació transfronterera finançat per l'Instrument Europeu de Veïnatge i Associació (European Neighborhood and Partnership Instrument).
L 'objectiu principal del programa CoMeDPro és millorar la competitivitat de les petites empreses agroalimentàries, de productes locals i d'artesania tradicional, així com incrementar el suport al sector mitjançant els agents a nivell local, regional o nacional per millorar els estàndards de qualitat de les empreses d'aquest sector.
La conca mediterrània sempre ha estat un lloc ric en tradicions que han sobreviscut al pas del temps i que les petites empreses de la regió s'han encarregat de mantenir, reviure i reinventar.
Aquest catàleg recull una selecció de nou de les empreses tradicionals de Catalunya, Sardenya i Israel que participen al programa CoMeDPro per desenvolupar estratègies de millora als seus negocis.
Aquestes empreses han pogut optimitzar cadascun dels aspectes de les seves operacions, des de màrqueting, administració i finances fins a gestió de recursos humans, vendes, exportacions i innovació empresarial.
Els resultats aconseguits al camp de l'artesania i de la fabricació local mostren la seva eficàcia i per això han estat escollides com a casos d'èxit.
El més important, però, és que aquestes empreses s'han convertit en líders a les seves comunitats, i són ara la font d'inspiració d'altres emprenedors que volen seguir els seus passos.
Els socis d'aquest programa són el Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació de la Generalitat de Catalunya, que lidera el projecte a Catalunya, el Departament de Turisme, Artesania i Comerç (Assessorato del turismo, artigianato e comercio) de la regió autònoma de Sardenya i el Ministeri de Turisme d'Israel, a través de la Corporació de Turisme del govern d'Israel, que lidera el projecte a Israel.
Aquest Pla, liderat pel Departament d'Agricultura, permet coordinar les polítiques interdepartamentals en matèria d'R+I+T adreçades al sector agrari, agroalimentari i forestal de Catalunya, amb la finalitat de reforçar i consolidar la competitivitat i la sostenibilitat d'aquests sectors través d'una R+I+T de qualitat, integradora, eficaç i eficient en els recursos.
En la redacció del Pla han participat: el Departament d'Empresa i Coneixement, a través d' ACCIÓ i de la Direcció General de Recerca, l' Insititut de Recerca i Tecnologia Agroalimentàries (IRTA), la Universitat de Lleida (UdL) i el Departament d'Agricultura.
En l'elaboració del Pla hi han paticipat més de 400 persones entre centres de recerca i universitats, empreses, agrupacions de productors i administracions públiques amb vinguclaió amb els secotrs agrari, agroalimentari o forestal de Catalunya.
El Pla estratègic defineix 42 línies d'actuació orientades a augmentar la competitivitat i la sostenibilitat del sector agrari i agroalimentari a través de l'R+I+T, estructurades en 6 objectius estratègics:
Aquesta memòria és un breu recull de les actuacions que s'han portat a terme durant el 2015 en compliment del Pla estratègic d'R+I+T agroalimentària de Catalunya 2013-2020.
De les actuacions realitzades al 2015 en destaquen:
La truita comuna ( Salmo trutta ) és una espècie de peix nativa d'Euràsia i el nord d'Àfrica i, per tant, autòctona dels rius catalans.
Habita les capçaleres dels rius on les aigües són netes, fredes i ben oxigenades.
Des de fa molts anys és l'espècie de peix més apreciada pels pescadors tant pel seu valor gastronòmic com pel recreatiu.
El Departament d'Agricultura disposa de dues piscifactories a Pont de Suert i a Bagà per a la reproducció d'aquesta espècie.
La producció d'aliments de qualitat i saludables pel consum humà, basat en l'ús de tecnologies que són respectuoses amb el medi ambient, és l'objecte de la producció integrada.
Aquesta guia ha de permetre optimitzar la gestió de la nutrició dels cultius aconseguint els objectius de la producció integrada al mateix temps que es satisfà un dels objectius dels agricultors, com és la maximització dels beneficis.
Sovint es comet l'error d'entendre la nutrició dels cultius com l'acció, únicament, d'aportar fertilitzants per nodrir un cultiu.
En realitat, la nutrició dels cultius és molt més complexa que la simple aportació d'uns determinats nutrients per cobrir les extraccions del cultiu.
La nutrició dels cultius està afectada, en primer lloc, per les característiques de les terres.
La disposició dels materials que composen el sòl, la seva mineralogia i les interrelacions químiques entre nutrients juguen un paper fonamental.
En el procés de la nutrició vegetal intervenen molts factors relacionats amb les propietats del sòl (factors edàfics) com són la granulometria, l'estructura, els minerals, la matèria orgànica, els microorganismes i la disponibilitat d'aigua.
Els mecanismes d'absorció dels nutrients són complicats.
Les arrels són selectives, no absorbeixen tots els nutrients dissolts i, en canvi, poden absorbir nutrients no dissolts.
Les arrels de les diferents espècies i varietats tenen diferents aptituts d'absorció.
També la quantitat i qualitat de les arrels faciliten o limiten la capacitat d'absorció dels nutrients.
Aquesta guia proporciona una visió àmplia del sistema sòl/planta abordant aspectes importants de la química, la física i la microbiologia dels sòls i la seva relació amb les plantes.
Els autors de la guia tenen una àmplia trajectòria professional en el camp de la diagnosi per a la solució de problemes i millora de les condicions de producció de cultius.
Les anàlisis de laboratori han constituït una eina decisiva pel coneixement i la diagnosi.
En aquesta guia es presenten taules d'interpretació d'anàlisi que són conseqüència directa de l'activitat professional en l'àmbit de la fertilització i la nutrició dels cultius.
La producció integrada és un sistema productiu que aposta perquè totes les actuacions relatives al cultiu s'apliquin d'una manera racional per assegurar a llarg termini una agricultura sostenible.
Partint d'aquesta premissa, amb la fertilització, que és un procés clau en el maneig de les explotacions, s'ha d'aportar la quantia estrictament necessària de nutrients, amb la finalitat de limitar al màxim la contaminació i els costos productius.
Perquè la fertilització s'ajusti plenament a les necessitats del cultiu, cal conèixer l'estat nutritiu de la planta mitjançant les anàlisis de sòls i foliar, tal com exigeixen les normes tècniques de producció integrada vigents a Catalunya.
Ara bé, perquè siguin útils, els resultats de les anàlisis han de ser interpretats correctament.
Per aconseguir aquest objectiu, el Consell Català de la Producció Integrada va encarregar a Applus Agroambiental, S.A (LAF) l'edició d'una guia per a la interpretació d'anàlisis de sòls i plantes, que ara publica el Departament d'Agricultura, Alimentació i Acció Rural.
Esperem que aquesta guia us resulti útil a l'hora d'obtenir les mostres i d'interpretar-les, i que això serveixi per limitar l'ús de fertilitzants i, en conseqüència, per respectar al màxim el nostre entorn.
Butlletí informatiu de periodicitat mensual que tracta aspectes generals sobre la qualitat i la lluita contra el frau alimentari.
Inclou informació sobre l'etiquetatge dels aliments (amb pautes per a la confecció d'etiquetes i descripció d'errors més freqüents), sobre aspectes crítics de qualitat d'interès sectorial relacionats amb el procés d'elaboració i comercialització de productes concrets i la seva regulació específica, com ara carn i derivats carnis, productes vitivinícoles, fruites i hortalisses, olis vegetals, mel, productes de la pesca, etc. i sobre el control oficial i alertes en aquests àmbits.
També presenta les novetats en la normativa reguladora, documents d'interès interpretatius, guies, consultes, altres eines o utilitats, material divulgatiu i temes d'actualitat, com ara notícies, jornades i cursos, etc.
Pretén facilitar als operadors de les empreses del sector alimentari la informació necessària per al compliment de la normativa vigent i l'assegurament de l'obtenció de productes de qualitat.
"Garantim la protecció dels interessos econòmics de tots els agents que participen en la cadena agroalimentària i assegurem la transparència i la competència lleial en les transaccions comercials.
Fomentem la confiança en els aliments produïts a Catalunya entre les persones d'aquí, les que ens visiten i les que els consumeixen arreu del món."
Les dues primeres pàgines és una presentació de Què fem, Com ho fem, Amb qui ens coordinem, Els nostres recursos, Què inspeccionem, Quan inspeccionem, On inspeccionem i Com inspeccionem.
Les altres deu, presenten l' Activitat durant l'any 2015.
Tríptic informatiu amb indicacions de com etiquetar correctament el peix fresc.
Recorda els sis punts obligatoris en l'etiquetatge del peix fresc a la peixateria:
També recorda la informació voluntària i la informació sobre els al·lèrgens com ara els sulfits.
Recorda que el peix de la llotja és garantia de proximitat.
La Zona de captura o de cria és present també i ens indica:
Base temàtica: Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya (ICGC) i Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació (DARP)
Base topogràfica BTC25m: Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya (ICGC)
Sistema geodèsic de referència: ETRS89 (el·lipsoide GRS80).
Projecció cartogràfica UTM 31 nord
Els textos d'aquest mapa han estat revisats per l'Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya i s'han adaptat a la normativa general dela llengua i a la terminologia específica que hi surt.
Tanmateix, alguns termes i certes formes gràfiques, per petició dels mateixos autors, s'han mantingut en les formes que ells han proposat.
El mapa està integrat per un element central corresponent al mapa principal (1:25.000) i un conjunt d'elements perifèrics, on trobem la llegenda, mapes a escala 1:100.000 de diferents propietats, la descripció dels perfils tipus amb les seves fotografies i la taula de característiques fisicoquímiques dels sòls.
Informe encarregat pel Departament d'Agricultura i elaborat, de forma consensuada, entre els investigadors que han treballat en diferents institucions de recerca de Catalunya.
Els autors han estat treballant en diversos aspectes de la biologia i l'ecologia del corall vermell Corallium rubrum de les poblacions de Catalunya i també en d'altres indrets de la Mediterrània durant els darreres dècades.
Les informacions que es presenten en aquest informe estan basades en els treballs que els autors d'aquest informe, així com d'altres investigadors d'altres països de la conca Mediterrània, han aportat a la comunitat científica.
La font principal d'informació són publicacions en revistes científiques d'àmbit internacional de gran prestigi.
Els resultats publicats han estan sotmesos als més alts estàndards de validació de la comunitat científica internacional.
També s'ha inclòs dades d'informes tècnics que han encarregat diferents instàncies de l'administració de la Generalitat de Catalunya i de l'Estat Espanyol.
L'objectiu principal d'aquest informe és establir l'estat de les poblacions de corall vermell a la Costa Catalana per tal d'avaluar les mesures de gestió adients per continuar les activitats pesqueres amb aquesta espècie.
L'informe està estructurat en dos grans blocs:
Finalment, es proposen mesures de gestió per tal de garantir la continuïtat de les activitats pesqueres en base a les evidències científiques aportades.
En aquest informe s'ha intentat restringir els tecnicismes i termes científics als estrictament imprescindibles.
El Programa Europeu de la Conca Mediterrània ENPI CBC és una iniciativa de la Unió Europea a través de la qual es financen projectes de cooperació entre països de la regió mediterrània que contribueixin al desenvolupament econòmic, social, ambiental i cultural dels territoris.
El Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural lidera, dins d'aquest Programa, amb la participació de dos socis mediterranis (Israel i Sardegna) està liderant el projecte CoMeD Pro amb la finalitat de contribuir al desenvolupament econòmic i social de les zones vinculades a l'elaboració d'oli d'oliva verge extra i de vi amb DOP a Catalunya.
El projecte, executat amb l'estreta participació de totes les entitats i empreses dels sectors productius, està adreçat principalment a empreses elaboradores d'oli verge extra i vi en zones de Denomnació d'Origen, però està obert a la participació d'altres empreses realcionades (restaurants, allotjaments, museus, empreses de lleure, agències de viatges, etc.)
Les activitats que es duran a terme són l' assessorament individualitzat a les empreses elaboradores d'oli d'oliva i vi, la formació i capacitació especialitzades de les persones relacionades amb el propi sector, i d'altres sectors complementaris, el desenvolupament d'una xarxa de promoció de les empreses participants a nivell internacional i suport a emprenedors i noves línies de negoci.
Des de l'aprovació del projecte s'han inscrit una vuitantena d'empreses dels sectors productius d'oli d'oliva verge i vi en zones de Denominació d'Origen.
Actualment, està obert el període de participació d'empreses d'altres sectors de la zona elebigle del projecte.
Aquelles empreses d'altres sectors que estiguin interessades en participar, recomanem que omplin les seves dades en els espais mostrats a continuació.
Productes de la pesca i de l'aqüicultura, frescos i sense envasar.
L'etiqueta al punt de venda final, és a dir a les peixateries, ha d'informar al consumidor sobre l'origen, el mètode de producció i altres dades d'interès que li permeti escollir el producte que més l'interessa i per tant fer una compra amb coneixement.
Cal que tota la informació de l'etiqueta sigui clara i precisa.
En resum, el correcte etiquetatge garanteix la circulació d'aliments segurs, la protecció dels interessos de les persones productores i consumidores i evita les pràctiques enganyoses.
La informació que es detalla sobre l'etiquetatge dels productes de la pesca i de l'aqüicultura són documents orientatius, sense validesa jurídica i no comprometen la responsabilitat de les institucions.
Etiquetatge dels aliments: informació alimentària de caràcter general que cal facilitar a les persones consumidores
L'objectiu d'aquesta guia és ajudar els operadors alimentaris a establir un sistema propi d'autocontrol de la qualitat agroalimentària perquè garanteixin la qualitat dels productes que comercialitzen i compleixin amb els requeriments del Títol III de la Llei 14/2003, de 13 de juny, de qualitat agroalimentària.
Cal esmentar les guies de pràctiques correctes d'higiene reconegudes oficialment pel Departament de Salut de la Generalitat de Catalunya o pel Ministeri d'Agricultura que també garanteixen el compliment de la normativa d'higiene i seguretat alimentaria, i que contenen aspectes concordants amb la Llei 14/2003.
En aquesta guia trobareu orientacions per estructurar un sistema d'autocontrol que compleixi amb els requisits obligatoris definits per la Llei, i d'altres que no són obligatoris però que us poden ser útils per implantar un sistema d'autocontrol eficient i eficaç.
També hi trobareu explicacions i recomanacions sobre els principals conceptes i activitats que s'haurien de dur a terme, intercalades amb els fragments dels articles de la Llei 14/2003 que hi estiguin relacionats.
Amb aquesta publicació, pretenem oferir eines perquè pugueu desenvolupar el vostre propi sistema de forma senzilla, o adaptar i completar allò que ja feu actualment.
De fet, una gran part dels requisits de la Llei, com ara la traçabilitat, ja els gestioneu a la major part de les empreses i només cal ordenar-los i sistematitzar-los.
Seguir la guia és una decisió voluntària; complir la Llei 14/2003 és obligatori.
El volum s'estructura en dos capítols introductoris i quatre capítols principals.
Tríptics informatius sobre la tinença d'un nombre reduït d'aus de corral per part de particulars per a l'autoconsum familiar de carn i ous es regeix per la normativa que regula l'ordenació de les explotacions ramaderes.
Cal complir uns requisits mínims que garanteixin la sanitat animal i la innocuïtat d'aquests productes.
S'indiquen, entre d'altres informacions:
Són explotacions avícoles d'autoconsum aquelles instal·lacions on es crien aus amb destinació exclusiva al consum familiar amb una capacitat inferior a 0,20 unitats de bestiar.
En cas d'avicultura de carn no poden sobrepassar els 210 kg de pes viu a l'any, que correspon a una capacitat d'entre 50 i 70 pollastres/any segons el pes dels animals, i en cas d'avicultura de posta, a una capacitat de 32 gallines ponedores.
El Decret 40/2014, de 25 de març, d'ordenació de les explotacions ramaderes, estableix les condicions que han de complir aquestes instal·lacions.
A més, amb la finalitat de garantir les condicions de bioseguretat, cal requerir a aquestes explotacions que disposin de mitjans o instal·lacions per poder confinar les aus, sobretot en situacions d'especial risc sanitari.